ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KirjallisessakysymyksessäesitettiintietojaosakkeidenjakamisestamuutettaessaBuildingSocietyjulkiseksi
osakeyhtiöksi,muttatietojen perusteella ei olemahdollistamäärittää, tapahtuiko asiassaasuinpaikkaanperustuvaa syrjintää. Toisin kuin edellisessä tapauksessa, tässä tapauksessa muualla kuin Yhdistyneessäkuningaskunnassaasuvien kohtelussaonjopa ollutkeskinäisiä eroja. Komissioaikoohankkiayksityis-kohtaisempia lisätietoja kyseistä seikasta, ja komissio on kirjoittanut rahoituspalveluviranomaisellesaadakseenapua.Komissioarvioi,liittyyköedellämainittuihineroihintässätapauksessasyrjintää,jaryhtyytarvittaessatoimenpiteisiin.
(2004/C58E/089) KIRJALLINENKYSYMYSP-1495/03
esittäjä(t):Jean-LouisBernié(EDD)komissiolle
(24.huhtikuuta2003)
Aihe:Lintudirektiivintulkintaohjeet
Komissioonjouseankuukaudenajanlaatinutlintudirektiivintulkintaohjeita.Euroopanparlamenttiaeioleotettumukaanlaatimaantätätekstiä,jollaontarkoitusselventäätilannetta
muuttolintujenmetsästysaikoina,erityisestimitätuleedirektiivin79/409/ETY(
1)7ja9artiklaan.
Komissioonpyytänytoikeudellistayksikköäänantamaanlausunnontulkintaohjeidensisällöstä.AikookokomissiopyytäätästäasiakirjastaEuroopanparlamentinlausunnon?Josaikoo,millämenettelyllä
ja aikataululla? Jos ei aio, kuinka se aikoo ennen tekstin lopullista hyväksymistä saada Euroopanparlamentin jäsenetmukaanasiaantietäen, että 254EP:njäsentäonallekirjoittanutjoulukuussa2000kirjallisenjulkilausuman,jossapyydetäänlintudirektiivinmuuttamista?
LiitetäänkönämätulkintaohjeetlintudirektiiviinjavoidaankoniihinvedotaEuroopanyhteisöjentuomio-
istuimessa?
Lopuksi toivoisin, että komissio toimittaa minulle ranskalaisen version oikeudelliselle yksikölleen
toimittamastaanasiakirjastasamoinkuinoikeudellisenyksikönlausunnontästäasiakirjasta.
(1) EYVLL103,25.4.1979,s.1.
MargotWallströminkomissionpuolestaantamavastaus
(22.toukokuuta2003)
Komissio on lupautunut toimittamaan tulkintaohjeet parlamentille mahdollisimman pian asiakirjan
valmistuttua,jasilloinsiitätoimitetaanmyöskysymyksenesittäneelleparlamentinjäsenelleranskankielinenversio.
Tulkintaohjeidenvalmisteluonyksinkomissionvastuulla.Tämänkaltaistenasiakirjojenlaatimisestaeiole
olemassavirallisiaparlamentinkuulemistaedellyttäviäsäännöksiä.Komissioonkuitenkinjoilmoittanut,ettäasiakirjaesitetäänasiastavastaavallevaliokunnallejaparlamentinsisäisilleryhmille.
Asiakirja ei sinällään ole oikeudellinen väline eikä sitä liitetä direktiivin muodollisesti. On lisäksi
korostettava, että tuomioistuin pidättää itsellään yksinomaisen oikeuden tulkita direktiivin säännöksiä.Komissio pyrkii siitä huolimatta laatimaan tulkintaohjeet, joita jaetaan laajalti jäsenvaltioille ja erisidosryhmille.6.3.2004FI C58E/73 Euroopanunioninvirallinenlehti
AntónioVitorinonkomissionpuolestaantamavastaus
(21.toukokuuta2003)
Europol-yleissopimuksen29artiklanmukaanEuropolinjohtajavastaaEuropolinjuoksevastahallinnosta.
TehtäväänsisältyymyösEuropolintiedonkäsittelynasianmukaisuudenvalvonta.
