ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0789/98 neuvostolle esittäjä(t): Wilmya Zimmermann (PSE) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Yhteinen eurooppalainen vapaapäivä: 9. toukokuuta Euroopan komissio on myös ¨Kansalaisten Eurooppa¨ -ohjelman avulla tuonut selkeästi esille tarpeen ryhtyä toimiin, jotta Euroopan kansalaiset voisivat samastua unioniin yhä enenevässä määrin. Tässä yhteydessä eräs asiaan voimakkaasti vaikuttava tekijä tulee varmastikin olemaan yhtenäisvaluutan käyttöönotto. Unioniin samastuminen voidaan kuitenkin saavuttaa myös viettämällä yhteistä vapaapäivää. Tällöin Euroopan unionin lipun ja Eurooppa-hymnin lisäksi Euroopan kansalaisia yhdistäisi uusi yhteinen symboli. Yhteiseksi eurooppalaiseksi vapaapäiväksi soveltuisi hyvin 9. toukokuuta (toisen maailmansodan vuosipäivän jälkeinen päivä sekä päivä, jolloin Robert Schumann vuonna 1950 antoi julistuksen, joka johti Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamiseen). 1. Onko neuvosto tähän mennessä tehnyt tähän asiaan liittyviä ehdotuksia? 2. Mikä on neuvoston kanta ehdotukseen, jonka mukaan yhteinen vapaapäivä otettaisiin käyttöön järjestämällä yhteisiä tapahtumia kaikissa jäsenvaltioissa 9. toukokuuta 2000? Vastaus (28. toukokuuta 1998) 1. Perustamissopimusten nojalla komission tehtävänä on tehdä ehdotuksia neuvostolle perustamissopimusten mukaisia menettelytapoja noudattaen. 2. Tässä vaiheessa neuvosto ei ole saanut käsiteltäväkseen komission ehdotusta arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamasta asiasta. On muistettava, että 9. toukokuuta vietettävää Eurooppa-päivää varten järjestettäville kulttuuritapahtumille voidaan myöntää rahoitustukea Kaleidoskooppi-ohjelman mukaisesti ((Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös n:o 719/96/EY, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1996, taide- ja kulttuuritoimintaa koskevasta Euroopan laajuisesta tukiohjelmasta, EYVL L 99, 20.4.1996. )), jos kyseiset tapahtumat järjestetään vähintään kolmen jäsenvaltion kulttuurialan toimijoiden yhteistyöllä. 3. Lisäksi, ottaen huomioon vuoden 2000 symbolinen erityismerkitys, neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden ministerit hyväksyivät 20. marraskuuta 1995 seuraavien yhdeksän kaupungin nimeämisen kyseisen vuoden Euroopan kulttuurikaupungeiksi: Avignon (Ranska), Bergen (Norja), Bologna (Italia), Bryssel (Belgia), Krakova (Puola), Helsinki (Suomi), Praha (Tshekin tasavalta), Reykjavik (Islanti), Santiago de Compostela (Espanja). Näitä kaupunkeja kehotetaan sovittamaan yhteen ohjelmansa ja määrittämään yhteinen aihe kyseiselle tapahtumalle: näin ne voivat yhdessä osallistua vuoden 2000 eurooppalaisen kulttuurialueen järjestämiseen.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0621/98 komissiolle esittäjä(t): Angela Billingham (PSE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Kurdiyhteisö Diyarbakirissa Tietääkö komissio, että Diyarbakirissa asuvaa kurdiyhteisöä myrkytettäisiin vedenjakeluun pumpattavalla jätevedellä? Väitetään, että aikaisemmin hyvin hedelmällinen laakso on kuolemassa ja että monet lapset sairastuvat. Jos tämä on totta, voidaanko tämä hyväksyä maalta, joka hakee Euroopan unionin jäsenyyttä? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1998) Komissio on tietoinen Turkin kaakkoisosan sosioekonomisen kehityksen heikosta tasosta. Useiden kuntien alueella todettu ongelma viemäröintijärjestelmän vesitiiviydessä kuvastaa osaltaan tätä tilannetta. Järjestelmien kunnosta johtuvat vuodot aiheuttavat erityisesti terveyshaittoja muita heikommassa asemassa olevalle väestöosalle, muun muassa lapsille. Turkin viranomaiset ovat tietoisia tilanteesta. Turkin kansallinen turvallisuusneuvosto otti tämän seikan erityisesti esiin 26. helmikuuta 1998 pidetyn kokouksensa esityslistassa. MEDA-ohjelman yhteydessä komissio on vuodesta 1997 lähtien halunnut korostaa erityisesti perusrakenteita ja hankkeita, jotka pyrkivät parantamaan Turkin kaakkoisosan sosioekonomista kehittämistä. Viime vuonna hyväksyttiin yli 21 miljoonan ecun määräinen Sanliurfan kunnalle suunnattu juomavesihanke. Komissio on myös myöntänyt rahoitusta (noin 23 miljoonaa ecua) Euroopan investointipankin (EIP) lainojen korkojen hyvittämisen muodossa Adanan ja Izmitin viemäriverkostojen parantamiseen. Erityisesti Diyarbakirin kaupungin osalle komissio on suunnitellut vuonna 1998 EIP:n ¨Diyarbakir Water and Sewerage Administration¨ille vedenpuhdistamon ja viemäriverkoston rakentamiseksi myönnetyn lainan korkojen hyvittämistä.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0473/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Valtion tuet Voiko komissio esittää taulukon, josta näkyisi jäsenvaltioittain vertailukelpoisina lukuina vuosina 1994 - 1999 valtion tukea saavien alueiden ja aluekehitysrahaston tuen piiriin kuuluvien alueiden lukumäärä sekä kyseisillä alueilla asuvien osuus väestöstä, mikä osoittaisi sen, missä määrin kyseiset tuet ovat päällekkäisiä? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 1998) Jäljempänä olevissa taulukoissa on vertailtu valtiontukea saavia alueita ja ohjelmakauden 1994-1999 aikana rakennerahastojen tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 kohdealueita väestömäärän perusteella. Kyseisten alueiden lukumäärä ei ole käytettävissä eikä sillä ole merkitystä (alueiden koot eivät usein ole vertailukelpoisia). Taulukko 1: Rakennerahastojen kohdealueiden ja valtiontukialueiden vertailtavuus yhteisön tasolla (% yhteisön väestöstä). >TABLE> Taulukko 2: Alueet, joille voidaan myöntää tukea rakennerahastoista, jäsenvaltioittain eriteltynä (% jäsenvaltion väestöstä) >TABLE> Taulukko 3: Alueet, joille voidaan myöntää kansallista aluetukea, jäsenvaltioittain eriteltynä (% jäsenvaltion väestöstä) >TABLE> Taulukko 4: Alueet, joille voidaan myöntää tukea rakennerahastoista, mutta ei kansallista aluetukea, jäsenvaltioittain eriteltynä (% jäsenvaltion väestöstä) >TABLE>
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0515/98 neuvostolle esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Ryhmäpoikkeusasetukseen liittyvä oikeus tietojen saantiin EU:n myöntämää tukea saavien sekä asianosaisten kolmansien osapuolten oikeudellisessa asemassa on vielä parantamisen varaa. Tällä hetkellä tuen saajalla ei ole minkäänlaista mahdollisuutta vaatia tietoja tukea myöntävältä taholta. Tämän vuoksi häntä uhkaa takaisinmaksuvelvollisuus. Lisäksi niillä kolmansilla osapuolilla, joiden toimintaa kilpailua vääristävät tuet haittaavat, ei yleensä ole mahdollisuutta saada tietoja oikeudellisesti pätevistä tuen myöntämiseen liittyvistä asiakirjoista suoraan jäsenvaltioilta vaan pitkällisten ja hankalien Euroopan komissiolle osoitettujen kyselyjen kautta. Kuitenkin on myönteistä, että asetusehdotuksessa, joka koskee ryhmäpoikkeuksia valtion laaja-alaisten tukien yhteydessä (KOM(97)0396), säädetään tuen saajia ja asianomaisia kolmansia osapuolia koskevasta oikeudesta tietojen saantiin. Ehdotus keventää toisaalta huomattavasti tuen myöntämiseen liittyvää hallinnollista taakkaa ja toisaalta se mahdollistaa avoimen oikeussuojajärjestelmän. Saatujen tietojen mukaan asiasta vastaava neuvoston työryhmä ei kuitenkaan pitäydy kaavaillussa ilmoitusvelvollisuudessa. Tämä