KIRJALLINEN KYSYMYS P-2637/01

esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle

(21. syyskuuta 2001)

Aihe: Pankkisalaisuus

Useat Euroopan unionin ja sen ulkopuoliset maat antavat pankkisalaisuutensa kautta rikollisille, terroristeille ja/tai diktaattoreille mahdollisuuden piilottaa näiden rikollistoimin hankkimia rahasummia ja kasvattaa niille korkoa. EU:hun kohdistuu haittaa verotulojen menetyksen ja markkinoilla olevan valuutan häviämisen vuoksi. Jopa tiedustelupalveluiden ja veroelinten on mahdotonta tai hyvin vaikeaa saada tietoja pankkitilien omistajista.

Yhdysvaltoihin kohdistuneet terroristi-iskut ovat osoittaneet, että pankkisalaisuudella on vielä pidemmälle meneviä seurauksia. Pankkisalaisuuden ja terrorismin välillä on ilmeisesti jopa yhteys.

Kansainvälinen terrorismi ja mm. Yhdysvaltoihin kohdistuneet sotatoimien kaltaiset iskut ovat mahdollisia vain laajan ja huolellisen organisoinnin avulla ja niihin tarvitaan myös hyvin paljon rahaa.

On selvää, että pankkisalaisuuden avulla terroristijärjestö voi säilyttää (rikollistoiminnalla ansaittuja tai pimeitä) rahojaan turvallisesti veroparatiiseissa ja jopa saada niille korkoa.

EU:n jäsenvaltiot eivät voi antaa pankkien auttaa tahattomasti terroristeja ja/tai rikollisia.

Kysymyksen esittäjä katsoo, että tiukkaa pankkisalaisuutta vaalivat valtiot ovat epäsuorasti yhteistyössä rikollisjärjestöjen kanssa, jotka eivät kykene toimimaan ilman suuria rahasummia ja turvallista ja anonyymiä sijoituspaikkaa.

Voidaan viitata epäoikeudenmukaiseen kilpailuun sellaisten pankkien kanssa, joihin voi tallettaa vain laillisesti saatuja tuloja, sekä pankkipalveluja käyttävien ja tällaisille laittomille toimille altistuvien kuluttajien suojeluun (vaikkakin tämä on vain epäsuorassa yhteydessä).

Voidaanko niille jäsenvaltioille ja jopa EU:n ulkopuolisille maille, jotka ottavat pankkisalaisuutensa nojalla vastaan rikollista rahaa ja näin helpottavat toimillaan kansainvälistä rikollis- ja/tai terroristitoimintaa, asettaa pakotteita, kuten sakkoja tai taloussaartoja?

Jos näin on, millaisia pakotteita voidaan asettaa ja milloin?

Jos näin ei ole, voiko ja aikooko komissio tehdä ehdotuksia, joiden perusteella pakotteita voidaan asettaa tulevaisuudessa?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(17. lokakuuta 2001)

Komissio tarkastelee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuuksia estää rikollisia ja erityisesti terroristeja rahoittamasta toimintaansa.

Nykyisin pankkien ja muiden rahoituslaitosten on rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä annetun direktiivin perusteella(1) luovuttava pankkisalaisuudesta silloin kun epäillään rahanpesua ja ilmoitettava epäilyksistään toimivaltaisille viranomaisille. Ilmoitusvelvollisuuden kattama rikollinen toiminta vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen, mutta ilmoitusvelvollisuutta laajennetaan huomattavasti toista direktiiviä koskevassa ehdotuksessa, joka on parhaillaan neuvottelumenettelyssä.

Komissio ei näin ollen hyväksy esitettyä näkemystä, että pankkisalaisuus houkuttelee rikollisten tai terroristien rahoja unioniin.

Kansainvälistä taistelua rahanpesua vastaan johtaa rahanpesunvastainen toimintaryhmä, johon osallistuvat kaikki jäsenvaltiot ja komissio. Toimintaryhmä on usean vuoden ajan yksilöinyt ja nimennyt maita ja alueita, jotka eivät tee riittävästi kansainvälistä yhteistyötä rikollisen rahan torjumiseksi vaan esimerkiksi säilyttävät liiallisen pankkisalaisuuden tai kieltäytyvät oikeudellisesta yhteistyöstä. Rahanpesunvastainen toimintaryhmä on jo pyytänyt jäsenmaitaan kehottamaan pankkeja ja rahoituslaitoksia kiinnittämään erityistä huomiota eräiden maiden kanssa tehtyihin rahoitustoimiin. Tähän on yleensä suhtauduttu myönteisesti, ja useat maat ovat ryhtyneet korjaaviin toimenpiteisiin. Niiden maiden osalta, joiden yhteistyö ei ole riittävää, toimintaryhmän jäsenet ovat valmiit ryhtymään uusiin vastatoimenpiteisiin.

Jäsenvaltioiden koordinoidusta vastauksesta rahanpesunvastaisen toimintaryhmän päättämiin vastatoimenpiteisiin keskusteltiin jälleen talous- ja raha-asiain ja oikeus- ja sisäasioiden yhteisessä neuvoston kokouksessa 16. lokakuuta 2001.

Rahanpesunvastaisen toimintaryhmän aloitteen yksityiskohdista ja sitä koskevista maista on tietoja toimintaryhmän verkkosivuilla: http://www.oecd.org/fatf.

(1) Neuvoston direktiivi 91/308/ETY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 1991, rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä, EYVL L 166, 28.6.1991.