ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2455/99 esittäjä(t): Lousewies van der Laan (ELDR) komissiolle. Energiaperuskirjan sihteeristön huono hallinto.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0168 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2455/99 esittäjä(t): Lousewies van der Laan (ELDR) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Energiaperuskirjan sihteeristön huono hallinto Euroopan komissio oli läsnä energiaperuskirjaa käsittelevässä konferenssissa 30. heinäkuuta 1999, kun konferenssin puheenjohtaja Christophersen kiinnitti huomiota peruskirjan sihteeristön huonoon toimintaan. Asiaa on kuvattu Arthur D. Littlen kertomuksessa, jonka antoi tehtäväksi Christophersenin edeltäjä, suurlähettiläs Rutten. Euroopan komissio on energiaperuskirjan allekirjoittaja ja siksi sen pitäisi olla kiinnostunut peruskirjan tehokkaasta täytäntöönpanosta. Komissio on osallistunut sihteeristön toimintaan luontaissuorituksilla (tarjoamalla kokous- ja tulkkauspalveluita). 1. Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut kokouksen jälkeen tilanteen pikaiseksi korjaamiseksi? 2. Mitä komissio aikoo tehdä turvatakseen, että tällaiset tilanteet eivät toistu? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Komissio ei ole energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen allekirjoittaja. Energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen ovat allekirjoittaneet Euroopan yhteisöt ja niiden viisitoista jäsenvaltiota. Yhteisöjä edustavat energiaperuskirjassa komissio ja unionin puheenjohtajavaltio. Energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi päätti unionin esityksestä puheenjohtajansa Henning Christophersenin tuella 7. joulukuuta 1999 yksimielisesti korvata nykyisen pääsihteerin Schütterlen (Saksa) 1. tammikuuta 2000 alkaen Kemperillä (Saksa). Hänen toimikautensa on neljä vuotta, ja sitä voidaan mahdollisesti jatkaa vielä kahdella vuodella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2080/99 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Virallisten asiakirjojen saatavuus.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2080/99 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Virallisten asiakirjojen saatavuus Onko komissio valmistautunut julkistamaan direktiivit, unionin lainsäädännön ja sopimukset Internetissä ilmaiseksi tai hyvin alhaiseen hintaan varmistaakseen avoimuuden ja alentaakseen Euroopassa toimivien yritysten kustannuksia? Jos ei, voiko komissio kertoa, miksi asiakirjat eivät voi olla saatavilla tällä tavoin? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen voin todeta, että komissio pyrkii julkistamaan yhteisön lainsäädännön Internetissä ilmaiseksi ja käyttäjäystävällisessä muodossa, ja tuon tavoitteen toteuttamiseksi on jo tehty paljon työtä. EUR-Lex-verkkosivusto (http://europa.eu.int/eur-lex/) avattiin yleiseen käyttöön huhtikuussa 1998. Niiltä voi lukea uusimman Euroopan yhteisöjen virallisen lehden (EYVL) yhteisön yhdellätoista virallisella kielellä jo samana päivänä, kun se julkaistaan virallisesti. Alun perin EYVL:n painokset olivat luettavissa 20 päivän ajan, mutta yleisön pyynnöstä aikaa on pidennetty 45 päivään lehden ilmestymisestä. EUR-Lexin välityksellä yleisö voi tutustua ilmaiseksi myös yhteisön voimassa olevaan lainsäädäntöön. Aikaisemmin tämä oli mahdollista vain maksullisen CELEX-tietokannan kautta. Myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikainen oikeuskäytäntö on luettavissa ilmaiseksi EUR-Lex-sivuilta. Komissio kehittää edelleen Internet-palvelujaan ja pyrkii seuraavaksi parantamaan eri lainsäädäntösivustojen (mm. EUR-Lex, EUDOR ja CELEX) yhteensopivuutta, käyttäjäystävällisyyttä ja johdonmukaisuutta. Seuraavaksi on tarkoitus ottaa käyttöön kaikkien näiden palvelujen yhteinen lähtösivu maaliskuuhun 2000 mennessä. Kansalaiset voivat käyttää useimpia tietopalveluja ilmaiseksi edellyttäen, että tietojärjestelmien kehittämiseen ja