ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1904/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Oksidisekoituspolttoaineen laivaus Japanista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0252 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1904/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (25. kesäkuuta 2002) Aihe: Oksidisekoituspolttoaineen laivaus Japanista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan Katsooko komissio, että riittäviin turvatoimiin on ryhdytty koskien oksidipolttoainelastia, joka on määrä palauttaa Japanista Yhdistyneen kuningaskunnan Barrow-in-Furnessin satamaan elo-syyskuussa 2002? Voisiko komissio kertoa yksityiskohtaisesti, mihin turvatoimiin on ryhdytty ja onko kaikki toimet Euroopan alueen ja aluevesien suojelemiseksi toteutettu? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2002) Komissio ei ole vastuussa sekaoksidipolttoaineiden (MOX) paluukuljetusta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan koskevien turvajärjestelyjen arvioinnista, eikä sillä ole asiassa lainsäädäntövaltaa. Yhdistyneen kuningaskunnan ydinvoiman siviilikäytön turvallisuudesta vastaava toimisto (Office of Civil Nuclear Security, OCNS) on vastuussa turvallisuussääntelystä, jota sovelletaan ydinvoiman siviilioperaattoreiden suorittamiin herkiksi luokiteltujen ydinaineiden kuljetuksiin. Toimisto on Yhdistyneen kuningaskunnan ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista tehdyn yleissopimuksen mukaisesti nimeämä kansallinen viranomainen, joka vastaa ydinaineiden kansainvälisistä kuljetuksista. Sekaoksidipolttoaineen paluukuljetukset Japanista kuuluvat suoraan OCNS:n sääntelyvallan alaisuuteen. Toimisto tarkasteli uudelleen kaikkia turvajärjestelyjä erityisesti Yhdysvalloissa syyskuussa 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen jälkeen. Myös Yhdysvaltojen ja Japanin viranomaiset tarkastelivat uudelleen vastaavia turvajärjestelyjään. Kaikkien viranomaisten mielestä turvajärjestelyt ovat riittävän järeät vastaamaan kaikkiin mahdollisiin uhkiin. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan nykyiset turvajärjestelyt vaikuttavat riittäviltä. Komissio haluaa kuitenkin kiinnittää kysyjän huomion ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista tehtyyn yleissopimukseen ja erityisesti sen määräyksiin, jotka koskevat turvajärjestelyjä koskevien tietojen luottamuksellisuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1212/02 esittäjä(t): James Provan (PPE-DE) komissiolle. Yhteisen kalastuspolitiikan uudistaminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1212/02 esittäjä(t): James Provan (PPE-DE) komissiolle (29. huhtikuuta 2002) Aihe: Yhteisen kalastuspolitiikan uudistaminen Aikooko komissio tarkastella brittiläisen virkistyskalastajien yhdistyksen (Recreational Sea Angling, RSA) kirjelmää, joka koskee meriemme ryöstökalastusta, ja sen ehdotuksia toimintalinjoiksi ja kalakantojen hoitotoimiksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 2002) Komissio on täysin tietoinen merellä harjoitettavan virkistyskalastuksen merkityksestä ja sen vaikutuksesta tiettyjen rannikkoalueiden hyvinvointiin. Komissio uskoo kuitenkin, että yleensä ottaen merellä harjoitettavaa virkistyskalastusta koskevat järjestelyt olisi parasta jättää jäsenvaltioiden hoidettaviksi, koska ne ovat lähellä kyseistä toimintaa ja koska useissa tapauksissa tähän toimintaan ei liity selkeää kansainvälistä ulottuvuutta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että yhteisön olisi oltava kiinnittämättä tähän toimintaan lainkaan huomiota. On selvää, että joissakin tapauksissa tällä toiminnalla on yhteisönlaajuinen ulottuvuus, esimerkiksi silloin kun pyydetyt lajit kuuluvat yhteisön järjestelyjen piiriin tai kun virkistyskalastajien vaikutus tiettyjen kalakantojen kalastuskuolevuuteen on mahdollisesti merkittävä. Tällöin komissio katsoo, että yhteisön toimenpiteet voivat olla tarpeen, ja jäsenvaltioilta voidaan edellyttää yhteisön poliittisia tarpeita vastaavien, merellä harjoitettavaa virkistyskalastusta koskevien toimenpiteiden toteuttamista. Virkistyskalastajien osallistumisesta yhteisön päätöksentekoprosessiin komissio toteaa, että kalastusalan toimijoiden osallistumismahdollisuuksien parantaminen on yksi yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan uudistuksen painopistealueista. Tässä yhteydessä ja aina kun komissio tekee merellä harjoitettavaa virkistyskalastusta tai kalastusta koskevia aloitteita, jotka koskevat virkistyskalastajien yhdistysten etuja merkittävällä tavalla, näitä yhdistyksiä varmasti kuullaan, koska ne kuuluvat olennaisella tavalla tämän alan toimijoihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1463/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Vaihtoehtoisten kirjojen rahoittaminen ensimmäisestä toimintaohjelmasta Yleissivistävä koulutus ja ammatillinen peruskoulutus.