ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1984/97 komissiolle esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) (9. kesäkuuta 1997)

Aihe: Jäsenvaltioiden eläkevastuiden velkamäärä ja eläkevastuiden hoitaminen yhteisvaluutan oloissa

EU:n jäsenmaat ovat erilaisia, ja niissä on erilaiset sosiaalis-taloudelliset rakenteet. Eri maissa on erilaiset eläkejärjestelmät, eikä julkinen valta ole läheskään kaikkialla kattanut tulevia eläkemenojaan.

Tämän johdosta haluan esittää komissiolle seuraavan kysymyksen: Onko komissio selvittänyt, kuinka suuria eläkevastuiden velkoja eri jäsenmailla on ja kuinka taataan se, että yhteisvaluutan oloissa jokainen maa hoitaa itse omat eläkevastuunsa?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997)

Jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien ylläpitämissä eläkejärjestelmissä on suuria eroja esimerkiksi kattavuuden, eläkekelpoisuuden sekä maksuosuuksien ja etuuksien tason osalta. Tämän lisäksi useimmissa jäsenvaltioissa on yleensä useampia järjestelmiä eri ammattiryhmille (mm. työläisille, toimihenkilöille ja valtion virkamiehille). Useimmille eläketurvajärjestelmille on yhteistä se, että ne toimivat järjestelminä, joissa eläkeläisten nykyiset oikeudet etuuksiin rahoitetaan työssäkäyvän väestön maksuosuuksilla (pay-as-you-go-järjestelmät). Näin ollen tulevalla eläkevastuulla ei ole katetta pääoman muodossa, ja järjestelmän toimivuus riippuu sukupolvien välisestä solidaarisuudesta - jokaisen työikäisen sukupolven halusta tukea edeltävää sukupolvea.

Komissio ei ole itse arvioinut jäsenvaltioiden eläkevastuita, mutta niitä on arvioitu useissa tutkimuksissa viime vuosina. Tulevaisuudessa ansaittujen oikeuksien perusteella maksettavien eläkkeiden nykyinen arvo ylittää tavallisesti valtion vuotuisen bruttokansantuotteen (BKT). Tällaiset laskelmat ovat kuitenkin hyvin herkkiä taustalla olevien olettamusten muutoksille (odotettu elinikä, työllisyys, hinta- ja palkkasuuntaukset) ja niitä on tulkittava harkiten. Eläkevastuun suuri suhteellinen osuus BKT:sta ei välttämättä merkitse pay-as-you-go-järjestelmien epätasapainoa. Jokainen arviointi järjestelmän kestävyydestä riippuu ansaittujen eläkkeiden maksamiseen suunnitelluista varoista sekä tulevasta työllisyyskehityksestä ja asukaskohtaisista tuloista (((Lisätietoja, mukaan lukien arvioita eläkevastuista: Euroopan komission Taloudellinen kertomus vuodelle 1997, Bryssel, 12.2.1997; II/671/96-FI). )).

Komission tehtävä ei ole taata, että jäsenvaltiot pystyvät täyttämään velvollisuutensa eläkevastuun osalta. Tästä jokainen jäsenvaltio vastaa itse. Talous- ja rahaliitto ja yhteisvaluutan käyttöönotto eivät vaikuta millään lailla tähän vastuuseen, eikä niillä ole suoraa vaikutusta eläkejärjestelmän kestävyyteen.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2663/97 komissiolle esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) (25. heinäkuuta 1997) Aihe: Järkiperäiset suunnittelumenetelmät sähkön- ja kaasunjakelualoilla Mitä on tapahtunut järkiperäisiä suunnittelumenetelmiä koskevalle direktiiville? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1997) Komission alkuperäinen ehdotus neuvoston direktiiviksi järkiperäisten suunnittelumenetelmien käyttöön ottamiseksi sähkön- ja kaasunjakelualoilla toimitettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille 14. marraskuuta 1995. Euroopan parlamentti antoi ehdotuksesta lausuntonsa 13. marraskuuta 1996 ja ehdotti siihen useita tarkistuksia, minkä jälkeen komissio antoi 24. maaliskuuta 1997 muutetun ehdotuksen ((EYVL C 180, 14.6.1997. )). Neuvostossa ei keskusteltu muutetusta ehdotuksesta Hollannin puheenjohtajakauden aikana. Tämänhetkinen puheenjohtajamaa Luxemburg on kuitenkin sisällyttänyt ehdotuksen 8. joulukuuta 1997 pidettävän energianeuvoston alustavaan esityslistaluonnokseen.