ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0778/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Vähemmän kehittyneet maat WTO:ssa.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0150 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0778/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Vähemmän kehittyneet maat WTO:ssa Komissio on viime aikoina ilmoittanut kauppaa koskevista myönnytyksistä vähemmän kehittyneille maille WTO:ssa. Nämä myönnytykset merkitsevät vähemmän kehittyneiden maiden käytännöllisesti katsoen kaikkien tuotteiden tullitonta pääsyä markkinoille. Erillisessä kysymyksessä olen pyytänyt komissiota kertomaan täsmällisesti, mitä tuotteita nämä myönnytykset eivät koske. Voisiko komissio myös täsmentää, mikä on näiden myönnytysten ulkopuolelle jäävillä tuotteilla käytävän kaupan arvo niin kyseisissä vähemmän kehittyneissä maissa kuin EU:ssa (jäsenvaltiokohtaisesti)? Pascal Lamyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0772/00 ja E-0778/00 (27. huhtikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa yhteisön aloitetta, jolla pyritään tarjoamaan suurimmalle osalle vähiten kehittyneiden maiden tuotteista vapaa pääsy teollistuneiden maiden markkinoille ja helpottaa niiden pääsyä joidenkin kehitysmaiden markkinoille. Tämä kysymys täydentää parlamentin jäsenen Richard Howittin suullista kysymystä H-206/00, joka esitettiin kyselytunnilla maaliskuun 2000 täysistunnossa(1). Komissiolle vuonna 1997 annettu toimeksianto vahvistettiin vuonna 1999 ja se koskee suurinta osaa vähiten kehittyneiden maiden viemistä tuotteista. Nykyään 99 prosenttia vähiten kehittyneiden maiden viennistä pääsee vapaasti yhteisön markkinoille. Vapaa pääsy koskee jo kaikkea yhteisöön suuntautuvaa vähiten kehittyneiden maiden vientiä, lukuun ottamatta maataloustuotteita. Joulukuussa 1998(2) toteutettiin ensimmäinen toimenpide, jolla kaikille vähiten kehittyneille maille vahvistettiin Lomén yleissopimuksessa esitettyä vastaava menettely. Sen jälkeen komissio on keskittynyt laatimaan lisäehdotuksia, jotka esitetään neuvostolle niiden valmistuttua. Vasta silloin voidaan esittää määrällinen arvio. Ehdotukset koskevat yksipuolisia lisämyönnytyksiä vähiten kehittyneiden maiden yhteisön markkinoille viemille maataloustuotteille. Kannattaa muistaa, että jo nykyisen toimeksiannon puitteissa, joka koskee melkein kaikkia tai suurinta osaa viedyistä maataloustuotteista, vähiten kehittyneet maat hyötyvät edullisista kiintiö- ja tariffijärjestelyistä maataloustuotteiden ollessa kyseessä. Joka tapauksessa tullietuusmenettelyn piiriin kuuluvat myös ne muutamat maataloustuotteet, joiden tuonti ei olisi vapautettua komission neuvostolle laatiman ehdotuksen mukaan. Kuten kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen kertoi parlamentille maaliskuussa 2000, muut kehittyneet maat eivät tarjoa läheskään vastaavaa pääsyä markkinoilleen, vaikka niiden markkinat ovat monin verroin yhteisön markkinoita houkuttelevampia, sillä vähiten kehittyneiden maiden tuotteilla on niillä pieni markkinaosuus. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (maaliskuu II 2000). (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 2820/98, 21.12.1998, EYVL L 357, 30.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0705/00

esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle

(2. maaliskuuta 2000)

Aihe: Yleisen erityisiä sairauskuluja koskevan lain muuttaminen Alankomaissa

Alankomaissa kaikki kuuluvat yleisen erityisiä sairauskuluja koskevan lain (AWBZ) piiriin. Kuitenkin kaikki ulkomailla asuvat alankomaalaiset, joilla ei ole sairausvakuutusta, eivät enää 1. tammikuuta 2000 alkaen ole voineet käyttää AWBZ-palveluja. Alankomaalaiset eivät voi kuitenkaan liittyä sairauskassaan Belgian liittovaltiossa, koska Belgian sosiaalilainsäädännön mukaan tämä ei sovi yhteen Alankomaiden AWBZ-palvelujen kanssa.

