ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3340/01 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle. Wärtsilän tehdas.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0254 - 0255



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3340/01 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle (27. marraskuuta 2001) Aihe: Wärtsilän tehdas Suomalaisyhtiö Wärtsilä on päättänyt sulkea Hollannin Zwollessa sijaitsevan tehtaansa. 700 työntekijää irtisanotaan ja välillisesti 1 000 ihmistä saattaa menettää työpaikkansa. Wärtsilä perusteli päätöksensä tuotannon keskittämisellä Italian Triesteen, jossa tuotantoedellytykset ovat paremmat. Se, että Zwolleen on investoitu vielä hiljattain miljoonia, sivuutettiin päätöksessä täysin. Onko komissio tietoinen mahdollisista suorista tai välillisistä valtion tukiaisista, joita paikalliset ja valtakunnalliset viranomaiset antavat Wärtsilän tehtaalle Triestessä? Onko komissio valmis tutkimaan asian perusteellisesti? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Komissiolla ei ole tietoa valtiontuesta, jota Italian viranomaiset olisivat myöntäneet tai aikoisivat myöntää Wärtsilälle. Wärtsilän Italian-tytäryhtiön laitokset sijaitsevat alueella (San Dorligo della Valle Trieste), jolla voidaan myöntää aluetukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Italian aluetukikartasta 20. kesäkuuta 2001 tekemällään päätöksellä komissio hyväksyi (nettoavustusekvivalentiltaan(1)) 8 prosentin investointituen myöntämisen. Näin ollen Italia voi yksittäistapauksista ennakkohyväksymistä pyytämättä myöntää tukiohjelmistaan aluetukea enintään 8 prosenttia nettoavustusekvivalenttina ilmaistuna. Tuki voidaan myöntää sillä ehdolla, että sen määrä tai sillä rahoitettu investointi ei ole suurempi kuin 50 miljoonaa euroa, minkä ylittävästä tuesta Italian viranomaisten on ilmoitettava komissiolle ennakkoon suuriin investointihankkeisiin myönnettävästä valtiontuesta annettujen monialaisten puitteiden(2) mukaisesti. Komissio tiedustelee Italian viranomaisilta, onko Wärtsilälle myönnetty sallitun enimmäismäärän ylittävää sääntöjenvastaista valtiontukea. (1) Nettoavustusekvivalentti on määritelty aluetukisuuntaviivoissa (EYVL C 74, 10.3.1998). (2) EYVL C 107, 7.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1939/01 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle. Vietnamin Montagnard-heimot.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0021 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1939/01 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle (12. heinäkuuta 2001) Aihe: Vietnamin Montagnard-heimot Vietnamin hallitus siirsi helmikuussa 2001 panssarivaunuja, helikoptereita ja yli 13 sotilasrykmenttiä Vietnamin keskiselle ylängölle kristittyjen Montagnard-heimojen mellakoiden tukahduttamiseksi. Nämä vuoristoalueilla asuvat alkuperäisheimot osoittivat mieltään kahden hengellisen johtajansa pidättämistä vastaan ja vuosien uskonnollisen vainon ja esi-isiensä maa-alueiden takavarikoinnin vuoksi. Lakimiesten kansainvälinen komissio (Australian osasto) esitteli helmikuussa 2001 kertomuksen, jossa todetaan, että vuodesta 1975 alkaen Vietnam on loukannut törkeästi Montagnard-heimojen ihmisoikeuksia syyllistyen kidutuksiin, mielivaltaisiin pidätyksiin, naisten oikeuksia loukkaavaan sterilointipolitiikkaan, pakkosiirtämisiin perinteisiltä kotiseuduilta ja omaisuuden pakkolunastuksiin sekä yhä pahempiin uskonnonvapauden loukkauksiin. Selontekojen mukaan turvallisuusjoukot terrorisoivat tällä hetkellä Montagnard-alkuperäisheimoja. Tilanne on kärjistynyt siinä määrin, että montagnardeja pakenee Kambodaan. Amnesty International, Human Rights Watch, Refugees International -järjestö ja Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettu vaativat pikaisia toimia pakolaisten suojelemiseksi, koska Vietnam on tarjonnut palkkioita montagnardien kiinniottamiseksi ja toimittamiseksi viranomaisille. Kesäkuussa 2001 sotatila ja tiedotusvälineiden saarto alueella jatkuvat. Vietnam on eristänyt alueen entistä tiukemmin pakolaisten pysäyttämiseksi. Onko komissio jo tutkinut raportteja Vietnamin keskisellä ylängöllä Montagnard-heimoihin kohdistuvista ihmisoikeusrikkomuksista ja mahdollisen humanitaarisen kriisin