ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0325/02 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle. Uuselintarvikkeita koskeva asetus ja Noni-mehut.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0325/02 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus ja Noni-mehut Eräs Saksassa toimiva yritys markkinoi Noni-mehuja Internetissä. Kuluttajien terveyden suojelusta ja eläinlääkinnästä vastaava Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin (BgVV) kielsi Noni-mehujen myynnin 13. helmikuuta 2001 sillä perusteella, että Noni-mehuihin sovelletaan uuselintarvikkeita koskevaa asetusta. Noni-hedelmä on tunnettu Ranskan Polynesiassa jo vuosisatoja, ja suuria määriä tätä hedelmää lienee jo kauan viety sieltä muihin maihin. Kun lähtökohtana on, että Ranskan Polynesia, joka kuuluu EU:hun, on jo vuosikausia, myös jo ennen uuselintarvikkeita koskevan asetuksen voimaantuloa, vienyt huomattavia määriä Noni-hedelmää muihin EU-maihin, herää seuraava kysymys: Onko Noni todella luokiteltava uuselintarvikkeeksi, kun sitä kuitenkin on jo kauan markkinoitu huomattavassa mittakaavassa, vai olisiko se luokiteltava jopa lääkkeeksi, koska valmistaja ilmoittaa tuoteselosteessa sillä olevan terveysvaikutuksia? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2002) Ranskan Tyynellämerellä sijaitsevat alueet eivät ole osa unionia. Komission jäsenvaltioilta saamien tietojen mukaan Morinda citrifolia otettiin yhteisössä käyttöön Noni-mehuna vasta vuonna 1998 eli uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27. tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97(1) voimaantulon (15. toukokuuta 1997) jälkeen. Noni-mehu on näin ollen asetuksen (EY) N:o 258/97 mukainen uuselintarvike, ja se voidaan saattaa markkinoille elintarvikkeena ainoastaan sitten, kun sille on myönnetty lupa kyseisen asetuksen mukaisesti. Lupahakemus on parhaillaan tarkasteltavana. (1) EYVL L 43, 14.2.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0656/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Pienten ja keskisuurten yritysten arvonlisäveron määrittäminen arviolta Kreikassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0225 - 0225



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0656/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. maaliskuuta 2002) Aihe: Pienten ja keskisuurten yritysten arvonlisäveron määrittäminen arviolta Kreikassa Lain 2753/99 6 artiklassa säädetään, että pienten ja keskisuurten yritysten on joka kolmas toimintavuosi, vuodesta 1999 alkaen, verrattava toteutuneita bruttotuloja niiden tulojen loppusummaan, jotka kertyvät kirjanpidon ulkopuolella, ja jos bruttotulot ovat pienempiä, yritysten on maksettava arvonlisäveroa, joka määritetään tulojen eron mukaan. Kreikan pk-yritysten edustajien mielestä tämä säädös on epäoikeudenmukainen, koska sen nojalla määrätään arvonlisäveroja maksettaviksi taannehtivasti ja veroja maksetaan arviolta määritetyn myynnin perusteella. Katsooko komissio, että kyseessä on todellakin arvonlisäveron määrittäminen arviolta? Katsooko se, että tällainen määritelmä on yhteisön lainsäädännön mukainen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Foliasin esittämään suulliseen kysymykseen H-0151/02 kyselytunnilla parlamentin maaliskuun 2002 istuntojaksolla(1). (1) Kirjallinen vastaus 12.3.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0166/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista annetun direktiivin 90/314/ETY täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0192 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0166/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista annetun direktiivin 90/314/ETY täytäntöönpano Voiko komissio ilmoittaa minulle, onko Kreikka sisällyttänyt matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista annetun direktiivin 90/314/ETY(1) osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pannut sen täytäntöön asianmukaisesti ja jos on, milloin? (1) EYVL L 158, 23.6.1990, s. 59. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2002) Matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista 13. kesäkuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/314/ETY(1) on saatettu osaksi Kreikan lainsäädäntöä presidentin asetuksella nro 339/96. Tarkasteltuaan kyseistä asetusta komissio katsoi, että direktiivin 7 artiklan säännösten täytäntöönpano oli puutteellista, koska siinä vapautettiin varustamot maksukyvyttömyystapauksessa velvoitteesta antaa vakuus suoritettujen maksujen palauttamisen ja kuluttajan paluukuljetuksen turvaamiseksi. Tämän vuoksi komissio käynnisti rikkomismenettelyn ja nosti asiasta kanteen yhteisöjen tuomioistuimessa (asia C-467/99). Kreikka muutti lainsäädäntöään komission vaatimusten mukaisesti hyväksymällä presidentin asetuksen nro 129/2000, minkä jälkeen komissio keskeytti rikkomismenettelyn. Komissiolla ei ole tällä hetkellä käytettävissään muita tietoja. (1) EYVL L 158, 23.6.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0043/02 esittäjä(t): Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) komissiolle. Euroopan sosiaalirahasto ja koulutus vähemmistökielillä.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0234 - 0234



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0043/02 esittäjä(t): Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) komissiolle (23. tammikuuta 2002) Aihe: Euroopan sosiaalirahasto ja koulutus vähemmistökielillä Voiko komissio ilmoittaa, paljonko määrärahoja Euroopan sosiaalirahasto käyttää vähemmistökielillä annettavaan koulutukseen EU:n alueella? Voiko komissio eritellä ne maa- ja kielikohtaisesti ja esittää erityisesti Espanjan tilanteen? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2002) Komissiolla ei ole arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittamissa ohjelmissa käytettävistä tai opetettavista kielistä. Kieltenopetus voi saada ESR-rahoitusta vain, jos sen avulla voidaan parantaa ohjelmaan osallistuvien henkilöiden työllistyvyyttä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0217/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Angola.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0217/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Angola Voiko komissio antaa selonteon Angolaa koskevista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettaviksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa rahoituksen kokonaissumman? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 ja E-0228/02 (25. maaliskuuta 2002) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0116/02 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. TV3 — Televisió de Catalunya Ranskassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0185 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0116/02 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (29. tammikuuta 2002) Aihe: TV3 Televisió de Catalunya Ranskassa Televisio ilman rajoja direktiivin 89/552/ETY(1) mukaisesti jäsenvaltion televisiokanavien tarjoamista toisessa jäsenvaltiossa voidaan pitää laillisena. TV3 Televisió de Catalunya lähettää ohjelmaansa Etelä-Ranskassa. Tällä tavalla TV3 tarjoaa alueen kataloniankielisille mahdollisuuden katsella kataloniankielisiä televisio-ohjelmia ja edistää siten Euroopan unionin kulttuuriperintöön kuuluvien kielten tuntemista. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa Ranskan audiovisuaalisen alan neuvoston päätöksen suhteen, jossa TV3 Televisió de Catalunya velvoitetaan jättämään tavanomainen lähetystaajuutensa siksi, että kyseisen kanavan tarjoamista pidetään Ranskassa laittomana. (1) EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2002) Televisio ilman rajoja -direktiivissä (televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 3. lokakuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/552/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston 30. kesäkuuta 1997 annetulla direktiivillä 97/36/EY(1)) säädetään, että jäsenvaltioiden on alueellaan taattava vapaus vastaanottaa toisten jäsenvaltioiden televisiolähetyksiä (2 a artiklan 1 kohta). Direktiivi perustuu yhteen EY:n perustamissopimuksessa vahvistetuista neljästä perusvapaudesta (vapaus tarjota palveluja 49 artikla) ja on arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittaman Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 22 artiklan mukainen. Komissio ei tässä nimenomaisessa tapauksessa ole tietoinen parlamentin jäsenen kysymyksessä mainituista tapahtumista. Komissio pyytää tietoja Ranskan viranomaisilta, jotta asiaa voitaisiin arvioida. (1) EYVL L 202, 30.7.