KIRJALLINEN KYSYMYS E-2149/01 esittäjä(t): Freddy Blak (GUE/NGL) komissiolle. Byrokratiasta johtuvat viivästykset komissiossa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0014 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2149/01 esittäjä(t): Freddy Blak (GUE/NGL) komissiolle (18. heinäkuuta 2001) Aihe: Byrokratiasta johtuvat viivästykset komissiossa EU:n kansansuosio on riippuvainen sen myönteisistä vaikutuksista kansalaisten elämään. Monet EU:n tukemat pienet kulttuuri- ja koulutushankkeet ovat tällaisia myönteisiä kokemuksia EU-yhteistyöstä. Siksi on hyvin harmillista, jos niillä loppujen lopuksi on päinvastainen vaikutus. Monet pieniin hankkeisiin EU-tukea hakevat pettyvät kuitenkin pahasti ja turhautuvat EU:n tukijärjestelmään. Tämä johtuu hakemusten käsittelyssä esiintyvistä huomattavista viivästyksistä. Viivästyksistä on erityisen vakavat seuraukset pienille hankkeille, joilla ei ole käytettävissään suuria varoja. Pienillä yrityksillä ei ole varaa odottaa vastausta viidestä kuuteen kuukauteen. Tästä on seurauksena, että monia pieniä hankkeita ei koskaan toteuteta ja että EU:n tuki koituu ensisijaisesti niiden hyödyksi, joilla jo ennestäänkin on resursseja käytettävissään. Viivästykset johtunevat komission sisäisen hyväksymismenettelyn byrokraattisuudesta. Päätöksentekoon osallistuu monia pääjohtajia, ja joskus aivan pienten, 10 000 euron arvoisten hankkeiden tukemiseen tarvitaan koko komissiokollegion hyväksyntä. Aikooko komissio muuttaa tätä menettelyä, jotta voidaan välttyä tarpeettomalta byrokratialta ja lyhentää hakemusten käsittelyaikaa? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 2001) Komissio on täysin tietoinen siitä, että on tarpeen lyhentää määräaikaa, jonka kuluessa tuen hakijoille ilmoitetaan heidän hakemustensa käsittelyn tulokset. Määräaikoihin vaikuttaa kuitenkin se, että komission on käsiteltävä erittäin suuri määrä asiakirjoja, jotka se saa vastauksina ehdotuspyyntöihin. Suoraan kansalaisia koskettavissa ohjelmissa, kuten kysymyksessä mainitulla koulutuksen ja kulttuurin alalla, käsiteltävien tukihakemusten määrä on huomattavasti suurempi kuin myönnettävien tukien määrä. (Vuosittain myönnetään tuhansia tukia, ja tietystä budjettikohdasta myönnettävien tukien määrä on noin kuudesosa käsiteltävistä tukihakemuksista tai jopa vähemmän.) Lisäksi ehdotusten arviointi- ja valintamenettely vaatii sekin aikansa, ja määräaikaa on vaikea lyhentää: Saapuneet pyynnöt käsitellään (kirjaaminen, vastaanottoilmoitukset jne.), komission yksiköt ja tarvittaessa riippumattomat ulkopuoliset asiantuntijat arvioivat ne, komission eri yksikköjä kuullaan asiasta, oikeusperusta voi velvoittaa kuulemaan ohjelmakomiteaa, huomioon on otettava parlamentin tarvitsema aika täytäntöönpanon valvontaa varten sekä komission muodollinen hyväksyntä. Vasta tämän jälkeen komissio voi ilmoittaa hakijoille, onko heidän hakemuksensa hyväksytty. Nämä välivaiheet eivät suinkaan ole pelkkää byrokraattista jähmeyttä, vaan niillä varmistetaan, että tukien myöntämisessä noudatetaan avoimuuden ja hakijoiden tasaveroisen kohtelun perusperiaatteita ja moitteetonta varainhoitoa. Komissio pyrkii kuitenkin lyhentämään käsittelyaikoja mahdollisimman paljon. Tämän vuoksi yksiköt koettavat rajoittaa hankkeiden valinnassa kuultavien pääosastojen lukumäärää. Lisäksi viimeinen vaihe eli komission valitsemien hankkeiden luettelon muodollinen hyväksyminen on tähän asti vaatinut useimmiten kollegista päätöksentekoa kirjallisella menettelyllä tai komission jäsenen valtuutusmenettelyä. Komission työjärjestyksen muutos toi äskettäin komissioon uuden päätöksentekotavan: asia delegoidaan pääjohtajille. Parhaillaan on käynnissä menettely kasvatuksen ja kulttuurin alalla tehtävien rahoituspäätösten muuttamiseksi tulevaisuudessa uuden päätöksentekotavan mukaisiksi. Tällä muutoksella lyhennetään tukipyyntöjen esittämisen ja tuloksista ilmoittamisen välistä käsittelyaikaa.