ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2431/98 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 4 artiklan tulkinta On yrityksiä, jotka harjoittavat ajoneuvojen pitkäaikaista vuokrausta niin kutsutuilla avoimen kirjan sopimuksilla, minkä tarkoituksena on auttaa ajoneuvon vuokraajaa hyötymään rahallisesta tuotosta, joka muodostuu ajoneuvon todellisista käyttökustannuksista, käyttöajasta ja ajoneuvon myyntivoitosta. Jos vuokrattu ajoneuvo varastetaan tai se tuhoutuu, sopimus edellyttää, että asiantuntija arvioi onnettomuusajoneuvon, ja vakuutusyhtiö maksaa ajoneuvon vuokrausyhtiölle korvauksen nimenomaan näin määritellyn arvon mukaan. Vuokrausyhtiö puolestaan perii vuokraajalta mahdollisen erotuksen, joka jää asiantuntijan määrittelemän korvaussumman ja ajoneuvon laskennallisen nettohinnan väliin. Onnettomuustapauksissa sitä vastoin vuokrausyhtiö ei saa sopimuksen purkamisesta korvausta, joka vastaa erääntymättömiä vuokria, jotka olisi peritty, jos sopimus olisi jatkunut loppuun asti. Voiko komissio vahvistaa, että onnettomuus- tai varkaustapauksessa vuokrausyhtiölle maksettu ajoneuvon arvon mukainen korvaus, jonka asiantuntija on määritellyt, ei kuulu arvonlisäveron piiriin, niin kuin kuudennen arvonlisäverodirektiivin 4 artiklassa on säädetty. Voiko komissio kyseisen direktiivin 11 artiklan a kohdan 1 alakohdan valossa vahvistaa, että tällä tavoin saaduilla korvauksilla ei ole suoraa yhteyttä tehtyyn vuokrasopimukseen eikä niitä voi pitää hinnan lisänä, jonka tarkoituksena on tasata osapuolten yhteisten suoritusten rahallinen tasapaino, ja että näin ollen vahingonkorvaussumma ei ole arvonlisäveron alainen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Komissio on samaa mieltä siitä, että vakuutusyhtiöiden maksamia korvauksia, joita ne maksavat vakuuttamansa riskin toteuduttua, ei voi pitää palvelujen tarjoamisena, eivätkä ne siksi kuulu arvonlisäverotuksen piiriin. On selvää, että vuokraajalta perittävää määrää, joka peritään siinä tapauksessa, että vakuutusyhtiön vuokraus-yhtiölle maksama korvaussumma on pienempi kuin vuokrausyhtiön kirjanpitoon merkitty ajoneuvon nettohinta, ei makseta vuokrausyhtiölle palvelun suorittamisesta. Vuokraajan suorittamalle maksulle on ulkopuolinen peruste (ajoneuvo on varastettu, vahingoittunut, kadonnut tai joutunut onnettomuuteen), joka ei liity verotettavaan liiketoimeen eli ajoneuvon vuokralle antamiseen. Tämän vuoksi ajoneuvon vuokraajan vuokrausyhtiölle suorittamaa korvausta ei voida pitää palvelun tarjoamisena eikä se kuulu arvonlisäverotuksen piiriin.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1930/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Lisätietoja nopeasta rautatieyhteydestä Viittaan aiemmin esittämiini kysymyksiin E-0508/97(1) ja E-2352/97(2) sekä etenkin komission jäsen Bjerregaardin näistä edelliseen antamaan vastaukseen, jossa hän ilmoitti yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistavista toimista. Totean, että Rooman ja Napolin välisen nopean rautatieyhteyden toteutuksessa ei ole tapahtunut mainittavaa muutosta, sillä paikallisten asukkaiden osallistumista ei ole toimeenpantu direktiivin 85/337/ETY(3) mukaisesti eikä ympäristövaikutusten arviointia ole tehty. Tämän lisäksi nopean rautatieyhteyden toteuttamisesta aiheutuu Rooman seudulla, erityisesti La Rustican ja Casal Bertonen alueilla, paljon haittaa, muun muassa melusaastetta, pölypäästöjä ja kemiallisten hajujen leviämistä sekä voimakasta ja pitkäkestoista tärinää, sillä rata sijaitsee asumusten välittömässä läheisyydessä. Nämä