ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1703/97 komissiolle esittäjä(t): Hadar Cars (ELDR) (20. toukokuuta 1997) Aihe: Taipein edustusto Euroopan parlamentin ulkoasiainvaliokunnan kokouksessa huhtikuun 14. päivänä Sir Leon Brittania muistutettiin parlamentin toiveesta perustaa edustusto Taipeihin. Mihin toimenpiteisiin komissio oli ryhtynyt tämän pyynnön seurauksena? Vastauksessaan Sir Leon totesi, ettei mitään edistystä ole tapahtunut ja että komissio aikoi odottaa päätöstä Taiwanin ja Kiinan jäsenyydestä maailman kauppajärjestössä WTO:ssa. Jos esimerkiksi otetaan huomioon lähitulevaisuudessa tapahtuva Hong Kongin siirtyminen Kiinalle, olisi mielestäni poliittisesti merkittävää, että Euroopan Unioni käyttäisi hyväkseen kaikki mahdollisuudet vahvistaakseen yhteyksiä Taiwanin kanssa. Sen vuoksi pelkät kauppapoliittiset seikat eivät saisi ratkaista Taipein edustuston perustamisajankohtaa. Poliittisista syistä on erittäin tärkeää saada kyseinen edustusto pikimmiten. Onko puheenjohtaja Santer valmis myötävaikuttamaan aktiivisesti siihen, että komissio perustaa lähitulevaisuudessa edustuston Taipeihin? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 1997) Komissio uskoo, että edustuston perustamiseen Taipeihin yhteisön kaupallisen ja kehitysyhteistyöpolitiikan toteuttamiseksi on olemassa hyvät perustelut (mikäli varat antavat tähän mahdollisuuden). Tällainen edustusto voisi toimia yhtä epävirallisesti kuin muiden, myös useimpien unionin jäsenvaltioiden Taiwaniin peurstamat edustustot. Se voisi toteuttaa hyödyllisiä tehtäviä markkinoille pääsyä koskevan yhteisön nykyisen strategian mukaisesti, ja tämä olisi varmasti vielä tärkeämpää Taiwanin tullessa maailman kauppajärjestön WTO:n jäseneksi. Edustustolla olisi myös hyvät mahdollisuudet edistää kehitysyhteistyötä sellaisilla aloilla kuin tiede ja teknologia ja Eurooppaa koskevat tutkimukset sekä liike-elämän yhteistyötä. Tämä mahdollisuus riippuu kuitenkin siitä, miten komissio arvioi ulkomaan edustustojen verkoston kehittämisen tärkeysjärjestyksiä. Tämä taas riippuu henkilöstön ja varojen saannista yleensä.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2410/97 komissiolle esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Kiinan-vastaisen asevientikiellon soveltaminen Euroopan unioni määräsi vuonna 1989 asevientikiellon Kiinaa vastaan. Alankomaiden toisen kamarin esittämiin kirjallisiin kysymyksiin vastatessaan ulkoasiainministeri Van Mierlo totesi seuraavaa: ¨Tältä osin hallitus tyytyy toteamaan, että se on ajanut kaikkien EU:n jäsenvaltioiden yhdenmukaista Kiinan-vastaisen asevientikiellon tulkintaa. Kun tämä osoittautui turhaksi - jotkin jäsenvaltiot eivät tulkitse vientikieltoa ehdottomasti - Alankomaat on pidättänyt itsellään oikeuden noudattaa muiden EU:n jäsenvaltioiden tapaan tilannekohtaista lähestymistapaa joidenkin sotatavaroiden osalta¨. Voiko komissio ilmoittaa, mitä tulkintaeroja EU:n jäsenvaltioiden välillä vallitsee Euroopan Kiinan-vastaisen asevientikiellon osalta ja mitä sotatavaroita jotkin EU:n jäsenvaltiot siis kuitenkin vievät Kiinaan? Voiko komissio ilmoittaa, milloin ja mitä ehdotuksia se on tehnyt neuvostolle asevientikiellon yksiselitteiseen tulkintaan pääsemiseksi ja mikä neuvoston vastaus on ollut? Mitä komissio aikoo tehdä asialle? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Kiinaan kohdistuvaa asevientikieltoa koskeva päätös tehtiin Euroopan poliittisen yhteistyön puitteissa. Päätöksen täytäntöönpano on ensisijaisesti jäsenvaltioiden ja yleisten asiain neuvoston vastuulla. Komission käytössä olevat vientikieltoa koskevat tiedot ovat luottamuksellisia, ja niitä voidaan julkistaa ainoastaan jäsenvaltioiden luvalla.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1945/97 komissiolle esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) (4. kesäkuuta 1997) Aihe: BSE-tautia Hollannissa Suomen lehtien uutisten mukaan Hollannissa on muutama viikko sitten löytynyt ensimmäinen BSE-tautia sairastava nauta. Tietääkö komissio, pitääkö uutinen paikkaansa? Jos se on totta, mitä komissio aikoo tehdä taudin leviämisen estämiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 1997) Alankomaiden viranomaiset tekivät komissiolle välittömästi ilmoituksen 21. maaliskuuta 1997 ja 7. huhtikuuta 1997 saatuaan vahvistuksen ensimmäisestä ja sen jälkeen vielä toisesta BSE-tapauksesta alueellaan. Samaan aikaan muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ilmoitettiin asiasta eläintautien ilmoitusjärjestelmällä (ADNS) yhteisön sääntöjen mukaisesti. Tämän jälkeen Alankomaiden viranomaiset tiedottivat pysyvän eläinlääkintäkomitean eri kokouksissa löydöksistään ja toteutetuista toimenpiteistä. Jäsenvaltiot ja komissio katsoivat, että toteutetut toimenpiteet riittivät kansanterveyden ja eläinten terveyden suojelemiseksi näiden kahden tautipesäkkeen puhkeamisesta aiheutuneelta vaaralta altistua tarttuvan spongiformisen enkefalopatian (TSE) taudinaiheuttajalle.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2388/97 komissiolle esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Eurooppa-sopimusten ratifiointi Itä-Euroopan entisten sosialistimaiden ja Euroopan unionin välille vuonna 1995 solmitut Eurooppa-sopimukset luovat tärkeän perustan unionin seuraavalle laajentumiselle. Sopimuksen mahdollisimman nopea ratifiointi kaikissa unionin nykyisissä jäsenmaissa mahdollistaa institutionalisoidumman yhteistyön kehittämisen uusien hakijamaiden ja unionin välille. Toimivilla Eurooppa-sopimuksilla on siis keskeinen, tasoittava merkitys jäsenyyttä hakeneiden maiden valmistautumisprosessissa EU-jäsenyysneuvotteluihin. Tässä valossa tarkasteltuna onkin ällistyttävää, etteivät Belgia ja Ranska ole vieläkään ratifioineet Eurooppa-sopimuksia kaikkien Baltian maiden kanssa. Yllä mainittuun viitaten kysyn seuraavaa: mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Belgia ja Ranska - hitaat etanat - ratifioivat kyseiset sopimukset viipymättä Baltian maiden kanssa? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 1997) Komissio on mahdollisuuksiensa mukaan pyrkinyt kannustamaan jäsenmaita ratifioimaan pikaisesti Baltian maiden kanssa tehdyt Eurooppa-sopimukset. Vaikka huomattava osa Eurooppa-sopimuksissa ennakoidusta yhteistyöstä kyseisten maiden kanssa onkin jo toteutunut nykyisten vapaakauppasopimusten perusteella, ja vaikka kyseiset maat osallistuvat jo täysipainoisesti jäsenyyden valmisteluprosessiin, Eurooppa-sopimusten voimaantulo olisi tärkeä osoitus komission ja kyseisten maiden suhteiden laajuudesta. Komissio pyrkii vastaisuudessakin jatkuvasti edistämään Eurooppa-sopimusten pikaista ratifiointia.