ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1007/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (2. huhtikuuta 1998) Aihe: Euroopan ympäristökeskus ja työpaikat Kysymyksessäni E-0028/98(1), jossa kiinnitin komission huomion Euroopan ympäristökeskuksen palkkausmenettelyä koskeviin määräyksiin, joita ei voi hyväksyä, tiedustelin (muun muassa), ketkä Kreikan kansallisuuden omaavat hakijat kutsuttiin haastatteluun valintamenettelyjen EEA/A/97/1, EEA/A/97/2 ja EEA/A/97/3 yhteydessä ja ketkä heistä otettiin palvelukseen. Komission jäsen Bjerregaard vastasi minulle lopulta (2.3.1998), että yhteensä 30 kreikkalaista jätti hakemuksen mutta yhtään Kreikan kansalaista ei valittu. Vielä yllättävämpää oli lukea samasta vastauksesta, että vain yksi Kreikan kansalainen on palkattu virkamieheksi Euroopan ympäristökeskukseen sen jälkeen kun keskus aloitti toimintansa. Palaan siis aiempaan kysymykseeni pyytäen tällä kertaa selkeää vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Kuinka monta Kreikan kansalaisuuden omaavaa hakijaa kutsuttiin haastatteluun valintamenettelyjen EEA/A/97/1, EEA/A/97/2 ja EEA/A/97/3 yhteydessä? 2. Mikä oli edellä mainituissa kilpailuissa menestyneiden hakijoiden kansalaisuus? 3. Mikä oli valintamenettelyssä EEA/B/97/3 menestyneiden henkilöiden kansalaisuus? 4. Minkä maan kansalaisista Euroopan ympäristökeskuksen henkilöstö koostuu? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (13. toukokuuta 1998) Komissio muistuttaa parlamentin jäsentä siitä, että Euroopan ympäristökeskusta koskevassa asetuksessa N:o 1210/90/ETY(2) annetaan Euroopan ympäristökeskukselle (EEA) itsenäinen asema. Komissio on edustettuna keskuksen johtokunnassa, mutta se ei osallistu keskuksen hallintoon, toimintaan tai hankkeisiin. Komissiolla ei siis ole toimivaltaa keskuksen työhönottoasioissa, vaan se on pyytänyt seuraavat tiedot keskukselta. Euroopan ympäristökeskus on toimittanut seuraavat tiedot parlamentin jäsenen esittämiin neljään kysymykseen: 1. Haastatteluun kutsuttujen Kreikan kansalaisten lukumäärä: EEA/A/97/1:0 EEA/A/97/2:1 EEA/A/97/3:0 2. Kilpailun läpäisseiden (eli varallaololuetteloon merkittyjen) hakijoiden kansalaisuus: >TAULUKON PAIKKA> 3. Ainoa EEA/B/97/3 -kilpailun läpäissyt hakija on Alankomaiden kansalainen. 4. Euroopan ympäristöviraston työntekijöiden kansalaisuus 1. huhtikuuta 1998: >TAULUKON PAIKKA> (1) EYVL C 304, 2.10.1998, s. 19. (2) EYVL L 120, 11.5.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1195/98

esittäjä(t): Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) komissiolle

(24. huhtikuuta 1998)

Aihe: Kulttuurien välinen koulutus / Sokrates-ohjelma

Vastauksessaan Sanz Fernándesin kirjalliseen kysymykseen E-4142/97(1) komissio ilmoittaa romanilasten koulutukseen liittyvien hankkeiden lukumäärän ja hankkeille vuosina 1995, 1996 ja 1997 osoitettujen varojen määrän. Luvuista käy ilmi, että vaikka hankkeille osoitettujen varojen kokonaismäärä on pysynyt samana, tuettujen hankkeiden määrää on vähennetty: vuonna 1995 tuettuja hankkeita oli 44, vuonna 1996 niitä oli 27 ja vuonna 1997 13.

Minkä vuoksi tuettujen hankkeiden määrää on vähennetty?

