ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3039/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Euroopan laajuinen DNA-testien käyttöönotto.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0028 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3039/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Euroopan laajuinen DNA-testien käyttöönotto DNA-testeistä saatujen tietojen avulla voidaan nykyään varmistaa rikollisten saaminen vastuuseen teoistaan. Esimerkiksi Iso-Britannia aikoo tulevaisuudessa tehdä DNA-testin pakolliseksi kaikille lainrikkojille. Euroopan laajuinen DNA-tietopankki helpottaisi ja tehostaisi huomattavasti rikollisten jäljittämistä ja rikostutkimusta. Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se kannustaa EU:n jäsenvaltioita käyttämään useammin DNA-testejä poliisiyhteistyön ja sisäisen turvallisuuden alalla, jotta voidaan luoda Euroopan laajuinen verkko, joka sisältää rikollisia koskevat tiedot? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2000) Neuvostossa käydään parhaillaan keskustelua luonnoksesta neuvoston päätöslauselmaksi(1), jossa on tarkoitus määrittää yhteiset ohjeet DNA-tunnisteiden käytöstä rikosteknisissä DNA-analyyseissä jäsenvaltioissa. Tavoitteena on helpottaa DNA-analyysien tulosten vaihtoa jäsenvaltioiden kesken ja luoda järjestelmä, jonka avulla voidaan yhdenmukaistaa rikosteknisiä DNA-analyysejä, sekä laatia suuntaviivat DNA-analyysien tulosten vaihdolle. Päätöslauselmaluonnoksessa otetaan huomioon eurooppalaisten rikoslaboratorioiden yhteistyöelimen ENFSI:n (European Network of Forensic Science Institutes) työryhmän toimet DNA-tunnisteiden ja -teknologian yhdenmukaistamiseksi. Työryhmä on saanut rahoitusta yhteisön STOP-ohjelmasta, jonka neuvosto hyväksyi vuonna 1996(2). Ohjelman tarkoituksena on edistää käytännön yhteistyötä poliisiviranomaisten ja muiden ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnasta vastaavien elinten välillä. Päätöslauselmaluonnos perustuu 9. kesäkuuta 1997 annettuun neuvoston päätöslauselmaan(3), jossa jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan kansallisia DNA-tietokantoja DNA-tulosten keskinäisen vaihdon edistämiseksi. Komission mielestä on paras odottaa neuvostossa käytävän keskustelun tuloksia ja vasta niiden perusteella tehdä päätös jäsenvaltioiden välisen yhteistyön lisäämisestä DNA-tutkimukseen liittyvillä aloilla. (1) Lehdistötiedote 170 n:o 8856/98. (2) EYVL L 322, 12.12.1996. (3) EYVL C 193, 24.6.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3755/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n aluesuunnittelu: Interreg II C.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0136 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3755/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: EU:n aluesuunnittelu: Interreg II C Interreg II C on niitä yhteisöaloitteita, jotka hyväksyttiin ohjelmakaudeksi 19941999, jona aikana rahoitettiin useita hankkeita, joiden tavoitteena oli edistää rajat ylittävää yhteistyötä aluesuunnittelussa. Voisiko komissio antaa tietoja Interreg II C -yhteisöaloitteen tuloksista ja niitä koskevista komission johtopäätöksistä sekä niiden suhteesta ja vaikutuksesta Euroopan aluestrategiaan, etenkin tavoitteen 1 kohdealueisiin kuuluvien nykyisen, 15 jäsenvaltion EU:n syrjäisten merialueiden osalta? Voisiko komissio kertoa, mitä johtopäätöksiä se on tehnyt Interreg II C -yhteisöaloitteesta ja siitä, mitä seurauksia tulevasta ehdokasvaltioiden liittymisestä EU:hun on tavoitteen 1 kohdealueisiin kuuluvien nykyisen, 15 jäsenvaltion EU:n syrjäisten merialueiden kannalta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 2001) Valtioiden välistä yhteistyötä koskevan Interreg II -yhteisöaloitteen ohjelmalohkon C tavoitteena oli edistää yhteisön eri alueiden tasapainoisempaa kehitystä, rohkaista valtioiden välistä yhteistyötä ja kumppanuutta yhteisen toimintakehyksen puitteissa, auttaa jäsenvaltioita ja niiden alueita laatimaan yhdessä niiden ongelmiin liittyviä ennakointistrategioita sekä tehostaa yhteisön aluekehityspolitiikkaa. Tavoite liittyi läheisesti Euroopan aluekehityssuunnitelmaan (ESDP). Tähän mennessä vain joistakin Interreg II C -aloitteeseen kuuluvista ohjelmista on tehty väliarviointi. Koska muita arviointeja on parhaillaan tekeillä, olisi ennenaikaista vetää johtopäätöksiä väliarvioinneista, sillä tällaiset tulokset olisivat vain osittaisia. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti toisessa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevässä kertomuksessa tarkastellaan jäsenvaltioiden ja alueiden välisten erojen kehitystä. Näihin alueisiin sisältyvät myös syrjäiset merialueet. Lisäksi tarkastellaan yhteisön politiikkojen vaikutusta. Niistä rakennepolitiikat ja erityisesti Interreg pyrkivät vähitellen poistamaan näitä eroja. Toisessa kertomuksessa on otettu huomioon unionin laajentuminen 27-jäseniseksi, mikä tekee mahdolliseksi tulevan koheesiopolitiikan suunnittelun. Toinen kertomus julkaistaan vuoden 2001 alussa ja esitellään yhteenkuuluvuutta käsittelevässä foorumissa Brysselissä 21. toukokuuta 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3166/00

esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle

(2. lokakuuta 2000)

Aihe: EU:n laajentuminen

Kuinka monta jäsenehdokasvaltioiden laajentumiseen liittyvää asiakokonaisuutta oli käsitelty loppuun elokuun 2000 loppuun mennessä?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(14. marraskuuta 2000)

Niiden ehdokasmaiden kanssa, joiden neuvottelut aloitettiin maaliskuussa 1998 (Kypros, Tekin tasavalta, Viro, Unkari, Puola ja Slovenia), on tähän mennessä saatu toistaiseksi loppuun käsiteltyä seuraavat luvut: Tekin tasavallan kanssa tavaroiden vapaa liikkuvuus, Viron kanssa pääoman vapaa liikkuvuus, Kyproksen, Viron ja Slovenian kanssa yrityslainsäädäntö, Kyproksen, Unkarin, Viron, Tekin tasavallan ja Slovenian kanssa kalastusala, kaikkien kuuden ehdokasmaan kanssa Euroopan rahaliitto (EMU) sekä tilastot, Kyproksen kanssa sosiaalipolitiikka ja työllisyys, kaikkien kuuden ehdokasmaan kanssa teollisuuspolitiikka ja tietoliikenne, pienet ja keskisuuret yritykset, tiede ja tutkimus sekä koulutus, Kyproksen kanssa kulttuuri ja audiovisuaalinen ala, kaikkien kuuden ehdokasmaan kanssa kuluttajansuoja ja terveydenhuolto, Kyproksen ja Tekin tasavallan kanssa tulliliitto, Kyproksen, Viron, Tekin tasavallan ja Puolan kanssa ulkosuhteet, kaikkien kuuden ehdokasmaan kanssa yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) sekä Kyproksen, Unkarin, Slovenian ja Puolan kanssa varainhoidon valvonta.

Edellä todetun mukaan Kyproksen kanssa on saatu päätökseen neuvottelut 16 luvusta, Viron ja Tekin tasavallan kanssa 13 luvusta, Slovenian kanssa 12 luvusta ja Puolan ja Unkarin kanssa 11 luvusta.

Niiden ehdokasmaiden kanssa, joiden neuvottelut aloitettiin helmikuussa 2000 (Bulgaria, Latvia, Liettua, Malta, Romania ja Slovakia), on tähän mennessä saatu toistaiseksi loppuun käsiteltyä seuraavat luvut: Latvian, Liettuan ja Slovakian kanssa tilastot, Maltan kanssa teollisuuspolitiikka, kaikkien kuuden ehdokasmaan kanssa pienet ja keskisuuret yritykset, tiede ja tutkimus sekä koulutus, Maltan kanssa tietoliikenne, Maltan, Romanian ja Slovakian kanssa ulkosuhteet sekä kaikkien kuuden ehdokasmaan kanssa YUTP. Näin ollen Malta on saanut toistaiseksi loppuun käsiteltyä 7 lukua, Slovakia 6, Latvia, Liettua ja Romania 5 sekä Bulgaria 4.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3886/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE), Minerva Malliori (PSE) ja Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Creutzfeld-Jakobin tauti (hullun lehmän tauti).



