ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1660/02 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle. Rakennettua ympäristöä koskevat EU:n pakolliset saavutettavuusstandardit.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1660/02 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (11. kesäkuuta 2002) Aihe: Rakennettua ympäristöä koskevat EU:n pakolliset saavutettavuusstandardit Euroopan komission tiedonannossa Esteetön Eurooppa vammaisille(1) komissio sitoutui yhteistyössä teollisuuden ja käyttäjien kanssa määrittelemään alat, joilla on aiheellista ottaa käyttöön pakolliset, rakennettuun ympäristöön liittyvät EU:n saavutettavuusstandardit. Aikooko Euroopan komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille siitä, milloin se aikoo asettaa rakennettua ympäristöä käsittelevän työryhmän, jonka piti aloittaa työnsa vuoden 2002 puolivälissä? Katsooko Euroopan komissio, että tätä työtä koordinoimaan tarvitaan teollisuuden pääosaston rakennusyksikkö läheisessä yhteistyössä työllisyys- ja sosiaaliasioiden pääosaston vammaisyksikön sekä asianosaisten tahojen, myös vammaisjärjestöjen ja alan edustajien, kanssa? (1) KOM(2000) 284. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2002) Komission tiedonannon Esteetön Eurooppa vammaisille(1) seurannan yhteydessä komissio vahvistaa aikomuksensa perustaa työryhmä, jonka tehtävänä on määritellä aloitteet, joilla helpotetaan vammaisten liikkumista rakennetussa ympäristössä. Työryhmän koostumuksesta ja toimintatapaa koskevista määräyksistä ei ole vielä päätetty. Työryhmän pitäisi kuitenkin aloittaa toimintansa tämän vuoden kuluessa, jotta se saataisiin päätökseen Euroopan vammaisten teemavuonna 2003. Parlamentille voidaan luonnollisesti antaa tietoja työryhmän toiminnan etenemisestä. Asiaan liittyvät komission eri yksiköt osallistuvat työryhmän toimintaan. Vammaisjärjestöjen edustajia sekä niiden toimialojen edustajia ja asiantuntijoita, joita ongelma koskee, kuullaan tämän pohdinnan yhteydessä. (1) KOM(2000) 284 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0611/02 esittäjä(t): Geoffrey Van Orden (PPE-DE) komissiolle. Valtioneläkkeiden verotus EU:n viidessätoista jäsenmaassa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0065 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0611/02 esittäjä(t): Geoffrey Van Orden (PPE-DE) komissiolle (5. maaliskuuta 2002) Aihe: Valtioneläkkeiden verotus EU:n viidessätoista jäsenmaassa Ovatko valtioneläkkeet veronalaista tuloa kaikissa EU:n viidessätoista jäsenmaassa? Mikä on veroprosentti niissä valtioissa, joissa veroa peritään? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (11. huhtikuuta 2002) Komissio on ymmärtänyt, että valtioneläkkeillä tarkoitetaan etuisuuksia, jotka saadaan niin sanotuista ensimmäisen pilarin vanhuuseläkkeistä, jotka yleensä rahoitetaan jakoperiaatteella. Tällaiset valtioneläkkeet ovat periaatteessa henkilökohtaista veronalaista tuloa kaikissa jäsenvaltioissa. Niitä pidetään palkkatulona suurimmassa osassa tapauksia. Suurin osa jäsenvaltioista kuitenkin verottaa tällaisia etuuksia lievemmin kuin muista lähteistä saatavaa tuloa joko korottamalla verovähennyksiä tai myöntämällä ylimääräisiä ikäperusteisia verohyvityksiä tai vapauttamalla osan verotettavasta tulosta henkilökohtaisesta tuloverosta. Lisäksi jäsenvaltiot eivät yleensä peri eläkkeistä sosiaaliturvamaksuja, vaikkakin jotkin jäsenvaltiot saattavat periä tällaisia maksuja sairasvakuutusta varten soveltaen eläkeläisiin alempia yleisiä tariffeja kuin työikäisiin henkilöihin. Nämä toimenpiteet yhdessä sekä lakisääteisen marginaalituloveron progressiivisen järjestelmän vaikutus saavat aikaan sen, että valtioneläkettä saavien eläkeläisten välitön verotus on yleisesti ottaen kevyempää kuin työikäisten. Tällaiset toimenpiteet vaikuttavat siten, että ero eläkeläisten ja työssäkäyvien henkilöiden nettotuloissa on huomattavasti pienempi kuin ero heidän bruttotuloissaan. On