ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0543/01 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) ja Vincenzo Lavarra (PSE) komissiolle. BSE-tautiriski.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0045 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0543/01 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) ja Vincenzo Lavarra (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 2001) Aihe: BSE-tautiriski Euroopan komissio laati 7. helmikuuta 2001 pysyvälle eläinlääkintäkomitealle kolme päätösehdotusta, joilla pyritään torjumaan BSE-tautiriskiä. Päätösehdotuksissa käsitellään viiden maan vapauttamista yli 12 kuukauden ikäisten nautojen selkärangan poistamispakosta (poistaminen voidaan tehdä paikassa, jossa liha myydään kuluttajille). Nämä maat ovat Itävalta, Suomi, Ruotsi, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta. Itävallalle, Suomelle ja Ruotsille - päin vastoin kuin Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja Portugalille - ei ole asetettu minkäänlaisia rajoituksia naudanlihan viennille muihin jäsenvaltioihin. Tällainen toimi saattaa kuitenkin olla ristiriidassa unionin sisämarkkinoita koskevien kilpailusääntöjen kanssa. Tässä asiassa kannattaisi ehkä ennemmin myöntää poikkeuksia yrityksiä koskevien kriteerien kuin maantieteellisten seikkojen perusteella. Poikkeuksia pitäisi myöntää vain sellaisille yrityksille, joiden koko tuotantolinjaa valvotaan tiukasti. Näin voitaisiin sekä varmistua kuluttajien tehokkaasta suojelusta että välttää helpommin se, että markkinat vääristyvät ja että myyntirajoitusten piiriin kuuluvat maat joutuvat kärsimään. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (14. toukokuuta 2001) Tieteellisen ohjauskomitean 12. tammikuuta 2001 antamassa lausunnossa, jossa käsiteltiin nautaeläinten tiettyjen kudosten ja tiettyjen eläinperäisten tuotteiden turvallisuutta BSE:n suhteen, ilmaistiin komitean näkemys, että yli 12 kuukautta vanhojen nautaeläinten selkärankaa olisi pidettävä erikseen määriteltynä riskiaineena. Lausunnossa mainittiin myös, että arvioitaessa nautaeläinten selkärangan aiheuttamaa vaaraa ihmisten terveydelle olisi otettava huomioon, kuinka todennäköisesti eläin on saanut tartunnan, ja siinä viitattiin erityisesti voimassa olevaan rehunkäyttökieltoon. Lausunnon sekä 29. tammikuuta 2001 neuvostossa kokoontuneiden maatalousministereiden päätelmien seurauksena komissio toimitti 7. helmikuuta 2001 kokoontuneelle pysyvälle eläinlääkintäkomitealle ehdotuksen(1), että selkäranka lisättäisiin erikseen määriteltyjen riskiaineiden luetteloon, mutta Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Portugalille, Itävallalle, Suomelle ja Ruotsille myönnettäisiin tiettyjä poikkeuksia. Itävaltaa, Suomea ja Ruotsia koskevat poikkeukset perustuvat pääasiassa niiden matalaan maantieteelliseen BSE-riskiin. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Portugalin osalta perusteena on, että ne todistivat noudattavansa rehunkäyttökieltoa. BSE-lainsäädäntö on hyväksytty yhteisön tasolla, ja jäsenvaltioiden viranomaiset panevat sen täytäntöön. Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan poikkeusten perustana olevan rehunkäyttökiellon osalta olisi vaikeaa arvioida, millä tavoin tällaista varotointa voisi panna täytäntöön ja arvioida muutoin kuin kansallisella tasolla. (1) EYVL L 84, 23.