ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3209/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Venäjän verilöyly.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3209/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (12. marraskuuta 2002) Aihe: Venäjän verilöyly Mikä on neuvoston kanta presidentti Putinin ja Venäjän hallituksen rikolliseen ja vastuuttomaan toimintaan, jonka vuoksi kaappauksen järjestäneiden teteenikapinallisten lisäksi kuoli myös satoja panttivankeja, ja mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3209/02 ja E-3325/02 (20. helmikuuta 2003) Moskovassa 23.26. lokakuuta 2002 tapahtunut yli 700 panttivangin kaappaaminen aiheutti vakavaa huolta sekä EU:ssa että Venäjällä. Eurooppa-neuvosto ilmaisi kokouksessaan 24. ja 25. lokakuuta 2002 kantansa kyseiseen tapahtumasarjaan julkilausumassa, joka annettiin 25. lokakuuta ja joka on kyseisten puheenjohtajan päätelmien liitteessä III. Brysselissä 11. marraskuuta 2002 pidetyn EU:n ja Venäjän huippukokouksen yhteydessä Euroopan unioni ja Venäjä antoivat terrorismin vastaisen yhteisen julkilausuman, jossa ne totesivat toimivansa yhteistuumin terrorismin torjumiseksi ottaen asianmukaisella tavalla huomioon oikeusvaltion ja demokratian periaatteet sekä valtioiden alueellisen koskemattomuuden. Yhteisten sitoumusten perusteella ne asettivat yhteiset tavoitteet kehittääkseen tähän liittyvää strategista kumppanuuttaan, mukaan lukien EU:n ja Venäjän välisen terrorismin vastaisen yhteistyön määritteleminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1670/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. EU:n varojen käyttö Palestiinan alueella.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0006 - 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1670/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (5. kesäkuuta 2002) Aihe: EU:n varojen käyttö Palestiinan alueella Voisiko komissio ilmoittaa, onko sillä syytä uskoa todeksi Israelin hallituksen väitteet siitä, että Palestiinan itsehallintoviranomaisen hallinnoimia EU:n varoja on presidentti Arafatin suoran valvonnan alaisuudessa käytetty Israelin siviilikohteita vastaan tehtyjen terrori-iskujen rahoittamiseen? Jos ei ole, onko komissio tutkinut todisteet, joita Israel on esittänyt väitteidensä tueksi? Voisiko komissio myös kommentoida väitteitä, että palestiinalaisille lapsille on jaettu Euroopan unionin maksamia koulukirjoja, joiden kiihkomielisissä kappaleissa todetaan muun muassa, että lopullinen ja väistämätön ratkaisu tulee olemaan muslimien voitto juutalaisista(1) ja että Islamin usko voittaa kaikki muut uskonnot, ja se leviää Allahin tahdosta pyhää sotaa käyvien muslimitaistelijoiden välityksellä(2)? (1) Arabian kieltä viidesluokkalaisille nro 542, sivu 67. (2) Islamilainen kasvatusoppi seitsemäsluokkalaisille nro 564, sivu 125. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2002) Komissio on selvittänyt Israelin viranomaisten esittämät väitteet yhteisön varojen väärinkäytöstä. Komissio on tutkinut tarkkaan Israelin hallituksen (ministeri Danny Navehin) ja puolustusvoimien toimittaman näytön. Komissio myös pyysi Kansainvälistä valuuttajärjestöä (IMF) ja palestiinalaishallintoa kommentoimaan väitteitä. Komissio ei ole tutkimansa aineiston perusteella löytänyt mitään näyttöä siitä, että yhteisön varoja olisi käytetty mihinkään muihin kuin yhteisön ja palestiinalaishallinnon kesken sovittuihin tarkoituksiin. Komissio suhtautuu asiaan erittäin vakavasti ja tutkii jatkossakin ensi tilassa mahdolliset uudet väitteet yhteisön varojen väärinkäytöstä. Komissio ei ole koskaan rahoittanut palestiinalaishallinnon käyttämiä oppikirjoja. Oppikirjojen sisällöstä saa lisätietoja neuvoston asiakirjasta Palestinian Schoolbooks: THE EU VIEW, joka on julkaistu neuvoston nettisivuilla osoitteessa http://ue.eu.int/newsroom/NewMain.asp?LANG=1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2530/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Human Rights Watchin raportti USA:n suorittamasta 11. syyskuuta 2001 sattuneiden tapahtumien jälkeen pidätettyjen vankien kiduttamisesta.