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2803/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Ihmisoikeudet Hondurasissa Onko komissio tietoinen Hondurasin nykyisistä väkivaltaisuuksista, jotka ovat johtaneet ainakin kahden katulapsen murhaan? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen takaamiseksi, että ihmisoikeuksien ja perustavien vapauksien täydellistä kunnioittamista tarkkaillaan Hondurasissa kansallisten säännösten ja kansainvälisten standardien mukaisesti? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1997) Komissio on tietoinen ongelmista, joita Hondurasilla on katulasten ja vangituksi joutuneiden lasten osalta. Komissio on pannut merkille toimenpiteet, jotka Hondurasin viranomaiset ovat mahdollisuuksiensa rajoissa toteuttaneet lasten vangittuna pitämistä yhdessä aikuisten kanssa koskevan ongelman ratkaisemiseksi. Komissio on vastannut myönteisesti tukea koskevaan pyyntöön, koska Hondurasin hallitus on selkeästi ilmaissut tahtonsa toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä vangituksi joutuneiden lasten asianmukaisen kohtelun varmistamiseksi ja katulapsiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Kyseisessä piakkoin toteutettavassa hankkeessa toteutetaan toimia, joilla pyritään katulapsiongelman laajempaan tiedostamiseen ja ratkaisujen löytämiseen siihen. Mainittakoon niistä sellaisten lasten asemaa käsittelevien Hondurasin toimielinten lujittaminen kuten sosiaalisen hyvinvoinnin kansallinen neuvosto ja korkein oikeus sekä ongelman ennaltaehkäisyä ja katulapsien parissa työskentelevien valtiosta riippumattomien järjestöjen auttamiskyvyn lisäämistä koskevat toimet. Hankkeessa on määrä toteuttaa myös maassa äskettäin hyväksytyn lastensuojelulain tunnetuksi tekemistä ja soveltamista koskevia toimia. Hyväksytty hanke on täysin oikeusvaltion lujittamiseen pyrkivän Hondurasin hallituksen politiikan mukainen. Komissio onkin vakuuttunut, että Hondurasin hallitus saa hankkeesta hyödyllisiä välineitä kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1746/97 neuvostolle esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) ja Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) (22. toukokuuta 1997) Aihe: Tekstiilien ja vaatteiden tuonti Indonesiasta Tammikuussa 1997 hyväksytyn ja neuvoston 29. huhtikuuta 1997 ratifioiman asetuksen 3030/93 ((EYVL L 275, 8.11.1993, s. 1. )) muutosten mukaisesti komissio hyväksyi lisäksi erityisen asetuksen, jolla sallitaan lisätuontimääriä indonesialaisille tekstiileille ja vaatteille. Pitääkö neuvosto päätöstään 29. huhtikuuta 1997 yhteensopivana sen kanssa, että Indonesia ei kunnioita YK:n päätöksiä ja sopiiko se yhteen sen Euroopan parlamentin ja EU:n kannan kanssa, jonka mukaan kauppasuhteille Indonesian kanssa on asetettava ehtoja Itä-Timorin kysymyksen vuoksi? Vastaus (28. lokakuuta 1997) Tiettyjen Indoneisasta peräisin olevien tekstiilituotteiden lisämäärien tuonti sallittiin 26 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla komission asetuksella N:o 560/97 ((EYVL L 85, 27.3.1997. )), joka tuli voimaan ennen asetusta (EY) N:o 824/97 ((EYVL L 119, 8.5.1997. )), jolla muutettiin tietyistä kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annettua asetusta (EY) N:o 3030/93. Edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 824/08 antaminen ei mitenkään rajoita Euroopan unionin kantaa, joka koskee poliittisia kysymyksiä kolmansissa maissa. Asetus kuuluu komission ja sitä avustavan tekstiilialan hallintokomitean toimivaltaan. Neuvosto vahvisti 25 päivänä kesäkuuta 1996 yhteisen kannan, jossa määritellään Euroopan unionin politiikka Itä-Timorin suhteen. Yhteiseen kantaan ei sisälly minkäänlaisia kaupallisia toimenpiteitä Indonesiaa vastaan.