ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1105/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Asbestille altistumisen seuraukset.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1105/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Asbestille altistumisen seuraukset Asbesti kiellettiin Länsi-Euroopassa 1970-luvulla. Eräs italialainen epidemiologi on kuitenkin huomauttanut, että aiempien vuosikymmenten aikana asbestille altistuneille eri työntekijäryhmille koituneet seuraukset ovat lisääntymässä. Asbestista johtuvan syövän kehittyminen vie todellakin monta vuotta, ennen kuin kasvain voidaan kliinisesti todeta. Yhdysvalloissa, jossa asbesti kiellettiin noin 20 vuotta ennen Eurooppaa, mesoteliooman esiintymishuippu on jo saavutettu. Euroopassa sen sijaan tämä sairaus on laajenemassa, ja ennusteiden mukaan sen aiheuttamat kuolemantapaukset kaksinkertaistuvat seuraavien 20 vuoden aikana. Mitä komissio aikoo tehdä tämän ennusteen suhteen, ja miten se aikoo auttaa syöpään sairastuneiden työntekijöiden perheitä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen lailla huolissaan asbestin aiheuttamista terveyshaitoista. Yhteisössä on jo annettu huomattava määrä lainsäädäntöä, jolla pyritään suojaamaan työntekijöiden ja kansalaisten terveyttä asbestin vaikutuksilta. Työssään asbestille altistuneiden työntekijöiden suojelemista tarkastellaan erityisesti työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä (toinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi), 19 päivänä syyskuuta 1983 annetussa neuvoston direktiivissä 83/477/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä kesäkuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/382/EY(2). Neuvosto hyväksyi 7.4.1988 asbestialtistusta käsittelevät päätelmät(3), joiden pohjalta komissio laatii parhaillaan ehdotusta edellä mainitun direktiivin muuttamisesta. Tarkoituksena on erityisesti kohdentaa suojatoimenpiteet kaikkein riskialtteimpiin ryhmiin, parantaa työntekijöiden koulutusta ja antaa heille entistä enemmän tietoja, alentaa ilmassa esiintyvien asbestipitoisuuksien sallittuja raja-arvoja sekä tarkastella uudelleen asbestikuitujen määrän arvioimista. Vaikka 22 päivänä toukokuuta 1990 jäsenvaltioille annetussa ammattitauteja koskevan eurooppalaisen luettelon laatimista koskevassa komission suosituksessa 90/326/ETY(4) viitataan kaikkiin asbestialtistumisesta aiheutuneisiin sairauksiin, jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluu päättää ammattitauteihin sairastuneille maksettavista korvauksista ja heidän perheilleen mahdollisesti annettavasta tuesta. (1) EYVL L 263, 24.9.1983. (2) EYVL L 206, 29.7.1991. (3) EYVL C 142, 7.5.1998. (4) EYVL L 160, 26.6.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0076/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Barberinon, Tavernellen ja S. Cascianon mahdollinen jättäminen Leader Plus -hankkeen tukikelpoisten alueiden ulkopuolelle.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0076/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Barberinon, Tavernellen ja S. Cascianon mahdollinen jättäminen Leader Plus -hankkeen tukikelpoisten alueiden ulkopuolelle Lokakuussa kahdeksan Firenzen ja Sienan Chiantin alueen kuntaa järjestivät Chiantin alueen kehittämistä suunnittelevan kokouksen perustaakseen maaseutupiirin, jonka päätarkoituksena oli kanavoida Leader Plus -hankkeen EU-rahoitusta yhteistyössä jo useita vuosia sitten perustetun paikallisen toimintaryhmän Eurochiantinkanssa. Vaikka aloite herätti innostusta alueen taloudellisten vaikuttajien ja eri alojen järjestöjen keskuudessa, Toscanan alueen harjoittama politiikka uhkaa sulkea Barberinon, Tavernellen ja S. Cascianon kunnat Leader Plus -hankkeen tukikelpoisten alueiden ulkopuolelle. Miten komissio aikoo varmistaa, että näitä kuntia ei jätetä poliittisista syistä hankkeen ulkopuolelle? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) Komission 13.10.1999 hyväksymässä luonnoksessa maaseudun kehittämistä koskevan yhteisöaloitteen (Leader+) suuntaviivoiksi maantieteellisesti kaikki maaseutualueet ovat tukikelpoisia. Yhteisön tukea voi kuitenkin saada vain rajoitettu määrä alueita sen jälkeen, kun avoin, objektiivinen ja tiukka valintamenettely on toteutettu. Tarkoituksena on nimittäin keskittää yhteisön varat lupaavimmille pilottityyppisille ehdotuksille ja saada niistä mahdollisimman tehokas kannustin. Jäsenvaltioiden viranomaisten Italiassa alueellisten viranomaisten tehtävänä on ehdottaa asianmukaisimmat valintamenettelyt ja -perusteet, joilla rajoitetaan urakkasopimukset koskemaan Leader+ -aloitteen soveltamisesta kiinnostuneita paikallisryhmiä. Komission luonnoksessa suuntaviivoiksi annetaan vähimmäisvalintaperusteet, joita on täydennettävä alueelle ominaisten tarpeiden ja tavoitteiden mukaisilla erityisillä perusteilla. Nämä perusteet kuuluvat kiinteästi ohjelmaan, joka toimitetaan komission hyväksyttäväksi. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa Leader+ -aloitteen soveltamisen tietyille maaseutualueille, jos ne pystyvät osoittamaan rajoittamisen olevan niiden maaseudun kehittämistä koskevan politiikan tavoitteiden mukaista. Komissio valvoo mainittujen edellytysten tiukkaa noudattamista Leader+ -ohjelmien hyväksymismenettelyn yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1078/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Francesco Turchi (UEN) komissiolle. Komission tiedonantoa KOM(1999) 372 (19.7.1999) ei ole julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1078/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Francesco Turchi (UEN) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Komission tiedonantoa KOM(1999) 372 (19.7.1999) ei ole julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa Unionin kansalaisten vapaasta liikkuvuudesta jäsenvaltioissa 19. heinäkuuta 1999 annetun selittävän tiedonannon (KOM(1999) 372 lopull.) vesitetyn saksalaisen käännöksen jälkeen huomattiin, että kyseistä asiakirjaa, jonka alkukieli on ranska, ei ole julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa, jossa säännöllisesti julkaistaan tämäntyyppiset tiedonannot ja ilmoitukset. Ottaen huomioon, että komissio ei julkaise laillisia päätöksiä, jotka jäsenvaltioiden toimielinten on täytäntöönpantava yhteisön säännöstöä noudattaakseen, aikooko se puuttua asiaan selvittääkseen tämän vakavan ongelman, joka loukkaa Saksaan muuttaneen italialaisyhteisön riistämättömiä oikeuksia? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (23. toukokuuta 2000) Arvoisat parlamentin jäsenet mainitsevat, että komission tiedonantoa neuvostolle ja Euroopan parlamentille unionin kansalaisten liikkumista ja oleskelua koskevista yleiseen järjestykseen, turvallisuuteen tai kansanterveyteen perustuvista erityistoimenpiteistä(1) ei ole julkaistu virallisen lehden C-sarjassa. Kysyjille muistutetaan, että komission tiedonantojen julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ei ole pakollista. Asiakirjan julkisuus on kuitenkin varmistettu, koska mainittu tiedonanto on saatavissa kaikilla unionin virallisilla kielillä komission Europa-palvelimella Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/people/right/index.htm. (1) KOM(1999) 372 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0372/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0372/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan täytäntöönpano Yhdistyneessä kuningaskunnassa Katsooko komissio, että Yhdistynyt kuningaskunta täyttää EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohdan (Amsterdamin jälkeinen konsolidoitu versio) mukaiset velvoitteensa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 33 artiklassa (entinen 39 artikla) vahvistetaan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut, yhteisön