ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/341

(2004/C 78 E/0359)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1746/01

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(15. kesäkuuta 2001)

Aihe: Katerinin, Pirgosin ja Korfun sairaalarakennusten valmistuminen

Komission vastauksessa kysymykseeni E-3160/00 (1), joka koski Katerinin, Pirgosin ja Korfun sairaaloiden rakentamisen viivästymistä, lausutaan muun muassa seuraavaa: ”Komissio pahoittelee sitä, että Kreikan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen kannalta näin merkittävät hankkeet viivästyvät. Komissio aikoo pyytää kreikkalaisilta viranomaisilta yksityiskohtaisempia tietoja kyseisten hankkeiden viivästymisen syistä ja niiden valmistumisnäkymistä eikä se epäröi tarvittaessa toteuttaa asianmukaisia taloudellisia toimia”. Komissio jatkaa: ”Koska eri toimintaohjelmista neuvotellaan parhaillaan, ei ole mahdollista tässä vaiheessa ennakoida, rahoitetaanko kyseisiä hankkeita yhteisön tukikehyksestä tällä ohjelmakaudella 2000—2006.”

1. Ovatko kreikkalaiset viranomaiset tiedottaneet komissiolle viivästymisen syistä ja hankkeiden valmistumisnäkymistä?

2. Minkä verran määrärahoja kuhunkin näistä kolmesta hankkeesta on käytetty (1994—1999)?

3. Aiotaanko kyseisten hankkeiden valmistumista loppujen lopuksi rahoittaa kolmannesta yhteisön rahoituskehyksestä?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(7. elokuuta 2001)

Komissio lähetti 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2082/93 (2) 24 artiklan nojalla 9. lokakuuta 2000 Kreikan viranomaisille kirjeen, jossa se pyysi yksityiskohtaista selvitystä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien kolmen sairaalan rakentamisen viivästymisen syistä ja sairaaloiden valmistumisnäkymistä.

Kreikan viranomaisilta 19. tammikuuta 2001 saatujen tietojen mukaan Pirgosin sairaalan rakentamisen on viivästynyt geologisista syistä. Katerinin ja Korfun sairaaloiden valmistumisen viivästyminen voidaan puolestaan lukea rakentamisesta vastuussa olevan valtionyrityksen sopimuskumppanin syyksi. Komissio tutkii parhaillaan, mihin jatkotoimenpiteisiin asiassa olisi syytä ryhtyä.

Ohjelmakaudella 1994—1999 Korfun sairaalalle myönnettiin rahoitusta 16,6 miljoonaa euroa, Katerinin sairaalalle 13 miljoonaa euroa ja Pirgosin sairaalalle 14,1 miljoonaa euroa.

Näiden kolmen hankkeen rahoitus yhteisön tukikehyksestä ohjelmakaudella 2000—2006 riippuu ensi tilassa kunkin toimenpideohjelman hallintoviranomaisten toimivallasta. Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan kolmen sairaalan valmistumista rahoitetaan yhteisön tukikehyksestä ohjelmakaudella 2000—2006.

(1) EYVL C 151 E, 22.5.2001, s. 84.

