ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1573/98 neuvostolle esittäjä(t): Francisco Lucas Pires (PPE) ja Carlos Costa Neves (PPE) (25. toukokuuta 1998) Aihe: YK:ssa tehty Ison-Britannian ja Indonesian välinen sopimus siitä, että Indonesiaa ei tuomita Timorissa tapahtuneista perusoikeuksien loukkauksista Lehdistössä julkaistiin 23. huhtikuuta 1998 uutinen sopimuksesta, jonka Euroopan unionin nykyinen puheenjohtajamaa Iso-Britannia ja Indonesia ovat tehneet YK:n kokouksessa Genevessä. Sopimuksella estettiin YK:n ihmisoikeuskomissiota äänestämästä 34 valtion tukemasta päätöslauselmaehdotuksesta, jossa Jakartan hallitus tuomitaan voimakkaasti. Mikä on sopimuksen tarkka sisältö, mikä on sen oikeutus, mitä takuita se sisältää ja missä määrin Indonesian Timorin politiikan tuomitsematta jättäminen sopii yhteen sen kanssa, että Amsterdamissa vahvistetun päätöksen mukaan perusoikeuksien puolustaminen on säilytettävä unionin ulkopolitiikan keskeisenä tavoitteena. Vastaus (20. heinäkuuta 1998) YK:n ihmisoikeuskomission 54. kokouksessa (Geneve 16. maaliskuuta - 26. huhtikuuta 1998) päästiin sopimukseen Itä-Timorin ihmisoikeustilannetta koskevasta julkilausumasta, joka ihmisoikeuskomission puheenjohtajan, suurlähettiläs Selebin on tarkoitus esittää. EU on osallistunut suoraan puheenjohtajan julkilausuman laatimiseen, ja julkilausuma vastaa ihmisoikeuskomission yksimielistä näkemystä. Puheenjohtajan julkilausumassa ihmisoikeuskomissio ilmoitti seuraavansa edelleen syvästi huolestuneena ilmoituksia ihmisoikeusloukkauksista Itä-Timorissa. Se painotti, että Indonesian hallituksen on noudatettava sitoumuksiaan ihmisoikeustilanteen parantamiseksi Itä-Timorissa sekä ihmisoikeuskomission puheenjohtajan asiaa koskevissa julkilausumissa olevia kehotuksia, jotka koskevat konkreettisia toimia pidätettyjen tai tuomittujen itätimorilaisten oikeudenkäyntien nopeuttamiseksi ja heidän vapauttamisekseen sekä vangittujen inhimillistä kohtelua. Ihmisoikeuskomissio vaati uudelleen vuonna 1991 tapahtuneeseen Dilin välikohtaukseen liittyvien olosuhteiden tarkempaa selvittämistä. Ihmisoikeuskomissio totesi, että Indonesian hallituksen ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun välillä vallitsee yhteisymmärrys siitä, että programme officer -virkailijalla on pääsy Itä-Timoriin teknisen yhteistyön puitteissa. Ihmisoikeuskomissio ilmoitti Indonesian hallituksen sitoutuneen myös takaamaan kansainvälisille tiedotusvälineille ja humanitaarisille järjestöille helpomman pääsyn Itä-Timoriin. Ihmisoikeuskomissio pani tyytyväisenä merkille Indonesian hallituksen päätöksen kutsua mielivaltaisia pidätyksiä käsittelevä YK:n työryhmä Itä-Timoriin ennen ihmisoikeuskomission 55. kokousta.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1413/98 komissiolle esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Direktiivi osa-aikaomistuksesta Kuinka moni jäsenvaltio ei ole pannut vielä täytäntöön osa-aikaomistusta koskevaa direktiiviä? Mitkä nämä jäsenvaltiot ovat? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 1998) Ostajien suojaamisesta kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden ostosopimuksen tiettyihin osiin nähden 26 päivänä lokakuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/47/EY ((EVYL L 280, 29.10.1994.)) 12 artiklassa annetaan määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tämä määräaika on kaikkien jäsenvaltioiden osalta 29. huhtikuuta 1997. Seuraavat jäsenvaltiot eivät ole vielä panneet direktiiviä täytäntöön: Belgia, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia ja Luxemburg. Seuraavat jäsenvaltiot ovat jo ilmoittaneet komissiolle kansallisista täytäntöönpanotoimistaan: - Tanska: laki nro 234, 2. huhtikuuta 1997 - Saksa: laki 20. joulukuuta 1996 - BGB nro 70, 31. joulukuuta 1996 - Irlanti: SI 204 vuonna 1997 - Timesharing; - Alankomaat: laki 26. maaliskuuta 1997 - SB nro 147 vuonna 1997 - Itävalta: laki TNG - BGB 27. maaliskuuta 1997, I nro 32/1997 - Portugali: asetus nro 275/93, 5.8.1993 - Diario de Republica nro 182, I série A, 5. elokuuta 1993 - Suomi: laki nro 1162, 11. joulukuuta 1997 (VL s. 4108) - Ruotsi: SFS 1997: 218 3. kesäkuuta 1997 - Yhdistynyt kuningaskunta: Timesharing regulations 1997, Consumer Protection 1997 - nro 1081.