ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0943/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Tien rakentaminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0070 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0943/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (9. huhtikuuta 2002) Aihe: Tien rakentaminen Tiedotusvälineiden mukaan Madeiran aluehallitus aikoo uuden merenrantatien rakennustöiden yhteydessä rakentaa Jardim do Marín kuntaan rantaviivan ylittävän penkereen. Toteutuessaan hanke vaikuttaisi erittäin kielteisesti ekosysteemiin ja vaikeuttaisi lainelautailun harrastamista alueella, joka on lajin harrastajien keskuudessa kansainvälisesti tunnettu. Hankkeelle olisi olemassa vähemmän ympäristöön vaikuttavia linjausvaihtoehtoja, joten pyydän komissiolta seuraavia selvityksiä: 1. Onko Jardim do Marín kuntaan rakennettavalle merenrantatielle aiottu myöntää yhteisön rahoitusta? 2. Jos on, mikä on komission kanta suunniteltuun hankkeeseen ja mahdollisiin linjausvaihtoehtoihin, joilla olisi vähemmän kielteisiä vaikutuksia ympäristölle? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. kesäkuuta 2002) Toissijaisuusperiaatteen nojalla vastuu rakennerahastoista rahoitettavien hankkeiden arvioinnista ja valinnasta kuuluu alueellisille ja kansallisille hallintoviranomaisille. Komissio ei ole vielä saanut tietoa Jardim do Marín kuntaan rakennettavalle merenrantatielle myönnetystä rahoituksesta, ja se on pyytänyt selvitystä asiasta Portugalin viranomaisilta. Komissio muistuttaa myös, että 21. kesäkuuta 1999 annetun rakennerahastojen yleisiä määräyksiä koskevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaan kaikkien rakennerahastoista rahoitettavien hankkeiden tulee noudattaa yhteisön lainsäädäntöä, ja siten myös ympäristönsuojelua koskevia lakeja. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1327/02 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle. Kalatalouden tuet.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1327/02 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle (2. toukokuuta 2002) Aihe: Kalatalouden tuet Voiko komissio kertoa, mitkä yritykset kussakin jäsenvaltiossa saavat EU:n kalatalouden tukia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2002) Osana rakenneohjelmien seurantaa komissiolle toimitetaan vuosittain ohjelmien toteutusta koskeva kertomus; komission käytettävissä ei ole kuitenkaan rahoitettujen hankkeiden luetteloa. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 määritettyjen toimien täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. helmikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 366/2001(1) säännösten mukaisesti kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) rahoitetuista hankkeista on kuitenkin toimitettava asianmukainen luettelo komissiolle. Koska pelkästään ohjelmakaudella 19941999 KOR:sta myönnettiin tukea lähes 30 000 hankkeelle, komissio pyytää parlamentin jäsentä täsmentämään kysymystään ja ilmoittamaan siinä vuoden, investointityypin ja toteutetut toimenpiteet. (1) EYVL L 55, 24.2.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2171/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Azorien maataloustuotteiden kilpailukyvyn heikentyminen Poseima-ohjelman vaikutuksesta.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0256 - 0257



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2171/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Azorien maataloustuotteiden kilpailukyvyn heikentyminen Poseima-ohjelman vaikutuksesta Asetuksen (EY) N:o 1453/2001(1) liitteen II mukaisesti Madeiran itsehallintoalueella on oikeus tuoda tullitta tai sille myönnetyn kolmansia maita koskevan erityisaseman mukaisesti useita elintarvikkeita sillä ehdolla, ettei näitä tuotteita jälleenviedä kolmansiin maihin eikä muualle yhteisöön, paitsi asetuksen (EY) N:o 1453/2001 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa poikkeustapauksissa. Kyse on elintarvikkeista, joita tuotetaan myös Azoreilla, kuten sokeri, maito