johtaa siihen, että asianomaisten taloudellisten tahojen oikeussuoja ei ainoastaan pysy entisellä tasolla vaan se jopa huononee merkittävästi. Mikä on neuvoston kanta tästä asiasta käytävän keskustelun tämän hetkisestä tilanteesta? Voiko tällainen toiminta neuvoston mielestä olla todellakin riittävää eurooppalaisten markkinoiden oikeussuojatarpeet huomioon ottaen? Vastaus (18. toukokuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen mieleen palautetaan, että ryhmäpoikkeuksia valtion laaja-alaisten tukien yhteydessä koskevan asetusehdotuksen valmistelutyöt jatkuvat neuvoston elimissä. Neuvosto ei ole vielä määritellyt lopullista kantaansa Euroopan parlamentin lausuntoa odotettaessa. Neuvosto saattaa työnsä päätökseen välittömästi lausunnon saatuaan.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0261/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Kreikan tuottavuuskeskuksen (ELKEPA) lakkauttaminen Kreikan tuottavuuskeskus on tehnyt jatkuvaa aktiivista työtä Kreikan talouselämän hyväksi viimeisten 44 vuoden ajan ja se toimii merkittävällä tavalla Euroopan tuottavuuskeskusten liitossa, jonka varapuheenjohtaja se on. Nykyisin ELKEPA vastaa mm. Euroopan unionin rahoittamien ohjelmien toteuttamisesta esim. ammattikoulutuksen (yhteisöaloitteet NOW, HORIZON, YOUTHSTART jne.) julkishallinnon nykyaikaistamisen, kansallisen yrittäjäohjelman KLEISTHENIS:in, kansainvälisten yhteistyöohjelmien kuten PHARE ja RETEX sekä kahdenvälisten kansainvälisten avustusohjelmien aloilla. Ottaen huomioon, että Kreikan valtioneuvosto on päättänyt lakkauttaa ELKEPA:n ja siirtää sen toiminnot toiselle järjestölle, on esitetty huolestumista sen toteuttamien ohjelmien tulevaisuudesta. Voiko komissio kertoa, 1. Onko odotettavissa ongelmia ELKEPA:n toteuttamien ohjelmien hoitamisessa? Jos niitä on osoitettavissa, aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin ELKEPA:n osaksi rahoittamien ja hallinnoimien ohjelmien sujuvan hoitamisen varmistamiseksi? 2. Miten komissio arvioi ELKEPA:n toimintaa yleensä eurooppalaisten ohjelmien toteuttajana? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998) Elkepa on laitos, jota on rahoitettu Kreikalle annettavaa poikkeuksellista rahoitustukea sosiaalialalla koskevan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 815/84 ((EYVL L 88, 31.3.1984. )) perusteella. Elkepalla on ollut merkittävä tehtävä niiden ohjelmien toteuttamisessa, joiden rahoitukseen Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on osallistunut. Vaikka Kreikan viranomaiset eivät ole virallisesti tiedottaneet asiasta komissiolle, vaikuttaa siltä, kuten arvoisa parlamentin jäsen totesi, että Kreikan hallitus on päättänyt lakkauttaa laitoksen. Toiminnan korvaaminen tai siirtäminen johonkin toiseen laitokseen on tietenkin Kreikan viranomaisten päätettävissä, ja se olisi toteutettava kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Kyseisellä asetuksella rahoitettujen Elkepan infrastruktuurien tarkoituksena olisi kuitenkin säilyttävä ammatillisen koulutuksen tarjoaminen. Tällä hetkellä ollaan arvioimassa kaikkia ESR:n ohjelmia Kreikassa, ja Elkepan toiminnasta saadaan selkeä arvio vasta arviointimenettelyn päättymisen jälkeen.