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0911/01 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle. Yhteistyö kolmannen sukupolven verkkojen rakentamisessa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0121 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0911/01 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Yhteistyö kolmannen sukupolven verkkojen rakentamisessa Keskustelu langattoman viestinnän kolmannen sukupolven edellyttämien taajuuksien jakomenettelyssä tapahtuneista virheistä käy kuumana. Taajuudet on nyt kuitenkin suurimmaksi osaksi allokoitu, joten on aika keskustella siitä, miten EU pysyy mobiilin internetin kehityksessä mukana ja miten vastaamme globaaleihin haasteisiin. On eurooppalaisen kuluttajan etu, että kolmannen sukupolven langattomat verkot kyetään rakentamaan ilman merkittävää rasitusta eurooppalaiselle teleklusterille. Suomalaisen teleoperaattori Soneran toimitusjohtaja Kaj-Erik Relander on julkisuudessa puhunut kustannussäästöistä, joita yhteistyön mahdollistaminen verkkojen rakentamis- ja ylläpitokustannuksissa voisi EU:n jäsenvaltioissa tuoda. Ralanderin mukaan yhteistyö edellyttää kuitenkin luvanmyöntäjien eli regulaattoreiden hyväksyntää. Miten Euroopan komissio aikoo vaikuttaa siihen, että kolmannen sukupolven edellyttämät investoinnit voidaan tehdä ilman kohtuutonta rasitusta eurooppalaiselle teleklusterille ja samalla EU:n kilpailukyvylle? Onko komissiolla mahdollisuutta vaikuttaa siihen, että kansalliset viranomaiset suhtautuisivat myönteisesti teleoperaattoreiden pyrkimykseen rakentaa verkkoja yhdessä muiden luvanhaltijoiden kanssa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2001) Komissio antoi 20. maaliskuuta 2001 neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tiedonannon Kolmannen sukupolven matkaviestinnän käyttöönotto Euroopan unionissa: Nykytilanne ja tulevat toimet(1). Tiedonannossa esitetään lyhyt analyysi kolmannen sukupolven matkaviestinverkkojen ja -palvelujen käyttöönoton nykytilanteesta ja ehdotetaan useita asiaa koskevia toimia, joihin kuuluu myös tällaisten verkkojen käyttöönoton helpottaminen nykylainsäädännön keinoin. Tiedonannossa ehdotetaan käsiteltäväksi muun muassa ehtoja verkkoinfrastruktuurin yhteiskäytölle, johon komissio suhtautuu periaatteessa myönteisesti sen mahdollisen taloudellisten hyötyjen takia, mutta sillä ehdolla että kilpailusääntöjä ja muuta asiaan liittyvää yhteisön oikeutta noudatetaan. Komissio on jo ottanut yhteyttä kansallisiin sääntelyviranomaisiin asiaa koskevan keskustelun jatkamiseksi. Lisäksi verkkojen yhteiskäyttöä koskevien teknisten näkökohtien selkeyttämiseksi ollaan yhteydessä alan yrityksiin, jotta asian vaikutukset alan sääntelyn kannalta voitaisiin täysin selvittää. Komission tarkoituksena on luoda yhteisymmärrystä niistä ehdoista, joilla verkkojen yhteiskäyttö voitaisiin nykylainsäädännön mukaisesti toteuttaa. Tällaisen yhteisymmärryksen vallitessa kansalliset sääntelyviranomaiset voisivat toimivaltansa puitteissa toimia parhaaksi katsomallaan tavalla kuitenkin niin, että koko yhteisön tasolla päästäisiin koordinoituun lopputulokseen. (1) KOM(2001) 141 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1528/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Eurostatin pilottitutkimus.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0234 - 0234