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1758/97 komissiolle esittäjä(t): José Valverde López (PPE) (27. toukokuuta 1997) Aihe: Hedelmien ja vihannesten tarkastajakunta Hedelmien ja vihannesten yhteisessä markkinajärjestelyssä kaavaillaan hedelmä- ja vihannesmarkkinoille tarkastajakuntaa. Millaisia tulevat olemaan sen perussääntö, lukumäärä ja tehtävät? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1997) Erityistarkastajien elimen luominen perustuu neuvoston asetuksen (EY)N:o 2200/96 40 artiklaan ((EYVL L 297, 21.11.1996. )), jossa mainitaan, että komissio perustaa komission virkamiehistä ja mahdollisesti komission pyynnöstä ja jäsenvaltioiden suostumuksella erityistarkastuksiin osallistumiseen tarkoitettujen edustajien joukosta nimetyistä virkailijoista koostuvan elimen. Mainitun asetuksen 40 artiklassa säädetään, että tarkastajien elin osallistuu toisaalta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suunnittelemiin ja suorittamiin tarkastuksiin sekä toisaalta suorittaa mainitun asetuksen 39 artiklassa tarkoitettuja tarkastuksia komission aloitteesta. Kun ehdotus asetukseksi esitettiin neuvostolle, komissio teki tiettäväksi aikomuksensa varata tehtävään 5 virkaa. Nykyisellään vain 2 virkaa on täytetty. Hiljattain (3. maaliskuuta 1997) komissio on päättänyt varata kolme ylimääräistä virkaa erityistarkastajien elimeen, jotta olisi mahdollista toteuttaa asetuksessa määrätyt tehtävät ja saavuttaa alunperin kaavailtu henkilöstömäärä. Päätös on vielä pantava täytäntöön. Alkuperäisten suunnitelmien mukaan tarkastajien elimeen sovellettaisiin Euroopan yhteisön virkamiehiin ja muihin toimihenkilöihin sovellettavaa henkilöstösääntöä. Jäsenvaltioiden nimeämien virkailijoiden osallistuminen (joka tietysti rajoittuisi erityistutkimuksiin) mahdollistaa erityistarkastajien elimen huomattavan kasvattamisen. Tässä tarkoituksessa komissio on jo lähestynyt kirjeitse jokaista jäsenvaltiota ja pyytänyt niiltä luetteloa käytettävissä olevista virkailijoista, jotka voisivat osallistua tarkastustehtäviin. Nämä henkilöt kuuluvat kansallisten henkilöstösääntöjen piiriin, ja heitä olisi ainakin kaksi jokaista jäsenvaltiota kohti.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1835/97 esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) - komissiolle (27. toukokuuta 1997) Aihe: Ilmasto-olosuhteiden huomioon ottaminen EU:n määräämissä kylvö- ja tukihakemusajoissa Suomalaisten viljelijöiden on jätettävä komission säädösten mukaisesti tukihakemuksensa toukokuun loppuun mennessä. C-tukialueella kylvöilmoituksia voi kuitenkin muuttaa vielä 15.6. saakka, mutta A- ja B-alueilla tätä mahdollisuutta ei ole. Koska Suomessa tänäkin vuonna kevät on myöhässä, merkitsee tämä kylvöjen jäämistä kesäkuuhun myös monilla A- ja B-alueiden tiloilla. Komission määräämissä kiinteissä kylvötakarajoissa A- ja B-alueilla ei ole pohjoisen vaikeissa olosuhteissa järkeä. Joustavuutta tähän merkittävään ongelmaan pitäisi löytää pysyvällä tavalla, ettei sama kymmeniä tuhansia viljelijöitä koskettava ongelma ja epävarmuus jatkuisi vuodesta toiseen. Pyydän saada tietää, mitä komissio tekee, että pohjoisiin olosuhteisiin liian tiukkoina sovelletuista kylvötakarajoista luovutaan ja että joustavuus lisääntyy muutoinkin kuin joka vuosi epävarmuutta aiheuttavilla erityispäätöksillä. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12.6.1997) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että vuonna 1997 määräaikaa on jatkettu koko Suomen alueella 15. päivään kesäkuuta 1997. Komissio on tietoinen siitä, että pohjoisten alueiden kylvöajat ovat ilmaston vuoksi poikkeuksellisia. Se on valmistautunut tarkastelemaan mahdollisuutta vahvistaa sopivampi määräaika koko Suomen alueelle vuoden 1997 sadon kylvöajan siirtämisen yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2052/97 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) - komissiolle (9. kesäkuuta 1997) Aihe: Channel Employment Services Limited Vaalipiirissäni toimiva alihankkija Channel Employment Services Limited (CES Ltd) on toiminut Saksassa lähes viisi vuotta. Tänä aikana yritys on noudattanut kaikkia brittiläisiä ja saksalaisia säännöksiä. Useat Saksan hallintoviranomaiset ovat kuitenkin tehneet yritykseen jatkuvia, perusteellisia ratsioita ja tarkastuskäyntejä yrityksen työvoimakäytäntöjen vuoksi. Tämä on johtanut yrityksen tuottavuuden laskuun, koska työntekijöiden on käytettävä niin paljon aikaa Saksan viranomaisten vaatimusten käsittelyyn. Lisäksi tuleva työ nykyisten asiakkaitten kanssa vaarantuu, koska he saattavat pelätä, että heidän alihankkijansa toimii laittomasti Saksassa. Voisiko Euroopan komissio tutkia, tekevätkö Saksan viranomaiset samanlaisia tarkastuskäyntejä saksalaisten alihankkijoiden luokse? Voiko tässä olla kyse Saksan hallintoviranomaisten brittiläisiä yrityksiä kohtaan harjoittamasta syrjinnästä, joka vahingoittaa yhtenäismarkkinoita estämällä tavaroiden, palvelujen ja ihmisten vapaata liikkuvuutta? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 1997) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys käsittelee yleisesti Saksassa toimivien brittiläisten yritysten valvontaa. Kysymyksestä ei selvästi käy ilmi, olisiko Saksan viranomaisten tekemiä tarkastuskäyntejä tarkasteltava sijoittautumisvapauden perusteella (EY:n perustamissopimuksen 52 artikla), koska yritys on toiminut Saksassa jo pian viisi vuotta, vai olisiko niitä tarkasteltava rajat ylittävien palveluiden vapaan tarjoamisen oikeuden perusteella (EY:n perustamissopimuksen 59 artikla), koska kyseessä on väliaikainen toiminta. Sekä 52 artiklassa että 59 artiklassa kielletään joka tapauksessa toisen jäsenvaltion kansalaisten syrjintä kansalaisuuden perusteella. Syrjivät rajoitukset voidaan sallia ainoastaan pakottavista yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyvistä syistä. Lisäksi näihin syihin vetoaminen on sallittu vain tuomioistuimen suhteellisuusperiaatetta koskevien määräysten rajoissa. Jäsenvaltioiden viranomaisten on tältä osin noudatettava yhteisön lainsäädäntöä. Komissiolla ei ole riittäviä tietoja kyseisen tapauksen arvioimiseksi ja tyhjentävän vastauksen antamiseksi arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen. Komissio on valmis tutkimaan asiaa tarkemmin, jos sille toimitetaan tarkempia tietoja.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2415/97 esittäjä(t): Edward Kellett-Bowman (PPE) - komissiolle (11. heinäkuuta 1997) Aihe: Luonnos komission direktiiviksi neuvoston direktiivin 76/769/ETY liitteen I mukauttamisesta tekniseen kehitykseen neljännen kerran Edellä mainitun luonnoksen 3 artiklassa todetaan, että on käynyt ilmi, että joidenkin hengitykselle vaarallisiksi luokiteltujen öljyjen ainesosat ja sekoitukset muodostavat värjättyinä riskin kansalaisten ja etenkin nuorten lasten terveydelle. Voiko komissio tehdä selkoa siitä, milloin ja missä tämä asia on käynyt ilmi ja kuka sen on havainnut? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (15.9.1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan komission yhteiseen vastaukseen rouva Jacksonin ja herra Cassidyn esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-2302/97 ja P-2377/97 ((Katso sivu 122. )).