Europol-yleissopimuksen 24 artiklan mukaan tiedonkäsittelyn asianmukaisuuden valvonnasta vastaa
yhteinen valvontaviranomainen. Sen tehtävänä on varmistaa, että Europolin elinten käytössä olevientietojentallentaminen,käsittelyjakäyttöeivätvaarannarekisteröityjenhenkilöidenoikeuksia.Josyhteinenvalvontaviranomainen toteaa, että tämän yleissopimuksen määräyksiä ei ole noudatettu, se toimittaatarpeellisiksi katsomansa havainnot Europolin johtajalle. Johtaja ilmoittaa menettelyn etenemisestähallintoneuvostolle,jossaovatedustettuinakaikkijäsenvaltiotjakomissio.Josongelmiailmenee,yhteinenvalvontaviranomainensaattaaasianhallintoneuvostonkäsiteltäväksi.
KomissioeiolevastuussaEuropolinkäyttöjärjestelmientaiohjelmistojenkehittämisestätaihallinnosta,eikä
sillä ole pääsyä Europolin tietotekniikkajärjestelmiin. Komissio osallistuu Europolin hallintoneuvostoontarkkailijana,eikäsentietoonoletulluttätäkoskeviayhteisenvalvontaviranomaisenvalituksia.
Arvoisat parlamentin jäsenet voivat pyytää tietoa Europolin järjestelmien tekijänoikeuksia koskevista
sopimusvelvoitteistasuoraanEuropolista.
(2004/C58E/067) KIRJALLINENKYSYMYSP-1204/03
esittäjä(t):NielsBusk(ELDR)komissiolle
(25.maaliskuuta2003)
Aihe:Italialaistenmaidontuottajienvaltiontuki
Katsooko komissio, että Italia on pannut maitokiintiöasetuksen asianmukaisesti täytäntöön yksittäisten
maitotilojenosaltajamitenkomissiosiinätapauksessaselittääsen,että93%italialaisistamaidontuottajistaonvoinutylittäämaitokiintiönsä?
Onkokomissiohyväksynytmenettelyn,jonkamukaisestiItalianvaltiovoimaksaa411miljoonaaeuroa
siitä, että italialaiset maidontuottajat ovat massiivisesti ylittäneet tuotantokiintiönsä, ja voiko komissiovahvistaa,ettäitalialaistenmaidontuottajienvapauttaminennäinvaltavistasakoistavastaa411miljoonaneuronsuoraavaltiontukeaitalialaisillemaidontuottajille?
FranzFischlerinkomissionpuolestaantamavastaus
(26.toukokuuta2003)
Komissiovoitodeta,ettänoinkolmannesitalialaisistatuottajistaonylittänytmaitokiintiönsävähintään
yhtenävuosien1995/1996/dash2000/2001välisenäkautena.
Eräs suurimmista ongelmista Italian maitokiintiöiden hallinnoinnissa on se, että seuraamusmaksut
riitautetaanlähesjärjestelmällisestiItaliantuomioistuimissa.Tämäjohtuuennenkaikkeasiitä,ettäItalianviranomaisetpanivatjärjestelmäntäytäntöönmyöhässä.