uhkaa, jos lisää montagnardeja pakotetaan pakenemaan alueelta? Onko komissio asettanut Vietnamille annettavan avun ja kauppasuhteiden ehdoksi sen, että Vietnamin hallitus noudattaa kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia? Vastaus (17. joulukuuta 2001) Unioni ottaa ihmisoikeustilanteen säännöllisesti esiin keskusteluissaan Vietnamin hallituksen kanssa. EU:n Hanoissa olevien edustustojen troikka ilmaisi huolestuneisuutensa Vietnamin keskisen ylängön tilanteesta äskettäisessä ihmisoikeuksia koskeneessa tapaamisessa. Vuodelta 1995 olevassa Euroopan unionin ja Vietnamin välisessä yhteistyösopimuksessa on lauseke ihmisoikeuksista, joka kuvastaa sitä, miten tärkeänä unioni pitää ihmisoikeuksien edistämistä niiden suhteiden puitteissa, joita sillä on kolmansien maiden kanssa, ja 6. marraskuuta 2001 pidetyssä EUVietnam-yhteiskomitean kokouksessa keskusteltiin ihmisoikeuksista. Neuvoston mielestä vuoropuhelu on paras tapa parantaa ihmisoikeustilannetta, eikä sillä tässä vaiheessa ole tarkoitus asettaa ehtoja yhteistyölleen Vietnamin kanssa eikä Euroopan ja Vietnamin väliselle kaupalle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2642/01 esittäjä(t): Encarnación Redondo Jiménez (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön herkkusieniala.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0070 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2642/01 esittäjä(t): Encarnación Redondo Jiménez (PPE-DE) komissiolle (28. syyskuuta 2001) Aihe: Yhteisön herkkusieniala EU:ssa tuotetaan vuosittain miljoona tonnia herkkusieniä. Suhteellisen vakaa ala on hyvin herkkä häiriöille johtuen ensisijaisesti agaricus-sukuun kuuluvien herkkusienien tuonnista. Huolimatta vuosittaisesta 29 290 tonnin tuontikiintiöstä, josta 22 750 kuuluu asetuksen 2858/2000/EY(1) mukaan Kiinalle, sieni on hinnaltaan 50 prosenttia eurooppalaista halvempi. Myös vilppiä on esiintynyt, herkkusieniä on tuotu eri tullinimikkeillä kiintiöiden ohi. Kaksi vuotta sitten päättyneen polkumyyntiä koskeneen oikeudenkäynnin jälkeen Yhdysvalloissa kiellettiin kiinalaisten herkkusienien maahantuonti viideksi vuodeksi. Edellä mainittujen seikkojen lisäksi on muistettava, että herkkusienien viljely on paikallisesti hyvin merkittävä elinkeino, joka vaatii paljon työvoimaa. - Minkä arvion komissio tekee niistä vaikutuksista, joita agaricus-sukuun kuuluvien herkkusienien vuonna 1992 perustetun kiintiön soveltamisella on ollut yhteisön tuotannonalalle? - Mitä seurauksia komissio arvelee agaricus-sukuun kuuluvien sienten yhteisön tullikiintiöille aiheutuvan siitä, että Kiina on liittymässä WTO:hon? - Onko nykyisten tullikiintiöiden merkittävästä muuttamisesta aiheutuvista taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista yhteisön agaricus-suvun sienten tuottajille tehty arviointia? Mitä keinoja on käytettävissä muutosten vastustamiseksi? - Miten varmistetaan se, että Kiinasta tullitariffin kappaleen 07 mukaisesti tuotuja calocybe- ja psaillota-nimikkeitä ei tuoda agaricus-suvun lajeina? Miten usein tarkastuksia on järjestetty ja mitkä ovat olleet tulokset? (1) EYVL L 332, 28.12.2000, s. 59. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 2001) Komissio tuntee Euroopan herkkusienialan kohtaamat vaikeudet, erityisesti sen nykyisen herkän tasapainon, joka johtuu herkkusienisäilykkeiden Euroopan kysynnän rakenteellisesta laskusta ja tuonnin aiheuttamasta voimakkaasta kilpailusta. Komissio ei kuitenkaan ole todennut kyseisen tuotteen tuonnissa laittomuuksia tai petoksia. Lisäksi kyseiselle tuotteelle määrätty WTO:n(1) kiintiö, joka on ollut voimassa vuodesta 1995, on pitänyt tuonnin vakaana ja edistänyt alan vakiintumista, minkä ansiosta lopullisen tuotteen määrää ja laatua on voitu kohentaa sekä tuotannossa että jalostuksessa. Kiintiö on vahvistettu GATT-sopimuksella(2) ja se on voimassa olevan GATT-sopimuksen määräysten ja sääntöjen mukainen. Kiinan liittyminen WTO-sopimukseen ei kyseenalaista kiintiötä eikä siihen sovellettavia yksityiskohtaisia sääntöjä. Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten on varmistettava maahantuontia koskevan yhteisön oikeuden moitteeton soveltaminen. (1) Maailman kauppajärjestö. (2) Tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3152/01

