ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0763/01 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle. Toisesta EU-maasta tuotujen käytettyjen autojen verotus.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0763/01 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle (13. maaliskuuta 2001) Aihe: Toisesta EU-maasta tuotujen käytettyjen autojen verotus Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi 22. helmikuuta 2001 päätöksen oikeusasiassa C-393/98. Tämän päätöksen mukaan Portugalilla ei ole oikeutta verottaa toisesta EU-maasta tuotuja käytettyjä autoja. Tanskassa käytettyjen autojen tuonti muista EU-maista pyritään estämään lainsäädännöllä siten, että niistä peritään rekisteröintimaksua, joka vahvistetaan tuodun auton arvioidun hinnan mukaan. Auton hinta arvioidaan ensin etukäteen ja lopullinen maksu vahvistetaan auton virallisen tarkastuksen jälkeen. Kyseisen maksun suuruus voi vaihdella hyvinkin paljon, mutta yleensä se on noin 200 prosenttia. Voidaan näyttää toteen tapauksia, joissa on vaadittu jopa 500 prosentin suuruista maksua. Näin suurella maksulla on luonnollisesti ennalta ehkäisevä vaikutus, vaikka otetaan huomioon Tanskassa myytävien uusien autojen muutenkin kalliit hinnat. Komissiota pyydetään ilmoittamaan, voitaisiinko yllä mainittua Portugalia koskevaa päätöstä ryhtyä soveltamaan myös tuoduista käytetyistä autoista Tanskassa perittävään maksuun? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 2001) Komissio vahvistaa katsovansa, että yhteisöjen tuomioistuimen 22. helmikuuta 2001 asiassa C-393/98, Gomes Valente, antamalla tuomiolla voi olla merkitystä muun kuin sen riita-asian kannalta, jonka vuoksi asia vietiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi ennakkoratkaisun saamiseksi. Komission yksiköiden alustavassa analyysissä painotetaan seuraavia pääkohtia: - Tuomioistuin toteaa, että sen raskaan järjestelmän sijasta, jossa ajoneuvojen arvon todellinen aleneminen otetaan huomioon kutakin ajoneuvoa koskevan arvioinnin tai asiantuntijalausunnon kautta, jäsenvaltio voisi vahvistaa käytetylle ajoneuvolle arvon sellaisten arvioperusteisten asteikkojen mukaisesti, jotka on vahvistettu laissa, asetuksessa tai hallinnollisessa määräyksessä ja jotka on laskettu soveltaen sellaisia kriteerejä kuin ajoneuvon ikä, ajokilometrimäärä, yleinen kunto, käyttövoima, merkki ja malli, ja näin määritetty arvo olisi pääsääntöisesti hyvin lähellä ajoneuvon todellista arvoa. - Tuomioistuin vaatii, että vaikka uudessa järjestelmässä otettaisiin huomioon edellä mainitut tekijät, olisi lisäksi myönnettävä muutoksenhakuoikeus yksityishenkilöille, jotka pitävät hallintoviranomaisen toteuttamaa arviointia vääränä. - Se täsmentää, että jäsenvaltioiden välinen verotuksen neutraalisuus ei merkitse sitä, että olisi poistettava kilpailuetu käytettyjen ajoneuvojen väliltä, jotka on hankittu esim. edullisempaan hintaan toisesta jäsenvaltiosta. Kaikki nämä kohdat voivat koskea myös Tanskaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0758/01 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle. EU:n teurastusohjelma tilanteen helpottamiseksi naudanlihan markkinoilla.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0191 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0758/01 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle (7. maaliskuuta 2001) Aihe: EU:n teurastusohjelma tilanteen helpottamiseksi naudanlihan markkinoilla Naudanlihan markkinoita tukevan EU:n ohjelman yhteydessä Saksassa ostetaan, teurastetaan ja poltetaan 400 000 yli 30 kuukauden ikäistä nautaa. Tämä koskee 12 000:ta eläintä Rheinland-Pfalzissa. Kuluttajansuojasta, maataloudesta ja ravinnosta vastaava Saksan ministeriö on julistanut Bundesanzeigerissa (Saksan liittotasavallan virallinen lehti) teurastamista koskevan tarjouskilpailun, johon voi osallistua 314 saksalaista