tekijät ovat omiaan aiheuttamaan peruuttamatonta vahinkoa alueen asuinkelpoisuudelle. Haittatekijöiden kompensoimiseksi toteutettavat toimet tuskin ovat asianmukaisia ja niistä aiheutuu liikennetukoksia. Tämän lisäksi näyttää siltä, että tarvittavissa purkutöissä ei useinkaan ole kiinnitetty huomiota tarpeellisiin turvallisuus- ja päästöjen rajoittamistoimenpiteisiin. Komissiolta kysytään edellä sanotun perusteella: 1. Onko tällä välin ryhdytty Italian viranomaisiin nähden uusiin toimiin, joilla vaaditaan yhteisön lainsäädännön noudattamista? 2. Eikö komissio pidä asianmukaisena uutta yhteydenottoa ja vaatimusta, että nopeaan rautatieyhteyteen liittyviä hankkeita muutetaan mainituilla alueilla merkittävästi? 3. Eikö rataosuuden toteuttamiseen EIP:n myöntämän 700 miljardin liiran rahoituksen ehtona tulisi olla se, että hanke on yhteisön lainsäädännön mukainen? 4. Komissiolta pyydetään yleistä kannanottoa asiaan. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka parlamentin jäsen sai komissiolta kirjalliseen kysymykseensä n:o 578/98(4). Parlamentin jäsenen ilmoittamat olosuhteet eivät tuo mitään uusia oikeudellisesti merkittäviä näkökohtia tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY soveltamisen kannalta. Rooman ja Napolin välisen nopean rautatieyhteyden toteuttamishankkeen arvioinnissa Euroopan Investointipankki (EIP) sovelsi ympäristöpoliittiseen kannanottoonsa perustuvia voimassaolevia standardeja. Näin ollen kyseinen hanke noudattaa kaikkia asiaa koskevia sekä kansallisia että yhteisön direktiivejä. (1) EYVL C 391, 23.12.1997, s. 15. (2) EYVL C 187, 16.6.1998, s. 1. (3) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. (4) EYVL C 386, 11.12.1998, s. 26.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2658/98 esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Catanian Multiservizi rikkoo määräyksiä julkisten palvelujen sopimuksista Kaupunginvaltuuston pyynnöstä Catanian kaupunginhallitus päätti 1997 antaa Multiservizi-nimiselle puoliviralliselle yhtiölle siivous-, huolto- ja valvontatehtävät, ilman tarjouskilpailua, joka olisi antanut mahdollisuudet muillekin saman alan yrityksille. Operaation piti lisätä työpaikkoja, mutta työpaikat ovatkin huomattavasti vähentyneet, kun taas kustannukset ovat nousseet. Multiservizi ei ole noudattanut työsuhdeturvamääräyksiä - mitä oli tapana edellyttää tarjouskilpailun voittaneilta yrityksiltä silloin kun kilpailuja järjestettiin - jotka edellyttivät työntekijöiden siirtoa vanhoina työntekijöinä. Nyt sen sijaan työntekijät ovat joutuneet sanoutumaan irti ja panemaan toivonsa siihen, että heidät palkattaisiin uudelleen. Kysyn siis komissiolta: 1. Eikö olisi tarpeen varmistaa, että sopimus on solmittu noudattaen asianomaisia määräyksiä, 2. Onko komission mielestä riittävät syyt epäillä, että on rikottu sekä yhteisön vapaan kilpailun lainsäädäntöä että direktiiviä 92/50/EY(1) julkisten palvelujen sopimusten yhteensovittamisesta, joka edellyttää, että palvelusopimuksia tekevät viranomaiset noudattavat edullisuuden, avoimuuden ja julkisuuden periaatteita? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 1998) Komissio ottaa yhteyden Italian viranomaisiin saadakseen käyttöönsä lainsäädäntöä ja kyseistä tapausta koskevat tiedot, joita se tarvitsee voidakseen tarkistaa, onko Catanian kaupungin tekemä päätös siivous- ja valvontatehtävien antamisesta Multiservizi S.p.A. -yhtiölle julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön mukainen. (1) EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2350/98

