KIRJALLINEN KYSYMYS P-0352/98 komissiolle esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) (6. helmikuuta 1998)

Aihe: Hyväksyttävät kulut EKR:n yhteisrahoituksella toteutettavia koulutustoimia varten

Paikallisen tason kehittämisestä vastaavat järjestöt, jotka on perustettu konsortioiden ja / tai yhdistysten muotoon, pk-yritykset, yliopistot ja ammatilliset järjestöt ovat yhä tärkeämpiä alueiden kehittämistoimien tukijoita ja toteuttajia, sillä niiden avulla voidaan yhdistää useita instituutioita ja asettaa tavoitteita. Niiden avulla päästään myös tuloksiin varojen tehokkaassa hallinnassa.

Niiden alueiden kehittämiseen tähtäävässä toiminnassa koulutustoimilla on erittäin tärkeä osa.

Juridiselta ja toiminnalliselta kannalta katsottuna kyseiset konsortiot ja / tai yhdistykset ovat erilaisia kuin niiden osakkaat ja / tai jäsenet, sillä niillä on omat TVA-osuudet sekä erityiset ja erilliset hallintoon ja kirjanpitoon liittyvät toimet sekä erilainen rakenne.

Ottaen huomioon komission päätöksen 97/322/EY ((EYVL L 146, 5.6.1997, s. 11.)) (erityisesti kaavake 4, jossa täsmennetään todellisten kustannusten käsitettä) sekä työministeriön 25. lokakuuta 1995 päiväämän kiertokirjeen N:o 130/95 koulutustoiminnan siirrosta, ja jotta vältetään liiallinen byrokratisoituminen ja turvataan suunniteltujen toimien laatutaso, kysyn komissiolta:

1. pitääkö näiden paikallisesta kehityksestä vastaavien järjestöjen olla etusijalla kehittämistoimien (kuten koulutustoimien) toteuttamisessa ja hallinnossa,

2. katsooko komissio, että toivotun yhteisvaikutuksen saamiseksi on tarkoituksenmukaista, että joku vaatimukset täyttävä osakas ja / tai jäsen vastaisi yhdestä tai useammasta toimintavaiheesta vai pitäisikö tehtävä antaa konsortioon ja / tai yhdistykseen kuulumattomille järjestöille,

3. ottaen huomioon, että koulutushankkeita toteuttavien järjestöjen ei pitäisi tavoitella voittoa ja että 2 kohdassa mainitun kaltaisen tilanteen syntyminen on mahdollista, niin onko perusteltua se, että hyväksyttyä budjettia ja asetettuja vaatimuksia noudattaen osakkaat ja / tai jäsenet vaativat, että heidän palveluistaan maksetaan markkinahinnat,

4. katsooko komissio, että näin ollen yksinomaan kehittämisjärjestöille kuuluu niiden kulujen periminen, joita osakkaat ja / tai jäsenet ovat perineet palveluita antaessaan,

5. kuuluuko komission tavoitteisiin tukea näiden järjestöjen toimintaa ja hankkeita?

Komission jäsenen Pàdraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1998)

1. Komissio ei aseta etusijalle mitään tiettyä järjestöä, koska se ei osallistu toimien valintaan ja arviointiin ex ante. Komissio ainoastaan vahvistaa yhdessä jäsenvaltion kanssa yleisluontoiset perusteet ja suuntaviivat, jotka lopullisen tuensaajan on otettava huomioon toteuttaessaan Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tukea saavia toimia.

2. Kun lopullinen tuensaaja ei (osittain tai kokonaisuudessaan) toteuta toimia, vaan toimista on tehty alihankintasopimus alemmalla tasolla, alihankintasopimuksen myöntävä julkinen tai yksityinen organismi on edelleen lopullisen tuensaajan asemassa ja siten vastuussa toimien toteuttamisessa tarvittavista kuluista. Lisäksi on korostettava sitä, että organismi, joka toteuttaa toimen alihankkijana, ei enää itse voi teettää toimea (osittain tai kokonaisuudessaan) alihankintana.

3. ja 4. Parlamentin jäsenen mainitsemat järjestöt ja muutkaan koulutuksesta vastaavat organismit eivät saa missään tapauksessa olla voittoa tavoittelevia. Lisäksi yhteisrahoitusta voidaan myöntää ainoastaan hankkeen valmistelusta ja toteutuksesta suoraan aiheutuville kuluille, ja kustannusten on vastattava tosiasiallisesti suoritettuja maksuja, jotka voidaan todistaa laskuin tai kustannuksia vastaavin kirjanpitotosittein.

5. Yksittäisten hankkeiden valinta, toteuttaminen ja seuranta kuuluu kansallisille viranomaisille.