Tässä on selkeästi kyse nk. Catch 22 -tilanteesta: Belgian liittovaltiossa asuvan alankomaalaisen on liityttävä sairauskassaan, jotta hänellä olisi oikeus AWBZ-palveluihin, mutta Belgian sairauskassat eivät ota henkilöä jäseneksi, koska ne olettavat että tällä on oikeus AWBZ-maksuihin.

1. Onko Alankomaiden hallituksen päätös, jonka mukaan ulkomailla asuvat alankomaalaiset, joilla ei ole sairausvakuutusta, eivät enää 1. tammikuuta 2000 alkaen ole voineet käyttää AWBZ-palveluja, vastoin yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti mahdollisuutta henkilöiden ja potilaiden vapaaseen oleskeluun muissa EU-maissa (Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, 28. huhtikuuta 1998, asia N:o C-158/96)? a) Jos päätöstä pidetään yhteisön lain vastaisena, mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä tilanteen muuttamiseksi? b) Jos päätös ei ole ristiriidassa, katsooko neuvosto silloin, että Alankomaiden toimenpide ei loukkaa yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti mahdollisuutta henkilöiden ja potilaiden vapaaseen oleskeluun muissa EU-maissa (Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, 28. huhtikuuta 1998, asia N:o C-158/96)?

2. Onko Alankomaiden viranomaisten päätös ristiriidassa luottamuksensuojan kanssa, koska asianomaiset henkilöt ovat muuttaneet vilpittömässä uskossa ulkomaille luullen säilyttävänsä sairauskuluvakuutuksen AWBZ:n kautta? Jos ristiriitaa ei ole, katsooko neuvosto, että Alankomaiden toimenpide ei loukkaa luottamuksensuojaa?

Vastaus

(2. toukokuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen esille ottama kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan. EY:n perustamissopimuksen mukaan komissio valvoo yhteisön oikeuden soveltamista ja antaa tarvittaessa neuvostolle tai neuvostolle ja Euroopan parlamentille säädösehdotuksia yhteisön toimivaltaan kuuluvista asioista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0747/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. EU-jäsenyydestä riippuvat työpaikat.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0747/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: EU-jäsenyydestä riippuvat työpaikat Britannian hallitus on ilmoittanut, että 3 445 000 työpaikkaa on suoraan kytköksissä EU-maihin suuntautuvaan vientiin. Onko kyseinen luku samansuuntainen komission arvioiden kanssa? Onko komissio tehnyt arvioita siitä, kuinka monta työpaikkaa voitaisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa menettää, mikäli Britannia ei integroidu syvemmin Euroopan unioniin? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 2000) Komissio ei ole arvioinut, miten moni työpaikka Britanniassa on riippuvainen yksinomaan yhteisöön tapahtuvasta viennistä, joten sillä ei ole syytä olla eri mieltä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen esittämästä arviosta. Komissio ei ole arvioinut sitäkään, miten monta Britannian työpaikkaa vaarantuisi, jos maa ei integroituisi tiiviimmin unioniin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1663/00 esittäjä(t): Jas Gawronski (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin laajentumista koskeva tiedotuskampanja.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1663/00 esittäjä(t): Jas Gawronski (PPE-DE) komissiolle (18. toukokuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin laajentumista koskeva tiedotuskampanja Euroopan komission virkamiesten lukuisista lausunnoista käy ilmi, että yksi suurimmista Euroopan unionin laajentumiseen liittyvistä uhkista on tätä muutosta koskevat yleisen mielipiteen erot jäsenvaltioissa ja hakijamaissa. Jos laajentumisen pelko on näinkin suuri ongelma, mistä syystä komissio on päättänyt myöntää tiedotuskampanjaa varten ainoastaan 150 miljoonaa euroa 28:lle maalle seitsemäksi vuodeksi (765 306 euroa vuodessa kullekin maalle)? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Komissio on tietoinen tiedottamisen tärkeydestä onnistuneen laajentumisprosessin yhtenä keskeisenä osatekijänä. Komissio ei kuitenkaan suunnittele ottavansa tehtäväkseen jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden roolia niiden kansalaisten yleisen mielipiteen muokkaajana. Komissio näkee tiedottajan tehtävänsä täydentävänä ja käytännön yhteistoimintaa luovana. Itse asiassa komission strategian tarkoituksena on tuottaa tietoa kohderyhmille, jotka puolestaan levittävät tietoa eteenpäin. Tiedottamiseen varattu arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema kokonaismääräraha on arvio, ja komissio pitää sitä tässä vaiheessa riittävänä. Määrää on verrannollinen vastaavanlaisten aiemmin toteutettujen tai käynnissä olevien toimien kustannuksiin, esimerkkinä voidaan mainita eurosta kertova tiedotuskampanja. Ja koska ehdokasmaissa on kyse hajautetuista toimista, rahavaroissa on otettu huomioon budjettivallan käyttäjän toiminnallisten budjettikohtien hallintoon liittyvien menojen osalta myöntämät käytettävissä olevat määrärahat. Jäsenvaltioissa ja Brysselissä aiheutuviin menoihin käytettävissä olevia määrärahoja rajoittaa tietyille budjettikohdille, erityisesti Prince-tiedotusohjelmalle myönnetyt osuudet, joista päättää budjettivallan käyttäjä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0994/00

esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle

(31. maaliskuuta 2000)

Aihe: Vakautussopimuksen täytäntöönpanomenettelyt entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa (FYROM)

Euroopan parlamentin viime aikoina hyväksymä Swobodan mietintö(1), joka koskee neuvottelujen aloittamista vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta FYROMin kanssa, luo maan turvallisuuden ja kehityksen takaavat puitteet, jotta FYROM voi asteittain lähestyä eurooppalaista yhteisöä.

Komissiolta kysytään: Mitkä ovat seuraavat askeleet, jotka se aikoo ottaa, jotta kaikki Swobodan mietinnössä ilmoitetut ja FYROMille luvatut asiat toteutettaisiin pikaisesti?

(1) 17. helmikuuta 2000 pidetyn istunnon pöytäkirja, s. 81.

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(23. toukokuuta 2000)

Komissio on toteuttanut entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävää vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevan Swobodan mietinnön nopean käsittelyn edellyttämät toimenpiteet.

Ensinnäkin neuvottelut aloitettiin nopeasti. Sen jälkeen kun yleisten asioiden neuvosto oli antanut neuvotteluohjeet 24. tammikuuta 2000, komissio järjesti ensimmäisen muodollisen neuvottelutilaisuuden (jäsenvaltioiden valtuuskuntien ollessa läsnä) 5. huhtikuuta 2000 Brysselissä. Toinen kokous on tarkoitus pitää vuoden 2000 kesäkuun loppuun mennessä. Samanaikaisesti pidetään teknisiä työkokouksia komission ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian toimivaltaisten ministereiden kesken. Näin seurataan parlamentin suosituksen toteutumista, ja komission laatima tekstiluonnos sisältää joitakin alueellista yhteistyötä koskevia säännöksiä. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävässä vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa on kehityslauseke, josta ilmenee unionin kanta Länsi-Balkanin alueen maiden integroimiseen unionin rakenteisiin, sellaisena kuin se ilmaistiin Eurooppa-neuvoston Kölnissä ja Lissabonissa pidetyissä kokouksissa.

Lisäksi entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavassa yhteisön teknisessä avussa otetaan vastaavasti huomioon vakautus- ja assosiaatioprosessissa määritellyt ensisijaiset tavoitteet kuten esimerkiksi lainsäädäntöjen lähentäminen tai yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa. Yhteisön teknisen avun suunnitteluun varainhoitovuodelle 2000 sisältyvät jo nyt nämä uudet toimintalinjat, jotka otetaan vastaavasti huomioon Phare-ohjelmaa Länsi-Balkanin maissa seuraavassa uudessa ohjelmassa. Lisäksi entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia saa osallistua täysipainoisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaan eurooppalaiseen aloitteeseen (luku B7-70), koska useita entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskevia erityisesti kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen, tiedotusvälineisiin ja kansallisten vähemmistöjen oikeuksien parantamiseen liittyviä hankkeita tuetaan tällä aloitteella.

