ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0674/01 esittäjä(t): Johan Van Hecke (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin lentokenttiä ympäröivän maan käytön suunnittelun suuntaviivat.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0674/01 esittäjä(t): Johan Van Hecke (PPE-DE) komissiolle (6. maaliskuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin lentokenttiä ympäröivän maan käytön suunnittelun suuntaviivat Komissio antoi 1. joulukuuta 1999 lentoliikennettä ja ympäristöä koskevaan tiedonannon, jossa se vahvisti aikomuksensa laatia Euroopan unionin lentokenttiä ympäröivän maan käytön suunnittelun suuntaviivat. Parlamentti hyväksyi 7. syyskuuta 2000 lentoliikennettä ja ympäristöä koskevan päätöslauselman. Edellisen perusteella komissiolle esitetään seuraavat kysymykset: 1. Aikooko komissio tehdä aloitteen Euroopan unionin lentokenttiä ympäröivän maan käytön suunnittelun suuntaviivojen laatimiseksi? 2. Millä aikataululla tämä tapahtuu? 3. Milloin kuulemismenettely alkaa? 4. Onko jo tiedossa, ketkä osallistuvat tähän kuulemismenettelyyn? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (31. toukokuuta 2001) Komissio haluaa vahvistaa, että se pitää lentokenttiä ympäröivien alueiden maankäytön suunnittelun suuntaviivoja tärkeänä tasapainoisen strategian löytämiseksi lentokoneiden melun vähentämiseksi. Komissio pitääkin suosituskäytäntöjen kehittämistä mahdollisesti hyödyllisenä edistymisen kannalta tässä asiassa. Tällaisissa aloitteissa on kuitenkin otettava huomioon velvollisuuksien jakautuminen ja yhteisön suoran toimivallan puuttuminen maankäyttöä koskevissa päätöksissä. Tästä syystä komissio uskoo, että kysymyksen käsittelyssä on otettava huomioon nykyinen instituutioiden välinen tasapaino sekä eri tahojen erilaiset edut ilmailun ulkopuolisia etuja unohtamatta. Tältä pohjalta komissio on perustamassa asiantuntijaryhmää, johon kuuluu kansallisia viranomaisia, joilla on valtuudet tehdä lentokenttiä ympäröivien alueiden maankäyttöä koskevia päätöksiä, sekä lentokenttien edustajia ja ympäristönsuojelujärjestöjen edustajia. Ryhmän tehtävänä on valmistella alan suositeltavia käytäntöjä. Muiden yhteisön välineiden, kuten ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta annetun direktiiviehdotuksen(1), täytäntöönpanosta saatavat tiedot voivat olla ryhmälle hyödyllisiä. Komissio toivoo, että asiantuntijaryhmä on toimintavalmis ennen vuoden 2001 kesätaukoa. Intressipiirien kuuleminen alkaa heti, kun asiantuntijaryhmän tehtävistä on sovittu. (1) EYVL C 337 E, 28.11.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1616/01 esittäjä(t): James Provan (PPE-DE) komissiolle. Berlaymont-rakennuksen kunnostamisen kustannukset.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1616/01 esittäjä(t): James Provan (PPE-DE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Berlaymont-rakennuksen kunnostamisen kustannukset Voiko komissio ilmoittaa Berlaymont-rakennuksen korjaustöiden kustannukset, alkuperäisen kustannusarvion, korjaustöiden oletetun valmistumispäivän sekä lisäkulut, jotka aiheutuvat henkilökunnan siirtämisestä vanhasta rakennuksesta pois ja takaisin korjattuun rakennukseen? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2001) S.A. Berlaymont 2000 -yhtiön antaman tuoreimman arvion mukaan Berlaymont-rakennuksen korjauskustannukset olivat 31. maaliskuuta 2001 yhteensä 15 714 miljoonaa Belgian frangia (390 miljoonaa euroa). Tämä ei kuitenkaan ole lopullinen summa, sillä valmistumispäivämäärä ei ole vielä tiedossa. Viivästys johtuu S.A. Berlaymont 2000 -yhtiön työmaan hallintoa koskevasta oikeuskiistasta. Alkuperäinen, heinäkuussa 1997 tehty budjettiarvio oli 13 073 miljoonaa Belgian frangia (324 miljoonaa euroa). Lisäkuluja henkilökunnan siirtämisestä vanhasta rakennuksesta korjattuun rakennukseen on vaikea arvioida tarkasti, koska kyseistä muuttoa seuraa monta muuta muuttoa muiden rakennusten välillä. Vuonna 1991, kun komissio lähti