KIRJALLINEN KYSYMYS E-1892/01

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(28. kesäkuuta 2001)

Aihe: Taloudelliset suureet ja luova logistiikka Kreikassa

On sanottu ja kirjoitettu toistuvasti, että tietyt Euroopan unionin maat ovat turvautuneet luovaan logistiikkaan, joka, sillä tavoin kuin sitä käytetään, on ristiriidassa vakaus- ja kehitysohjelmien peruselementteihin kuuluvan julkisten vajeiden rajoittamistavoitteen kanssa.

Mitä komissio voi todeta tästä asiasta ja mitä konkreettisia toimia se toteuttaa tämän ilmiön rajoittamiseksi? Erityisesti kysytään, että jos virallisesti ilmaistun neuvoston näkemyksen mukaan Kreikan hallituksen toimittama vakausohjelma vuosiksi 20002004 on kasvun ja työllisyyden osalta kunnianhimoinen ja tulevat haasteet vaativat päättäväisempää uudistuspolitiikkaa, eikö komissio katso, että tällainen kehitys vaikeutuu entisestään, jos todella varmistuu, että kekseliään tilinpidon ansiosta Kreikan julkinen velka näyttää 56 yksikköä todellista alhaisemmalta? Näin nimittäin Kreikan parlamentille yhdessä paljastavien tosiasioiden kanssa esitetyssä syytöksessä väitetään. On sanottu esimerkiksi, että kun valtion talousarviossa vuonna 2000 virallisen julkisen vajeen lasketaan olleen 0,9 prosenttia BKTL:sta, Kreikan keskuspankin pääjohtajan loppuraportissa mainitaan, että hallituksen yleisten lainanottotarpeiden vuodeksi 2001 lasketaan olevan 4 prosenttia BKTL:sta. Mitä tietoja komissiolla on tästä tärkeästä asiasta? Onko se kiinnostunut tarkistamaan näiden syytösten paikkansapitävyyden ja missä määrin hallituksen rauhoittelevien vakuuttelujen katsotaan riittävän? Onko komissiolla tätä asiaa koskevia konkreettisia ja tarkistettuja tietoja? Kun otetaan huomioon, että jos julkisen vajeen todellista suuruutta on todella salailtu, seuraukset olisivat tuskalliset Kreikan tulevan taloudellisen vakauden kannalta ja sen lisäksi tämä voisi järkyttää myös EU:n vakautta. Näin siksi, että tulevien sukupolvien maksettavaksi koituva hinta olisi korkea, kun velkoja siirretään myöhemmille varainhoitovuosille osakeoptioilla, obligaatioiden muodossa saatavilla ennakkotuloilla ja myymällä velkakirjoja tulevia tuloja vastaan. Mikä on komission kanta Kreikan hallituksen ajamaan menettelyyn, jossa valtio saa pankkijärjestelmästä etukäteen ne varat, jotka Kreikalle tullaan maksamaan yhteisön kolmannesta tukikehyksestä, luonnollisesti korkeita korkoja ja provisioita vastaan, jotka kuormittavat vastaisia varainhoitovuosia? Tapahtuuko tällaista muissa koheesiomaissa?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(18. syyskuuta 2001)

Jäsenvaltioiden julkisen talouden tilaa arvioidaan säännöllisesti komissiolle toimitettujen tietojen perusteella EY:n perustamissopimuksen mukaisesti eli liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesti (kahdesti vuodessa) ja vakaus- ja kasvusopimuksen (lähentymis- ja vakaussopimusten) vaatimusten noudattamiseksi (kerran vuodessa). Julkista taloutta koskevat tiedot viittaavat julkisyhteisöihin, jotka käsittävät valtion, kunnat ja sosiaaliturvasektorin. Jäsenvaltiot ovat keränneet nämä tiedot vuoden 1995 Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää (EKT(1)) koskevassa neuvoston asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukaisesti. Komissio (Eurostat) varmistaa säännöllisesti, että toimitetut tiedot ovat asetuksen mukaiset.