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1463/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (27. toukokuuta 2002) Aihe: Vaihtoehtoisten kirjojen rahoittaminen ensimmäisestä toimintaohjelmasta Yleissivistävä koulutus ja ammatillinen peruskoulutus Kreikan ensimmäisessä toimintaohjelmassa Yleissivistävä koulutus ja ammatillinen peruskoulutus, sen alaohjelman 1 toimen 1 toimenpiteessä a, jonka otsikkona on Kirjat - ohjelmat, edellytettiin vaihtoehtoisten opetusmateriaalipakettien julkaisemista, esimerkiksi vaihtoehtoisten fysiikan oppikirjojen paketin julkaisemista keskikoulun toista luokkaa varten. Vuosi julkaisemisensa jälkeen vaihtoehtoisten kirjojen paketit poistettiin käytöstä, koska ne synnyttivät lukuisia ongelmia opetuksen yhteydessä. 1. Minkäsuuruisia summia kyseiselle toimenpiteelle on varattu? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman toimintaohjelman yhteydessä suunniteltiin tosiaan rahoitusta useiden vaihtoehtoisten kirjojen tai oppimateriaalien tuottamiseen ja julkaisemiseen. Kyseistä toimintaa toteutettiin ja rahoitettiin toimintaohjelman yhteydessä 200 000 ecun kokonaismäärällä. Kreikan opetusministeriön komissiolle toimittamien tietojen mukaan osa näistä oppimateriaaleista on poistettu opetuskäytöstä. Komission käytettävissä ei ole tällä hetkellä muita aiheeseen liittyviä tietoja. Kreikan opetusministeriötä pyydetään kirjeitse harkitsemaan asian vaatimia jatkotoimia toimintaohjelman päättyessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0953/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Sellafieldissä sattuneet onnettomuudet.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0163 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0953/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (10. huhtikuuta 2002) Aihe: Sellafieldissä sattuneet onnettomuudet Sellafieldin laitoksessa sattui 8. helmikuuta 2002 jälleen vakava onnettomuus, jonka takia yksi ydinreaktoreista jouduttiin sulkemaan väliaikaisesti. Joulukuussa 2001 kuusi ydinreaktoria, joista neljä oli Sellafieldin laitoksessa, suljettiin eräässä Skotlannissa sijaitsevassa reaktorissa ilmenneen toimintahäiriön vuoksi. Kuinka monta kertaa viiden viime vuoden aikana Sellafieldissä on jouduttu sulkemaan reaktoreita turvallisuussyistä? Mistä syistä reaktoreita on tarkalleen ottaen suljettu, ja milloin? Mitä tietoja komissio on saanut kustakin tapauksesta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. toukokuuta 2002) Komissiolle tiedotetaan säännöllisesti sekä jäsenvaltioiden että ehdokasmaiden ydinturvallisuutta koskevista kysymyksistä. Euratomin perustamissopimuksen III luvun mukaan komissio käyttää sille kuuluvaa toimivaltaa säteilysuojelun alalla. Komissio haluaa kuitenkin muistuttaa, että ydinvoimaloiden suunnittelu ja rakentaminen kuuluvat yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan ja että päävastuu ydinvoimalaitosten moitteettomasta toiminnasta on kansallisten turvallisuusviranomaisten valvonnassa olevilla ydinalan toimijoilla. Sen vuoksi komissiolle ei tiedoteta, mikäli reaktori joudutaan sulkemaan turvallisuussyistä, ellei radioaktiivista ainetta pääse voimalan ulkopuolelle. On kuitenkin muistettava, kuten Euroopan parlamentin teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle (ITRE) on jo ilmoitettu, että komissio aikoo Laekenissa (14. ja 15. joulukuuta) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien johdosta esittää ehdotuksen, jonka tavoitteena on laatia ydinturvallisuutta koskeva yhteisön ratkaisumalli yhteisten standardien ja eurooppalaisten valvontajärjestelmien muodossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1441/02 esittäjä(t): James Fitzsimons (UEN) komissiolle. Europass-todistus.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1441/02 esittäjä(t): James Fitzsimons (UEN) komissiolle (15. toukokuuta 2002) Aihe: Europass-todistus Komissio kertoi juuri, että sen jälkeen, kun Europass-todistus vuonna 2000 otettiin käyttöön, kansainväliseen harjoitteluun osallistuneille on jaettu yhteensä 20 000 todistusta. Voiko komissio kertoa, miten nämä todistukset ovat jakautuneet eri kansallisuuksien välillä ja mihin kursseihin osallistumisesta ne on myönnetty? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (10. kesäkuuta 2002) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä hänen Europass-todistusta kohtaan osoittamastaan kiinnostuksesta. Todistushan perustettiin vuorottelu- ja erityisesti oppisopimuskoulutusta koskevien eurooppalaisten koulutusjaksojen edistämisestä 21. joulukuuta 1998 tehdyllä neuvoston päätöksellä 1999/51/EY(1). Päätöksen erityistavoitteena on edistää ammatillisen koulutuksen jaksoja muissa jäsenvaltioissa ja parantaa niiden laatua. Komissio hyväksyi päätöksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen(2) 2. toukokuuta 2002 ja on toimittanut sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Päätöksen 1999/51/EY 9 artiklassa edellytetyssä kertomuksessa kuvataan täytäntöönpanoa kahtena ensimmäisenä vuotena, ja siinä on erityisesti tietoja Europass-todistusten jakamisesta ja jakautumisesta maittain. Kertomuksen taulukossa 3 (sivulla 14) ilmoitetaan Europass-todistuksiin kirjatut eurooppalaiset koulutusjaksot marraskuuhun 2001 mennessä alkuperämaittain (EU-maat ja Euroopan talousalueen maat) seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Kolme neljännestä Europass-todistuksen haltijoista osallistui toisen tai keskiasteen yleissivistävään tai ammatilliseen koulutukseen ja 1015 % tätä alemman tai ylemmän asteen koulutukseen. Lisäksi on havaittu seuraavaa: - Koulutusjaksot ulkomailla kestivät 315 viikkoa. - Hienoinen enemmistö Europass-todistuksen haltijoista on naisia (noin 55 %). - Selvä enemmistö Europass-todistuksen haltijoista on 1723-vuotiaita. Merkittävä osa eurooppalaisista koulutusjaksoista on järjestetty Leonardo da Vinci -ohjelman yhteydessä, vaikka osuus vaihteleekin huomattavasti maittain (30100 %). Joissakin maissa eurooppalaisista koulutusjaksoista jopa puolet on kahdenvälisiä tai valtakunnallisia aloitteita. (1) Päätös hyväksyttiin 21. joulukuuta 1998 (EYVL L 17, 22.1.1999), ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2000. (2) Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle Kertomus vuorottelu- ja erityisesti oppisopimuskoulutusta koskevien eurooppalaisten koulutusjaksojen edistämisestä 21. joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/51/EY täytäntöönpanosta, KOM(2002) 214 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1201/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Sopimusten kilpailuttaminen.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0194 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1201/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (26. huhtikuuta 2002) Aihe: Sopimusten kilpailuttaminen Katsooko komissio, että jäsenvaltion tekemä 32 miljoonan punnan arvoinen rokotesopimus olisi pitänyt kilpailuttaa avoimesti julkisia hankintoja koskevien direktiivien mukaisesti? Frederik Bolkestein komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1199/02, E-1200/02 ja E-1201/02 (6. kesäkuuta 2002) Komissio on tietoinen, että kirjalliset kysymykset E-1200/02 ja E-1201/02 liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten järjestämään tarjouskilpailuun, jonka aiheena on isorokkorokotteiden toimittaminen mahdollisten terrori-iskujen varalle ottaen huomioon 11:nnen syyskuuta 2001 järkyttävät tapahtumat ja etenkin niiden johdosta esitetyt mahdollisuudet biologisten ja kemiallisten aseiden käyttöön terrori-iskun yhteydessä. Komissio ei tunne kaikkia toimenpiteitä, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on voinut toteuttaa tarjouskilpailun yhteydessä. Tietojen puuttuessa ei ole mahdollista tehdä lopullisia päätelmiä siitä, kuuluuko tämä nimenomainen sopimus 14 päivänä kesäkuuta 1993 julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 93/36/ETY(1) soveltamisalaan, eikä siitä, olisiko sopimuspuoli pitänyt valita avoimen kilpailun kautta. Kirjallisen kysymyksen E-1199/02 osalta komission saamien tietojen mukaan jäsenvaltioissa, joissa on valmistettu hätätilarokotteita mahdollisten terroriuhkien varalle sen jälkeen, kun Yhdysvalloissa todettin pernaruttobakteerin levitystapauksia vuonna 2001, ei ole noudatettu avointa tarjouskilpailua koskevia menettelyjä asiaan liittyvien turvallisuusnäkökohtien vuoksi. Edellä mainitun direktiivin 2 artiklassa säädetään poikkeuksista avointa tarjouskilpailua koskeviin säännöksiin. Poikkeukset käsittävät tavaranhankintoja koskevat sopimukset, jotka on julistettu salaisiksi tai joiden toteuttaminen edellyttää kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisia erityisiä turvatoimia, taikka jos kyseisen jäsenvaltion keskeiset turvallisuusedut sitä vaativat. Koska kyseessä on poikkeus yleissääntöön, jonka mukaan julkiset hankintasopimukset on tehtävä julkisen tarjouskilpailun tuloksena, 2 artiklaa on tulkittava tiukan tapauskohtaisesti. Asiaan voi liittyä esimerkiksi ilmeinen tarve olla sopimuksen tekemisen ajankohtana ilmoittamatta sopimuksen olemassaolosta tai luonteesta yleiseen turvallisuuteen liittyvistä syistä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. lokakuuta 1999 asiassa C- 273/97 antamassa ratkaisussa todetaan, että jäsenvaltioilla on tiettyä harkintavaltaa, kun ne ryhtyvät tarpeellisiksi katsomiinsa toimiin jäsenvaltion yleisen turvallisuuden suojaamiseksi. Tämä saattaa myös olla asiaan vaikuttava tekijä tämäntyyppisessä tapauksessa. (1) EYVL L 199, 9.8.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0557/02