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0480/02 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan vientikarjan kohtelu.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0220 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0480/02 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2002) Aihe: Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan vientikarjan kohtelu Euroopan unioni vie vuosittain noin 300 000 elävää eläintä Lähi-itään ja Pohjois-Afrikkaan. Suurimmat viejämaat ovat Saksa, Irlanti, Ranska ja Alankomaat. Kauppiaille, jotka vievät elävän karjan Euroopan unionista kyseisiin maihin, maksetaan vuosittain avustuksina (vientitukina) 60 miljoonasta eurosta 100 miljoonaan euroa. Marraskuussa 2001 Euroopan parlamentti äänesti teuras- ja lihakarjan pitkien kuljetusmatkojen lopettamisen puolesta. Parlamentti äänesti myös niiden avustusten lakkauttamisen puolesta, joilla tuetaan elävien eläinten kuljetusta Lähi-itään. Voiko Euroopan komissio nyt antaa takeet siitä, että se aikoo muuttaa Euroopan unionin eläinten kuljetusta koskevaa lainsäädäntöä siten, että se huomioi parlamentin näkemyksen elävien eläinten vientikaupan lopettamisesta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2002) Komissio on tietoinen eläinsuojelujärjestöjen valituksista, jotka koskevat eläinten huonoa kohtelua kuljetuksen aikana ja etenkin eläinten saavuttua kolmansiin maihin. 19. marraskuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/628/ETY(1) on vahvistettu säännöt eläinten suojelemiseksi kuljetuksen aikana, ja 18. maaliskuuta 1998 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 615/98(2) kytketään vientitukien myöntämisedellytykset tällaisten sääntöjen noudattamiseen. Jäsenvaltioilla on ollut selviä vaikeuksia valvoa voimassaolevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa. Komissio jakaa useimmat parlamentin näkemykset asiassa ja katsoo, että täytäntöönpanon parempi valvonta on välttämätöntä nykyisen tilanteen parantamiseksi. Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä tiedekomitealta odotetaan uutta lausuntoa maaliskuussa 2002. Lausunnossa luodaan perusteellinen ja kattava tieteellinen katsaus eläinten kuljetukseen liittyviin kysymyksiin. Siinä tarkastellaan erityisesti kuljetusaikojen ja kuormaustiheyksien nykyisiä määrityksiä ja mahdollisuuksia niiden parantamiseksi. Komissio on jo sitoutunut tekemään lausunnon pohjalta uusia lainsäädäntöehdotuksia tämän vuoden alkupuoliskolla. Komission näkemys vientituista on, että on päästävä oikeaan tasapainoon tämän erittäin mutkikkaan kysymyksen eri näkökohtien välillä. Ei olisi järkevää poistaa elävän karjan vientitukia ja luovuttaa näin karjanvientimarkkinoita muille vientimaille. Perinteisistä karjanostajamaista ei kuitenkaan tulisi lihan ostajia. Vientitukien poistaminen olisi liian raju toimenpide naudanliha-alalle yleensä sekä tuottajille, jotka ovat hyvin riippuvaisia viennistä. Komissio tutkii kuitenkin parhaillaan mahdollisuutta asettaa eläinkuljetuksille tiukemmat eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset ja vientitukien myöntämiselle tiukemmat ehdot ja valvontatoimet. (1) EYVL L 340, 11.12.1991. (2) EYVL L 82, 19.3.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3687/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Ferrol-joen laskukohtaan rakennettava kaasutuslaitteisto ja yhteisön rahoitus (Espanja).