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3886/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE), Minerva Malliori (PSE) ja Paulo Casaca (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Creutzfeld-Jakobin tauti (hullun lehmän tauti) Creutzfeld-Jakobin taudin (hullun lehmän taudin) ongelman ulottuvuudet ovat tuoneet uudelleen ensisijaisen huomion kohteeksi nautaeläinten rehujen laadun ja koostumuksen Euroopan unionissa. Vähittäinen siirtyminen kasviperäisistä aineksista eläinperäisten käyttöön rehuissa on johtanut näihin nykyisiin, Euroopan kansojen terveydelle vaarallisiin tuloksiin. Vielä nytkin on mahdollista muuttaa Euroopan unionissa kasvatettavien nautojen ravintoa rehuteollisuuden suurista keskinäisistä eturistiriidoista huolimatta. Tutkiiko komissio mahdollisuutta tukea sellaisten kasvilajien viljelyä, jotka korvaisivat asteittain nykyisin tuotettavat ongelmalliset rehut? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3886/00 ja P-4076/00 (22. tammikuuta 2001) Komissio sitoutui 4. joulukuuta 2000 kokoontuneessa, naudan spongiformiseen enkefalopatiaan (BSE) liittyviä ongelmia käsitelleessä maatalousneuvostossa ja Nizzassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston nimenomaisesta pyynnöstä toteuttamaan perusteellisen tutkimuksen öljykasvien ja valkuaiskasvien tarjonnasta ja kysynnästä. Tutkimuksessa tarkastellaan kaikkien asiasta kiinnostuneiden tahojen ilmaisemia käsityksiä. Komissio antaa päätelmänsä tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle heti kun ne on vahvistettu. Neuvoston ja Eurooppa-neuvoston pyynnön mukaisesti näissä päätelmissä otetaan kaikissa tapauksissa huomioon Berliinin sopimukset ja yhteisön tekemät ansainväliset sitoumukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3831/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Liike- ja virkamatkoista aiheutuvia muonitus- ja yöpymiskustannuksia sekä yrityskohtaisia, siirtymisestä aiheutuvia kustannuksia koskevan vähennysoikeuden lakkauttaminen.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3831/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Liike- ja virkamatkoista aiheutuvia muonitus- ja yöpymiskustannuksia sekä yrityskohtaisia, siirtymisestä aiheutuvia kustannuksia koskevan vähennysoikeuden lakkauttaminen Saksan liittotasavalta poisti 1. huhtikuuta 1999 annetulla veroetuuslainsäädännöllä liike- ja virkamatkoista aiheutuvia muonitus- ja yöpymiskustannuksia sekä yrityskohtaisia, siirtymisestä aiheutuvia kustannuksia koskevan vähennysoikeuden. Esitin tästä asiasta jo viime vuonna kirjallisen kysymyksen (E-2184/99), johon en kuitenkaan ole tähän mennessä saanut tyydyttävää vastausta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi 19. syyskuuta 2000 annetulla tuomiolla, että Ranskan hallituksen vuonna 1989 käyttöönottama matkakustannuksia koskeva verovähennyskielto rikkoo kuudetta direktiiviä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta (77/388/ETY) ja että neuvoston poikkeuspäätös (89/487/EY), johon Ranskan hallituksen säätämä toimi perustui, on pätemätön. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Mitä mieltä komissio on kyseisten Saksan liittotasavallan lainsäädäntötoimien yhdenmukaisuudesta arvonlisäverodirektiivin (77/388/ETY) 17 artiklan 6 kohdan kanssa, kun otetaan huomioon edellä mainittu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antama tuomio? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Saksan verolainsäädännössä noudatettaisiin jälleen arvonlisäverodirektiivin säännöksiä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 2001) Komissio on tietoinen Saksan vuonna 1999 käyttöönottamista toimenpiteistä, jotka koskevat arvonlisäveron vähennysoikeuden rajoittamista tai poistamista. Eräät näistä rajoituksista ovat sopusoinnussa vähennysoikeuden alaisten kulujen rajaamista koskevan direktiiviehdotuksen(1) kanssa, ja niihin on annettu lupa 28. helmikuuta 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä N:o 2000/186/EY(2), joka perustuu jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17. toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(3) 27 artiklaan. Nämä aikaan sidotut erityistoimenpiteet eivät näyttäisi olevan ristiriidassa yhteisöjen tuomioistuimen mainittua 27 artiklaa koskevan oikeuskäytännön kanssa. Komissio katsoo kuitenkin, ettei yrittäjän tai hänen alaisensa työmatkan aikana aiheutuviin tiettyihin majoitus- ja ravitsemuskuluihin liittyvän arvonlisäveron vähennysoikeuden poistaminen kuulu mainitun päätöksen soveltamisalaan. Tästä syystä komissio on vallitsevan tilanteen lopettamiseksi päättänyt lähettää Saksan liittotasavallalle EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) toista kohtaa soveltaen lausunnon perusteluineen. (1) EYVL C 219, 15.7.1998. (2) EYVL L 59, 4.3.2000. (3) EYVL L 145, 13.6.1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3207/00 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) ja Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) komissiolle. Kuuballe myönnettävä Euroopan unionin tuki.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0060 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3207/00 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) ja Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) komissiolle (17. lokakuuta 2000) Aihe: Kuuballe myönnettävä Euroopan unionin tuki Komission päätös lopettaa Echosta myönnettävän tuen maksaminen Kuuballe merkitsee käytännössä sitä, että kyseiselle maalle myönnettävä tuki vähenee 17 miljoonasta eurosta 6 miljoonaan euroon vuonna 2000. Lisäksi komission ehdottama Kuuban kehityshankkeita koskeva uusi hyväksymiskäytäntö (jonka yhteydessä sovelletaan ehdotuspyyntömenettelyä) saattaa rajoittaa huomattavasti yhteistyötä, koska se tekee jaon ihmisoikeuksien alan ja talousuudistusten sekä oikeudellisten uudistusten tukemisen alan välillä. Miten komissio selittää joulukuussa 1996 annetun yhteisen kannan tulkinnan tiukentamisen ja päätöksen rajoittaa Kuuballe myönnettävää tukea? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2001) Komission yhteistyö Kuuban kanssa on tähän asti ollut pääosin humanitaarisen avun rahoittamista. Koska olosuhteet, jotka toimivat Humanitaarisen avun toimiston (ECHO) Kuubassa harjoittamien toimien kimmokkeena, ovat nyt muuttuneet, komissio aikoo mukauttaa yhteistyötään uusia realiteetteja vastaavaksi. ECHOn toiminta lakkautetaan ja korvataan muilla välineillä niin, että kutakin välinettä voidaan käyttää sille määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämä edellyttää yhteistyössä Kuuban kanssa käytettävien eri välineiden suhteellisen painoarvon muuttamista sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen rahoitusosuuden lisäämistä ja taloudellisen yhteistyön merkityksen korostamista. Komission vuonna 2000 toteuttaman yhteistyön kokonaismäärärahan odotetaan vastaavan vuoden 1999 tasoa (1516 miljoonaa euroa vuonna 2000, 17,7 miljoonaa euroa vuonna 1999). Komissio ei ole muuttanut yhteisen kannan tulkintaa sen jälkeen, kun kanta vahvistettiin vuonna 1996, eikä yhteistyötä Kuuban kanssa ole aikomus vähentää. Yhteinen kanta luo pohjan kaikelle komission toiminnalle Kuubassa. Juuri tästä syystä komissio on päättänyt julkaista ehdotuspyynnön, jonka tarkoituksena on perustella päätöstä ja varmistaa, että valtiosta riippumattomien järjestöjen toimet sijoittuvat tähän yhteisesti sovittuun toimintakehykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3337/00

esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle

(25. lokakuuta 2000)

Aihe: Hyökkäykset lehdistönvapautta vastaan Itävallassa

Arvovaltaisten eurooppalaisten lehtien mukaan maanantaina 9. lokakuuta Itävallan valtion television ORF:n toimittajat tuomitsivat yksimielisesti mittavan painostuksen ja kohtuuttoman sensuurin, jota Jörg Haiderin vapauspuolue FPÖ:n tärkeät edustajat harjoittavat televisioaseman toimitusta ja johtoa kohtaan. Varsinkin FPÖ:n parlamenttiryhmän johtaja Peter Westenthaler on kunnostautunut tässä asiassa, sillä hän on puuttunut toimittajien työskentelyyn yhden päivän aikana jopa 22 kertaa pyrkien estämään heitä tekemästä työtään ja vaikuttamaan käsiteltäviin aiheisiin sekä ohjelmien muotoon ja laajuuteen ja vaatien kompensoivaa reportaasia joka kerta, kun tv-uutiset eivät olleet hänen mielestään hyväksyttäviä.

Profil-lehden mukaan valtion television johto on lisäksi aloittanut sisäiset tutkimukset sellaisten uutistekstien katoamisista, jotka on lähetetty poliitikoille ennen kuin niitä on käsitelty lähetyksessä. Eräs toinen lähde puolestaan paljasti vieläpä kahden poliisin rikollisen suunnitelman rangaista fyysisesti valtion television johtaja Josef Bronkalia tämän kritisoitua ankarasti Jörg Haiderin puoluetta.

Euroopan unionin 14 jäsenvaltion hallitukset lakkauttivat 12. syyskuuta 2000 antamallaan tiedotteella Itävallan vastaiset diplomaattiset pakotteet ja korostivat samanaikaisesti tarvetta valvoa erityisesti Jörg Haiderin vapauspuolueen toimia. Eikö komissio näin ollen katso, että Euroopan unionin toimielinten tulisi selkeästi ja päättäväisesti tuomita nämä Itävallassa tapahtuvat hälyttävät ja jatkuvat hyökkäykset lehdistönvapautta ja demokratiaa vastaan?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(12. joulukuuta 2000)