esittäjä(t): Renzo Imbeni (PSE) ja Giovanni Pittella (PSE) komissiolle

(28. helmikuuta 2002)

Aihe: Sveitsissä asuvien yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten viisumit

Sveitsissä asuu vakituisten, pitkäaikaisten oleskelulupien turvin muutamia satoja tuhansia ihmisiä, jotka ovat muuttaneet sinne lähinnä Balkanin alueelta ja Turkista. Joka kerta, kun he ylittävät Euroopan unionin (Italian, Itävallan, Saksan tai joskus myös Ranskan) rajan, he joutuvat hankkimaan viisumin. Sveitsissä äskettäin perustettu maahanmuuttajien integroitumista käsittelevä foorumi (FIM) ehdottaa, että näiltä ihmisiltä ei enää vaadittaisi viisumia, vaan passi ja vakituinen oleskelulupa riittäisivät.

Voisiko komissio ilmoittaa, kannattako se edellä mainittua ehdotusta? Jos se kannattaa sitä, mihin toimiin se aikoo ryhtyä ehdotuksen toteuttamiseksi käytännössä? Jos se ei kannata sitä, mitä vaihtoehtoja se ehdottaa sekaannusten välttämiseksi kyseisten Euroopan unionin jäsenvaltioiden konsulaateissa?

Katsooko komissio, että Euroopan unionin ja Sveitsin välisen sopimuksen ratifiointia koskevien lopullisten päätösten yhteydessä voitaisiin löytää ratkaisu tähän vakavaan ongelmaan?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(4. huhtikuuta 2002)

Komissio on tietoinen siitä, että tuhannet Sveitsissä asuvat ulkomaalaiset joutuvat hankkimaan viisumin voidakseen ylittää unionin ulkorajat. Viisumi vaaditaan myös henkilöiltä, jotka kulkevat jäsenvaltion alueen kautta muun muassa matkustaessaan lomalle kotimaahansa.

Ongelmaa ei ratkaise sopimus, jonka Sveitsi ja unioni allekirjoittivat 21. kesäkuuta 1999 henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja joka on tarkoitus saattaa voimaan lähiaikoina, sopimuspuolten ratifioitua sen.

Komissio muistuttaa, että Sveitsi on pyytänyt päästä mukaan Schengenin/Dublinin sopimukseen, mikä voi johtaa kahdenväliseen sopimukseen unionin ja Sveitsin välillä. Tämä poistaisi kyseisen ongelman kokonaan. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että kyseinen ratkaisu voidaan toteuttaa vain suhteellisen pitkällä aikavälillä.