Berlaymont-rakennuksesta, noin 3 000 henkeä muutti muihin rakennuksiin, minkä vuoksi vuorostaan noin 6 000 henkeä joutui muuttamaan. On todennäköistä, että korjattuun rakennukseen palaaminen saa aikaan vastaavan muuttomäärän. Vuonna 2001 keskimääräiset muuttokustannukset henkeä kohti, mukaan luettuina huonekalut ja tietotekniikka, vaihtelevat sadasta kolmeen sataan euroon teknisten olosuhteiden ja muuton vaativuuden mukaan. Nämä muuttokustannukset kuuluvat yleisiin rakennus- ja tietotekniikkakuluihin, jotka on otettu huomioon komission talousarvion osastoissa A-1 ja A-5. Tässä yhteydessä on tärkeä huomata, että kun komissio muutti Berlaymont-rakennuksesta vuonna 1991, komissio jatkoi sopimuksen mukaan rakennuksen vuokraamista ja Belgian valtio maksoi vuorostaan Berlaymont-rakennuksen korvaavien rakennusten paljon suuremmat vuokrakulut. Vuonna 2001 komissio maksaa Berlaymont-rakennuksesta vuokraa 14 140 135 euroa, kun taas Belgian valtio maksaa vuokraa korvaavista rakennuksista 32 382 920 euroa. Tämä järjestely jatkuu, kunnes komissio on muuttanut takaisin Berlaymont-rakennukseen. Jos arvoisa parlamentin jäsen haluaa asiasta lisätietoja, komissio kehottaa tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut Jonas Sjöstedtin kirjalliseen kysymykseen E-0936/01(1) ja Lousewies van der Laanin kirjalliseen kysymykseen E-1575/01(2). (1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 155. (2) Katso sivu 152.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0636/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. EU-rahoitus Jasser Arafatille.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0056 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0636/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: EU-rahoitus Jasser Arafatille 1. Voiko neuvosto vahvistaa, onko Jasser Arafat saanut rahoitusta EU:lta suoraan käteisenä rahana? Jos vastaus on myönteinen, voiko neuvosto ilmoittaa: - millaisia summia on maksettu käteisenä; - kuinka paljon rahaa on kaiken kaikkiaan maksettu; - milloin maksut suoritettiin; - onko tällaisia maksuja tarkoitus jatkaa; - mistä budjettikohdasta rahat otettiin; - mihin kyseisen budjettikohdan määrärahat oli tarkoitettu; - mitä neuvosto tekee varmistaakseen, että määrärahoja käytetään niiden käyttötarkoituksen mukaisesti; - ovatko käteismaksut hyvän hallintotavan sääntöjen, lakien, säännösten tai periaatteiden vastaisia? 2. Voiko neuvosto kertoa etenkin, onko päätetty, että Arafatille maksetaan 20-30 miljoonaa euroa kuussa niin kauan kuin vaikea tilanne Lähi-idässä jatkuu? Vastaus (13. heinäkuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymykset on toimitettu myös komissiolle, joka vastaa palestiinalaishallinnolle myönnettävän EU:n tuen hallinnoinnista varojen maksamisen osalta. Neuvosto korosti istunnossaan 26. helmikuuta 2001, että EU:n on omaksuttava tärkeä rooli yhdistetyissä kansainvälisissä pyrkimyksissä taloudellisen ja institutionaalisen romahduksen välttämiseksi palestiinalaisalueilla. Neuvosto korosti myös, että tarvittavat edellytykset palestiinalaisalueiden toimivalle taloudelle on varmistettava. Tätä varten neuvosto päätti, että EU:n olisi rohkaistava palestiinalaishallintoa laatimaan läheisessä yhteistyössä IMF:n kanssa tiukan tarkistetun budjetin, joka voi toimia kansainvälisen taloudellisen avun perustana, ja kehotettava palestiinalaishallintoa toteuttamaan tehokkaita lahjonnan vastaisia ja demokraattista avoimuutta edistäviä toimenpiteitä. EU pyrkii edelleen pikaisesti siihen, että järjestettäisiin kansainvälisten avunantajien kokous, ja kehottaa muita avunantajia lupaamaan varoja palestiinalaishallinnon budjetin tukemiseksi. EU käyttää täysimääräisesti hyväkseen palestiinalaishallintoa varten luodun nykyisen rahoitusjärjestelyn puitteissa käytettävissä olevat varat - yhdistetysti kansainvälisen yhteisön kanssa - pitkän aikavälin lähestymistavan puitteissa. Puheenjohtajavaltio ja komissio ovat noudattaneet neuvoston hyväksymää lähestymistapaa yhteydenpidoissaan osapuoliin erityisesti neuvoston puheenjohtajan ja ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen alueelle 12. ja 13. maaliskuuta tekemän vierailun aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0313/01 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Euroopan Unionin tiedotuskeskukset.