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0675/98 komissiolle esittäjä(t): Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Mistä syystä brittiläisten kolmivuotiset Bachelor of Arts, Bachelor of Science ja Bachelor of Engineering -tutkinnot suorittaneet voivat osallistua kilpailuihin, mutta espanjalaisen alemman insinööritutkinnon suorittanutta ei hyväksytä? Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 ja E-0728/98 (21. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa, että suurin osa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämistä tiedoista sisältyy Garcia Ariaksen (E-2749/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) ja Dührkop Dührkopin (E-4186/97) ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. )) kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Tämän vuoksi komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan näihin vastauksiin, joissa se antoi kattavan selvityksen Euroopan unionin virkamiesten ura-alueiden A ja LA tutkintovaatimuksiin soveltamastaan yleisestä lähestymistavasta ja erityisesti siitä, miten näitä tutkintovaatimuksia sovelletaan espanjalaisiin insinööritutkintoihin. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa. Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/821 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 3. maaliskuuta 1994 asiassa T*82/92 Cortés Jiménez vastaan komissio antamaan tuomioon. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että avoimeen kilpailuun KOM/A/104 osallistunut hakija on nostanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen (asia T*299/97), joka kirjattiin tuomioistuimen kirjaamossa 1. joulukuuta 1997. Komissio ei voi antaa asiaa koskevaa vastausta, koska oikeuskäsittely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0638/98 komissiolle esittäjä(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Miksi komissio sanoo, että espanjalainen ingeniero técnico -tutkinto on samassa asemassa kuin ammattikorkeakoulututkinto Fachhochschuldiplom, kun tämä jälkimmäinen tutkinto hyväksytään suurimmassa osassa ura-alueen A/LA sisäisiä ja avoimia kilpailuja? Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 ja E-0728/98 (21. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa, että suurin osa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämistä tiedoista sisältyy Garcia Ariaksen (E-2749/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) ja Dührkop Dührkopin (E-4186/97) ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. )) kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Tämän vuoksi komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan näihin vastauksiin, joissa se antoi kattavan selvityksen Euroopan unionin virkamiesten ura-alueiden A ja LA tutkintovaatimuksiin soveltamastaan yleisestä lähestymistavasta ja erityisesti siitä, miten näitä tutkintovaatimuksia sovelletaan espanjalaisiin insinööritutkintoihin. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa. Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/821 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 3. maaliskuuta 1994 asiassa T*82/92 Cortés Jiménez vastaan komissio antamaan tuomioon. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että avoimeen kilpailuun KOM/A/104 osallistunut hakija on nostanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen (asia T*299/97), joka kirjattiin tuomioistuimen kirjaamossa 1. joulukuuta 1997. Komissio ei voi antaa asiaa koskevaa vastausta, koska oikeuskäsittely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0643/98 komissiolle esittäjä(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Miksi komissio on liittänyt avoimia kilpailuja KOM/A/720 ja KOM/A/721 (EYVL C 52 A, 28.2.1991) koskeviin espanjankielisiin ilmoituksiin vaatimuksen ylemmästä korkeakoulututkinnosta (titulo superior), mutta tätä vaatimusta ei ole liitetty muihin kyseisen kilpailuilmoituksen kieliversioihin? Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 ja E-0728/98 (21. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa, että suurin osa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämistä tiedoista sisältyy Garcia Ariaksen (E-2749/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) ja Dührkop Dührkopin (E-4186/97) ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. )) kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Tämän vuoksi komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan näihin vastauksiin, joissa se antoi kattavan selvityksen Euroopan unionin virkamiesten ura-alueiden A ja LA tutkintovaatimuksiin soveltamastaan yleisestä lähestymistavasta ja erityisesti siitä, miten näitä tutkintovaatimuksia sovelletaan espanjalaisiin insinööritutkintoihin. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa. Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/821 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 3. maaliskuuta 1994 asiassa T*82/92 Cortés Jiménez vastaan komissio antamaan tuomioon. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että avoimeen kilpailuun KOM/A/104 osallistunut hakija on nostanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen (asia T*299/97), joka kirjattiin tuomioistuimen kirjaamossa 1. joulukuuta 1997. Komissio ei voi antaa asiaa koskevaa vastausta, koska oikeuskäsittely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1139/98 komissiolle esittäjä(t): José Apolinário (PSE) (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Sisäiset politiikat/Azorit Portugalin Azorit on erittäin syrjäinen alue, jolle on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa annettu erityisasema. Pyydän komissiota selvittämään, kuinka paljon tämä alue on saanut yhteisön tukea unionin sisäisten politiikkojen puitteissa (rakennerahastot pois luettuna) ja millaisia tukia komissio kaavailee rahoituskaudelle 2000 - 2006. Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Vuodesta 1991 lähtien, jolloin käynnistettiin Madeiran ja Azorien syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevia ohjelmia (Poseima), komissio on ottanut huomioon Portugalin Azorien erityisluonteen. Tämä ohjelma mahdollistaa tiettyjen yhteisön politiikkojen (mm. maatalous ja kalastus) mukauttamisen niin, että ne vastaavat paremmin kyseisen syrjäisen alueen tilannetta. Kertomus Poseima-ohjelman ((KOM(94) 476 lopullinen. )) toteutuksessa edistymisestä luo yleiskatsauksen toimiin, joita jatketaan. Komissio tekee tarvittaessa aloitteita toimien jatkamiseksi ja parantamiseksi.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0944/98 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: EMOTR-tuki kalatalouteen liittyville hankkeille Antavatko 5a tavoitealueen kattavat asetukset jäsenvaltioille mahdollisuuksia myöntää rahoitusta liiketoiminnalle, joka ei suoraan liity kalataloustuotteiden valmistukseen tai markkinointiin? Erityisesti, voiko tukeen olla oikeutettu sellainen yritys, joka valmistaa pakasteruokia ja rakentaa satamasta kauppaan tapahtuville kalatuotteiden kuljetuksille tärkeitä kylmäkuljetusautoja? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 1998) Euroopan maatalouden tuki- ja ohjausrahasto (EMOTR) on tarkoitettu maatalouden rakenteiden mukauttamiseen. Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) voidaan myöntää tukea investointeihin, jotka koskevat tavoitteen 5a kohdealueilla toteutettavia kalastushankkeita. Investointien on oltava yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 21 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3699/93 ((EYVL L 346, 31.12.1993. )) mukaisia. Tällä perusteella kylmäkuljetuskalustoa valmistavan yrityksen tekemiin investointeihin ei voida myöntää KOR:n tai EMOTR:n tukea.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1319/98 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (29. huhtikuuta 1998)

Aihe: EURO 1999

Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti jäsenvaltiot asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion. Mikäli jäsenvaltiot jatkavat budjettisopeutusta lähivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden käsitellä talouden mahdollisen epäsuotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon.