Voiko komissio selittää, mitä se tarkoittaa mainitessaan, että se kiinnitti kansallisten elinten huomiota ehdotettujen hankkeiden lukumäärään?

Mikä seikka kiinnitti komission tai kansallisten elinten huomiota?

Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus

(2. kesäkuuta 1998)

Vuoden 1995 hankkeet olivat puhtaasti kansallisia, ja niihin osallistui vain yksi oppilaitos. Sitä vastoin vuosina 1996 ja 1997 hankkeiden valinnan kriteeriksi ilmoitettiin hakuoppaassa se, että kussakin hankkeessa on oltava mukana vähintään kolme maata ja kaksi oppilaitosta kustakin maasta. Vaikka hankkeiden lukumäärä vähenikin, hyväksytyt hankkeet olivat korkeatasoisempia, sillä niihin osallistui enemmän yhteistyökumppaneita. Näin vahvistettiin yhteistyötä ja luotiin todellisia eurooppalaisia verkostoja.

Komissio haluaa kiinnittää huomiota yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta 14. maaliskuuta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 819/95/EY(2) 5 artiklaan (toteuttaminen ja valintamenettely). Tässä artiklassa säädetään seuraavasti: "Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet varmistaakseen tämän ohjelman toteuttamisen yhteensovittamisen ja järjestämisen kansallisella tasolla, erityisesti tarjoamalla asianmukaisia rakenteita ja mekanismeja kansallisella tasolla." ja "Rahallista tukea koskevat hakemukset, joita tarkoitetaan toimintamuodoissa, joiden katsotaan olevan keskitettyjä II luvun 2 toimintamuodon.... kohdassa, annetaan hankkeiden koordinoijien toimesta jäsenvaltioiden nimeämille laitoksille. Nämä laitokset lähettävät hyväksytyt hakemukset komissiolle lopullista päätöstä varten."

Comeniuksen 2 ja 3 toimintamuotojen parissa työskentelevien kansallisten viranomaistahojen kokouksessa, joka pidettiin Brysselissä 5. - 6. marraskuuta 1997, komissio kiinnitti näiden viranomaisten huomiota siihen, että ne olivat vuonna 1997 esittäneet vain muutamia hankkeita, jotka liittyvät romanilapsiin. Komissio korosti kokouksessa, että näitä lapsia ei pidä jättää toisarvoiseen asemaan erityisesti, koska ohjelmaan aiotaan ottaa jäseniä Keski- ja Itä-Euroopan maista, joissa romaniväestön määräksi on arvioitu noin 6 miljoonaa. Lisäksi kun otetaan huomioon romaniväestön merkitys näissä maissa, tulevaisuudessa on mahdollista muodostaa useampia yhteistyökumppanuussuhteita romanilasten koulutuksen lisäämiseksi.

(1) EYVL C 196, 22.6.1998, s. 85.