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0014 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0313/01 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Euroopan Unionin tiedotuskeskukset Jatkoksi kirjalliseen kysymykseen E-3046/00(1) antamaansa vastaukseen (8. joulukuuta 2000), voiko komissio ilmoittaa, minkä tyyppistä rahoitusta käytettiin Euroopan unionin tiedotuskeskusten perustamiseksi Yhdysvaltoihin? Kalifornian keskuksessa saatavilla olevassa tiedotusmateriaalissa on Euroopan tähtikuviolippu ja teksti, jossa ilmoitettiin, että keskus on perustettu Euroopan komission tuella. Mihin tavoitteisiin rahoitusta myönnettäessä pyrittiin? (1) EYVL C 151 E, 22.5.2001, s. 47. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2001) Euroopan parlamentin antaman suosituksen jälkeen komissio julkaisi vuonna 1998 tarjouskilpailun kymmenen Euroopan tiedotuskeskuksen perustamisesta Yhdysvaltoihin. Keskusten tehtävä on edistää uuden transatlanttisen toimintaohjelman tavoitteita, erityisesti IV luvun yhteyksien luominen Atlantin yli, osalta. Aloite rahoitetaan uuden transatlanttisen toimintaohjelman kehyksessä. Kyseisen aloitteen tarkoitus on: - edistää uuden transatlanttisen toimintaohjelman tavoitteita lisäämällä unionin ja Yhdysvaltojen kansalaisten välisiä yhteyksiä, - lisätä Yhdysvalloissa tietämystä Euroopan unionista kehittyvänä hallintojärjestelmänä ja kansainvälisenä toimijana sekä lisätä yhteisön politiikkojen tuntemusta, ja - lisätä Yhdysvalloissa tietoisuutta transatlanttisen suhteen poliittisesta, taloudellisesta ja kulttuurisesta merkittävyydestä ja erityisesti yhteisön ja Yhdysvaltojen suhteiden lisääntyvästä soveltamisalasta. Lisätietoja Euroopan unionin tiedotuskeskuksista Yhdysvalloissa löytyy internetistä osoitteesta: http://www.eucenters.org/.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0296/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Aluepolitiikan soveltaminen Kanariansaarilla.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0080 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0296/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (9. helmikuuta 2001) Aihe: Aluepolitiikan soveltaminen Kanariansaarilla Mitkä ovat olleet Euroopan unionin aluepolitiikan soveltamisen tulokset unionin syrjäisimpiin alueisiin kuuluvilla Kanariansaarilla vuosina 19941999 aloittain ja aiheittain? Kuinka paljon määrärahoja on käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2001) Rakennerahastojen edellisellä ohjelmakaudella 19941999 ja koheesiorahaston edellisellä ohjelmakaudella 19931999 Kanariansaarille myönnetty tuki oli kokonaisuudessaan 1 585,4 miljoonaa euroa, ja se jakautui seuraavasti: - Euroopan aluekehitysrahasto: 811,2 miljoonaa euroa - Euroopan sosiaalirahasto: 192,6 miljoonaa euroa - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto: 87,6 miljoonaa euroa - Yhteisön aloitteet: 230,8 miljoonaa euroa - Koheesiorahasto: 263,2 miljoonaa euroa Kanariansaarille on lisäksi myönnetty noin 530 miljoonan euron suuruinen yhteisön tuki Espanjan keskushallinnon ministeriöiden alaisiin monialueohjelmiin. Kuten alueellisten rakennerahasto-ohjelmien väliarvioinnista käy ilmi, Kanariansaarten taloudelle on ollut suurta hyötyä näistä merkittävistä rahoitussiirroista, erityisesti talouden ja yhteiskunnan perusrakenteiden kannalta. Tilastojen mukaan taloudellisessa tilanteessa on tapahtunut yleistä paranemista. Hankkeet, joista tehtiin rahoitussopimus kaudella 19941999, ovat edelleen käynnissä, joten maksuja voidaan vielä suorittaa. Komission yksiköt voivat arvioida lopulliset vaikutukset vasta maksujen suorittamisen jälkeen, joka on tehtävä vuoden 2001 loppuun mennessä. Arviointityö alkaa näin ollen vuonna 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0557/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Talouden ja rahoituksen pääosaston tarkastuslausuma.