KIRJALLINEN KYSYMYS P-1172/98 komissiolle esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) (2. huhtikuuta 1998)

Aihe: Laajentuminen - oikeus- ja sisäasiat

Oikeus- ja sisäasioiden alan yhteisön säännöstön huomioon ottamiseen liittymiskumppanuuksissa ja siihen, miten se sisällytetään hakijamaiden lainsäädäntöön, on Birminghamin epävirallisten keskustelujen mukaisesti kiinnitettävä erityistä huomiota laajentumisen yhteydessä.

1. Onko komissiolla tilastotietoja seuraavilta järjestäytyneen rikollisuuden aloilta: autovarkaudet, ihmisillä käytävä kauppa, huumausainekauppa, rahanpesu, tavaramerkkien suoja, korruptio? Voiko se toimittaa ne minulle?

2. Onko komissiolla tietoja korruption torjunnan alalla tähän mennessä toteutetuista toimista ja niiden tuloksista?

3. Mitä toimia hakijamaat ovat toteuttaneet turvapaikka- ja maahanmuuttolainsäädännön alalla mukauttaakseen lainsäädäntönsä unioniin oikeussäännöstöön?

4. Mitä hakijamaat ovat tehneet tehokkaiden tulliviranomaisten saamiseksi ulkorajoilleen, joiden merkitys on suuri ennen kaikkea kiellettyjen tuotteiden (huumausaineiden, ydintuotteiden, aseiden) tuonnissa?

Voisiko komissio edellä esitettyihin kysymyksiin vastatessaan viitata erityisesti valtioihin, joiden kanssa aloitetaan jäsenyysneuvottelut, ja Agenda 2000:n esittämisen heinäkuussa 1997 jälkeistä aikaa koskeviin tietoihin?

Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998)

1. Komissio ei kerää järjestelmällisesti tietoja arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemilta aloilta.

2. Jäsenyyttä hakeneet Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat aloittaneet tai kehittävät parhaillaan toimenpiteitä lahjonnantorjunnan tehostamiseksi Eurooppa-sopimusten ja liittymiskumppanuuksien perusteella ja yhteisön säännöstön oikeus- ja sisäasioita koskevien osa-alueiden puitteissa. Komissio aikoo keskustella jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa siitä, sisällytetäänkö lahjonnantorjunta kansallisiin ohjelmiin, jotka on tarkoitettu yhteisön säännöstön hyväksymiseksi.

Komissio ja Euroopan neuvosto perustivat yhdessä Octopus-ohjelman, jonka avulla on tarkoitus selvittää, miten paljon lahjontaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta 16 Keski- ja Itä-Euroopan maassa esiintyy ja onko kyseisten maiden lainsäädäntöä, instituutioita ja koulutusohjelmia tarpeen parantaa tai muuttaa. Lopullinen kertomus on juuri valmistunut ja siihen on alettu perehtyä. Parhaillaan mietitään toista vastaava hanketta, joka keskittyisi instituutioiden perustamiseen järjestäytyneen rikollisuuden ja lahjonnan torjumiseksi kymmenessä jäsenyyttä hakeneessa maassa.

Komissio on myöntänyt 100 miljoonaa ecua vuosien 1998 ja 1999 PHARE-ohjelman kokonaisbudjetista auttaakseen Bulgariaa, Latviaa, Liettuaa, Romaniaa ja Slovakian tasavaltaa saavuttamaan Kööpenhaminan kriteerit (eli pääsemään samalle tasolle nykyisten jäsenvaltioiden kanssa). Lahjonnantorjunta on yksi kolmesta tärkeimmiksi luokitelluista aloista.

Toukokuun 6. päivänä 1998 hyväksytystä UCLAF-työohjelmasta käy ilmi laaja lahjonnan ja petosten vastainen liittymisstrategia. Sen tarkoituksena on mukauttaa hakijavaltioiden lainsäädäntö tällä alalla vaadittavalle tasolle, ennen kuin kyseiset maat siirtävät yhteisön politiikat kansalliseen lainsäädäntöönsä.

3. Vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla keskustelun pääaiheena oli turvapaikka-asiat ja tarkoituksena oli saada aikaan rakenteellista vuoropuhelua jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa. Näin saatiin mahdollisuus analysoida kyseisten maiden tilannetta ja selvittää, millä aloilla parantaminen on tarpeen. Jäsenyyttä hakeneet maat ovat tehneet aloitteen lainsäädäntönsä mukauttamisesta turvapaikka- ja maahanmuuttoalan osalta jäsenyyteen vaadittavalle tasolle. Jatkossa huomiota kiinnitetään yhä enemmän institutionaalisten rakenteiden parantamiseen, joka on tarpeen vaadittujen normien mukaisen lainsäädännön toteuttamiseksi. PHARE-ohjelman yhteydessä laaditaan turvapaikka-asioihin liittyviä erityishankkeita. Lisäksi neuvoston 21. huhtikuuta 1998 hyväksymässä yhteisessä toiminnassa ((EYVL C 267, 3.9.1997. )) ensisijalle asetettiin jäsenyyttä hakeneille maille annettava tuki, jonka avulla on tarkoitus lisätä kyseisten maiden tietoa yhteisön lainsäädännöstä ja kehittää niiden hallintojärjestelmiä turvapaikka- ja maahanmuuttoalalla. Kyseisellä toiminnalla perustetaan koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelma, joka koskee turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa ja ulkorajojen ylittämistä (Odysseus-ohjelma). Ohjelman hallintokomitea piti ensimmäisen kokouksensa 21. huhtikuuta 1998 ja hyväksyi vuoden 1998 vuosiohjelman, jossa vahvistetaan toimintalinjat.

4. Jäsenyyttä hakeneissa maissa on aloitettu useita toimia tullivalvonnan tehostamiseksi ulkorajoilla. Myös rajojen perusrakenteiden parantamisessa ja tullilaitoksille tärkeiden paljastuslaitteiden hankkimisessa on jo tehty paljon.

Uuden lainsäädännön tehostamista jatketaan laaja-alaisen strategian avulla, joka keskittyy ajanmukaisen ja pysyvän tullilainsäädännön laatimiseen ja tullitoiminnan tehostamiseen (mm. tietokoneistaminen). Tullialan liittymisstrategia perustuu ennen kaikkea tulliviranomaisten toiminnan tehostamiseen, johon on tarkoitus keskittyä myös tulevaisuudessa.

Yhden jäsenvaltioiden tulliasiantuntijoiden kanssa yhteistyössä toteuttavan hankkeen tarkoituksena on tehostaa PHARE-ohjelmaan piiriin kuuluvien maiden raja-asemia parantamalla riskianalyysitekniikoita ja rajavalvontaa. Hanke käsittää tietokoneistettujen järjestelmien käytön lisäämisen ja eri laitosten yhteistyön parantamisen.

Komissio tarkkailee kaikkien näiden toimenpiteiden tehokkuutta ja ottaa huomioon asioiden edistymisen myös säännöllisten tarkastusten yhteydessä, jotka aloitetaan ensi syksynä.