KIRJALLINEN KYSYMYS E-2048/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Arakhthos-joen ja Ambrakianlahden saastuminen.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0138 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2048/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (27. kesäkuuta 2000) Aihe: Arakhthos-joen ja Ambrakianlahden saastuminen Maaliskuussa 2000 Arta-jokeen kastelua varten rakennetun Imaret-padon sata metriä pitkä vasen osa romahti. Tämän seurauksena vedet kuljettivat mukanaan suunnattomia määriä jätteitä, jotka päätyivät Ambrakianlahteen. Nyt pelätään, että Ambrakianlahden ekosysteemiin kohdistuvat vahingolliset vaikutukset tulevat esiin kesällä, jolloin jätteiden aiheuttaman orgaanisen kuormituksen arvioidaan luovan rehevöitymisen ja tukahtumisen olosuhteet, kun lämpötila kohoaa ja raikkaan veden virtaaminen lahteen lakkaa. Eri alueellisten tahojen ja alueen asukkaiden syytösten mukaan padon romahtamiseen johtavat niin padon ylä- kuin alapuolella suoritetut laajamittaiset ja laittomat hiekan- ja soranotot, joiden määrä on ollut 80 000 kuutiometrin luokkaa, sekä valtion sähkölaitoksen DEI:n suorittama veden nopeampi juoksuttaminen Arakhthos-joen pääpadosta. Ottaen huomioon, että komission kysymykseeni E-0231/98 antaman vastauksen (18.3.1998) mukaan Arakhthos-joen suualue kuuluu erityisten suojelutoimien alueeseen (Ambrakianlahti), kuinka komissio aikoo puuttua toimivaltaisten kreikkalaisten viranomaisten toimintaan, jotta: 1. ryhdyttäisiin toimiin Imaret-padon kohdalla sattuneen vahingon korjaamiseksi? 2. pysäytettäisiin jätevirta ja myös kiinteiden jätteiden päästäminen Ambrakianlahteen? 3. perustettaisiin erityinen yritys, joka vetää sakkautuneet kerrostumat ylös Ambrakianlahdesta ja puhdistaa Arakhthos-joen uoman ja Ambrakianlahden, ja 4. lopetettaisiin laiton hiekan- ja soranotto? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Ambrakianlahti on määritelty yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY(1) ja luokiteltu erityiseksi suojelualueeksi luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY(2)). Se on osa luonnon LIFE-hanketta, jonka tavoitteena on kosteikkojen suojeleminen ja hoito. Hankkeen edunsaaja (Ambrakianlahden kehittämisestä vastaava yritys Etanam) on ilmoittanut komissiolle parlamentin jäsenen esittämästä tapahtumasta ja sen mahdollisista vaikutuksista alueella, johon myös Arakhthos-joen suualue kuuluu. Näiden tietojen perusteella veden kuljettamat jätteet (etenkin muovipussien jäännökset, mutta myös lasi ja metallit) ovat peräisin joen varrella sijaitsevasta entisestä luvattomasta kaatopaikasta, joka on ollut poissa käytöstä 15 vuotta. Etanam johti tapahtuman jälkeen tehtyjä tutkimuksia, joihin sisältyi fysikaalis-kemiallisten muuttujien (liuennut happi, pH, lämpötila) mittauksia ja sortuneen padon yläpuolella sekä lahdesta tehtyjä mikrobiologisia mittauksia ja joista kävi ilmi, että jätteet olivat jo hajonneet eikä niissä ollut enää orgaanista kuormitusta. Vesien rehevöitymisen vaaraa ei täten ollut, joten vesialueet julistettiin myös uimakelpoisiksi. Nyt jätevirta on pysähtynyt, ja sen Imaret-padolle aiheuttamat vahingot on korjattu. Epeirosin alueen myöntämien määrärahojen avulla joen ja lahden rannat on saatu puhdistettua. Etanam tutkii Arakhthos-joen uoman ja Ambrakianlahden puhdistamisen mahdollisuutta ja operaation teknisiä vaikeuksia, jotta jätteet (muovijätteet) saataisiin poistettua. Lisäksi Etanam on tehnyt alueen kuntien kanssa aloitteita sellaisesta järjestelmästä, jolla estettäisiin lahden saastuminen tulevaisuudessa. Ehkäisevät toimenpiteet ja laittomien toimien lopettaminen ovat kansallisten viranomaisten velvollisuuksia. Komissio kuitenkin valvoo edellä mainitun Life-hankkeen yhteydessä, että puhdistustoimet saatetaan päätökseen ja että Ambrakianlahden ekosysteemin tehokas suojelu varmistetaan. (1) EYVL L 206, 22.7.1992. (2) EYVL L 103, 25.4.1979.