ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0937/98 komissiolle esittäjä(t): José Escudero (PPE) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Kulttuuriyhteistyö Latinalaisen Amerikan kanssa Voiko komissio kertoa menettelystä, jolla nykyisten rahastojen kautta voidaan osallistua kulttuuriyhteistyöhön Latinalaisen Amerikan kanssa? Järjestetäänkö julkisia tarjouspyyntöjä tai onko olemassa sellaisia tukiohjelmia ja/tai osallistuuko yhteisö sellaisten hyväksyttyjen julkisten ohjelmien rahoitukseen, joiden kautta kansalaiset ja kulttuurijärjestöt voivat osallistua ja saada käyttöönsä näitä varoja? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio on rahoittanut vuosien 1992 ja 1997 välisenä aikana useita kulttuuriyhteistyöalan toimia Latinalaisen Amerikan maiden kanssa yhteensä 3,5 miljoonalla eculla. Nämä toimet kattavat ensisijaisesti seuraavia alueita: latinalaisamerikkalainen kulttuuri-identiteetti ja kulttuurivuoropuhelut, Euroopan ja Latinalaisen Amerikan yhteinen perintö, Latinalaisen Amerikan imago Euroopassa, Euroopan imago Latinalaisessa Amerikassa, kulttuuriperintö ja kulttuurimatkailu. Lisäksi rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 443/92 ((EYVL L 52, 27.2.1992. )) 5 artiklan mukaisesti komissio kiinnittää erityistä huomiota Latinalaisen Amerikan maissa rahoittamiensa kehitysyhteistyöhankkeiden kulttuuriin liittyvään ulottuvuuteen. Komissio on noudattanut tarkasti voimassa olevia julkisia hankintoja koskevia määräyksiä, jotka on annettu projektirahoitusta koskevista hakemuksista ja rahoituksen myöntämisestä.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0442/98 komissiolle esittäjä(t): Ian Paisley (NI) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Maatalouden tuki Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten paljon tukea Euroopan unioni on maksanut tukeakseen Irlannin tasavallan maanviljelijöitä siirtymisessä perinteisistä viljelytavoista vinttikoirien kasvatukseen? Voiko komissio antaa luettelon siitä, miten monta tukipäätöstä on tehty kunkin kalenterivuoden aikana ja miten paljon niihin on myönnetty määrärahoja kunkin kalenterivuoden aikana? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1998) Osana yhteisön maaseudun kehittämispolitiikkaa komissio on kannustanut jäsenvaltioita myöntämään tukea maataloustuotannon monipuolistamiseen non food -tuotantoon siirtymisen kautta. Irlannissa yhteisön tukea voitiin antaa viljelijöille ja muille maaseudun asukkaille vinttikoirien kasvatukseen vuosia 1994-1999 koskevan maatalouden, maaseudun kehittämisen ja metsätalouden toimenpideohjelman osana. Jalostusta, markkinointia ja myynninedistämistä koskeviin ohjelmiin varattiin 870 000 Irlannin puntaa. Yhtään tukihakemusta ei esitetty, joten kyseinen toimenpide poistettiin toimenpideohjelmasta.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0981/98 komissiolle esittäjä(t): Hugh McMahon (PSE) (23. maaliskuuta 1998) Aihe: Vanhempainlomaa koskevan direktiivin käyttöönotto Yhdistyneessä kuningaskunnassa Voisiko komissio ilmoittaa parlamentille tarkan päivämäärän, mihin mennessä Yhdistyneen kuningaskunnan on otettava käyttöön vuoden 1996 vanhempainlomaa koskeva direktiivi? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1998) UNICE:n, CEEP:n ja EAY:n tekemään vanhempainlomaa koskevaan puitesopimukseen liittyvä direktiivi 96/34/EY ((EYVL L 145, 19.6.1996. )) annettiin sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan nojalla, eikä se koskenut Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Muiden jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä 3. kesäkuuta 1998 mennessä eli kahden vuoden kuluttua direktiivin antamisesta. Jäsenvaltioille sallitaan enintään vuoden lisäaika, jos se on tarpeen erityisten vaikeuksien tai työehtosopimuksella tapahtuvan täytäntöönpanon huomioon ottamiseksi (2 artiklan 2 kohta). Direktiivillä 97/75/EY ((EYVL L 10, 16.1.1998. )) laajennetaan direktiivi 96/34/EY koskemaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa, ja Yhdistyneen kuningaskunnan on saatettava sen säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöään 15. joulukuuta 1999 mennessä. Tällöin on kulunut kaksi vuotta direktiivin antamisesta, joten määräaika on sama kuin muillekin jäsenvaltioille. Yhdistynyt kuningaskunta voi myös samoin perustein kuin edellä esitettiin hyödyntää mahdollisuutta pyytää vuosi lisäaikaa.