toimielimet vastaavat, hyväksyessään perustamissopimuksen mukaisesti maatalouden yhteiset markkinajärjestelyt, 33 artiklassa vahvistettujen, toistensa kanssa kenties ristiriitaisiltakin vaikuttavien yhteisen maatalouspolitiikan eri tavoitteiden jatkuvasta yhteensovittamisesta, ja asettavat tarvittaessa tilapäisesti jonkin niistä muiden edelle vastatakseen niihin taloudellisten tekijöiden tai olosuhteiden vaatimiin tarpeisiin, joiden perusteella päätöksiä on tehtävä. Tuomioistuin on toistuvasti viitannut yhteisön toimielinten tässä suhteessa osoittamaan suureen arvostelukykyyn. Niinpä periaatteessa mikään 33 artiklassa luetelluista yksittäisistä tavoitteista ei itsessään voi toimia asianmukaisena mittapuuna, jolla jäsenvaltion toimia arvioidaan, minkä vuoksi ei myöskään ole komission asia antaa tällaisia arvioita. Kun jäsenvaltiot soveltavat toimivaltaansa kuuluvaa yhteistä maatalouspolitiikkaa, niiden on luonnollisesti noudatettava yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita ja yhteisön lainsäädännössä vahvistettuja erityisiä sääntöjä. Komission tehtävänä on varmistua siitä, että tietyissä erityistapauksissa toimet vastaavat näitä vaatimuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0430/00 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Vaihtoehtojen kehittäminen eläinkokeille.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0074 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0430/00 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Vaihtoehtojen kehittäminen eläinkokeille Euroopan parlamentti hyväksyi 22. lokakuuta 1997 Roth-Berendtin mietinnön (A4-0277/1977(1)), jossa komissiota mm. pyydettiin: - antamaan viipymättä ehdotuksen valmiiden kosmetiikkatuotteiden testauksen kieltämisestä, - ryhtymään kannustaviin ja pikaisiin toimiin, joilla vauhditetaan vaihtoehtoisten menetelmien kehittämistä. Voisiko komissio ilmoittaa, mitä toimia on tähän mennessä toteutettu tai aiotaan toteuttaa tämän mietinnön perusteella esitetyn parlamentin pyynnön johdosta? Voisiko komissio ilmoittaa kannattaako se valmiiden tuotteiden testauksen kieltämistä? Jos näin on, millainen olisi kyseisen kiellon aikataulu ja millaisella strategialla se toteutettaisiin? Voisiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä vaihtoehtoisten menetelmien kehittämiseksi joko yhteistyössä tutkimuksen pääosaston puiteohjelman kanssa tai muilla keinoilla? (1) EYVL C 339, 10.11.1997, s. 47. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2000) Komissio laatii parhaillaan ehdotusluonnosta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, jolla muutettaisiin kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27. heinäkuuta 1976 annettua direktiiviä 76/768/ETY(1) seitsemännen kerran. Tämänhetkisessä muodossaan luonnos kieltää pysyvästi ja ehdottomasti kosmeettisilla lopputuotteilla tehtävien eläinkokeiden suorittamisen jäsenvaltioiden alueella. Tämä ehdotus noudattaa parlamentin jäsenen mainitsemaa vaatimusta, ja siinä esitetään, että kielto tulisi voimaan direktiivin voimaantulopäivänä. Komissio jatkaa toimenpiteitä, joilla edistetään kosmeettisten tuotteiden alalla käytettävien vaihtoehtoisten menetelmien kehittämistä ja validointia. Tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn viidennessä puiteohjelmassa (19982002)(2) ohjataan varoja tällaiseen tutkimukseen. Erityisesti erityisohjelman Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen kolmannessa avaintoiminnossa (Solutehdas) komissio tukee uusien in vitro -koemenetelmien ja seulontamenetelmien kehittämistä vaihtoehtoina eläinkokeille. (1) EYVL L 262, 27.9.1976. (2) EYVL L 26, 1.2.