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0020 - 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3687/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (16. tammikuuta 2002) Aihe: Ferrol-joen laskukohtaan rakennettava kaasutuslaitteisto ja yhteisön rahoitus (Espanja) Regasifigadora del Norte S.A. eli Reganosa-yritys edistää nestemäisen maakaasun käsittelylaitoksen rakentamishanketta Ferrolin kapeaan joensuuhun Promontoiron niemenkärkeen. Tämä kattava hanke käsittää neljän 150 000 kuutiometrin tankin rakentamisen, ja ennakoidaan, että vuosittain laitosta käyttäisi yli 40 metanolia kuljettavaa alusta, joiden pituus on 280 metriä, leveys 42 metriä ja syväys yli 1213 metriä. Reganosa-yrityksen osakkaita ovat Galician aluehallitus sekä Unión Fenosa-, Endesa- ja Mugardesa de Energía -yritykset. Kansalaiset ja Ferrolin kaupunginhallitus ovat vastustaneet voimakkaasti hanketta. Monet kansalaisjärjestöt ovat esittäneet valituksia ympäristöstä sekä liikenteestä ja energiasta vastaaville Euroopan komission pääosastoille, koska tällainen teollisuudenala merkitsee vakavaa uhkaa tälle alueelle. Ferrolin kaupunginhallitus tukee mahdollisuutta sijoittaa laitos tulevaisuudessa Ferrolin ulkopuolelle rakennettavaan satamaan, joka oli sen alunperin suunniteltu sijainti. Tämänhetkinen sijaintipaikka joensuussa on kuitenkin tiiviisti asutettua aluetta, joka sijaitsee kilometrin päässä Murgadosin ja Ferrolin keskustoista. Onnettomuuden sattuessa sijaintipaikasta tulisi rotanloukku, koska evakuointi olisi käytännössä katsoen mahdotonta ja metanolialukset voisivat poistua merelle vain nousuveden aikana. Laitoksen suunnitellun sijaintipaikan vieressä on myös polttoainetankkeja, sotalaivoja, asevarastoja jne., jotka onnettomuuden sattuessa voivat aiheuttaa dominoefektin, jolla olisi ennalta-arvaamattomia seurauksia. Onko yhteisö rahoittanut tai rahoittaako se tätä hanketta jossakin muodossa? Onko rahoituksesta esitetty anomusta? Mikäli on, kuinka suuresta rahoituksesta on kyse ja mistä rahastosta se on peräisin? Michel Barnier'n komission puolesta antamatäydentävä vastaus (10. kesäkuuta 2002) Ohjelmakaudella 19941999 rakennerahastoista ei ole rahoitettu parlamentin jäsenen mainitsemaa rakennushanketta. Espanjan viranomaiset ovat tiedottaneet komissiolle, etteivät ne aio pyytää rahoitusta kyseiselle hankkeelle kuluvallakaan ohjelmakaudella 20002006. Kansalliset viranomaiset eivät tähän mennessä ole esittäneet hanketta koskevaa yhteisrahoitushakemusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3307/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Turkiseläinten pitoa koskeva suositus.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0005 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3307/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Turkiseläinten pitoa koskeva suositus Turkiseläinten pitoa koskeva suositus (T-AP(96) 19) on ollut olemassa 22. joulukuuta 2000 lähtien. 1. Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt sen johdosta? 2. Onko komissio esittänyt ehdotuksen turkiseläinten pitoa koskevaksi oikeudellisesti sitovaksi sääntelyksi? Jos on, mikä se on? Jos ei, milloin sellaista aiotaan esittää? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2002) Heinäkuun 20 päivänä 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/58/EY(1) esitetään tuotantoeläinten suojelua koskevat periaatteet. Myös turkisten tuotantoa varten kasvatettavat tai pidettävät eläimet luetaan kuuluviksi tuotantoeläimiin. Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsi, tuotantoeläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen mukainen pysyvä komitea on antanut turkiseläimiä koskevan suosituksen, joka tuli voimaan joulukuussa 1999. Komissio ja jäsenvaltiot osallistuivat suositusten laatimis- ja hyväksymismenettelyihin. Neuvoston direktiivi 98/58/EC on oikeusperustana ehdotuksille yleissopimukseen tai sen nojalla tehtyihin suosituksiin liittyviksi yhteisön toimiksi, jos ne ovat tarpeen direktiivin yhtäläiseksi soveltamiseksi yhteisössä. Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä komission tiedekomitea antoi 13. joulukuuta 2001 lausunnon eläinten hyvinvointiin liittyvistä näkökohdista turkiseläinten pidossa. Lausunto on saatavilla seuraavassa Internet-osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scah/outcome_en.html Komissio tarkastelee ensin lausuntoa ja harkitsee sitten, onko tarpeellista esittää asiaan liittyvä ehdotus neuvostolle. (1) EYVL L 221, 8.8.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3272/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Laosin radikaaliaktivistit ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0009 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3272/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (26. marraskuuta 2001) Aihe: Laosin radikaaliaktivistit ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen Laosissa pidätettiin joitakin ylikansallisen radikaalipuolueen aktivisteja, heidän joukossaan Euroopan parlamentin jäsen Dupuis. Tapahtuma on piinallinen ja se loukkaa alkeellisimpiakin ihmisoikeuksien suojaa koskevia periaatteita, sekä pidätysolosuhteiden suhteen että sen vuoksi, ettei pidätetyillä ollut oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. On syytä tarkastella laajemminkin demokraattisten sääntöjen yleistä noudattamista. Laosilla on merkittävä rooli Euroopan unionin ja Aseanin välisessä yhteistyössä. Lisäksi otettakoon huomioon Euroopan unionin sitoumus ihmisoikeuksien suojaamiseen ja demokraattisten perussääntöjen kunnioittamiseen (ns. Kööpenhaminan kriteerit). Eikö taloudellista yhteistyötä koskevien sopimusten soveltaminen riipu siitä, kunnioittavatko sopimuspuolet yleisesti tunnustettuja demokraattisia oikeuksia ja suojelevatko ne niitä? Eikö komissio katso, että kun rikotaan koko kansainvälisen yhteisön perinteisesti ja yleisesti velvoittaviksi katsomia humanitaarisia normeja, mahdolliset sopimukset, jotka on tehty näihin rikkomuksiin syyllistyneiden kanssa, on keskeytettävä riippumatta siitä, mitä ne koskevat? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2002) Komissio on ilmaissut moneen otteeseen sekä Laosin hallitukselle että parlamentille olevansa erittäin huolestunut maan ihmisoikeustilanteesta. Sellaiset ihmisoikeuskysymykset kuten mielipiteenvapauden rajoitukset, oikeushallintojärjestelmän heikkoudet ja yksittäisten poliittisten vankien tilanne ovat jatkossakin asialistan kärjessä komission ja Laosin edustajien kahdenvälisissä tapaamissa. Yhteisön ja Laosin sekakomitea kokoontui ensimmäisen kerran viime vuoden toukokuussa; sen yhteydessä komissio ilmaisi näihin kysymyksiin liittyvän huolestuneisuutensa ja toisti Vientianessa huhtikuussa vierailleen Euroopan parlamentin valtuuskunnan ehdotuksen EU:n suulähettiläiden ja/tai Punaisen Ristin kansainvälisen komitean valtuuttamisesta tapaamaan poliittisia vankeja. On kuitenkin pidettävä mielessä, että Laos on Kaakkois-Aasian köyhin maa, jossa bruttokansantuote asukasta kohden laskettuna on vain 350 Yhdysvaltain dollaria ja jonka väestöstä 30 prosenttia tulee toimeen vajaalla dollarilla päivässä. Tästä syystä komission ja jäsenvaltioiden kehitysohjelmissa keskitytään heikoimmassa asemassa oleviin väestönosiin. Maaseudun kehittäminen, terveydenhuolto ja peruskoulutus ovat pääasiallisia toimintakohteita, ja erityishuomiota kiinnitetään toimiin ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan aloilla. Näin ollen komissio käy jatkossakin rakentavaa poliittista vuoropuhelua Laosin hallituksen kanssa ja jatkaa Laosin kansan tukemista yhteisön rahoittamista kehitysohjelmista, joiden tavoitteena on tukea ja vauhdittaa maan demokratisoitumista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3398/01 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle. Gibraltar.