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2130/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - luvan myöntämisen edellytykset Mitkä ovat ne täsmälliset tarkistuskriteerit, joiden perusteella tuotteiden lupa-anomuksien yhteydessä on EU:n antaman uuselintarvikkeita koskevan asetuksen 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) mukaisesti arvioitava, tarvitaanko lupaa vai riittääkö pelkkä ilmoituksen tekeminen, mikäli tuottaja ei ole itse anonut lupaa? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2126/97, E-2128/97 ja E-2130/97 (20. lokakuuta 1997) Uuselintarvikkeita ja elintarvikkeiden uusia ainesosia koskevan asetuksen 258/97 3 artiklan 4 kohdassa säädetään samassa asetuksessa säädettyyn lupamenettelyyn sovellettavasta poikkeuksesta, jos elintarvikkeet tai elintarvikkeiden ainesosat käytettävissä olevien ja yleisesti tunnustettujen tieteellisten selvitysten perusteella tai toimivaltaisen elimen antaman lausunnon perusteella olennaisesti vastaavat olemassa olevia elintarvikkeita tai elintarvikkeiden ainesosia koostumuksensa, ravintoarvonsa jne. osalta. Asetuksen 13 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti voidaan tarvittaessa ratkaista, kuuluuko tietty elintarvike tai elintarvikkeiden ainesosa kyseisen poikkeuksen piiriin. Näitä tuotteita koskevasta ilmoitusmenettelystä määrätään asetuksen 5 artiklassa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2470/97 komissiolle esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: Työvoiman vapaa liikkuvuus Onko EU työvoiman vapaan liikkuvuuden toteuttamisen yhteydessä harkinnut, että se voisi auttaa jäsenvaltioita luomaan säännöstön, joka takaa tehokkaan ja keskinäisen työsuhteen kestoa ja palkkatietoja koskevien tietojen vaihdon? Tällä kun ehkäistäisiin sosiaaliavun, esimerkiksi työttömyystuen väärinkäyttö. Haluan myös kysyä, miten komissio aikoo varmistaa, että palkansaajaa verotetaan joko siinä maassa, jossa hän on työssä, tai siinä maassa, jossa hän asuu pysyvästi? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 51 artiklan mukaan neuvosto toteuttaa sellaiset sosiaaliturvan alan toimenpiteet, jotka ovat tarpeen työntekijöiden vapaan liikkuvuuden toteuttamiseksi. Näissä puitteissa ((Neuvoston asetus (ETY) 1408/71, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä (EYVL L 149, 5.7.1971), erityisesti asetuksen (ETY) 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 574/72 (EYVL L 74, 27.3.1972) 81 ja 85 artikla sekä 2, 50 ja 117 artikla, sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina 27 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla asetuksella (EY) 1290/97 (EYVL L 176, 4.7.1997). )) komissio ja siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintoimikunta ovat kehittäneet sosiaaliturvan telematiikkaohjelman (TESS), jonka päätavoitteena on nopeuttaa siirtotyöläisille kuuluvien sosiaalietuuksien myöntämistä ja laskemista. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten laitosten välillä vaihdetaan vakiolomakkeen avulla tietoja, jotka ovat tarpeen sosiaalietuuksia koskevien oikeuksien ja niiden määrän määrittämiseksi. TESS-ohjelman hankkeiden avulla voidaan korvata paperilla tapahtuva tietojenvaihto telemaattisella vaihdolla. Tähän päästään esimerkiksi luomalla yhteiset standardit vakuutettujen henkilöiden ja kulloinkin toimivaltaisen laitoksen tunnistamiseksi sekä toisessa jäsenvaltiossa toteutuneiden vakuutusjaksojen määrittämiseksi. Ensimmäiset telemaattiset vaihdot suoritettiin kahdeksan jäsenvaltion kesken eläketietojen vaihtamista koskeneen kokeiluhankkeen yhteydessä. TESS-ohjelman laajentamista työttömyysturvan alalle kaavaillaan vasta meneillään olevista hankkeista saatujen tulosten arvioinnin jälkeen. Kansallisen ja yhteisön lainsäädännön nopea ja tehokas soveltaminen siirtotyöläisten sosiaaliturvan alalla on yksi TESS-ohjelman tavoitteista. Toimivaltaisten laitosten välisen telemaattisen tietojenvaihdon avulla sosiaalietuuksien myöntämistä voidaan seurata paremmin.