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0144 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0557/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (27. helmikuuta 2001) Aihe: Talouden ja rahoituksen pääosaston tarkastuslausuma Komissaari Fischler totesi 7. helmikuuta 2001 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa, että vuonna 1999 maatalouden pääosaston rahatapahtumien täsmällinen virhemarginaali oli 3,06 %. Voisiko erityisesti taloudesta ja rahoituksesta vastaava komissaari EU:n toimielinten yhteistyön ja avoimuuden nimissä ilmoittaa vastaavan luvun pääosastonsa rahatapahtumista? Jos lukua ei voida ilmoittaa, mikä siihen on syynä? Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 ja E-0570/01 (11. huhtikuuta 2001) Komissio muistuttaa arvoisalle kysyjälle, että tilintarkastustuomioistuin ei ilmoita yleistä talousarviota koskevassa tarkastuslausumassaan virheprosentteja, koska sen mielestä olisi liiallista yksinkertaistamista punnita komission taloushallinnon menestyksellisyyttä tämän yhden luvun perusteella. Tilintarkastustuomioistuin päättikin kolme vuotta sitten, ettei se julkista enää yleisiä virheprosentteja, vaan kehittää tarkastuslausumaan liittyviä menetelmiä antaakseen vastuuvapauden myöntäjälle yksityiskohtaista havainnollista tietoa. Tilintarkastustuomioistuin on lisäksi tehnyt useaan otteeseen selväksi, että yleistä virheprosenttia alemman tason luvun ilmoittaminen esimerkiksi jollekin toiminta-alalle tai pääosastolle veisi täysin harhaan. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa vain rajoitetun määrän tapahtumia, joten se ei voi vahvistaa pitävästi tällaista alemman tason virheprosenttia. Komissio ei näin ollen voi toimittaa pyydettyjä tietoja arvoisalle kysyjälle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0739/01 esittäjä(t): Roy Perry (PPE-DE) komissiolle. Koulutusjärjestelmien tulevaisuuden tavoitteita koskeva raportti.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0188 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0739/01 esittäjä(t): Roy Perry (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2001) Aihe: Koulutusjärjestelmien tulevaisuuden tavoitteita koskeva raportti Vuoden 2000 Lissabonin Eurooppa-neuvosto pyysi neuvostoa (koulutus) aloittamaan laajan keskustelun koulutusjärjestelmien konkreettisista tulevaisuuden tavoitteista keskittyen yhteisiin huolenaiheisiin ja prioriteetteihin ja ottaen huomioon kansalliset erityispiirteet. Keskustelun tarkoituksena on tukea Luxemburgin ja Cardiffin prosesseja ja esittää Eurooppa-neuvostolle laaja raportti keväällä 2001. Milloin raportti aiotaan esittää? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (18. toukokuuta 2001) Koska Lissabonin Eurooppa-neuvosto pyysi maaliskuussa 2000, että koulutusneuvosto ryhtyisi yleisesti pohtimaan koulutusjärjestelmien konkreettisia tavoitteita ja antaisi yksityiskohtaisemman raportin Eurooppa-neuvostolle keväällä 2001, neuvostossa kokoontuneet opetusministerit antoivat 12. helmikuuta 2001 raportin, jossa kuvaillaan Euroopan koulutusjärjestelmien tulevia konkreettisia tavoitteita. Raportti on laadittu komission parlamentille esittämän luonnoksen pohjalta. Toimielinten välisen hyvän yhteistyön periaatetta noudattaen koulutusneuvosto hyväksyi raportin, ja neuvosto toimitti sen parlamentille. Valtioiden ja hallitusten päämiehet vahvistivat virallisesti raportin Tukholmassa 23. ja 24. maaliskuuta 2001 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa. Tavoitteita koskevan raportin seurantatoimien yhteydessä komissio ottaa mielellään vastaan parlamentin kaikki kuluvan vuoden aikana esittämät huomautukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1144/01