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2552/97 esittäjä(t): Olivier Dupuis (ARE) - komissiolle (15. heinäkuuta 1997) Aihe: Kiina/yleinen tullietuusjärjestelmä Mietinnössään komission tiedonannosta Kiinan ja Euroopan suhteiden politiikasta pitkällä ajalla (McMillan-Scottin mietintö A4-0198/97) parlamentti ¨kehottaa komissiota aloittamaan pakko- ja vankityövoimaa koskevat tutkimukset Kiinassa neuvoston yleistä tullietuusjärjestelmää koskevien asetusten N:o 3281/94 ((EYVL L 348, 31.12.1994, s. 1. )) ja 1256/96 ((EYVL L 160, 29.6.1996, s. 1. )) 9, 10 ja 11 artiklan mukaisesti¨. Onko komissio aloittanut nämä tutkimukset? Jos on, milloin se voi välittää johtopäätöksensä neuvostolle? Aikooko se lisäksi informoida parlamenttia tutkimuksista? Jos aikoo, milloin ja millä tavalla? Jos komissio ei ole vielä aloittanut tutkimuksia, koska se aikoo aloittaa ne? Aikooko komissio käyttää hyödykseen tämän tutkimuksen yhteydessä asiaan perehtyneiden järjestöjen, erityisesti Laogaï Research Foundation'in, kokemuksia? Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 1997) Komissio on saanut tiedoksi McMillan-Scottin mietinnön Kiinan ja Euroopan suhteiden pitkän aikavälin politiikkaa koskevasta komission tiedonannosta ja pannut erityisesti merkille mietintöön liitetyn päätöslauselmaehdotuksen 42 kohdan, jossa komissiota kehotetaan aloittamaan neuvoston asetusten (EY) N:o 3281/94 ja (EY) N:o 1256/96 9, 10 ja 11 artiklan mukaisesti pakko- ja vankityövoimaa koskevat tutkimukset Kiinassa. Orjatyö (pakkotyö) ja vankiloissa valmistetut tuotteet (mutta ei vankiloissa työskentely sinänsä) kuuluvat mainittujen asetusten 9 artiklassa lueteltuihin tapauksiin, jotka voivat johtaa yleisen tullietuusjärjestelmän väliaikaiseen peruuttamiseen. Artikla 10 ei kuitenkaan oikeuta komissiota aloittamaan oma-aloitteisesti artiklassa 11 tarkoitettuja tutkimuksia. Komissio voi ryhtyä toimiin vain, jos luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö tai oikeushenkilöllisyyttä vailla oleva yhteenliittymä, joka voi osoittaa hyötyvänsä väliaikaista peruuttamisesta koskevista toimenpiteistä, toimittaa komissiolle asianmukaisen ilmoituksen. Ilmoituksen on sisällettävä kaikki tarvittavat todisteet ja näytöt, jotta komissio voi tutkia ilmoituksen hyväksyttävyyden ja arvioida sen sisältämien väitteiden oikeellisuuden. Komissio voi tiedotusluontoisesti kertoa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että sille jätetty erityisen hyvin perusteltu Myanmarin (Burma) tullietuusjärjestelmän peruuttamista orjatyövoiman käytön vuoksi koskeva ilmoitus sisälsi 1 400 sivua tietoja ja todistajanlausuntoja. Tutkimuksen aloittamisesta mainittakoon, että sen jälkeen, kun jäsenvaltioita on kuultu asiasta yleistä tullietuusjärjestelmää käsittelevässä komiteassa, komissio tekee päätöksen tutkimuksen aloittamisesta ainoastaan, jos se toteaa, että on olemassa riittävästi todisteita, joiden mukaan on perusteltua aloittaa tutkimus.