(2) EYVL L 87, 20.4.1995.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0768/98 esittäjä(t): Heidi Hautala (V) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Kiropraktiikka Euroopan kiropraktiikkaliittoon kuuluu 16 jäsenliittoa. Liiton alaisena toimii Euroopan kiropraktiikkakoulutuksen neuvosto, joka valvoo ja standardoi alan koulutusta. Kiropraktiikka on tunnustettu joissain jäsenmaissa hoitomuodoksi, joka korvataan kansallisessa sairasvakuutusjärjestelmässä. Sen asema on EU:n lainsäädännössä silti epäselvä, vaikka se on esimerkiksi Maailman terveysjärjestön WHO:n tunnustama hoitomuoto. Kiropraktiikkaa käsiteltiin parlamentin julkilausumassa vaihtoehtoisesta lääkinnästä toukokuussa 1997, jolloin komissiota pyydettiin selvittämään ja tutkimaan, mihin toimiin yhteisötasolla on ryhdyttävä. Aikooko komissio valmistella direktiivin kiropraktikon ammatin harjoittamisen edellytyksistä? Onko komissio tutkinut ja selvittänyt kiropraktiikan erityisasemaa muiden hoitomuotojen rinnalla? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 1998) Parlamentin jäsenen ensimmäinen kysymys koskee kiropraktikon ammatin harjoittamisen vapautta jäsenvaltioissa. Yleisesti ottaen koulutus, ammattiin pääsyn ja ammatin harjoittamisen edellytykset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, koska niitä ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla. Kiropraktikon ammatin harjoittamisen katsotaan kuuluvan yleisiin asioihin ja näin ollen jäsenvaltioiden toimivallan piiriin. Komissio toteaa nyt niin kuin vastauksessaan Kostopoulosin esittämään kirjalliseen kysymykseenkin E-317/94(1), että komissio ei toistaiseksi aio laatia direktiiviä kiropraktikoiden toiminnan säätelemiseksi jäsenvaltioissa. Itse asiassa jäsenvaltioiden lainsäädännöissä on selviä eroja. Toisissa jäsenvaltioissa hoitotyön katsotaan kuuluvan ainoastaan lääkäreille ja toisissa tunnustetaan myös muut hoitomuodot kuten kiropraktiikka. Yhteisön tasolla tällaisen säädöksen antaminen edellyttäisi lisäksi neuvoston yksimielisyyttä EY:n perustamissopimuksen 57 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen mukaan. Vastauksena toiseen kysymykseen, sairauksien hoito ei kuulu yhteisön toimivaltaan, vaikka sairauksien ennaltaehkäiseminen siihen kuuluukin EY:n perustamissopimuksen kansanterveyttä koskevan 129 artiklan mukaisesti. Näin ollen kysymys kuuluu kansallisen toimivallan piiriin. (1) EYVL C 376, 30.12.1994.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0657/98 esittäjä(t): Stéphane Buffetaut (I-EDN) komissiolle (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Tuki laivanrakennusteollisuudelle Komissio harjoittaa Euroopassa erittäin tiukkaa politiikkaa laivanrakennusteollisuudelle myönnettävien tukien suhteen (esimerkkeinä mainittakoon Belgian Boelwerf, Tanskan Burmeister & Wain ja itäisen Saksan laivanrakennusteollisuus). Nykyään Euroopan hallitukset avustavat massiivisesti Korean laivanrakennusteollisuutta antamalla Korealle ennennäkemättömätöntä taloudellista tukea (57 miljardia dollaria) Kansainvälisen valuuttarahaston kautta. Suurten korealaisten laivanrakennusyritysten harjoittamalla kansainvälisistä markkinoista piittaamattomalla laajentumispolitiikalla on kuitenkin osittainen vastuu maan kokemista taloudellisista vaikeuksista. Jo viiden vuoden ajan jokaista Euroopan laivanrakennusteollisuudesta hävinnyttä työpaikkaa vastaamaan on luotu Koreaan uusi työpaikka. Euroopan unioni ei kuitenkaan vaadi mitään tuotantorajoituksia vastineeksi tästä poikkeuksellisesta tuesta. Aikooko komissio tulevaisuudessa osoittaa Korean laivanrakennusteollisuuden suhteen samaa kurinalaisuutta kuin jäsenvaltioiden suhteen? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Komissio seuraa erittäin tarkkaavaisesti Korean talouskriisin kehittymistä ja erityisesti sen vaikutusta laivanrakennusteollisuuteen. Kansainvälisen valuuttarahaston Korealle myöntämän rahoitustuen tarkoitus ei ole pelastaa selvitystilassa olevia telakoita. Päin vastoin, tukiohjelman vastapainoksi vaaditut rakenneuudistukset auttanevat estämään harkitsemattomaan kapasiteetin laajentamiseen tällä alalla johtaneiden erehdysten toistumisen. Korean laivanrakennusteollisuuden tervehdyttäminen vaikuttaa näin alan kokonaistilanteen kohentumiseen maailmanlaajuisesti. Jo nyt komissio pyytää Korealta, että kahdenvälisiä neuvotteluja voitaisiin pikaisesti järjestää kysymyksen käsittelemiseksi perusteellisemmin. Komissio seuraa edelleen Korean talouskriisin seurauksia yhteisön laivanrakennusteollisuudelle.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1515/98 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Naisia koskevat tilastot Naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän komission jäsenten työryhmän eräässä vuonna 1997 pidetyssä kokouksessa komission jäsen Wulf-Mathies ilmoitti, että heinäkuusta 1997 alkaen olisivat käytettävissä naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin toimiin liittyvät tilastot ja että ne julkaistaisiin tiedotteen muodossa. Voisiko komissio ilmoittaa, miten nämä toimet ovat edistyneet ja välittää minulle kyseiset tilastot? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Tilastotietoa naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista julkaistaan vuosittain komission vuosikertomuksessa Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa. Tämä julkaisu antaa hyvän yleiskatsauksen asiaa koskevasta tuoreesta tiedosta. Komissio hyväksyi toisen laitoksen (joka käsittää vuoden 1997) 13. toukokuuta 1998, ja tämä julkaisu lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Lisäksi komissio julkaisee säännöllisesti tuoretta tietoa naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista julkaisussaan Statistics in Focus. Vuonna 1997 se julkaisi palkkausrakennetta koskevan tutkimuksen tulokset, joka antoi tietoa sukupuolten palkkauseroista(1). (1) Espanja, Ranska, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta. Statistics in Focus No. 15/97.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1739/98 esittäjä(t): Michael Elliott (PSE) komissiolle (20. toukokuuta 1998) Aihe: Microwave Ovenware Ltd. / Dynopack - komission tutkimus Maaliskuussa 1991 esitettiin kysymys (n:o 631/91(1)) Dynopack-yrityksen tutkimisesta, koska sen väitettiin käyttäneen markkina-asemaansa väärin. Kysymykseen ei vastattu. Mihin toimiin Euroopan komissio voi ryhtyä, jos se toteaa, että Dynopackin aikaisemmin esittämät tiedot olivat harhaanjohtavia? Muodostaako Newellin antama lausunto tällaisen todisteen, ja jos muodostaa, käynnistääkö komissio Dynopackia koskevan tutkimuksen uudelleen ennen 22. toukokuuta? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (17. kesäkuuta 1998) Komissio huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että vastaus hänen kirjalliseen kysymykseensä E-631/91 toimitettiin hänelle 8. toukokuuta 1991(2). Parlamentin jäsenen tarkoittaman valituksen johdosta käynnistetty tutkimus lopetettiin sen jälkeen, kun valitus hylättiin muodollisesti 5. helmikuuta 1993 neuvoston asetuksen N:o 17 19 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyistä kuulemisista 25 päivänä heinäkuuta 1963 annetun komission asetuksen N:o 99/63/ETY(3) 6 artiklan mukaisesti. Valituksen tekijän lainopillinen neuvonantaja otti äskettäin yhteyttä komissioon ja harkitsee uuden valituksen esittämistä. Mahdolliset uudet valitukset käsitellään kukin erikseen asiaankuuluvien menettelyjen mukaisesti. Kysymyksessä mainittua Newellin lausuntoa on tutkittu, ja se kuuluu epäilemättä osana mahdolliseen tulevaisuudessa esitettävään valitukseen. Lausunto ei kuitenkaan sinällään näytä edellyttävän komission toimia, sillä siinä ei väitetä, että komissiolle on virallisen tutkimuksen yhteydessä toimitettu virheellistä tai harhaanjohtavaa tietoa. (1) EYVL C 199, 29.7.1991, s. 26. (2) EYVL C 199, 29.7.1991. (3) EYVL 127, 20.8.1963.