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle

(11. huhtikuuta 2001)

Aihe: ISO-standardien käyttö EU:n jäsenvaltioissa

Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (International Standardization Organisation - ISO) perustettiin vuonna 1947. Sen tehtäväksi osoitettiin kansainvälisten standardien asettaminen tekniikan, fysiikan ja maantieteen suureille ja yksiköille, mukaan lukien niiden symbolit ja merkintätavat. ISO-standardit syntyivät tiiviin kansainvälisen yhteistyön tuloksena ja ne on tunnustettu ympäri maailmaa.

Tieteen ja tekniikan yksikköjä (metri, kilogramma, sekunti, ampeeri) varten kehitettiin 50-luvulla SI-järjestelmä. Vuonna 1974 kaikki YK:n jäsenvaltiot ja muutamat hallinnolliset alueet (pääosin saaria) saivat virallisen symbolin tai koodin. ISO-3166-standardilla kutakin maata tai hallinnollista aluetta kohden vahvistettiin kolme koodia: kolminumeroinen koodi, kolmesta isosta kirjaimesta muodostuva koodi ja kahdesta isosta kirjaimesta muodostuva koodi. Symbolit voidaan uusia, jos valtion hallinnollinen rakenne muuttuu - ja jos YK tunnustaa tämän muutoksen.

ISO-standardit on tunnustettu maailmanlaajuisesti, mutta silti niitä käytetään usein virheellisesti esimerkiksi henkilö- ja kuorma-autoissa, kansainvälisessä postiliikenteessä, liikennemerkeissä ja valuuttojen merkinnässä.

Katsooko neuvosto, että EU:n jäsenvaltioiden on käytettävä kaikkia ISO-standardeja täysimääräisesti ja oikein? Jos ei katso, miksi se ei pidä tätä tarpeellisena? Jos katsoo, mihin aloitteisiin se aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että EU:n jäsenvaltiot käyttävät ISO-standardeja täysimääräisesti ja oikein?

Vastaus

(27. syyskuuta 2001)

Neuvoston 28. lokakuuta 1999 antamassa päätöslauselmassa standardoinnin merkityksestä Euroopassa todettiin kansainvälisten standardien kasvava merkitys. Neuvosto myös korosti ISO:n ja CEN:n (Euroopan standardointikomitea) välisen Wienin sopimuksen esimerkillistä luonnetta.

ISO-standardien, joihin viitataan EU-lainsäädännössä, oikean käytön osalta on komission toimivaltaan kuuluva asia valvoa, että niitä käytetään asianmukaisesti jäsenvaltioiden lainsäädännössä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1034/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1034/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (3. huhtikuuta 2001) Aihe: Yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka Euroopan unionin uuden turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (ESDP) rakenteet ovat hyvin monimutkaiset ja päätöksentekomalli on epäselvä. Näyttää siltä, että jäsenmaat ovat delegoimassa politiikan johtamisen omalle erityisedustajalleen neuvoston pääsihteerille. Onko päätetty, mikä on komission rooli ESDP:n valmistelemisessa ja millä tavalla aikanaan päätetään nopean toiminnan joukkojen käytöstä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2001) Komissio on täysimääräisesti mukana yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (YUTP), johon kuuluu turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (ESDP). Tämän mukaisesti se osallistuu Euroopan unionin toiseen pilariin kuuluvaan työskentelyyn erityisesti poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteassa (PSC). Vaikka komissio on hyvin aktiivinen kriisien siviilitorjunnassa ja -hallinnassa, se ei ole suoraan mukana sotilaallisten rakenteiden ja voimavarojen kehittämisessä. Erityisesti asevoimien käyttöä osana nopeaa toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt kuuluvat neuvoston toimialaan, ja komissio katsoo, että kysymys olisi esitettävä suoraan sille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1563/01

esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle

(28. toukokuuta 2001)