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2261/97 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) - komissiolle (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Puolustusteollisuus Viite: Komission tiedonanto ¨Euroopan puolustukseen liittyvän teollisuuden haasteet, toimet Euroopan tasolla¨ (KOM(96)0010 lopull.) Euroopan unionin maat ovat etenemässä kohti Euroopan turvallisuusrakenteen todellista määrittelyä. Tässä rakenteessa on otettava huomioon toisaalta olemassa olevat kansainväliset järjestöt (WEU, NATO, ETYJ, ym.) ja toisaalta niiden EU:n jäsenvaltioiden vaatimukset, jotka ovat perinteisesti kannassaan noudattaneet puolueettomuutta tai sotilaallista sitoutumattomuutta. Komission toimenpiteissä puolustusteollisuuden alalla on joka tapauksessa otettava huomioon alan erityispiirteet ja sen siteet turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan, tutkimuksen, kehityksen ja tuotannon organisoinnin järjestelyt, samoin riippuvuus puolustusministeriöiden hankinnoista. Tässä tilanteessa pyydän Euroopan komissiolta, että se huolehtisi maamiinoina käytettävien henkilömiinojen valmistusta, myyntiä ja käyttöä koskevan kiellon aikaansaamisesta Euroopan tasolla ja kansainvälisellä tasolla. Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 1997) Kansainvälisen sopimuksen tekeminen henkilömiinojen kieltämisestä on oleellisesti asia, josta on neuvoteltava itsenäisten valtioiden kesken hyödyntämällä Ottawan prosessin ja aseidenriisuntakonferenssin täydentäviä mekanismeja. Vuoden 1996 lokakuun yhteisessä toiminnassaan Euroopan unioni sitoutui tavoitteeseen henkilömaamiinojen täydellisestä poistamisesta, ja se toimii aktiivisesti saadakseen mahdollisimman pian aikaan tehokkaan kansainvälisen sopimuksen näiden aseiden kieltämiseksi kaikkialla maailmassa. Samaan aikaan unioni toteutti kaikkien henkilömaamiinojen vientikiellon kaikkialle ja jatkoi laajaa käytännön toimintaa poistaakseen henkilömaamiinoista aiheutuvat ongelmat pahiten niiden uhreiksi joutuneissa maissa. Komissio tukee voimakkaasti kansainvälisen sopimuksen tekemistä niiden täydellisestä kieltämisestä mahdollisimman pian. Yhteyksissään kolmansiin maihin komissio käyttää jokaisen mahdollisuuden kannustaakseen poliittiseen ja käytännön toimintaan, joka edistää tätä tavoitetta ja maamiinatragedian poistamista.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1988/97 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) - komissiolle (9. kesäkuuta 1997) Aihe: Yhteisön oikeuden täytäntöönpano Italiassa Italian lehdistössä kirjoitetaan jatkuvasti Italian laiminlyöneen yhteisön oikeuden täytäntöönpanoa. Komissio on vastannut kysymykseen, jonka tietyt parlamentin jäsenet, allekirjoittanut mukaan lukien, ovat sille esittäneet, ja ilmoittanut, että 6. maaliskuuta 1997 Italiaa koskevien meneillään olevien oikeudenkäyntien lukumäärä oli 410. Voiko komissio täsmentää, montako direktiiviä on vielä saattamatta osaksi Italian lainsäädäntöä? Voiko komissio selvittää yleisesti jäsenvaltiota vastaan nostetun rikkomusmenettelyn kulkua? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1997) Kesäkuun 30. päivään 1997 mennessä Italia ei ollut vielä ilmoittanut Komissiolle kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitään 88 direktiivin osalta (kaikkiaan 1346 oli saavuttanut määräajan). Suurimmassa osassa näistä 88 tapauksesta Italia on ilmoittanut ennakoidun aikataulunsa näiden toimenpiteiden toteuttamisesta. Komission jäsenmaita vastaan aloittaman rikkomusmenettelyn osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan EY:n perustamissopimuksen 169 artiklaan. Komissiolla on ollut tilaisuus kuvata tätä menettelyä vuosittaisissa kertomuksissaan, jotka koskevat yhteisön oikeuden täytäntöönpanon valvontaa. Se kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan erityisesti kymmenennen ((EYVL C 233, 30.8.1993. )) ja neljännentoista ((KOM (97) 299 lopullinen. )) kertomuksen esipuheisiin.