Parlamentin kehotuksen mukaisesti komissio on lisäksi korottanut Skopjen edustustonsa asemaa niin, että se on nyt lähetystö.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0953/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalafileen saatavuus Euroopan tonnikalasäilyketeollisuudessa.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0953/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Tonnikalafileen saatavuus Euroopan tonnikalasäilyketeollisuudessa Kalastusasioista vastaavan neuvoston 30. maaliskuuta 1999 pidetyssä kokouksessa komissio lupautui laatimaan tutkimuksen tonnikalafileen hankintataseesta yhteisön markkinoilla. Kyseinen tutkimus julkaistiin tämän vuoden alussa nimellä Tutkimus tonnikalafileen tarjonnasta ja kysynnästä Arvio tonnikalan tarjonnasta yhteisön markkinoilla lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Sen johtopäätöksissä todetaan, että Italian teollisuudessa meneillään olevien rakenteellisten uudelleenjärjestelyjen helpottamiseksi voitaisiin avata 10002000 tonnin kiintiö kolmansista maista peräisin olevaa tuontia varten muita Euroopan unionin valtioita vahingoittamatta. Kuinka on mahdollista, että komissio on ehdottanut 21. helmikuuta 2000 tullikiintiön avaamista tänä vuonna 4000 tonnikalafiletonnille 6 %:n tullimaksulla, jos tämä on omiaan vahingoittamaan suurinta osaa Euroopan unionin tonnikalasäilyketeollisuudesta, kuten edellä mainitussa tutkimuksessa on todettu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 2000) Parlamentin jäsen mainitsee tutkimuksen, jonka komissio teetti tonnikalafileen hankintataseesta yhteisön markkinoilla. Kuten komissio toteaa vastauksissaan parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-0756/00E-0761/00(1), sen mielestä tutkimus osoittaa, että tuotteen vaje on pieni ja kausiluonteinen. Komission ehdotuksessa vuodeksi 2000 määriteltiin tutkimuksessa suositeltua suurempi kiintiömäärä, mutta siinä ehdotettiin myös 6 prosentin tullia, kun taas tutkimuksessa suositeltiin tullitonta tuontia. Lisäksi komission ehdotuksessa vuodeksi 2000 esitetty kiintiömäärä ja tulli ovat neuvoston ja komission 17. joulukuuta 1999 tekemän poliittisen sopimuksen linjausten mukaisia. Neuvosto vahvisti tämän näkemyksen ja hyväksyi yksimielisesti komission ehdotuksen vuodeksi 2000. (1) Katso sivu 104.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0753/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Kaakkois-Irlannin alueellinen rahoitus.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0038 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0753/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Kaakkois-Irlannin alueellinen rahoitus Kun otetaan huomioon, että Kaakkois-Irlannin alue on luokiteltu siirtymävaiheessa olevaksi 1-tavoitteen alueeksi, ja että Irlannin tilastokeskus on juuri julkaissut tietoja(1), joiden mukaan alue ei ole hyötynyt Irlannin talouskasvusta yhtä paljon kuin monet muut tähän mennessä enemmän tukea tarvinneet alueet, voisiko komissio kiinnittää erityistä huomiota tähän alueeseen sillä aikaa kun eri rahoitusohjelmien poistamisesta neuvotellaan? (1) Tiedot julkaistu 21. helmikuuta 2000. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2000) Irlannin eteläisen ja itäisen alueen luokitteleminen siirtymävaiheessa olevaksi tavoite 1 -alueeksi tarjoaa mahdollisuuden tasapainoisempaan talouskasvuun kyseisen alueen sisällä. Sitä koskeva toimenpideohjelma (Etelä- ja Itä-Irlannin toimenpideohjelma), jonka suunnitellut menot ovat lähes 4000 miljoonaa euroa, täydentää alueiden välisten toimenpideohjelmien kautta alueelle suunnattuja yhteensä 31 000 miljoonan euron investointeja. Niihin alueen osiin, joiden todetaan olevan perusrakenteiden, teollisuuden tai palvelujen suhteen kehityksessä jälkeen jääneitä, kohdistetaan tarpeiden mukaan eriytettyä tukea alueen sisäisten kehityserojen poistamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1508/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Osakeyhtiöiden perustaminen Itävallassa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1508/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Osakeyhtiöiden perustaminen Itävallassa Uskooko komissio, että osakeyhtiöiden perustamista koskevat byrokraattiset rahoitussäännöt syrjivät Itävallan liike-elämään osallistumaan pyrkiviä ulkomaalaisia? Aikooko komissio valittaa asiasta Itävallan hallitukselle ja vaatia näiden vapaan kaupan esteiden poistamista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2000) Komissiolla ei ole tarkkaa tietoa parlamentin jäsenen mainitsemista Itävallassa sovellettavista rahoitustoimintaan ja byrokratiaan liittyvistä säännöistä, joiden sanotaan syrjivän ulkomaalaisia, jotka yrittävät harjoittaa liiketoimintaa Itävallassa. Tässä vaiheessa ei siis ole syitä, joiden perusteella asiasta voitaisiin laatia valitus Itävallan hallitukselle. Mikäli parlamentin jäsen toimittaa lisätietoja, komissio tarkastelee asiaa uudelleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0387/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Irlannin merivartioston pidättämät galicialaisalukset.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0387/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (15. helmikuuta 2000) Aihe: Irlannin merivartioston pidättämät galicialaisalukset Irlannin merivartiosto on viime päivinä pidättänyt useita Gran Solin vesillä kalastaneita galicialaisaluksia sillä perusteella, etteivät ne Irlannin merivartioston mukaan täytä joitakin teknisiä vaatimuksia. Alukset vapautettiin sen jälkeen kun niiltä oli peritty vähäinen sakkomaksu, mutta kalastustoiminnan keskeytymisestä pidätyksen ajaksi aiheutui huomattavaa taloudellista vahinkoa. Onko komissio tietoinen näistä usein toistuvista välikohtauksista ja galicialaisaluksiin kohdistuvasta painostuksesta? Pitääkö se Irlannin viranomaisten menettelyä asianmukaisena? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen esilletuomasta asiasta. Komissio pyytää parlamentin jäsentä hankkimaan aiheesta yksityiskohtaiset tiedot jotta asiaa voidaan ryhtyä tutkimaan tarkemmin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0562/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Lainsäädäntö ja teollisuustuotanto.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0013 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0562/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Lainsäädäntö ja teollisuustuotanto Kuinka monta teollisuustuotantoon vaikuttavaa säädöstä EU:ssa on vahvistettu vuosittain viiden viimeisen vuoden aikana? Kuinka monta vastaavaa säädöstä kussakin jäsenvaltiossa on vahvistettu? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2000) Yhteisön toiminnan laaja-alaisuuden vuoksi on vaikeaa yksilöidä kaikkea yhteisön lainsäädäntöä, jolla voi olla epäsuoria vaikutuksia tuotantoteollisuuteen. Seuraavassa esitetään kuitenkin parlamentin jäsenen tiedoksi tilastot viimeisten viiden vuoden aikana annetuista säädöksistä, joita sovelletaan suoraan tuotantoteollisuuteen. Mukana ovat sekä yhteisön säädökset (yhteensä 837) että niihin liittyvät tekniset määräykset, jotka on ilmoitettu komissiolle direktiivien 83/189/ETY ja 98/34/EY mukaisesti (yhteensä 3057). Yhteisön käyttämien säädöstyyppien (asetukset ja direktiivit) luonteen vuoksi, ja koska säädökset siirretään kansalliseen lainsäädäntöön usein vasta myöhemmin, on odotettavissa, että mainitut lukumäärät jossain määrin eroavat