(2) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2082/93, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1993, asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 muuttamisesta (EYVL L 193, 31.7.1993).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3455/01 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle. Turvapaikanhakijoiden elinolot EU-maissa.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3455/01 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle (14. joulukuuta 2001) Aihe: Turvapaikanhakijoiden elinolot EU-maissa Koska mm. Belgian hallitus on arvostellut Tanskan uuden hallituksen suunnittelemia ulkomaalaispolitiikan muutoksia, pyydän komissiota esittämään selvityksen siitä, miten kukin EU-maa kohtelee turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia. Pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Taloudellinen tuki turvapaikanhakijaa kohti 2. Asumistuki turvapaikanhakijaa kohti 3. Taloudellinen tuki pakolaisiksi tunnustetuille henkilöille 4. Asumistuki pakolaiseksi tunnustettua henkilöä kohti 5. Taloudellinen tuki turvapaikanhakijan lasta kohti 6. Avoimissa pakolaiskeskuksissa oleskelevien pakolaisten prosentuaalinen osuus 7. Suljetuissa pakolaiskeskuksissa oleskelevien pakolaisten prosentuaalinen osuus 8. Taloudellinen tuki yhdistettyjen perheiden aikuisille 9. Taloudellinen tuki yhdistettyjen perheiden lapsille 10. Pakolaisten ja EU:n ulkopuolisista maista tulevien maahanmuuttajien koulutuksen saantia koskevat edellytykset 11. Pakolaisten ja EU:n ulkopuolisista maista tulevien maahanmuuttajien terveyspalvelujen saantia koskevat edellytykset António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2002) Komissio tilasi vuonna 1999 selvityksen(1), joka valmistui marraskuun alussa 2000. Selvityksessä käsitellään EU:n jäsenvaltioiden nykyistä oikeudellista kehystä ja hallintokäytäntöjä, jotka koskevat turvapaikanhakijoiden, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja muiden kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden vastaanotto-olosuhteita. Selvityksessä kerättiin tietoja jäsenvaltioiden nykyisistä oikeudellisista kehyksistä ja hallintokäytännöistä, jotka koskevat turvapaikanhakijoiden, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja muiden kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden vastaanotto-olosuhteita, ja analysoitiin ja vertailtiin kerättyjä tietoja. Sääntöjen ja käytäntöjen kartoitus ja vertaileva analyysi kattavat seuraavat alat: - järjestelyt heti saapumisen jälkeen - majoitus - koulutusmahdollisuudet (pääsy koulutukseen) - toimeentulo - sairaanhoito - pääsy työmarkkinoille - säilöönotto ja liikkumisvapauden rajoitukset - muita heikommassa asemassa olevien ryhmien erikoiskohtelu. Lisäksi selvityksessä tutkittiin seuraavia asioita: - vastaanotto-olosuhteiden erot, jotka liittyvät turvapaikkamenettelyn eri vaiheisiin sekä siihen, millaista suojelua on haettu tai myönnetty - suojelua hakevien henkilöiden tapausten käsittelyyn osallistuvien kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä kansalaisjärjestöjen roolit - jäsenvaltioiden yhteistyö turvapaikka-asioissa - jäsenvaltioiden ehdotukset nykyisten kansallisten lakien tai käytäntöjen muuttamiseksi. Selvityksen vertailevassa osassa ja sen maaraporteissa näyttäisi olevan kaikki pyytämänne tiedot. (1) http://europa.eu.int/comm/justice_home/unit/immigration_en.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3550/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Israelin ja Palestiinan välinen konflikti.