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2494/97 esittäjä(t): Alex Smith (PSE) - komissiolle (9. heinäkuuta 1997) Aihe: Tarve arvioida uudelleen ydinaineiden jälleenkäsittelyä Euroopan unionissa Yksistään kesäkuussa havaittiin seuraavat ympäristöongelmat: - Skotlannissa sijaitsevan Dounreayn ydinaineiden jälleenkäsittelylaitoksen lähellä olevilta rannoilta löydettiin kuumia radioaktiivisia hiukkasia; - Irlanninmeren hummereiden teknetium 99 -pitoisuus oli noussut erittäin suureksi Sellafieldin ydinaineiden jätteenkäsittelylaitoksesta peräisin olevan radioaktiivisen aineen johdosta; - Greenpeace-järjestö julkaisi itsenäisen analyysin La Haguen ydinaineiden jälleenkäsittelylaitoksesta peräisin olevasta radioaktiivisesta aineesta ja Ranskan hallitus tunnusti ympäristöongelman olemassaolon. Aikooko komissio edellä mainitun huomioon ottaen kehottaa arvioimaan uudelleen ydinaineiden jälleenkäsittelyn turvallisuutta Euroopan unionissa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 1997) Sellafieldin ja Cap de la Haguen osalta parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut Anita Jean Pollackin kirjalliseen kysymykseen E-443/97 ((EYVL C 217, 17.7.1997. )), Patricia McKennan kirjalliseen kysymykseen P-2225/97 ((Katso sivu 112. )) ja Elly Plooij-van Gorselin kirjalliseen kysymykseen P-2323/97 ((EYVL C, 45, 10.12.1998, sivu 171. )). Dounreayn osalta komission saamien tietojen mukaan saastuminen on havaittu laitoksen alueella kuilun ympärillä, jota käytettiin aikaisemmin kiinteiden aktiivisten jätteiden hävittämisessä. Saastuminen saattaa johtua kuilussa vuonna 1977 tapahtuneesta räjähdyksestä. Radioaktiivisia partikkeleita on löydetty laitoksen ulkopuolelta, lähinnä laitoksen edustalla sijaitsevalta vuoroveden vaikutuksen alaiselta rantaosuudelta, jonne yleisöllä ei ole vapaata pääsyä. Lisäksi yksi partikkeli on löydetty yleiseltä rannalta vuonna 1984 ja toinen vuonna 1994. Ei tiedetä, liittyvätkö laitoksen ulkopuolelta löydetyt partikkelit vuonna 1977 tapahtuneeseen räjähdykseen. Kansalliset viranomaiset valvovat kuitenkin tutkimusta, joka koskee saastumista kuilun läheisyydessä ja laitoksen ulkopuolella. Alueen rannat tarkastetaan säännöllisesti. Partikkeleja on kuitenkin löytynyt niin vähän ja pääsy kyseiselle alueelle on rajoitettu, joten vaara, että kansalaiset joutuvat kosketuksiin partikkelin kanssa, on pieni. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 35 artikla takaa komissiolle pääsyn ympäristövaikutuksia arvioiviin valvontalaitoksiin niiden toiminnan ja tehokkuuden tarkastamiseksi. Dounreayssa vuonna 1993 tehty tarkastus osoitti, että laitos on tyydyttävä. Parlamentin jäsenen mainitsemat havainnot ovat toisistaan riippumattomia, ja mainituista laitoksista vastuussa olevat jäsenvaltiot toimivat kussakin tapauksessa tilanteen mukaan. Komissiolla ei ole todisteita yhteisön lainsäädännön rikkomisesta, eikä se voi näin ollen aloittaa ydinaineiden jälleenkäsittelyn turvallisuustarkastusta.