ylläpitämiseen tarvittavat resurssit saadaan käyttöön. Näillä näkymin ainoastaan monimutkaiset ammattimaiset tietojenhakupalvelut sekä tutustuminen vanhentuneisiin säädösteksteihin pysyvät maksullisina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2243/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Ekonometristen mallien käyttö ja julkistaminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0154 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2243/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Ekonometristen mallien käyttö ja julkistaminen Pyydän komissiota ilmoittamaan kunkin jäsenvaltion valtiovarainministeriön ja keskuspankin osalta, käyttävätkö ne niiden omaan talouteen ja eurovyöhykkeen talouteen perustuvaa ekonometristä mallia, sekä sen, onko mainittu malli säännöllisesti muiden asiasta kiinnostuneiden käytettävissä, ja jos on, niin kuinka säännöllisesti. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2232/99 ja E-2243/99 (20. joulukuuta 1999) Julkisen sektorin ekonometristen mallien kehittäjinä eivät kaikissa jäsenvaltioissa toimi valtiovarainministeriöt tai keskuspankit (esim. Belgiassa ja Alankomaissa malleja laaditaan kyseisten elinten suunnittelutoimistoissa). Tällaisten mallien elinkaari vaihtelee, ne eivät luonnollisestikaan ole komission valvonnassa eikä niihin liittyviä tietoja aina julkisteta. Malleja koskevia tietoja tulee siis pyytää jäsenvaltioiden viranomaisilta. Komission periaatteena on aina ollut antaa monikansallinen makrotalousmallinsa (QUEST) kaikkien sitä pyytäneiden yliopistojen ja julkisen sektorin tutkimusyksiköiden käyttöön. Malli luovutetaan seuraavin ehdoin. Käyttäjä ei saa millään tavoin muuttaa mallin rakennetta eikä siihen sisältyviä yhtälöitä. Mallia käyttäen tehdyissä simulaatioissa on aina mainittava, että ne edustavat tekijänsä näkemyksiä eivätkä komission. Malli on kehitetty määrättyä tietokoneohjelmistoa varten, joka ei ole komission omaisuutta. Mallin käyttäjällä on oltava sama ohjelmisto, jonka hankkimisesta käyttäjä on itse vastuussa. Komissio ei voi antaa käyttäjälle teknistä apua. Mallin käyttäjän on uskottava mallin soveltaminen pätevälle ekonomistiryhmälle, jolla on todistettavasti kokemusta makrotaloudellisten mallien käytöstä. Malli kattaa kaikki EU:n jäsenvaltiot ja siitä on kuvaus Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/dg02/document/ecopap/ecp/123en.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1943/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Tietoyhteiskunta ja syrjäiset alueet.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0049 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1943/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Tietoyhteiskunta ja syrjäiset alueet Eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehittäminen on erittäin merkittävä väline syrjäisille alueille, koska se on keino lievittää osittain alueilla vallitsevia erityisvaikeuksia. Näiden alueiden pieni koko merkitsee sitä, että markkinavoimat toimivat eri tavalla kuin mantereella. Tämä saa aikaan, että syntyy tosiasiallisia monopoleja, jotka viivyttävät tai estävät tiettyjen sellaisten infrastruktuurien ja edistyneiden palvelujen saatavuutta, jotka mantereella ovat joka hetki yhä yleisempiä. Onko komissio valmis ryhtymään toimiin, joilla varmistetaan, että syrjäisillä alueilla televiestinnän loppupalvelut voidaan tarjota vapaan kilpailun markkinoilla ja samanlaatuisina kuin mantereella, ja olisiko se jopa valmis määrittelemään syrjäisten alueiden minimiviestintäpalvelujen muuttujat? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) Komissio on samaa mieltä siitä, että eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehittäminen on tärkeää kaikille alueille ja sekä yksityisille kansalaisille että liikeyrityksille. Arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa kiinnittäessään huomiota siihen, että televiestintäsektorin kilpailevat markkinavoimat eivät ehkä toimi erittäin syrjäisillä alueilla yhtä hyvin kuin mannermaalla tai tiheämmin asutuilla alueilla. Tämä mahdollisuus on tunnustettu avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan ja teleyleispalvelusta kilpailuympäristössä 26. helmikuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/10/EY(1). Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään yksi määrätty operaattori tarjoaa puhelinpalveluja koko maan alueella. Direktiivissä määritellään myös tarjottavien palvelujen luonne ja laatu ja edellytetään, että tilaajan liittymä mahdollistaa puhelinpalvelut telekopio- ja datasiirtomuodossa. Useimmissa jäsenvaltioissa yleispalveluista vastaava operaattori on velvollinen tarjoamaan palveluja samalla hinta- ja laatuperusteella koko maan alueella. Vaikka määrätty operaattori kohtaa kilpailua vain alueen joissakin osissa, siirtyvät myönteiset vaikutukset hinnan ja laadun osalta näin ollen yhtenäisesti muille alueille. Lisäksi komissio toteuttaa parhaillaan perusteellista tutkimusta, joka koskee kehittyneiden televiestintäpalvelujen saatavuutta ja käyttöä, laatua ja kohtuuhintaisuutta yksityis- ja yrityskäyttäjien osalta kaikilla yhteisön alueilla(2). (1) EOS Gallup suorittaa parhaillaan tutkimusta televiestintäpalvelujen tilanteesta yhteisön alueilla, ja sen tulosten odotetaan valmistuvan vuoden 1999 loppuun mennessä. (2) EOS Gallup suorittaa parhaillaan tutkimusta televiestintäpalvelujen tilanteesta yhteisön alueilla, ja sen tulosten odotetaan valmistuvan vuoden 1999 loppuun mennessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2044/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Komission henkilöstön lukumäärä.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0122 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2044/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Komission henkilöstön lukumäärä Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta täysipäiväistä ja osa-aikaista työntekijää sen palveluksessa on: - Brysselissä? - Strasbourgissa tai sen lähistöllä? - muualla? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Komission palveluksessa oli 1. marraskuuta 1999 Brysselissä 12 055 täysipäiväistä virkamiestä ja 687 osa-aikaista virkamiestä, 1 490 väliaikaista toimihenkilöä ja 33 osa-aikaista väliaikaista toimihenkilöä (yhteensä 13 545 täysipäiväistä ja 720 osa-aikaista). Strasbourgissa komission palveluksessa oli yksi täysipäiväinen virkamies, joka vastaa komission kokousten logistiikasta Strasbourgissa parlamentin istuntojen aikana. Komission palveluksessa ei ole yhtään työntekijää Strasbourgin lähellä. Luxemburgissa komission palveluksessa oli 2 477 täysipäiväistä virkamiestä ja 235 osa-aikaista virkamiestä, 105 väliaikaista toimihenkilöä ja neljä osa-aikaista väliaikaista toimihenkilöä (yhteensä 2 582 täysipäiväistä ja 239 osa-aikaista). Muualla komission palveluksessa oli 1 799 täysipäiväistä virkamiestä ja 23 osa-aikaista virkamiestä, 1 100 täysipäiväistä väliaikaista toimihenkilöä ja 14 osa-aikaista väliaikaista toimihenkilöä (yhteensä 2 899 täysipäiväistä ja 39 osa-aikaista).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2006/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) ja Rosa Díez González (PSE) neuvostolle. Ajoverkkojen korvaaminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0111 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2006/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) ja Rosa Díez González (PSE) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Ajoverkkojen korvaaminen Vuonna 2002 voimaantulevaa ajoverkkojen käyttökieltoa koskevassa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1239/98(1) säädetään ajoverkkojen käytön asteittaisesta vähentämisestä aluksissa, joissa ne vielä ovat käytössä, niin että vuonna 1998 niiden alusten määrän, jotka kaudella 19951997 käyttivät yhtä tai useampaa ajoverkkoa on täytynyt laskea 60 prosenttiin. Mainitussa asetuksessa