KIRJALLINEN KYSYMYS E-0108/00

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(26. tammikuuta 2000)

Aihe: Rahoitusjärjestelmän kriisi ja Euroopan ja Aasian välinen kehittämishanke

Yleisesti on tiedossa, että koko kansainvälinen rahoitus- ja valuuttajärjestelmä on kriisissä, koska rahoituskupla on ylittänyt selvästi 160 000 miljardin dollarin rajan, mikä on johtanut selvään laskusuhdanteeseen. Spekulaatioiden kohteeksi joutuneissa maissa kielteiset vaikutukset ovat selkeitä, sillä tuotannon lasku ja kaikkien innovatiivisten investointien lakkauttaminen ovat johtaneet työttömyyden kasvuun ja köyhyyden lisääntymiseen, mistä on vakavia yhteiskunnallisia seurauksia. Komissiolle on varmaankin tuttu Euroopan ja Aasian välinen kehittämishanke, johon kuuluu laajamittaisia infrastruktuurihankkeita, joiden täytäntöönpanoa koskevista toimista Kiina, Venäjä, Intia, Irak, Turkki ja useimmat Aasian maat sekä hiljattain mukaan tullut Japani, parhaillaan neuvottelevat. Koska hankkeen onnistuminen riippuu kehittyneen teknologian sekä amerikkalaisten ja eurooppalaisten työkoneiden käytöstä, on ilmeistä, että hanketta ei voida toteuttaa ilman Euroopan aktiivista osallistumista.

1. Onko komissiolla ollut mahdollisuus arvioida tätä hanketta?

2. Jos on, eikö komission mielestä Euroopan osallistuminen vaikuttaisi tasapainottavasti reaalitalouteen ja työllisyyteen Euroopan unionin maissa?

3. Eikö komission mielestä tällaisen hankkeen avulla voitaisi kääntää vallitseva, rahoitustalouteen, kaikkine sen riskeineen, keskittyvä suuntaus, josta on ollut viimeisten kahden vuoden aikana selviä merkkejä, ja edistää paluuta reaalitalouteen?

4. Mitkä olisivat ne syyt, joiden perusteella Euroopan unionin ei pitäisi osallistua hankkeen toteuttamiseen?

5. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Euroopan unioni voisi osallistua tähän laajaan kansainväliseen keskusteluun?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2000)

Nykyinen mielipide Aasian talouskriisistä ja sen vaikutuksesta asianomaisten maiden reaalitalouteen ja yhteiskunnallisiin oloihin on, että pahin on nyt takanapäin ja kasvu on lähtenyt jälleen käyntiin

eräissä kriisistä eniten kärsineistä maista. Nykyisin vallitsee yksimielisyys siitä, että Aasian kriisin jälkeistä maailmanlaajuista taantumaa ja sen vaikutuksia muuhun maailmaan ei enää tarvitse pelätä. Yhteisö on tuonut esiin kantansa talouskriisistä lukuisissa yhteyksissä. Yhteisö korostaa tarvetta pitää markkinat avoimina ja vastustaa protektionismia (EU:n ja Aasian (ASEM)(1) kauppataseen vaje nousi 87 000 miljoonaan euroon vuonna 1998 eli kaksinkertaistui vuodesta 1997), kansainvälisen avun ja sekä kahdenvälisen että monenvälisen yhteisön avun tärkeyttä (mukaan luettuna ASEM-rahaston apu) ja tarvetta jatkaa niiden maiden rahoitusjärjestelmien uudistamista, joihin kriisi vaikutti, ja sen yhteiskunnallisten seurauksien hoitamista.

Komissiolla on ollut tilaisuus arvioida suureen Euroopan ja Aasian välisen sillan kehittämishankkeeseen liittyviä erityisiä ehdotuksia erityisesti kuljetusten näkökulmasta. Komissio on tehnyt perusteellisen selvityksen, jossa päädyttiin siihen, että ottaen huomioon kyseessä olevat pitkät välimatkat, merikuljetus on ennakoitavissa olevan tulevaisuuden aikavälillä taloudellisempi tapa yhdistää Eurooppa ja Kaukoitä kuin maantie- tai rautatiekuljetukset tai kanavaliikenne, vaikka Siperian halki kulkeva rautatie onkin ainoa todellinen vaihtoehto (nykyisissä olosuhteissa vähemmän houkutteleva kuin merikuljetus). Yhteisön ei pidä missään tapauksessa osallistua minkään kuljetushankkeen rahoittamiseen, joka liittyy Euroopan ja Kaukoidän väliseen kauppaan. Infrastruktuurien rakentamisen tai uudelleenrakentamisen osalta on suositeltu, että yhteisö ei sitoutuisi yhteenkään Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian kauppaan liittyvän liikennehankkeen rahoitukseen ennen kuin tehdään täydellinen rahoitus- ja markkinatutkimus hankkeen mahdollisesta elinkelpoisuudesta. Kaikilla kauttakuljetusten luotettavuutta, turvallisuutta ja aikatauluja parantavilla yhteisön rahoittamilla toimenpiteillä on toisaalta pyrittävä edunsaajamaiden lainsäädännön mukauttamiseen yhteisön säännöstöön.

Komission hyväksymien yleisten suositusten mukaisesti on käynnistetty Traceca-niminen hanke. Siinä on kyseessä tekninen apu länsi-itä-kuljetuskäytävän luomiseksi Euroopasta Mustanmeren, Kaukasian ja Kaspianmeren kautta Keski-Aasiaan (22 hanketta, joiden kokonaiskustannukset ovat 30 miljoonaa euroa, ja 7 investointihanketta infrastruktuurien jälleenrakentamiseen, joiden kokonaiskustannukset ovat 25 miljoonaa euroa, on jo käynnistetty). Traceca tukee alueellisen yhteistyön kehittymistä edunsaajavaltioiden kesken ja helpottaa niiden liittymistä kansainväliseen kauppavaihtoon. Sen ja Euroopan laajuisten verkkojen hankkeiden välinen synergiaetu on varmaa. Tracecalla on myös ollut katalyyttinen vaikutus, koska se on saanut sellaiset kansainväliset rahoituslaitokset kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) ja Maailmanpankin rahoittamaan osaltaan satamia, maanteitä ja rautatieverkkoja Traceca-reitin varrelle.

(1) ASEM: Aasia-Eurooppa-kokous. Aasialaiset kumppanit: Kiina, Japani, Korea, Brunei, Singapore, Malesia, Indonesia, Thaimaa, Filippiinit ja Vietnam.