ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2851/02 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle. Turkeilla käytävä kauppa.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0020 - 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2851/02 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2002) Aihe: Turkeilla käytävä kauppa Yhdysvaltalaisen Humane Society -järjestön ja Humane Society International -järjestön tutkimuksista kävi elokuussa 2002 ilmi, että Wienissä ja muissa Itävallan kaupungeissa oli myytävänä aasialaisia kotikissojen turkkeja. Tämä tarkoittaa, että nykyisin kissojen ja koirien turkkeja myydään kuluttajille seitsemässä Euroopan unionin jäsenvaltiossa. Ison-Britannian viranomaiset uskovat, että tällaisia turkkeja on kaupan. Kuinka komissio perustelee kantansa, jonka mukaan tämä kaupankäynti ei ole sisämarkkinoiden ongelma, vaikka turkkeja myydään yli puolessa jäsenvaltioista? Pitäisikö kissojen ja koirien turkeilla käytävän kaupan kuulua Euroopan unionin harjoittaman valvonnan piiriin, koska kuluttajat eivät saa ostoksistaan riittävästi tietoa? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2851/02 ja E-3088/02 (14. marraskuuta 2002) Vaikka kissan- ja koirannahkojen valmistus, käyttö, kauppa ja tuonti kiellettäisiinkin kokonaan eräiden jäsenvaltioiden toivomalla tavalla ja lukuisten unionissa tehtyjen pyyntöjen perusteella, on ilmeistä, ettei tämän toimenpiteen pontimena ole huoli eläinten hyvinvoinnista, sillä kieltoa sovellettaisiin eläinten elin- ja kuolinolosuhteista riippumatta. Perustelut liittyvät pikemminkin eettisiin ratkaisuihin eli siihen, onko suotavaa käyttää pääasiassa seuraeläiminä pidetyistä eläimistä valmistettuja tuotteita. Yleiseen moraalin suojeluun liittyvän toimenpiteen voidaan katsoa kuuluvan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio ei aio järjestää eurooppalaisille kuluttajille suunnattua tiedotuskampanjaa turkistuotteiden valmistuksessa käytettävistä materiaaleista eikä komission tiedossa ole, että tällaisia suunnitelmia olisi vireillä myöskään jäsenvaltioissa. Komissio seuraa tilannetta kuitenkin tarkkaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2860/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle. Toimintaohjelman (aidsin torjunta) vuosikertomuksen ilmestymisen viivästyminen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0024 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2860/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle (10. lokakuuta 2002) Aihe: Toimintaohjelman (aidsin torjunta) vuosikertomuksen ilmestymisen viivästyminen Toimintaohjelma HI-virusta ja aidsia, malariaa ja tuberkuloosia koskevasta nopeutetusta toiminnasta köyhyyden vähentämisessä hyväksyttiin 21. helmikuuta 2001. Helmikuussa 2002 kansalaisjärjestöille luvattiin kauppapolitiikasta vastaavan pääosaston järjestämässä kuulemistilaisuudessa, että toimintaohjelman ensimmäistä vuotta tarkasteleva erityinen vuosikertomus ilmestyisi piakkoin. Kyseistä vuosikertomusta ei ole vieläkään annettu ja huhujen mukaan tämän toimintaohjelman tarkastelu aiotaan sisällyttää Euroopan komission yleiseen vuosikertomukseen. 1. Aikooko Euroopan komissio lunastaa lupauksensa, jonka mukaan se raportoi toimintaohjelmasta erityisessä vuosikertomuksessa? 2. Jos vastaus on kielteinen, miksi se aiemmin lupasi tehdä niin? 3. Miten Euroopan komissio määrittelee käsitteen piakkoin? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 2002) Komissio on parhaillaan viimeistelemässä laajaa toimintaohjelmaa koskevaa analyysiä 18 kuukautta ohjelman hyväksymisen jälkeen. Koska toimintaohjelma edellyttää joukkoa uusia ja tärkeitä toimintapolitiikkaa, ohjelmatoimintaa ja toteutusta koskevia aloitteita, ohjelmasta laaditaan tällä kertaa todellakin erillinen kertomus kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevan vuosikertomuksen lisäksi. Kertomuksen odotetaan tulevan hyväksytyksi tammikuussa 2003. Komissio pitää siis lupauksensa. Kertomuksen laatiminen on viivästynyt pääasiassa sen vuoksi, että komissio sijoittaa aikaa ja varoja maailmanlaajuiseen rahastoon ihmisen immuunikatoviruksen ja immuunikadon (HIV/AIDS), tuberkuloosin ja malarian