esittäjä(t): James Moorhouse (ELDR) neuvostolle

(28. heinäkuuta 1998)

Aihe: Suhteet Kiinaan

Kiinaan suuntautuneen matkansa aikana presidentti Clinton kutsui julkisesti Tiananmenin aukion veristä mielenosoitusten tukahduttamista "virheeksi" ja puhui ihmisoikeuksien puolesta.

Aikooko neuvosto toimia samoin virallisissa yhteyksissään Kiinan viranomaisiin?

Vastaus

(9. marraskuuta 1998)

Euroopan unionin kanta Tiananmenin aukiolla kesäkuussa 1989 tapahtuneeseen verenvuodatukseen on kaikkien tiedossa. Yhdysvaltojen tapaan unioni pyrkii nyt tiiviimmän poliittisen vuoropuhelun avulla lähentämään Kiinaa kansainväliseen yhteisöön ja se rohkaisee Kiinan kehitystä avoimeksi yhteiskunnaksi, joka perustuu oikeusvaltion periaatteisiin ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen.

Kiinan ihmisoikeustilanne on jatkuvan huolen aihe unionille. Kaikki EU:n jäsenvaltiot haluavat nähdä konkreettisia parannuksia Kiinan ihmisoikeustilanteessa.

Unionin, sen yksittäisten jäsenvaltioiden ja Kiinan välisissä eri tason poliittisissa yhteyksissä ihmisoikeudet ovat jatkuvasti esillä.

Vuoden 1997 syksyllä Euroopan unioni aloitti uudelleen asiantuntijatasolla ihmisoikeuksia koskevan keskustelun Kiinan kanssa. Vuoden 1997 lokakuussa Luxemburgissa ja joulukuussa 1997 Beijingissä järjestettyjen tapaamisten jälkeen on pidetty neuvottelukierros helmikuussa 1998 Beijingissä (ihmisoikeuksien suojelua ja oikeudenkäyttöä käsittelevän oikeudellisen seminaarin yhteydessä) ja toukokuussa 1998 Lontoossa. Seuraava neuvottelukierros on tarkoitus järjestää lokakuun lopussa 1998 Beijingissä vankilaoloja, kuolemanrangaistusta ja vähemmistökysymyksiä käsittelevän oikeudellisen seminaarin jälkeen. Heti tämän jälkeen järjestetään naisten perusoikeuksia käsittelevä seminaari. Ihmisoikeuskeskustelua täydennetään konkreettisilla yhteistyöohjelmilla, joiden tarkoituksena on toteuttaa Euroopan unionin ja Kiinan viranomaisten hyväksymät ihmisoikeuksiin liittyvät hankkeet.