ja liha. Edellä mainitussa poikkeustapauksia koskevassa kohdassa sanotaan, että tämä kielto ei koske Azorien ja Madeiran välistä kauppaa. Näin ollen Azorien markkinoilla on tarjolla alihintaan edellä mainitun asetuksen nojalla Madeiralta tuotuja tuotteita. Oliko tämä komission tarkoitus, kun se esitti Poseima-ohjelmasta annetun asetuksen 3 artiklan 5 kohdan muuttamista? Jos näin ei ollut, eikö komissio täytäntöönpanoasetusten antajana pidä tarpeellisena selvittää, mihin tällä muutoksella pyrittiin, ja estää Azorien maataloustuotteisiin kohdistuva epäreilu kilpailu. Eikö komissio katso, että Azorien itsehallintoalueen saattaminen huonompaan asemaan Poseima-ohjelman soveltamisella kuin mikä sillä olisi perustamissopimuksen yleisten määräysten suoralla soveltamisella on vastoin perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan henkeä ja kirjainta? (1) EYVL L 198, 21.7.2001, s. 26. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. elokuuta 2002) Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja niistä tosiseikoista, joihin kunnianarvoisa jäsen on viitannut. Komissio ilmoittaa hänelle näistä tiedoista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1961/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Radioaktiivisen jätteen hallinta ja loppusijoittaminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0253 - 0253



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1961/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Radioaktiivisen jätteen hallinta ja loppusijoittaminen Kun otetaan huomioon komission 17. kesäkuuta 2002 antamaan lehdistötiedotteeseen IP/02/872 sisältynyt lausunto, jonka mukaan ydinfissio-ohjelmassa keskitytään radioaktiivisen jätteen hallintaan ja loppusijoittamiseen ja pyritään tiivistämään yhteistyötä jätteiden hallinnasta vastaavien EU:n kansallisten virastojen välillä, voiko komissio selittää, miksi se ei ole sisällyttänyt riippumattomia tutkimuslaitoksia ja hallituksista riippumattomia asiantuntijoita niiden tahojen luetteloon, joiden kanssa tehtävää tutkimusyhteistyötä komissio haluaa edistää? Philippe Busquinin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1961/02, E-1962/02 ja E-1963/02 (9. elokuuta 2002) Euratomin tutkimuksen puiteohjelma myötävaikuttaa eurooppalaisen tutkimusalueen perustamiseen ydinalalla ja sitä kautta myös siihen, että jäsenvaltioissa jo käynnissä olevia tutkimustoimia koskeva asiantuntemus jaetaan muiden kanssa ja tällaisten toimien koordinointi tehdään yhteistyössä. Ohjelmaan voivat osallistua kaikki oikeussubjektit, jotka tekevät tutkimusta ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla ja jotka täyttävät ohjelman osallistumissäännöissä vahvistetut kriteerit. Ohjelmaan voivat siis osallistua kaikki kriteerit täyttävät oikeussubjektit, jätehuollosta vastaavat kansalliset tahot, ydinteollisuus, yliopistot ja muut tutkimusorganisaatiot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1055/02 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle. Itsenäisten regulaattoreiden ryhmän kokoonpano.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0141 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1055/02 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle (17. huhtikuuta 2002) Aihe: Itsenäisten regulaattoreiden ryhmän kokoonpano 1. Voiko komissio ilmoittaa itsenäisten regulaattoreiden ryhmän (IRG) kokoonpanon? 2. Onko komissio valmis toimimaan sitä vastaan, että IRG:hen osallistuisi kansallisten hallitusten edustajia? 3. Missä määrin komissio katsoo hallituksen edustajien tai asiasta vastuussa olevien ministeriöiden virkamiesten mahdollisen osallistumisen olevan vastoin puitedirektiiviä? Jos komissio katsoo, että osallistuminen on vastoin puitedirektiiviä, mitä mahdollisuuksia komissiolla on rajoittaa IRG:n kokoonpano pelkästään itsenäisiin regulaattoreihin? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2002) Riippumattomien sääntelyviranomaisten ryhmä (IRG) perustettiin vuonna 1997 Euroopan kansallisten telealan sääntelyviranomaisten ryhmäksi, jossa nämä voivat keskenään vaihtaa kokemuksia ja näkemyksiä Euroopan telemarkkinoiden sääntelyyn ja kehitykseen liittyvistä kysymyksistä. Komissio ei ole ryhmän jäsen eikä osallistu sen kokouksiin. Uutta sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevaa sääntelyjärjestelmää ja ennen kaikkea puitedirektiiviä(1) sovellettaessa suunnitellaan eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän (ERG) perustamista. ERG:n perustamista koskevan päätösluonnoksen mukaan ryhmän tarkoituksena on tarjota kansallisten sääntelyviranomaisten ja komission välinen yhteyskanava, joka edistää sisämarkkinoiden kehittymistä ja mahdollistaa jäsenvaltioiden ja komission välisen avoimen yhteistyön sääntelyjärjestelmän yhtenäisen soveltamisen varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Päätösluonnoksen mukaan ryhmä koostuu sähköisiin viestintäverkkoihin ja -palveluihin liittyvien direktiivien käytännön tulkinnasta ja soveltamisesta vastaavien kansallisten sääntelyelinten johtajista tai näiden edustajista. Komissio on edustettuna kaikissa kokouksissa ja järjestää ryhmälle sihteeristön. Alustava luonnos komission päätösehdotuksesta ERG:n perustamiseksi on toimitettu parlamentin jäsenille. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY, annettu 7. maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi), EYVL L 108, 24.4.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0713/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Ihmisoikeudet.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0713/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (14. maaliskuuta 2002) Aihe: Ihmisoikeudet Vuonna 1995 annetun Barcelonan julistuksen hengen mukaisesti ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja perusvapauksien pitäisi olla tärkeällä sijalla EuroVälimeri-suhteissa. Valitettavasti Algerian tapauksessa murhia (noin 200 ihmistä kuussa menettää henkensä konfliktin takia), turvallisuusjoukkojen tai aseellisten ryhmittymien oletettavasti sieppaamien henkilöiden katoamisia, ihmisoikeusrikkomusten rankaisematta jättämistä ja kansalaisvapauksien kuten kokoontumis- ja sananvapauden rajoittamista tapahtuu joka päivä. Mikä on komission arvio nykytilanteesta Välimeren etelärannalla yleisesti ja erityisesti Algerian tilanteesta? Aikooko komissio ottaa käyttöön ihmisoikeuksien valvonta- ja seurantamekanismin Algerian ja muiden Välimeren maiden kanssa tehtyjen liittymissopimusten yhteydessä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Ferrerin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0602/02(1). (1) EYVL C 229 E, 26.9.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0956/02 esittäjä(t): Gilles Savary (PSE) komissiolle. Perusrakenteisiin liittyvän rahoituksen tukeminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0073 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0956/02 esittäjä(t): Gilles Savary (PSE) komissiolle (9. huhtikuuta 2002) Aihe: Perusrakenteisiin liittyvän rahoituksen tukeminen Onko yhteisön nykyisen lainsäädännön ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan laillista rahoittaa osittain sellaisen moottoritien rakentamista, jonka toimilupa on myönnetty jollekin yksityiselle toimijalle, sellaisen toisen moottoritien moottoritiemaksuista saatavalla tuotolla, jonka toimilupa on myönnetty samalle tai jollekin toiselle toimijalle? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 2002) Voimassa oleva yhteisön lainsäädäntö(1) ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö(2) edellyttävät, että raskaiden tavaraliikenteen ajoneuvojen (yli 12 tonnin kokonaispaino) moottoritiemaksut liittyvät kulloisenkin moottoritien infrastruktuurikuluihin. Muuntyyppisten ajoneuvojen (henkilöautojen, linja-autojen, kevyiden hyötyajoneuvojen) moottoritiemaksujen suuruus ei kuitenkaan kuulu yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Tämä tarkoittaa, että joissakin tapauksissa moottoritiemaksujen kokonaistuotot (kaikista ajoneuvoista) voivat ylittää kokonaiskulut. Toimija (hallitus tai yksityinen toimiluvanhaltija), jolla on oikeus saada ylijäämätuotto, saa luonnollisesti käyttää sen sopivaksi katsomallaan tavalla (esimerkiksi minkä tahansa investoinnin rahoittamiseen). (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1999, verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä (EYVL L 187, 20.7.1999). (2) Asia C-205/98 komissio v. Itävalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1488/02 esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) komissiolle. Päästökauppa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0215 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1488/02 esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 2002) Aihe: Päästökauppa Eräät sähkökaupan asiantuntijat ovat huomauttaneet, että esitetty päästökauppamalli johtaisi avoimilla sähkömarkkinoilla huomattavaan kuluttajahintojen nousuun. Myös komission julkaisemassa päästökaupan alkujakoa käsittelevässä raportissa (Evaluation of Alternative Initial Allocation Mechanisms in a European Union Greenhouse Gas Emissions Allowance Trading Scheme, NERA 2002) tuodaan esille, että päästöoikeuden hinta siirtyy avoimilla sähkömarkkinoilla hintoihin (nk. vaihtoehtoiskustannus). Onko komissio arvioinut päästökaupan vaikutuksia kuluttajahintoihin avoimilla sähkömarkkinoilla? Kuinka suuria kustannuksia sähkön kuluttajille tästä aiheutuu? Missä suhteessa näin syntyneet kustannukset ovat päästökauppajärjestelmän tuomiin ja komission aiemmin esittämiin kustannushyötyihin? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. heinäkuuta 2002) Mahdolliset sähkön hinnannousut riippuvat ilmastonmuutoksen ehkäisemiseksi valittavista välineistä. Komission tavoitteena on, että Kioton pöytäkirjan tavoitteisiin päästään kustannustehokkaasti siten, että minimoidaan ne kustannukset, joita pöytäkirjan velvoitteiden täyttämisestä aiheutuu eurooppalaisille kuluttajille. Päästökauppa on joustava väline, jonka avulla voidaan vähentää päästöjä kaikkien osallistujien kannalta kustannustehokkaasti. Arvioihin siitä, minkälaisia vaikutuksia Kioton sopimuksen täytäntöönpanolla on sähkön hintoihin vuosina 20082012, liittyy monia epävarmuustekijöitä. Ei näet voida varmasti tietää, miten sähkön hinnat kehittyisivät siinä tilanteessa, että uusia ilmastopolitiikkaan liittyviä toimenpiteitä ei toteutettaisi. Samoin hintojen tuleva kehitys riippuu edistymisestä muilla yhteisön politiikan osa-alueilla, kuten sähkö- ja kaasumarkkinoiden vapauttamisessa. Sähkön hintojen nousua on joka tapauksessa tarkasteltava sitä taustaa vasten, että kuluttajahinnat ovat monissa tapauksissa laskeneet tuntuvasti tähän mennessä toteutuneen sähkömarkkinoiden osittaisen vapautumisen myötä. Komissio ei pidä tarkoituksenmukaisena vertailua odotettavissa olevien sähkön hinnannousujen ja yhteisön tasolla toteutettavan päästökaupan tuomien kustannussäästöjen välillä. Tarkasteltaessa sähkön mahdollisia hinnannousuja ja yhteisön laajuisesta päästökaupasta saatavissa olevia kustannussäästöjä voidaan saada hyvin erilaisia tuloksia sen mukaan, mitä vaihtoehtoista toimintapaa oletetaan sovellettavan sähköntuotannon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi siinä tapauksessa, ettei käytettäisi päästökauppaa. Komissio on aineistossa, joka liittyy direktiiviehdotukseen kasvihuonekaasujen päästöjen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä, esittänyt joitakin arvioita päästökaupan avulla todennäköisesti aikaan saatavista kustannussäästöistä. Näiden arvioiden mukaan säästöt sähkön ja lämmön tuotannon alalla olisivat yli miljardi euroa vuodessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1385/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Kalastuspolitiikkaa koskevan tiedon saanti.