Kreikka toimitti ensimmäisen vakausohjelmansa joulukuussa 2000 vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaisesti. Tuolloin julkisyhteisöjen alijäämä vuodelle 2000 arvioitiin 0,8 prosentiksi suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Komission arvion jälkeen neuvosto antoi lausuntonsa Kreikan vakausohjelmasta 12. helmikuuta 2001 komission suosituksen mukaisesti. Maaliskuussa 2001 annetussa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa julkisyhteisöjen alijäämä oli hieman suurempi eli 0,9 % suhteessa BKT:hen vuonna 2000. Avoimuusvaatimuksia noudattaen ilmoituksessa selitetään yksityiskohtaisesti budjettialijäämän (julkisen talouden tilinpito) vaikutus julkistalouden alijäämään (kansantalouden tilinpito). Tämän mukaan budjettialijäämä vuonna 2000 oli 4 % suhteessa BKT:hen (julkisen talouden tilinpito) ja valtiontalouden alijäämä oli 3,3 % suhteessa BKT:hen (kansantalouden tilinpidossa, EKT-95) ja sosiaaliturvasektorin ylijäämä oli 2,4 % suhteessa BKT:hen. Kreikan sosiaaliturvasektori on ollut viime vuosina huomattavan ylijäämäinen, mikä on osaltaan tasoittanut valtion ja kaikkien julkisyhteisöjen alijäämiä. Tilannetta voidaan selittää osittain sillä, että vaikka muutamat suurimmista eläkerahastoista ovat hyvin alijäämäisiä ja niitä tuetaan huomattavasti valtion talousarviosta, lukuisiin täydentäviin rahastoihin suoritetaan maksuja mutta niistä ei vielä makseta eläkkeitä, koska ne eivät ole vielä erääntyneet. Sosiaaliturvarahastojen ylijäämät johtuvat osittain 1990-luvulla suoritetuista uudistuksista.

Kreikan julkisesta velasta voidaan todeta, että maaliskuussa 2001 toimitetuista tiedoista kävi ilmi, että velka suhteessa BKT:hen laski ainoastaan 0,7 prosenttiyksikköä ja oli 103,9 % suhteessa BKT:hen vuonna 2000, vaikka vuoden 1999 lähentymisohjelmassa ennakoitiin paljon suurempaa vähennystä. Tämä kehitys johtui osittain Kreikan drakman ulkoisen arvon voimakkaasta laskusta vuonna 2000 aiheutuneista arvostusvaikutuksista Kreikan ulkoiseen velkaan. Vaikka velan suhde BKT:hen on supistunut vuodesta 1996, se on yhä varsin korkea ja ylittää viitearvon, joka on 60 % suhteessa BKT:hen EY:n perustamissopimuksen mukaisesti. Tästä syystä ja tuleviin haasteisiin valmistautumiseksi, joista varsinkin väestön vanhenemisen vaikutus julkisiin menoihin on tärkeä, komissio ja neuvosto ovat suositelleet, että Kreikka vahvistaa

julkista taloutta keskittymällä aluksi korkeisiin perusylijäämiin, joita tarvitaan yhä hyvin suuren julkisen velkaantuneisuuden vähentämiseksi nopeasti. Tällainen strategia onkin osa Kreikan ensimmäistä vakausohjelmaa. Kreikan hallitus toimittaa tarkistetun vakausohjelman vuoden 2001 loppuun mennessä.

Velan hoidosta ja rahoituksesta komissio toteaa, että hallitukset päättävät itse, millaisia rahoitusinstrumentteja ne käyttävät. Komissio kuitenkin valvoo säännöllisesti edellä mainittujen menettelyjen mukaisesti, että kaikissa toimissa noudatetaan kansantalouden tilinpidon vaatimuksia, ja varmistaa, että jäsenvaltiot tiedottavat toimistaan riittävän avoimesti. Silloin kun rahoitustoimien käsittelyä eivät koske nimenomaiset kansantalouden tilinpidosta vahvistetut säännöt, komissio tutkii jokaisen toimen erikseen tiiviissä yhteistyössä kaikkien jäsenvaltioiden kanssa. Tämän jälkeen annetaan yleinen suositus, jota kaikki jäsenvaltiot vastedes noudattavat. Tätä tapauskohtaista tutkimusmenetelmää käytettiin muutama vuosi sitten yksityistämisestä saatavien tulojen, velan kasvun ja nollakorkoisten obligaatioiden yhteydessä.

Komissio on kuitenkin kirjallisesti pyytänyt Kreikan viranomaisilta lisätietoja näihin järjestelyihin liittyvistä käytännöistä yhteisön tukikehysten (ohjelmakausi 20002006) mukaisesti.

(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, 25.6.1996, EYVL L 310, 30.11.1996.