Ennen YK:n ihmisoikeustoimikunnan tämän vuotisen istunnon alkamista neuvosto arvioi Kiinan ihmisoikeustilannetta, meneillään olevaa EU:n ja Kiinan vuoropuhelua ihmisoikeuksista sekä Kiinan kanssa sovittua ihmisoikeuksiin liittyvää yhteistyöohjelmaa tavoitteenaan laatia EU:lle yhteinen kanta ihmisoikeustoimikunnan istuntoa varten.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2076/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Melusaaste Via Val d'Alassa Roomassa Via Val d'Alan läheisyydessä Roomassa rautatieliikenne (Rooman ja Orten välinen osuus ja Fiumicinoon vievä paikallisjunaosuus) on vilkasta. Liikenteestä aiheutuu tällä tiheään asutulla alueella paljon melusaastetta. Alueen asukkaat esittivät noin vuosi sitten viranomaisille vetoomuksen, jolla vaadittiin heidän elämänlaadun suojelua. Tämän jälkeen poliisi kävikin paikan päällä toteamassa melusaasteen tason. Eikö komissio katso, että 1. Tällainen tilanne on ristiriidassa tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY(1) kanssa? 2. Eikö se pidä tarpeellisena vaatia Italian viranomaisia asennuttamaan tarvittavat meluaidat? 3. Mikä on komission kanta asiaan? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1998) 1. Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY(2) soveltamisalaan kuuluvat sen I ja II liitteissä mainittuihin luokkiin kuuluvat toimet (mukaan lukien kaukoliikenteen rautatiet) ennen niiden toteuttamista tai tietyissä tapauksissa ennen niiden muuttamista. Jo olemassa olevat infrastruktuurit eivät kuulu mainitun direktiivin sovaltamisalaan. 2. Tämä aihe kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. 3. Komissio julkaisi vihreän kirjan melupolitiikasta vuonna 1997(3). Saatuaan huomiot vihreästä kirjasta komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta ympäristömelua koskevaksi puitedirektiiviksi. Erityiset asiantuntijaryhmät valmistelevat kantansa ja antavat kertomuksen komissiolle. (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. (2) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. (3) KOM(96) 540 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3259/98 esittäjä(t): Francisco Sanz Fernández (PSE) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Kulttuuri ja yhteistyö EU:n ulkopuolisten valtioiden kanssa Voiko komissio kertoa niiden avustusten lukumäärän, luonteen ja rahamäärän, jotka on myönnetty vuosien 1994-1998 välisenä aikana Välimeren alueen maiden ja Latinalaisen Amerikan maiden yhteistyösopimusten puitteissa kulttuurin, koulutuksen ja ammattikoulutuksen alalle? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1998) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2057/98 esittäjä(t): Felipe Camisón Asensio (PPE) neuvostolle (6. heinäkuuta 1998) Aihe: Europass-koulutus Milloin ja millä edellytyksillä yhteisön ammatillisen koulutuksen opiskelijat voivat päästä Europass-koulutukseen? Tarjoaako ohjelma Erasmus-ohjelman kaltaisia etuja ja mahdollisuuksia? Vastaus (22. lokakuuta 1998) Vuorottelu- ja oppisopimuskoulutusta koskevien eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisessä ei ole kyse yhteisön ohjelmasta, vaan todistuksesta, jonka tarkoituksena on osoittaa yhteisön tasolla jossakin toisessa jäsenvaltiossa suoritetut koulutusjaksot. EUROPASS-todistuksen käytöllä on määrä varmistaa ulkomailla tapahtuvan koulutusjakson aikana hankitun pätevyyden ja kokemuksen suurempi todennettavuus. Kyseessä on näin ollen aivan erilainen lähestymistapa kuin ERASMUS-ohjelmassa, joka korvattiin SOKRATES-ohjelmalla ja joka mahdollisti yliopistollisen vaihdon. 16. heinäkuuta 1998 pidetyssä istunnossaan Euroopan parlamentti vahvisti vastaanottaneensa neuvoston yhteisen kannan, joka koskee ehdotusta neuvoston päätökseksi oppisopimuskoulutusta koskevien eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä. Euroopan parlamentin puhemies pyysi parlamentin määräajan pidentämistä kuukaudella lausunnon antamiseksi. Neuvosto aloittaa uudelleen asian käsittelyn Euroopan parlamentin annettua lausuntonsa ja voi saavuttaa poliittisen yhteisymmärryksen 2.12.1998 pidettäväksi suunnitellussa työ- ja sosiaaliasioiden neuvostossa. Kun päätös on tehty, sen on määrä tulla voimaan 1.1.2000 lähtien.