KIRJALLINEN KYSYMYS E-3722/00

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(30. marraskuuta 2000)

Aihe: Sokerien ja hyönteisten kehittyminen muunneltujen kasvien käyttökelvottomien osien muuttuneen koostumuksen vuoksi

1. Onko komissio tietoinen New Scientist -lehden 23. syyskuuta 2000 ilmestyneessä numerossa julkistetusta Southern Illinois -yliopistossa Yhdysvalloissa tehdystä tieteellisestä tutkimuksesta, jossa osoitetaan geneettisesti muunneltujen ja muiden uusien kasvilajikkeiden satojen mukanaantuomat toistaiseksi vielä tuntemattomat vaaratekijät?

2. Onko komissio tietoinen, että kysymyksessä 1 mainitun tutkimuksen mukaan kyseisen muuttuneen koostumuksen vuoksi paikallinen ekologinen tasapaino voi häiriintyä, koska näiden kasvilajikkeiden tuottamien satojen käyttökelvottomissa osissa on epänormaaleja määriä aineita kuten sokereita, jotka voivat mahdollisesti houkutella luokseen eri hyönteislajeja kuin (ei-muunnellun) emokasvin tapauksessa?

3. Onko komissio tietoinen, että valvovat viranomaiset keskittyvät ainoastaan kasvien (sekä GMO- että ei-DMO-kasvien) myyntikelpoisiin osiin ja että ainoastaan kyseisten käyttökelpoisten osien koostumuksen samanarvoisuus todetaan, mistä on seurauksena se, että kasvien muissa osissa tapahtuvat koostumuksen muutokset jäävät huomiotta ja siten tosiasiassa valvonnan ulkopuolelle?

4. Onko komissio tietoinen, että DNA-analyysin avulla on mahdollista verrata emokasvin ja uusien lajikkeiden geenitoimintaa toisiinsa sekä siitä, että kyseisen tutkijan mielestä tuota analyysiä on vielä tarkennettava, koska tällä hetkellä se on vielä kokeellinen menetelmä?

5. Yhtyykö komissio kyseisen tiedemiehen jolla on huolestuneiden järjestöjen kuten Gene Watch UK tuki takanaan käsitykseen, jonka mukaan kyseisen analyysin tekeminen on, huolimatta sen kokeellisuudesta ja mahdollisista kustannuksista, ehdottoman tärkeää, jotta voidaan välttää ne tulevat ja vielä paljon kalliimmat ympäristöongelmat, jotka luonnon tasapainon järkkyminen voi aiheuttaa?

6. Mitä mahdollisuuksia komissio näkee sille, että ehdotettua GMO-lainsäädäntöä voidaan muuttaa siten, että siinä otetaan nämä uusimmat tieteelliset löydöt huomioon?

7. Aikooko komissio ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti ottaa kyseiset tieteelliset tulokset huomioon tulevissa lainsäädäntöehdotuksissaan?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(30. tammikuuta 2001)

1. ja 2. Konferenssiraporttia koskevassa New Scientist -lehden artikkelissa kuvatut geneettisesti muunnettujen organismien (GMO:iden) mahdolliset vaikutukset on otettava huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 23. huhtikuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/220/ETY(1) mukaisessa ympäristöriskien arvioinnissa. Riskinarviointi on tehtävä ennen kuin geneettisesti muunnetun organismin markkinoillesaattamiseen voidaan antaa lupa. Vaikuttaa siltä, että konferenssiraportissa ei viitata uusiin tietoihin, joita ei olisi jo otettu huomioon direktiivin 90/220/ETY mukaisessa riskinarvioinnissa. Mainittua raporttia voidaan arvioida tarkemmin vasta sen jälkeen, kun konferenssissa esitetyt alkuperäiset tiedot on julkaistu asiantuntija-arviointia soveltavassa lehdessä ja niistä on tehty arviointi.

3. Direktiivin 90/220/ETY mukaisissa ympäristöriskien arviointimenettelyissä edellytetään, että riskinarvioinnissa otetaan huomioon koko GMO eikä ainoastaan osia siitä. Esimerkiksi rapsinsiementen riskinarvioinnissa otetaan huomioon koko rapsikasvi eikä ainoastaan sen siemeniä.

4. ja 5. Tiedeyhteisössä käydään parhaillaan vilkasta keskustelua olennaisesta vastaavuudesta, johon kysymyksessä viitataan. Lisäksi asiasta keskustellaan yhteisön tasolla perustetuissa tiedekomiteoissa, jotka osallistuvat tuotteiden hyväksymisen arviointiin. Olennaisesta vastaavuudesta käytävissä keskusteluissa käsitellään myös nykyisiä parhaita toimintatapoja tai menetelmiä, joita tulisi käyttää olennaisen vastaavuuden periaatteen tarkemmassa määrittelyssä.

6. ja 7. Tarkistetussa direktiivissä 90/220/ETY säädetään, että riippumattomien tiedekomiteoiden on osallistuttava ympäristöriskien arviointiin, millä varmistetaan se, että riskinarvioinnissa hyödynnetään tieteen viimeisintä kehitystä ja tekniikkaa. Lisäksi direktiivi 90/220/ETY sisältää suojalausekkeen, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden kieltää jo hyväksytty tuote, jos sen uudelleenarviointi on aiheellista uuden tieteellisen näytön perusteella.

Ennalta varautumisen periaate liittyy riskinarviointiin sovellettavaan jäsennettyyn lähestymistapaan, johon kuuluu kolme eri osaa: riskinarviointi, riskinhallinta ja riskiviestintä. Kyseessä ei ole uusi periaate, sillä yhteisö on käyttänyt sitä jo jonkin aikaa politiikan eri aloilla (ympäristö sekä ihmisten, eläinten ja kasvien terveys), ja se mainitaan nimenomaisesti EY:n perustamissopimuksen ympäristömääräyksissä.

(1) EYVL L 117, 8.5.1990.