ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3717/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Tonga.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3717/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Tonga Voiko komissio antaa selonteon Tongaa koskevista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettaviksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa rahoituksen kokonaissumman? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3579/02 esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle. Valtiontuki ammattilaisjalkapalloseuroille.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3579/02 esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle (13. joulukuuta 2002) Aihe: Valtiontuki ammattilaisjalkapalloseuroille Komissio sai aikaisemmin kuluvan vuoden aikana kirjeen Alankomaiden sisäministeriöltä, joka ilmoitti, että valtion ammattilaisjalkapalloseuroille myöntämä rahoitus ei ole valtiontukea. Komissio ilmoitti vastauksessaan pitävänsä rahoitusta saavia jalkapalloseuroja yrityksinä, joten niitä koskevat samat valtiontukisäännökset. Olemme saaneet kuulla, että komissio on virallisen valituksen vuoksi ryhtynyt tutkimuksiin Alankomaiden Alkmaarin kunnalle ja AZ Alkmaarin jalkapalloseuralle oletetusti myönnetyistä valtiontuista. Komission vastauksen perusteella voi olla mahdollista, että komissio haluaa tutkia Alankomaiden valtiontukien myöntämistä laajemminkin. Ammattilaisjalkapalloseuroja tuetaan luultavasti myös muissa EU:n jäsenvaltioissa. 1. Onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että ammattilaisjalkapalloseurojen on saatava kaikkialla Euroopassa valtiontukea? Jos se ei ole, voiko komissio ilmoittaa yksityiskohtaisesti ne syyt, mihin sen näkemys perustuu? Jos se on, mihin toimiin komissio aikoo tämän asian vuoksi ryhtyä? 2. Onko komissio valmis eurooppalaisen tasavertaisuuden nimissä olemaan rajoittamatta tätä tutkimusta pelkästään Alankomaihin, vaan laajentamaan sitä koko Euroopan alueelle, jotta tästä aiheesta kerätään yksityiskohtaista tietoa ja sen perusteella tehdään tarkkaan harkittuja päätöksiä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2003) Komissiolle on jätetty kantelu, jonka mukaan Alkmaarin kaupunki olisi myöntänyt tukea eräälle rakennusyhtiölle ja jalkapalloseura AZ Alkmaarille. Komissio on pyytänyt tästä tietoja Alankomaiden viranomaisilta, mutta se ei vielä ole käynnistänyt muodollista tutkintamenettelyä. Koska tapauksiin liittyvät tukimuodot ja tarkoitusperät herättävät mutkikkaita kysymyksiä, ei voida suoralta kädeltä ottaa kantaa siihen, onko tapauksissa myönnetty EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua tukea tai soveltuuko se yhteismarkkinoille. Näitä kysymyksiä on arvioitava tapauskohtaisesti. On syytä tähdentää, että tällä haavaa ei ole käynnissä Alankomaissa mahdollisesti myönnettyä tukea koskevaa yleistä tutkimusta. Komissio on toistaiseksi vain arvioinut kantelua alustavasti. Se ei myöskään aio käynnistää EU:n laajuista yleistä tutkimusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3697/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Togo.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3697/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Togo Voiko komissio laatia selvityksen Togolle myönnetyistä avustushankkeista, jotka rahoitettiin Euroopan unionin vuoden 2001 talousarviosta, ja ilmoittaa, mikä oli sijoitusten kokonaismäärä kyseisenä vuonna? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2796/02 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle. Itä-Timor-tuen arviointi.