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0028 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2530/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (11. syyskuuta 2002) Aihe: Human Rights Watchin raportti USA:n suorittamasta 11. syyskuuta 2001 sattuneiden tapahtumien jälkeen pidätettyjen vankien kiduttamisesta Elokuun 15. päivänä julkaistun Human Rights Watchin raportin mukaan 11. syyskuuta 2001 sattuneiden tapahtumien jälkeen George Bushin johtaman Yhdysvaltain hallituksen harjoittaman politiikan takia ihmisiä pidätettiin mielivaltaisesti, perusoikeuksia rikottiin ja vankeja kidutettiin ja määrättiin eritysselleihin pitkäksi ajaksi ilman minkäänlaista muodollista syytettä. Mihin George Bushin hallitukseen kohdistuviin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä estääkseen tällaiset rikolliset menettelyt? Vastaus (20. helmikuuta 2003) Kuten EU:sta tehdyn sopimuksen 6 ja 11 artiklassa määrätään, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistäminen ja suojaaminen sekä vapauden, kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamiseen sitoutuminen ovat EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskeisiä osatekijöitä. Terrorismin torjunta on yksi Euroopan unionin painopistealueista. Terrorismi ei ole pelkästään uhka valtioiden turvallisuudelle vaan myös yksi vakavimmista ihmisoikeuksien, elinoikeuden ja ihmisarvoisen elämän oikeuden kunnioittamiseen kohdistuvista uhista. Terrorismin torjunnassakin on kuitenkin noudatettava ihmisoikeuksia ja oikeusvaltion periaatteita, kuten Laekenin, Barcelonan ja Sevillan Eurooppa-neuvostoissa on todettu. Tämä kanta on tuotu Yhdysvaltojen tietoon sekä virallisissa että epävirallisissa yhteyksissä viime vuosina. EU käy Yhdysvaltojen kanssa jatkuvaa vuoropuhelua ihmisoikeuskysymyksistä. EU aikoo hyödyntää jatkossakin kyseisiä tapaamisia tuodakseen esiin kantansa, jonka mukaan ihmisoikeuksia on kunnioitettava kaikissa tilanteissa, myös terrorismin torjunnassa. Missään olosuhteissa ei voida jättää kunnioittamatta oikeutta elämään eikä ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapautta sekä oikeutta olla suojassa kidutukselta tai julmalta ja halventavalta kohtelulta kansallisuudesta, rodusta ja uskonnosta riippumatta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2933/02 esittäjä(t): Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) neuvostolle. Yliopistotukintojen tunnustamista koskevan yleissopimuksen (Euroopan neuvoston yleissopimus, ETS032) soveltaminen.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0066 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2933/02 esittäjä(t): Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) neuvostolle (17. lokakuuta 2002) Aihe: Yliopistotukintojen tunnustamista koskevan yleissopimuksen (Euroopan neuvoston yleissopimus, ETS032) soveltaminen Eräs kyseisen Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittajavaltio on kieltäytynyt hyväksymästä erään henkilön yliopistotutkinnon (ei-ammatillisen tutkinnon) vastaavuutta, koska kyseessä olevan opinto-ohjelman jotkut osiot eivät vastaa täysin vaatimuksia. Näin ollen toisessa allekirjoittajavaltiossa tutkinnon suorittaneet