toisistaan. Kysyjä huomaa kuitenkin suhteellisen suuren eron näiden tilastojen välillä. Komissio tarkasteli huolellisesti tätä kysymystä vuonna 1995 kertomuksessaan(1), joka koski tuotteisiin sisämarkkinoilla sovellettavia kansallisia määräyksiä. Kertomuksessa vahvistuu se laajalle levinnyt käsitys, että jäsenvaltiot usein parantelevat yhteisön säädöksiä saattaessaan ne osaksi kansallista lainsäädäntöä joko siten, etteivät ne valitse yksinkertaisimpia vaihtoehtoja, tai siten, että ne vaativat monimutkaisia menettelyjä direktiiveissä säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen lisäksi, että tämä lisää yhteisön sääntöjen määrää, se myös asettaa yrityksille tarpeettoman taakan, ja samalla edesauttaa epäreilusti käsitystä, jonka mukaan yhteisö on pykäläviidakon luoja. Komissio saattaa parhaillaan mainittua kertomusta ajan tasalle ja on valmis auttamaan kysyjää lisää, mikäli tämä haluaa saada aiheesta tarkempaa tietoa. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (1) 28. helmikuuta 1995-III/2185-FI/lopullinen: Kertomus direktiivin 83/189/ETY soveltamisesta saadusta kokemuksesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0844/00 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Tomaattien tuonti Marokosta.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0058 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0844/00 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Tomaattien tuonti Marokosta Marokosta Euroopan unioniin tuotujen tomaattien määrä ylitti lokakuussa 1999 sovitut kiintiöt 190 prosentilla ja saman vuoden marraskuussa 37 prosentilla. Tärkeimmät espanjalaiset maatalousjärjestöt ilmoittivat tästä jo kuukausia aikaisemmin. Kiintiöiden ylittämisen johdosta perustettiin tuontitodistusjärjestelmä, josta sovittiin 23. joulukuuta 1999 annetussa asetuksessa. Komission jäsen Fischler osallistui 25. tammikuuta 2000 maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan kokoukseen. Monet espanjalaiset parlamentin jäsenet esittivät hänelle kysymyksiä kyseisen asetuksen kumoamisesta. Vastauksessaan komission jäsen totesi, että asetus kumottiin, koska Marokko on antanut selvät takuut valvoa, että tomaattien kokonaistuonnin sovittuja kiintiöitä ei ylitetä. Voisiko komissio kertoa, mitkä ovat nämä Marokon esittämät uudet ja konkreettiset takuut, joilla estetään, että tomaattien tuonti ei ylitä sovittuja kiintiöitä, mihin ei kuitenkaan tähän mennessä ole pystytty? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen, että tuonti ei ylitä sovittuja kiintiöitä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2000) Komission asetuksella (EY) N:o 2767/1999(1), joka annettiin 23. joulukuuta 1999, käyttöön otetun Marokosta peräisin olevien ja yhteisöön tuotavien tomaattien tuontitodistusjärjestelmän käyttöönoton vuoksi Marokon viranomaiset vastustivat asiaa ja esittivät virallisia vetoomuksia ja sekä tuojat että yhteisön kaupalliset toimijat esittivät valituksensa. Marokon viranomaiset ovat pyytäneet komissiota neuvottelemaan asiasta selventämään yhteisöön tuonnissa sovittujen määrien ylittämistä koskevaa tilannetta. Näissä neuvotteluissa Marokko sitoutui noudattamaan meneillään olevan markkinointivuoden aikana Marokon ja yhteisön kesken tehtyjen sopimusten mukaisia määriä, joka on 145 676 tonnia marraskuusta 1999 maaliskuuhun 2000 kestävällä jaksolla. Lisäksi komissio on pyytänyt toimittamaan nopeasti ja säännöllisesti tuonti-ilmoituksia. Tämän vuoksi jäsenvaltiot toimittavat komissiolle viikoittain markkinoilleen edellisellä viikolla Marokosta tuotujen tomaattien määrät. Näin ollen komissio saattoi palata sopimuksessa määrättyyn tilanteeseen ja poistaa tuontilupajärjestelmän. (1) EYVL L 333, 24.12.1999.