KIRJALLINEN KYSYMYS E-0380/00 esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle. Maanteiden infrastruktuurin parantaminen Keski- ja Itä-Euroopassa.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0062 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0380/00 esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Maanteiden infrastruktuurin parantaminen Keski- ja Itä-Euroopassa Eurooppalaisten rahoituslaitosten (EIP) ja unionin budjettikohtien (Phare-ohjelma, liittymistä valmisteleva rahoituspolitiikan väline) kautta myönnetään huomattavia rahasummia jäsenehdokasvaltioille. Näillä varoilla olisi jäsenehdokasvaltioiden hallitusten toteuttamien tarpeellisten investointien lisäksi rakennettava maantieverkosto, joka täyttää periaatteen valtioiden välisten tieverkostojen toimivuudesta, joka on tarpeen yhteismarkkinoiden tehokasta käyttöönottoa varten. Näyttää kuitenkin siltä, että paikallisella tasolla yhteisön varojen käytöllä ei saavuteta toivottuja tuloksia. Mitä mekanismeja Euroopan komissiolla on sen takaamiseksi, että yhteisön varoilla näissä maissa rahoitetut maantiehankkeet ja tieinfrastruktuurin parannusta koskevat hankkeet toteutetaan Euroopan unionin laatustandardien mukaisesti? Aikooko Euroopan komissio vaatia rahoituksen myöntämisen ehtona tieturvallisuuteen liittyvää tutkimusta kaikista maantiehankkeista, joita pidetään välttämättöminä laajentuneessa unionissa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) 1990- luvun alusta lähtien PHARE-ohjelmassa on käytetty lähes 1 000 miljoonaa euroa liikenteen infrastruktuuri-investointeihin edunsaajamaissa ja siten myötävaikutettu parlamentin jäsenen esiin tuomiin tavoitteisiin. Viime vuosina tämä liittymistä edeltävä tuki on saanut yhä enemmän huomattavaa rahoitusta ja yhteisrahoitusta Euroopan investointipankilta (EIP:ltä) ja kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta sekä jäsenehdokasvaltioiden kansallisista talousarvioista. Tästä vuodesta lähtien uusi liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) lisää huomattavasti mahdollisuuksia rahoittaa investointeja yhteisön julkisista varoista. Vuoteen 2006 asti vuosittain käytetään 1 040 miljoonaa euroa puoliksi liikenteen infrastruktuuriin ja ympäristönsuojelutoimiin. Mitä tulee liikenteen infrastruktuuriin, ISPA:sta rahoitettujen toimien tulisi edistää kestävää liikkuvuutta, ja erityisesti niiden tavoitteena tulisi olla liittyvien valtioiden kansallisten verkkojen yhteenkytkettävyys ja yhteentoimivuus Euroopan laajuisten verkkojen kanssa, kyseisiin verkkoihin pääsy mukaan luettuna. Tässä tilanteessa Euroopan laajuisen kuljetusverkon kehittämiseen tähtäävien ensisijaisten toimenpiteiden valintaprosessia on auttanut neuvoston vuonna 1995 aloittama liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelma (TINA), jonka tarkoituksena on ollut määritellä liittyvien valtioiden alueella eri kuljetusmuodoista koostuva kuljetusverkko, johon kuuluvat tiet, rautatiet, sisävesiväylät, satamat, terminaalit ja lentokentät. Se koostuu runkoverkosta, joka on liittyvien valtioiden alueella samanlainen kuin kymmenen eri kuljetusmuodoista koostuvan Euroopan laajuisen liikenneväylän linkit ja solmupisteet sellaisena kuin se hyväksyttiin Helsingissä kesäkuussa 1997 pidetyssä kolmannessa yleiseurooppalaisessa kuljetuskonferenssissa, ja muista verkon osista. Liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineestä 12 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1267/1999(1) mukaan infrastruktuuriin liittyvillä toimenpiteillä on edistettävä yhteisön liikennettä ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevien politiikkojen toteuttamista (5 artikla ja liite II). Sen vuoksi yhteisen edun mukaisten kuljetushankkeiden on perustuttava suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä neuvoston ja parlamentin päätöksessä N:o 1692/96/EY(2) mainittuihin perusteisiin ja niiden on oltava asiaa koskevien yhteisön politiikkojen ja normien mukaisia. Esimerkiksi tieinfrastruktuurihanke-ehdotusta arvioidessaan komissio tutkii muun muassa, kuinka paljon toimenpide edistää tieliikenneturvallisuutta ja onko se yllä mainittujen perusteiden ja normien mukainen. Liikenneturvallisuuden parantamiseen tähtääviin liikenteenohjausjärjestelmiä koskeviin investointeihin voi myös saada ISPA:n rahoitusta. Kertomuksessaan ISPA:sta myönnetystä yhteisön tuesta komissio antaa myös tietoa siitä, miten arvioidaan, onko ISPA:n toiminta yhdenmukaista yhteisön politiikkojen kanssa, liikennettä koskevat politiikat mukaan lukien. (1) EYVL L 161, 26.6.1999. (2) EYVL L 228, 9.9.1996.