ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0678/98 komissiolle esittäjä(t): Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Millä perustein komissio esittää vaatimuksen, joka ei esiinny kilpailua koskevassa ilmoituksessa (ylempi korkeakoulututkinto, maisterin tai kandidaatin arvo), espanjalaiselle alemman insinööritutkinnon suorittaneelle Vicente Alonso Moralesille, joka oli ehdokkaana avoimeen kilpailuun KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 13.5.1997)? Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 ja E-0728/98 (21. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa, että suurin osa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämistä tiedoista sisältyy Garcia Ariaksen (E-2749/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) ja Dührkop Dührkopin (E-4186/97) ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. )) kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Tämän vuoksi komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan näihin vastauksiin, joissa se antoi kattavan selvityksen Euroopan unionin virkamiesten ura-alueiden A ja LA tutkintovaatimuksiin soveltamastaan yleisestä lähestymistavasta ja erityisesti siitä, miten näitä tutkintovaatimuksia sovelletaan espanjalaisiin insinööritutkintoihin. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa. Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/821 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 3. maaliskuuta 1994 asiassa T*82/92 Cortés Jiménez vastaan komissio antamaan tuomioon. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että avoimeen kilpailuun KOM/A/104 osallistunut hakija on nostanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen (asia T*299/97), joka kirjattiin tuomioistuimen kirjaamossa 1. joulukuuta 1997. Komissio ei voi antaa asiaa koskevaa vastausta, koska oikeuskäsittely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1586/98 neuvostolle esittäjä(t): Umberto Bossi (NI) (25. toukokuuta 1998) Aihe: Käyttämättömät saldot Italiassa Italian tilintarkastusviranomaiset ryhtyivät äskettäin tutkimaan valtion julkisen hallinnon tilinpidossa esiintyviä käyttämättömiä saldoja. Näin ei tapahtunut ensimmäistä kertaa, sillä heinäkuussa 1997 Euroopan komissio oli saanut ensimmäisen ilmoituksen Italian valtion budjettiin merkityistä summista, joita ei ollut käytetty. Vaarana on, että kun merkityt mutta käyttämättä jäävät varat kasvavat, niin kirjanpidollisista syistä muodostuu valtavasti käytettäviä varoja, jotka ennemmin tai myöhemmin voivat merkitä todella suuria kuluja ja aiheuttaa sen, että valtion tilejä on mahdoton hallita. Käyttämättömät saldot olivat Italiassa vuonna 1996 94 767 miljardia liiraa ja vuonna 1997 yli 160 biljoonaa liiraa, siis kahden vuoden aikana summa oli noussut yli 250 biljoonaan liiraan. Nähtävästi suuri osa käyttämättömistä saldoista johtui tilinpidon myöhästymisestä ja loppuosa oli määrärahoja tai summia, jotka oli tarkoitettu vielä toteuttamattomien hankkeiden rahoittamiseen. Voiko neuvosto sanoa, millaisia saldoja se pitää yhteisössä hyväksyttävinä? Pitääkö neuvosto Italian budjetin käyttämättömien saldojen määrää liian suurena? Jos neuvosto katsoo, että rajat on ylitetty, mihin varotoimiin se aikoo ryhtyä? Vastaus (20. heinäkuuta 1998) Neuvosto kumosi 1. toukokuuta 1998 tekemällään päätöksellä edellisen päätöksensä Italian talousarvion liiallisesta alijäämästä ((EYVL L 139, 11.5. 