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1123/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (8. huhtikuuta 1998) Aihe: Selvitys pitkien linja-autojen käytöstä unionin alueella Kuljetusdirektiivissä (96/53/EY)(1), joka koskee kansainvälisen tieliikenteen suurimpien sallittujen massojen ja mittojen harmonisointia, määrittellään linja-autojen maksimipituudeksi 12 metriä. Joillekin unionin jäsenmaille, kuten Suomelle, on myönnetty poikkeuslupa käyttää pitempää kalustoa. Pitemmän, siis yli 12-metrisen, linja-autokaluston käytöstä koko EU:n alueella on myös keskusteltu. Kuljetusdirektiivin käsittelyn yhteydessä v. 1996 neuvoston kokouksen pöytäkirjaan kirjattiin neljänneksi lausumaksi kehotus, jonka mukaan komission tulisi laatia selvitys 15-metristen linja-autojen käyttömahdollisuuksista unionin alueella. Yllä mainittuun viitaten kysyn, mihin neuvoston lausuman mukaisiin toimiin komissio on ryhtynyt selvittääkseen pitkien linja-autojen käyttömahdollisuuksia unionin liikenteessä? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Heinäkuun 25 päivänä 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/53/EY(2), jossa säädetään tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista, ei rajoiteta kansainvälisessä liikenteessä käytettävien jäykkien linja-autojen enimmäispituutta 12 metriin. Direktiivillä taataan, että enintään 12 metriä pitkät jäykät linja-autot saavat liikkua vapaasti kaikkialla yhteisössä. Yli 12 metriä pitkien jäykkien linja-autojen liikkuvuutta ei rajoiteta, jollei sallittua enimmäispituutta koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä muuta johdu. komission päätavoitteena direktiivin 96/53/EY pohjana olleessa säädösehdotuksessa oli yhdenmukaistaa kaikki ajoneuvojen enimmäispainot ja -mitat yhteisössä. Jäykkien linja-autojen enimmäispituus oli kuitenkin yksi niistä kysymyksistä, joista ei päästy yksimielisyyteen, eikä 15 metrin enimmäispituus saanut enemmistön kannatusta. Niinpä komissio antoi neuvostolle sitoumuksen laatia aiheesta raportti. komission raportti 15 metrin pituisista linja-autoista vahvistettaneen lähitulevaisuudessa, ja se toimitetaan sen jälkeen neuvostolle ja parlamentille. (1) EYVL L 235, 17.9.1996, s. 59. (2) EYVL L 235, 17.9.1996, s. 59.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2152/98 esittäjä(t): Ingo Friedrich (PPE) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Ulkomaisen työvoiman laiton välittäminen Saksan rakennusteollisuudessa Onko Euroopan komissio tietoinen siitä, että alankomaalaiset yritykset välittävät saksalaisille rakennustyömaille laittomasti englantilaisia työntekijöitä? Kuinka laajoihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä tämän välitystoiminnan estämiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista ongelmista, jotka liittyvät Alankomaissa sijaitsevien yritysten toteuttamaan laittomien brittiläisten työntekijöiden välitykseen saksalaisille rakennustyömaille. Komissio korostaa sitä, että palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16. joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY(1) 4 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyöstä, johon "kuuluu erityisesti vastaaminen kyseisten viranomaisten perusteltuihin keskinäisiin tiedonsaantipyyntöihin, jotka koskevat valtiosta toiseen tapahtuvaa työntekijöiden käyttöön asettamista, myös ilmeisiä väärinkäytöksiä tai mahdollisesti laitonta valtioiden välillä harjoitettua toimintaa". Pimeästä työstä annetussa komission tiedonannossa(2) todetaan, että pimeän työn tehokkaan torjuntastrategian tulisi olla kattava ja sisältää sekä seuraamuksia että ennaltaehkäisevää toimintaa. Edellisen perusteella on selvää, että jäsenvaltioiden tehtävä on valvoa työntekijöiden palkkaamista alueellaan EY:n perustamissopimuksen 59 artiklan mukaisesti, koska toiminnassa on kysymys rajatylittävästä palvelujen tarjoamisesta. (1) EYVL L 18, 21.1.1997. (2) KOM(98) 219 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3203/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: AUTOEUROPAn tilanne AUTOEUROPA on Fordin ja Volkswagenin yhteinen investointi Portugalissa, joka on saanut rakennerahastoista runsaasti varoja. Investoinnin ehtona on tietääkseni ollut tuotantoyksikön pitäminen toiminnassa vuoteen 2001 saakka sekä sitoutuminen pyrkiä jatkamaan tuotantoa kaudelle 2001-2014. Tuotantoyksikön suunnitteluvaiheen sopimukseen kuului myös kolmannen linjan avaaminen, mikä ei ole kuitenkaan toteutunut toistaiseksi. Toisaalta tiedetään, että Ford on hylännyt hankkeen, mikä sai komission tiedustelemaan Fordin ja Volkswagenin suunnitelmia AUTOEUROPAn tulevaisuudeksi. Edellä mainittuun viitaten, voiko komissio ilmoittaa: 1. Mitä syitä AUTOEUROPA on ilmoittanut sille, ettei se ole avannut kolmatta tuotantolinjaa, kuten aiemmin oli sovittu? Aikooko AUTOEUROPA avata kyseisen linjan? Koska? 