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0094/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Valtion omistamien telakoiden Astanon ja Bazãnin mahdollinen yhdistyminen Galiciassa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0176 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0094/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Valtion omistamien telakoiden Astanon ja Bazãnin mahdollinen yhdistyminen Galiciassa Galiciassa sijaitsevan valtion omistaman Astanon pääjohtaja on esittänyt, että eräs mahdollisuus yrityksen tulevaisuuden turvaamiseksi olisi fuusioituminen toisen valtiollisen yrityksen Bazãnin kanssa, joka omistaa myös yrityksen Ferrolin alueella. Näin Astano voisi jälleen ryhtyä harjoittamaan perinteistä laivanrakennusta. Voiko komissio vahvistaa tämän mahdollisuuden? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Astanon ja Bazanin mahdollinen yhdistyminen on Espanjan viranomaisille kuuluva asia. Komission olisi kuitenkin varmistettava, että laivanrakennusta koskevia valtiontukisääntöjä noudatetaan. Tällainen sulautuminen ei vaikuttaisi Astanon toimintaa koskeviin rajoituksiin. Kuten komissio on vastannut arvoisan kysyjän edelliseen kysymykseen E-0095/00(1) sekä aikaisempiin vastaavanlaisiin kysymyksiin, Astanon telakan sulkeminen oli yksi niistä ehdoista, joita asetettiin komission hyväksyessä vuonna 1997 julkisessa omistuksessa oleville Espanjan telakoille myönnettävän merkittävän valtiontuen. (1) Katso sivu 176.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0186/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Radioaktiivisten aineiden valvomaton hautaaminen Albaniassa ja Etelä-Balkanilla.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0186/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Radioaktiivisten aineiden valvomaton hautaaminen Albaniassa ja Etelä-Balkanilla Kreikan yleisen järjestyksen ministerin ja Italian sisäministerin viimeaikaisessa tapaamisessa Roomassa (jossa oli läsnä vastaava Albanian ministeri) tuotiin esiin huoli siitä, että yritykset haudata valvonnan ulkopuolella radioaktiivisia aineita aiheuttavat mahdollisesti Adrianmeren saastumisen, ja keskusteltiin siitä, miten radioaktiivisten aineiden salakuljetus ja niiden kanavoiminen Albaniaan ja Etelä-Balkanille saataisiin loppumaan. 1. Mitä tietoja komissiolla on radioaktiivisten aineiden salakuljetuksesta Albaniaan ja muihin Balkanin maihin? 2. Mihin toimiin se ryhtyy rajoittaakseen Adrianmeren saastumista, joka aiheutuu siitä, että radioaktiivisia aineita jätetään ympäristöön valvomattomalla tavalla? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2000) 1. Komissio saa säännöllisesti tietoja viranomaisten paljastamista ydin- ja radioaktiivisten aineiden salakuljetustapauksista. Komissio tuntee entisessä Jugoslaviassa ja Albaniassa olevat erityisongelmat. Sen vuoksi ympäristöasiain pääosaston säteilysuojeluyksikkö on luonut kattavan valistus- ja koulutusohjelman, jonka yhtenä tarkoituksena on auttaa Balkanin maita ottamaan käyttöön tehokkaita toimenpiteitä ydinaineiden salakuljetuksen nujertamiseksi. Myös Albanian tiedeakatemian alaisuudessa toimii ydinfysiikan instituutti. Tämä instituutti on perustanut kaksi tarkastustyöryhmää sijoitettaviksi Durresin ja Tiranan tulleihin. Näiden työryhmien tehtävänä on muun muassa radioaktiivisten jätteiden salakuljetuksen valvominen. 2. Adrianmeren osalta Albanian viranomaiset ilmoittavat, että heillä ei ole tietoa kyseisen kaltaisesta saastumisesta. Tulevaa vakautus- ja assosiaatiosopimusta entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (EJTM)kanssa koskevissa neuvotteluohjeissa arkojen materiaalien, radioaktiiviset aineet mukaan luettuina, kuljetusten valvonnan ja tarkastuksen lujittaminen tunnistetaan yhdeksi mahdolliseksi yhteistyöalaksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0185/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön direktiivin 92/43 jättäminen täytäntöönpanematta Kreikassa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0185/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteisön direktiivin 92/43 jättäminen täytäntöönpanematta Kreikassa Päätöksellä C-329/96 Kreikka on tuomittu siitä, ettei se ole ajoissa pannut täytäntöön luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettua direktiiviä 92/43(1) Voiko komissio kertoa minulle, onko Kreikka tämän tuomitsevan päätöksen jälkeen pannut kyseisen direktiivin täytäntöön ja mikäli se ei ole näin tehnyt, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Kreikan lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle tammikuussa 1999 yhteisöjen tuomioistuimen 26. kesäkuuta 1997 antaman tuomion(1) johdosta 11. joulukuuta 1998 tehdystä ministeriöiden yhteisestä päätöksestä N:o 33318/3028, jolla luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. maaliskuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY saatetaan osaksi Kreikan lainsäädäntöä. (1) Asia C-329/96.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0310/00 esittäjä(t): Lutz Goepel (PPE-DE) komissiolle. Komission Euroopan kauppa- ja kuluttajalainsäädännön instituutilla teettämät tutkimukset.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0310/00 esittäjä(t): Lutz Goepel (PPE-DE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Komission Euroopan kauppa- ja kuluttajalainsäädännön instituutilla teettämät tutkimukset Voiko komissio antaa luettelon tutkimuksista, jotka se on teettänyt Berliinissä sijaitsevalla Euroopan kauppa- ja kuluttajalainsäädännön instituutilla vuosina 19911999? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2000) Vuosina 19911999 terveys- ja kuluttaja-asioista vastaava pääosasto tilasi kolme tutkimusta Euroopan kauppa- ja kuluttajalainsäädännön instituutilta (Vereinigtes Institut für Europäisches Wirtschafts- und Verbraucherrecht). Ensimmäisessä tutkimuksessa kerättiin tietoja kuluttajasopimusten kohtuuttomia sopimusehtoja koskevasta Saksan oikeuskäytännöstä ja analysoitiin sitä. Vuonna 1995 tehdyn sopimuksen arvo oli 81 000 euroa. Toisen tutkimuksen aiheina olivat ovelta ovelle -myynti, pyramidimyynti ja verkostomarkkinointi. Tämän vuonna 1998 tehdyn sopimuksen arvo oli 67 900 euroa. Kolmas tutkimus käsitteli rehtiä kaupankäyntiä koskevan yleisen lainsäädäntökehyksen toteutettavuutta. Sopimus tehtiin vuonna 1999, ja sen arvo oli 78 400 euroa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0161/00 esittäjä(t): Ole Andreasen (ELDR) komissiolle. Tiedotuspolitiikka.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0189 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0161/00 esittäjä(t): Ole Andreasen (ELDR) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Tiedotuspolitiikka Helsingissä 10.11. joulukuuta 1999 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettiin pyytää komissiota tutkimaan yleisluonteista kysymystä unionin tiedotuspolitiikasta. Miten komissio aikoo menetellä kyseisen tutkimuksen suhteen? Aikooko se pyytää ulkopuolista tahoa tekemään tutkimuksen? Jo se ei aio, mikä yksikkö tai pääosasto on vastuussa tutkimuksesta? Aikooko komissio käyttää Euroopan parlamentin apua ja jos aikoo, mihin yksiköihin tai valiokuntiin se aikoo ottaa yhteyttä? Miten komissio aikoo koordinoida tämän tutkimuksen ja antamansa suositukset komission jäsenen Neil Kinnockin uudistusta koskevasta strategisesta tiedonannosta tekemän työn kanssa? Mikä on tutkimuksen aikataulu? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 2000) Komissio on ottanut huomioon Helsingissä 10.11. joulukuuta 1999 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmät tiedotuspolitiikasta ja alkanut valmistella tiedonantoa Vuoropuhelu kansalaisten kanssa. Uusi strategia perustuu jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa toteutettaviin yhteistyökumppanuuksiin, ja siinä hyödynnetään asiaan liittyviä hajautettuja verkkoja jäsenvaltioissa. Parlamentti osallistuu täysipainoisesti asian käsittelyyn. Uusi tiedotuspolitiikkaa koskeva strategia, jota kehitetään osana komission laajempaa uudistusta, julkistetaan piakkoin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0555/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Jäsenvaltion omien kansalaisten eriarvoinen kohtelu.