torjuntaan, teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehtyä sopimusta (TRIPS) ja kansanterveyttä koskevan Dohan julistuksen jatkotoimiin, Euroopan ja kehitysmaiden kliinisiä kokeita koskevan ohjelman perustamiseen ja keskusteluihin parlamentin ja neuvoston kanssa toimintaohjelmaa varten luotavaa erityistä budjettikohtaa koskevasta asetuksesta, jotka ovat kaikki toimintaohjelmassa määriteltyjä toimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3582/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Erika-lainsäädäntöpakettien täytäntöönpano EU:n jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0085 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3582/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (13. joulukuuta 2002) Aihe: Erika-lainsäädäntöpakettien täytäntöönpano EU:n jäsenvaltioissa Mikä on Erika-lainsäädäntöpakettien täytäntöönpanon aste EU:n jäsenvaltioissa? Mitkä valtiot estivät sen, että kyseisen lainsäädännön toimenpiteiden aikaistamisesta olisi päästy sopuun? Millä syillä ne perustelivat tällaista kantaansa? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02, E-3589/02, E-3625/02 ja E-3761/02 (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvosto pyytää arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan puheenjohtajavaltion vuoden 2002 joulukuussa pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa neuvoston puolesta antamaan julkilausumaan, jossa käsitellään kaikkia heidän esittämissään kysymyksissä esiin tuotuja seikkoja, sekä vastauksiin, jotka neuvosto antoi Josu Ortuondo Larrean, Manuel Medina Ortegan, Camilo Nogueira Románin ja John Cushnahanin kirjallisiin kysymyksiin nro H-0833/02, H-0839/02, H-0847/02 ja H-0871/02 kyselytunnilla Strasbourgissa 15. tammikuuta 2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3506/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) neuvostolle. Siham Qandahin kohtelu Jordaniassa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0076 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3506/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) neuvostolle (10. joulukuuta 2002) Aihe: Siham Qandahin kohtelu Jordaniassa Onko neuvosto tietoinen Siham Qandahin vaikeasta tilanteesta Jordaniassa? Äänestäjäni ottivat minuun yhteyttä ilmaisten huolensa tiedoista, joiden mukaan Qandah olisi joutunut viemään lapsensa turvapaikkaan. Qandahilta oli evätty lasten huoltajuus, koska hän kasvatti heitä kristinuskoon, ja nyt hän pelkää, että lapset otetaan huostaan. Aikooko neuvosto ottaa asian esille Jordanian viranomaisten kanssa ja pyrkiä löytämään ratkaisun tähän ikävään tilanteeseen? Vastaus (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvostolla ei ole tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista. Neuvosto on kuitenkin aina korostanut Jordanian kanssa assosiaatiosopimuksen puitteissa pidettävien kokousten yhteydessä, että suhteet Jordaniaan perustuvat yhteiseen demokratian periaatteiden ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, joka on keskeinen osa sopimusta sen 2 artiklan mukaisesti. Uskonnonvapaus kuuluu kunnioitettaviin perusoikeuksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3390/02 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle. Kastanjaviljelykset vaikeuksissa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0066 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3390/02 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle (28. marraskuuta 2002) Aihe: Kastanjaviljelykset vaikeuksissa Pähkinäalalla kastanjan tuotanto on niin vähäistä, että sille ei myönnetä lainkaan yhteisen maatalouspolitiikan suoraa tukea kuten muulle alan tuotannolle. Kastanjanviljelyllä on kuitenkin kiistaton vaikutus talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön sen tuotantoalueilla. Kastanjaviljelykset ovat arvokkaita ympäristölle, mutta niiden säilyminen on vaarassa kuivuuden, kasvitautien ja viljelijöiden alhaisten ansiotulojen takia. Lisäksi kaupunkisuunnittelun aiheuttamat paineet ja keinottelu muilla yhteisön tukea saavilla tuotteilla uhkaavat kastanjaviljelyksiä. Tällä hetkellä ala on vaikeuksissa, minkä seurauksena tuotanto on laskenut