Komissioilmoittaaarvoisalleparlamentinjäsenelle,ettäItalianhallitushakiministerineuvostolta(eikäsiis
komissiolta) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaista lupaamyöntää valtiontukia tuottajille, jotka eivät ole suorittaneet maksujaan. Komissio seuraa kehitystä japidättääoikeudentoteuttaatarpeellisinapitämiääntoimenpiteitä.C58E/50 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2602/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle. Jäsenvaltioiden edistyminen direktiivin 2000/78/EY saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, erityisesti ikäsyrjinnän torjumisessa.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0259 - 0259



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2602/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle (8. elokuuta 2003) Aihe: Jäsenvaltioiden edistyminen direktiivin 2000/78/EY saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, erityisesti ikäsyrjinnän torjumisessa Mitä tietoja komissiolla on jäsenvaltioiden edistymisestä yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun direktiivin 2000/78/EY(1) saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja erityisesti niistä toimenpiteistä, joilla torjutaan ikään perustuvaa syrjintää? (1) EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2003) Takaraja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun direktiivin 2000/78/EY saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä on 2. joulukuuta 2003. Erityisvaikeuksien huomioon ottamiseksi jäsenvaltiot voivat myös saada enintään kolmen vuoden jatkoajan saattaakseen ikään ja vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjuntaa koskevat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä. Komissio pitää yhteyttä jäsenvaltioiden viranomaisiin varmistaakseen, miten direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä edistytään. Vaikka asetetun määräajan päättymiseen on toki vielä aikaa, vain yksi jäsenvaltio on tähän mennessä ilmoittanut direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja yksi jäsenvaltio on ilmoittanut aikomuksestaan hyödyntää ikäsyrjintää koskevien säännösten saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä myönnetyn jatkoajan. Komissio on myös tietoinen siitä, että joissain muissa jäsenvaltioissa on annettu tai ollaan antamassa lainsäädäntöä, vaikka tästä ei olekaan ilmoitettu komissiolle virallisesti. Kaikki jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikomuksestaan saattaa direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä sallitussa määräajassa. Komissio on korostanut, että direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevia määräaikoja on noudatettava ja että määräaikojen noudattamatta jättäminen on rikkomus yhteisön lainsäädäntöä vastaan.
Mistäänasiakirjoistaeikäyilmi,ettävarainhoidonvalvojaolisiilmoittanutkomissiolletaivarainhoidon
valvonnastavastuussaolevallekomissionjäsenellekesäkuussa2000valmistuneentarkastuskertomuksensisällöstä.
KertomuksenluonnostoimitettiinOLAFille17.maaliskuuta2000.
(2004/C58E/134) KIRJALLINENKYSYMYSP-1935/03
esittäjä(t):EllyPlooij-vanGorsel(ELDR)komissiolle
(5.kesäkuuta2003)
Aihe:Televiestintäpaketintäytäntöönpano
Televiestintäpakettiin kuuluuviisidirektiiviä, jotkakoskevatsähköistäviestintää. Televiestintäpaketti on
pantavatäytäntöönviimeistään 24.heinäkuuta 2003,mikäonmahdotontatietyilleEuroopanunioninjäsenvaltioille.Alankomaissatuleesamanaikaisestivoimaanuusiteleviestintälaki,jotensielläteleviestintä-paketintäytäntöönpanoeionnistumääräpäiväänmennessä.
1. Voisikokomissiokertoa,mitäoikeudellisiavaikutuksiaaiheutuumarkkinaosapuolille,mikälijäsen-
valtioteivätpaneajoissatäytäntöönsähköisiäviestintäverkkojaja-palvelujakoskevaauuttalainsäädäntöä?
2. Onkouudessalainsäädännössäsäännöksiä,joidensuoriinvaikutuksiinmarkkinaosapuoletvoisivat
viitata,mikäliteleviestintäpakettiaeipannaajoissatäytäntöön?
ErkkiLiikasenkomissionpuolestaantamavastaus
(10.heinäkuuta2003)
Yhteydenotoissaan jäsenvaltioihin komissio on johdonmukaisesti korostanut uuden sähköistä viestintää
koskevanlainsäädännönoikea-aikaisenjatehokkaantäytäntöönpanontärkeyttä.Erityisestionhuomattava,ettävaikkaneljänteleviestintäpakettiinkuuluvandirektiivintäytäntöönpanonmääräaikaon24.heinäkuuta2003,jäsenvaltioillaonaikaa31.lokakuuta2003astipannatäytäntöönviidessäädöselihenkilötietojenkäsittelystäjayksityisyydensuojastasähköisenviestinnänalalla12.heinäkuuta2002annettuparlamentinja neuvoston direktiivi 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi)(
1). Mitä Alankomaiden
tilanteeseen tulee, komissio ei ole saanut maan viranomaisilta tietoa määräaikojen ylittymisestä. NäinollenAlankomaidenmääräajanylittämisenoikeudellistenvaikutustenpohtimineneitässävaiheessaole
tarkoituksenmukaista.