Komissio on selvillä siitä, että Sveitsi on myöntänyt elokuusta 2000 lähtien viisumivapauden jäsenvaltiolta oleskeluluvan saaneille ulkomaalaisille, eikä sulje pois mahdollisuutta, että sama toimenpide voidaan keskipitkällä aikavälillä ottaa vastavuoroisesti käyttöön myös unionissa.

Komission mielestä on myös tärkeää korostaa, että nykyinen lainsäädäntö ja erityisesti yhteinen konsuliohjeisto(1) tarjoaa jäsenvaltioiden käyttöön keinot myöntää Sveitsissä asuville ulkomaalaisille viisumin noudattaen menettelyjä, joilla kyseisten henkilöiden matkustamiselle ei aiheutuisi kohtuutonta haittaa.

(1) EYVL L 239, 22.9.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1343/02 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (PPE-DE) komissiolle. Maksujen myöhästyminen.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1343/02 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (PPE-DE) komissiolle (2. toukokuuta 2002) Aihe: Maksujen myöhästyminen Eri kulttuuri- ja koulutusalan toimijat ja kansalaiset ovat esittäneet jatkuvia valituksia ja vastalauseita, erilaisten kulttuuri-, koulutus- ja ammattikoulutushankkeiden maksujen myöhästymisten vuoksi. Kun otetaan huomioon, että on kyse kohteista, joilla ei juurikaan ole omaa pääomaa, tilanteesta aiheutuu huomattavia sekä taloudellisia että kulttuurisia vahinkoja. - Onko komissio tietoinen näistä ongelmista? - Mitä ajallisia toimenpiteitä toteutetaan hankkeiden maksujen suorittamiseksi? - Aikooko komissio seurata tilannetta saadakseen aikaan todellisen ratkaisun? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 2002) Koulutuksen ja kulttuurin ohjelmissa ja niihin osallistuvissa 30 maassa suoritetaan vuosittain tuhansia maksutapahtumia. Komissio on tietoinen tuensaajille osoitettujen maksujen nopeaan suorittamiseen liittyvistä vaikeuksista. Vaikeudet johtuvat osittain uudesta menettelystä, jossa ulkoisten teknisen avun toimistojen suorittamista maksuista siirrytään sisäiseen maksutoimintaan. Kyseisten toimistojen uusissa sopimuksissa määrätään, etteivät ne enää hoida julkishallinnollisia tehtäviä. Komission ja ohjelmien tuensaajien välisten sopimusten mukaan komissiolla on maksuaikaa yleensä 60 päivää siitä kun se on saanut asianmukaisen maksupyynnön (tuensaajan allekirjoittama rahoitussopimus ennakkomaksua varten; tuensaajan laatima ja komission hyväksymä rahoitusselvitys ja toimintaraportti muita ennakkoja ja loppuosaa varten). Komissio pyrkii nopeuttamaan maksuja kyseisellä alalla. Se on ryhtynyt erilaisiin toimiin ja lisännyt muun muassa määrärahojen asettamissa rajoissa maksujen hallintaan osoitettuja henkilöstöresursseja. Komissio haluaa kuitenkin varmistaa, että taloushallinto ja sille toimitettuja asiakirjoja koskevat tarkastukset hoidetaan moitteettomasti. Tässä yhteydessä se pyrkii yksinkertaistamaan mahdollisimman paljon ohjelmien hallinnollisia sääntöjä ja nopeuttamaan sillä tavoin niihin liittyviä toimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0602/02

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(6. maaliskuuta 2002)

Aihe: EU:n ja Algerian väliset neuvottelut assosiaatiosopimuksesta

Euroopan unioni ja Algeria käyvät neuvotteluja assosiaatiosopimuksesta.

Barcelonan julistuksella vuonna 1995 nostettiin ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen avainasemaan Euroopan ja Välimeren maiden suhteissa.

Algeriassa kuolee yli 200 ihmistä päivässä maan sisäiseen konfliktiin liittyvissä väkivaltaisuuksissa ja siepattuja ja kadonneita on tuhansia. Kansalaisvapauksia rajoitetaan jatkuvasti.