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0997/98 esittäjä(t): Laura De Esteban Martin (PPE) komissiolle (2. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhteisön kilpailut Millä perustein komissio esittää vaatimuksen, joka ei esiinny kilpailua koskevassa ilmoituksessa (ylempi korkeakoulututkinto, maisterin tai kandidaatin arvo), espanjalaiselle alemman insinööritutkinnon suorittaneelle Vicente Alonso Moralesille, joka oli ehdokkaana avoimeen kilpailuun KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 13.5.1997)? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1998) Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että kilpailuun KOM/A/1047 osallistunut kilpailija on jättänyt asian ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaistavaksi 1. joulukuuta 1997, ja asian numero on T-299/97. Niinpä komissio ei halua kommentoida vielä kesken olevaa asiaa. Komissio toteaa kuitenkin arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on jo vastannut Hernandez Mollarin kirjalliseen kysymykseen E-644/98, Méndez de Vigon kirjalliseen kysymykseen E-728/98 ja Gutiérrez Díazin kirjalliseen kysymykseen E-678/98(1), jotka ovat samansuuntaisia nyt esitetyn kysymyksen kanssa. (1) EYVL C 354, 19.11.1998.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1253/98 esittäjä(t): Odile Leperre-Verrier (ARE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Euroopan nuoriso-ohjelma Voiko komissio kertoa kuinka pitkälle on päästy ilmeisesti yhden Euroopan Välimeren maiden kokouksen aikana suunnitellun Euroopan Välimeren nuoriso-ohjelman käynnistämisessä? Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimilinjoihin on päädytty ja millä viiveellä näihin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä? Komission jäsenen Manuel Marininkomission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998) Nuoret mainitaan Barcelonan julistuksessa yhtenä yhteisön ja sen kahdentoista Välimeren maihin lukeutuvan kumppanin yhteistyön ensisijaisena toiminta-alana. Niinpä työohjelmassa esitetään, että yhteisön ja Välimeren maiden olisi käynnistettävä Euroopassa saadun kokemuksen pohjalta nuorisovaihtoa koskeva ohjelma, jossa osapuolten tarpeet otetaan huomioon. Tähän tavoitteeseen viitataan ulkoasiainministerien toisen Euro-Välimeri-konferenssin päätelmissä todeten, että nuoria koskevat erityisaloitteet esitetään myöhemmin. Komissio kiinnittää erityistä huomiota tähän toiminta-alaan, ja se on solminut tarkoitusta varten tärkeitä yhteyksiä. Parhaillaan komissio valmistelee kyseistä toimintaa, joka todennäköisesti voi käynnistyä vuoden 1998 aikana.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1884/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Pk-yritykset Komission kertomuksessa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta (KOM(97) 0610 lopull.) sanotaan sivulla 29, että kauppa- ja jakelukomitean (CCD) toimintarakenne uudistettiin vuonna 1997. Voiko komissio antaa tietoja tästä uudistuksesta ja selvittää, mitkä ovat merkittävimmät muutokset? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Toukokuun 20. päivänä 1981 tehdyllä komission päätöksellä 81/428/ETY 20. toukokuuta 1981 perustettu kauppaa ja jakelua käsittelevä komitea (CCD)(1) on yrittäjistä koostuva neuvoa-antava elin, joka raportoi toiminnastaan komissiolle. Komitean toimintatapoihin on tehokkuuden lisäämiseksi tehty useita muutoksia. Nykyisin komitean täysistuntoihin saavat osallistua vain täysjäsenet, jotta keskusteluista tulisi mahdollisimman yrityskeskeisiä. CCD:n täysistunnon lisäksi järjestetään vuosittain erillinen CCD-konferenssi, jotta myös ammattiliitot saadaan asianmukaisesti mukaan CCD:n toimintaan. Tähän