ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1936/01

esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle

(29. kesäkuuta 2001)

Aihe: Japanilaisten eläkerahastojen tuotot

Euroopan parlamentin poliittisen ryhmän PSE:n hiljattain pidetyssä kokouksessa komission jäsen Bolkestein totesi, että sellaiset eläkerahastot, jotka voivat vapaasti valita sijoitusstrategiansa tuottavat

paremmin kymmenessä vuodessa kuin eläkerahastot, joiden vastaavia valinnanmahdollisuuksia rajoitetaan. Voisiko komissio antaa joitakin konkreettisia esimerkkejä komission jäsenen esittämän väitteen tueksi?

Voiko komissio myös antaa tietoja japanilaisten eläkerahastojen tuotoista vuosina 1999 ja 2000?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 2001)

Viimeaikaisissa tutkimuksissa, joita erityisesti taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) on tehnyt, on verrattu eläkerahastojen tuottoja sellaisissa maissa, joissa rahastoja hallinnoidaan varovaisuusperiaatetta noudattaen, ja sellaisissa maissa, joissa investoinneille on asetettu määrällisiä rajoituksia. Tarkennettakoon, että varovaisuusperiaatetta sovellettaessa investointeja koskevat säännöt ovat laadullisia, toisin sanoen varat sijoitetaan sitoumusten perusteella eikä pelkästään määrällisiä vakiosääntöjä noudattaen. Varojen sijoittamisessa on noudatettava varovaisuutta, ja varat on hajautettava asianmukaisesti eri liikkeeseenlaskijoiden arvopapereihin, eri arvopapereihin, eri maihin tai eri alueille, eri valuuttoihin tai maantieteellisesti eri alueille. Sijoittaminen ei siis missään tapauksessa ole täysin vapaata.

Muiden muassa professori E. Philip Davis (Brunel University, West London) esitti tuottoja koskevien vertailevien tutkimusten tuloksia parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan järjestämässä kuulemistilaisuudessa 6. helmikuuta 2001. Tutkimukset koskevat eläkerahastojen tuottoja tietyissä maissa 15 vuoden ajalta. Huomattakoon, että 15 vuotta ei todellisuudessa vastaa eläkerahastojen investointitähtäintä, joka on usein noin 25 vuotta. Tutkimukset osoittivat, että vuosina 1980-1995 varovaisuusperiaatteella hallinnoitujen eläkerahastojen reaalinen tuotto oli keskimäärin 200 peruspistettä korkeampi kuin eläkerahastojen tuotto sellaisissa maissa, joissa investoinneille on asetettu rajoituksia. Tuottoerot näkyvät kustannuksissa, ja korkea tuotto mahdollistaa pienemmät eläkemaksut.

Seuraavassa taulukossa on tarkempaa tietoa eri maista, myös Japanista. Komissiolla ei valitettavasti ole tietoja japanilaisten eläkerahastojen tuotosta vuosien 1990 ja 2000 välillä.

>TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2223/01 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Pankkiyhteyksien käyttömaksut.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0224 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2223/01 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2001) Aihe: Pankkiyhteyksien käyttömaksut Toivoisimme komission kiinnittävän huomiota siihen, miten kohtuuttoman paljon valtioiden rajat ylittävistä pankkiyhteyksistä usein veloitetaan. Pankkiyhteydet, kuten tilisiirrot, pankkikortti- ja sekkimaksut ja jopa pankkiautomaattinostot, eivät ole samanhintaisia, kun ne tehdään yhden maan rajojen sisällä tai kahden Euroopan unionin jäsenvaltion välillä. Joka kerta pankkiyhteydestä veloitetaan pienempi tai suurempi palvelumaksu. Kuluttajajärjestöt nostavat tämän asian säännöllisesti esille. Aikooko komissio tässä tilanteessa mukauttaa rajat ylittävistä pankkiyhteyksistä veloitettavat maksut samalle tasolle kotimaisista pankkiyhteyksistä veloitettavien maksujen kanssa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 2001) Komissio antoi 25. heinäkuuta 2001 ehdotuksen asetukseksi rajatylittävistä euromääräisistä maksuista.(1) Asetusluonnokseen sisältyy syrjimättömyyden periaate, jonka mukaan rajatylittävistä maksutapahtumista veloitettavat maksut eivät saa poiketa kotimaisten tapahtumien maksuista. Komissio päätti ehdotuksen tekemisestä nimenomaan kysyjän mainitsemien syiden perusteella. Tuoreimpien tutkimusten mukaan pankkisiirtojen kulut ovat edelleen erittäin suuret. Vuonna 1993 tehdyssä tutkimuksessa tarkasteltiin 1 048 tapahtumaa, joissa siirrettiin 100 euron summa 12 jäsenvaltion välillä. Kyseisten tapahtumien keskimääräiset kustannukset olivat 23,93 euroa. Vuonna 2001 toteutettiin uusi tutkimus, jossa tarkasteltiin 1 480 siirtotapahtumaa 15 jäsenvaltion välillä. Tuolloin 100 euron summan siirtokustannukset olivat keskimäärin 23,92 euroa (väliaikainen tulos). Vertailun vuoksi voidaan mainita, että puhtaasti kotimaisten maksutapahtumien kulut ovat huomattavasti alhaisemmat. Erojen säilyminen, johon kuluttajajärjestöt ovat kiinnittäneet säännönmukaisesti huomiota, voi haitata euron uskottavuutta. Osa käyttäjistä voi nähdä vain rahan vaihtumiseen liittyvät käytännön vaikeudet havaitsematta sen tuomia konkreettisia etuja. Komissio toivoo, että lainsäädäntövaltaa EU:ssa käyttävät neuvosto ja parlamentti pääsevät piakkoin yhteisymmärrykseen asetusehdotuksesta, jotta asetus voitaisiin vahvistaa ennen vuoden 2001 päättymistä. (1) KOM(2001) 439 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1896/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Pohjanmeren turska- ja koljakantojen säilyttäminen.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1896/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2001) Aihe: Pohjanmeren turska- ja koljakantojen säilyttäminen Viitaten komission jäsenen Franz Fischlerin vastaukseen kirjalliseen kysymykseen E-1138/01(1), ovatko tarkkailijat, joiden tehtävänä on analysoida näytteitä tuulenkaloja kalastavien alusten saaliista kunkin kalalajin osuuden selvittämiseksi, jäsenvaltioiden tai komission palveluksessa? Lähetetäänkö analyysien tulokset komissioon ja ovatko ne saatavilla julkisina asiakirjoina? Voiko komissio myös ilmoittaa, ovatko riippumattomat tahot, yliopistojen meribiologian laitokset mukaan luettuina, tehneet havaintoja, jotka tukisivat komission käsitystä, jonka mukaan ei ole olemassa juurikaan todisteita siitä, että tuulenkalojen kalastus Pohjanmerellä veisi esimerkiksi turska-, kolja- ja valkoturskakantojen ravinnon? (1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 212. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) Tarkkailijat, joihin kysymyksessä viitataan, ovat jäsenvaltioiden palveluksessa. Heidän havaintonsa toimitetaan komissiolle, joka ei tässä vaiheessa suunnittele niiden julkaisemista. Tiedot annetaan kuitenkin jäsenvaltioiden virakamiesten saataville, ja niistä keskustellaan jäsenvaltioiden kanssa Pohjanmeren turskakantojen elvyttämissuunnitelman yksityiskohdista päätettäessä. Komissiolla ei ole tällä hetkellä tietoa yliopistojen meribiologian laitosten tai muiden tieteellisten tahojen tekemistä havainnoista, jotka liittyvät tuulenkalan tai muiden lajien ammattimaisen pyynnin vaikutuksista turskan, valkoturskan, koljan jne. ravinnonsaantiin. Komissio on kuitenkin osarahoittanut tutkimushankkeen, jossa selvitettiin runsaiden tuulenkalakantojen ja esimerkiksi turskan kasvunopeuden välisiä suhteita Skotlannin itärannikon edustalla rajatulla maantieteellisellä alueella. Tutkimuksen tuloksia on vielä käsiteltävä ennen niiden julkaisemista. Tutkimusta jatkettiin Ison-Britannian viranomaisten aloitteesta, mutta jatkotutkimuksen tulokset eivät vielä ole saatavissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1920/01 esittäjä(t): William Newton Dunn (ELDR) komissiolle. Ihmisoikeudet Guatemalassa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1920/01 esittäjä(t): William Newton Dunn (ELDR) komissiolle (22. kesäkuuta 2001) Aihe: Ihmisoikeudet Guatemalassa Toukokuussa 2000 Euroopan parlamentti hyväksyi päätöslauselman, jossa komissiota kehotettiin vahvistamaan EU:n ohjelmia, joilla tuetaan toimintaa ihmisoikeusloukkausten estämiseksi ja rauhansopimusten täytäntöön panemiseksi Guatemalassa. Mihin toimiin on sen jälkeen ryhdytty ohjelmien vahvistamiseksi ja jatketaanko ihmisoikeustyötä tukevia toimenpiteitä Guatemalassa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2001) Komission ja Guatemalan välisellä yhteistyöllä pyritään tukemaan rauhanprosessia ja parantamaan ihmisoikeuksien kunnioittamista. Komissio on vuodesta 1996 tukenut Guatemalan kansalaisyhteiskuntaa ja valtiollisia järjestöjä maan sovintoprosessin edistämiseksi. Esimerkkejä unionin aloitteista ovat sisällissotaan osallistuneiden sotilaiden integroiminen takaisin normaalielämään, institutionaalinen tuki rauhansopimusten koordinoinnista vastaavalle valtion elimelle (SEPAZ), tuki siviilipoliisijoukkojen luomiselle ja kansallisen maarekisterin luominen. Viime kuukausina unioni on tehostanut toimintaansa laatimalla Guatemalan viranomaisten kanssa 26. maaliskuuta 2001 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa vahvistetaan yhteistyön suuntaviivat vuosiksi 2000-2006 ja johon liittyy 93 miljoonaa euroa lisärahoitusta. Tämä asiakirja keskittyy neljään pääasiaan, joita ovat oikeusvaltion lujittaminen ja nykyaikaistaminen, valtionhallinnon hajauttaminen, kansalaisyhteiskunnan tukeminen sekä köyhyyden lievittäminen, ja siinä vahvistetaan selvästi molemminpuolinen sitoutuminen demokratiaan ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen. Näissä puitteissa komissio valmistelee ohjelmaa Guatemalan oikeusjärjestelmän parantamiseksi sekä aloitetta kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi. Lisäksi unioni on määrittelemässä ihmisoikeuksien suojelemiseen tähtäävää alueellista hanketta, jossa Guatemalan osuus on suurin. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen yhteydessä voidaan rahoittaa myös useita hankkeita, jotka liittyvät ihmisoikeuksien puolustamiseen Guatemalassa (ehdotuspyyntö(1)). Guatemalan viranomaisten kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun yhteydessä komissio ja jäsenvaltiot ovat toistuvasti korostaneet ihmisoikeuksien kunnioittamisen tärkeyttä. Viimeksi huomiota sekä rauhanprosessin että Guatemalan ihmisoikeustilanteen heikkenemiseen kiinnitettiin troikan ja Guatemalan varapresidentin kokouksessa, joka pidettiin San Josén vuoropuhelun XVII kokouksen yhteydessä (maaliskuussa 2001), sekä puheenjohtajavaltio Ruotsin julkilausumassa 25. huhtikuuta 2001 piispa Gerardin murhan kolmivuotispäivänä. Vieraillessaan Guatemalassa maaliskuun 2001 lopussa ulkosuhteista vastaava komission jäsen kehotti presidentti Portillon hallitusta kiireellisiin toimiin vahingollisen kierteen välttämiseksi Guatemalassa ja rauhansopimusten täytäntöönpanon saamiseksi uudelleen käyntiin. (1) EYVL C 170, 17.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2410/01 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Direktiivin 98/5/EY saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Espanjassa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0244 - 0244



