KIRJALLINEN KYSYMYS E-3500/00

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(10. marraskuuta 2000)

Aihe: Turkkilaisen virkamiehen provosoivat lausunnot

Turkin sisäministeri Sükrü Sina Gürel ilmoitti niin sanotun Egeanmeren yliopiston (Ege University) toiminnan uudelleenkäynnistämistilaisuudessa 11. lokakuuta 2000, että Turkki ei pidä Kyproksen kysymyksen eikä Kreikan ja Turkin välisten erimielisyyksien ratkaisemista Euroopan unioniin liittymisen ehtona. Kantaansa vahvistukseksi Gürel viittasi myös kahteen kirjeeseen, jotka Turkin pääministeri lähetti EU:lle heti viime joulukuun Helsingin Eurooppa-neuvoston jälkeen. Näissä kirjeissä pääministeri Ecevit tuo julki Turkin haluttomuuden hyväksyä mitään edellytyksiä tai ehtoja Turkin liittymiselle EU:hun. Turkin sisäministeri lisäsi, että kaikkien on hyväksyttävä kahden valtion olemassaolo Kyproksella, ja kehotti EU:ta ratkaisemaan jäsenvaltioissa ilmenevät rasismiongelmat ennen kuin se kiirehtii kritisoimaan Turkkia.

Pyytäisin Euroopan komissiota ilmoittamaan minulle, mikä on komission kanta Turkin sisäministerin EU:ta vastaan suunnattuihin lausuntoihin, jotka edistävät eurooppalaisvastaista mielialaa unionin ehdokasvaltion sisäpolitiikassa ja jotka uhmaavat Helsingin huippukokouksen päätelmiä, joissa, kuten tunnettua, vaaditaan Turkilta eurooppalaiselle valtiolle soveltuvaa käytöstä ja hyvien naapuruussuhteiden

vakiinnuttamista Kreikan kanssa. Lisäksi pyytäisin komissiota kertomaan, hyväksyykö se turkkilaisen virkamiehen EU:ssa ilmenevää rasismia koskevat vaatimukset, kun otetaan huomioon, että Turkilla on rasitteenaan vielä 2000-luvullakin alueellaan asuneiden Kyproksen kreikkalaisten, Vähän-Aasian kreikkalaisten, armenialaisten ja viimeisimpänä kurdien tuhoaminen ja vaino?

Ehdotuksen Euroopan unionin perusoikeuskirjaksi johdannossa todetaan, että unioni on tietoinen henkisestä ja eettisestä perinnöstään ja että se perustuu ihmisarvon, vapauden, yhdenvertaisuuden ja yhteisvastuullisuuden jakamattomiin ja yleismaailmallisiin arvoihin sekä kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteisiin.

Voisiko komissio ilmoittaa minulle, mitä yhteistä on edellä mainitut seikat sisältävällä Euroopan perinnöllä ja nykypäivän Turkin ehdokasvaltion hallituksen käyttäytymisellä, kun otetaan huomioon, että Turkin hallitus vainoaa kansalaisiaan heidän uskonnollisen ja poliittisen katsantokantansa perusteella sekä syyllistyy kidutukseen ja vangitsee henkilöt, jotka asettuvat sen pyrkimyksiä vastaan?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(12. joulukuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomia kysymyksiä käsitellään Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä. Ne ovat perustana komission Turkin kanssa käymille keskusteluille Turkin liittymisstrategiasta, Kyproksen kysymyksestä ja vielä ratkaisemattomista rajakiistoista.

Komissio on äskettäin esittänyt näkemyksiään Turkissa asuvista vähemmistöistä Turkin liittymiskumppanuudesta laaditussa luonnoksessa, jonka komissio hyväksyi 8. marraskuuta 2000. Turkin olisi keskipitkällä aikavälillä turvattava kulttuurinen monimuotoisuus ja taattava sivistykselliset oikeudet kaikille kansalaisille alkuperästä riippumatta. Mahdolliset näiden oikeuksien toteutumista ehkäisevät säännökset, koulutusalaa koskevat säännökset mukaan luettuina, olisi kumottava.

Asiakirjassa lueteltuihin ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluu myös se, että Turkin olisi ehdokasmaa-asemansa mukaisesti paneuduttava muihinkin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin ihmisoikeuskysymyksiin, kuten kidutukseen ja uskonnonvapauden edistämiseen.