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3550/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Israelin ja Palestiinan välinen konflikti Israelin ja Palestiinan välinen konflikti on kärjistynyt entisestään. Aikooko neuvosto ehdottaa yhdessä USA:n kanssa rauhan aikaansaamiseen sekä Israelin ja Palestiinan valtioiden tulevaisuuden varmistamiseen tähtääviä poliittisia toimia? Vastaus (25. kesäkuuta 2002) Laekenin Eurooppa-neuvosto (14.15. joulukuuta 2001) antoi julkilausuman, jossa esitetään yksityiskohtaisesti sen menettelytavan taustalla olevat periaatteet, jota EU noudattaa päättäväisesti edelleen, jotta Lähi-idän tilanteeseen löytyisi poliittinen ratkaisu. Väkivallan lisäännyttyä viime aikoina neuvosto vahvisti julkilausuman 28. tammikuuta 2002 ja on sen jälkeen jatkuvasti pitänyt tarkkaan silmällä tilannetta alueella. Barcelonassa 15.16. maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi Lähi-idästä julkilausuman, josta Euroopan unionin kanta käy selvästi ilmi. Kokouksen jälkeisinä päivinä tapahtuneiden käänteiden johdosta unionin ulkoministerit pitivät erityiskokouksen Luxemburgissa 3. huhtikuuta 2002, jonka päätteeksi vahvistettiin Barcelonassa esitetyt periaatteet ja päätettiin lähettää paikan päälle korkean tason valtuuskunta, jonka muodostivat Josep Piqué ja Javier Solana. Valtuuskunnan tehtävänä oli viedä unionin viesti, jossa kehotettiin erityisesti panemaan välittömästi ja täysimääräisesti täytäntöön Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1402. EU on luonnollisesti tietoinen siitä, että sen toiminta ei voi olla tehokasta, jos se toimii yksin. EU käyttääkin hyväkseen kaikki tilaisuudet edesauttaakseen edistyksen aikaansaamista muiden tärkeimpien toimijoiden kanssa käytävän vuoropuhelun ja yhteistyön avulla. EU on vakuuttunut siitä, että EU:n, Yhdistyneiden Kansakuntien, Yhdysvaltojen, Venäjän federaation ja arabimaiden päättäväinen ja yhtenäinen toiminta on välttämätöntä ja kiireellistä, jos poliittiset neuvottelut halutaan aloittaa uudelleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3160/01 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) neuvostolle. Moottoriajoneuvovero.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0026 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3160/01 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) neuvostolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Moottoriajoneuvovero Saksalainen Münchenissä työskentelevä ja Unkarissa asuva henkilö kulkee säännöllisesti autollaan näiden kahden maan välillä. Kyseisissä maissa kuten kauttakulkumaassa Itävallassa pätevät toisistaan poikkeavat, osaksi ristiriitaiset ajoneuvojen rekisteröintiä koskevat hallintomääräykset sekä vero- ja tullimääräykset, jotka aiheuttavat asianomaiselle henkilölle paitsi järjestelyvaikeuksia myös lisäkustannuksia. Aikooko neuvosto tehdä lähitulevaisuudessa niin jäsenvaltioita kuin ehdokasvaltioitakin sitovia sopimuksia, joissa määrätään kansallisten säännösten tunnustamisesta? Vastaus (13. toukokuuta 2002) Neuvosto haluaa muistuttaa parlamentin jäsenelle, että direktiiveillä 83/182/ETY ja 82/183/ETY säännellään voimassa olevan yhteisön oikeuden mukaan lopullisesti toiseen jäsenvaltioon siirrettyjen tai väliaikaisesti muussa kuin niiden rekisteröintijäsenvaltiossa käytettävien yksityisten moottoriajoneuvojen verokohtelua. Ehdokasvaltioiden kanssa parhaillaan käytävien neuvottelujen tavoitteena on, että kyseiset valtiot soveltavat yhteisön säännöstöä, joihin edellä mainitut kaksi direktiiviä sisältyvät, liityttyään yhteisöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3468/01 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) neuvostolle. Ydinvoimaloiden turvallisuusstandardit.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0036 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3468/01 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) neuvostolle (18. joulukuuta 2001) Aihe: Ydinvoimaloiden turvallisuusstandardit 1. Onko neuvosto valmis ryhtymään toimiin kaikkien unionin ydinvoimaloiden turvallisuusstandardien tarkistamiseksi? 