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2410/01 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (21. elokuuta 2001) Aihe: Direktiivin 98/5/EY saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Espanjassa Direktiivi 98/5/EY(1) asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu, tuli saattaa osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä kyseisen direktiivin 16 artiklan 14. maaliskuuta 2000 mennessä. Saamieni tietojen mukaan näin ei ole toimittu Espanjassa. Siksi kysyn komissiolta: 1. Pitääkö paikkansa, ettei direktiiviä ole vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä Espanjassa tai muissa jäsenvaltioissa ja jos ei ole, miksei? 2. Jos näin on, mitä komissio aikoo tehdä direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä? (1) EYVL L 77, 14.3.1998, s. 36. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 2001) 1. Asianajajien sijoittautumista koskeva direktiivi 98/5/EY(1) on saatettu osaksi Espanjan kansallista lainsäädäntöä 3. elokuuta 2001 annetulla kuninkaallisella asetuksella 936/2001, joka julkaistiin Boletín Oficial del Estado -lehdessä nro 186 4. elokuuta 2001. Direktiiviä ei ole vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä Belgiassa, Ranskassa, Irlannissa, Luxemburgissa, Alankomaissa eikä Portugalissa. Belgiassa, Luxemburgissa, Alankomaissa ja Portugalissa lakiehdotusta käsitellään parlamentissa. Direktiivissä säädetyn määräajan noudattamatta jättämiseen ei ole mitään hyväksyttävää perustetta. 2. Komissio on aloittanut rikkomisesta johtuvan menettelyn EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukaisesti näitä jäsenvaltioita vastaan ja jatkaa menettelyä tarpeen mukaan. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/5/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu (EYVL L 77, 14.3.1998).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2080/01 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle. Päästöt ajoneuvojen sisätiloissa.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0240 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2080/01 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (5. heinäkuuta 2001) Aihe: Päästöt ajoneuvojen sisätiloissa Valitukset haittaavista päästöistä ajoneuvojen, etenkin uusien autojen, sisätiloissa lisääntyvät jatkuvasti. Erilaisista synteettisistä materiaaleista ja ilmastointilaitteista johtuvat päästöt aiheuttavat tiettävästi terveysriskejä, haittaavat ajoa ja johtavat näin onnettomuuksiin. Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta? Miten komissio arvioi mahdollisia riskejä, jotka syntyvät ajoneuvojen sisätilojen päästöjen takia? Mihin toimiin komissio ryhtyy riskien poissulkemiseksi esimerkiksi muuttamalla tyyppihyväksyntää koskevia määräyksiä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2001) Komissio on tietoinen, että ilman laatu voi olla ajoneuvon sisällä jopa huonompi kuin teiden varsilla. Tämä johtuu kuitenkin tosiasiassa siitä, että ajoneuvoa ajetaan edellä olevien ajoneuvojen pakokaasupäästöissä. Ongelma on yleinen etenkin tiheästi liikennöidyillä alueilla, joissa ajonopeudet ovat alhaiset, sekä huonosti ilmastoiduissa pitkissä tunneleissa. Yhä useampien uusien ajoneuvojen varusteluun kuuluvat suodatinjärjestelmät, joiden avulla pyritään pienentämään ongelmaa, joka syntyy kun ilmaa otetaan ajoneuvon sisätilojen ilmanvaihtojärjestelmään. Komission käytössä olevat tiedot eivät viittaa siihen, että ajoneuvon sisäilman olisi todettu olevan erityinen syy liikenneonnettomuuksiin. Komission tietoon ei ole tullut kommentteja, joissa ajoneuvon sisäilman huonon laadun todettaisiin johtuvan ajoneuvon valmistusmateriaaleista peräisin olevista päästöistä tai ilmastointijärjestelmistä. Tyyppihyväksynnän yhteydessä ajoneuvolle tehdään vähintään 3 000 sisäänajokilometrin jälkeen testi, jossa mitataan ajoneuvosta yleisesti mutta ei pistelähteistä peräisin olevia haihtumispäästöjä. Uusista muovimateriaaleista, uudesta maalista ja polttoainejärjestelmästä peräisin olevat päästöt määritellään tiukan testausjärjestelmän avulla sen varmistamiseksi, ettei haihtumispäästöjen kokonaismäärä ylitä 2 grammaa testiä kohti (testivaatimukset vahvistetaan moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja neuvoston direktiivin 70/220/ETY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/69/ETY(1) liitteessä VI). Testausmenettelyn tässä vaiheessa valmistajalle kuitenkin annetaan mahdollisuus ehdottaa testimenetelmää, jossa otetaan huomioon hiilivetyjen haihtuminen ainoastaan ajoneuvon polttoainejärjestelmästä. Komissiolla ei ole tietoja siitä, kuinka monta tyyppihyväksyntäviranomaista on hyväksynyt valmistajan testimenetelmään perustuvan haihtumispäästöjä mittaavan testin. (1) EYVL L 350, 28.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1765/01