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2589/97 komissiolle esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) (29. heinäkuuta 1997) Aihe: Euroopan kulttuuripääkaupunki ja Euroopan kulttuurikuukausi Vuoden 2000 jälkeen Euroopan kulttuuripääkaupunkeja ja Euroopan kulttuurikuukautta koskevat järjestelmät lakkaavat. Miten näiden järjestelmien kanssa aiotaan menetellä tulevaisuudessa? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997) Komissio on ilmoittanut esittävänsä ensi vuoden alkusyksystä ehdotuksen erityistoimista perustamissopimuksen 128 artiklan nojalla korostaakseen kulttuuripääkaupunkihankkeen eurooppalaista merkitystä ja rohkaistaakseen eri jäsenvaltioiden eri alojen toimijoita ja taiteentekijöitä yhteisiin hankkeisiin. Lisäksi komissio haluaa ehdottomasti kiinnittää parlamentin huomion vuoden 2001 poikkeavaan asemaan. Koska 128 artiklan nojalla tehtävän ehdotuksen hyväksymiseen menee pitkä aika ja koska on välttämätöntä antaa hankkeen järjestäjille riittävästi aikaa vaadittaviin valmisteluihin, komission mielestä olisi parempi, jos päätösehdotus koskisi vuosia 2002-2006, jolloin vuonna 2001 kulttuuripääkaupunkinimityksestä päätettäisiin viimeisen kerran nykysääntöjen mukaisesti eli kulttuuriasioista vastaavien ministerien neuvostossa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2623/97 komissiolle esittäjä(t): Christine Oddy (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Mordechai Vanunu Mordechai Vanunu on ollut vangittuna israelilaisen vankilan eristyssellissä yli 10 vuotta. Hänen sieppauksensa Italiassa 1986 Israelin salaisen poliisin toimesta on yleisesti tuomittu ja hänen myöhempi kohtelunsa ei ole missään suhteessa hänen Israelin kansalliselle turvallisuudelle asettamaansa uhkaan. Mitä toimia komissio ehdottaa Israelin hallituksen saamiseksi tunnustamaan, että 10 vuotta vankeutta eristyssellissä on julma ja epäinhimillinen rangaistus, joka on kidutusta, ja että Mordechai Vanunu olisi pitänyt vapauttaa jo kauan aikaa sitten? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1997) Komissio on tietoinen siitä, ettei Mordechai Vanunun vankeusrangaistuksen täytäntöönpanon tapa ole muuttunut hänen tuomionsa jälkeen, ja pitäisi ilman muuta myönteisenä muutosta tavanomaisempiin vankilaolosuhteisiin. Komissio on tässä suhteessa samaa mieltä siitä, että Vanunun pitäminen eristyssellissä ei enää näytä palvelevan tavoitetta estää häntä julkistamasta Israelin kannalta arkaluonteisia tietoja. Euroopan yhteisö on jatkuvasti ottanut asianmukaisella tavalla puheenaiheeksi Israelin ihmisoikeudet ollessaan yhteydessä Israelin viranomaisten kanssa. Euro-Välimeri-assosiaatiosopimuksella luodaan puitteet poliittiselle vuoropuhelulle Israelin kanssa. Tämän sopimuksen ratifiointiprosessin loppuunsaattamisen myötä yhteisö kokonaisuudessaan ja komissio yksittäisenä toimielimenä saavat entistä enemmän mahdollisuuksia vaikuttaa myönteisellä tavalla kaikkiin ihmisoikeuksiin liittyviin kysymyksiin, Mordechai Vanunun vankeustuomio mukaan lukien. Tältä osin on huomattava, että sopimus sisältää ihmisoikeuksia koskevan lausekkeen, jonka mukaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen on sopimuksen olennainen osa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2651/97 