teurastamoa, mikäli ne pystyvät teurastamaan 40 nautaa tunnissa. Syynä tähän ovat EU:n asetuksen tiukat velvoitteet. Yksi Rheinland-Pfalzin suurimmista teurastamoista katsoo, että suoritettavien BSE-aivokokeiden aiheuttaman viipeen vuoksi 40 eläimen teurastaminen tunnissa ei ole mahdollista. Naudat pitäisi siksi kuljettaa teurastamoihin, joissa on tarvittava kapasiteetti. On kuitenkin vältettävä karjankasvattajille koituvia kuljetuskustannuksia sekä eläinten tarpeettoman pitkiä kuljetuksia. Kysyn siksi komissiolta: 1. Millaisia tarkkaan ottaen ovat tiukat velvoitteet, joiden mukaan on teurastettava 40 nautaa tunnissa, ja kuinka rajoittavasti niitä sovelletaan? 2. Miten komissio perustelee velvoitteita ja pitääkö se niitä edellä mainittujen vaikeuksien vuoksi välttämättöminä? 3. Miten käytännön toteutukseen liittyviä ongelmia voidaan komission mielestä lieventää? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2001) Poikkeuksellisista tukitoimenpiteistä naudanliha-alalla 18 päivänä joulukuuta annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2777/2000(1) ei määritellä erityisiä teurastamotyyppejä teurastuskapasiteetin perusteella. Asetuksen 7 artiklassa säädetään kuitenkin, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet järjestelmän moitteettoman soveltamisen ja erityisesti asetuksen 5 artiklan säännösten noudattamisen varmistamiseksi. Saksan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan teurastamokohtainen vähimmäisteurastuskapasiteetti vahvistettiin sen vuoksi, että käytettävissä oli lyhyellä aikavälillä vain rajoitetusti henkilöstöä paikalla tehtäviä tarkastustoimia varten. Teurastamot, jotka valittiin osallistumaan tarjouskilpailuun, kattavat kuitenkin maantieteellisesti kaikki Saksan tärkeimmät naudanlihan tuotantoalueet, jolloin eläinten kuljetusmatkat voidaan pitää kohtuullisina. (1) EYVL L 321, 19.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0567/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Aluepolitiikan pääosaston tarkastuslausuma.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0147 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0567/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (27. helmikuuta 2001) Aihe: Aluepolitiikan pääosaston tarkastuslausuma Komissaari Fischler totesi 7. helmikuuta 2001 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa, että vuonna 1999 maatalouden pääosaston rahatapahtumien täsmällinen virhemarginaali oli 3,06 %. Voisiko erityisesti aluepolitiikasta vastaava komissaari EU:n toimielinten yhteistyön ja avoimuuden nimissä ilmoittaa vastaavan luvun pääosastonsa rahatapahtumista? Jos lukua ei voida ilmoittaa, mikä siihen on syynä? Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 ja E-0570/01 (11. huhtikuuta 2001) Komissio muistuttaa arvoisalle kysyjälle, että tilintarkastustuomioistuin ei ilmoita yleistä talousarviota koskevassa tarkastuslausumassaan virheprosentteja, koska sen mielestä olisi liiallista yksinkertaistamista punnita komission taloushallinnon menestyksellisyyttä tämän yhden luvun perusteella. Tilintarkastustuomioistuin päättikin kolme vuotta sitten, ettei se julkista enää yleisiä virheprosentteja, vaan kehittää tarkastuslausumaan liittyviä menetelmiä antaakseen vastuuvapauden myöntäjälle yksityiskohtaista havainnollista tietoa. Tilintarkastustuomioistuin on lisäksi tehnyt useaan otteeseen selväksi, että yleistä virheprosenttia alemman tason luvun ilmoittaminen esimerkiksi jollekin toiminta-alalle tai pääosastolle veisi täysin harhaan. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa vain rajoitetun määrän tapahtumia, joten se ei voi vahvistaa pitävästi tällaista alemman tason virheprosenttia. Komissio ei näin ollen voi toimittaa pyydettyjä tietoja arvoisalle kysyjälle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1075/01 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle. Väitteet Tsekin poliisin väkivaltaisuudesta.