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0294/98 komissiolle esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Asetus 3254/91 ansaraudoilla pyydettyjen eläinten turkisten tuonnista Voisiko komissio vahvistaa, onko turkisen tuonti kielletty niistä maista, jotka eivät noudata asetuksen 3254/91 ((EYVL L 308, 9.11.1991, s. 1. )) ehtoja, 1. joulukuuta 1997 lähtien? Voisiko se antaa luettelon niistä maista, jotka vievät turkiksia EU:iin ja joita tämä kielto koskisi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1998) Komissio vahvistaa, että 22 päivänä heinäkuuta 1997 tehty neuvoston päätös 97/602/EY ((EYVL L 242, 4.9.1997. )) niiden maiden luettelosta, joiden sallitaan viedä turkiksia ja niistä saatuja tuotteita neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3254/91 säännösten mukaisesti, on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tällaisten tavaroiden tuontia koskevat rajoitukset tulivat vastaavasti voimaan 1. joulukuuta 1997 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3254/91 mukaisten turkisten ja tavaroiden varmentamista koskevista säännöksistä 10 päivänä tammikuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 35/97 ((EYVL L 8, 11.1.1997. )) säännösten mukaisesti. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan vientikielto koskee kolmansista maista erityisesti Argentiinaa. Vuonna 1995 kyseisestä maasta tuotiin yhteisöön majavannahkoja 51 000 ecun arvosta.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0432/98 komissiolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Kosovon vähemmistöjen oikeuksien takaaminen Serbian perustuslaissa Tilanne Serbiassa sijaitsevassa Kosovon maakunnassa, jossa enemmistö kansasta on etnisiä albaaneja, huononee nopeasti. Alueen molemmilla puolilla kuolee tai haavoittuu ihmisiä lähes päivittäin. Kuilu Serbian poliittisen johdon, joka pitää Kosovoa Serbiaan kuuluvana osana, ja albaanien johtajien välillä, jotka haluavat Kosovosta itsenäisen tasavallan, vaikuttaa ylitsepääsemättömältä. Komissio, kuten muutkin kansainväliset toimijat, on useaan otteeseen todennut, että ongelmaan on löydettävä ratkaisu Serbian tai vastaavasti Jugoslavian rajojen sisältä, vaikka albaaneille olisikin myönnettävä hyvin itsenäinen asema. Serbian viranomaisten mukaan Serbian perustuslaissa taataan kaikille Serbian vähemmistöille - siis myös albaaneille - tietty itsemääräämisoikeus, joka täyttää kaikki vähemmistöjen asemaa koskevat kansainvälisesti hyväksytyt normit. Voisiko komissio ilmoittaa, taataanko Serbian perustuslaissa todella riittävät oikeudet maan vähemmistöille? Jos riittäviä oikeuksia ei ole taattu, voisiko komissio ilmoittaa, miten perustuslakia tulisi muuttaa, jotta vähemmistöjen oikeudet toteutuisivat? Jos perustuslaissa taataan riittävät oikeudet, voisiko komissio ilmoittaa, miten hyvin Serbian viranomaiset niitä noudattavat? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 1998) Serbian tasavallan perustuslaissa vuodelta 1990 itsemääräämisoikeuden käsite on hyvin rajoittunut erityisesti, koska kaikki taloudelliset päätökset tehdään keskitetysti. Kosovon albaanit ovat menettäneet kaiken lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan, jonka he olivat saaneet liittovaltiota muodostettaessa vuonna 1974. Serbian perustuslaki vuodelta 1990 ja Jugoslavian liittotasavallan perustuslaki vuodelta 1992 takaavat teoriassa hyvin ihmisoikeudet ja vähemmistöjen oikeudet Kosovossa kuten muuallakin Serbiassa ja Jugoslavian liittotasavallassa. Lisäksi vuoden 1992 perustuslain 16 artikla velvoittaa Jugoslavian liittotasavaltaa noudattamaan erilaisia kansainvälisiä sopimuksia ja yleissopimuksia, joiden osapuoli se on (myös useimpia asiaan kuuluvia kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia). Serbian viranomaiset eivät kuitenkaan ole käytännössä toteuttaneet näitä oikeuksia. Esimerkkinä mainittakoon laki erityisistä kiinteistöjä koskevista liiketoimista, joka estää Kosovon albaaneja ostamasta kiinteistöjä serbialaisilta omistajilta vastoin omaisuuden loukkaamattomuuden oikeutta ja asetuksia, jotka koskevat yhteiskunnallisen ja yksityisen omaisuuden tasa-arvoisuutta.