2. Onko neuvosto valmis laajentamaan Kansainvälisen atomienergiajärjestön valtuuksia turvallisuustarkastusten tekemiseksi? 3. Onko neuvosto valmis julkistamaan tarkkoja tietoja tarkastusten tuloksista? 4. Onko neuvosto valmis puoltamaan Euratom-sopimuksen muutosta, joka vahvistaisi demokratisoitumista ja parantaisi parlamentin osallistumista asian käsittelyyn? Vastaus (13. toukokuuta 2002) Aluksi neuvosto haluaa korostaa, että ydinturvallisuutta yleensä ja ydinvoimaloiden turvallisuutta koskevat säännöt on selvästi erotettava toisistaan. Yleisellä tasolla Laekenin Eurooppa-neuvosto sitoutui säilyttämään korkean ydinturvallisuustason unionissa. Se tähdensi, että ydinlaitosten turvallisuutta ja varmuutta on tarpeen valvoa. Eurooppa-neuvosto pyysi säännöllisiä raportteja jäsenvaltioiden ydinenergia-alan asiantuntijoilta, jotka pitävät tiiviisti yhteyttä komissioon. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 luvussa on määräykset turvavalvonnasta. Neuvosto haluaa huomauttaa, että sitä vastoin ydinvoimaloiden turvallisuus ei kuulu yhteisön vaan jäsenvaltioiden toimivaltaan, sillä Euratom-sopimuksessa ei ole erityisiä määräyksiä, joilla yhteisölle annetaan siltä osin toimivaltaa. Tämän vuoksi EU:n tasolla ei ole kehitetty erityistä ydinlaitosten yhteisiä turvallisuusstandardeja koskevaa lainsäädäntöä. Vastuu ydinlaitosten turvallisuudesta on laitoksen haltijalla, joka toimii jäsenvaltion viranomaisten valvonnassa kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Ydinturvallisuutta koskevan yleissopimuksen, jonka osapuolia kaikki jäsenvaltiot sekä Euratom ovat, sekä turvallisuussuosituksia antavan Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) puitteissa jäsenvaltioiden turvajärjestelyjä valvotaan kuitenkin jo perusteellisesti. Euratom-sopimuksen tarkistaminen ei kuulu neuvostolle vaan hallitustenväliselle konferenssille. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisesti jäsenvaltion hallitus tai komissio voi tehdä neuvostolle ehdotuksia sopimusten tarkistamiseksi; toistaiseksi neuvostolle ei ole toimitettu tällaisia ehdotuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2696/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Ulkosuhteiden pääosaston myöntämä rahoitus.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0013 - 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2696/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Ulkosuhteiden pääosaston myöntämä rahoitus Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa kaikki hankkeet, joihin Liguria, Lombardia, Piemonte ja Aostanlaakso ovat osallistuneet vuosina 20002001 ulkosuhteiden pääosaston hallinnoiman rahoituksen yhteydessä, sekä hyväksyttyjen hankkeiden nimet? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemien Italian alueiden osalta yhtään hanketta ei ole rahoitettu vuosien 2000 ja 2001 aikana ulkosuhteiden pääosaston hyväksynnän alaisista budjettikohdista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3538/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja jäsenvaltioiden kehitysyhteistyötoimien keskinäinen täydentävyys.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3538/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: EU:n ja jäsenvaltioiden kehitysyhteistyötoimien keskinäinen täydentävyys Tiettävästi 1. kesäkuuta 2001 pidettiin kokous, jonka oli kutsunut koolle kehitysyhteistyön pääosaston pääjohtaja ja johon osallistui ulkosuhteiden pääosaston ja Europe Aid -yhteistyöosaston edustajia sekä vastaavantasoisia jäsenvaltioiden edustajia. Kokouksessa oli tarkoitus käsitellä kehitysyhteistyötoimien keskinäistä täydentävyyttä ja useita siihen liittyviä näkökohtia. Voiko komissio ilmoittaa, mitä päätöksiä kyseisessä kokouksessa tehtiin? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2002) Osana komission ja jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamista ja keskinäisen luottamuksen lisäämistä komissio järjestää kehitysyhteistyöstä vastaavien pääjohtajien kokouksia, joihin osallistuvat asiasta vastaavat jäsenvaltioiden pääjohtajat sekä kehitysyhteistyön ja ulkosuhteiden pääosastojen ja EuropeAid-yhteistyötoimiston pääjohtajat. Nämä kokoukset ovat täysin epämuodollisia; niitä varten ei laadita esityslistaa eikä niissä tehdä päätöksiä. Ne toimivat tilaisuutena keskinäiseen tietojenvaihtoon. Kahdessa viime kokouksessa (syyskuussa 2001 ja tammikuussa 2002) käsiteltiin lähinnä Afganistanin tilannetta, Monterreyn konferenssia kehitysavun rahoittamisesta sekä Maastrichtin sopimukseen perustuvia yhteensovittamisen, täydentävyyden ja johdonmukaisuuden periaatteita erityisesti uuden ohjelmasuunnitteluvälineen, maakohtaisten strategia-asiakirjojen, valossa. Näiden strategia-asiakirjojen laadintaan osallistuvat myös jäsenvaltiot, mikä vahvistaa huomattavasti täydentävyyttä ja yhteensovittamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3658/01 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) komissiolle. Laivanrakennusteollisuuden valtiontuet.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0104 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3658/01 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) komissiolle (15. tammikuuta 2002) Aihe: Laivanrakennusteollisuuden valtiontuet Erikoisalojen lehdet ovat kertoneet, että Saksan hallitus olisi valmis antamaan rahoitustukea merikuljetuksiin ja laivanrakennusteollisuudelle. Saksan hallitus on myös tehnyt maansa parlamentille ehdotuksen asiasta. Tällaiset toimet saattavat aiheuttaa kilpailun vääristymistä, ja niitä soveltavat muutkin jäsenvaltiot, jotka suojelevat suoraan tai välillisesti laivanrakennusteollisuuttaan ja merikuljetuksiaan. Mitä komissio voi kertoa tällaisesta käytännöstä ja miten se arvioi sen seurauksia muiden jäsenvaltioiden teollisuudelle? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2002) Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemasta Saksan hallituksen tukisuunnitelmasta meriliikenteelle ja laivanrakennusteollisuudelle. Joka tapauksesa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan antamaan komissiolle tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevista suunnitelmista niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Jos Saksa tämän velvoitteen mukaisesti ilmoittaa komissiolle tukisuunnitelmasta kyseisillä aloilla, suunnitelmaa tarkastellaan meriliikenteen valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen(1) sekä laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29. kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98(2) perusteella. (1) EYVL C 205, 5.7.1997. (2) EYVL L 202, 18.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2925/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Rajavalvonta ja terrori.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2925/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (24. lokakuuta 2001) Aihe: Rajavalvonta ja terrori Aikooko komissio sallia, että maat ottavat jälleen käyttöön rajavalvonnan, jos ne pitävät sitä tarpeellisena terroristien kiinni saamiseksi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa määrätään, että jäsenvaltio voi ottaa uudelleen käyttöön henkilöiden tarkastukset sisärajoilla, jos yleinen järjestys tai valtion turvallisuus sitä vaatii. Yhteisön oikeuden nojalla komissiolla ei ole toimivaltaa sen enempää sallia kuin kieltääkään tarkastusten käynnistämistä uudelleen sisärajoilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3706/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Salmonellatartunnat ja eläinlääkärin todistukset.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0224 - 0225