joutuvat suorittamaan tutkintonsa uudelleen kokonaan tai osittain. Voidaanko edellä mainitussa tapauksessa katsoa rikottavan yliopistotukintojen tunnustamista koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta (ETS032)? Ovatko tutkintojen vastaavuuksista vastaavat viranomaiset yleissopimuksen allekirjoittajamaiden opetusministeriöt mukaan lukien velvollisia 4 artiklan mukaisesti ilmoittamaan vastaavuuksia hakeville, jos ohjelman jotkut aineet eivät vastaa vaatimuksia? Ovatko kyseiset viranomaiset myös velvollisia välittämään ulkomaisen yliopistotutkinnon suorittaneelle henkilölle luettelon opintosuorituksista, jotka tämän on suoritettava? Vastaus (3. maaliskuuta 2003) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei yliopistotutkintojen tunnustamista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tulkitseminen kuulu neuvoston toimivaltaan, koska kyseessä ei ole Euroopan unionin neuvoston säädös vaan Euroopan neuvoston yleissopimus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3359/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle. Ylimääräisiä alkioita koskeva tutkimus.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3359/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Ylimääräisiä alkioita koskeva tutkimus Kilpailukykyä (sisämarkkinat, teollisuus ja tutkimus) käsitelleessä Euroopan unionin neuvoston 2 451. istunnossa 30. syyskuuta 2002 Brysselissä päätettiin seuraavaa: Neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että kuudennesta puiteohjelmasta mahdollisesti rahoitettavaa ihmisalkioiden ja ihmisalkioiden kantasolujen käyttöön liittyvää tutkimustoimintaa koskevat yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännökset on laadittava 31. joulukuuta 2003 mennessä. Komissio ilmoittaa, ettei se sillä välin, eikä ennen kuin asiaa koskevat yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännökset on laadittu, aio ehdottaa tällaisen tutkimustoiminnan rahoittamista; poikkeuksen muodostaa varastoitujen tai eristettyjen ihmisalkioiden kantasolujen tutkimus viljelyssä. Tarkoittaako varastoitujen tai eristettyjen ihmisalkioiden kantasolujen tutkimus viljelyssä alle kahden viikon ikäisiä ylimääräisiä alkioita? Pitääkö paikkansa, että kuudennesta puiteohjelmasta rahoitetaan tällä hetkellä alle kahden viikon ikäisiä ylimääräisiä alkioita koskevaa tutkimusta niissä maissa, joissa se on sallittua? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 2003) Varastoitujen tai eristettyjen ihmisalkioiden kantasolujen tutkimus viljelyssä ei ole sama asia kuin ylimääräiset ihmisalkiot. Ylimääräiset alkiot ovat alkioita, jotka on tuotettu koeputkihedelmöityksellä hedelmöityshoitoa varten koeputkihedelmöityksen onnistumisprosentin parantamiseksi mutta joita ei enää tarvita tähän tarkoitukseen. Alkiot hävitetään tai asianomaiset pariskunnat voivat lahjoittaa ne tutkimukselle. Varastoitujen tai eristettyjen ihmisalkioiden kantasolujen tutkimus viljelyssä tarkoittaa ihmisalkioiden kantasoluja, jotka on erotettu alkioiden sisäsolumassasta alkiorakkulavaiheessa ja viljelty koeputkessa. Nämä kantasolulinjat voidaan pakastaa ja varastoida solupankkiin. (Alkiorakkulavaihe vastaa munasolua 57 päivän kuluttua hedelmöittymisestä, jolloin munasolu muistuttaa täynnä kantasoluja olevaa onttoa palloa.) Ensimmäiset tarjouspyyntökilpailut hankkeiden rahoittamiseksi kuudennesta puiteohjelmasta käynnistettiin vasta joulukuussa 2002, joten hankkeille ei ole vielä myönnetty rahoitusta puiteohjelmasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3802/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Natura 2000 -verkosto Galiciassa (Espanja).