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0203 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0555/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Jäsenvaltion omien kansalaisten eriarvoinen kohtelu Tanskan hallitus on esittänyt lakiehdotuksen Tanskan lomalainsäädännön muuttamiseksi. Ehdotuksessa annetaan yleisen työehtosopimuksen tehneille työntekijöille mahdollisuus siirtää 20 päivää ylittävä lomapäivien määrä seuraavalle lomavuodelle. Uutta säännöstä ei sovelleta työntekijöihin, joilla ei ole työehtosopimusta. Lakiehdotus johtaa siihen, että Tanskan kansalaiset ovat seuraavalle lomavuodelle siirrettävien lomapäivien osalta eriarvoisessa asemassa. Ratkaisevaa on kuuluminen yleisen työehtosopimuksen piiriin. Pitääkö komissio perustamissopimuksen mukaisena sitä, että jäsenvaltio kohtelee omia kansalaisiaan eriarvoisesti omien rajojensa sisällä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2000) Tietyistä työajan järjestämiseen liittyvistä seikoista annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY(1) 7 artiklassa todetaan, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jokainen työntekijä saa vähintään neljän viikon palkallisen vuosiloman tällaisen loman saamiselle ja myöntämiselle kansallisessa lainsäädännössä ja/tai käytännössä vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Kysymys kuuluu Tanskan viranomaisten toimivaltaan edellyttäen, että mahdollisesti muutettavassa Tanskan lainsäädännössä taataan neuvoston direktiivin 93/104/EY noudattaminen. (1) EYVL L 307, 13.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0286/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Roomassa ilmestyvän Il Tempo-päivälehden vaikeudet.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0286/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Roomassa ilmestyvän Il Tempo-päivälehden vaikeudet Tunnetun Roomassa ilmestyvän Il Tempo-päivälehden vaikeudet ovat hiljattain herättäneet laajaa keskustelua. Lehti ei ole ollut myynnissä lehtikioskeissa moneen päivään protestina kustantajan toimille, joka on suhtautuu edelleen nuivasti työntekijöiden ja ammattijärjestöjen esittämään neuvottelupyyntöön, jotta kustantajan uudistuspolitiikan vuoksi vaarantuneita työpaikkoja koskeva kysymys voitaisiin ratkaista. Kustantaja ei näytä aikovan noudattaa toimittajien ja painotyöntekijöiden ammattijärjestöjen kanssa solmittuja sopimuksia ja työsopimuksia. Tämän lisäksi on esiintynyt monia omistussuhteisiin liittyviä epäselvyyksiä. Itse asiassa näyttää siltä, että huomattava osa varoista, joilla kyseinen kustantamo Bonifaci on hankkinut Editrice Romana -kustantamon olisi maksettu käyttämällä Editrice Romana -kustantamon varoja eli sen yhtiön varoja, jonka osakkeet ovat olleet kaupan kohteena. Edellä mainitun perusteella tiedustelisin seuraava: 1. Aikooko komissio puuttua asiaan selvittääkseen roomalaista kustantamoa koskevan kaupan laillisuuden ja tarkistaa, että siitä ei ole haittaa vapaalle kilpailulle? 2. Aikooko komissio pyytää Italian viranomaisia ryhtymään toimiin merkittävän sanomalehden ja sananvapauden suojelemiseksi, jotka Bonifaci-kustantamon toimet voisivat vaarantaa? 3. Mikä on komission yleinen arvio tästä asiasta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä huoleistuneisuuden ilmaisemisesta kyseistä lehteä koskevista seikoista. Kysymyksen sisältämillä tiedoilla ei kuitenkaan ole minkäänlaista rajatylittävää ulottuvuutta, joka liittyisi vapaan liikkuvuuden periaatteiden tai kilpailusääntöjen soveltamiseen sisämarkkinoilla. Näin ollen ei ole komission asia ottaa kantaa esitettyihin seikkoihin.