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1385/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (6. toukokuuta 2002) Aihe: Kalastuspolitiikkaa koskevan tiedon saanti Yhteisen kalastuspolitiikan uudistamista koskevan ensimmäisen lakipaketin julkistamista lykätään taas vähintään kuukaudella. Kopioita käsiteltävänä olevasta ehdotuksesta on kuitenkin ollut vapaasti saatavina jo joidenkin viikkojen ajan. Useat kansalais- ja teollisuusjärjestöt saavat ilmeisesti käyttöönsä luonnoksia ehdotuksista, mutta parlamentin jäsenet eivät voi saada virallisesti kopioita edes ehdotuksen niistä osista, joista ei vielä edes neuvotella. Jotta tiedon saantiin liittyvät yhdenvertaiset mahdollisuudet toteutuisivat ja parlamentin jäsenten kuuleminen tapahtuisi järkevällä tavalla, aikooko komissio virallisesti tarkistaa eri sidosryhmille, muiden muassa parlamentin jäsenille, toimitettavia kopioita koskevia menettelytapojaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 2002) Komissio pyytää parlementin jäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin P-1319/02 (Catherine Stihler), P-1325/02 (Ian Hudghton) ja P-1341/02 (Struan Stevenson) annettuun yhteiseen vastaukseen(1). (1) Katso sivu 123.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1653/02 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Ilmansaasteet Kreikan ja EJTMin välisellä rajalla.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0205 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1653/02 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (11. kesäkuuta 2002) Aihe: Ilmansaasteet Kreikan ja EJTMin välisellä rajalla Kansanterveyden vaarantavia ilmansaasteita esiintyy Kreikan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (EJTM:n) välisellä rajalla. Kreikassa niitä on erityisen selvästi havaittavissa pohjoistuulten puhaltaessa. Liikkeellä olevien tietojen mukaan korkeat rikkidioksidipitoisuudet (SO2) ovat yli 1 600 mg/Nm3, mikä ylittää nelinkertaisesti Euroopan unionissa sallitut rajat. Kyseiset ilmansaasteet syntyvät EJTM:ssa Bitolan kaupungin alueella (17 km rajalta), missä toimii runsaasti rikkiä sisältävää ligniittiä polttoaineenaan käyttäviä sähköntuotantoyksiköitä, joissa ei ole erityisiä suodattimia saastepäästöjen vähentämiseksi. Ottaen huomioon, että kyseiset yksiköt vievät sähköenergiaa myös EU:hun (Kreikkaan), että ympäristönäkökulma vaaditaan otettavan huomioon unionin politiikassa sekä että kansanterveys, ympäristönsuojelu ja puhdas energia ovat ensisijaisina pidettyjä asioita, kysyn komissiolta: 1. Onko se tietoinen edellä mainituista seikoista, mitä mittauksia on viimeksi tehty ja mitä tietoja sillä on Kreikan ja EJTM:n välisellä raja-alueella esiintyvistä saastepäästöistä? 2. Onko totta, että EJTM:n Bitolan kaupungin sähköntuotantoyksiköiden rikkidioksidipäästöt (SO2) ylittävät suuresti Euroopan unionissa voimassa olevat raja-arvot ja että nämä vaaralliset kerääntymät kulkeutuvat ilmakehän kautta Kreikkaan? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä saastuttamisen lakkauttamiseksi alueella, ja mitä toimia EJTM on velvollinen toteuttamaan rajat ylittävän saastumisen välttämiseksi 1. kesäkuuta 2001 voimaan tulleen, EU:n ja EJTM:n välillä tehdyn vakautus- ja assosiaatiosopimuksen perusteella? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2002) Komissio ei ole tietoinen kysymyksessä mainituista kanteluista eikä mittaa saastepitoisuuksia EU:n ulkopuolisissa maissa. Vakautus- ja assosiaatiosopimus odottaa vielä ratifiointia, mutta se ei kuitenkaan sisällä mitään erityisiä ilmansaasteita koskevia velvoitteita entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle (EJTM). Siinä määritellään kuitenkin mahdollisiksi yhteistyöaloiksi paikallisen, alueellisen ja rajat ylittävän saastumisen (ilma, veden laatu, mukaan luettuina jäteveden käsittely ja juomaveden saastuminen) torjuminen ja tehokkaan seurannan toteuttaminen. Komissio edistää EJTM:n institutionaalisia valmiuksia ja maan ympäristölainsäädännön asteittaista mukauttamista vastaamaan yhteisön säännöstöä myöntämällä sille taloudellista tukea. EJTM:lle on jo myönnetty tähän tarkoitukseen yhteensä neljä miljoonaa euroa monivuotisesta ohjeellisesta ohjelmasta vuosiksi 20032004. Komissio pyrkii myös parantamaan EJTM:n valmiuksia ympäristöseurannan alalla tukemalla maan osallistumista Euroopan ympäristökeskuksen toimintaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1960/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Puhdas ydinenergia.