KIRJALLINEN KYSYMYS E-2261/00 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) neuvostolle. Schengenin alue: yhteistyö jäsenvaltioiden rajoilla sijaitsevien tarkastusasemien välillä.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2261/00 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) neuvostolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Schengenin alue: yhteistyö jäsenvaltioiden rajoilla sijaitsevien tarkastusasemien välillä Kesäkuun 19. päivänä 2000 Euroopan unionia järkytti tieto 58 laittoman siirtolaisen ruumiiden löytymisestä heidän kuoltuaan hirvittävällä matkallaan Isoon-Britanniaan. Se on muistutus siitä, että järjestelmällisen valvonnan poistaminen Schengenin alueen sisärajoilla on haaste EU:n jäsenvaltioiden tullihallinnolle. Uhrit löydettiin Doverissa tehdyssä tarkastuksessa Schengenin alueen ulkopuolella, kun heitä kuljettanut ajoneuvo oli ohittanut Rotterdamin ja Zeebruggen, kaksi Schengen-maiden alueella sijaitsevaa satamaa. Tampereella 15. ja 16. lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä perättiin tiiviimpää yhteistyötä ja vastavuoroista teknisen avun antoa jäsenvaltioiden rajoilla sijaitsevilla tarkastusasemilla, etenkin merirajoilla. 1. Mitä Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmiin liittyviä aloitteita neuvosto on esittänyt parantaakseen valvontayhteistyötä jäsenvaltioiden rajoilla? 2. Kesäkuun 19. päivänä 2000 paljastuneessa murhenäytelmässä rikolliseen toimintaan käytetty ajoneuvo oli ylittänyt kaksi rajaa Schengenin sopimukseen kuuluvien jäsenvaltioiden satamissa joutumatta tarkastukseen. Aikooko neuvosto ehdottaa erityistoimia tullitarkastusten aloittamiseksi Schengenin alueeseen kuuluvissa satamissa? 3. Tampereen Eurooppa-neuvosto päätti järjestäytyneen rikollisuuden vakavien muotojen torjunnasta vastaavan Eurojust-yksikön perustamisesta. Puuttuuko Eurojust-yksikkö ihmisten salakuljetukseen? Onko suunniteltu yhteistyötä Eurojust-yksikön ja jäsenvaltioiden rajoilla sijaitsevien tarkastusasemien välillä? Vastaus (7. marraskuuta 2000) Jäsenvaltioiden rajavartiolaitokset ovat päivittäin yhteistyössä keskenään. Tämä yhteistyö voi tapahtua eri muodoissa: - konkreettisia tapauksia koskevat puhelin- tai muut yhteydet. Jäsenvaltioilla on tätä varten luettelo yhteyspisteistä - viranomaisvaihdot jäsenvaltioiden rajavartiolaitosten välillä - konkreettisia aiheita koskevat seminaarit, kuten Portugalin puheenjohtajakaudella kesäkuussa Lissabonissa järjestetty merirajoja koskeva seminaari, jne. Lisäksi on mainittava, että jäsenvaltiot vaihtavat neuvoston asianmukaisten työryhmien ja erityisesti Cirefin (rajanylitys- ja maahanmuuttoasioiden tiedotus-, tarkastelu- ja tietojenvaihtokeskus) puitteissa tietoja laittomasta maahanmuutosta, reiteistä, laittoman maahanmuuton järjestäjistä sekä muista rajoihin ja maahanmuuttoon liittyvistä kysymyksistä. Mitä tulee jäsenvaltioiden aloitteisiin, tutkimuksia tai aloitteita on käynnissä seuraavilla aloilla: - vastuu aluksilla olevista salamatkustajista. Kysymystä tutkittiin kyselylomakkeen avulla Portugalin puheenjohtajakaudella. Tuloksia tarkastellaan parhaillaan. - Ranskan tasavallan aloite liikenteenharjoittajien vastuuta koskevan direktiivin antamiseksi. Aloitteen mukaan jäsenvaltioiden on määrättävä seuraamuksia liikenteenharjoittajille, jotka kuljettavat jäsenvaltioiden alueelle ulkomaalaisia, joilla ei ole kyseisten jäsenvaltioiden alueelle pääsyyn vaadittavia asiakirjoja. Aloitteessa otetaan huomioon myös turvapaikanhakijoiden tarvitsema suojelu. - Ranskan tasavallan aloite direktiiviehdotuksesta ja siihen liittyvästä ehdotuksesta puitepäätöksen tekemiseksi laittomassa maahantulossa ja maassa oleskelussa avustamisen ehkäisemiseksi. Kyseisillä ehdotuksilla on tarkoitus luoda puitteet ihmisten salakuljettajille määrättäville rikosoikeudellisille seuraamuksille. Neuvosto odottaa myös alaa koskevia komission ehdotuksia. 1. Mitä tulee tullitarkastusten tehostamiseen, neuvosto palauttaa mieliin 26.7.1995 tehdyn yleissopimuksen tietotekniikan käytöstä tullialalla ja 18.12.1997 tehdyn yleissopimuksen tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä. Kaikki jäsenvaltiot eivät vielä ole hyväksyneet kyseisiä yleissopimuksia(1) valtiosääntöjensä asettamien vaatimusten mukaisesti. 2. Neuvosto pyytää lisäksi kiinnittämään huomiota mahdollisuuksiin tehostaa poliisivalvontaa tunnettuja reittejä koskevilla hankkeilla, joita ehdotetaan 27.5.1999 annetussa päätöslauselmassa tiettyjä reittejä käyttävän kansainvälisen rikollisuuden torjunnasta(2). 3. Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan Eurojustin tehtävänä on kansallisten syyttäjäviranomaisten keskinäisen koordinoinnin edistäminen ja rikostutkinnan tukeminen järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvissä tapauksissa. Sekä Saksan valtuuskunta että Portugalin, Ranskan, Ruotsin ja Belgian valtuuskunnat ovat toimittaneet neuvostolle ehdotuksia päätöksen tekemiseksi Eurojust-yksikön perustamisesta. Molemmat ehdotukset kattavat ihmiskaupan torjumisen, ensiksi mainittu epäsuorasti antamalla Eurojust-yksikön tehtäväksi avustaa sellaisten vakavien rikosten tutkinnassa, joiden syytteeseenpanoa varten voidaan tarvita oikeusapua(3), jälkimmäinen selväsanaisesti sisällyttämällä Eurojust-yksikön toimivaltaan ihmiskaupan sellaisena kuin se määritellään Europol-yleissopimuksen liitteessä olevan määritelmän täydentämisestä 3. joulukuuta 1998 tehdyssä neuvoston päätöksessä(4). (1) EYVL C 316, 27.11.1995, s. 33 ja EYVL C 24, 23.1.1998, s. 1. (2) EYVL C 162, 9.6.1999, s. 1. (3) EYVL C 206, 19.7.2000, s. 1. (4) EYVL C 26, 30.1.1999, s. 21.