merkittävästi. Andalusian itsehallintoalueella Huelvan maakunnassa kastanjasato on ollut vajaat 700 000 kiloa, kun tavallisesti tuotanto yltää noin 6 miljoonaan kiloon 5 000 hehtaarin kastanjametsäalueella. Onko komissio tietoinen siitä, että kastanjan tuotanto on vaikeuksissa? Jos on, niin suunnitteleeko komissio erityisiä toimia arvokkaan tuotannon säilyttämiseksi? Jos ei, niin miksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2003) Komissio on tietoinen kastanjanviljelyalan ongelmista, jotka ilmeisestikin aiheuttavat taloudellisia, ympäristöllisiä ja sosiaalisia vaikeuksia Huelvan alueen tuottajille. Yhteisöllä on käytettävissään erilaisia välineitä tällaisten tilanteiden korjaamiseksi. Vaikka kastanjoihin ei sovelletakaan erityistoimenpiteitä, joista säädetään pähkinöiden osalta hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 18 päivänä toukokuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72(1) II a osastossa, taloudellista tukea tuotannon ja kaupan pitämisen tehostamiseen on saatavilla hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2200/96(2) säädetyistä toimintarahastoista. Taloudellista tukea kastanjantuotannon ympäristöllisen ja sosiaalisen merkityksen edistämiseen on tarjolla myös maaseudun kehittämistoimenpiteiden kautta. (1) EYVL L 118, 20.5.1972, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1363/95, 15. kesäkuuta 1995, EYVL L 132, 16.6.1995. (2) EYVL L 297, 21.11.1996, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 911/2002, 30. toukokuuta 2002, EYVL L 142, 31.5.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2946/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Merisotaharjoituksissa käytettävästä korkean taajuuden teknologiasta valaille aiheutuvat vaarat.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0030 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2946/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. lokakuuta 2002) Aihe: Merisotaharjoituksissa käytettävästä korkean taajuuden teknologiasta valaille aiheutuvat vaarat Jokin aika sitten Greenpeace syytti Natoa Kanarian saarten alueella sotaharjoitusten aikana tapahtuneesta kuudentoista valaan kuolemasta, jonka syyksi se katsoi korkean taajuuden kaikuluotainten aiheuttaman melusaasteen. Monet valtioista riippumattomat ympäristöjärjestöt, esimerkiksi Luonnonvarojen puolustusneuvosto (Natural Resources Defence Council, NRDC), katsovat, että tämän teknologian yleistyminen vaarantaa erittäin suuressa määrin monien merieläinlajien hengissä säilymisen. Aikooko komissio suorittaa tutkimuksia ja selvittää vastuut? Mitä konkreettisia aloitteita se aikoo tehdä tämäntyyppisten kaikuluotainten käytön estämiseksi? Onko komissiolle ensisijainen asia, osana meriympäristön suojelua, antaa tämän teknologian merieläinlajien säilymiseen kohdistuvan vaikutuksen tutkiminen erityisen komitean tehtäväksi ja miettiä mahdollisia vaihtoehtoisia ratkaisuja? Missä osissa Välimerta vaara on erityisen suuri? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Lucasin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2797/02(1). (1) Katso sivu 17.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3521/02 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Satamatarkastukset.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0061 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3521/02 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (10. joulukuuta 2002) Aihe: Satamatarkastukset Gibraltarin hallituksen Internet-sivuilla (www.gibraltar.gov.uk) ilmoitettiin 14. marraskuuta, että MV Prestige alus, joka haaksirikkoutui Galician rannikolla 13. marraskuuta, tuli Gibraltarin vesille vain kerran viimeisten neljän vuoden aikana ja silloinkin satamaan saapumatta vain tankkaamaan (bunkering). Tästä ilmoituksesta voidaan päätellä, että kun alus tankkaa (bunkering) kyseisillä vesillä ja tankkialuksen välityksellä, joka toimii kiinteänä sataman yhteydessä, Gibraltarin viranomaiset eivät katso velvollisuudekseen suorittaa kansainvälisten ja yhteisön määräysten mukaisia tarkastuksia (Port State Control). Yhtyykö komissio tähän tulkintaan? Katsooko komissio, että tankkaaminen on satamatoiminto ja että siihen olisi sovellettava satamatoimintoja koskevista määräyksistä johtuvia kaikkia velvollisuuksia? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 2003) Komissio katsoo, että olisi väärin pitää tankkaamista sellaisena toimintona, jonka perusteella aluksella ei voitaisi suorittaa tarkastusta satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi, sillä neuvoston direktiivin 95/21/EY(1) 3 artiklan mukaan direktiiviä sovelletaan sellaiseen alukseen ja sen miehistöön, joka saapuu jäsenvaltion satamaan tai off-shore-rakenteen luo, tai on ankkuroituna sellaisen sataman tai rakenteen edustalla. Mitä tulee alusten öljytankkauksiin Gibraltarilla, parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi García Margallo y Marfilin joulukuussa 2002 pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa esittämään suulliseen kysymykseen H-0800/02. (1) Neuvoston direktiivi 95/21/ETY, annettu 19. kesäkuuta 1995, alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) (EYVL L 175, 7.7.1995).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3587/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Galician rannikon julistaminen EU:n katastrofialueeksi Prestigen haaksirikon vuoksi.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0086 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3587/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (13. joulukuuta 2002) Aihe: Galician rannikon julistaminen EU:n katastrofialueeksi Prestigen haaksirikon vuoksi Prestigen haaksirikon ja kuuden samantyyppisen Galiciassa tapahtuneen onnettomuuden takia alue on eniten traagisista onnettomuuksista kärsinyt alue maailmassa. On myös otettava huomioon poliittiset syyt ja laiminlyönnit, jotka ovat aiheuttaneet onnettomuudet. Aikooko neuvosto julistaa Galician rannikon katastrofialueeksi ja antaa tarvittavan rahoituksellisen ja poliittisen tuen, jotta Galician taloudellinen, sosiaalinen ja ekologinen toipuminen saadaan käyntiin? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02, E-3589/02, E-3625/02 ja E-3761/02 (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvosto pyytää arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan puheenjohtajavaltion vuoden 2002 joulukuussa pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa neuvoston puolesta antamaan julkilausumaan, jossa käsitellään kaikkia heidän esittämissään kysymyksissä esiin tuotuja seikkoja, sekä vastauksiin, jotka neuvosto antoi Josu Ortuondo Larrean, Manuel Medina Ortegan, Camilo Nogueira Románin ja John Cushnahanin kirjallisiin kysymyksiin nro H-0833/02, H-0839/02, H-0847/02 ja H-0871/02 kyselytunnilla Strasbourgissa 15. tammikuuta 2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3427/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Frosinonen kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0070 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3427/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (2. joulukuuta 2002) Aihe: Frosinonen kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön seurantakomitea julkaisi syyskuussa 2002 selvityksen Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Selvityksestä käy huolestuttavalla tavalla ilmi, miten hitaasti ja tehottomasti paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita. Itse asiassa vuoden 2000 maksusitoumukset olisivat vain 2 prosenttia koko yhteisön tukikehyksestä. Komissio on useaan otteeseen muistuttanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät epäasianmukaisesti yhteisön varoja. Ottaen huomioon, että erityisesti tietyillä paikallisilla viranomaisilla, kuten esimerkiksi Frosinonen kunnan viranomaisilla, on todellinen tarve käyttää yhteisön varoja lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntatoimenpiteisiin, tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Onko Frosinonen kunta esittänyt Daphne-ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Frosinonen kunta saanut rahoitusta edellä mainittuihin hankkeisiin? 