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1528/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Eurostatin pilottitutkimus Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston Eurostatin lehdistötiedotteessa mainitaan eräästä pilottitutkimuksesta, jonka se on tehnyt ulkomaisen valvonnan alaisten yritysten vaikutuksesta jäsenvaltioiden talouteen. Portugali ei kuulunut tämän tutkimuksen piiriin. 1. Miksi Portugali ei ollut mukana tässä tutkimuksessa? 2. Aiotaanko toteuttaa toinen tutkimus, joka koskisi myös niitä jäsenvaltioita, jotka eivät olleet mukana kyseisessä jo valmistuneessa pilottitutkimuksessa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2001) Kyseinen lehdistötiedote liittyy ulkomaisessa määräysvallassa olevien yritysten taloudellista vaikutusta koskevan pilottitutkimuksen toiseen vaiheeseen (osakkuus- ja tytäryritysten liiketoimintaa koskevat FAT-tilastot). Tällaisiin pilottitutkimuksiin osallistuminen on vapaaehtoista. Portugalin kansallinen tilastolaitos INE (Portugal) päätti muiden kiireiden takia olla osallistumatta tämän pilottitutkimuksen ensimmäiseen ja toiseen vaiheeseen. INE (Portugal) osallistuu kuitenkin tutkimuksen kolmanteen vaiheeseen yhdessä Tanskan, Espanjan, Irlannin, Italian, Luxemburgin, Alankomaiden, Suomen, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Viitevuoden 1999 tiedot pitäisi toimittaa Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle Eurostatille vuoden 2001 loppuun mennessä. Vuonna 2002 julkaistavat FAT-tilastot kattavat näin Portugalin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1373/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle. Marks & Spencerin tavaratalojen sulkeminen ja joukkoirtisanomiset.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1373/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 2001) Aihe: Marks & Spencerin tavaratalojen sulkeminen ja joukkoirtisanomiset Marks & Spencer on ilmoittanut useiden tavaratalojen sulkemisesta monissa Euroopan maissa, mm. Espanjassa (neljä Madridissa, kaksi Barcelonassa ja yksi Sevillassa, Valenciassa ja Bilbaossa) ja siihen liittyvästä työntekijöiden joukkoirtisanomisesta. Päätös julkistettiin yllättäen ja Marks & Spencerin johto teki päätöksen ottamatta etukäteen yhteyttä ammattijärjestöihin. Erityisesti yrityksen työntekijät kyseisissä maissa sekä yleinen mielipide ovat tyrmistyneet ja pahastuneet tästä eurooppalaisen sosiaalisen mallin vastaisesta ja työttömyyttä lisäävästä toimenpiteestä, jossa yt-neuvotteluja koskeva periaate sivuutettiin. Ranskassa oikeuslaitos on ryhtynyt toimiin estääkseen Marks & Spenceriä panemasta toimeen tällaisia päätöksiä ilman minkäänlaista valvontaa. Kysymyksen esittäjä katsoo, että Marks & Spencerin päätös on tuomittava ja osoittaa, kuten EAY:n pääsihteeri Emilio Gabaglio on huomauttanut, että on välttämätöntä rakentaa todellinen sosiaalinen Eurooppa. Sitä varten EU tarvitsee kiireellisesti tehokkaat työntekijöiden tiedonsaantia ja kuulemista koskevat säännökset, joilla estetään suuryrityksiä tekemästä tämänkaltaisia raakaa kapitalismia edustavia päätöksiä. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä puolustaakseen Euroopan sosiaalista mallia ja estääkseen Marks & Spenceriä saavuttamasta epäsosiaalisia tavoitteitaan niin etteivät muut samankokoiset yritykset tulevaisuudessa joutuisi kiusaukseen tehdä samankaltaisia päätöksiä? Miten komissio aikoo toimia, jotta direktiivi työntekijöiden tiedonsaantioikeudesta saataisiin mahdollisimman nopeasti hyväksyttyä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 2001) Komissio pitää yritysten rakenneuudistusten sosiaalisia seurauksia erittäin tärkeinä. Asia oli keskeisellä sijalla komission valmistellessa ehdotustaan neuvoston direktiiviksi työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä(1). Ministerineuvosto pääsi yhteisestä kannasta poliittiseen sopimukseen 11. kesäkuuta 2001. Kyseinen aloite on keskeinen osatekijä yhteisön pyrkiessä reagoimaan yritysten rakenneuudistuksista aiheutuviin sosiaalisiin ongelmiin. Tähän yhteyteen on kuitenkin suunniteltu muitakin toimenpiteitä, joita ovat mm. seuraavat: yritysten sosiaalisen vastuun käsitteen ja käytännön toteutumisen kehittely, aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston rahoittamat toimenpiteet, jotka kohdistuvat täsmällisemmin niille aloille ja alueille, joilla yritysten rakenneuudistusten vaikutukset tuntuvat merkittävinä, kilpailu- ja sosiaalipolitiikan nivominen paremmin toisiinsa sekä eurooppalaisista yritysneuvostoista annetun direktiivin piakkoin tapahtuva uudelleentarkastelu. (1) COM(98) 612 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1505/01 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle. Quebecin sopimus sekä EU:n ja Mercosurin väliset suhteet.