KIRJALLINEN KYSYMYS E-1455/03

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(29. huhtikuuta 2003)

Aihe: Euratom/projektityypit

1. Voiko lainajärjestelmän kattavuutta muuttaa siten, että poissuljettaisiin lainaaminen joihinkin reaktorityyppeihin kuten RBMK-reaktoreihin? Jos ei, niin mitä oikeudellisia perusteita on tällaiseen rajoitukseen?

2. Voiko lainajärjestelmän kattavuutta muuttaa siten, että hyväksyttäisiin lainat ainoastaan sellaisiin ydinlaitoksiin, jotka ovat toimintakunnossa tai jotka odottavat purkua? Jos ei, niin mitä oikeudellisia perusteita on tällaiseen rajoitukseen?

3. Voiko lainajärjestelmän kattavuutta muuttaa siten, että hyväksyttäisiin lainoja ainoastaan jäsenvaltioiden ulkopuolella sijaitseville ydinlaitoksille? Jos ei, niin mitä oikeudellisia perusteita on tällaiseen rajoitukseen?

4. Ottaen huomioon, että ydinlaitosten purku ei tuota voittoa, miten purkutöitä varten annettujen lainojen takaisinmaksu on ennakoitu?

5. Jos purku hyväksytään, käytetäänkö laina purkuvaiheisiin I ja II, vai voidaanko olettaa, että lainoja käytetään myös viheralueen luomiseen (vaihe III)?

6. Polttoaineen ja materiaalien testausreaktorit:

a) Voivatko ei-jäsenvaltiot hakea lainoja polttoaineen ja materiaalien testausreaktorien rakentamiseen?

b) Asetetaanko polttoaineen ja materiaalien testausreaktoreille käyttörajoituksia, esimerkiksi käytön kieltäminen plutonium-polttoaineiden kehittämiseen?

c) Mitä taloudellisia analyysejä vaaditaan näiden laitosten taloudellisen elinkelpoisuuden arvioimiseksi?

7. Aiemmin komissio on ehdottanut, että Euratom-lainoja käytettäisiin, jotta päästäisiin sopimukseen suuren turvallisuusriskin aiheuttavien reaktorien sulkemisesta. Onko tästä lainaehdosta luovuttu?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(19. kesäkuuta 2003)

1. Euratomin lainajärjestelmää ei voida käyttää sellaisen reaktorin rahoittamiseen, jonka ei katsota olevan turvallinen. Hankkeiden lainakelpoisuutta koskevia ydinturvallisuusvaatimuksia ei ole tarpeen muuttaa tämän takia. Ehdotetuissa neuvoston suuntaviivoissa sanotaan selkeästi: Teknisten seikkojen osalta komissio (jäsenvaltioiden asiantuntijoiden avustamana, jos kyse on tukikelpoisissa kolmansissa maissa sijaitsevista hankkeista) selvittää, missä laajuudessa hanke ratkaisee olemassa olevan turvallisuusongelman. [ ] hankkeita arvioidessaan komissio tukeutuu kansainvälisten elinten IAEA:n (kansainvälinen atomienergiajärjestö) ja WANO:n (maailman ydinvoimalaitosten operaattorien liitto) tekemiin ja Phare- ja Tacis-ohjelmissa tehtyihin ydinturvallisuutta koskeviin tutkimuksiin ja arvioi hankkeita jäsenvaltioiden asiantuntijoiden avustamana vertaamalla niitä toimenpiteisiin, joita on toteutettu jäsenvaltioissa samantyyppisten ongelmien ratkaisemiseksi ottaen huomioon kansainvälisten elinten suositukset.

2. Komissio katsoo, että rakenteilla olevien laitosten (jotka muutoin saatettaisiin valmiiksi alemmalla turvallisuustasolla) valmiiksi saattamisesta hyväksyttävällä turvallisuustasolla on seurauksena ydinturvallisuuden huomattava paraneminen, ja siten tällaisten hankkeiden tulisi edelleen olla tukikelpoisia Euratomin lainajärjestelmän puitteissa. Kyseisen neuvoston päätöksen oikeusperusta on Euratom-sopimus.

