Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1510/97 esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) - komissiolle (30. huhtikuuta 1997) Aihe: Rakenteellisten toimien talousarvion toteutus Rakenteellisten toimien määrärahojen maksamiseen liittyvät myöhästymiset ja vaikeudet yhteisön nykyisen tukikehyksen alueella ovat kaikkien tiedossa. Kuitenkin tilanteeseen johtaneista syistä on puhuttu vähän. Tilanteeseen liittyy asioita, jotka vaativat nopeaa ja vakavaa selvitystä. Tässä yhteydessä pyydän komissiolta vastausta seuraaviin kysymyksiin: Mikä on todellinen tilanne talousarvion toteuttamisen puutteiden suhteen vuosittain, rahastoittain, tavoitealueittain ja jäsenmaittain? Mistä tekijöistä toteuttamisen puutteet tällä alueella oleellisesti johtuvat? Missä mielessä ne johtuvat kansallisista leikkaustarpeista lähentymisvaatimusten täyttämiseksi ja pyrkimyksestä säästöihin yhteisön tasolla tulevan laajentumisen vuoksi? Missä määrin samoihin toteuttamisen puutteisiin vaikuttavat komission järjestelmällinen jarrutus ja viivyttely jäsenmaiden tärkeiden rakenteellisten hankkeiden ehdokkuuksien hyväksymisessä? Miksi komissio ei esitä toimia, joilla viivytyksistä ja vaikeuksista päästäisiin eroon? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1997) Komission parlamentille esittämät rakennerahastojen vuosikertomukset ovat sisältäneet vuodesta 1994 alkaen lukuja, jotka koskevat rakennetoimenpiteitä koskevan talousarvion toteutuksen kehitystä. Kyseiset tiedot jakautuvat rahaston, tavoitteen ja jäsenvaltion mukaan. Vajaakäyttöön liittyvät tekijät johtuvat toimenpiteiden täytäntöönpanossa tapahtuneista viivästyksistä tietyissä jäsenvaltioissa. Kyseiset tekijät on kuvattu alustavassa asiakirjassa ¨Rakennerahastojen talousarvion toteuttaminen 1989 - 1995¨, joka on annettu parlamentin budjettivaliokunnalle vuoden 1996 heinäkuussa, sekä lyhyemmin ensimmäisessä taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevässä kertomuksessa. Viivästykset johtuvat erilaisista syistä, kuten hallinnollisista tai institutionaalisista epäselvyyksistä, kansallisten osapuolten kasvaneista rahoitusvaikeuksista ja erilaisista ja erimuodoissa esiintyvistä kansantaloudellisista vaikeuksista. Komissio on tietoinen eräissä jäsenvaltioissa mahdollisesti olemassa olevasta yhteydestä julkisten menojen konsolidointipyrkimyksen ja rakennetoimenpiteiden viivästymisen välillä. Komissio pyrkiikin asettamaan etusijalle rakennemenoihin liittyvien ohjelmien suojaamisen suhteissaan jäsenvaltioihin. Rakennerahastojen osallistumista koskevien jäsenvaltioiden esittämien apupyyntöjen osalta komissio ottaa huomioon seikat, jotka on määritelty asetuksen (ETY) N:o 4253/88 ((EYVL L 193, 31.7.1993. )) 14 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna. Komission pyrkimysten ¨moitteettoman ja tehokkaan varainhoidon¨ (SEM 2000) yhteydessä olisi taattava rakennerahastojen rahoituksen hoidon korkeampi laatu. Komissio pyrkii työskentelemään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa auttaakseen niitä Edinburghissa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamisessa. Yhteistyö tapahtuu esimerkiksi sellaisten erityissopimusten muodossa, jotka koskevat rakennetoimenpiteiden tehokkaampaa hallintoa, sekä sellaisten uudelleenjärjestelysopimusten muodossa, jotka koskevat tiettyjä rakennetoimenpiteitä, ottaen samalla huomioon paikan päällä tapahtuvan täytäntöönpanon realiteetit ja säilyttäen asetetut tavoitteet.