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3802/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (7. tammikuuta 2003) Aihe: Natura 2000 -verkosto Galiciassa (Espanja) Monet Natura 2000 -verkostoon ehdotetut luonnonalueet kärsivät tällä hetkellä suunnattomasti Prestige-aluksen aiheuttamista öljytuhoista. Aikooko komissio julistaa kyseessä olevat luonnonalueet käytännössä osaksi Natura 2000 -verkostoa, jotta niihin voidaan soveltaa kaikkia taloudellisia, oikeudellisia ja tieteelliseen tarkkailuun perustuvia toimenpiteitä, joista säädetään luontotyyppidirektiivissä 92/43/ETY(1)? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2003) Parlamentin jäsen on ilmaissut huolensa Prestige-aluksen aiheuttamasta onnettomuudesta ja sen vaikutuksista Espanjan Galician Natura 2000 -verkkoon. Tapaus on vakava uhka meriluonnolle ja Galician rannikon luontotyypeille sekä etenkin Natura 2000 -alueille. Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY (luontotyyppidirektiivi) on yhteisön tärkein keino Euroopan luonnon monimuotoisuuden suojelemisessa. Ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen, johon kuuluu luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelu, on yhteisön noudattaman yleisen edun mukainen ensisijainen tavoite. Tähän päämäärään pyritään ensisijaisesti Natura 2000 -suojelualueverkon avulla. Siten jokaisella Natura 2000 -verkkoon kuuluvalla alueella on katsottava olevan suurta ekologista arvoa. Kukin jäsenvaltio vastaa yhteisön tärkeinä pitämien lajien ja luontotyyppien suojelun kannalta merkittävien alueiden määrittämisestä, osoittamisesta ja suojelusta. Luontotyyppidirektiivissä säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen heikentymisen estämiseksi sekä suotuisan suojelun tason saattamiseksi ennalleen ja säilyttämiseksi. Galician rannikkoalueet kuuluvat Atlantin vyöhykkeen luonnonmaantieteelliseen alueeseen. Espanjan viranomaiset ovat ehdottaneet 60:tä Galiciassa sijaitsevaa aluetta sisällytettäviksi Natura 2000 -verkkoon yhteisön tärkeinä pitäminä alueina. Komissio katsoo, että kaikki nämä alueet ovat osa Espanjan ehdottamaa Natura 2000 -verkkoa, joten niihin on sovellettava kaikkia luontotyyppidirektiivin säännöksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3451/02

esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle

(6. joulukuuta 2002)

Aihe: Maatalous ja ICAS

Mitkä maataloustuotteet on merkitty ICAS-lomakkeisiin? Minkä verran tukia Kreikka on saanut kyseisille maataloustuotteille kutakin vuotta kohden sitten lomakkeiden käyttöönoton? Kuinka paljon Kreikkaa on sakotettu laiminlyönneistä ICAS-lomakkeissa vuosittain siitä lähtien, kun lomakkeet tulivat pakollisiksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(27. tammikuuta 2003)

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) on väline, jolla pyritään valvomaan viljelijöiden suoria tukia tehokkaasti ja toimivasti, mutta mitään kysymyksessä mainittuja IACS-lomakkeita ei ole olemassa. IACS otettiin käyttöön maksatus- tai satovuodesta 1993, ja se kattaa nyt eläinpalkkiot naudanliha-, lampaan- ja vuohenliha-aloilla. Pinta-alatuista siihen kuuluvat peltokasvit, riisi, palkovilja ja kesantoalat.

IACS:n oli oltava valmis viimeistään 1. tammikuuta 1997, minkä jälkeen siihen liittyviä menoja on ilmoitettu 669,6 miljoonaa euroa vuonna 1998, 755,7 miljoonaa euroa vuonna 1999, 734,6 miljoonaa euroa vuonna 2000, 752,6 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 722,9 miljoonaa euroa vuonna 2002.

Komission tilintarkastus- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä ei voida oikeastaan puhua sakoista, sillä siinä komissio päättää olla hyväksymättä sellaisia menoja, joiden osalta jäsenvaltio ei pysty toimittamaan sille riittäviä takeita siitä, että tukijärjestelmien laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastamiseen käytetyt hallinto- ja valvontamenetelmät ovat olleet toimivia. Rahoitusoikaisuja ei tehdä tapauskohtaisesti vaan varainhoitovuosittain, joten kokonaissumma lienee sopivampi vastaus kysymykseen. Kreikassa yhteisön rahoituksen ulkopuolelle on tällä tavoin jätetty maksatusvuosina 19971999 yhteensä 156 153 993 euroa IACS:ään liittyvien tukijärjestelmien osalta. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen vuoden 1999 jälkeiseltä ajalta on vielä kesken ja rahoituksesta kieltäytymisiä tulee vielä vuoden 2003 aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3477/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Kansalaisuuteen perustuva syrjintä Amsterdamissa (Alankomaissa).