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0076 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2796/02 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle (30. syyskuuta 2002) Aihe: Itä-Timor-tuen arviointi Viime vuosina Euroopan unioni on myöntänyt tukea Itä-Timorille sen itsemääräämisoikeuden ja demokratian lujittamiseksi sekä nuoren valtion rakentamiseksi. Kansainvälinen yhteisö ja varsinkin Euroopan unioni ovat erittäin tyytyväisiä siihen kehitykseen, joka Itä-Timorissa on tapahtunut sen jälkeen kun itätimorilaiset kansainvälisen yhteisön avulla ottivat vastuun omasta kohtalostaan. Euroopan unionilla oli ja on edelleen erittäin tärkeä rooli tässä prosessissa. Kuinka paljon Euroopan unioni on myöntänyt tukea Itä-Timorille vuosina 1999, 2000 ja 2001? Mikä on komission arvio näiden tukien vaikutuksista? Katsooko komissio, että Euroopan unioni on onnistunut tätä nuorta valtiota koskevassa politiikassaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 2002) Taulukko, josta ilmenevät yhteisön olemassa olevien rahoitusvälineiden kautta Itä-Timorille vuosina 1999, 2000 ja 2001 (sekä sitoumusten että suoritusten muodossa) myönnettyjen tukien kokonaismäärät, lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Yhteensä sitoumusten määrä kyseisenä kautena oli yli 110 miljoonaa euroa ja maksusuoritusten yli 90 miljoonaa euroa. Komissio katsoo, että yhteisötuki on osaltaan helpottanut maan väestön perustarpeisiin vastaamista vuonna 1999 puhjenneen kriisin jälkeen ja on auttanut maata joko palauttamaan kriisin aikana menetettyjä rakenteita ja valmiuksia tai luomaan uusia. Koska yhteisötuki on auttanut Itä-Timoria saavuttamaan itsenäisyyden, sen voidaan katsoa onnistuneen. Tähän mennessä rahoitetut toimet on pääasiassa tarkoitettu kriisitilanteen/kriisin jälkeisen tilanteen hallintaan. Toimet voidaan luokitella kolmeen pääluokkaan: a) humanitaarinen hätäapu; b) demokratian ja kansalaisyhteiskunnan lujittaminen; c) kunnostustoimet ja instituutioiden rakentaminen. Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto ECHO on ollut avustustoimissa mukana alusta pitäen suoraan ja laajamittaisesti myös ennen selkkausten puhkeamista, niiden aikana ja jälkeen. Lisäksi on mainittava, että komissio on viime aikoina myöntänyt Maailmanpankin hallinnoimalle Itä-Timor -rahastolle yhteisöavustuksia, joiden kokonaismäärä nousee vuoden 2002 loppuun mennessä 56 miljoonaan euroon. Komissio ryhtyy muiden osallistujien ja maailmanpankin suostumuksella valmistelemaan tämän mittavan investoinnin arviointia, jonka tulokset julkaistaan vuoden 2003 aikana. Maan itsenäisyyden julistaminen ja hallituksen muodostaminen tänä vuonna mahdollistivat maakohtaisen strategia-asiakirjan sekä yhteisön ja Itä-Timorin välisen kansallisen Yhteisön kehitysyhteistyötukea suunnataan lähivuosina tältä pohjalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3682/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Salomonsaaret.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3682/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Salomonsaaret Voiko komissio ilmoittaa, mitä Salomonsaaria tukevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin vuoden 2000 talousarviosta? Voiko komissio kertoa, kuinka paljon yhteensä vuoden 2000 aikana Salomonsaarille myönnettiin eri avustusohjelmiin tukea? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3692/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Saint Vincent ja Grenadiinit.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3692/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Saint Vincent ja Grenadiinit Voiko komissio ilmoittaa, mitä Saint Vincentia ja Grenadiineja tukevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin vuoden 2000 talousarviosta? Voiko komissio kertoa, kuinka paljon yhteensä vuoden 2000 aikana Saint Vincentille ja Grenadiineille myönnettiin eri avustusohjelmiin tukea? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2868/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kasvuennusteet.