säädetään edelleen, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle lista ajoverkkoja käyttävistä aluksista ennen 31. heinäkuuta 1998. Kantabrian edustalla pyytävien alusten keskuudessa ajoverkkojen käyttö on aiheuttanut perinteisesti ongelmia ja lisäksi useiden kalastusyhdistysten valitusten mukaan asteittainen ajoverkkojen käytön vähennys on kaukana toteutumisestaan. Mitä tietoja neuvostolla on alueella pyytävistä aluksista, jotka ovat käyttäneet ajoverkkoja vuodesta 1995 alkaen näihin päiviin saakka? Ovatko jäsenvaltiot täyttäneet siirtymäkaudelle asetetut ajoverkkojen käytön vähentämistavoitteet niin, että vuonna 2002 niiden käyttö kielletään kokonaan? Mitä tietoja neuvostolla on vuosilta 1998 ja 1999 valkotonnikalan rannikkopyynnin kehittymisestä (saaliit, pyyntivälineet, kalavarojen tila alueilla ICES 5b, 6a, 7a, 8a, 9a ja 10a)? Mitkä alukset ovat harjoittaneet pyyntiä noina vuosina ja mistä maista ne tulivat? (1) EYVL L 171, 17.6.1998, s. 1. Vastaus (24. tammikuuta 2000) Neuvosto kiinnittäisi huomiota siihen, että kalavarojen säilyttämistä koskevan yhteisön lainsäädännön valvonta ja täytäntöönpano on pääasiallisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Komissio huolehtii koordinoinnista ja valvoo sitä, että jäsenvaltiot noudattavat velvoitetta. Tämän vuoksi neuvosto ehdottaa, että arvoisat parlamentin jäsenet osoittaisivat komissiolle kysymyksensä, jotka koskevat ajoverkkojen käytön asteittaista vähentämistä neuvoston asetuksen N:o 1239/98 mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1710/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Suomen munatuotantotuki.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0029 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1710/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Suomen munatuotantotuki Saamieni tietojen mukaan Suomen valtio antaa tällä hetkellä maan munatuotannolle EU:n hyväksymää tukea 2,35 FIM/kilo. Ruotsissa tätä tukea ei ole, mikä johtaa kilpailutilanteen vääristymiseen. Mitä suunnitelmia komissiolla on kyseisen tuen lopettamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. marraskuuta 1999) Liittymisasiakirjan(1) 138 artiklan 1 kohdassa Itävallan ja Suomen sallitaan myöntävän siirtymäkauden aikana komission luvalla kansallisia siirtymäkauden alenevia tukia yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisalaan kuuluvien perusmaataloustuotteiden tuottajille. Jos 2 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät, komission on tämä tuki hyväksyttävä. Suomen osalta 138 artikla pantiin täytäntöön alun perin Suomen ohjelman osien hyväksymisestä asiakirjan Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista 138-140 artiklan täytäntöönpanemiseksi 13. helmikuuta 1995 tehdyllä komission päätöksellä 95/33/EY(2). Tätä päätöstä on muutettu useita kertoja. Voimassaolevat rajat munien tuotantoa koskeville tuotantotuille Suomessa on säädetty päätöksen 95/33/EY muuttamisesta neljännen kerran 30. kesäkuuta 1996 tehdyssä komission päätöksessä 97/449/EY(3). Munien tuotantoa koskevan tuen enimmäismäärät vuodelle 1999 ovat seuraavat: - A- ja B-alueet, lukuun ottamatta saaristoa: 1,58 FIM/kg (0,27/kg) - Saaristo A- ja B-alueilla: 1,95 FIM/kg (0,33/kg) - Muut alueet, lukuun ottamatta saaristoa: 0,52 FIM/kg (0,09/kg) - Saaristo muilla alueilla: 0,52 FIM/kg (0,09/kg) Edellä mainittua 138 artiklaa sovelletaan ainoastaan siirtymäkauden ajan, vuoden 1999 loppuun, joten nämä tuet lakkaavat tuolloin. (1) EYVL C 241, 29.8.1994. (2) EYVL L 43, 25.2.1995. (3) EYVL L 194, 23.7.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1635/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Vasikoiden vientikielto.