3. Onko kyseisiä varoja jo käytetty? António Vitorino komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 2003) Frosinonen kunta ei ole tehnyt Daphne-ohjelmaan vuoden 1997 jälkeen yhtään ehdotusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3590/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Komission erityistoimenpiteet merikatastrofien ehkäisemiseksi ja niiden aiheuttamien tuhojen korjaamiseksi äärimmäisen tärkeällä Galician rannikon kautta kulkevalla merikäytävällä.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0091 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3590/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (13. joulukuuta 2002) Aihe: Komission erityistoimenpiteet merikatastrofien ehkäisemiseksi ja niiden aiheuttamien tuhojen korjaamiseksi äärimmäisen tärkeällä Galician rannikon kautta kulkevalla merikäytävällä Galicia on kärsinyt viime vuosina perättäisistä traagisista merionnettomuuksista. Mihin erityistoimenpiteisiin komissio on ryhtynyt merikatastrofien ehkäisemiseksi ja niiden aiheuttamien tuhojen korjaamiseksi äärimmäisen tärkeällä Galician rannikon kautta kulkevalla merikäytävällä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2003) Komissio antoi 3. joulukuuta 2002 tiedonannon(1) meriturvallisuuden parantamiseksi ja rantojen suojelemiseksi EU:ssa. Liikenneneuvosto antoi 6. joulukuuta 2002 päätelmät, joissa se tuki komission aloitteita tämän tyyppisten katastrofien ehkäisemiseksi ja niiden seurausten lieventämiseksi. Komission toimet ovat jo tuottaneet konkreettisia tuloksia. Esimerkiksi 20. joulukuuta 2002 komissio antoi parlamentille ja neuvostolle asetusehdotuksen(2), jolla kiellettäisiin raskasöljykuljetukset EU:n satamiin tulevissa tai niistä lähtevissä yksirunkoaluksissa ja nopeutettaisiin yksirunkoalusten korvaamista kaksirunkoaluksilla. Lisäksi komissio valmistelee useita lainsäädäntöehdotuksia seuraamusten asettamiseksi kaikille tahoille (ei ainoastaan aluksen omistajille, vaan myös rahdin omistajille, luokituslaitoksille ja muille asianosaisille), jotka ovat vakavan laiminlyönnin kautta vastuussa pilaantumisesta. Yleisemmällä tasolla komissio katsoo, että nykyisessä merioikeudessa painotetaan liikaa oikeutta vapaaseen merenkulkuun rantavaltioiden oikeuksien kustannuksella. Rantavaltioiden on pystyttävä suojautumaan selvästi normit alittavien alusten aiheuttamalta riskiltä. Kuten komissio 3. joulukuuta 2002 antamassaan tiedonannossa toteaa, se ryhtyy toimiin kansainvälisen merioikeusyleissopimuksen tarkistamiseksi tältä osin. (1) KOM(2002) 681 lopullinen. (2) KOM(2002) 780 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2561/02

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(10. syyskuuta 2002)

Aihe: Rahoituspalvelujen harmonisointi

Onko komission mielestä mitään syytä siihen, että yhtiöiden listautumissääntöihin sovellettaisiin enimmäisharmonisointia, jolla rajoitetaan jäsenvaltioiden oikeutta lisätä yhtiöiden hallintojärjestelmää tai ilmoituksia koskevia vaatimuksia, vai ovatko minimimääräykset sopivampi toimintatapa tässä tapauksessa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(4. lokakuuta 2002)

Yhteisön lainsäädäntö ei tällä haavaa estä jäsenvaltioita antamasta kokonaan uusia tai entisiä tiukempia julkisesti noteerattujen yhtiöiden virallista listautumista koskevia sääntöjä. Näin ollen listautumista koskeva direktiivi 2001/34/EY(1) tai yhteisön yhtiöoikeusdirektiivit eivät sisällä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa enimmäisyhdenmukaistamiseen pyrkivää lähestymistapaa.

Tilanne ei muutu silloinkaan, kun Eurooppa-neuvoston vuoteen 2005 mennessä pyytämä rahoituspalveluja koskeva toimintasuunnitelma valmistuu.

Toimintasuunnitelma kuitenkin varmasti johtaa uusien arvopaperimarkkinoita sääntelevien direktiivien antamiseen. Komissio esittää muun muassa, että enimmäisyhdenmukaistamista sovellettaisiin osakeantiesitteiden julkaisemista koskeviin sääntöihin(2). Komissio katsoo enimmäisyhdenmukaistamisen varmistavan sen, että osakeantiesitteen hyväksyminen arvopaperin liikkeeseenlaskijan jäsenvaltiossa otetaan saman tien huomioon myös kaikissa muissa jäsenvaltioissa, joiden säännellyillä markkinoilla liikkeellelaskija mahdollisesti haluaa kerätä pääomaa. Kyseessä olisi siis niin kutsuttu osakeantiesitteen yhden hyväksynnän periaate. Tavoite sai täyden kannatuksen ehdotuksen ensimmäisessä parlamentin käsittelyssä.