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3706/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Salmonellatartunnat ja eläinlääkärin todistukset Marraskuun puolivälissä 2001 erääseen skoonelaiseen pakastamoon saapui 22 tonnia sianlihaa. Espanjasta peräisin olevat lihat käsiteltiin pakastamossa. Kaikkien asiaankuuluvien todistusten mukaan lihassa ei ollut salmonellatartuntaa. Kävi kuitenkin ilmi, että lihassa oli salmonellaa. Ruotsin elintarvikeviraston silloin tällöin suorittamissa tarkastuksissa on aina paljastunut, että Ruotsiin tuoduissa lihaerissä on ollut salmonellaa, vaikka eläinlääkäreiden todistuksissa on ilmoitettu lihan olevan kunnossa. Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että virheellisiä eläinlääkäritodistuksia jakavat henkilöt menettävät oikeutensa ja että tämä ongelma korjataan? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2002) Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen komissio haluaa viitata hänen kirjalliseen kysymykseensä E-3304/01 antamaansa vastaukseen(1), joka käsittelee suurin piirtein samaa aihetta. Lisäksi on syytä täsmentää, että niiden sääntöjen mukaan, jotka koskevat salmonellan torjuntaa Ruotsiin vietävän tuoreen sianlihan osalta(2), on annettava todistus siitä, että salmonellaa ei havaittu silloin, kun kyseinen erä tutkittiin vahvistetun näytteenotto- ja analyysimenetelmän avulla. Tämä menetelmä on yhtä luotettava kuin käytössä olevat vastaavat kansalliset menetelmät. Salmonellan havaitseminen tuotteiden saapuessa määränpäähänsä ei siis välttämättä tarkoita, että tuotteita koskeva todistus on virheellinen. Mitä tulee seuraamuksiin, joita voidaan määrätä virheellisiä eläinlääkärintodistuksia antaville henkilöille, eläimiä ja eläintuotteita koskevien todistusten laadinnasta 17. joulukuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/93/EY(3) säädetään tietyistä vaatimuksista. Nämä toimenpiteet kuuluvat jäsenvaltioiden vastuulle. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto ottaa alakohtaisilla tarkastusmatkoillaan säännöllisesti huomioon toimivaltaisten viranomaisten antamien todistusten tarkastamisen. (1) EYVL C 115 E, 16.5.2002, s. 250. (2) Neuvoston päätös 95/409/EY, tehty 22. kesäkuuta 1995 (EYVL L 243, 11.10.1995), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 98/227/EY (EYVL L 87, 21.3.1998). (3) EYVL L 13, 16.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3657/01 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) neuvostolle. Laivanrakennusteollisuuden valtiontuet.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3657/01 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) neuvostolle (15. tammikuuta 2002) Aihe: Laivanrakennusteollisuuden valtiontuet Erikoisalojen lehdet ovat kertoneet, että Saksan hallitus olisi valmis antamaan rahoitustukea merikuljetuksiin ja laivanrakennusteollisuudelle. Saksan hallitus on myös tehnyt maansa parlamentille ehdotuksen asiasta. Tällaiset toimet saattavat aiheuttaa kilpailun vääristymistä, ja niitä soveltavat muutkin jäsenvaltiot, jotka suojelevat suoraan tai välillisesti laivanrakennusteollisuuttaan ja merikuljetuksiaan. Mitä neuvosto voi kertoa tällaisesta käytännöstä ja miten se arvioi sen seurauksia muiden jäsenvaltioiden teollisuudelle? Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen ymmärtänee varmasti, että neuvoston tehtävänä ei ole ottaa kantaa lehdistön väittämiin, jotka koskevat jonkun hallituksen aikomusta tukea meriliikennettä ja laivanrakennusteollisuutta. Joka tapauksessa arvoisa parlamentin jäsen on varmasti tietoinen siitä, että komission erityisyksiköt tutkivat systemaattisesti kaikki sellaiset kansalliset toimenpiteet, jotka saattavat aiheuttaa kilpailun vääristymistä, minkä vuoksi tilanteen arviointi ja tarvittaessa asianmukaisiin toimenpiteisiin ryhtyminen vilpillisen menettelyn korjaamiseksi kuuluu komission tehtäviin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3424/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Komission myöntämä rahoitus.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3424/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: Komission myöntämä rahoitus Komissio teki toukokuussa 1998 Migration News Sheetiä koskevan tutkimuksen. Voisiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt sen jälkeen, kun se esitteli raportin maahanmuuttopolitiikkaa käsittelevälle ryhmälle (MPG), joka on kyseisen julkaisun kustantaja, ja sen jälkeen, kun kyseinen järjestö oli jättänyt raporttia koskevat kommenttinsa komissiolle (melkein kolme vuotta sitten)? Maahanmuuttopolitiikkaa käsittelevä ryhmä jätti komissiolle 7. maaliskuuta 2001 (vuoden 2000 tukia koskevan sopimuksen ehtojen mukaisesti) talouskertomuksen, toimintakertomuksen ja pyynnön sovittujen tukien (VS/2000/0275) loppuosan siirtämisestä Migration News Sheetin julkaisemiseen vuonna 2000. Miksei komissio ole vastannut kyseiseen pyyntöön? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2002) Komission toteuttama tarkastus koski periaatteessa muuttoliikepolitiikkaa käsittelevälle ryhmälle (Migration Policy Group, MPG) vuosina 1996 ja 1997 myönnettyjä tukia. Tarkastuksesta vastuussa oleva yksikkö piti havaittujen väärinkäytösten vuoksi tarpeellisena laajentaa tarkastuskohdetta vuosia 1994 ja 1995 koskeviin asiakirjoihin. Selvittääkseen perusteettomasti maksettujen varojen määrän tarkastaja kehotti päätelmissään tuensaajaa laatimaan uudet, todellisiin kustannuksiin perustuvat tilitykset (varaukset eivät ole tukikelpoisia), toimittamaan tarkemmat selitykset laskuista, jotka koskevat Churches Commission for migrants in Europe -organisaatiota, sillä sen kirjanpitoa vuosilta 1995 ja 1996 ei ollut selkeästi eroteltu MPG:n kirjanpidosta, sekä esittämään asianmukaiset tositteet matkakuluista. Koska uudet tilitykset ja saadut tositteet eivät olleet täysin tyydyttäviä, oli tarpeen pyytää lisätietoja. Komissio ja MPG:n edustaja neuvottelivat aiheesta vuonna 1999 ja jatkoivat neuvotteluja vuonna 2000. Vuoden 2000 Migration News Sheet -julkaisua koskevaa maksatusta on lykätty, koska on haluttu ottaa huomioon tarve vaatia takaisin varoja tarkastettujen asiakirjojen perusteella. Tuloksena olevat veloituslaskut ja maksatus ovat parhaillaan käynnissä.