Mutta millainen olisi komission mielestä nykyinen tilanne Alankomaissa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998)

Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997 ((EYVL C 236, 2.8.1997. )) antamasta päätöslauselmasta, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1466/97 ((EYVL L 209, 2.8.1997. )) sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1467/97 (2). Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mikä luo vakaat edellytykset kestävälle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena jäsenvaltiolle välttää liiallista alijäämää ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alijäämä kuitenkin syntyy.

Alankomaiden julkistalouden alijäämä vuonna 1992 oli 3,9 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) ja vuonna 1993 3,2 prosenttia BKT:stä. Tilanne johti 26 päivänä syyskuuta 1994 tehtyyn neuvoston päätökseen liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa (EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohta). Päätös kumottiin kesäkuussa 1997. Arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksessään mainitsemana ajanjaksona eli vuosina 1992*1997 Alankomaiden finanssipolitiikassa keskityttiin pääasiassa lähentymiseen eli liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseen ja julkisyhteisöjen rahoitusasemaa koskevien lähentymisperusteiden saavuttamiseen. Sitä paitsi EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 9 ja 11 kohdassa määrättyjä seuraamuksia ei sovellettu vielä talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1805/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (11. kesäkuuta 1998) Aihe: MEDA-ohjelman toteuttamisen tekninen tuki MEDA-ohjelman toteuttamiseksi paremmin ja asianmukaisemmin ja sen takaamiseksi, että komissio saa teknistä tukea, luotiin MEDA TEAMS-MT, joiden tuki turvattaisiin tukiyksikön kautta. Komission julistamalla kilpailulla, joka julkaistiin yhteisöjen virallisessa lehdessä, valittiin yritys, jonka tuli organisoida tammikuussa 1998 toimintansa aloittanut tukiyksikkö. Komissiolta kysytään 1. Miten tukiyksikköä koskeva kilpailu järjestettiin ja kuinka sopimuksen toimeksianto tapahtui? 2. Mitkä olivat osallistumisen ehdot? 3. Mitkä olivat tekniset erityismääräykset ja kuinka ne on nyt pantu täytäntöön? 4. Mitkä olivat sopimuksen arviointiperusteet ja mitkä ovat tukiyksikön nyt tarjoamien palvelujen arviointiperusteet? Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 1998) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0905/98 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Naudanlihan alkuperämerkinnässä puutteita EU-asetukseen perustuva systeemi naudanlihan alkuperämerkinnästä on huhtikuussa tulossa jäsenmaiden käyttöön. Näyttää kuitenkin siltä, että alkuperämerkintäsysteemi on osoittautumassa epätäydelliseksi. Merkintäpakko ei nimittäin tule koskemaan esimerkiksi marinoitua ja maustettua lihaa. Suomessa noin 15 - 20 prosenttia naudan palapaistista myydään mausteliemessä. Tämän alkuperämerkintäsysteemin avulla kuluttaja voi saada varmuuden siis vain tuoreen lihan alkuperästä. Haluankin kysyä Euroopan komissiolta, miten se tulee varmistamaan tämän systeemin ulkopuolelle jäävän naudanlihan korkean laadun? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisen käyttöönottamisesta annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 820/97 ((EYVL L 117, 7.5.1997. )) sovelletaan tuoreeseen ja jäädytettyyn naudanlihaan sekä pallealihaan ja kuvelihaan, jotka kuuluvat CN-koodeihin (yhdistetty nimikkeistö) 0201, 0202, 0206 10 95 ja 0206 29 91. Yhdistetyn nimikkeistön 2 luvun 6 lisähuomautuksen a alakohdassa suljetaan kypsentämätön maustettu liha pois 2 luvun soveltamisalasta. Ilmaisulla 'maustettu liha' tarkoitetaan kypsentämätöntä lihaa, joka on maustettu joko lihan syvyyssuunnassa tai tuotteen koko pinnalta mausteella, joka on nähtävissä paljaalla silmällä tai selvästi havaittavissa maistamalla. Tästä syystä maustetut lihat eivät kuulu mainitun asetuksen soveltamisalaan. Toimija pystyy tästä huolimatta merkitsemään myös maustetun lihan, mutta muulla tavoin kuin asetuksen (EY) N:o 820/97 mukaisesti. Asetuksen 19 artiklan 6 kohdassa säädetään, että neuvosto päättää 1 päivään tammikuuta 2000 mennessä kyseisen asetuksen soveltamisalan mahdollisesta laajentamisesta.