kuitenkin syytä mainita, että yleensä valtioneläkettä saavien henkilöiden todellinen veroaste ei riipu pelkästään valtioneläkkeen määrästä vaan myös (usein oleellisesti) muiden verotettavien tulojen (esim. lisäeläkkeiden, vuokratulojen ja muiden säästöistä saatavien tulojen) määrästä. Lisäksi eläkeläisten verojen ja sosiaaliturvamaksujen määrä vaikuttaa heijastelevan valtioneläkkeiden runsautta ja siten eläkeläisten maksukykyä. Liitteessä 1 tehdään katsaus valtioneläkkeiden verotuksesta jäsenvaltioissa. Tämä liite lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0995/02 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle. Lainsäädännölliset alueet.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0995/02 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle (12. huhtikuuta 2002) Aihe: Lainsäädännölliset alueet Aikooko komissio antaa määrittelynsä termille Euroopan lainsäädännölliset alueet (legislative regions within Europe) ja luetella ne alueet, jotka kuuluvat tämän määritelmän piiriin? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (14. toukokuuta 2002) Komissio ei käytä omaa määritelmää termistä lainsäädännöllinen alue, eikä se myöskään voi antaa luetteloa tällaisista alueista. Tällaisten alueiden määritelmät ja niitä koskevat luettelot kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan niiden perustuslain määrittämissä puitteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1309/02 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Aguilar de Campoossa (Palencia, Espanja) sijaitsevan Fontanedan keksitehtaan sulkeminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0120 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1309/02 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (7. toukokuuta 2002) Aihe: Aguilar de Campoossa (Palencia, Espanja) sijaitsevan Fontanedan keksitehtaan sulkeminen Monikansallinen United Biscuits -yhtiö on päättänyt mielivaltaisesti sulkea Fontanedan keksitehtaan ilmoittamatta tästä ennalta yritysneuvostolle tai neuvottelematta päätöksestä erottaa työntekijät. Se väittää, että tehdas ei ole enää tuottava eikä se tuota riittävästi. Kyseinen monikansallinen yhtiö on kuitenkin päättänyt, että Fontanedan tuotanto siirretään sen Navarrassa ja Baskimaassa sijaitseviin tehtaisiin, jossa verotus olisi United Biscuitsille edullisempaa. Sulkeminen merkitsee työntekijöille ja 7 000 asukkaan kaupungille todellista katastrofia, joka johtaa koko alueen sosiaaliseen ja taloudelliseen perikatoon. Ympäröivät alueet ovat kärsineet jo aiemmin kaivosteollisuuden, maanviljelyn ja teollisuuden kriiseistä, asukkaiden määrä on vähentynyt ja ikärakenne vanhentunut vääjäämättömästi. Vuonna 2001 suljettiin ainakin viisi muuta Kastilia-Leónin alueella toiminutta yritystä, joissa työskenteli yli 1 500 työntekijää. Tällä autonomisella alueella työttömyysprosentti on kansallista keskiarvoa suurempi. Tehtaan sulkemisessa näyttää olevan kyse EU:n sisällä tapahtuvasta yrityssiirrosta veroetujen saamiseksi. Tässä tapauksessa vaikutukset työllisyydelle ovat kielteiset. Onko yhteisön lainsäädännön mukaista, että monikansallinen yhtiö ostaa María Fontanedan tuotemerkin ja sulkee sitten tehtaan siirtääkseen tuotannon muualle? Katsooko komissio, että kysymys voitaisiin ratkaista siten, että työntekijät säilyttäisivät oikeuden tuotemerkkiin, niin kuin Kastilia-Leónin hallitus on esittänyt, ja että muodostettaisiin osuustoimintayritys, joka voisi saada alueellisia, espanjalaisia ja eurooppalaisia tukia? Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa taatakseen, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan, erityisesti direktiivejä 98/59/EY(1) työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja 94/45/CE(2) työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä? (1) EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16. (2) EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 2002) Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin toukokuun 2002 istuntokauden kyselytunnilla María Rodríguez Ramosin esittämään suulliseen kysymykseen H-0312/02(1). Komissio arvostaa panosta, jonka osuuskuntien ja muun osuus- ja yhteisötalouden toiminta voi antaa työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen. Komissio ei kuitenkaan katso voivansa ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään ehdotukseen. Kyseisenkaltaisten hankkeiden tukemisesta päättäminen kuuluu ensisijaisesti asiaan liittyville kansallisille viranomaisille. (1) Kirjallinen vastaus, 14.5.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1642/02 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle. Jäteöljyn uudelleenkäyttö.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1642/02 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (3. kesäkuuta 2002) Aihe: Jäteöljyn uudelleenkäyttö Olen pohtinut ratkaisua jäteöljyn uudelleenkäytölle Euroopan unionissa siitä lähtien, kun minut valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi vuonna 1994. Huomautin jo silloiselle ympäristöasioista vastaavalle komission jäsenelle Ritt Bjerregardille, ettei direktiiviä 75/439/ETY(1) ole pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla jäsenvaltioissa. Saan edelleen valituksia, että direktiivissä säädettyä periaatetta, jonka mukaan jäteöljyistä huolehtiminen toteutetaan mahdollisimman paljolti kierrättämällä, ei komission antamista virallisista ilmoituksista huolimatta noudateta useimmissa jäsenvaltioissa. Miten komissio aikoo puuttua tähän epäkohtaan? (1) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 23. Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-1627/02 ja P-1642/02 (28. kesäkuuta 2002) Komissio on parlamentin jäsenten tavoin huolestunut jäteöljyhuollosta 16. kesäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/439/ETY muuttamisesta 22. joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 87/101/ETY ja eräiden ympäristöä koskevien direktiivien täytäntöönpanoon liittyvien kertomusten standardoinnista ja järkeistämisestä 23. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/692/ETY täytäntöönpanosta jäteöljyhuollon osalta ja erityisesti sen 3 artiklan käytännön toteutuksesta. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa tosiaankin vaaditaan, että jos se on teknisesti, taloudellisesti ja järjestelyjen kannalta mahdollista, on jäsenvaltioiden toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jäteöljyjen käsittelyssä annetaan etusija uudistamiselle. Komissio on käytettävissään olevien tietojen perusteella käynnistänyt vuosina 2000 ja 2001 rikkomisesta johtuvat menettelyt 13 jäsenvaltiota vastaan (kaikkia muita paitsi Italiaa ja Luxemburgia), koska ne eivät ole noudattaneet periaatetta, jonka mukaan etusija on annettava jäteöljyjen uudistamiselle, jos se on teknisesti, taloudellisesti ja järjestelyjen kannalta mahdollista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0803/02

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(20. maaliskuuta 2002)

Aihe: Skotlannissa tehdyt ympäristörikkeet

Ympäristöasioista vastaavan komission jäsenen syyskuussa 2001 Skotlantiin tekemän vierailun jälkeen on pitkään käyty keskustelua Skotlannissa tehdyistä ympäristörikkeistä.

Voisiko komissio ilmoittaa, montako Skotlantia koskevaa ympäristöasiaa on käsiteltävänä sekä mikä on Skotlannin tilanne tässä suhteessa muihin aloihin verrattuna?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. toukokuuta 2002)

On todettava, että komission käynnistämät EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaiset rikkomisesta johtuvat menettelyt kohdistetaan jäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin eikä jäsenvaltion yksittäisiin alueellisen tai paikallisen tason viranomaisiin. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että Skotlannissa on viime kuukausien aikana käyty keskustelua Skotlannin ympäristörikkomuksista.