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0171 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1505/01 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 2001) Aihe: Quebecin sopimus sekä EU:n ja Mercosurin väliset suhteet Joitakin päiviä sitten Quebecissä allekirjoitettiin kaikki Amerikan maat käsittävä sopimus suuresta vapaakauppa-alueesta. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat tämän sopimuksen vaikutukset Euroopan unionin ja Mercosurin välisiin poliittisiin ja kauppasuhteisiin? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 2001) Quebecin huippukokouksella ei nopeutettu yhdentymiskehitystä Amerikan mantereilla, vaikka etukäteen oli niin arveltu. Sen sijaan kokouksessa tyydyttiin vain vahvistamaan suunnitelma, josta oli sovittu Chilen huippukokouksessa (vapaakauppa 1. tammikuuta 2006 mennessä). Huippukokouksessa yhdentymiskehitykseen liittyvät haasteet tuotiin hyvin esille ja ne nousivat nopeasti kokouksen keskeisiksi aiheiksi, etenkin Amerikan maatalousmarkkinoiden avaaminen, 34 maan etujen yhteensovittaminen, ympäristö- ja työllisyysasiat jne. Euroopan yhteisö on eteläisten yhteismarkkinoiden maiden (Mercosur) tärkein sijoittaja ja kauppakumppani sekä merkittävin avunantaja. Yhteisön ja Mercosurin välillä käytävät neuvottelut käsittelevät laajalti muitakin kuin kauppaan liittyviä kysymyksiä. Neuvottelut etenevät omalla vauhdillaan, eikä Amerikan yhdentymiskehitys häiritse niitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0692/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitettujen hankkeiden toimivuus.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0014 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0692/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitettujen hankkeiden toimivuus Osana yhteisön toista tukikehystä toteutettiin seuraavat hankkeet: a) Inofitan alue: 1. yhdyskuntajätevesien biologinen puhdistusasema 2. alueen teollisuuslaitosten tuottamien jätteiden biologinen puhdistusasema b) Shimatarin alue: 1. yhdyskuntajätevesien biologinen puhdistusasema 2. alueen teollisuuslaitosten tuottamien jätteiden biologinen puhdistusasema. Kun otetaan huomioon, että saamieni tietojen mukaan kyseiset hankkeet, ja erityisesti teollisuuslaitosten jätteiden biologiset puhdistusasemat eivät ole toiminnassa kustannussyistä, paitsi tarkastuksia edeltävänä aikana, kysyn komissiolta, kuinka paljon määrärahoja on myönnetty edellä mainituille hankkeille yhteensä? Voiko komissio vahvistaa, että kyseiset laitokset toimivat moitteettomasti? Voiko komissio tehdä yllätystarkastuksia? Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus (25. heinäkuuta 2001) Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan Oinofytan ja Schimatarin kylien yhdyskuntajätevedet käsitellään yhdessä vedenpuhdistamossa. Alueella on toiminnassa myös teollisuuden jätevesien puhdistamoja, mutta niiden rakentaminen on rahoitettu yksityisin varoin, ja niiden toiminnasta vastaavat yritykset, jotka ne omistavat. Edellä mainitun vedenpuhdistamon rakentamiseen myönnettiin alun perin yhteisrahoitusta Envireg-yhteisöaloitteesta 182 miljoonaa Kreikan drakmaa ja kauden 1994-1999 Keski-Kreikan alueellisen toimintaohjelman EAPTA-osaohjelmasta 85 miljoonaa Kreikan drakmaa. Rakentaminen keskeytettiin joksikin aikaa, mutta komission puututtua asiaan Kreikan viranomaiset saattoivat rakennustyöt päätökseen kauden 1994-1999 ympäristöä koskevasta toimintaohjelmasta saamansa 641 miljoonan Kreikan drakman lisärahoituksen avulla. Puhdistamoa ei ole liitetty viemäriverkkoon, vaan sinne tyhjennetään säiliöautoilla sakokaivoista tuotavat jätevedet. Puhdistamon keskikapasiteetti on 1 500 kuutiometriä vuorokaudessa, mikä vastaa noin sataa säiliöautollista. Puhdistamolla on myös läheisten teollisuuslaitosten myrkyttömille jätelietteille tarkoitettu käsittelyallas lietteiden vastaanottoa, neutralointia ja kuivatusta varten. Yhdyskuntajätevesien puhdistamojen asianmukaisesta toiminnasta vastaavat kansalliset viranomaiset, joiden on raportoitava komissiolle joka toinen vuosi. Komissiolla ei ole oikeutta tehdä tarkastuksia, jotka vastaisivat parlamentin jäsenen ehdottamia. Tällaisen puhdistamon toiminnan keskeyttäminen olisi kuitenkin neuvoston 21 päivänä toukokuuta 1991 yhdyskuntajätevesien käsittelystä antaman direktiivin 91/271/ETY(1) vastaista. (1) EYVL L 135, 30.5.