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1235/98 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Vuohenkasvatukselle myönnettävä tuki Voiko komissio vahvistaa, että vuohenkasvatukseen myönnetään yhtä paljon maataloustukea kuin lampaankasvatukseen myös niissä jäsenvaltioissa, joissa vuohenlihan syönti on perinne Euroopan unionin lampaan- ja vuohenlihaa koskevan markkinajärjestelyn mukaisesti? Onko komissio tutkinut, millaisia maiden välisiä eroja tästä politiikasta mahdollisesti aiheutuu ja onko komissio tutkinut tämän politiikan vaikutusta vuohenkasvatukseen niissä maissa, joissa vuohenlihan syönti ei kuulu perinteisiin? Aikooko komissio muuttaa politiikkansa tulevaisuudessa siten, että sen avulla voidaan varmistaa vuohenkasvatukseen myönnetyn tuen jakautuminen tasaisesti kaikkien jäsenvaltioiden kesken? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Komissio vahvistaa, että vuohista maksetaan palkkio vain niillä yhteisön alueilla, joilla vuohien kasvattaminen lihakarjaksi on perinteinen tapa, jota voidaan verrata lampaiden kasvatukseen. Komission mielestä nykyinen järjestelmä ei luo eroja. Lampaita ja vuohenlihaa koskevan järjestelmän yhteydessä maksettavalla vuosipalkkiolla pyritään tukemaan lihantuottajia. Jotta vuohenkasvatus olisi tukikelpoista, sen on oltava pääasiassa lihakarjan kasvatusta. Lisäksi vuohien kasvatustapojen on oltava lampaiden kasvatustapojen kaltaisia. Tilanne ei ole tällainen jäsenvaltioissa, joissa ei ole perinteisesti syöty vuohenlihaa, vaan vuohia käytetään pääasiallisesti villan ja maitotuotteiden tuotantoon. Komissio ei aio laajentaa palkkiojärjestelmää vuohenkasvattajiin, jotka eivät toimi pääasiallisesti lihantuottajina.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0654/98 komissiolle esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Antibioottien käyttörajoitus eläimille Suomessa ja Ruotsissa EU:n jäsenyysneuvotteluissa Suomi ja Ruotsi saivat oikeuden noudattaa tiukempia käyttörajoituksia eläinten antibiooteille kuin oli vanhoissa jäsenmaissa. Tämä sallittiin, koska antibioottien väärä käyttö tekee bakteereista resistenttejä monille ihmisten tarvitsemille antibiooteille. Aikooko komissio sallia erityismääräyksen Suomelle tai Ruotsille tai onko se valmistelemassa antibioottien käytön rajoituksia myös muissa maissa, mikä olisi perusteltua? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) Liittymissopimuksen määräysten mukaisesti komissio ei voi jatkaa Suomen ja Ruotsin tällä hetkellä nauttimaa erityisjärjestelyä, joka koskee antibioottien käyttöä näissä maissa. Liittymissopimus velvoittaa komission päättämään, ovatko Suomen ja Ruotsin sille esittämät syyt perusteltuja niiden antibioottien kieltämiseksi osittain tai kokonaan, jotka hyväksyttiin rehujen lisäaineista 23 päivänä marraskuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/524/ETY ((EYVL L 270, 14.12.1970. )) rehujen lisäaineiksi. Jos Suomen ja Ruotsin ilmoittamat riskit todistetaan tieteellisesti, komission on kiellettävä kyseisten antibioottien käyttö koko yhteisössä. Päinvastaisessa tapauksessa komission on kehotettava näitä kahta jäsenvaltiota kumoamaan nykyiset käyttörajoitukset. Komissio aikoo joka tapauksessa pyytää asiassa toimivaltaisen tiedekomitean lausuntoa.