konferenssiin ottavat osaa myös alasta vastaava komission jäsen sekä muiden Euroopan unionin toimielinten, kuten parlamentin edustajia. CCD:n työryhmien jäsenet valitaan yhä suuremmassa määrin heidän asiantuntemuksensa perusteella, eikä sen mukaan, miten kiinnostuneita he ovat käsiteltävänä olevasta asiasta. Tämä ja se, että kokoontuvat työryhmät ovat nyt pienempiä, on lisännyt CCD:n työskentelyn tehokkuutta. CCD:n lausuntojen valmistelu ja äänestykset ovat nopeutuneet kirjallisen menettelyn ansiosta. Ne toimitetaan sekä komissiolle että jäsenvaltioiden kauppaministeriöiden päälliköille ja kansallisille asiantuntijoille. Suunnitteilla on CCD:n asiakirjojen laajempi levittäminen muun muassa Internetin välityksellä. Komission ja CCD:n jäsenten välistä tietojenvaihtoa on parannettu sähköpostin avulla, mistä on hyötyä myös CCD:n jäsenten, asianomaisten ammattijärjestöjen ja niiden jäsenten välisessä tietojenvaihdossa. (1) EYVL L 165, 23.6.1981.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0240/98 esittäjä(t): María Estevan Bolea (PPE) komissiolle (13. helmikuuta 1998) Aihe: Biologinen monimuotoisuus Biologisella monimuotoisuudella on tärkeä merkitys ympäristösuojelulle Euroopassa. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että biologista monimuotoisuutta koskeva strategia perustuu tämänhetkisen tilanteen täydelliseen analyysiin, saavutettavaksi aiottuihin tavoitteisiin, selkeisiin päämääriin ja oikeisiin menetelmiin. Näiden seikkojen osalta kysyn seuraavaa: 1. Kuinka EU:n strategiassa otetaan huomioon kasvi- ja eläinkunnan luonnonvaraiset lajit ja mitä biologisen monimuotoisuuden merkittäviä tekijöitä siinä tarkastellaan? Aiotaanko laatia erityisiä toimintasuunnitelmia tämän asian suhteen? 2. Ovatko muut sellaisista politiikoista, jotka voivat vaikuttaa negatiivisesti EU:n biologiseen monimuotoisuuteen, vastaavat yksiköt (maatalous, kalastus, liikenne ja energia, matkailu, kansainvälinen yhteistyö) tehokkaasti ja aidosti tässä osallisina? 3. Ottaako komissio EU:n strategiaa laatiessaan huomioon sen, että tällaisia politiikkoja sovellettaessa maiden biologinen rikkaus on olennaista politiikkojen soveltamisen muotoilussa? 4. Yhteisöllä on vastuu biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä ja sen kestävässä käytössä myös unionin ulkopuolella, koska kuluttajana se hyötyy muista maista peräisin olevasta biologisesta monimuotoisuudesta. Mitä toimenpiteitä komissio ottaa huomioon EU:n strategiassa, jotta kannustettaisiin CITES-sopimuksen (yleissopimus uhanalaisten villieläin- ja kasvilajien kansainvälisestä kaupasta) soveltamiseen?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0710/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Elintarvikelainsäädäntö ja kuluttajien terveys Komission vihreä kirja Euroopan unionin elintarvikelainsäädännön yleisistä periaatteista. Komission tiedonanto kuluttajien terveydestä ja elintarvikkeiden turvallisuudesta. KOM(97) 176 lopull. ja KOM(97) 183 lopull. Euroopan komissiolta pyydetään, että toisin kuin direktiivissä 83/89/EY säädetään olisi jäsenvaltioiden tehtävä täsmentää, että kansallisista säännöksistä ei aiheudu esteitä sisämarkkinoilla.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0713/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Elintarvikelainsäädäntö ja kuluttajien terveys Komission vihreä kirja Euroopan unionin elintarvikelainsäädännön yleisistä periaatteista. Komission tiedonanto kuluttajien terveydestä ja elintarvikkeiden turvallisuudesta. KOM(97) 176 lopull. ja KOM(97) 183 lopull. Euroopan komissiolta pyydetään laatunormien yhdenmukaistamista vain niiltä osin kuin on kyse terveydellisistä seikoista. Muuten katsotaan, että kansallisista laatuvaatimuksista aiheutuviin kaupan esteisiin on sovellettava johdonmukaisesti vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1498/98

esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle

(13. toukokuuta 1998)

Aihe: Sierra Leonen ihmisoikeustilanne

Ottaen huomioon Sierra Leonen viimeaikaiset tapahtumat, voiko komissio ilmoittaa, mitä toimenpiteitä on toteutettu demokraattisen hallinnon vahvistamiseksi? Voiko komissio lisäksi kommentoida niitä keskusteluja, joita se on käynyt poliittista turvapaikkaa hakevien pakolaisten tämänhetkisestä tilanteesta?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(23. kesäkuuta 1998)

Presidentti Kabbahin palattua maanpaosta ja demokraattisen hallinnon tultua uudelleen valtaan Sierra Leonessa 10. maaliskuuta 1998 asetettiin ensisijaisen tärkeäksi keinot, joilla demokraattista hallintoa voidaan vakiinnuttaa ja vahvistaa, jotta maan jälleenrakennukselle ja tulevalle kehittämiselle voidaan taata vakaa perusta.

Maan sisäinen turvallisuus on jatkossa vielä jonkin aikaa riippuvainen Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön rauhanturvajoukkojen (Ecomog) läsnäolosta. Ecomogin toiminnan onnistumisesta riippuu Sierra Leonessa nykyisen hallinnon suunnitteleman paikallisen hallinnon palauttamisen ajankohta ja järjestelyt.

Keskiasteen hallinto on sitoutunut luomaan aikaisempaa vastuullisemman ja avoimemman tavan kerätä ja hallinnoida julkisia varoja pyrkiessään poistamaan vuosikymmeniä kestäneistä laajasta korruptiosta ja asioiden huonosta hoidosta johtuvan kansan ja asevoimien tyytymättömyyden ja levottomuuden. Komissio rahoittaa näin ollen valtiovarainministeriöön perustettua instituutioiden tukiohjelmaa, jonka tarkoituksena on vahvistaa hallinnon kykyä hallinnoida valtion varoja ja vastata niistä ja komissio suunnittelee tämänkaltaisen avun laajentamista kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoista rahoitettuihin tuleviin ohjelmiin.

Maan muiden alueiden osalta hallinto helpottaa rahoittajien avulla kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön paluuta kyliinsä ja kaupunkeihinsa. Kiireellistä humanitaarista apua annetaan oikein suunnatun ravinnon ja lääkintäohjelman muodossa (2,9 miljoonaa ecua) sekä maatalouden elvyttämiseen tarkoitettua tukea siemen- ja työkaluohjelmien muodossa (1,9 miljoonaa ecua). Komissio valmistelee myös uudelleenasutusohjelmiensa jatkamista maaseutualueilla auttamalla viimeisen 7 vuoden aikana vallinneiden kansan levottomuuksien ja vuoden 1997 toukokuun sotilasvallankaappauksen jälkeen käytyjen viimeaikaisten taisteluiden vuoksi vahingoittuneen sosiaalisen infrastruktuurin jälleenrakentamisessa. Maaseutualueille annettavaa apua taloudellisen toiminnan uudelleenpalauttamiseksi ja jatkamiseksi ja yhteiskunnallisten peruspalveluiden saamiseksi pidetään ensisijaisen tärkeänä ottaen huomioon aiemman sosiaalisen syrjäytymisen ja taantuman vaikutukset itsenäisyyden jälkeiselle jatkuvalle hallinnon vakaudelle.

Komission tiedossa ei ole pakolaisten poliittisen turvapaikan hakemista koskevia keskusteluita. Guineassa oleskeleville pakolaisille annetaan kuitenkin apua eurooppalaisen kansalaisjärjestön kautta, ja maassa tehdään parhaillaan valmisteluja näiden mahdolliseksi palaamiseksi vapaaehtoisesti Sierra Leoneen, heti kun maan turvallisuustilanne sen sallii.