1998, s. 15. )). Päätöksessä neuvosto totesi, että Italian julkistalouden alijäämä aleni 2,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 1997 ja sen pienentämistä edelleen 2,5 prosenttiin on suunniteltu vuodeksi 1998. Neuvosto pani lisäksi päätöksessä merkille Italian hallituksen parlamentille äskettäin esittämän uuden keskipitkän aikavälin ohjelman, jonka tavoitteena on alijäämän pienentäminen edelleen 1,5 prosenttiin vuonna 2000 ja 1 prosenttiin vuonna 2001. Neuvosto katsoi, että jo toteutunut ja suunniteltu alijäämän pieneneminen yhdistettynä Italian hallituksen sitoumukseen pitää talousarvion perusylijäämä vuosittain noin kuudessa prosentissa on keskeistä, jotta julkisen velkasuhteen pysyvästi aleneva suuntaus voitaisiin säilyttää. Neuvoston odotetaan seuraavan Italian samoin kuin kaikkien muiden yhtenäisvaluuttaan osallistuvien jäsenvaltioiden talousarvion kehittymistä jäsenvaltioiden lähiaikoina toimittamien vakaussuunnitelmien valvonnan ja arvioinnin yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1747/98 komissiolle esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) (27. toukokuuta 1998) Aihe: Naisia syrjitään edelleen Tanskan eläkelainsäädännössä Vaikka miesten ja naisten eriarvoinen kohtelu Tanskan eläkelainsäädännössä tulee olemaan kiellettyä 1. heinäkuuta 1999 lähtien, saa ainakin 450 000 tanskalaista naista tämän jälkeenkin vähemmän eläkettä kuin miespuoliset kollegansa. Melkein puoli miljoonaa naista maksaa maksuja eläkekassaan, joka järjestelmällisesti syrjii naisia. Heinäkuun 1. päivänä 1999 voimaan tuleva lainmuutos ei koske näitä naisia. Eikö miesten ja naisten eläkkeiden erilaisuus ole komission mielestä ristiriidassa Rooman sopimuksen 119 artiklan kanssa? Eikö lakiin olisi pitänyt sisällyttää pykälä, jonka mukaan kaikille naisille taataan 1. heinäkuuta 1999 lähtien sellainen eläkejärjestelmä, jossa heitä ei syrjitä? Nykyään 26 Tanskan 43 eläkekassasta maksaa naisille vähemmän eläkettä kuin miehille. Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen 119 artiklan mukaan, siten kuin Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on sitä tulkinnut asiassa Barber 17. toukokuuta 1990 antamassaan tuomiossa ((Kok. 1990, s. I-1889. )) ja sitä seuranneissa tuomioissa, kaikki sukupuoleen perustuva syrjintä on poistettava 17. toukokuuta 1990 lähtien työ- tai lisäeläkkeiden alalla. Joissakin eläkejärjestelmissä erilainen kohtelu on kuitenkin edelleen mahdollista. Tällä tarkoitetaan niitä järjestelmiä, joiden rahoitus perustuu rahastointiin. Tuomioistuimen asioissa C-152/91 Neath ((Kok. 1993, s. I-6953. )) (tuomio 22.12.1993) ja C-200/91 Coloroll ((Kok. 1994, s. I-4389. )) (tuomio 28.9.1994) soveltaman oikeuskäytännön mukaan tämäntyyppisissä järjestelmissä EY:n perustamissopimuksen 119 artiklan kannalta merkitystä on työnantajan lupauksella maksaa lisäeläke. Jos lupauksella on tavoitteena määritelty maksuosuus (¨maksuosuuksien mukaan määritellyt järjestelmät¨), tärkeää tämän artiklan kannalta on, että suoritetut maksuosuudet olisivat samat niin miehille kuin naisille. Tästä voi olla seurauksena se, että lopulliset miehille maksettavat etuudet eroaisivat naisille maksettavista etuuksista naisten pitkäikäisyyden vuoksi. Tämä kaikki on selkeästi esitetty miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä annetun direktiivin 86/378/ETY ((EYVL L 46, 17.2.1997. )) muuttamisesta 20. joulukuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/97/EY (4), jonka tavoitteena on huomioida tuomioistuimen asiassa Barber antama tuomio ja sitä seuranneet tuomiot.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0930/98 komissiolle esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi toteutettavia toimia varten suoritetut maksut Pienten ja keskisuurten yritysten toimien tukemiseksi toteutettavalle yhteisöaloitteelle määrätyistä 910 miljoonasta ecusta vain 140 miljoonaa ecua oli maksettu vuoden 1997 lopussa. Voiko komissio sanoa, vastaavatko nämä luvut todellisuutta? Voiko komissio selvittää tämän maksusitoumusten ja maksujen välisen eron syyt? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä korjatakseen maksusitoumusten ja maksujen välisen eron pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi toteutettavissa toimissa? Voiko komissio tehdä selvityksen kullekin jäsenvaltiolle maksetuista osuuksista jokaisen pienille ja keskisuurille yrityksille suunnitellun toimen osalta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1998) Suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetettävästä taulukosta selviävät ne sitoumukset ja maksut, jotka olivat toteutuneet vuoden 1998 helmikuuhun mennessä PK-yrityksille suunnatun SME-yhteisöaloitteen osana hyväksyttyjen ohjelmien osalta. Yhteensä Euroopassa osarahoitetaan erilaisia ohjelmia 1 060 miljoonalla eculla, josta 545 miljoonaa ecua on jo sidottu ja 303 miljoonaa ecua maksettu. Näiden lukujen välisiin eroihin on monia syitä. Kyseessä on tämän yhteisöaloitteen ensimmäinen ohjelmakausi, mikä on viivästyttänyt ohjelmien valmistelua ja hyväksymistä merkittävällä tavalla. Jotkut ohjelmat hyväksyttiin vasta vuonna 1997. Hyväksynnän viivästyminen on merkinnyt myös täytäntöönpanon viivästymistä, sillä on pitänyt luoda uusia kumppanuuksia ja saada ne toiminnallisiksi. On kuitenkin normaalia, että rakennerahasto-ohjelmien voimassaoloaikana maksut alittavat sitoumukset. Maksujen suorittaminen jatkuu kaksi-kolme vuotta sitoumusten viimeisestä päivämäärästä. Komissio kannustaa tarpeen mukaan seurantakomiteakokouksissa jäsenvaltioita nopeuttamaan aloitteen täytäntöönpanoa. Komissio helpottaa myös myöhemmin tänä vuonna SME-yhteisöaloitteen osana alkavien kokemustenvaihtohankkeiden täytäntöönpanoa. Hankkeet toimivat katalyyttinä parhaiden toimintatapojen kannustamiseksi ja toimien laadun parantamiseksi.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0747/98 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Kunnallishallinnon merkitys rakennerahastojen puitteissa Ottaen huomioon viimeaikaiset muutokset rakennerahastotukien saamista koskevan ohjelmakumppanuuden rakenteessa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, onko komissio samaa mieltä, että kunnallishallinto on erittäin tärkeä tekijä komission, jäsenvaltioiden ja alueiden välisessä kumppanuudessa? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, ettei kunnallishallinnon rooli vähene ohjelman toimeenpanijoiden olemassaolon vuoksi? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio on samaa mieltä siitä, että kunnallishallinto on olennainen alueellisen kumppanuuden osa-alue, ja sillä on vastuu yhteisön alueellisten ohjelmien toteuttamisessa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Komissio suhtautuu myönteisesti viimeaikaisiin muutoksiin alueellisten ohjelmien seurantakomiteoiden kokoonpanossa ja erityisesti työmarkkinaosapuolten ja kunnanvaltuutettujen sisällyttämiseen näihin komiteoihin. Kunnanvaltuutettuja on nyt kaikissa Englannin ja Walesin seurantakomiteoissa. Ohjelman toimeenpanijoilla ei ole alueohjelmia koskevaa päätäntävaltaa. Kaikki päätökset on tehtävä asianmukaisessa seurantakomiteassa, siten kuin kunkin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan liitteenä olevissa vakiolausekkeissa määrätään. Toimeenpanijoiden tai sihteeristöjen tehtävä on panna seurantakomitean päätökset täytäntöön. Komissio aikoo varmistaa myös jatkossa, että tehtävänjakoa noudatetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1763/98 neuvostolle esittäjä(t): Werner Langen (PPE) (8. kesäkuuta 1998)