Miten komissio aikoo seurata assosiaatiosopimusneuvotteluiden yhteydessä Algerian ihmisoikeustilannetta, jotta Barcelonan sopimukset voitaisiin panna täytäntöön?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(3. huhtikuuta 2002)

Komissio on kiinnittänyt paljon huomiota Algerian ihmisoikeustilanteeseen maan kanssa EuroVälimeri-assosiaatiosopimuksesta käytävissä neuvotteluissa ja tekee samoin vastaisuudessakin. Komissio haluaa todeta Algeriaa jo 10 vuoden ajan koetelleiden murheellisten tapahtumien uhreista, että näissä tapahtumissa on erotettava toisistaan terroristiryhmien hyökkäykset, joita vastaan Algerian viranomaiset toimivat laillisesti, ja toimet, joilla terrorisminvastaisten toimien varjolla on rikottu ja rikotaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia.

Väkivallan pyörteestä päästään vain, jos saadaan aikaan laaja vuoropuhelu Algerian kaikkien demokraattisten voimien kesken ja jatketaan poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia.

Assosiaatiosopimus parafoitiin 19. joulukuuta 2001. Sen 2 artiklan mukaan demokratian periaatteiden ja perustavien ihmisoikeuksien, sellaisina kuin ne esitetään ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, kunnioittaminen on sopimuspuolten sisäpolitiikan ja kansainvälisen politiikan innoittajana ja on tämän sopimuksen olennainen osa.

Sitä, miten sopimuspuolet ovat noudattaneet tätä sitoumusta, tarkastellaan poliittisessa vuoropuhelussa, joka käynnistetään heti sopimuksen tultua voimaan. Vuoropuhelua käydään eri tasoilla, ministerien kesken ennen kaikkea assosiaationeuvostossa, korkeiden virkamiesten kesken assosiaatiokomiteassa, diplomaattiteitse tai muilla menetelmillä. Komissio aikoo käyttää näitä eri keinoja täysimääräisesti edistääkseen sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista.

Unionin kolmen johtoelimen ja Algerian hallituksen välillä käydään säännöllistä poliittista vuoropuhelua tilapäiseltä pohjalta, kunnes sopimus tulee voimaan. Näissä tapaamisissa keskustellaan järjestelmällisesti ihmisoikeuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0700/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Valtion omistama elektroniikka- ja televiestintäalan ammattioppilaitos.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0700/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (14. maaliskuuta 2002) Aihe: Valtion omistama elektroniikka- ja televiestintäalan ammattioppilaitos Lissabonissa sijaitseva Portugalin opetusministeriön alainen elektroniikka- ja televiestintäalan ammattioppilaitos, joka perustettiin Portugalin ja Alankomaiden välisen yhteistyösopimuksen nojalla, on toiminut vuodesta 1990 lähtien väliaikaisissa tiloissa. Oppilaitoksen päätavoitteena on kouluttaa elektroniikka- ja televiestintäalan asiantuntijoita, joiden ammattitaitoon työnantajat voivat luottaa, ja tarjota korkeakouluopintoihin valmistavaa opetusta. Elektroniikka- ja televiestintäalan kasvun vuoksi lähes kaikki sata opiskelijaa saavat kurssin päätyttyä työpaikan jossakin tunnetussa alan yrityksessä. Saavuttamistaan hyvistä tuloksista ja kyseisen alan asiantuntijoiden suuresta kysynnästä huolimatta koulu ei ole saanut uusia tiloja, lisää opettajakuntaa tai mahdollisuutta kasvattaa vähitellen sisään otettavien opiskelijoiden määrää, vaikka koulusta vuosittain valmistuvien noin 25 oppilaan määrä ei vastaa kysyntää. Voiko komissio ilmoittaa, onko mahdollista saada rahoitusta Lissabonin elektroniikka- ja televiestintäalan ammattioppilaitoksen uusien tilojen rakentamiseen ja nykyisen opetusohjelman laajentamiseen? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2002) Parlamentin edustajan mainitsemalle hanketyypille voidaan ehkä myöntää yhteisrahoitusta rakennerahastoista koulutuksen toimenpideohjelman (PRODEP) toimenpiteestä 8 ja kaudella 20002006 Portugalin tavoite 1 -alueita koskevan yhteisön tukikehyksen Lissabonin alueen toimenpideohjelman (PORLVT) toimenpiteestä 3.8. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) ja Portugalin lainsäädännön, erityisesti lain 54-A 2000, perusteella hankkeet valitsee kuitenkin kansallinen hankkeiden hallinnoinnista vastaava viranomainen. Komissio kehottaakin parlamentin jäsentä pyytämään lisätietoja yhteisrahoitusmahdollisuuksista seuraavista osoitteista: PRODEP III, Av. 24 de Julho 134-5o, 1399-029 Lisboa ja PORLVT, Rua de Artilharia Um No 33, 1269-145 Lisboa. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.