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0840/98 komissiolle esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Aluejako ja rakennerahastot Tämä kysymys esitettiin komission jäsenelle Wulf-Mathiekselle äskettäin pidetyssä talous- ja sosiaalikomitean aluepolitiikkaa käsittelevän jaoston kokouksessa. Toistan sen parlamentin tiedoksi. Tiedetään, että komissio aikoo poistaa Lissabonin ja Tejo-joen laakson (Lisboa e Vale do Tejo) alueen tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden joukosta. Seuraako tästä, että myös Irlanti jaetaan alueisiin niin, että jotkut niistä voisivat kuulua edelleen tavoitteeseen 1? Toisin sanoen, jos Irlanti pysyy yhtenä alueena saadakseen tukea rakennerahastoilta, niin millä perusteella Portugali jaetaan? Mitkä ovat tähän liittyvät poliittiset perusteet? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 1998) Komissio ehdotti, että tavoitteen 1 kohdealueiden tukikelpoisuus määritettäisiin vastakin käyttämällä perusteena bruttokansantuotetta (BKT), jonka on oltava alle 75 prosenttia yhteisön keskitasosta ostovoimastandardien (PPS) mukaan laskettuna. Lisäksi alueen on oltava NUTS II -tasoon kuuluva alue (tilastollinen alueluokitus). NUTS-järjestelmä perustettiin 1970-luvulla yhdenmukaisen alueluokituksen laatimiseksi alueellisia tilastoja varten. Järjestelmää on käytetty rakennerahastojen tavoitteen 1 kohdealueiden luokitukseen vuodesta 1988 alkaen. NUTS-luokituksen tasot vastaavat lähes aina jäsenvaltioiden hallinnollista jakoa. Irlanti on aina ollut yksi NUTS II -tasoon kuuluva alue. Portugalissa on Azorien ja Madeiran lisäksi viisi NUTS II - kuuluvaa aluetta emämaassa. NUTS-järjestelmä ei yleensä muutu ajan kuluessa. Muutoksia tapahtuu vain, jos jäsenvaltion hallinnollista rakennetta uudistetaan. Koska tällaista kehitystä ei ole tapahtunut, komissio ei aio ehdottaa muutoksia kummankaan jäsenvaltion NUTS-rakenteeseen.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0498/98 komissiolle esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: EU:n kehitysohjelmien toteuttaminen Euroopan unionin kehitysapuhankkeiden päätöksenteossa tulisi ottaa nykyistä paremmin huomioon saajamaan prioriteetit ja tarpeet. Ns. EDF-prosessissa ovat edustettuina EU:n komissio ja jäsenvaltiot, hankkeiden kohdemailla sen sijaan ei ole kaikissa tapauksissa edes kommentointimahdollisuutta. Kuitenkin hankkeiden uusissa operationaalisissa ohjeissa velvoitetaan kohdemaan hallitus toteutettavien projektien vetovastuuseen. Tämä on aivan oikea periaate, mutta mahdotonta, elleivät saajamaan omat tarpeet ja prioriteetit ohjaa kehitysprojektien valintaa. Jotta voitaisiin varmistaa hankkeiden kohdemaiden omien prioriteettien huomioonottaminen, kysyn komission asianomaiselta jäseneltä, olisiko mahdollista delegoida EDF-prosessin mukainen hankkeiden hyväksymisvastuu esimerkiksi EU:n jäsenmaiden edustajien ja komission edustajan muodostamalle, kohdemaassa toimivalle kollegiolle? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 1998) Neljännen Lomén yleissopimuksen määräyksissä (221 ja 222 artiklassa tarkoitetut periaatteet ja suuntaviivat sekä 285-289 artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanomenettelyt) mainitaan selvästi yhteisön avun edunsaajina olevien Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) keskeinen asema Euroopan kehitysrahaston (EKR) täytäntöönpanoa koskevassa päätöksentekomenettelyssä. Kyseisten määräysten avulla edunsaajamaiden ensisijaiset tavoitteet ja tarpeet voidaan ottaa täysin huomioon rahoitettavissa hankkeissa ja ohjelmissa. Näin ollen hankkeiden yksilöiminen ja valmistelu ovat asianomaisen AKT-valtion vastuulla (285 artikla). Ennakkoarvioinnin toteuttamisesta vastaavat asianomainen AKT-valtio ja yhteisö yhdessä; yhteisöä edustaa paikan päällä komission edustuston päällikkö (287 artikla). Edustuston päällikkö laatii rahoitusehdotuksen tiiviissä yhteistyössä asianomaisen AKT-valtion kanssa, minkä jälkeen komissio viimeistelee ehdotuksen. AKT-valtiolle toimitetaan kopio ehdotuksesta, ja se voi pyytää muutoksia ehdotukseen (288 artikla). Jos yhteisö ei hyväksy rahoitusehdotusta, AKT-valtio voi pyytää asian käsittelyä joko AKT-valtioiden ja EY:n välisessä kehitysyhteistyörahoituksen komiteassa tai yhteisön päätöksentekoelimessä (289 artikla).
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0826/98 komissiolle esittäjä(t): Lis Jensen (I-EDN) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Komission Kööpenhaminan tiedotustoimiston tiedotusbudjetti Kuinka paljon ja miten suuren osan budjetistaan Euroopan komission Tanskan tiedotustoimisto on varannut tiedotustoimintaan vuonna 1998? Miten suuri osa näistä varoista tullaan käyttämään ennen 28. toukokuuta 1998? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998) Vuonna 1998 komission Tanskan edustustolle on myönnetty yleiseen tiedotustoimintaan 1 248 000 ecua maksusitoumusmäärärahoina budjettikohdasta B3-300 (yleinen tiedotus ja viestintä Euroopan unionista) ja 20 000 ecua maksusitoumusmäärärahoina budjettikohdasta B3-301 (tiedotuskeskukset). Edustuston yleistiedotustoimintaa toteutetaan läpi vuoden, sekä ennen että jälkeen kansanäänestyksen. Toiminta kattaa mm. kuukausittain ilmestyvän aikakauslehden, uutislehden ja tiedotuslehden julkaisemisen sekä konferenssien ja seminaarien järjestämisen. Tanskassa sijaitsevalle edustustolle on myönnetty budjettikohdasta B3-306 (Prince, Euroopan kansalaisille suunnattu tiedotusohjelma - erityisalan politiikkaan liittyvä tiedotustoiminta) 295 000 ecua maksusitoumusmäärärahoina Amsterdamin sopimuksesta tiedottamiseen. Tässä vaiheessa on vaikea määrittää, kuinka suuri osa varoista käytetään ennen 28. toukokuuta. Nämä toiminnat ovat osa komission tiedotustoimintaa, jonka tarkoituksena on antaa yleisölle tietoa yhteisön tärkeistä asioista (esimerkiksi käytännön opaskirja Amsterdamin sopimuksesta).
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0820/98 komissiolle esittäjä(t): José Apolinário (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Interreg-yhteisöaloite ja matkailu Pyydän komissiota toimittamaan minulle tiedot siitä, kuinka suuri on Interreg II -yhteisöaloitteeseen kirjattujen toimien ja hankkeiden kokonaismäärä rahoitusohjelmakaudella 1994-1999, erityisesti matkailualalla. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1998) Interreg II -yhteisöaloitteen kolmesta vaiheesta ainoastaan Interreg IIA -ohjelmaan (raja-alueiden kehittäminen ja raja-alueyhteistyö) sisältyy merkittäviä toimia matkailualalla. Kuten rakennerahastojen osalta yleensä, Interreg II pannaan täytäntöön toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Komissio on hyväksynyt 59 monivuotista toimenpideohjelmaa Interreg IIA -aloitteeseen, mutta hankkeiden valinta ja hyväksyminen kuuluu kansallisille tai jopa alueellisille ja paikallisille viranomaisille. Lisäksi todellisen rajat ylittävän yhteistyön periaatteen mukaisesti määrärahoja ei yhteisön sisällä toteutettavissa toimenpideohjelmissa jaeta jäsenvaltiokohtaisesti. Siksi 59 toimenpideohjelmassa matkailualan toimiin kohdistettavan yhteisön tuen kokonaismäärästä voidaan esittää vain arvio. Nykyisen ohjelmakauden mukaan se olisi noin 300 miljoonaa ecua eli noin 12 prosenttia Interreg IIA -aloitteeseen varatuista yhteisön kokonaismäärärahoista. Esimerkiksi Espanjan/Portugalin toimenpideohjelmassa noin 55 miljoonaa ecua eli 10 prosenttia kyseiseen ohjelmaan varatuista määrärahoista kohdistetaan matkailualan toimiin.