3. Komissio katsoo, että koska riittävän ydinturvallisuuden tason varmistaminen yhteisössä on tärkeää ja tiettyjen ehdokasmaiden on mahdollisesti sijoitettava huomattavia summia saavuttaakseen tämän tavoitteen, niillä tulisi olla oikeus käyttää Euratomin lainajärjestelmää samoin ehdoin kuin tällä hetkellä sitten, kun niistä tulee jäsenvaltioita. Varmistaakseen, että rahoja käytännössä käytetään lainojen myöntämiseen turvallisuus- ja tehokkuustarkoituksiin, komissio lisäsi ehdotuksensa johdanto-osaan yhden kappaleen ja suuntaviivoihin yhden kohdan, jonka mukaan etusijalle olisi asetettava hankkeet, jotka liittyvät laitosten ydinturvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen.

4. Ydinlaitosten purkuhankkeet eivät itsessään tuota voittoa, mutta niitä tulisi rahoittaa laitoksen koko toiminta-ajan muodostetuilla varauksilla, kuten komissio hiljattain esitti ehdotuksessaan neuvoston direktiiviksi ydinlaitosten turvallisuuden alalla sovellettavista perusvelvollisuuksista ja yleisistä periaatteista. Tulevissa jäsenvaltioissa ja muissa valtioissa tällaisia varauksia ei kuitenkaan ole, tai niitä ei ole tehty riittävän kauan tarvittavan tason saavuttamiseksi. Näin ollen purkuhankkeet tutkittaisiin tapauskohtaisesti niiden taloudellisen tilanteen arvioimiseksi.

5. Euratomin lainoja voitaisiin käyttää missä tahansa vaiheessa oleviin purkuhankkeisiin.

6. a) Neuvoston päätöksessä 94/179/Euratom(1) ei sallita osallistumista uusien ydinvoimaloiden rakentamiseen muissa kuin jäsenvaltioissa.

b) Tällaisia uusia laitoksia koskevista hankkeista on investointeja koskevan Euratomin perustamissopimuksen IV luvun nojalla ilmoitettava komissiolle, joka tarkastelee kyseisten henkilöiden tai yritysten kanssa kaikkia sopimuksen tavoitteisiin liittyviä seikkoja. Kaikkia yhteisössä sijaitsevia ydinvoimaloita koskee Euratomin ydinmateriaalivalvonta Euratomin perustamissopimuksen VII luvun mukaisesti. Operaattorin on ilmoitettava laitoksen tekniset perusominaisuudet ja ylläpidettävä kirjanpitoa ydinmateriaalista. Koska laitoksen käyttöä koskevia suoria rajoituksia ei ole, komission on varmistuttava siitä, että ydinmateriaalia ei käytetä muuhun kuin aiottuun käyttötarkoitukseensa ja että yhteisölle sen ulkopuolisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemien sopimusten perusteella kuuluvat valvontasitoumukset täytetään.

c) Taloudellinen analyysi perustuisi komissiolle toimitettavaan ilmoitukseen, johon viitattiin edellä kohdassa 6 b).

7. Euratomin lainajärjestelmässä ei vaadita lainaan liitettäviä sulkemisehtoja. Koska se kuitenkin on yhteisön ydinvoimapolitiikkaa tukeva väline ja jotta politiikka olisi johdonmukaista, komissio on sisällyttänyt tällaisia ehtoja Euratom-lainasopimuksiin silloin, kun asiasta on ennalta sovittu. Näin on tehty Bulgarian tapauksessa (Kozloduyn yksiköiden 14 sulkemissopimukset, jotka tehtiin yhteisön laajentumisprosessin yhteydessä, otetaan huomioon yksiköitä 5 ja 6 koskevissa Euratomin lainasopimuksissa) ja Ukrainan tapauksessa (Ternobylin sulkeminen vuonna 1994 tehdyn, G7-ryhmän, EY:n ja Ukrainan välisen yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti on sisällytetty K2R4:ää koskeviin luonnoksiin Euratomin lainasopimuksiksi). Aina kun se on mahdollista, komission aikaansaama sulkemissopimus sisällytetään kaikkiin samaan laitokseen liittyviin lainoihin. Näin niistä tulee tehokas täytäntöönpanoväline.

(1) Neuvoston päätös 94/179/Euratom, tehty 21 päivänä maaliskuuta 1994, komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja tiettyjen kolmansien maiden ydinlaitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamisen rahoittamiseen osallistumiseksi tehdyn päätöksen 77/270/Euratom muuttamisesta, EYVL L 84, 29.3.1994.