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1075/01 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle (5. huhtikuuta 2001) Aihe: Väitteet Tsekin poliisin väkivaltaisuudesta Onko neuvosto tietoinen väitteistä, joiden mukaan Tekin poliisi toimi väkivaltaisesti niiden mielenosoitusten yhteydessä, jotka järjestettiin Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kokouksen aikana Prahassa viime vuoden syyskuussa? Mitä neuvosto aikoo tehdä, jotta Tekin tasavalta tutkii riippumattomasti kaikki kidutusta ja pahoinpitelyä koskevat syytökset, jotka mielenosoitusten jälkeen pidätetyt henkilöt ovat esittäneet vedoten oikeuksiensa loukkaamiseen? Vastaus (16. heinäkuuta 2001) Neuvosto ei ole saanut erityisiä tietoja, jotka liittyisivät väitteisiin Tekin poliisin väkivaltaisuudesta Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kokouksen aikana Prahassa syyskuussa 2000. Neuvosto pitää erittäin tärkeänä sitä, että ehdokasmaat kunnioittavat demokratian periaatteita, oikeusvaltion periaatetta sekä ihmisoikeuksia. Tekin tasavallan osalta neuvosto panee merkille, että komission vuoden 2000 määräaikaiskertomuksessa Tekin tasavallan edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa maan todetaan edelleen täyttävän Kööpenhaminan poliittiset kriteerit. Erityisesti voidaan todeta, että Tekin tasavalta, sen jälkeen kun vuonna 1998 oli perustettu ihmisoikeusvaltuutetun virka, on edelleen kehittänyt ihmisoikeuksia koskevia institutionaalisia puitteitaan perustamalla helmikuussa 2000 julkisen oikeusasiamiehen viran. Oikeusasiamiehellä on valtuudet käsitellä lukuisia asioita, joihin kuuluvat myös poliisia koskevat valitukset. Jos edellä mainittuja perusperiaatteita todetaan rikotun, asiasta voidaan tiedottaa Tekin tasavallan asianomaisille edustajille erityisesti Eurooppa-sopimuksen pohjalta perustetuissa elimissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1413/01 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Itävallan ulkopuolella sijaitsevien työvoimaa vuokraavien yritysten verotuksellinen syrjintä.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0225 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1413/01 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (14. toukokuuta 2001) Aihe: Itävallan ulkopuolella sijaitsevien työvoimaa vuokraavien yritysten verotuksellinen syrjintä Aiemmin työvoimaa vuokraavien yritysten tapauksissa kunnille maksettava vero laskettiin Itävallassa maksettujen palkkojen perusteella. Itävallan säädöskokoelman (Bundesbegleitgestz 2001, BGBL 1) säädöksen nro 142/2000 20 artiklan nojalla 1. tammikuuta 2001 lähtien yritykset, joiden työntekijät on palkattu työvoimaa vuokraavan yrityksen kautta, maksavat työhönottoon liittyvistä kustannuksista 70 prosenttia kunnallisveroa. Kun veron laskemisessa otetaan huomioon myös palkan sivukustannukset ja voittomarginaali, kunnallisvero vähintään kaksinkertaistuu. Työntekijää, joka on palkattu itävaltalaiseen yritykseen muualla unionissa sijaitsevan työvoimaa vuokraavan yrityksen kautta suorittamaan työ Itävallassa, kohdellaan kunnallisverotuksessa huomattavasti huonommin kuin suoraan kotimaiseen yritykseen palkattua työntekijää. Samoin jos edellä mainittu itävaltalainen yritys tilaa korjaustyön esimerkiksi kotimaiselta sähköalan yritykseltä, sen on maksettava huomattavasti vähemmän kunnallisveroa kuin jos korjaus teetettäisiin muualla unionissa sijaitsevan yrityksen palkkaamalla sähköasentajalla. Onko tällainen muualla unionissa sijaitsevien työvoimaa vuokraavien yritysten syrjintä ja kilpailun estäminen unionin säädösten mukaista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (31. toukokuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen kirjalliseen kysymykseensä E-0411/01(1). Sama vastaus on voimassa edelleen. (1) Katso sivu 22.