esittäjä(t): Lousewies van der Laan (ELDR) neuvostolle

(15. marraskuuta 2001)

Aihe: Biometrinen passi

Alankomaissa on hiljan otettu käyttöön uusi passi, joka tarjoa mahdollisuuden kirjata siihen 23 vuoden kuluttua biometristä tietoa sisältävää aineistoa, kuten sormenjäljen tai verkkokalvon skannauksen. Näin syntyy henkilöllisyystodistus, joka on nykyisiä todistuksia merkittävästi turvallisempi. Asiasta vastaava ministeri, Roger van Boxtel, on antanut ymmärtää, että hän on halukas jakamaan kyseisen pitkälle kehitetyn alankomaalaisen teknologian EU:n muiden jäsenvaltioiden kanssa.

1. Katsooko neuvosto, että henkilöllisyystodistusten standardoiminen tai yhdenmukaistaminen Euroopassa mahdollisimman tiukkoja normeja vastaaviksi voi lisätä turvallisuutta, ilman että sen vuoksi olisi rajoitettava kansalaisten vapauksia?

2. Onko neuvosto valmis käsittelemään tätä kysymystä joko neuvoston (oikeus- ja sisäasiat) kokouksessa tai seuraavassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa?

3. Onko neuvosto valmis, ottaen huomioon viimeaikaiset yritykset kehittää uusia toimenpiteitä terroristiuhan vähentämiseksi Euroopassa, antamaan etusijan tätä kysymystä koskevalle keskustelulle?

Vastaus

(14. helmikuuta 2002)

Euroopan unionissa on kiinnitetty erityisen paljon huomiota innovaatioihin henkilön tunnistamiseen tarkoitettujen asiakirjojen, kuten passien, henkilökorttien, viisumien, oleskelulupien jne. väärennöksiltä turvaamisen alalla Nürnbergissä kesäkuussa 1999 järjestetyn Viisumi 2000 -symposiumin järjestämisen jälkeen, jossa keskusteltiin muun muassa uusista teknologioista ja esiteltiin useita biometrian tekniikoita. Toimien tehostamisen tarve asiakirjojen väärennöksiltä turvaamisen alalla lisääntyi huomattavasti syyskuun 11. päivän 2001 tapahtumien myötä. Neuvosto totesi istunnossaan 20. syyskuuta 2001 asiakirjojen turvallisuuden tärkeyden terrorismin torjunnan välineenä ja korosti biometrian laajempaa käyttöä. Neuvoston istunnon jälkeen komissio esitti uuden asetusehdotuksen viisumien yhtenäisestä kaavasta annetun vuoden 1995 asetuksen muuttamisesta liittämällä viisumiin digitaalinen valokuva. Neuvostossa päästiin ehdotuksesta laajaan yhteisymmärrykseen, joka edellyttää vielä Euroopan parlamentin lausunnon huomioon ottamista. Vastaava ratkaisu aiotaan hyväksyä myös komission ehdotuksessa, joka koskee kolmansien maiden kansalaisille myönnettävien oleskelulupien kaavaa.

Passien osalta neuvosto kiinnittää huomiota neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmaan, joka koskee passien ja muiden matkustusasiakirjojen turvaamista väärennöksiltä(1). Sen mukaisesti jäsenvaltioita pyydetään ottamaan käyttöön päätöslauselman liitteessä tarkoitetut vähimmäisvaatimukset uusien matkustusasiakirjojen valmistuksessa ja myöntämisessä mahdollisimman pian, kuitenkin viimeistään 1. tammikuuta 2005 (passit) ja viimeistään 1. tammikuuta 2006 (henkilökortit ja sellaiset lyhytaikaiset passit, jotka ovat voimassa yli kuusi kuukautta). Lisäksi on säilytetty mahdollisuus vahvistaa vielä tiukempia turvavaatimuksia.