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0915/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Suolaliemessä tai öljyssä säilötyt sardellipuolisäilykkeet ja kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset Voiko komissio selvittää EU:n ja kolmansien maiden välisiin sopimuksiin sisältyviä sitoumuksia suolaliemessä tai öljyssä säilöttyjen sardellipuolisäilykkeiden tuonnista ja eritellä näiden säilykkeiden tuontimäärät alkuperämaittain? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 ja E-0915/98 (30. huhtikuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0753/98 komissiolle esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Eräiden yhteisön ohjelmien yhteydessä maksamatta olevat määrärahat (RAL) Voiko komissio ilmoittaa seuraavien ohjelmien tai budjettikohtien yhteydessä 31.12.1997 maksamatta olevat määrärahat (RAL) sekä täsmentää, onko määrärahat sidottu vuonna 1997, 1996, 1995, 1994, 1993 tai aikaisemmin: 1. tutkimuksen puiteohjelma, 2. Phare-ohjelma, 3. Tacis-ohjelma, 4. Meda-ohjelma, 5. B7-30 -yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa, 6. B7-31 -yhteistyö Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (26. toukokuuta 1998) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0325/98 komissiolle esittäjä(t): Per Gahrton (V) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Luonnonmukaista viljelyä koskevat säännöt USA aikoo ottaa käyttöön luonnonmukaista viljelyä koskevat uudet säännöt, jotka sallivat säteilytyksen, geenimuuntelun, tehdasmaisen kotieläintuotannon jne., joita ei yleensä sallita luonnonmukaisessa maataloustuotannossa Euroopassa. Mitä komissio aikoo tehdä välttyäkseen siltä, että niille maille, mm. Ruotsille, jotka haluavat säilyttää tiukemmat luonnonmukaisiksi luokiteltavia tuotteita koskevat vaatimukset, ei aiheudu asiasta ongelmia WTO:ssa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Komissio toimittaa Maailman kauppajärjestön (WTO) kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen mukaisesti Yhdysvalloille huomautuksensa Yhdysvaltojen luonnonmukaista viljelyä koskevasta säännösehdotuksesta. Yhteisöllä on kattavat luonnonmukaisten tuotteiden tuotantoa ja päällysmerkintöjä koskevat säännöt. Maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2092/91 ((EYVL L 198, 22.7.1991. )) 11 artiklassa säädetään kolmansista maista maahantuotavien tuotteiden vastaavuusjärjestelmästä. Järjestelmä on joko komission (11 artiklan 1 kohta) tai, kuten tässä tapauksessa tuotteiden tullessa Yhdysvalloista, jäsenvaltioiden (11 artiklan 6 kohta) vastuulla. Yhteisön asettamien edellytysten mukaan tulee osoittaa riittävällä tavalla, että tuotteet on tuotettu yhteisön alueella tapahtuvaan tuotantoon sovellettavien standardien ja tarkastusmenettelyjen mukaisesti, ennen kuin luonnonmukaisia tuotteita maahantuodaan yhteisön alueelle kolmannesta maasta. Yhdysvaltojen luonnonmukaista viljelyä koskevat säädösluonnokset sisältävät vastaavasti säännöksen muista maista Yhdysvaltoihin maahantuotavien luonnonmukaisten tuotteiden vastaavuusjärjestelmästä.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0872/98 neuvostolle esittäjä(t): John Cushnahan (PPE) (31. maaliskuuta 1998) Aihe: Länsi-Papuan nälänhädän helpottaminen Onko neuvosto tietoinen ihmisoikeusjärjestöjen raporteista, joista käy ilmi, että Indonesian armeija on evännyt Länsi-Papuan (Irian Jaya) kirkoilta mahdollisuuden hätäavun viemiseen Länsi-Papuan Puncak Jayan ja Jawijajin alueille, vaikka siellä kärsitään jatkuvasta nälänhädästä? Onko neuvosto tietoinen tilanteen yksityiskohdista ja mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä? Vastaus (6. heinäkuuta 1998) Neuvostolla ei ole tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta asiasta. Puheenjohtajavaltio ehdottaa, että asia otetaan esiin Aasian ja Oseanian asioiden työryhmän tulevassa kokouksessa ja yritetään luoda toimintalinjaa läheisessä yhteistyössä Irian Jayassa toimivien humanitaarisen avun toimistojen kanssa.