Aihe: Ranskan savuketeollisuuden hintasopimus Ranskan hallituksen kanssa

Marraskuussa 1997 Ranskassa piti ottaa käyttöön 2,5 prosentin ylimääräinen tupakkavero taloudellisista ja terveyspoliittista syistä. Hallitus sopi kuitenkin ranskalaisen savuketeollisuuden kanssa vähimmäiskuluttajaverosta, jota sovelletaan vain 1 000 savukkeen yksikköön, jolloin suurpakkaukset eivät saa hintaetua. Esimerkiksi hampurilainen Reemtsma-yritys, joka muiden kilpailijoiden tavoin on edustettuna Ranskan markkinoilla eri tuotteilla, ei osallistunut tämän sopimuksen tekemiseen

Ranskan talous- ja valtiovarainministeriö hylkäsi Reemtsman hintailmoituksen kahden tuotteen (West ja West light - 25 kpl:n pakkaus) markkinoille tuonnin osalta ranskalaisen savuketeollisuuden kanssa tehtyyn sopimukseen viitaten. Lupa myönnettäisiin vain, jos hintaa nostettaisiin tuntuvasti. Vuoden 1997 lopulla kumpaakaan tuotetta ei otettu huomioon ¨Arreté d'Homologation¨ -menettelyssä. Uuteen hintailmoitukseen 28.1.1998 ei reagoitu. Maaliskuun alussa käydyssä keskustelussa Reemtsmalle ilmoitettiin hinta, jolla lupa myönnettäisiin, mutta yritys ei hyväksynyt tätä markkinastrategisista syistä. Lisäkeskustelut eivät johtaneet myönteisiin tuloksiin.

EY:n perustamissopimuksen 85 artiklassa

kielletään ¨yritysten väliset sopimukset [- -], joista seuraa, että kilpailu estyy, rajoittuu tai vääristyy yhteismarkkinoilla, ja erityisesti sellaiset sopimukset, päätökset ja menettelytavat:

a) joilla suoraan tai välillisesti vahvistetaan osto- tai myyntihintoja taikka muita kauppaehtoja¨.

Kysyn siksi neuvostolta:

1. Pitääkö neuvosto sitä, että Ranskan savuketeollisuus on suoranaisesti asettanut myyntihinnan alarajan Ranskan talous- ja valtiovarainministeriön kanssa tehdyllä sopimuksella, EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan g alakohdan kilpailumääräysten rikkomisena 85 artiklan yhteydessä? Jos pitää, miten se aikoo menetellä sitä vastaan?

2. Tietääkö neuvosto, millä perusteilla Ranskan hallitus sallii ja perustelee tällaisen horisontaalisen kartellin, jossa suoranaisesti määrätään hinta tai hinta-alaraja?

Vastaus (20. heinäkuuta 1998)