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1416/01 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle. Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1416/01 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle (14. toukokuuta 2001) Aihe: Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet Pyrittäessä kohti miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia ei voida pitää tyydyttävinä vuotta 2000 koskevassa kolmannessa Euroopan työolojen katsauksessa esitettyjä tutkimustuloksia. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön arvion mukaan naisten syrjintä on edelleen yleistä. Syrjintä tulee ilmi ennen kaikkea työsuhteen laatuun liittyvissä kysymyksissä. Aikooko komissio suunnitella tai toteuttaa uusia ohjelmia, joilla pyritään edistämään todellista tasa-arvoa, jonka vastainen on selvästi se tosiseikka, että samassa ammattiryhmässä johtotehtävät annetaan yleensä miehille? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön vuonna 2000 tekemään tutkimukseen. Tutkimuksen tulokset osoittavat selvästi, että vallitsevan kilpailuilmapiirin ja muuttuvien työmallien takia Euroopassa on keskusteltava laajalti työn laadusta sekä sukupuolten tasa-arvosta. Komission aikomuksesta edistää sukupuolten tasa-arvoa ammattiryhmissä, joissa johtotehtävät annetaan yleensä miehille, komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että naisten ja miesten tasa-arvoa koskevan yhteisön puitestrategian (2001-2005) ja siihen liittyvän ohjelman yhteydessä tehdään parhaillaan työtä asian korjaamiseksi. Ohjelmassa otetaan huomioon viisi toiminta-alaa, joita ovat sukupuolten tasa-arvo taloudellisessa, sosiaalisessa ja yhteiskunnallisessa elämässä, yhtäläinen osallistuminen ja edustus sekä sukupuolistereotypiat. Vuosina 2001-2002 hankkeiden ja toimien ensisijaisena aiheena ovat samapalkkaisuus, perhe- ja työelämän yhteensovittaminen, naisten osallistuminen päätöksentekoon sekä sukupuolistereotypiat. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan neljännen pilarin ansiosta myös Euroopan työllisyysstrategialla on ollut merkittävä vaikutus naisten ja miesten tasa-arvon edistämisessä. Näillä välineillä sekä hallitusten päämiesten Tukholman Eurooppa-neuvoston päätelmissä osoittamalla poliittisella sitoumuksella edistetään merkittävästi sukupuolten tasa-arvolle asetettujen tavoitteiden saavuttamista yhteisössä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1873/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Suomi).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0248 - 0248



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1873/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Suomi) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Suomessa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Suomessa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (24. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0559/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Työllisyys- ja sosiaaliasioiden pääosaston tarkastuslausuma.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0144 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0559/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (27. helmikuuta 2001) Aihe: Työllisyys- ja sosiaaliasioiden pääosaston tarkastuslausuma Komissaari Fischler totesi 7. helmikuuta 2001 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa, että vuonna 1999 maatalouden pääosaston rahatapahtumien täsmällinen virhemarginaali oli 3,06 %. Voisiko erityisesti työllisyys- ja sosiaaliasioista vastaava komissaari EU:n toimielinten yhteistyön ja avoimuuden nimissä ilmoittaa vastaavan luvun pääosastonsa rahatapahtumista? Jos lukua ei voida ilmoittaa, mikä siihen on syynä? Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 ja E-0570/01 (11. huhtikuuta 2001) Komissio muistuttaa arvoisalle kysyjälle, että tilintarkastustuomioistuin ei ilmoita yleistä talousarviota koskevassa tarkastuslausumassaan virheprosentteja, koska sen mielestä olisi liiallista yksinkertaistamista punnita komission taloushallinnon menestyksellisyyttä tämän yhden luvun perusteella. Tilintarkastustuomioistuin päättikin kolme vuotta sitten, ettei se julkista enää yleisiä virheprosentteja, vaan kehittää tarkastuslausumaan liittyviä menetelmiä antaakseen vastuuvapauden myöntäjälle yksityiskohtaista havainnollista tietoa. Tilintarkastustuomioistuin on lisäksi tehnyt useaan otteeseen selväksi, että yleistä virheprosenttia alemman tason luvun ilmoittaminen esimerkiksi jollekin toiminta-alalle tai pääosastolle veisi täysin harhaan. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa vain rajoitetun määrän tapahtumia, joten se ei voi vahvistaa pitävästi tällaista alemman tason virheprosenttia. Komissio ei näin ollen voi toimittaa pyydettyjä tietoja arvoisalle kysyjälle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1698/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Uuden puuvilla-asetuksen täytäntöönpanon lykkääminen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0211 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1698/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Uuden puuvilla-asetuksen täytäntöönpanon lykkääminen Vaikka olemme jo toukokuun lopussa ja puuvillanviljelyssä ollaan jo pitkälti ohitettu itämisvaihe, uutta puuvilla-asetusta ei ole vielä julkistettu. Sen perusteella, mitä tuli tietoon maatalousministerien 24. huhtikuuta 2001 järjestetyssä kokouksessa, on päätetty eräistä säännöksistä, jotka koskevat tuotannon ylityksen yhteydessä käytettävän yhteisvastuukertoimen korottamista. Nämä säännökset ovat erilaisia ja epäsuotuisampia paitsi verrattuna tähän asti voimassaolleisiin säännöksiin myös verrattuna itse komission ehdotukseen, eivätkä nämä säännökset olleet tuottajien tiedossa silloin, kun he kylvivät peltonsa. Kun otetaan huomioon, että aikaisemmin komissio on toistuvasti antanut säännöksiä sillä perusteella, että tuottajille on ilmoitettava tarpeeksi ajoissa heidän viljelemiinsä tuotteisiin sovellettavat säännökset (KOM 576/1999(1) pellavaa ja hamppua koskevan asetuksen muutos), aikooko komissio lykätä uuden puuvillaa koskevan asetuksen täytäntöönpanon aloittamista, koska puuvillantuottajat eivät peltojensa kylvöaikana tienneet, että uusi puuvilla-asetus tulee sisältämään jopa komission ehdotuksestakin poikkeavia ja epäsuotuisampia sakkojen korkeutta koskevia säännöksiä? (1) EYVL C 56 E, 29.2.2000, s. 17. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2001) On syytä ottaa huomioon, että puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, kohdehinnan laskeminen siinä tapauksessa, että taatut kansalliset määrät ylittyvät on ollut keskeinen osa puuvillan tukijärjestelmää monen markkinointivuoden ajan. Komission 13. joulukuuta 1999(1) esittelemä puuvillan tukijärjestelmän tarkistusta koskeva ehdotus on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Tämän ehdotuksen säännökset, erityisesti kohdehinnan laskuun liittyvät muutokset ovat siis olleet tiedossa monta kuukautta ennen parlamentin jäsenen esiin tuomaa tavanomaista kylvöaikaa. Näin ollen komissio katsoo, että toimijoille kuuluvan luottamuksensuojan periaate toteututui. Komissio haluaa kiinnittää parlamentin jäsenen huomion siihen, että komissio ei pysty lykkäämään neuvoston päättämää voimaantulopäivää. (1) KOM(1999) 492 lopullinen. (2) EYVL C 28, 1.2.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1457/01 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Henkilöstöön kohdistettavat kurinpitotoimet.