Joka tapauksessa markkinaosapuolille aiheutuvat oikeudelliset seuraamukset jäsenvaltiossa, joka ei
määräajassa pane uutta televiestintäpakettia täytäntöön, riippuvat osapuolia koskevasta kansallisesta
lainsäädännöstäkyseisenäajankohtana.Komissiollaeiolevaltuuksiaottaatässävaiheessakantaasiihen,mitänämäseuraamuksetmahdollisestiovat.
Komissio haluaa muistuttaa, että tuomioistuinten, viime kädessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen,
tehtävänä on päättää, missä olosuhteissa kolmannet osapuolet voivat vedota johonkin direktiivinsäännökseenjäsenvaltiotavastaan,mikälitäytäntöönpanoonviivästynyt.Komissiokehottaakysymyksenesittäjäätutustumaanaiempaanoikeuskäytäntöön,erityisestiVanGend&Loos-oikeustapauksessaannet-tuuntuomioistuimenpäätökseen(
2).
(1) EYVLL201,31.7.2002.
(2) Oikeustapaus26/62VanGend&Loos[1963],Euroopanyhteisöjentuomioistuin1;ks.myösoikeustapaus148/78,
Ratti [1979], Euroopan yhteisöjen tuomioistuin 1629 sekä yhdistetyt asiat C-6/90 ja C-9/90, Francovich ym.
vastaanItaliantasavalta[1991],EuroopanyhteisöjentuomioistuinI-5357.C58E/118 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1006/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Firenzen kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0056 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1006/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Firenzen kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Firenzen kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja naisten ja lasten hyväksikäytön torjumiseen. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Firenzen kunta esittänyt Daphne-ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Firenzen kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? António Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1004/03, E-1005/03, E-1006/03,E-1007/03, E-1008/03, E-1009/03, E-1010/03, E-1011/03,E-1012/03, E-1013/03, E-1014/03, E-1015/03 ja E-1016/03 (28. huhtikuuta 2003) Daphne-ohjelmaan on saatu pelkästään vuonna 2003 - kaksi ehdotusta Firenzen kunnalta Assessorato Pubblica Istruzione e Politiche Giovanili, Direzione Istruzione - yksi ehdotus Pesarion kunnalta Servizio sociale - yksi ehdotus Sienan kunnalta Comitato di ente per le pari opportunita. Komissio ei ole vielä arvioinut näitä ehdotuksia, eikä siksi voi vielä kertoa arvoisalle parlamentinjäsenelle valinnoista tai rahoituksesta. Tieto arvioinnin lopputuloksesta toimitetaan heinäkuussa 2003 kaikille niille, jotka ovat tehneet ehdotuksen Daphne-ohjelman puitteissa vuonna 2003. Muilta arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemilta kunnilta (Ancona, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pisa, Pistoia, Prato, ja Terni) ei ole saatu ehdotuksia 19972003 välisenä aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0767/03 esittäjä(t): Maria Carrilho (PSE) neuvostolle. Itä-Timor.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0767/03 esittäjä(t): Maria Carrilho (PSE) neuvostolle (12. maaliskuuta 2003) Aihe: Itä-Timor Euroopan unioni puolusti ansiokkaasti Itä-Timorin kansan ihmisoikeuksia pääasiassa syyskuusta 1999 lähtien, kun miliisijoukot syyllistyivät väkivaltaisiin tekoihin. Myös Euroopan parlamentti osoitti symbolisesti huomiotaan Euroopan ponnistuksien puolesta Timorin kansan vapauttamista koskevassa asiassa myöntäessään Saharov-palkinnon Xanana Gusmãolle. Euroopan unioni auttoi Yhdistyneiden Kansakuntien toimintojen kautta Itä-Timoria saavuttamaan itsenäisyyden toukokuussa 2002. Sittemmin kesäkuusta 2002 lähtien Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto, jonka pysyvinä jäseninä kaksi unionin jäsenvaltiota on, on valtuuttanut järjestön pienentämään tukeaan