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0128/98 komissiolle esittäjä(t): John Iversen (PSE) (22. tammikuuta 1998) Aihe: Vasikoiden kuljetukset ja painorajat Komission vastauksessa P-3757/97 ((EYVL C 174, 8.6.1998, s. 120. )) ilmoitetaan dokumentteja esittämättä, että parhaista elopainoltaan 300 kilon teurasvasikoista saadaan niin paljon lihaa, että teuraspaino on yli 160 kiloa. Vaikka tämä olisikin totta, siitä huolimatta on matemaattisesti mahdotonta saada keskimäärin 162 kiloa kaikista elopainoltaan enintään 300 kilon vasikoista. Kertomuksen KOM(97)165 sivulla 12 esitetään Alankomaissa teurastettujen vasikoiden jakauma joulukuusta 1996 viikolle 12 vuonna 1997. Toiseen sarakkeeseen on merkitty ne vasikat, jotka varhaisen markkinoille saattamisen palkkiosta huolimatta on merkitty näihin painoryhmiin, siis vuoden 1995 jakaumaan. Näiden 84 464 vasikan keskipaino oli 118.7 kiloa. Jos toinen sarake siirretään 165 kiloon ulottuvaan painoluokkaan, on mahdotonta asettaa jäljelle jäävät 284 150 vasikkaa, jotka kuljetetaan 16 viikon aikana Alankomaihin, näihin painoluokkiin sellaisella tavalla, että yhteensä 368 614 vasikan keskipainoksi tulee 162 kiloa. Vaikka kaikki jäljelle jäävät 284 150 vasikkaa kaikki painaisivat 162 kiloa, keskipaino on siitä huolimatta vain 154 kiloa. Koska kaikki muut vasikat eivät luonnollisestikaan ole 300-kiloisia ja ¨rakenteeltaan hyvästä erinomaiseen¨, Alankomaiden ja Belgian ilmoituksissa Eurostatille täytyy olla virhe. 1. Pyydän komissiota esittämään dokumentit elopainoltaan alle 300 kiloisten vasikoiden keskimääräisestä teuraspainosta. 2. Pyydän komissiota esittämään vuonna 1995 Alankomaissa ja Belgiassa teurastettujen vasikoiden painoryhmäjaon. 3. Jos komissio väittää, että tämä ei ole mahdollista, pyydän komissiota esittämään arvion niiden vasikoiden jakautumisesta painoryhmiin, joiden teurapaino on keskimäärin 162 kiloa. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. helmikuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0136/98 komissiolle esittäjä(t): Shaun Spiers (PSE) (23. tammikuuta 1998) Aihe: Pappien ja kirkon työntekijöiden oikeudet työmarkkinoilla Onko komissio tietoinen siitä, että anglikaanisen kirkon papiston ikivanhaa oikeutta elinikäiseen virkaan ollaan hävittämässä ja että koska Ison-Britannian työlainsäädäntö ei kata maan kaikkien uskonsuuntien papistoa, ei Euroopan unionin lainsäädännön takaamia oikeuksia sovelleta yleispätevästi kaikkiin Euroopan unionin työntekijöihin? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1998) Työoikeutta koskevien yhteisön direktiivien säännöksiä sovelletaan yleensä palkattuihin työntekijöihin. Tällä hetkellä voimassa olevissa direktiiveissä ei kuitenkaan määritetä palkatun työntekijän käsitettä. Koska työoikeuden alalla ei ole käytössä yhtenäistä yhteisön käsitettä, kunkin jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä esiintyvä käsite määrittää sen, keitä pidetään palkattuina työntekijöinä, joihin pitäisi näin ollen soveltaa kyseisiä säännöksiä. Tämä käsitys on vahvistettu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että jäsenvaltio voisi vapaasti rajoittaa tai laajentaa palkatun työntekijän käsitettä kunkin yhteisön direktiivin soveltamisalan määrittämiseksi yksitellen. Tässä yhteydessä on noudatettava jäsenvaltioissa voimassa olevassa työoikeudessa esitettyä yleistä käsitettä.