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0117 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1457/01 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (17. toukokuuta 2001) Aihe: Henkilöstöön kohdistettavat kurinpitotoimet Voiko komissio luetella kaikki tapaukset, joissa henkilöstöön on kohdistettu kurinpitotoimia, ja ilmoittaa niiden yhteydessä, mihin toimenpiteisiin on ryhdytty, tapauksen käsittelyn vaatima aika, syytteiden luonne, liittyikö tapaukseen rikkomuksista ilmoittamista (whistleblowing) ja käynnistettiinkö asian johdosta mahdollisesti lisätutkimuksia ja onko nämä tutkimukset nyt saatu päätökseen? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2001) Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion viimeisintä, vuoden 1999 talousarvioon liittyvää vastuuvapauden myöntämismenettelyä varten helmikuussa toimitettuihin kattaviin tietoihin. Nämä tiedot luonnollisesti saatetaan ajan tasalle ennen seuraavaa vastuuvapauden myöntämismenettelyä. Vuoden 1999 talousarvion vastuuvapauden myöntämisen jälkeen komissio totesi, että se ilmoittaa vuosittain vastuuvapauden myöntäjälle kaikista päätetyistä tutkimuksista, joihin liittyy ilmiantoja (whistleblowing), ja antaa yksityiskohtaiset tiedot muun muassa kaikista toteutetuista seurantatoimenpiteistä, mukaan luettuina hallinnollisten tai kurinpitomenettelyjen käynnistäminen ja kyseisen ilmiantajan oikeudellisen aseman suojelemiseksi tehdyt toimenpiteet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1491/01 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle. Ammattinimikkeen parantaja määrittely Kreikassa.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0244 - 0244



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1491/01 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle (18. toukokuuta 2001) Aihe: Ammattinimikkeen parantaja määrittely Kreikassa 1. Tarvitseeko parantajan ammattia harjoittava saksalainen henkilö erityisen toimiluvan voidakseen harjoittaa ammattiaan Kreikassa? 2. Tehdäänkö Kreikassa ero ammattinimikkeiden parantaja ja fysioterapeutti välillä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat kaksi ammattia eivät ole yhtä lailla levinneitä eivätkä yhtäläisesti säänneltyjä yhteisön alueella. Komission saamien tietojen mukaan luonnonparantajan ammatti tunnetaan ainoastaan Saksassa, kun taas fysioterapeutin ammatti on säännelty kaikissa jäsenvaltioissa. Kyseessä on kaksi terveydenhoitoalan eri ammattia. Ammattipätevyyden ja tutkintojen tunnustamisen osalta kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetulla neuvoston direktiivillä 89/48/ETY(1) ja direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetulla direktiivillä 92/51/ETY(3) on luotu yleinen tunnustamisjärjestelmä, jossa ei vaadita ammattien ennakollista yhdenmukaistamista (lukuun ottamatta eräitä terveydenhoitoalan ammatteja, joita on vähäisessä määrin koordinoitu yhteisön tasolla ja joista on annettu omat direktiivit(2)). Eräs tutkintojen yleisen tunnustamisjärjestelmän soveltamisedellytyksistä on nimenomaan, että sama ammatti esiintyy sekä jäsenvaltiossa, jossa ammatinharjoittaja on saanut koulutuksensa että siinä jäsenvaltiossa, jossa hän hakee ammatillisen pätevyytensä tunnustamista. Useimmissa jäsenvaltioissa terveydenhoitoalan ammatteihin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevien edellytysten laiminlyönnille (terveydenhoitoalan ammatteihin vaaditaan useimmiten tutkinto sekä lupa, ennen kuin ammattia voi harjoittaa) on säädetty seuraamukset. Tutkintojen yleistä tunnustamisjärjestelmää eri jäsenvaltioissa koskevissa käytännön kysymyksissä voi kääntyä kyseisen jäsenvaltion ammatillisen pätevyyden tunnustamisasioita hoitavan yhteyspisteen puoleen. Yhteystiedot ovat komission Internet-sivustolla: http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/people/qualif/index.htm. (1) EYVL L 19, 24.1.1989 ja EYVL L 209, 24.7.1992. (2) Lääkärit, hammaslääkärit, eläinlääkärit, yleissairaanhoidosta vastaavat sairaanhoitajat ja farmaseutit. (3) EYVL L 19, 24.1.1989 ja EYVL L 209, 24.7.1992.