(1) EYVL C 310, 28.10.2000, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2932/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Tanskalaisen fetan vientiin liittyvä petos.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0154 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2932/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (24. lokakuuta 2001) Aihe: Tanskalaisen fetan vientiin liittyvä petos Kuten EU:n tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta nro 7/2001 käy ilmi, OLAFin tutkimien petostapausten joukossa on myös lehmänmaidosta valmistetun tanskalaisen fetan noin 3 200 tonnin suuruisen erän vienti Pohjois-Koreaan. Tätä vientiä varten oli maksettu palautuksia 2,23 miljoonaa euroa, vaikka viedyn fetan viimeinen myyntipäivä oli jo mennyt ohi yli 12 kuukautta aikaisemmin ja palautuksen määrä oli enemmän kuin kaksinkertainen myyntiarvoon nähden. Todetun petostapauksen lisäksi on ratkaisematta myös kysymys fetan maineen vahingoittamisesta. Vuonna 1998 se oli kreikkalainen tuote, jolla oli suojattu alkuperänimitys, ja Tanska sai käyttää nimeä ainoastaan siirtymäkauden ajan. Kysyn komissiolta: 1. Kuinka se aikoo suhtautua tanskalaisen tuotteen viennin aiheuttamaan fetan maineen vahingoittumiseen? 2. Arvioidaanko edellä mainittua petostapausta samalla kun tarkastellaan uudelleen ehdotusta suojatun alkuperänimityksen antamiseksi fetalle? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa tapaukseen, jossa noin 3 200 tonnia tanskalaista fetaa vietiin Pohjois-Koreaan noin 2,23 miljoonan euron vientitukea vastaan. Tilintarkastustuomioistuin siirsi tämän tapauksen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkittavaksi. OLAf on ilmoittanut, että tutkinta on päättynyt. Tanskan viranomaisille ja komissiolle on ilmoitettu OLAFin päätelmistä, joiden mukaan asiassa havaittiin väärinkäytöksiä. Komissio ei missään tapauksessa aio ottaa kantaa siihen, että nimityksen feta, joka, kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, oli suojattu alkuperänimitys vuonna 1998, maine olisi mahdollisesti vaurioitunut. Itse asiassa ja edellä mainitun tutkinnan tuloksesta riippumatta Tanskalla oli tuolloin myös oikeus käyttää nimitystä feta siirtymäkauden ajan. Kun ehdotusta suojatun alkuperänimityksen varmistamisesta fetalle tarkastellaan uudelleen, OLAFin tutkinnan tulos ei vaikuta asiaan, joten komissio ei ota sitä huomioon.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3640/01 esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) komissiolle. Euroneuvontakeskukset.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0245 - 0245