Sen perusteella, miten toimivalta jakautuu toimielimille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti, neuvosto voi vain ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kysymys kuuluu komission toimivaltaan erityisesti EY:n perustamissopimuksen 89 artiklan määräysten perusteella.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0949/98 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: GATT/WTO:n vaikutus eläinsuojeluun Pelko GATT:in kanssa syntyvistä vaikeuksista on johtanut siihen, että EU on ratkaisevasti rajoittanut kahta tärkeintä eläinsuojeluun tähtäävää toimenpidettään, nimittäin tuontirajoitusta, joka koskee sellaisista maista peräisin olevia turkiksia, joissa ansarautojen käyttö on sallittu, sekä myyntikieltoa, joka kohdistuu eläimillä testattuihin kosmeettisiin aineisiin. GATT/WTO:n avulla on todellakin mahdollista estää EU:ta ottamasta käyttöön uusia eläinten suojeluun tähtääviä toimenpiteitä, koska EU voi GATT-sopimuksen määräysten mukaan kieltää julmien pyydystysmenetelmien käytön omalla alueellaan, mutta se ei voi kieltää eläintuotteiden tuontia maista, joissa tällaisten menetelmien käyttö on sallittu. Onko komissio sitä mieltä, että GATT/WTO estää parannettujen eläinsuojelusäännösten käyttöönoton? Onko komissio myös sitä mieltä, että EU:n on otettava ohjat käsiinsä toukokuussa Genevessä pidettävässä WTO:n ministerikonferenssissa vakuuttamalla muut WTO:n sopimuspuolet tarpeesta uudistaa GATT/WTO, jotta voidaan varmistaa, ettei se estä sopimuspuolia toteuttamasta toimenpiteitä, jotka tähtäävä yksinomaan eläinsuojelua koskevien säännösten parantamiseen? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1998) On totta, että yhteisön Maailman kauppajärjestön (WTO) kanssa tekemän sopimuksen mukaiset velvoitteet ovat asioita, jotka on otettava huomioon kehitettäessä kauppaan mahdollisesti vaikuttavia toimenpiteitä myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemilla aloilla. Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus (GATT)/WTO ei kuitenkaan estä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina eläinten suojelemiseksi yhteisön alueella. Komissio ei mielestään voi yksipuolisesti määrätä yhteisön ulkopuolisia maita noudattamaan yhteisön eläinten suojeluun liittyviä tuotantonormeja. WTO:n säännöt eivät esimerkiksi salli, että yhteisö kieltäisi kosmeettisten tuotteiden tuonnin ainoastaan sillä perusteella, että niitä on testattu eläinkokeilla, vaikka yhteisö onkin määrännyt eläinkoekiellon noudatettavaksi yhteisön tuotteiden markkinoinnissa. Näiden tuotteiden tuonnin kieltämisen asemesta yhteisön olisi syytä keskittyä laatimaan monenvälisiä eläinsuojelunormeja. Yhteisön olisi aluksi saatava kauppakumppaninsa vakuuttuneiksi siitä, että niiden on muutettava toimintaansa yhteisön soveliaana pitämään suuntaan. Euroopan kuluttajilla pitäisi lisäksi olla mahdollisuus saada tietoa eläinsuojelullisista näkökohdista ostopäätöksiä tehdessään esimerkiksi pakkausmerkinnöistä. Ottaen huomioon sen, että eläinsuojelusta on tulossa yhä tärkeämpi kysymys maailmankaupassa, tämä asia voidaan vastedes ottaa käsiteltäväksi WTO:n yhteydessä. Mahdollisuus muuttaa WTO:n sääntöjä niin, että eläinsuojelunäkökohdat yleisemmin otettaisiin huomioon, otetaan esiin siinä yhteydessä, kun yhteisön neuvottelutavoitteet ennen seuraavaa WTO:n neuvotteluvaihetta määritellään.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1233/98 komissiolle esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) (9. huhtikuuta 1998) Aihe: Määrärahojen toteuttamisaste vuosina 1996 ja 1997 Kataloniassa Mikä oli EMOTR:n tukiosaston määrärahojen toteuttamisaste Kataloniassa varainhoitovuosina 1996 ja 1997? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Komissiolla ei ole yleensä alueittain eriteltyjä tietoja kansallisista luvuista. Espanja on kuitenkin erityistapaus: kyseinen jäsenvaltio on ilmoittanut vuodesta 1997 tiettyjen sellaisten itsehallintoalueiden osalta, joilla on olemassa hyväksytyt maksajalaitokset, menojen määrät itsehallintoalueittain. Siksi komissio voi antaa Kataloniaa koskevat tiedot: 41 000 miljoonaa pesetaa (noin 250,3 miljoonaa ecua) vuonna 1997.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1472/98 komissiolle esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) (13. toukokuuta 1998) Aihe: Suositusluonnos kotona tehtävästä työstä Viittaan esittämääni kirjalliseen kysymykseen E-1951/97 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s. 125. )) ja kysyn, mihin vaiheeseen komissio on edennyt sitoumuksessaan esittää kotona tehtävää työtä koskeva suositus, kun otetaan huomioon, että keskipitkän aikavälin sosiaalialan toimintaohjelma, jonka aikana kyseinen sitoumus tehtiin, on nyt päättynyt, ja että jäsenvaltiot korostivat työllisyyttä koskevien vuoden 1998 suuntaviivojen yhteydessä, miten tärkeää on kehittää uusia työmuotoja joustavilla, mutta samalla turvallisilla työmarkkinoilla. Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) Komissio antoi 27. toukokuuta 1998 suosituksen, jossa jäsenvaltioita kehotettiin ratifioimaan kotityötä koskeva Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimus N:o 177. Komission mielestä yleissopimuksen päämäärä, joka on velvoittaa sopimuksen ratifioineet jäsenvaltiot kehittämään kotityötä koskeva ohjelma, vastaa keskipitkän ajan sosiaalisessa toimintaohjelmassa (1995*1997) esitettyjä komission tavoitteita. Komissio suosittelee myös, että jäsenvaltiot ilmoittaisivat komissiolle 18 kuukauden kuluessa suosituksen julkaisemisesta tämän suosituksen mukaisesti toteuttamistaan toimenpiteistä. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella komissio tutkii tällöin, onko aihetta suunnitella yhteisön tasolla muita toimia ILO.n yleissopimuksen täydentämiseksi.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1117/98 komissiolle esittäjä(t): Paraskevas Avgerinos (PSE) (8. huhtikuuta 1998) Aihe: Armenialaisen luostarin haltuunotto Kyproksen miehitetyssä osassa Olen suuttumuksekseni saanut tietää Kyproksen turkkilaisten miehitysjoukkojen tyrmistyttävästä päätöksestä muuttaa miehitetyn Pohjois-Kyproksen alueella sijaitseva historiallinen Pyhän Magarin armenialainen luostari hotelliksi. Onko komissio saanut tiedon tästä päätöksestä ja jos on, mitä se aikoo tehdä, jotta Turkki viimeinkin lakkaisi rikkomasta julkeasti ihmisoikeuksia ja tuhoamasta historiallisia, koko ihmiskunnalle tärkeitä kulttuuriperinnön aarteita? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Katerina Daskalakin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-968/98 ((EYVL C 323, 21.10.1998, s. 100. )).
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1777/98 komissiolle esittäjä(t): Reimer Böge (PPE) (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Agenda 2000 ja WTO:n sopimukset 1. Voiko komissio selittää, millä arviointiperusteilla maataloustuet ryhmitellään WTO:n sopimusten mukaiseen nk. ¨siniseen laatikkoon¨ tai ¨vihreään laatikkoon¨? 2. Voiko komissio kertoa, mihin ryhmään Agenda 2000:ssa suunnitellut naudanlihan ja maidon suorat tuet voidaan luokitella? 3. Voidaanko Yhdysvaltain maatalouslaissa (Fair Act) vahvistettuja tukia pitää periaatteessa ¨vihreään laatikkoon¨ kuuluvina? 4. Voiko komissio vahvistaa, että tavoite uusista maatalouden ympäristönormeista ja niiden sisällyttämisestä maailmankaupan tuleviin sääntöihin vahvistettiin GATT-sopimuksissa? 5. Mitä mietintöjä tai suosituksia on tähän mennessä esitetty palvelujen kauppaa ja ympäristöä koskevan päätöksen 1 kohdan mukaisesti (EYVL L 336/265, 23.12. 1994)? 6. Mihin aloitteisiin komissio aikoo ryhtyä myös todella toteuttaakseen nämä sopimukset kansainvälisesti tai ehdottaakseen ja saadakseen aikaan muutoksia sopimuksen XIV artiklaan? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. heinäkuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1001/98 komissiolle esittäjä(t): Laura De Esteban Martin (PPE) (2. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhteisön kilpailut Miksi komissio on liittänyt avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 13.5.1997) koskevan ilmoituksen espanjalaiseen versioon vaatimuksen yliopistotasoista tutkinnosta, mutta tätä vaatimusta ei ole kilpailua koskevassa saksankielisessä versiossa? Miksi komissio on liittänyt avoimia kilpailuja KOM/A/720 ja KOM/A/721 (EYVL C 52 A, 28.2.1991) koskeviin espanjankielisiin ilmoituksiin vaatimuksen ylemmästä korkeakoulututkinnosta (titulo superior), mutta tätä vaatimusta ei ole liitetty muihin kyseisen kilpailuilmoituksen kieliversioihin? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 1998) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut Iñigo Hernández Mollarin ((Katso sivu 13. )) esittämiin kysymyksiin E-643/98 ja E-645/98, Jorge Salvador Méndez de Vigon ((Katso sivu 15. )) esittämään kysymykseen E-725/98 ja Antoni Gutiérrez Díazin ((Katso sivu 15. )) esittämiin kysymyksiin E-677/98 ja E-678; niissä kaikissa on kyse täsmälleen tästä samasta asiasta. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa ((EYVL C 145 A, 13.5.1997. )). Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/721 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T*82/92 ((EYVL C 52, 28.2.1991. )), Cortés Jiménez v. komissio, 3. maaliskuuta 1994 antamaan tuomioon.