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0014 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1635/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (15. syyskuuta 1999) Aihe: Vasikoiden vientikielto Onko komissio tietoinen siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on lakannut heinäkuun lopusta alkaen rahoittamasta vasikoiden prosessointijärjestelmää? Järjestelmän ansiosta ennen EU:n vasikanvientikiellon voimaantuloa vasikoiden viennistä ja hävittämisestä maksettiin kiinteä hinta. Nyt kun rahoitus on lakkautettu, vasikoista on markkinoilla maksettu vain punta kustakin, mikä ei kata edes kuljetuskustannuksia. Kuolleita vasikoita on jätetty julkisille paikoille ja karjankasvattajien on ollut pakko ampua omia eläimiään. Aikooko komissio poistaa vasikoiden vientikiellon? Ellei se aio, millä todennäköisyydellä vasikoiden prosessointijärjestelmän rahoitusta jatketaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. lokakuuta 1999) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että Yhdistynyt kuningaskunta on lopettanut vapaaehtoista vasikoiden prosessointia koskevan tukijärjestelyn (CPAS) soveltamisen vuoden 1999 heinäkuun lopusta. Tämä vuoden 1992 naudanliha-alan uudistuksen yhteydessä käyttöön otettu tuki, joka rahoitetaan yhteisön rahastoista, lakkaa naudanliha-alan uuden uudistuksen tullessa voimaan (tammikuussa 2000). Komissio ei ole toistaiseksi ehdottanut elävien nautaeläinten vientiä Yhdistyneestä kuningaskunnasta koskevan kiellon poistamista. Elävät eläimet ovat oletettavasti suurempi riski kansanterveydelle ja eläinten terveydelle kuin liha, sillä kaikki jäsenvaltiot eivät vaadi teurastuksessa samanlaista suojatasoa kuin Yhdistynyt kuningaskunta (erikseen määritellyn riskiaineksen poistaminen ja eläinjätteen käsittelyä koskevat säännöt). Ison-Britannin hallitus voi vuoden 1999 joulukuun loppuun asti ottaa kyseisen palkkion uudelleen käyttöön sen tasoisena, mitä säädetään asiaa koskevassa, naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 805/68 säädettyjen palkkiojärjestelmien soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetusten (ETY) N:o 1244/82 ja (ETY) N:o 714/89 kumoamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3886/92 muuttamisesta 3 päivänä joulukuuta 1998 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2604/98(1) tai muuntasoisena komission päätöksen mukaisesti. On myös syytä huomata, että Yhdistynyt kuningaskunta saa vuodesta 2000 ylimääräisinä naudanlihapalkkioina enintään 100 000 palkkio-oikeutta siihen asti kunnes alle kuuden kuukauden ikäisten elävien eläinten vienti voi jälleen alkaa. (1) EYVL L 328, 4.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2022/99 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle. Saksalaisten hinauspalveluyritysten syrjiminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0069 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2022/99 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Saksalaisten hinauspalveluyritysten syrjiminen 1. Onko komissio tietoinen, että saksalaiset hinauspalveluyritykset saavat nykyisen lainsäädännön (tieliikenteestä annettu asetus StVO § 15a) mukaan hinata ajoneuvoja Saksan moottoriteillä vain seuraavaan liittymään asti ja että hinauksen on päätyttävä enintään 100 kilometrin päässä hinauksen aloittamispaikasta? 2. Onko komissio myös tietoinen, että ulkomaiset hinauspalveluyritykset hinaavat kolarissa tai muulla tavoin käyttökelvottomiksi vaurioituneita ajoneuvoja Saksan moottoriteillä ilman edellä mainittua 100 kilometrin rajoitusta? (Esimerkiksi van der Zandt (Holland) hinaa vaurioituneita, mutta ajokelpoisia rekkojen vetoautoja muun muassa Irschenbergiin Baijeriin ja kuljettaa ne sieltä takaisin Alankomaihin.) 3. Onko komissio tietoinen, että konsulaatit tai lähetystöt myöntävät EU:n yrityksille rajattomasti voimassa olevia poikkeuslupia, kun taas saksalaisille yrityksille niitä ei myönnetä? 4. Onko komissio tietoinen TÜV Verkehr und Fahrzeug GMbH:n huhtikuussa 1998 antamasta asiantuntijalausunnosta, jossa todetaan saksalaisten yritysten osalta yksiselitteisesti, että raskaitakin ajoneuvoja voidaan hinata vaarattomasti ja liikenteen kannalta turvallisesti, jos hinaukseen käytetään uudenaikaisia (hydraulisilla alustoilla varustettuja) hinausautoja ja hinaus tapahtuu asiantuntijalausunnon sisältämien määräysten mukaisesti? 5. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä vastatakseen tähän voimakkaaseen kilpailun vääristymään? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Komissio on tietoinen siitä, että Saksan lainsäädännössä on rajoitettu etäisyyttä, jonka hinausajoneuvot saavat hinata rikkoutuneita ajoneuvoja Saksan moottoriteillä. Komissiolla ei kuitenkaan ole tietoa yksittäisten ulkomaisten hinauspalveluyritysten kohtelusta eikä siitä, että Saksan edustustot myöntävät muille kuin saksalaisille yrityksille poikkeuslupia, joiden turvin nämä voivat hinata ajoneuvoja Saksan maanteillä pidempiä matkoja kuin Saksan asiaa koskevissa säännöissä yleensä määrätään. Komissio ei myöskään tunne parlamentin jäsenen mainitsemaa asiantuntijalausuntoa. Komissio katsoo kuitenkin, että jos kysymyksessä selostettua käytäntöä noudatetaan, Saksan viranomaisten päätökset, joilla muihin yhteisön jäsenvaltioihin sijoittautuneille yrityksille myönnetään edullisemmat toimintaedellytykset, eivät ole yhteisön lainsäädännön sääntöjen ja periaatteiden vastaisia. Yhteisön lainsäädännön mukaan jäsenvaltiot voivat soveltaa kansalaisiinsa tai alueelleen sijoittautuneisiin yrityksiin tiukempia sääntöjä kuin muihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2435/99 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle. Euroopan unionin varojen mahdollinen väärinkäyttö.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0172 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2435/99 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin varojen mahdollinen väärinkäyttö Sunday Timesissä 7. marraskuuta 1999 julkaistun uutisen mukaan Ison-Britannian kansanterveyslaitos (National Health Service) ja Euroopan unioni aikovat lähettää nuoria rave-musiikin harrastajia Amsterdamiin. Hankkeen arvostelijoiden mielestä kyse on huumesekoitusten oppikurssista. NHS ja Liverpoolin John Moores -yliopisto maksavat yhdessä GBP 10.000, jolla kustannetaan 40 opettajan ja 20 opiskelijan osallistuminen Amsterdamissa tällä viikolla järjestettävään huumekulttuuria ja -kerhoja käsittelevään konferenssiin. Myös EU tukee vierailua taloudellisesti. Konferenssin ohjelmaan kuuluu huumeiden aikaansaaman transsi-tanssin väitettyjä terveysvaikutuksia käsittelevän luennon lisäksi vierailuja yökerhoihin, joissa ulko-ovella ei takavarikoida vaan tarkistetaan sellaisten huumeiden puhtaus, jotka ovat Isossa-Britanniassa laittomia. Onko komissio tietoinen tästä hankkeesta, ja onko totta, että sille on myönnetty EU:n yhteisrahoitusta? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 2000) Huolimatta yksityiskohtaisesta sisäisestä tutkinnasta komissio ei ole havainnut, että yhteisötasolla olisi millään tavoin osallistuttu arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan toimintaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2409/99 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin väestömäärän lasku.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0171 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2409/99 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin väestömäärän lasku Väestömäärän lasku Euroopan unionissa on kiistaton tosiasia. Syntyvyys on laskenut alemmas kuin koskaan rauhan aikana tai suurten epidemioiden jälkeen, 1,45 lasta naista kohden. Etelä-Euroopan maissa (Espanja, Portugali ja Italia) syntyvyysluvut ovat naista kohden alle 1,2 lasta ja joillakin alueilla (Galicia, Saksan itäiset osavaltiot ja Pohjois-Italia) jopa alle 0,8 lasta. Miten komissio aikoo reagoida Euroopan väestön vanhenemiseen, ja onko se suunnitellut toimenpiteitä väestönkasvun edistämiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Ioannis Marínosin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1830/99(1). (1) EYVL C 170 E, 20.6.2000, s. 110.