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0048 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2868/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. lokakuuta 2002) Aihe: Kasvuennusteet 1. Voiko komissio esittää viimeisen kymmenen vuoden ajalta kunkin jäsenvaltion jokaista varainhoitovuotta seuraavana vuonna laatiman ennusteen (tai ennusteet) bruttokansantuotteensa todellisesta kasvuvauhdista? 2. Voiko komissio myös julkaista konsensusennusteen, jonka riippumattomat ennustajat (esimerkiksi Consensus Economics) laativat samanaikaisesti virallisen ennusteen kanssa, ja laskea kunkin jäsenvaltion osalta virallisen ennusteen ja riippumattoman ennusteen välisen keskimääräisen eron? Voiko komissio antaa lyhyen kommentin tästä mahdollisesti saaduista opetuksista? Pedro Solbes Miran komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2865/02, E-2866/02, E-2867/02 ja E-2868/02 (4. marraskuuta 2002) Komissio ei kerää järjestelmällisesti tietoja kaikista jäsenvaltioiden vuoden mittaan laatimista kasvua ja julkisen talouden rahoitusasemaa koskevista ennusteista. Näin ollen ennusteiden tarkkuutta on vaikea arvioida. Erityistä huomiota kiinnitetään sen sijaan niihin kasvua ja julkisen talouden rahoitusasemaa koskeviin ennusteisiin, jotka sisältyvät jäsenvaltioiden komissiolle toimittamiin vakaus- ja lähentymisohjelmiin. Ne laaditaan julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97(1) mukaisesti. Jäsenvaltioiden ennusteita tarkastellaan paitsi komission oman talousennusteen myös kansainvälisten ja yksityisten elinten arvioiden valossa. Komission aiemmista ennusteista tehty perusteellinen tutkimus on julkaistu talous- ja rahoituspääosaston Economic Paper -julkaisuna lokakuussa 1999, ja se on saatavana seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/economic_papers/economicpapers137_en.htm. (1) EYVL L 209, 2.8.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3087/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Saksan selluteollisuudelle maksettavat valtiontuet.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3087/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. lokakuuta 2002) Aihe: Saksan selluteollisuudelle maksettavat valtiontuet Dagens Industri -lehdessä kerrottiin 17. syyskuuta 2002 komission päätöksestä, jonka mukaan valtavalle Saksan Stendalissa toimivalle sellutehtaalle voidaan myöntää valtiontukea ja lainatakuita yhteensä kuuden ja puolen miljardin Ruotsin kruunun arvosta. Ruotsalainen yritys Södra katsoo, että Saksan maksamat valtiontuet ovat kova isku heidän laajentumissuunnitelmilleen. Ruotsalaiset metsäyhtiöt eivät saa lainkaan valtiontukea investoinneilleen ja siksi ne katsovat, että Saksassa maksettavat valtiontuet vinouttavat kilpailun sisämarkkinoilla. Eikö komission mielestä ole olemassa vaara, että ruotsalaiset metsäyhtiöt joutuvat kärsimään, jos komissio vielä vastaisuudessa hyväksyy metsäteollisuushankkeiden rahoittamisen verovaroilla? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 2002) Komissio antoi kesäkuussa 2002 luvan Zellstoff Stendalille myönnettävään tukeen uuden sellutehtaan rakentamista varten. Hankkeen investointikustannukset ovat noin 800 miljoonaa euroa, ja tuen määrä on noin 250 miljoonaa euroa. Hanke toteutetaan itäisessä Saksassa, joka katsotaan yhdeksi muita heikommassa asemassa olevaksi yhteisön alueeksi. Näiden alueiden hankkeille voidaan myöntää tukea komission vahvistamaan enimmäismäärään saakka alueiden talouden kehittämiseksi ja siten investointien ja uusien työpaikkojen syntymisen tukemiseksi. Zellstoff Stendalin hanke on hyväksytty alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden perusteella. Arvioidessaan monialaisten puitteiden mukaisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille komission on otettava huomioon myös kyseisen alan kapasiteetti ja markkinatilanne. Toisin sanoen se tarkastelee kapasiteetin ja markkinatilanteen kehitystä viiden viime vuoden osalta. Zellstoff Stendalin tapauksessa komissio katsoi, että selluteollisuus ei kärsi ylikapasiteetista. Jos jokin jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle selluteollisuudessa toteutettavasta hankkeesta vielä ennen 31. joulukuuta 2003, komissio arvioi sen erikseen niin, että se ottaa monialaisten puitteiden sääntöjen mukaisesti huomioon hankkeen toteuttamisajankohdan mukaisen kapasiteetin ja markkinatilanteen sekä lisäksi arvioi hankkeen alueellisia vaikutuksia. Jos hankkeesta ilmoitetaan 1. tammikuuta 2004 jälkeen, siihen sovelletaan monialaisten puitteiden uusia sääntöjä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2284/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE)ja Giorgos Dimitrakopoulos (PPE-DE) komissiolle. Europolin hankkimat tiedot.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2284/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE)ja Giorgos Dimitrakopoulos (PPE-DE) komissiolle (25. heinäkuuta 2002) Aihe: Europolin hankkimat tiedot Äskettäin Pireuksessa Kreikassa pidätettiin pommiräjähdyksen jälkeen Savvas Ksiros, jonka kaikki tiedot osoittavat hänen kuuluvan 17. marraskuuta -terroristijärjestöön. Kuten tunnettua, tämä järjestö sisältyy eurooppalaisten terroristijärjestöjen luetteloon. Asiaa koskevissa tutkimuksissa on käynyt ilmi, että kyseisellä henkilöllä on yhteyksiä myös kolmansissa maissa toimiviin terroristijärjestöihin, kuten Sudanin Muslimiveljet-järjestöön, ja siten on paljastunut tietoja terroristijärjestöjen kansainvälisestä yhteistyöstä. Onko Europolilla tietoja kyseisen henkilön liikkeistä samoin kuin muiden terrorismiin sidoksissa olevien henkilöiden liikkeistä maailmassa? Mistä lähtien tällaisia tietoja on kerätty? Onko näiden tietojen hankkimiseen ja terroristien seuraamiseen käytetty Echelon-järjestelmää? Onko tiedot toimitettu viipymättä Kreikan viranomaisille? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 2002) Komissio kiittää arvoisia parlamentin jäseniä näiden toimittamista tiedoista ja vakuuttaa, että se on jo toteuttanut tarvittavat toimenpiteet tietojen toimittamiseksi Europolille. Parlamentin jäsenten pyytämiä tietoja, jos tällaisia tietoja olisi, voi saada ainoastaan Europol-yleissopimuksessa mainituissa konkreettisissa tapauksissa. Komissio ei kuulu niihin tahoihin, jotka voivat saada Europolin hallussa olevia henkilötietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3669/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Säiliöaluksen ja sukellusvene Oklahoma Cityn välinen onnettomuus.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3669/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (18. joulukuuta 2002) Aihe: Säiliöaluksen ja sukellusvene Oklahoma Cityn välinen onnettomuus Viime kuussa tunnetun norjalaisen yrityksen säiliöalus joutui onnettomuuteen, jossa amerikkalaisen ydinsukellusveneen (Oklahoma City) periskooppi iski siihen aiheuttaen vakavia materiaalisia vahinkoja ja korjausten tarpeen. Muistutan, että suunnilleen samanlainen onnettomuus sattui myös viime vuonna avomerellä Havaijin lähistöllä ja jälleen aiheuttajana oli amerikkalainen sukellusvene. Yhdeksän merimiestä menetti henkensä tuossa onnettomuudessa. Kun otetaan huomioon, että äskettäinen onnettomuus tapahtui eurooppalaisilla vesillä, mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen alusten kulun ja turvallisuuden vesillään? Onko se ottanut yhteyttä toimivaltaisiin amerikkalaisiin viranomaisiin saadakseen selville, mikä oli tämän harvinaisen onnettomuuden täsmällinen syy? Voiko komissio kertoa, vuotiko säiliöaluksen vaarallisesta lastista mitään ulos? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 2003) Kuten parlamentin jäsen mainitsee, on todennäköistä, että norjalainen metaanikaasulaiva Norman-Lady törmäsi 13. marraskuuta 2002 yhdysvaltalaisen ydinsukellusveneen Oklahoma Cityn periskooppiin Gibraltarin salmen eteläpuolella. Aluksen laivanvarustajana toiminut yhtiö Leif Hoëgh ilmoitti, että ainoastaan aluksen kaksoispohja vaurioitui ja että miehistön 30 jäsentä eivät olleet vaarassa. Saasteitakaan ei onnettomuuden seurauksena päässyt mereen. Onnettomuutta ei laajuudeltaan voida verrata yhdysvaltalaisen ydinsukellusveneen Greenvillen ja japanilaisen, koululaivana toimineen kalastusaluksen törmäykseen, jossa kuoli yhdeksän merimiestä avomerellä Havaijin lähistöllä helmikuussa 2001. Komissio ei tämän valitettavan tapauksen jälkeen ole ollut yhteydessä Yhdysvaltojen viranomaisiin eikä toteuttanut erityistoimenpiteitä. Komissiolla ei ole toimivaltaa sota-alusten, kuten ydinsukellusveneiden, merenkulkuun liittyvissä kysymyksissä. Erika II -paketilla otettiin käyttöön merkittäviä toimenpiteitä meriturvallisuuden parantamiseksi unionin vesillä, esimerkiksi alusliikenteen seurannasta annettu direktiivi 2002/59/EY(1). Kyseiset toimet ovat osa kansainvälisessä merenkulkujärjestössä toteutettavaa oikeusjärjestystä ja koskevat ainoastaan kauppa-aluksia. Onnettomuuden syiden määrittely ja merenkulun sääntöjen noudattamisen valvonta on törmäyspaikan valvonnasta vastaavan rannikkovaltion ja lippuvaltion viranomaisten tehtävä. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/59/EY, annettu 27. kesäkuuta 2002, alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta sekä neuvoston asetuksen 93/75/ETY kumoamisesta (EYVL L 208, 5.8.2002).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3868/02 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE)ja Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Alankomaiden opintoavustusta koskeva laki.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0157 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3868/02 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE)ja Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (10. tammikuuta 2003) Aihe: Alankomaiden opintoavustusta koskeva laki Alankomaissa myönnetään opintoavustusta kaikissa oppilaitoksissa opiskeleville yli 18-vuotiaille. Yli 18-vuotiaille opiskelijoille ei myönnetä enää lapsikohtaista avustusta. Jos kyseiset opiskelijat opiskelevat Belgiassa tai Saksassa, he saavat opintoavustusta korkeakouluopintoihin, mutta eivät keskiasteen, tai ala- tai keskiasteen ammatillista koulutusta varten. Alankomaiden opintovelvollisuutta koskevan lain mukaisesti Alankomaiden viranomaiset hyväksyvät opinnot Belgiassa tai Saksassa. Saksassa tai Belgiassa suoritetut tutkinnot tunnustetaan täysin Alankomaissa. 1. Katsooko komissio, että Alankomaiden opintoavustuksen myöntämättä jättäminen lapsille (yli 18-vuotiaille), jotka seuraavat Belgiassa tai Saksassa keskiasteen (ammatillista) opetusta, on vastoin palvelujen (hyväksyttyä ulkomaista opetusta seuraaminen) ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta? 2. Katsooko komissio, että Alankomaiden opintoavustuksen myöntämättä jättäminen lapsille (yli 18-vuotiaille), jotka seuraavat Belgiassa tai Saksassa keskiasteen (ammatillista) opetusta, on vastoin EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaa, koska Alankomaiden viranomaiset rajoittavat siten opiskelijoiden liikkuvuutta? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) Yleisesti ottaen kukin jäsenvaltio vastaa koulutusjärjestelmänsä järjestämisestä ja rahoituksesta. 149 ja 150 artikla: Alankomaiden viranomaiset tukevat EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklassa mainittua liikkuvuuden edistämisen tavoitetta hyväksymällä ja tunnustamalla täysin Belgiassa ja Saksassa suoritetut opintojaksot. Palveluiden vapaa tarjoaminen: Vaikka kysymyksessä mainitaan EY:n perustamissopimuksen 49 artikla, artiklan määräykset eivät tule kyseeseen, jos, kuten vaikuttaa, kysymyksessä viitataan julkisten koulujen tai yliopistojen järjestämiin kursseihin. Yhteisön tuomioistuin on todennut, että tällaiset kurssit eivät ole EY:n perustamissopimuksen 49 artiklan tarkoittamia palveluita. Henkilöiden vapaa liikkuminen: Komissio tutkii asiaa tarkemmin Alankomaiden lainsäädännön ja käytännön valossa, ja komissio antaa aikanaan arvoisalle parlamentin jäsenelle täydentävän vastauksen.