Komissio pitää demokratian periaatteiden ja erityisesti lehdistönvapauden noudattamista jäsenvaltioissa hyvin tärkeänä. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa on kuitenkin Itävallan viranomaisten asia ryhtyä mahdollisiin toimenpiteisiin. Yhteisön oikeuden mukaan tällaiset toimet eivät kuulu komission toimivaltaan. Lisäksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräyksien soveltamisen ehdot perusoikeuksien loukkaamisen kohdalla eivät täyty tässä tapauksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4123/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Ankeriaat ja lasiankeriaat.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4123/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (11. tammikuuta 2001) Aihe: Ankeriaat ja lasiankeriaat Ankeriaiden ja lasiankeriaiden määrä on vähenemässä suuressa osassa Eurooppaa. Onko komissio ryhtynyt tai aikooko se ryhtyä minkäänlaisiin toimiin ankeriaiden suojelemiseksi ja niiden kalastuksen säännöstelemiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2001) Komissio on täysin tietoinen Euroopan ankeriaskantaan liittyvistä ongelmista mutta ei ole tehnyt ehdotuksia mistään toimenpiteistä niiden toimenpiteiden lisäksi, joihin jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet. Ankeriaskannan hallintaa yhteisön tasolla koskevan suunnitelman valmistelutyöt etenevät. Tämän ehdotuksen alkuperäinen aikataulu on kuitenkin muuttunut, koska komissio ei ole vielä saanut pyydettyjä tietoja Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) mahdollisista toimenpiteistä. ICES on kuitenkin tällä välin analysoinut ankeriaan tilannetta Yhdysvalloissa ja Kanadassa, missä on hiljattain herännyt vastaavaa huolestuneisuutta ankeriaskannasta. Kertomus julkistettiin vuoden 2000 marraskuussa, ja siinä mainitaan, että lausunnot mahdollisista toimenpiteistä Atlantin valtameren toisella puolella saattavat olla sovellettavissa myös Eurooppaan. Näin ollen komissio tarkastelee näitä lausuntoja ennen eurooppalaista ankeriaskantaa koskevan hallintasuunnitelman viimeistelyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3163/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Vesihuollon perusrakenteet.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0023 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3163/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: Vesihuollon perusrakenteet Syyskuun 15. päivänä 2000 Calvian kunnanjohtaja Margarita Nájera, joka on FELIB:n (Federación de Entidades Locales de las Islas Baleares) puheenjohtaja, ilmoitti vierailleensa Brysselissä ja tavanneensa Euroopan komission ympäristökysymyksistä vastaavat henkilöt. Hän kertoi, että Euroopan komissio sitoutui rahoittamaan kokonaan useita vesihuoltoon liittyviä infrastruktuurihankkeita Baleaareilla. Niitä ovat Sa Costeran vesihanke ja Sollerin kunnan (Mallorca) vesihuoltoa täydentävä hanke. 1. Onko totta, että Nájera tapasi Euroopan komission ympäristövastaavat? 2. Onko totta, että Euroopan komissio on sitoutunut maksamaan kokonaan useita vesi-infrastruktuurihankkeita Baleaareilla, mukaan luettuna Sa Costeran vesihanke ja Sollerin kunnan (Mallorca) vesihuoltoa täydentävä hanke? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2000) Komission ympäristöasioista vastaavat henkilöt eivät ole pitäneet viime kuukausien aikana virallista kokousta parlamentin jäsenen mainitseman henkilön kanssa. Baleaarien hallitus on esittänyt Baleaareja koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan yhteydessä vesivaroja koskevia toimia, jotka liittyvät muun muassa Sa Costeran vesivaroihin. Komissio tutkii parhaillaan Baleaareja koskevaa yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, ja ohjelmasta tehdään periaatteessa päätös ennen vuoden loppua. Rakennerahastoista ei rahoiteta mitään hankkeita 100-prosenttisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4070/00 esittäjä(t): James Fitzsimons (UEN) komissiolle. Aurinkopaneelien arvonlisävero ja kasvisöljyjen käytön edistäminen polttoaineina.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4070/00 esittäjä(t): James Fitzsimons (UEN) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Aurinkopaneelien arvonlisävero ja kasvisöljyjen käytön edistäminen polttoaineina Onko komissiolla, yhtenä keinona ympäristöystävällisen tekniikan edistämiseksi, mitään suunnitelmia erityisten ehdotusten esittämisestä, joilla pyritään saattamaan aurinkopaneelien arvonlisävero joko nollatasolle tai hyvin alhaiselle tasolle, jotta edistettäisiin saastuttamattomien energianlähteiden käyttöä ja vähennettäisiin saastumista aiheuttavien materiaalien käyttöä? Voisiko komissio kertoa, mitkä ovat sen nykyiset ja tulevaisuuden suunnitelmat sekä kannustimet niiden kasvisöljyjen hyödyntämisen lisäämiseksi, joita voidaan käyttää moottoriajoneuvoissa ja kauppalaivastossa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2001) Yhteisön nykyisen alv-lainsäädännön mukainen tilanne on, että kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) liitteen H ryhmä 9 kattaa sosiaalipolitiikan mukaisen asuntojen luovutuksen, rakentamisen, korjaamisen ja muuttamisen. Jäsenvaltiot voivat näin ollen soveltaa näihin palveluihin alennettua alv-kantaa, jonka on kuitenkin oltava vähintään 5 prosenttia. Tämä säännös kattaa automaattisesti määritelmän mukaisissa rakennus- ja kunnostustöissä käytettävät aurinkopaneelit kuten kaikki muutkin rakennusmateriaalit, jos ne toimitetaan osana rakennusurakoitsijan palveluja. Jos taas yksityishenkilö ostaa kyseiset tavarat liikkeestä, tätä pidetään tavaroiden luovutuksena, johon sovelletaan tavanomaista alv-kantaa. Veron kokonaan kantamatta jättämisestä on todettava, että se on poikkeus tavanomaisiin sääntöihin, joiden mukaan tavanomaista alv-kantaa sovelletaan kulutusverona kaikkiin verotettaviin liiketoimiin. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, uudessa arvonlisäveroa koskevassa strategiassa(2) esitetään, että keskipitkällä aikavälillä olisi tarkasteltava ja järkeistettävä alennettujen alv-kantojen määritelmään sovellettavia sääntöjä ja poikkeuksia. Erityistä huomiota kiinnitetään alennettujen alv-kantojen käyttöön yhteisön politiikoissa (esimerkiksi ympäristön suojelemiseksi). (1) EYVL L 145, 13.6.1977; direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17. lokakuuta 2000 annetulla neuvoston direktiivillä 2000/65/EY (EYVL L 269, 21.10.2000). (2) KOM(2000) 348 lopullinen.