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3477/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (6. joulukuuta 2002) Aihe: Kansalaisuuteen perustuva syrjintä Amsterdamissa (Alankomaissa) Amsterdamissa on eräs kanavaa myötäilevä katu, jolla on voimassa rajoitettu pysähtymiskielto. Paikallinen tapa vaikuttaa olevan, että ajoneuvoja pysäköidään kiellosta huolimatta tällä kadulla. Olen kuitenkin kuullut, että ulkomaalaisiin ajoneuvoihin (tarkemmin viisi saksalaista, kolme belgialaista ja kaksi brittiä) olisi kiinnitetty ajonestolukko takapyörään, kun taas Alankomaiden rekisterissä olevat ajoneuvot eivät ole saaneet edes pysäköintivirhemaksua. 1. Onko tässä tapauksessa kyseessä kielletty kansalaisuuteen perustuva syrjintä (EY:n perustamissopimuksen 12 artikla)? 2. Mikäli on, mihin toimiin komissio aikoo asiassa ryhtyä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2003) Komissio ei ole tietoinen muista tällaisista tapauksista Amsterdamissa, eikä sillä ole konkreettisia tietoja, joiden perusteella voitaisiin epäillä kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää. Parlamentin jäsenen kuvailemien kaltaisia ongelmia voidaan käsitellä Solvit-verkoston puitteissa (www.europa.eu.int/internal_market/solvit/). Se on jäsenvaltioiden viranomaisista koostuva komission perustama verkosto, jossa pyritään epävirallisesti ratkomaan yritysten ja kansalaisten kohtaamia käytännön ongelmia yhteisön lainsäädännön soveltamisessa. Ohjeita ja lisätietoa verkostosta on edellä mainitussa Internet-osoitteessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3486/02 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle. Liikenteen alan Euroopan laajuisten verkkojen (T-TEN) tarkistaminen.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3486/02 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle (9. joulukuuta 2002) Aihe: Liikenteen alan Euroopan laajuisten verkkojen (T-TEN) tarkistaminen Aikooko komissio sisällyttää EuroVelo-verkon Euroopan laajuisten verkkojen liikenteen alaa koskevaan tarkistusehdotukseen vuonna 2004, sillä tämä edistäisi osaltaan ympäristöystävällisyyden ja intermodaalisuuden kytkemistä liikenneinfrastruktuureita käsittelevään politiikkaan? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3334/02 ja E-3486/02 (16. tammikuuta 2003) Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan tarkoituksena on edistää sisämarkkinoiden toteuttamista, minkä vuoksi siinä keskitytään pitkän matkan liikenteen infrastruktuureihin. Polkupyörä ei kuulu mainitun politiikan piiriin. Tämän vuoksi Euroopan laajuista pyöräteiden verkkoa ei ole suunniteltu sisällytettäväksi Euroopan laajuisen verkon kehittämistä koskevien yhteisön suuntaviivoihin. Sen sijaan komissio tukee innovatiivisia kaupunkiliikenteen edistämistoimia pyöräilyn edistäminen mukaan luettuna puhtaan kaupunkiliikenteen edistämisen ja Civitas-aloitteen yhteydessä. Komissio valmistelee myös parhaillaan kaupunkiympäristöä koskevaa temaattista strategiaa kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman mukaisesti. Tässä yhteydessä käsitellään kaupunkiliikennettä, johon pyöräily kuuluu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3224/02 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle. Ehdokasvaltiot ja yhteistoteutushankkeet (Kioton mekanismi).