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1154/98 neuvostolle esittäjä(t): José Apolinário (PSE) (28. huhtikuuta 1998) Aihe: Euroopan valtamerivirasto Katsooko neuvosto, että kansainvälinen valtameri-teemavuosi ja valtameriä käsittelevän maailmannäyttelyn Expo 98:n järjestäminen voisivat mahdollisesti johtaa Euroopan valtameriviraston perustamiseen. Miten neuvosto suhtautuu tällaiseen hankkeeseen? Vastaus (6. heinäkuuta 1998) Neuvosto ei ole toistaiseksi saanut komissiolta yhtään asiaan liittyvää ehdotusta.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0769/98 komissiolle esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Alkoholia sisältävät juomasekoitukset Alkoholia sisältävät juomasekoitukset olivat ajankohtainen aihe muutama kuukausi sitten. Vaikka kysymys ei enää ole yhtä ajankohtainen, ongelma on edelleen vakava. Mitä tällä välin on tehty lainsäädännön aikaansaamiseksi, jonka avulla nuorten yllyttämistä alkoholinkulutuksen voitaisiin torjua? Eräs automarkettiketju on kieltänyt juomasekoitusten myynnin myymälöissään kuultuaan ensiksi ¨eettistä komiteaansa¨. Onko meidän odotettava, että liike-elämä antaa ¨eettisiä ohjeita¨? Mitä komissio aikoo tehdä pikimmiten tämän vakavan ongelman torjumiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen tavoin komissio on huolestunut uudentyyppisten juomien kuten alkoholia sisältävien juomasekoitusten mahdollisista terveydellisistä ja sosiaalisista vaikutuksista erityisesti nuoriin. Komissio laatii parhaillaan kaikkia alkoholijuomia koskevia vapaaehtoisuuteen perustuvia käytännesääntöjä puuttuakseen alaikäisten alkoholinkäyttöön. Lisäksi yleisen tietoisuuden herättämiseen ja koulutukseen liittyvien toimenpiteiden pitäisi osaltaan vähentää alaikäisten alkoholinkäyttöä.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0913/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Sardiinisäilykkeet ja kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset Voiko komissio selvittää EU:n ja kolmansien maiden välisiin sopimuksiin sisältyviä sitoumuksia sardiinisäilykkeiden tuonnista ja eritellä sardiinisäilykkeiden tuontimäärät alkuperämaittain? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 ja E-0915/98 (30. huhtikuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0476/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan itä- ja kaakkoisosien alueellisten ja paikallisten yhteistyökumppaneiden kuuleminen rakennerahastouudistuksista Voiko komissio laatia luettelon solmimistaan yhteyksistä sekä ehdotuksista, joita se on saanut Yhdistyneen kuningaskunnan itä- ja kaakkoisosien (Lontoo pois lukien) paikallisilta ja alueellisilta virastoilta sekä työmarkkinaosapuolilta, ja jotka koskevat rakennerahaston uudistamista huhtikuussa 1997 järjestetystä koheesiofoorumista alkaen, kyseinen foorumi mukaan lukien? Suunnitteleeko komissio muita kuulemisia tästä asiasta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 1998) Itä- ja Kaakkois-Englannin elimet, joilta komissio on saanut esityksiä rakennerahastojen uudistamisesta, ovat Kent County Council, Dover District Council, Isle of Wight Council, Isle of Wightin kauppa- ja teollisuuskamari sekä Englannin alueelliset järjestöt (mukaan lukien itäisen Anglian paikallisten viranomaisten pysyvä komitea (Sceala) ja Kaakkois-Englannin aluesuunnittelukomitea). Lisäksi komissio on saanut Scealalta asiakirjan, jossa Sceala esittää vastauksensa Agenda 2000 -asiakirjaan ((KOM(97) 2000 lopullinen. )). Sceala kattaa Bedfordshiren, Cambridgeshiren, Essexin, Hertfordshiren, Norfolkin ja Suffolkin kreivikunnat sekä seitsemän itäisen alueen koulutus- ja yritysneuvostoa (training and enterprise council). Komission ei aio järjestää enää virallisia kuulemistilaisuuksia, vaikka säännöllisiä epävirallisia yhteyksiä ylläpidetään Brysselin aluetoimistojen kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1203/98 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (6. huhtikuuta 1998)