komissiolle esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (UPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Rahanvalmistus yhtenäisvaluutan tuottamiseksi Valtionvarainministerien ECOFIN-neuvosto hyväksyi kesäkuun 9. päivänä 1997 luonnoksen asetukseksi EUROCOINS-järjestelmän rahojen koosta ja raaka-aineista; tämän myös hiljattain pidetyssä Amsterdamin huippukokouksessa huomioon otetun säädösluonnoksen mukaisesti ruostumattoman teräksen käyttö ei tulisi lainkaan kysymykseen. On ilmeistä, että ruostumattomalla teräksellä on kuitenkin seuraavat edut: 1. Taloudelliset edut: yli 300 milj. ecun säästö pelkästään kolmen arvoltaan keskisuuren metallirahan tapauksessa (0,1, 0,2 ja 0,5 euroa), 2. Tekniset edut: erittäin hyvä soveltuvuus rahanlyöntiin, ulkonäön ja ulkomittojen kestävyys, soveltuvuus automaateissa käytettäväksi, 3. Hygieeniset edut: tärkeimpien jäsenvaltioiden rahapajojen tuottamissa rahoissa käytetyistä ruostumattomista teräksistä ei koidu kuluttajille minkäänlaisia terveydellisiä riskejä, 4. Kierrätyskelpoisuus: ruostumattoman teräksen valmistuksessa käytetyn romuaineksen osuus on noin 80 % ja 100 % syntyneestä tuotteesta voidaan käyttää uudelleen, 5. Ekologisuus: ruostumattomista tuotteista ei aiheudu mitään ekologisia ongelmia, 6. Saatavuus: EURO-rahojen tuottamisessa (n. 300 000 t) ei ole ongelmia. Mitä toimenpiteitä ja mitä perusteita suuntaviivoina käyttäen on tähän mennessä päädytty rajaamaan valinnan mahdollisuudet yksinomaan rahoihin, jotka valmistettaisiin kuparia ja kupariseoksia raaka-aineina käyttäen, ja jätetty tarkastelusta kokonaan pois ruostumaton teräs, joka on tyypillinen eurooppalainen tuote (44 % maailman tuotannosta)? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 1997) Komissio hyväksyi 29. toukokuuta 1997 eurokolikoiden nimellisarvoja ja teknistä määrittelyä ((EYVL C 208, 9.7.1997. )) koskevan asetusehdotuksen, joka on saanut periaatteellisen hyväksynnän Ecofin-neuvostolta 9. kesäkuuta 1997. Tämä ehdotus perustuu jäsenvaltioiden rahapajojen johtajien vuodesta 1994 tekemiin valmisteleviin töihin, sekäkäyttäjäryhmiltä (kuluttajat, näkörajoitteiset ja sokeat sekä myyntiautomaattiala) useaan otteeseen pyydettyihin lausuntoihin. Valitut materiaalit vastaavat julkisen terveyden ja turvallisuuden asettamia teknisiä vaatimuksia. Materiaalien valinta perustuu useilla eri materiaaleilla, kuten ruostumattomalla teräksellä, tehdyistä lukuisista kokeista saatuihin tuloksiin. Lisäksi on varmistettu, että valittujen materiaalien tuotantokapasiteetti on riittävä. Ruostumaton teräs ei kuulu ehdolla olevien materiaalien joukkoon eritoten siksi, että se ei vastannut kaikkia vaadittuja turvallisuuskriteerejä. Syynä on myös suuret tuotantokulut, jotka johtuvat tuotantolaitteiden kulumisesta.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2504/97 komissiolle esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan päätöslauselman täytäntöönpano Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämistä kehitysyhteistyöpolitiikkaan koskevassa neuvoston päätöslauselmassa (20.12.1995) EU sitoutui sisällyttämään sukupuoliroolianalyysin kehitysyhteistyöpolitiikkansa kaikille tasoille. Kuinka tämä sitoumus toteutuu uudessa MEDA-asetuksessa (EY) 1488/96 ((EYVL L 189, 30.7.1996, s. 1. )), 23.7.1996? Kenet tai ketkä komissio on asettanut vastaamaan siitä, että sukupuoliroolianalyysi sisällytetään kaikkiin MEDA-ohjelman osa-alueisiin? Yleisesti ottaen, mihin toimiin komissio on ryhtynyt yhtenäistääkseen sukupuoliroolianalyysia koskevan työnsä jäsenvaltioiden kehitysyhteistyöviranomaisten vastaavan työn kanssa? Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Meda-asetus (EY) 1488/96 ((EYVL L 189, 30.7.1996. )) luo mahdollisuuksia naisten osallistumisen edistämiselle yhteiskunnassa ja talouselämässä asetuksessa mainittujen kahdentoista Välimeren alueen yhteistyökumppanin kanssa. Asetuksen liitteessä II.V, jossa esitetään MEDA-yhteistyön yleiset tavoitteet, viitataan tarvittavaan yhteistyöhön, jolla tuetaan naisten taloudellisen ja yhteiskunnallisen aseman parantamista. Liitteessä V painotetaan myös koulutuksen tarvetta ja työpaikkojen luomista naisille. Sukupuolikysymyksiin liittyviin hankkeisiin on saatu varoja useista rahoituslähteistä. Saatujen kokemusten perusteella sukupuolia koskeva analyysi aiotaan sisällyttää Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa allekirjoitettaviin uusiin puitesopimuksiin. MEDA-yhteistyön sukupuoliroolianalyysin sekä muun Välimeren alueen yhteistyön tukijoina toimivat tällä hetkellä yksi sukupuolikysymyksiä tutkivan yksikön (vastuussa yleisesti Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen yhteistyöstä) asiantuntija jasukupuoliroolien tietokeskus, joka on vastuussa myös muista horisontaalisista kysymyksistä. Tulevaisuudessa erityiset sukupuolikysymysten asiantuntijat kuuluvat Välimeren alueen tukiryhmiin, joiden muodostamiseksi on parhaillaan käynnissä tarjouskilpailu. Näiden ryhmien toiminnan on tarkoitus alkaa vuoden 1998 alussa. Sukupuolikysymyksiä tutkivat tietokeskukset pitävät vuosittain yhteistyökokouksen jäsenvaltioiden sukupuolikysymysten ja kehitysyhteistyön asiantuntijoiden kanssa. Näissä tapaamisissa keskustellaan lukuisista aiheista, mukaan lukien komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyö. Jäsenvaltioihin pidetään lisäksi säännöllisesti yhteyttä epävirallisesti, ja tämä tarjoaa mahdollisuuden tulevan toiminnan yhteensovittamiseen tai yksinkertaisesti tietojen vaihtoon. Esimerkkinä komission ja jäsenvaltioiden välisestä tietojen ja työmenetelmien yhdistämisestä mainittakoon ulkopuolisen asiantuntijan komissiolle äskettäin laatimat Välimeren alueen maiden sukupuoliprofiilit, jotka annettiin myös jäsenvaltioiden sukupuolikysymysten ja kehitysyhteistyön asiantuntijoiden käyttöön.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2661/97 neuvostolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Kansainvälisen työjärjestön sopimusten sisällyttäminen Maailman kauppajärjestön toimintaan Työväestön ja ammattiyhdistysten oikeuksia ajava kansalaisjärjestöjen yhteistyöliitto Solidar on aloittanut kampanjan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) seitsemän tärkeimmän sopimuksen sisällyttämiseksi Maailman kauppajärjestön (WTO) toimintaan. Sopimukset tähtäävät perusoikeuksien turvaamiseen työpaikalla. Näihin kuuluvat oikeus liittyä ammattiyhdistykseen, oikeus olla joutumatta orjuuteen tai pakkotyöhön, oikeus lapsuuteen ja oikeus olla joutumatta syrjityksi sukupuolesta, rodusta, uskonnosta, syntyperästä tai poliittisista mielipiteistä riippumatta. Kannattaako ministerineuvosto Solidarin tekemiä ehdotuksia? Aikooko se toimia siten, että WTO sitoutuu kunnioittamaan työväestön ja ammattiyhdistysten oikeuksia ehdotettujen periaatteiden mukaisesti? Vastaus (28. lokakuuta 1997) Maailman kauppajärjestön (WTO) ensimmäisessä ministerikonferenssissa, joka pidettiin Singaporessa 9. - 13. joulukuuta 1996, tarkasteltiin laajasti työn perusnormeihin liittyviä ongelmia. Neuvosto muistuttaa tältä osin arvoisaa Euroopan parlamentin jäsentä siitä, että kyseisessä konferenssissa annetussa loppujulistuksessa, jonka Euroopan unioni hyväksyi, todettiin selvästi, että ILO on se toimivaltainen elin, joka laatii normit ja käsittelee niitä. Päätöslauselmassa kuitenkin mainittiin, että WTO:n ja ILO:n sihteeristö ¨jatkavat nykyistä yhteistoimintaansa¨.