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0114 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3224/02 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle (14. marraskuuta 2002) Aihe: Ehdokasvaltiot ja yhteistoteutushankkeet (Kioton mekanismi) Onko EU tehnyt mitään sopimuksia kymmenen uuden jäsenmaan kanssa käytävissä jäsenyysneuvotteluissa yhteistoteutushankkeiden edistämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän ensimmäisellä kaudella (20052007) tai sitä seuraavalla kaudella tai seuraavilla kausilla? Onko arvioitu, miten laajoja kaikenkattavia ja niin sanottua kuumaa ilmaa (hot air) koskevia hankkeita kullakin päästökauppakaudella käynnistetään? Onko EU laatinut malleja yhteistoteutushankkeiden tehokkaan täytäntöönpanon vaikutuksista päästöoikeuksien hintaan ja todelliseen päästöjen vähentämiseen EU:ssa? Mikäli on, missä yhteydessä mallit on julkaistu? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3222/02 ja E-3224/02 (3. maaliskuuta 2003) Neuvoston tiedossa ei ole arvoisan parlamentin jäsenen tiedustelemia arvioita, eikä varsinkaan arvioita projektimääristä, joista todennäköisesti tehdään aloite. EU ei ole tehnyt sopimuksia liittymisneuvotteluja käyvien maiden kanssa yhteistoteutushankkeiden edistämiseksi. Neuvostolla ei myöskään ole tietoa malleista yhteistoteutushankkeiden vaikutuksesta päästöoikeuksien hintaan ja se pyytää ottamaan huomioon, että ehdotuksessa EU:n päästökaupan järjestelmäksi ei sen nykymuodossa ole säännöksiä asian sisällyttämiseksi. Komissiolta odotetaan kuitenkin vuoden 2003 aikana ehdotusta Kioton pöytäkirjaan perustuvien projektipohjaisten hankkeiden (puhtaan kehityksen mekanismi ja yhteistoteutus) ja EU:n päästökaupan järjestelmän kytkemisestä toisiinsa. Tässä asiassa voisikin olla parempi osoittaa esitetyt kysymykset komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3212/02 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Lentoyhtiöiden hintojen selkeys.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3212/02 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (12. marraskuuta 2002) Aihe: Lentoyhtiöiden hintojen selkeys Monet lentoyhtiöt mainostavat usein lentolehtisin, julistein ym. keinoin erityisen edullisia hintojaan. Kuluttajalle ei kuitenkaan useimmiten kerrota, että näihin tarjouksiin sovelletaan erittäin tiukkoja erityismääräyksiä ja että ilmoitetut hinnat ovat vain perushintoja, eivät todellisia kokonaishintoja. Asiakkaita houkutellaan siis tavanomaista halvemmin hinnoin, mutta myöhemmin lennon hinta kohoaa huomattavasti, kun siihen lisätään erilaisia lentokenttäveroja ja muita maksuja. Lisäksi lippu on usein voimassa vain tietyn ajanjakson tai tiettyinä päivinä tai edellyttää tietynpituista oleskelua. Lisäksi hintatiedot ovat usein sekavia, koska useat yhdessä toimivat lentoyhtiöt ilmoittavat yhteisessä esitteessä hinnan, joka todellisuudessa koskee vain yhtä lentoyhtiötä. Kuluttajat, etenkin sellaiset henkilöt, jotka eivät lennä kovin usein, ovat avuttomia tässä hintaviidakossa, ja myös paljon lentävät henkilöt tarvitsevat usein pitemmän ajan ymmärtääkseen hintailmoituksia. Mitä mieltä komissio on tästä puutteellisesta hintojen ilmoittamisesta ja onko sen mielestä tarpeen toteuttaa toimia avoimuuden lisäämiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2002) Lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2409/92(1) mukaan lentoliikenteen harjoittajat voivat vapaasti määrätä kuljetusmaksunsa. Tämä on kannustanut kehittämään alhaisia kuljetusmaksuja ja erikoistarjouksia, joista on yleensä hyötyä kuluttajille, vaikka ne voivatkin toisinaan olla monimutkaisia. Kuluttajia harhaanjohtava mainonta on eri asia. Harhaanjohtavaa mainontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 10. syyskuuta 1984 annetussa neuvoston direktiivissä 84/450/ETY(2) velvoitetaan jäsenvaltiot valvomaan harhaanjohtavaa mainontaa tehokkaasti ja antamaan tuomoistuimille ja hallinnollisille elimille tarvittavat valtuudet. Niiden on pantava täytäntöön kansalliset säädökset direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, vaikka komissio voikin tietysti käynnistää rikkomisesta johtuvan menettelyn, jos se katsoo jäsenvaltion laiminlyöneen velvoitteitaan. Lisäksi komissio harkitsee hyvän kauppatavan mukaisia käytäntöjä koskevaa säädösehdotusta, jolla pyritään käsittelemään useita sellaisia kuluttajien mieliharmeja, joita nykyinen lainsäädäntö ei kata. (1) EYVL L 240, 24.8.1992. (2) EYVL L 250, 19.9.1984.