Osakeantiesitteen julkaiseminen ei kuitenkaan ole ainoa ehto, jonka mukaisesti arvopaperit lasketaan liikkeelle jäsenvaltioiden säännellyillä markkinoilla, vaan huomioon täytyy ottaa myös monet kansallisen lain tai pörssilain vaatimukset. Niitä ovat esimerkiksi yhtiön vähimmäispääomaan, aiempiin tuloksiin ja hallinnointijärjestelmään liittyvät tiedot tai muut tiedot, joita ei ilmoiteta osakeantiesitteessä ja joita komission esitys ei näin ollen koske.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/34/EY, annettu 28 päivänä toukokuuta 2001, arvopaperien ottamisesta viralliselle pörssilistalle sekä siihen liittyvästä tiedonantovelvollisuudesta (EYVL L 184, 6.7.2001).

(2) Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä sekä direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta [KOM(2002) 460 lopullinen, ei vielä julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä].
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2396/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Yhteistyö Iranin viranomaisten kanssa huumeiden salakuljetuksen torjumiseksi.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0061 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2396/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (5. elokuuta 2002) Aihe: Yhteistyö Iranin viranomaisten kanssa huumeiden salakuljetuksen torjumiseksi Iran on yksi niistä maista, joita huumeiden salakuljettajat käyttävät kovien huumeiden kuljettamiseen Afganistanista ja Pakistanista Euroopan unioniin. Iranin huumevalvontavirastolla on keskeisen tärkeä tehtävä huumeiden salakuljetuksen torjunnassa. Torjuntatyötä vaikeuttaa tällä hetkellä se, että Euroopan unioni on kieltäytynyt järjestämästä yönäköön liittyvää uusinta tekniikkaa, jonka avulla rajan yli laittomasti kulkevat huumeiden salakuljettajat voitaisiin helpommin havaita. Katsooko Euroopan komissio, että mahdollisuus käyttää edellä mainittua tekniikkaa aiheuttaisi vakavaa uhkaa Euroopan unionin turvallisuudelle? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 2002) Kaksikäyttötuotteiden ja -teknologian vientiä koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 22. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1334/2000(1) mukaan sellaisten siviilikäyttöön tarkoitettujen tuotteiden, joita voidaan käyttää myös sotilaallisiin tarkoituksiin, vieminen edellyttää vientilupaa. Asetuksella sallitaan jäsenvaltioiden vaatia (4 ja 5 artiklassa säädetyin edellytyksin) ennakkosuostumusta sellaisten kaksikäyttötuotteiden vientiin, joita ei luetella asetuksen liitteissä eikä sen myöhemmissä muutoksissa. Asetuksen 6 artiklan mukaan vientiluvan myöntävät sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, johon viejä on sijoittautunut. Huipputekniikkaa olevien yökiikareiden, jotka mahdollistavat näkemisen yölläkin, voidaan katsoa sisältävän sellaista teknologiaa, jota voidaan hyödyntää myös sotilastarkoituksiin. Näin ollen jäsenvaltiot voivat soveltaa asetusta (EY) N:o 1334/2000 ja sen myöhempiä muutoksia tällaisten kiikareiden vientiin. Jäsenvaltiot voivat kyseisen asetuksen nojalla kieltäytyä kysymyksessä mainittujen kiikareiden viennistä. Asetuksen 9 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden välisistä neuvotteluista, jos jokin jäsenvaltio on kieltäytynyt tietyn tuotteen viennistä yhteisön ulkopuoliseen maahan. Yhteisö ei myönnä vientilupia eikä sillä ole toimivaltaa arvioida, ovatko jäsenvaltioiden päätökset viennin epäämisestä aiheellisia. (1) EYVL L 159, 30.6.2000.