Aihe: Urheilukeskuksen rakentaminen Cecebren patoaltaalle Espanjan Avegondossa

El Real Club Deportivo de La Coruña -urheiluseura haluaa rakentaa yli 100 000 neliömetrin suuruisen urheilukeskuksen Natura 2000 -verkostoon kuuluvan Cecebran patoaltaan viereen. Alueen ympäristöarvot ovat huomattavat. Se on lintujen levähdyspaikka ja pesimäalue, jossa on paljon muuttolintuja ja lisäksi se on kansainvälinen muuttolintujen laskenta- ja seurantapaikka, jonka lajistoon kuuluu sorsia ja kahlaajia, silkki- ja harmaahaikaroita, kuningaskalastajia, kalasääskiä, jalohaukkoja, tuulihaukkoja, kanahaukkoja, saukkoja, kettuja, päästäisiä, vesiliskoja, iberiansammakoita, kangaskäärmeitä, tammihärkiä. Se on myös kasvitieteellisesti merkittävä alue ja maisemallisesti arvokas atlanttinen metsäalue.(1) Lisäksi alueen suojelusta riippuu La Coruñan ja sen esikaupunkialueen (400 000 henkeä) juomaveden puhtaus. Alueella on vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja urheilukeskukselle, jolloin

ympäristövaikutukset jäisivät pienemmiksi. La Coruñan kaupungin, Galician ympäristöjärjestöjen ja Espanjan valtion vastustuksesta huolimatta valmistelutyöt alueella on aloitettu. Näin on aiheutettu varsinainen ympäristökatastrofi noin kuuden hehtaarin alueella, joka ulottuu patoaltaaseen saakka. Kasvillisuus on tuhottu, maanpintaa muokattu ja kosteikkoa kohti virtaavien purojen suuntaa muutettu. Hankkeen ympäristövaikutusten arviointia ei ole tehty.

Tähän asti työt on tehty ilman rakennuslupaa, vaikka aluetta uhkaavat monet ympäristöön liittyvät toimet. Näitä ovat:

a) fyysinen uhka (pysyvät rakennelmat ja mahdollinen kaavoitus asuinalueeksi),

b) kosteikko- ja vedenottoalueen vesiympäristöön kohdistuva uhka (kymmenellä jalkapallokentällä käytettävät kasvimyrkyt ja muut kemikaalit sekä tuhansien ihmisten jätevedet) ja

c) alueelle tulvivat ihmismassat, joita kiinnostaa muu kuin luonnon tarkkailu.

Katsooko komissio, että urheilukeskuksen rakentamisen takia on hyväksyttävää asettaa vaaraan Natura 2000 -verkostoon kuuluva luonnonalue ja tuhota osa siitä?

Voiko komissio tutkia, onko ympäristövaikutusten arviointiin liittyviä säännöksiä noudatettu?

(1) Lähde: Galician autonomisen alueen hallituksen ympäristövirasto (http://www.xunta.es./conselle/cma/CMA05e/CMA05eb/p05eb06.htm).

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. heinäkuuta 2001)

Komissio ei tunne parlamentin jäsenen esittämää hanketta.

Komissio ei voi tässä vaiheessa ottaa kantaa Espanjan viranomaisten Natura 2000 -verkostoon nimeämän alueen mahdolliseen tuhoutumiseen. Komission tietojen mukaan mainittu alue käsittää ainoastaan edellä mainitun patoalueen.

Näin ollen komissio pyytää kymmenen päivän kuluessa Espanjan viranomaisilta tietoja edellä mainituista kysymyksistä varmistaakseen, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan tässä tapauksessa asianmukaisesti.