itsenäistymisessä tarvittavien teknisten, hallinnollisten ja sosiaalisten olosuhteiden luomiseksi Itä-Timorille, jossa tilanne tällä hetkellä on kriittisessä vaiheessa. Useista syistä johtuen lukuisat pakolaiset ovat muuttaneet viimeksi kuluneiden kuukausien aikana pääkaupunkiin Diliin, jonka väestömäärä on nopeasti noussut 60 000:sta lähes 200 000 asukkaaseen, joista monet elävät olosuhteissa, jotka johtavat joko apatiaan tai kapinoihin ja väkivaltaan. Onko neuvosto aikonut lisätä tukeaan Itä-Timorin demokratian lujittamiseksi? Onko neuvoston mielestä mahdollista myöntää osaa tästä tuesta nopean toiminnan joukoille määrättyjen Petersbergin tehtävien mukaisesti? Vastaus (29. syyskuuta 2003) Neuvosto yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen huoleen lukuisien pakolaisten Diliin saapumisen ja sen mahdollisten yhteiskunnallisten vaikutusten seurauksista ja aikoo tutkia mahdollisuuksia ratkaista tilanne asianmukaisesti sen huomattavan talousavun puitteissa, jota Itä-Timor saa EU:lta. Pelkästään vuosien 1999 ja 2002 välisenä aikana EY on osoittanut Itä-Timorille lahjoituksina noin 137 miljoonaa euroa. Tämä on noin 170 euroa henkeä kohti, mikä on korkeimpia unionin myöntämiä tukitasoja. Tämän lisäksi myös jäsenvaltiot ovat tukeneet Itä-Timoria merkittävästi. Euroopan unioni aikoo jatkaa Itä-Timorin tukemista merkittävästi maan poliittisen vakauden ja demokratian lujittamiseksi sekä edistää pitkän aikavälin kehitystä lieventämällä köyhyyttä ja kehittämällä voimavaroja. EY aikoo osoittaa tarkoitukseen noin 10 miljoonaa euroa vuonna 2003 ja noin 8 miljoonaa euroa vuonna 2004. Jäsenvaltiot täydentävät ponnistuksia tältäkin osin. AKTEY-ministerineuvosto hyväksyi 15. ja 16. toukokuuta 2003 pidetyssä istunnossaan Itä-Timorin pyynnön liittyä Cotonoun AKTEY-kumppanuussopimukseen. Liittymisen myötä Itä-Timorilla on muun muassa mahdollisuus hyödyntää varoja, joita AKTEY-kumppanuussopimuksen puitteissa myönnetään vuosia 20052010 koskevan rahoituspöytäkirjan nojalla. Neuvosto ei tässä vaiheessa harkitse nopean toiminnan joukko-osastojen lähettämistä Itä-Timoriin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1536/03 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan investointipankin lainat Kreikalle ja Turkille.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1536/03 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle (6. toukokuuta 2003) Aihe: Euroopan investointipankin lainat Kreikalle ja Turkille Euroopan investointipankki päätti 2. huhtikuuta 2003 myöntää 350 miljoonaa euroa Turkille yksityisen sektorin tukemiseen ja vuoden 1999 maanjäristyksessä tuhoja kärsineiden alueiden jälleenrakentamiseen. Onko neuvostolla hallussaan Euroopan investointipankin tietoja (tilastoja tai tutkimuksia) siitä, mitä nimenomaisia suunnitelmia Turkin hallinto aikoo rahoittaa näiden lainojen avulla? Onko arvioitu, miten Turkki on käyttänyt sille tähän tarkoitukseen maksetun, lainojen ensimmäisen 150 miljoonan euron erän? Vuonna 1999 myönnettiin myös Kreikalle samaan tarkoitukseen 300 miljoonan euron lainat. Onko neuvostolla tietoja näiden lainojen käytöstä ja käyttöönottoasteesta? Euroopan investointipankin alkuperäisessä suunnitelmassa kaavailtiin 900 miljoonan euron lainoja. Miten neuvosto perustelee viivästymisen lainojen maksamisessa, ja milloin jäljelle jäävät summat aiotaan maksaa? Vastaus (2. lokakuuta 2003) Yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille (EIP) maanjäristyksen vaurioittamien Turkin alueiden jälleenrakentamiseen liittyviin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/786/EY ja sen 3 artiklassa säädetään, että komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain tämän