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1227/01 esittäjä(t): António Campos (PSE) ja Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Viinin väärentäminen Portugalissa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0232 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1227/01 esittäjä(t): António Campos (PSE) ja Paulo Casaca (PSE) komissiolle (26. huhtikuuta 2001) Aihe: Viinin väärentäminen Portugalissa Portugalin lehdistössä 29. maaliskuuta kerrottiin, että Portugalin viranomaiset ovat takavarikoineet 25 miljoonaa litraa viiniä vakavien petosepäilyjen vuoksi. Ovatko Portugalin viranomaiset ilmoittaneet EU:n toimielimille tästä? Seuraako komissio tilannetta? Voiko komissio arvioida kuinka paljon viiniä epäillään väärennetyksi kyseisessä yrityksessä? Voiko komissio varmistaa, että yritys ei saa yhteisön tukea niin kauan kuin vakavat epäilyt jatkuvat tai kunnes ne mahdollisesti vahvistetaan? Eikö komissio katso, että tässä tapauksessa välittömät toimet EU:ssa, hallinnon ja lainsäädännön tasolla, ovat entistä kiireellisempiä, jotta voidaan torjua petoksia ja elintarvikkeiden erityisesti maidon, viinin, ruokaöljyn ja lihan väärentämistä, joka on saavuttanut suuret mittasuhteet ja aiheuttaa vakavaa haittaa kuluttajille, viljelijöille, yhteisön talousarviolle ja EU:n toimielinten kuvalle maailman silmissä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1353/01 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) neuvostolle. Malesian ihmisoikeudet.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0090 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1353/01 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Malesian ihmisoikeudet Onko neuvosto tietoinen, että Malesian poliisi pidätti 10. huhtikuuta 2001 Tian Chang Chuan, Hishamudin Raisin, Sarri Sungipin ja Abdul Malekhusin? Pidätykset tapahtuivat etupäässä sisäistä turvallisuutta koskevan lain perusteella. Onko neuvosto tietoinen, että nämä (ja mahdollisesti muut) pidätykset tapahtuivat juuri ennen kuin ihmisoikeusjärjestöt esittävät muistion kansalliselle ihmisoikeuskomissiolle, jonka Malesian hallitus perusti kaksi vuotta sitten? Mitä mieltä neuvosto on näistä tapahtumista ja mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa? Vastaus (27. syyskuuta 2001) Neuvosto on tietoinen kysymyksessä mainituista pidätyksistä, ja se on tiedottanut Malesian ulkoministerille Euroopan unionin olevan huolissaan viimeaikaisesta pidätysaallosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0603/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) neuvostolle. Erityisasema EU:n jäsenvaltioiden pääkaupungeille.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0603/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) neuvostolle (2. maaliskuuta 2001) Aihe: Erityisasema EU:n jäsenvaltioiden pääkaupungeille Jäsenvaltioiden pääkaupunkien toiminta maansa edustajana suhteessa niiden tarjoamiin institutionaalisiin ja hallinnollisiin palveluihin, jotka niiden pääkaupunkeina on järjestettävä EU:n toimielimille, on varteenotettava seikka. Näin syntyy tietty epätasapaino valtioiden pääkaupunkien ja muiden EU:n kaupunkien välille. Toistaiseksi pääkaupungit eivät kuitenkaan ole saaneet asemastaan mitään korvausta, joka mahdollistaisi suuremman institutionaalisen ja rahallisen avun turvin näiden tehtävien hoitamisen paremmin. Katsooko neuvosto, että Euroopan unionin pitää hyväksyä EU:n pääkaupungeille erityisasema, jotta niiden toiminta valtioiden pääkaupunkeina korostuisi? Jos vastaus on kyllä, pitäisikö mainitun erityisaseman myös mahdollistaa taloudellinen korvaus ja asiaankuuluva institutionaalinen arvo näille EU:n kaupungeille, jotka kantavat edustamansa kansallisvaltion virallisena pääkaupunkina toimimisen taakkaa? Vastaus (13. heinäkuuta 2001) Neuvostolla ei ole koskaan ollut aihetta keskustella tästä asiasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0812/01