Aihe: Monenvälinen sijoitussopimus

OECD-maat neuvottelevat parhaillaan monenvälisestä sijoitussopimuksesta (MAI). Viimeisin sopimusluonnos sisältää useita määräyksiä, jotka saattavat vaarantaa Euroopan unionin oikeuden ohjata yhteisön kalastusalaa omien prioriteettiensa ja oman politiikkansa mukaisesti. Se voi myös uhata EU:n kykyä täyttää sitoumukset, jotka liittyvät eräisiin sen allekirjoittamiin kansainvälisiin sopimuksiin ja yleissopimuksiin.

Eritystä huolta aiheuttavia kohtia ovat mm. seuraavat:

- suoritusvaatimusten kieltäminen (¨performance requirements¨);

- ¨kansallisen kohtelun¨ periaatteen soveltaminen kaikkiin sijoittajiin;

- ¨standstill¨ ja ¨roll-back¨ -lausekkeet.

Onko komissio arvioinut MAI-sopimuksen mahdollista vaikutusta EU:n kalastusalaan, pyynti-, prosessointi- ja jakelusektorit mukaan lukien? Pystyykö komissio osoittamaan, että MAI-sopimus ei millään tavalla rajoita yhteisön kykyä määrittää ja toteuttaa toimia, jotka koskevat kalavarojen suojelua ja yhteisön kalastuselinkeinon ohjaamista?

Onko komissio tai mikään muu sopimusosapuoli analysoinut MAI-sopimuksen vaikutusta olemassaoleviin, EU:n ja/tai sen jäsenvaltioiden allekirjoittamiin kansainvälisiin yleissopimuksiin, kuten YK:N merioikeusyleissopimukseen, siihen liittyvään hajallaan olevia kalakantoja ja laajasti vaeltavia kalakantoja koskevaan sopimukseen, sekä erilaisiin alueellisiin kalakantojen ohjauselimiin?

Pystyykö komissio lupaamaan, että ne varaukset, joita komissio ja tietyt jäsenvaltiot aikovat esittää, antavat sekä nyt että tulevaisuudessa riittävän suojan yhteisön kalastuselinkeinolle, ja että se ei myöhemmin joudu luopumaan näistä varauksista?

Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1998)

Monenvälinen sijoitussopimus (MAI), josta neuvotellaan parhaillaan taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) piirissä, on tarkoitettu kattamaan kaikki talouden alat, myös kalastusalan. Koska neuvottelut ovat vielä kesken, MAI-sopimuksen vaikutusta kalastusalaan ja nykyisiin kansainvälisiin, alueellisiin ja kahdenvälisiin yleissopimuksiin on vaikea arvioida. Komissio on sitoutunut varmistamaan, että MAI-sopimus ei rajoita nykyisiä yhteiseen kalastuspolitiikkaan kuuluvia toimia eikä niiden toteuttamista.

Neuvottelijat työskentelevät tarmokkaasti löytääkseen ratkaisut, joiden avulla voidaan säilyttää kalakantojen suojelua ja hoitoa sekä niiden edelleen kehittämistä koskevien nykyisten kahdenvälisten, alueellisten ja kansainvälisten sopimusten jatkuvuus.

Komissio ja jotkut jäsenvaltiot ovat tehneet alustavia varauksia suojatakseen yhteisen kalastuspolitiikan sekä nykyisten ja tulevien kahdenvälisten kalastussopimusten mukaisesti toteutettavat toimet MAI-sopimuksen säännöiltä. Varausten toimivuuden takaamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden on tehtävä samankaltaiset varaukset. Komissio keskustelee kyseisten varausten muotoilemisesta kaikkien jäsenvaltioiden kanssa.