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(12. kesäkuuta 2001)

Aihe: Zimbabwe

Miten Euroopan unionin ja Zimbabwen väliset Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaiset neuvottelut etenevät?

Kun otetaan huomioon viimeaikoina lisääntynyt väkivalta, pelottelu ja sorto, missä vaiheessa komissio päättää, ovatko lisätoimenpiteet tarpeen?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(13. heinäkuuta 2001)

Euroopan unionin ja Zimbabwen välinen poliittinen vuoropuhelu käynnistyi maaliskuun 2001 alussa. EU:n Hararessa edustettuina olevien puheenjohtajavaltioiden troikka ja Zimbabwen hallitus ovat tähän mennessä pitäneet kahdeksan kokousta. Useimpien kokousten puheenjohtajana on toiminut Zimbabwen ulkoasiain valtiosihteeri Willard Chiwewe, mutta osaa niistä on johtanut myös ulkoasiainministeri Stan Mudenge. Vuoropuhelukokouksissa on tähän mennessä käsitelty pääasiassa vuoropuhelun muotoa ja asialistaa. Asialistasta käydyt keskustelut ovat tarjonneet EU:lle tilaisuuden ilmaista huolenaiheensa ja yksilöidä ongelmia. Asialistasta, varsinkin käsiteltäviksi otettavista keskeisistä kysymyksistä kuten hallintoasioista ja maareformista sopiminen on tärkeää vuoropuhelun tuloksia arvioitaessa. Vuoropuhelussa keskitytään nyt sovitun esityslistan muuntamiseen käytännön selkeiksi toimiksi ja tuloksiksi.

Komissio on tietoinen, että tässä rakentavassa ja kriittisessä vuoropuhelussa ei ole vielä päästy tarpeeksi konkreettisiin tuloksiin. Komissio on kuitenkin vakuuttunut siitä, että vuoropuhelua olisi jatkettava vaikeuksista huolimatta, koska se saattaa olla tärkeä väline EU:n ja Zimbabwen suhteiden vakauttamisessa ja Zimbabwen konfliktien ehkäisemisessä.