Tällä hetkellä käsiteltävänä olevien Skotlantia koskevien ympäristöön liittyvien tapausten määrästä on mahdotonta esittää yksityiskohtaista erittelyä. Vaikka komissio kokoaa tiedot jäsenvaltioihin kohdistuvista rikkomisesta johtuvista menettelyistä ja julkaisee ne vuosikertomuksessa, annetut tiedot liittyvät jäsenvaltioiden kansalliseen tilanteeseen ilman alueellista tai paikallista erittelyä. On kuitenkin selvää, että Skotlantiin liittyviä tapauksia on suhteellisesti tarkasteltuna melko vähän mutta että ne usein liittyvät luonnonsuojeluun, vesialaan, jätealaan ja ympäristövaikutusten arviointiin. Uusimmassa vuosikertomuksessa yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (2000)(1) vahvistetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa (ja Skotlannissa) on monen muun jäsenvaltion tapaan meneillään ympäristörikkomuksista johtuvia menettelyjä juuri näihin aloihin liittyen.

Edellä mainituista syistä komissio ei pysty antamaan vertailukelpoista alueellista erittelyä siitä, missä suhteessa Skotlannin tilanne on muihin alueisiin. Jos kuitenkin otetaan huomioon tällä hetkellä muihin jäsenvaltioihin kohdistuvat rikkomisista johtuvat menettelyt tilanteissa, joissa yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta vastataan jäsenvaltiotasoa alemmalla tasolla, komissio ei katso, että Skotlantiin liittyvien tapausten suhteellinen määrä olisi huomionarvoinen.

(1) KOM(2001) 309 lopullinen, nide I.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1815/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Taloudellinen yhdentyminen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0249 - 0249



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1815/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (25. kesäkuuta 2002) Aihe: Taloudellinen yhdentyminen Voiko komissio antaa viimeisen saatavissa olevan vuoden luvut, viimeisten viiden vuoden luvut sekä viimeisten kymmenen vuoden luvut, jotka ilmoittavat muiden kuin maan omien asukkaiden hallussa olevien pörssinoteerattujen osakkeiden määrän kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa prosenttiosuutena kyseisen jäsenvaltion bruttokansantuotteesta? Voiko se myös ilmoittaa, kuinka suuri osa näistä osakkeista on muissa EU:n jäsenvaltioissa asuvien henkilöiden hallussa ja kuinka suuri osa niistä on yhteisön ulkopuolisissa maissa asuvien henkilöiden hallussa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2002) Komission (Eurostatin) on valitettavasti ilmoitettava arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se ei voi toimittaa hänen pyytämiään tietoja. Todennäköisin tietolähde olisi rahoitustilinpito kussakin institutionaalisessa sektorissa. Rahoitustilinpitoa koskevien tietojen keruujärjestelmä on perustettu ESA95-asetuksen siirto-ohjelmalla, toisin sanoen Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25. kesäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2223/96(1), jossa ei kuitenkaan edellytetä rahoitusvälineen osakkeet ja muut osuudet jakoa noteerattuihin osakkeisiin ja muihin eriin. Siinä ei ole myöskään ulkomaisen sektorin jakoa yhteisön sisäiseen ja ulkopuoliseen. (1) EYVL L 310, 30.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0721/02 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle. Lääkkeinä käytettävien yrttisavukkeiden tupakkavalmistevero.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0721/02 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle (14. maaliskuuta 2002) Aihe: Lääkkeinä käytettävien yrttisavukkeiden tupakkavalmistevero Viitaten komission vuonna 1997 antamaan vastaukseen Doeke Eisman kysymyksiin (E-0480/97(1) ja E-2484/97(2)) voin ilmoittaa, että Leeuwardenin tuomioistuin on antanut asiasta päätöksen. 1. Onko komissio tietoinen tästä päätöksestä? 2. Jos komissio on siitä tietoinen, mikä on komission kanta tähän kysymykseen, kun otetaan huomioon sen jäsenvaltioiden tilanteesta tekemän selvityksen? (1) EYVL C 319, 18.10.1997, s. 88. (2) EYVL C 82, 17.3.1998, s. 90. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2002) 1. Komissio on tietoinen Leeuwardenin tuomioistuimen 16. huhtikuuta 1999 antamasta tuomiosta (nro 1059/96, vuosi 19941995). 2. Muista valmistetun tupakan kulutukseen kohdistuvista veroista kuin liikevaihtoveroista 27. marraskuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/59/EY(1) 7 artiklan 2 kohdan soveltamisesta lääkkeinä käytettäviin yrttisavukkeisiin on keskusteltu valmisteverokomiteassa. Komitea tuli siihen tulokseen, että kyseisistä tuotteista pitäisi periä valmistevero, ellei kansallinen terveysviranomainen tai vastaava virallinen taho jäsenvaltiossa päätä lääkeluetteloon viitaten, että jotain tuotetta käytetään yksinomaan lääkinnälliseen tarkoitukseen. Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella Tanska on ainoa jäsenvaltio, joka on vapauttanut tällaiset tuotteet valmisteverosta. (1) EYVL L 291, 6.12.1995. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 12. helmikuuta 2002 annetulla neuvoston direktiivillä 2002/10/EY (EYVL L 46, 16.2.2002).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1405/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. NMBS:n maantiekuljetusyhtiön ABX:n yksityistäminen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1405/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (13. toukokuuta 2002) Aihe: NMBS:n maantiekuljetusyhtiön ABX:n yksityistäminen Belgian valtiollisen rautatieyhtiön NMBS:n uudelleenorganisoinnin yhteydessä sen tappiollinen maantiekuljetusyhtiö ABX, jolla on myös tytäryhtiöitä ulkomailla, aiotaan yksityistää. Lehtitietojen mukaan NMBS:n omaisuutta aiotaan samalla myydä pilkkahintaan ABX:lle. Esimerkiksi Brysselissä sijaitsevan Klein-Eiland-nimisen 70 000 neliömetrin suuruisen tontin kirjanpitoarvoksi on merkitty 10 000 euroa, vaikka kyseisen alueen todellisen arvon arvioidaan olevan yli 260 miljoonaa euroa. Voiko komissio kertoa, pitääkö se kyseisenlaista omaisuuden aliarvostamista yksityistettävälle tytäryhtiölle myymisen yhteydessä kilpailua ja valtiontukea koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisena? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2002) Komission tietojen mukaan SNCB aikoo muuttaa organisaationsa rakennetta ja muun muassa siirtää tiekuljetustoimintonsa, jotka SNCB suorittaa tällä hetkellä tytäryhtiöidensä kautta tuotemerkillä ABX, SNCB:n kokonaan omistamalle itsenäiselle yhtiölle (ABX Logistics Group). Tämän uudelleenorganisoinnin osana SNCB aikoo lisätä holding-yhtiön pääomaa maksuna osakkeista muun muassa varojensiirroilla. Komissiolle ei ole vielä annettu tietoja tämän uudelleenorganisoinnin rahoitukseen liittyvistä yksityiskohdista, ja siksi se ei voi, kuten parlamentin jäsen varmasti ymmärtää, ottaa kantaa siihen, liittyykö järjestelyyn valtiontukea, ja jos liittyy, olisiko se yhteisön kilpailua ja valtiontukia koskevien sääntöjen mukaista. Komissio harkitsee pyytävänsä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti Belgian viranomaisia tekemään ilmoituksen suunnitelmistaan uudelleenorganisoida SNCB/ABX.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0569/02 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Kirjallista kysymystä E-2783/00 koskeva kysymys.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0569/02 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Kirjallista kysymystä E-2783/00 koskeva kysymys Esitin komissiolle kirjallisen kysymyksen E-2783/00(1), jossa kysyin, ovatko Tanskan säännökset vakuuden vaatimisesta osakkuus- tai osakeyhtiötä perustettaessa yhteisön oikeuden mukaisia. Lähetin komissiolle myös asiaa koskevan kirjeen 27. maaliskuuta 2001. Näihin molempiin komissio vastasi palaavansa asiaan heti, kun se on saanut lisätietoja. Onko komissio saanut lisätietoja asiasta, niin että se voi vastata alkuperäiseen kysymykseeni? (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 95. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2002) Komissio on aloittanut arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamien säännösten perusteellisen tutkimuksen Tanskan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, joten se pystyy lähiaikoina vastaamaan kysymykseen, ovatko nämä säännökset EY:n perustamissopimuksen periaatteiden mukaisia sellaisina kuin tuomioistuin on niitä tulkinnut Centros-asiassa antamassaan tuomiossa. Kyse on yhtiön perustamiseen vaadittavasta minimipääomasta. Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jälkeen yhtiön perustamiseen vaadittavasta ajasta ja kustannuksista on tehty vertailuanalyysi. Tulokset on juuri julkaistu ja ne löytyvät osoitteesta: europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/support_measures/start-ups/benchmarking.htm. Minimipääoman hyödyllisyys osakeyhtiöissä on ajankohtainen aihe myös syyskuussa 2001 muodostetussa yhtiöoikeuden johtavien asiantuntijoiden ryhmässä, jonka tehtävänä on antaa komissiolle suosituksia yhtiöoikeuden uudistamiseksi. Ryhmä jättää raporttinsa heinäkuussa 2002. Sen asiassa antamilla suosituksilla saattaa olla merkittävä vaikutus yhtiöiden perustamiseen Euroopassa ja etenkin minimipääoman käsitteeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1230/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Telepass-etämaksulaitetta koskeva standardi.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0110 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1230/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 2002) Aihe: Telepass-etämaksulaitetta koskeva standardi Telepass-etämaksulaitteen käyttö on lisääntynyt viime vuosien aikana Italian maantieverkostossa. Tiedustelisin komissiolta, voitaisiinko tätä järjestelmää soveltaa muissa Euroopan unionin maissa, vai olisiko parempi ottaa käyttöön uusi ja nykyaikaisempi, koko Euroopan unionin alueen kattava järjestelmä erilaisten infrastruktuurien laskuttamiseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 2002) Telepass-järjestelmä on tosiaankin ensimmäinen etämaksujärjestelmä, joka on otettu käyttöön laajalti Euroopassa. Se otettiin käyttöön 1990-luvun alussa, ja sillä on Italiassa yli 2 miljoonaa tilaajaa. Tämän järjestelmän käyttöönottamiseen Italian rajojen ulkopuolella liittyy kuitenkin erilaisia ongelmia: - useimmat Euroopan valtiot ovat jo ottaneet käyttöön kansallisella tasolla Telepass-järjestelmästä eroavia etämaksujärjestelmiä (Portugali, Ranska ja Espanja), kun taas toiset valtiot käyttävät myös muita ratkaisuja (esim. Saksa ja Alankomaat). - eurooppalaiset standardisointielimet ovat useaan otteeseen hylänneet Telepass-järjestelmän standardisoinnin Euroopan tasolla. - tämä järjestelmä on nyt vanhentunut ja markkinoille on tullut kehittyneempiä tekniikoita, joilla voidaan esimerkiksi välttää vierekkäisten tiemaksukaistojen väliset radiohäirinnät, jotka ovat joissakin tapauksissa haitanneet Telepass-järjestelmän käyttöä. Koska kansalliset ja standardisointielinten yritykset ovat epäonnistuneet, komissio ehdottaa vuoden 2002 työohjelmassaan direktiiviä sähköisten tiemaksujen yhteentoimivuudesta Euroopassa. Komission toimet perustuvat muun muassa viime kuukausina suoritettuihin teknisiin töihin tutkimusta ja Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevissa hankkeissa. Kuten syyskuussa 2001 julkaistussa valkoisessa kirjassa Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika(1) ilmoitetaan, tavoitteena on ottaa käyttöön vuosina 20052008 Euroopan laajuinen tiemaksupalvelu, joka on saatavilla kaikkialla Euroopan laajuisessa tiemaksuverkossa kaikille ajoneuvotyypeille. Tämä palvelu ei sulje missään tapauksessa pois toisten järjestelmien samanaikaista käyttöä paikallisiin tai kansallisiin tarpeisiin. Palvelun on perustuttava uudenaikaiseen ja tehokkaaseen teknologiaan, joka on levinnyt kaikkialle Eurooppaan ja joka voi tarjota muita lisäarvopalveluja Euroopassa liikkuville autoilijoille ja kansalaisille. (1) KOM(2001) 370 lopullinen.