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0004 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3398/01 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle (12. joulukuuta 2001) Aihe: Gibraltar Ison-Britannian ja Espanjan ulkoasiainministerit ovat sopineet niin kutsutun Brysselin prosessin nojalla, että Gibraltarista päästään kokonaisvaltaiseen sopimukseen kesään 2002 mennessä. Alueen väestön vaaleilla valitut edustajat ovat kuitenkin kieltäytyneet osallistumasta neuvotteluihin, sillä he vaativat ensin itsemääräämisoikeutensa tunnustamista. Vaikka ministerikokouksen päätteeksi julkistetussa yhteisessä julkilausumassa mainitaankin toivomus gibraltarilaisten näkemysten kuulemisesta, itsemääräämisoikeuden harjoittamista ei mainita lainkaan. Yhdistyneet kansakunnat tunnustaa Gibraltarin nykyisin siirtomaa-alueeksi. Asiaa otettiin Yhdistyneissä kansakunnissa esille jälleen 10. lokakuuta 2001 siirtomaavallan purkamista käsittelevässä neljännessä komiteassa. Voiko Euroopan unioni hyväksyä alueellaan siirtomaa-alueen piittaamatta sen asukkaiden tahdosta, vaikka ainoastaan heillä on legitiimi oikeus suvereniteettiin? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2002) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 299 artiklan 4 kohdassa todetaan: Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan niihin Euroopassa sijaitseviin alueisiin, joiden suhteista ulkovaltoihin huolehtii jäsenvaltio. Gibraltar on Yhdistyneen kuningaskunnan kruunun alainen mutta ei osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, joka kuitenkin vastaa Gibraltarin ulkosuhteista, koska Gibraltar on siitä riippuvainen alue. Näin ollen edellä mainitun määräyksen perusteella Gibraltar on osa Euroopan unionia kuitenkin Yhdistyneen kuningaskunnan vuonna 1972 tehdyssä liittymisasiakirjassa mainituin varauksin. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan kuningaskunnan Gibraltaria koskeva riita on vaikuttanut haitallisesti myös eräiden yhteisön politiikkojen toteutukseen. Näin ollen komissio on hyvin tyytyväinen siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Espanja ovat aloittaneet uudelleen keskustelut tästä kysymyksestä, ja toivoo, että tilanne ratkeaa kaikkia osapuolia tyydyttävällä tavalla. Kansallisen suvereniteetin piiriin kuuluvien kysymysten osalta on kuitenkin todettava, että EU:n toimielimillä ei ole minkäänlaista toimivaltaa puuttua siihen, miten nämä valtiot organisoivat ja hoitavat neuvottelunsa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3541/01 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) komissiolle. Esikouluopetus.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0039 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3541/01 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Esikouluopetus Nyt kun keskustellaan Euroopan tulevaisuudesta ja tulevista toimielimistä, unionin jäsenvaltioiden koulujärjestelmiin olisi ehdottomasti sisällytettävä opetusta Euroopan kehittämisestä, jotta kehittyisi todellinen Euroopan kansalaisuus. Tämä opetus olisi syytä aloittaa sopivassa muodossa jo esikoulussa, ja sitä tulisi jatkaa kaikilla aloilla korkeakouluopintoihin saakka. Opetuksen tulisi ennen kaikkea olla pakollista ja jatkuvaa kunkin koulujärjestelmän eri tasoilla, ja siinä edettäisiin annetun opetuksen tasoon mukautetusti. Voiko komissio teettää ensin selvityksen asian tilasta eri jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa? Voisiko komissio selvityksen perusteella kehottaa hallituksia ryhtymään toimenpiteisiin haluttujen tavoitteiden saavuttamiseksi? Yhtyykö komissio käsitykseen, että kyseessä on perustavaa laatua oleva haaste demokraattisen unionin tulevaisuudelle eli todellisen sisällön antaminen Euroopan kansalaisuudelle tämän päivän ja huomisen nuorten keskuudessa? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2002) Koulutusalan Sokrates-toimintaohjelma tarjoaa mahdollisuuden saada rahoitusta useisiin hankkeisiin, jotka liittyvät Euroopan kansalaisuuteen, erityisesti esikoulusta keskiasteen loppuun suunnattujen Comenius 1- ja 2 -toimintojen yhteydessä. Aihealue on yksi kolmestatoista painopisteaiheesta vuoden 2002 ehdotuspyynnössä Comenius-verkkojen luomiseksi (Comenius 3 -toiminta). Koulutusohjelmat kuuluvat kuitenkin yksinomaan jäsenvaltioiden, ei komission toimivaltaan. Komissio ei siis suunnittele ensisijaisissa toimissaan mahdollisen selvityksen teettämistä. Komissio jatkaa päättäväisesti Euroopan kansalaisuuden kehittämiseen sekä koulutuksessa että muilla aloilla suunnattuja toimia toimivaltansa mukaisesti.