Komissio katsoo, että yksi EU:n tärkeimmistä poliittisista tavoitteista on tukea vuonna 2002 pidettävien vaalien vapautta ja oikeudenmukaisuutta. EU:n politiikan on pysyttävä puolueettomana ja tavoitteisiinsa sitoutuneena, ja kriisiä on tarkkailtava keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tästä syystä komissio noudattaa rakentavan sitoutumisen strategiaansa, joka koostuu humanitaarisen avun antamisesta ja demokratiakehityksen tukemisesta niin, että Zimbabwen väestö pystyy ilmaisemaan tahtonsa vaaliuurnilla seuraavissa presidentinvaaleissa. Tämän johdosta komissio on jo aloittanut valmistelut vaaliavun antamiseksi ja vaalien tarkkailemiseksi. Se uskoo, että poliittisen vuoropuhelun on oltava rakentavaa ja myönteistä ja että vielä ei ole aiheellista turvautua Cotonoun sopimuksen 96 artiklassa tarkoitettuihin neuvotteluihin ja seuraamuksiin. Komission valtuuskunnan vieraillessa Zimbabwessa kesäkuun 2001 alussa oppositiossa olevan Demokraattisen muutoksen liikkeen (Movement for Democratic Change - MDC) johtaja Morgan Tsvangirai kannusti EU:ta jatkamaan mieluummin sitoutumis- ja vuoropuhelupolitiikkaansa kuin ryhtymään pakotteiden ja saartojen asettamiseen. Heinäkuun 4. päivänä 2001 komissaari Poul Nielsonin kanssa käymissään keskusteluissa Morgan Tsvangirai korosti, kuinka tärkeää on, että EU sitoutuu voimakkaasti vaaliprosessiin sekä teknistä tukea antaen että vaaleja tarkkaillen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0419/01 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle. BSE-määräyksistä johtuvien kustannusten korvaaminen.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0419/01 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle (16. helmikuuta 2001) Aihe: BSE-määräyksistä johtuvien kustannusten korvaaminen Pyydän komissiota antamaan selvityksen kansallisista korvausjärjestelyistä, joita yksittäiset jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön tai aikovat panna täytäntöön. Katsooko komissio, että erilaiset kansalliset korvausjärjestelyt ovat laillisia eli valtiontukea koskevien perustamissopimuksen määräysten mukaisia? Jos vastaus on kielteinen, mihin toimiin komissio on ryhtynyt estääkseen laittoman valtiontuen maksamisen? Jos vastaus on myönteinen, miten komissio aikoo varmistaa, että mainitut järjestelyt eivät vääristä eurooppalaisten maataloustuottajien välistä kilpailua? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. huhtikuuta 2001) Jäsenvaltiot ovat vasta äskettäin ryhtyneet ilmoittamaan toimenpiteistä, jotka liittyvät ajankohtaiseen BSE-kriisiin. Komissiolla ei tällä hetkellä ole yksityiskohtaista käsitystä toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot mahdollisesti haluavat toteuttaa. Tähän mennessä komissio on arvioinut vain yhden valtiontukitoimenpiteen, N 777/00, joka todettiin EY:n perustamissopimuksen mukaiseksi (koko päätös on nähtävänä Internet-sivulla http://europa.eu.int/comm/sg/sgb/state_aids, jossa julkaistaan kaikki komission tekemät valtiontukipäätökset). Jos valtiontuki todetaan EY:n perustamissopimuksen vastaiseksi, komissio kieltää tällaisen tuen myöntämisen. Jos (sääntöjenvastainen) tuki on jo myönnetty vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan (entisen 93 artiklan) 3 kohtaa, komissio vaatii tuen perittäväksi takaisin tuensaajilta. Jotta tällaista tilannetta ei pääsisi syntymään, komissio muistutti kaikkia asianomaisia ministereitä äskettäin velvollisuudestaan ilmoittaa BSE:hen liittyvistä valtiontuista. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on aina mahdollista, että valtiontuki vääristää kilpailua(1). Perustamissopimuksen 87 artiklan (entisen 92 artiklan) 3 kohdan nojalla kilpailua vääristävää tukea voidaan kuitenkin myöntää, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Ministereille osoitettuun muistutukseen liitettiin lyhyt yhteenveto voimassa olevista valtiontukisäännöistä(2), joiden mukaan ehkäisevät toimenpiteet ja/tai teurastuskorvaukset voidaan rahoittaa epidemiaa koskevan kansallisen tai yhteisön lainsäädännön perusteella, kunhan ei makseta kustannuksiin nähden liiallisia korvauksia. (1) Asia C-730/79, Kok. 1980, s. 2671, 11 ja 12 kohta. (2) Katso yhteisön suuntaviivat maatalousalan valtiontuesta, EYVL C 28, 1.2.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1276/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Sopimus Alboránin meren suojelemisesta.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0211 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1276/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (2. toukokuuta 2001) Aihe: Sopimus Alboránin meren suojelemisesta Asiantuntijaryhmä on käynnistänyt hankkeen Alboránin merta koskevan suojelusopimuksen tekemiseksi, jotta voitaisiin säilyttää sen resurssit, parantaa sen käyttöä ja valvoa sen ympäristön laatua. Kyse on merestä, jonka kautta kulkee kaksi kolmasosaa maailman öljytankkeriliikenteestä. Liikenteestä aiheutuu huomattavia öljypäästöjä tähän suljettuun mereen, joka on kuin valtava järvi ja jonka ympäristön laatua on erittäin vaikea suojella. Ottaen huomioon, että Alboránin meren suojelemisesta tehtävällä sopimuksella on kunnianhimoiset tavoitteet ja että sillä pyritään säilyttämään suuressa pilaantumisvaarassa oleva luonnonympäristö, kysyn seuraavaa: voisiko komissio sopivaksi katsomallaan tavalla liittyä tähän sopimukseen ja edistää siten sen soveltamista, sekä antaa taloudellista tukea sopimuksen toteuttamiselle? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2001) Komissio ei valitettavasti tunne arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa ehdotusta Alboránin merta koskevan suojelusopimukseksi, minkä vuoksi on ennenaikaista arvioida yhteisön mahdollista osallistumista siihen. Espanja on ehdottanut Alboránin saarta yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi luontotyyppidirektiivin(1) mukaisesti. Ajan myötä alue liitettäisiin erityissuojelualueena Natura 2000 -verkostoon. Komissio on täysin tietoinen siitä, että soveltamalla tehokkaasti yhteisön välineitä, joiden yhteydessä toteutetaan meriympäristöön vaikuttavia toimia, luodaan mahdollisuuksia laajentaa yhteistyötä kentällä toimivien ja muiden asiaan liittyvien tahojen välillä. Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että merien biologisen monimuotoisuuden tehokas suojelu edellyttää integroitua strategiaa, jossa otetaan huomioon biologista monimuotoisuutta uhkaavat monet paineet. Tällaisen laajaan yhteistyöhön perustuvan strategian kehittämistä sekä asianmukaisten tieteellisten välineiden käyttöä pidetään jo nyt komission prioriteetteina(2). (1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta, EYVL L 206, 22.7.1992, sellaisena kuin se on muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla (EYVL L 1, 1.1.1995). (2) Komission tiedonanto kuudennesta ympäristöä koskevasta Euroopan yhteisön toimintaohjelmasta - Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kuudennesta ympäristöä koskevasta toimintaohjelmasta 2001-2010, KOM(2001) 31 lopullinen.