päätöksen perusteella toteutetuista lainatoimista sekä esittää samanaikaisesti arvioinnin tämän päätöksen toteuttamisesta. Kreikassa syyskuussa 1999 tapahtuneen maanjäristyksen osalta neuvosto myönsi Kreikalle päätöksen 2000/786/EY perusteella kaksi miljoonaa euroa, joilla on tarkoitus kattaa osittain korot, jotka on maksettu vuonna 2000 maanjäristyksen vaurioittamien rakennusten, infrastruktuurien ja teollisuuslaitosten jälleenrakentamiseen myönnetyistä EIP:n luotoista. Myönnetyn määrän pienuuden vuoksi päätöksen toteuttaminen ei edellytä kertomuksen laatimista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1011/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pesaron kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0059 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1011/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Pesaron kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pesaron kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja naisten ja lasten hyväksikäytön torjumiseen. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pesaron kunta esittänyt Daphne-ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pesaron kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? António Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1004/03, E-1005/03, E-1006/03,E-1007/03, E-1008/03, E-1009/03, E-1010/03, E-1011/03,E-1012/03, E-1013/03, E-1014/03, E-1015/03 ja E-1016/03 (28. huhtikuuta 2003) Daphne-ohjelmaan on saatu pelkästään vuonna 2003 - kaksi ehdotusta Firenzen kunnalta Assessorato Pubblica Istruzione e Politiche Giovanili, Direzione Istruzione - yksi ehdotus Pesarion kunnalta Servizio sociale - yksi ehdotus Sienan kunnalta Comitato di ente per le pari opportunita. Komissio ei ole vielä arvioinut näitä ehdotuksia, eikä siksi voi vielä kertoa arvoisalle parlamentinjäsenelle valinnoista tai rahoituksesta. Tieto arvioinnin lopputuloksesta toimitetaan heinäkuussa 2003 kaikille niille, jotka ovat tehneet ehdotuksen Daphne-ohjelman puitteissa vuonna 2003. Muilta arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemilta kunnilta (Ancona, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pisa, Pistoia, Prato, ja Terni) ei ole saatu ehdotuksia 19972003 välisenä aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2137/03

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) neuvostolle

(19. kesäkuuta 2003)

Aihe: Italian hallinnonuudistuksesta vastaavan ministerin Bossin lausunnot maahanmuutosta

Italian hallituksen hallinnonuudistuksesta vastaava ministeri Umberto Bossi lausui 16. kesäkuuta 2003 julkisuudessa: Laittomat siirtolaiset pitää potkaista ulos joko hyvällä tai pahalla. Maahan päästetään vain työsopimuksen kanssa, muut ajetaan pois. On hetkiä, jolloin on käytettävä voimaa. Laivaston ja Guardia di Finanzan pitää alkaa puolustaa rannikoita ja käyttää tykkejä. Samassa yhteydessä ministeri Bossi tarkensi lausuntoaan sanoen: Toisen tai kolmannen varoituksen jälkeen pitää laukaista tykki pum. Ei enää kiertelyitä ja kaarteluita. On ammuttava, oli siellä kuka tahansa. Muuten tästä ei tule loppua.

Ottaen huomioon Euroopan yhteisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan perustana olevat periaatteet ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 7 artiklan mukaiset perusoikeudet ja -vapaudet, katsooko neuvosto tarpeelliseksi pyytää Italian hallitukselta erityisesti Italian tulevan puheenjohtajakauden vuoksi selvitystä siitä edustavatko tämän Italian hallituksen jäsenen esittämät lausunnot maahanmuuttopolitiikasta koko hallituksen kantaa?

Vastaus

(13. lokakuuta 2003)

Neuvosto ei voi kommentoida jäsenvaltioiden hallitusten jäsenten julkisia lausuntoja.