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3640/01 esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Euroneuvontakeskukset Aikooko komissio toistaa sitoumuksensa euroneuvontakeskusverkoston suhteen ja vakuuttaa, että parlamentti voi odottaa tälle Euroopan pk-yritysten kannalta elintärkeälle palvelulle pitkän aikavälin rahoitusta sekä asialleen omistautunutta ja vastuullista koordinointia? Voiko komissio myös vakuuttaa, että sen Interactive Policy Making -aloitteeseen sisältyvä yrityksiltä tulevien tietojen välitysmekanismi on jäsennelty ja koordinoitu siten, että euroneuvontakeskuksilla on realistiset mahdollisuudet tämän hankkeen onnistuneeseen toteuttamiseen? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 2002) Euroneuvontakeskusten verkko perustettiin vuonna 1987 osana pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaa monivuotista ohjelmaa, ja verkoston toimintaa on jatkettu kaikissa sitä seuranneissa yritysohjelmissa. Verkolla on hyvin merkittävä asema tämänhetkisessä monivuotisessa ohjelmassa vuosiksi 20012005, ja jo sen vuoksi sen rahoitus nykyehdoin on varmaa aina vuoden 2005 loppuun asti. Jatkopäätökset ajanjaksosta vuoden 2005 jälkeen riippuvat tämänhetkisen ohjelman arvioinnista ja sen yrityksille tukipalveluita tarjoavien yhteisön verkostojen välisen yhteistyön parantamiseen ja rationalisointiin tähtäävän työn tuloksista. Tällä hetkellä komissio ei näe euroneuvontakeskusten verkon toiminnan lakkauttamiselle mitään syytä, koska ne vastaavat eurooppalaisten yritysten ja etenkin pk-yritysten jatkuvaan tarpeeseen erityisesti yhteisön laajentumisen yhteydessä. Euroneuvontakeskusten verkko auttaa yrityksiä toimimaan tehokkaasti sisämarkkinoilla. Tämän vuoksi komissio vahvistaakin tekevänsä kaiken mahdollisen sen varmistamiseksi, että interaktiivista politiikan suunnittelua koskeva aloite pannaan onnistuneesti täytäntöön yhteistyössä euroneuvontakeskusten kanssa. Liiketoiminnan palautemekanismia koskevan pilottihankkeen ensimmäiset tulokset johtivat hankkeen laajentamiseen vuonna 2001 41:stä pilottieuroneuvontakeskuksesta koko verkon kattavaksi. Pilottihankkeesta saatava tieto muodostaa vankan pohjan interaktiivisen politiikan suunnittelun palautemenettelylle. Se lisää tämän uudenlaisen, Internetin avulla vuodesta 2002 toimivan liiketoiminnan palautemenettelyn mahdollisuuksia sekä edistää jatkuvuutta, mikä on sekä euroneuvontakeskusten että komission etujen mukaista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3086/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Kalastuksesta vastaavan pääosaston johtajan matkat.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3086/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Kalastuksesta vastaavan pääosaston johtajan matkat Euroopan komission vastuuhenkilöt, komission jäsenet ja pääjohtajat ovat tietoisia siitä, että on tärkeää matkustaa heidän toimialansa kannalta keskeisille yhteisön alueille. Näiden matkojen avulla asianosaiset ja jäsenvaltioiden julkinen mielipide saa tietää yhteisön aloitteista ja heitä hyödyttävistä toimista. Lisäksi komissio voi arvioida paikan päällä alan ongelmia ja kyseisiä alueita. Montako työmatkaa kalastuksesta vastaavan pääosaston nykyinen johtaja on nimittämisensä jälkeen tehnyt kuhunkin jäsenvaltioon? Onko kalastuksen pääosastossa joitakin maantieteellisiä kriteereitä, joiden mukaan pääjohtaja matkustaa pohjoisiin jäsenvaltioihin ja joku muu virkamies eteläisiin jäsenvaltioihin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2001) Komissio on varmasti samaa mieltä siitä, että komission jäsenten sekä myös komission virkamiesten vierailut eri alueilla ja toimialoilla Euroopassa voivat auttaa kansalaisia tulemaan paremmin tietoisiksi yhteisön aloitteista ja toimista, jotka voivat auttaa paikallisten ja alueellisten ongelmien ratkaisemisessa. Tällaiset vierailut voidaan panna alulle eri tavoin. Mitä tulee kalastuksen pääosastoon, korkeimpien virkamiesten matkojen järjestämiseen on viime aikoina vaikuttanut eniten käynnissä oleva keskustelu yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisesta sekä kokousten ja konferenssien järjestäminen uudistuksen eri aiheista eri puolilla Euroopassa. Kalastuksen pääosaston korkeimpien virkamiesten vuosina 2000 ja 2001 tekemiin matkoihin ovat näin ollen vaikuttaneet eniten kutsut osallistumaan näihin kokouksiin ja konferensseihin sekä esiintymään niissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3148/01 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Kalastus.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0233 - 0234