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0251 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1960/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Puhdas ydinenergia Kun otetaan komission huomioon 17. kesäkuuta 2002 julkaisemaan lehdistötiedotteeseen IP/02/872 sisältynyt komission jäsen Busquinin lausunto, jonka mukaan ydinenergiaa koskeva keskustelu on pidettävä avoimena, jotta puhdas ydinenergia voitaisiin ottaa siinä huomioon, voiko komissio selvittää, millaista ydinenergiaa se pitää puhtaana? Ydinvoiman tuotantohan synnyttää väistämättä kiinteää ja nestemäistä radioaktiivista jätettä, ja radioaktiiviset neste- ja kaasupäästöt ovat tavallisia. Philippe Busquinin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1958/02 ja E-1960/02 (9. elokuuta 2002) Ydinvoiman kestävä käyttö tarkoittaa sitä, että polttoainetta on saatavana pitkällä aikavälillä kohtuulliseen hintaan ja että alan tekniikalla ei ole vahingollisia vaikutuksia ympäristöön tai yhteiskuntaan. Euratomin puiteohjelmassa tehtävä tutkimus edistää omalta osaltaan ydinfuusiotekniikan kehittämistä ja takaa ydinfission turvallisen käytön jatkossakin. Ydinenergiantuotannossa kuten miltei kaikessa teollisessa toiminnassa syntyy jätettä. Ydinenergia-alalla jäte on radioaktiivista ja sitä on käsiteltävä asianmukaisesti. Osa jätteestä on hyvin pitkään radioaktiivista, ja se on varastoitava turvallisesti kymmenien tuhansien vuosien ajaksi. Tällaista jätettä on kuitenkin vähän, ja se voidaan eristää täysin ihmisistä ja ympäristöstä sellaisin kustannuksin, jotka ydinenergia-ala kestää. Yksi jätehuollon periaatteista on, että tuotantoteollisuuden joka siis saa hyödyn ydinenergiasta on myös huolehdittava syntyvistä jätteistä. Tärkein erittäin vaarallisen radioaktiivisen jätteen loppusijoitustapa on hautaaminen tiiviisti suljetuissa säilytysastioissa syvälle maan alle kallioperään. Tutkimuksia jatketaan kuitenkin uusien keinojen löytämiseksi, joilla voidaan vähentää pitkäikäisten radionuklidien osuutta jätteessä ennen sen loppusijoitusta. Euratomin kuudennessa puiteohjelmassa tutkitaan sekä loppusijoitusta että toksisuuden vähentämismenetelmiä. Jäsenvaltiot ovat edistyneet hyvin tässä tutkimuksessa. Ydinlaitosten radioaktiivisten nestemäisten ja kaasupäästöjen on oltava Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen III luvussa määrättyjen turvallisuutta koskevien perusnormien mukaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1034/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Vastaamatta jääneet kysymykset EKP:n roolista Britannian eurokampanjassa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1034/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (15. huhtikuuta 2002) Aihe: Vastaamatta jääneet kysymykset EKP:n roolista Britannian eurokampanjassa Komissio ei ole vastannut yksityiskohtaiseen kysymykseeni (P-0435/02(1)), joka koskee Euroopan keskuspankin euromainontaa. Kysyn jälleen, miksi EKP, joka on riippumaton keskuspankki, kampanjoi euron puolesta Britanniassa? Onko tiedotus oma-aloitteista, vai onko Britannian hallitus pyytänyt EKP:tä järjestämään kampanjan? Mistä kampanjan rahoitus saadaan? Onko päätös euroon siirtymisestä kansallinen päätös, vai voivatko EU:n toimielimet lain mukaan puuttua siihen? Viitaten kysymyksen tähän osaan komissiolta alun perin saamaani vastaukseen korostan, että en nyt tarkoita jäsenvaltioiden velvoitteita. Lisäksi kysyn, kuinka paljon rahaa EKP:llä on käytettävissään tiedotuskampanjoihin? Millaiset rajoitukset koskevat kampanjoita, joita EKP voi rahoittaa tai panna alulle? (1) Katso sivu 46. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymykset, joihin ei ole vastattu, koskevat Euroopan keskuspankkia. Komissiolla ei ole valtuuksia eikä oikeutta vastata kysymyksiin Euroopan keskuspankin puolesta.