2. Onko AUTOEUROPAn komissiolle toimittamien tietojen mukaan varmaa, että kaikkia yhteisön rahoitukselle asetettuja ehtoja noudatetaan, erityisesti ehtoa, jonka mukaan tuotannossa ja työllisyydessä ei tapahdu muutoksia? Mihin asti? Vuoteen 2001 vai 2014? 3. Mihin konkreettisiin poliittisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä Fordin ja Volkswagenin suhteen - tässä AUTOEUROPAn tapauksessa ja muissa näiden monikansallisten yritysten uusissa investointihankkeissa - mikäli todetaan, että sopimuksiin kirjattuja sitoumuksia ei ole noudatettu? Komission jäsenen Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2663/98 esittäjä(t): Francis Decourrière (PPE) komissiolle (31. heinäkuuta 1998) Aihe: Med-Media-ohjelma Komissio on keskeyttänyt Med-Media-toimiin osoitettujen varojen myöntämisen. Tämän jälkeen monet hankkeiden alullepanijoina toimivat taloudelliset toimijat sekä tietyt elokuva-alan yhteistuotannot ovat joutuneet huomattaviin vaikeuksiin. Komissiolle on toisaalta jo tiedotettu haitoista, joita nämä taloudelliset toimijat (elokuvien tuottajat) joutuvat kokemaan sen johdosta, että varoja ei jaeta. Komissio on ilmoittanut, että useat yhtiöt ovat päättäneet omalla vastuullaan käynnistää elokuvien tuotantohankkeita ollen täysin tietoisia siitä oikeudellisesta ympäristöstä, jossa komissio toimii. Elokuvan tekeminen vaatii kuitenkin pitkän suunnittelun. Eikö tämän vuoksi ole harkittavissa, että ohjelmaa jatketaan tai etsitään kompromissiratkaisuja sen välttämiseksi, että tietyt yhtiöt tekevät vararikon? Komission jäsenen M. Maríninkomission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 1998) Komissio päätti 22. huhtikuuta 1998 käynnistää uudelleen hajautetun yhteistyön ohjelmat Välimeren alueella niillä ehdoilla, jotka syntyivät perusteellisissa keskusteluissa parlamentin kanssa. Heinäkuussa 1997 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti erityisesti toivoi Med-Media -ohjelman rajoittamista koulutukseen. Tässä yhteydessä komissio on aikaisemman ilmoituksensa mukaisesti tietoinen eräiden elokuvia tuottavien yhtiöiden vaikeuksista. On kuitenkin muistettava, että kyseiset hankkeet oli valittu yhteisrahoituksen pohjalta, mikä ei kuitenkaan toteutetunut, koska sopimussuhteita ei ollut luotu hankkeiden koordinoinnista vastaaviin. Komissio kuitenkin toivoo, että audiovisuaalisen alan alueellinen Euro-Välimeri-ohjelma, joka käynnistyi vähän aikaa sitten, vastaisi jossain määrin tämän alan ammattilaisten odotuksia.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3071/98 esittäjä(t): Michael Elliott (PSE) komissiolle (9. lokakuuta 1998) Aihe: Kädelliset Mitä tilastoja/tietoja Euroopan komissiolla on siitä, kuinka monta kädellistä käytetään EU:n rahoittamissa tutkimushankkeissa, mihin tarkoituksiin niitä käytetään ja miten paljon nämä hankkeet saavat EU:n rahoitusta? Millaisia yksityiskohtaisia suunnitelmia komissiolla on tätä herkkää alaa koskevan, EU:n rahoittaman tutkimustoiminnan seuraamiseksi ja tallentamiseksi tulevaisuudessa? Jos tällaisia tilastoja/tietoja on kerätty, kysyn seuraavaa: - Kuinka paljon EU-rahoitusta on myönnetty vuosina 1996, 1997 ja 1998 (tähänastinen tilanne) BSE/TSE -tautien tutkimuksille, joissa käytetään kädellisiä, ja kuinka monta kädellistä näissä kokeissa on käytetty kunakin vuonna? - Kuinka paljon EU-rahoitusta on myönnetty vuosina 1996, 1997 ja 1998 (tähänastinen tilanne) AIDS-tutkimuksille, joissa käytetään kädellisiä, ja kuinka monta kädellistä näissä kokeissa on käytetty kunakin vuonna? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3069/98 ja E-3071/98 (16. marraskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.