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0108/98 komissiolle esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Erään Castelo Brancossa (Portugali) toimivan yrityksen sulkeminen ja sen mahdollinen siirtäminen Eräällä monikansallisella, alunperin italialaisella, jalkinealan yrityksellä TRENOGARINE:lla on Portugalissa Castelo Brancossa toimiva tuotantoyksikkö nimeltään DUCALBI. TRENOGARINE/DUCALBI ei ole maksanut työntekijöidensä palkkoja vuoden 1997 lokakuun jälkeen, ja sen tuotanto on ollut pysähdyksissä 4. joulukuuta 1997 lähtien, koska raaka-ainetta ei ole ollut saatavilla. On olemassa selviä viitteitä ja joitakin tietoja siitä, että tämän italialaisen monikansallisen yrityksen johto aikoisi sulkea yrityksen ja siirtää Castelo Brancon tuotantoyksikön muualle, mahdollisesti johonkin kolmanteen maahan. Voisiko komissio ilmoittaa, tuettiinko TRENOGARINE/DUCALBI -tuotantoyksikön perustamista yhteisön varoista (PEDIP-ohjelman ja/tai jonkin muun tukiohjelman kautta)? Jos tuettiin, niin täyttikö yritys kaikki kyseiseen ohjelmaan liittyvät, sovitut velvoitteet, erityisesti ne, jotka koskevat työpaikkojen säilyttämistä ja luomista sekä tuotannon jatkamista. Minkä kannan komissio aikoo ottaa, jos TRENOGARINE/DUCALBI:n johdon aikomus Castelo Brancon tuotantoyksikön siirtämisestä johonkin kolmanteen maahan mahdollisesti toteutuu? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1998) Komission saamien ja Portugalin viranomaisten vahvistamien tietojen mukaan Trenogarine-niminen yritys, joka myös tunnetaan nimellä Ducalbi, ei saanut minkäänlaista tukea PEDIP I tai PEDIP II -ohjelmista. Yritys haki tukea Sistema de incentivos a base regional -tukijärjestelmän kautta yhteisön ensimmäisen tukikehyksen yhteydessä, mutta tukihakemusta ei hyväksytty. Komissio ei aio ottaa kantaa tuotantoyksikön mahdolliseen siirtämiseen toiseen paikkaan.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0103/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin hätäapu, jolla lievitetään myrskyn aiheuttaman yhteyksien katkeamisen seurauksia Ferrolin kaupungissa (Galicia, Espanja) Kova myrsky aiheutti 13. tammikuuta 1998 öljynporauslautan kiinnitysvaijerien katkeamisen, joka puolestaan johti As Píasin sillan rikkoutumiseen. Tämä silta on ainoa suora yhteys Espanjan Galiciassa sijaitsevaan Ferrolin kaupunkiin. Kaupunki ja sen lähialueet ovat jo pitkään kärsineet vakavista taloudellisista vaikeuksista, ja aluetta, joka Galician (Comunidad Autónoma) osana kuuluu Euroopan aluepolitiikan tavoitteen 1 piiriin, koskevat useat teollisuuden elvyttämiseen tähtäävät taloudelliset suunnitelmat. EU:ta pyydetään kiireesti osoittamaan yhteisvastuullisuutta tässä vaikeassa tilanteessa kaupungille ja sen lähialueelle aiheutuneiden vakavien vaurioiden lievittämiseksi annettavan avun muodossa. Voiko komissio antaa tietoja niistä hätäavun ja poikkeuksellisen avun muodoista, joita EU:lla on käytettävissään lievittääkseen niitä kohtalokkaita seurauksia, joita aiheutuu tästä uudesta vakavasta tilanteesta? Voiko komissio antaa tietoja niistä toimenpiteistä, joihin se aikoo ryhtyä tässä asiassa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 1998) Rakennerahastoista ei luonteensa ja tarkoituksensa vuoksi myönnetä suoranaista hätäapua tai lisäapua. Komissio harkitsee kuitenkin jokaista kansallisten tai alueellisten viranomaisten tekemää ehdotusta, jossa anotaan erityisrahoitusta kyseistä hanketta varten sellaisen ohjelman yhteydessä, joka kuuluu Espanjalle tarkoitettuun yhteisön tukikehykseen. Komissio muistuttaa, että vähempiosaisille kansalaisille tarkoitettu hätäapu oli symbolinen tukimuoto. Sitä ei enää voida myöntää, koska yhteisön talousarvion budjettikohta B4-3400 lakkautettiin nykyisen varainhoitovuoden alussa.