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3148/01 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (14. marraskuuta 2001) Aihe: Kalastus Ranskalaiset kalastajat saartoivat 30. lokakuuta La Rochellen sataman ja estivät 37:ää espanjalaista kalastusalusta purkamasta saalistaan. Ranskan viranomaiset eivät puuttuneet asiaan mitenkään. Sen lisäksi, että nämä tapahtumat rikkoivat selvästi yhteisön oikeutta, ne merkitsivät myös valtavia taloudellisia menetyksiä, koska näiden alusten oli pakko palata kotisatamiinsa. Näin ollen alukset menettivät kalastuspäiviä. Tällaiset tapahtumat valitettavasti toistuvat usein. Mitä toimia Euroopan komissio ehdottaa niiden lopettamiseksi? Mitä rangaistusta Ranskaan aiotaan soveltaa, koska kyseessä on toistuva rikkomus? Milloin tarkoituksenmukaisista rangaistuksista ilmoitetaan ja koska ne pannaan täytäntöön? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2001) Sardellin kalastus Gascognen lahdessa on perinteisesti aiheuttanut ristiriitoja toisaalta kurenuottia käyttävien Baskimaan ja muiden Atlantin rannikolla sijaitsevien espanjalaissatamien alusten ja toisaalta pääasiassa pelagista troolia käyttävien ranskalaisalusten välille. Aikaisemmin ongelmat on käsitelty molempia osapuolia tyydyttävällä tavalla vuoropuhelun ja yhteistyön avulla. Arcachonissa tehtiin vuonna 1992 sopimus (Josselinin sopimus). Yhä voimassa olevassa sopimuksessa määritellään säännöt tälle kalastustoiminnalle, ja sitä voidaan pitää lähtökohtana etsittäessä tilanteeseen ratkaisua. Komissio on tietoinen Ranskan La Rochellen ja Saint Nazairen satamien tapahtumista ja on asian vuoksi jatkuvasti yhteydessä kyseisten jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa. Komissio pyrkii sovittelemaan osapuolten välisiä erimielisyyksiä, jotta selkkauksessa päästäisiin kestävään ratkaisuun. Espanjalaiset kalastajat, jotka ovat kärsineet vahinkoja ranskalaisten kalastajien protestoinnin vuoksi edellä mainituissa satamissa, voivat vaatia vahingonkorvausta voimassa olevien kansallisten menettelyjen mukaisesti. Komissio seuraa kuitenkin tilanteen kehittymistä ja toteuttaa tarvittaessa toimet, jotka ovat tarpeen sen turvaamiseksi, että yhteisön oikeutta noudatetaan kaikilta osin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2891/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Sellafieldin ydinvoimalan aiheuttamat ympäristöriskit.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2891/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (12. lokakuuta 2001) Aihe: Sellafieldin ydinvoimalan aiheuttamat ympäristöriskit Kun otetaan huomioon syyskuun 11. päivänä Yhdysvalloissa tapahtuneiden terroristi-iskujen jälkeinen uusi turvallisuusilmapiiri ja British Nuclear Fuelsin Sellafieldin ydinlaitoksen sijainti Cumbriassa, Isossa-Britanniassa, Irlannin itärannikon suurten asutuskeskusten lähellä sekä tämän voimalan pöyristyttävä menneisyys, mitä tulee turvallisuusnäkökohtiin, voiko komissio kiireellisesti teettää paikan päällä arvion siitä, mitkä ovat tämän voimalan toiminnan jatkumisesta aiheutuvat Irlannin väestöön kohdistuvat riskit sekä kehottaa tällä välin brittiviranomaisia kumoamaan laitoksen yli 500 miljoonaa euroa maksavan laajennuksen hyväksymisestä vähän aikaa sitten tekemänsä päätöksen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 2001) Ydinlaitosten turvallisuus kuuluu kansallisen toimivallan piiriin Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisesti. Ydinlaitosten toiminnanharjoittajien ja kansallisten viranomaisten on arvioitava tilannetta 11. syyskuuta 2001 tapahtuneen terroristihyökkäyksen jälkeen omasta puolestaan ja ryhdyttävä lisätoimenpiteisiin, jotka ovat tarpeen ydinlaitosten ja niissä käytettävien tai varastoitavien materiaalien fyysistä suojelemista varten. Kaikki eri vaihtoehdot on analysoitava perusteellisesti. Toteutettuja lisätoimenpiteitä ei todennäköisesti julkisteta turvallisuussyistä. Myös Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) koordinoi aiheeseen liittyviä laajamittaisia kansainvälisiä yhteistyöhankkeita. Komissio toteaa, että Sellafieldin ydinvoimalan toiminnassa on noudatettava Ison-Britannian ydinalan sääntelyviranomaisten asettamia tiukkoja rajoja ja täytettävä suojelua koskevien perusnormidirektiivien vaatimukset. Ison-Britannian viranomaisten päätös hyväksyä Sellafieldin ydinvoimalan laajennus koskee uutta sekaoksidipolttoaine-elementtien (MOX) valmistuslaitosta. Komissio on jo antanut Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti lausunnon siitä, onko kyseisestä laitoksesta tulevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamisella mahdollisesti vaikutusta johonkin toiseen jäsenvaltioon(1). (1) EYVL C 68, 5.3.1997.