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(19. maaliskuuta 2001)

Aihe: Euroopan unionissa tapahtuva lemmikkieläinten myynti laittomilla markkinoilla

Lemmikkieläinten laiton kauppa jatkuu yhä jäsenvaltioissa ja niiden kesken ilman minkäänlaista valvontaa ja ilman terveystakuita eläimille tai niiden ostajille. Valencian autonomiassa (Espanja) toimiva alan kasvattajien ja liikkeenharjoittajien yhdistys (Grecoacom) ilmoitti äskettäin, että 70 prosenttia lemmikkieläinten kaupasta tapahtuu laittomasti eikä Generalidad Valenciana, asianomainen viranomainen, tee asialle mitään.

Suurta osaa laittomille markkinoille saapuvista eläimistä ei viedä terveystarkastukseen, ne eivät läpikäy loiseläinten poistokuuria eikä niitä ole kasvatettu niiden fysiologisiin tarpeisiin soveltuvissa tiloissa.

Euroopan unionilla ei ole lainsäädäntöä tässä asiassa. Yhteisön voimassaoleva lainsäädäntö koskee lemmikkieläinten vientiä jäsenvaltioiden välillä, eläinten käyttöä kosmetiikkateollisuuden testeissä ja eksoottisten eläinten kauppaa mutta ei sisällä keinoja jarruttaa olemassaolevaa laitonta kauppaa, josta esimerkkinä yllä mainittu tapaus Valenciassa.

Aikooko komissio laatia Euroopan unionissa käytävän lemmikkieläinkaupan ehtoja ja eläinten terveydentilan seurantaa koskevan direktiivin?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(11. kesäkuuta 2001)

Yhteisön sisällä tapahtuva kotieläinten kauppa kuuluu eläinlääkintälainsäädännön alaan, kuten se on määritelty eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupasta 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY(1) A liitteessä.

Tässä yhteisön lainsäädännössä säädetään kyseisten eläinten eläinlääkäritarkastuksista yhteisön sisällä tapahtuvassa kaupassa ja myynnissä.

Eläinlääkintälainsäädännön täytäntöönpano on jäsenvaltioiden vastuulla. Mustan pörssin kauppa on tietysti kielletty jo kansallisessa lainsäädännössä. Komissio ei siis aio tehdä asiassa uusia lainsäädäntöaloitteita.

(1) EYVL L 224, 18.8.1990.