ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2546/98

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle

(1. syyskuuta 1998)

Aihe: Ydinjätekuljetukset

1. On kulunut useita vuosia siitä, kun Euroopan parlamentin tutkintavaliokunta jätti kertomuksensa ydinmateriaalin käsittelystä ja kuljettamisesta ja kun asiaa koskeva direktiivi hyväksyttiin. Kun otetaan huomioon äskettäin tietoon tulleet valtavat raja-arvojen ylitykset radioaktiivisten jätteiden ja käytetyn ydinpolttoaineen kuljetuksissa, pitääkö komissio mielekkäänä uuden Euroopan parlamentin tutkintavaliokunnan perustamista?

2. Onko komissio kysyjän kanssa samaa mieltä siitä, että tietoon tulleet raja-arvojen ylitykset radioaktiivisten jätteiden ja käytetyn ydinpolttoaineen kuljetuksissa Saksan liittotasavallasta ja Sveitsistä Ranskaan ovat loukanneet Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen pohjautuvaa 3. helmikuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/3/Euratom(1)?

Mihin toimiin komissio aikoo direktiivin rikkomisen johdosta ryhtyä?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus

(5. lokakuuta 1998)

1. On selvästikin Euroopan parlamentin oma asia päättää siitä, onko tutkimus aiheellinen vai ei. Komissio katsoo kuitenkin, että seuraavat näkökohdat olisi syytä ottaa huomioon: a) nyt paljastuneiden tapausten lukumäärästä huolimatta näyttää selvältä, ettei yhteisön annosrajoja ole ylitetty, b) Ranskan ja Saksan viranomaisten tekemien tutkimusten lopulliset tulokset eivät ole vielä saatavilla, mutta niillä tulee luonnollisesti olemaan merkitystä tehtävän päätöksen kannalta, c) komissio aikoo itsekin tutkia näitä tuloksia kunhan ne ovat saatavilla ja kuulla kaikkia asianosaisia jäsenvaltioita sen varmistamiseksi, että tutkimusten johtopäätökset levitetään laajasti ja että kansallisella ja yhteisön tasolla ryhdytään tarvittaviin toimenpiteisiin.

2. Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä sekä yhteisöön ja yhteisöstä pois tapahtuvien radioaktiivisen jätteen siirtojen valvonnasta ja tarkkailusta annetun neuvoston direktiivin 92/3/Euratom(2) 3 artiklan mukaan "siirtoon kuuluvien välttämättömien kuljetustoimien on oltava radioaktiivisten aineiden kuljetusta koskevien yhteisön ja kansallisten säännösten sekä kansainvälisten sopimusten mukaiset".

Nyt kyseessä olevassa tapauksessa toiminnanharjoittajat ovat rikkoneet RID-määräysten (vaarallisten aineiden kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevien määräysten) liitteen VII mukaisia kansallisia säännöksiä. RID-määräykset sisältyvät kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevan yleissopimuksen (COTIF) lisäykseen B. Vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 96/49/EY(3) RID-määräykset otetaan käyttöön pakollisina kansallisessa ja yhteisön sisäisessä liikenteessä.

Näin ollen kansallisten viranomaisten tehtävänä on varmistaa, että tilanne korjataan. Komissio tulee tarkastamaan, että kansallisella tasolla ryhdytään tarvittaviin toimenpiteisiin.

(1) EYVL L 35, 12.2.1992, s. 24.

(2) EYVL L 35, 12.2.1992.

(3) EYVL L 235, 17.9.1996.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2387/98 esittäjä(t): Lyndon Harrison (PSE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Keski-Euroopan aika Kannattaako komissio sitä, että Yhdistynyt kuningaskunta siirtyisi Keski-Euroopan aikaan, mistä koituisi suunnatonta etua liike-elämälle, kaupankäynnille ja matkailualalle ja mikä johtaisi lasten henkiä vaativien liikenneonnettomuuksien määrän vähenemiseen? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1998) Yhteisön tehtävä aikaan liittyvissä kysymyksissä rajoittuu kesäajan noudattamissääntöjen ja erityisesti kesäajan alkamis- ja päättymispäivien harmonisointiin, jotta tavaroiden, palveluiden ja kansalaisten vapaa liikkuminen yhteisön alueella helpottuisi. Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista, mutta toissijaisuusperiaatteen mukaisesti komission mielestä aikavyöhykkeen valintaan liittyvät päätökset tehdään parhaiten kansallisella tasolla.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3106/98 esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Euroopan komission hallintovirkamiesten varallaololuettelon muodostamiseksi pidetyn kokeen mitätöinti Komissio järjesti 14. syyskuuta 1998 38:ssa Euroopan unionin eri puolilla sijaitsevassa keskuksessa hallintovirkamiesten kokeen varallaololuettelon muodostamista varten. Komissio päätti mitätöidä tämän kokeen 23. syyskuuta 1998. Päätöksen perustana olivat ilmeisesti valitukset koekysymysten pääsemisestä tietoisuuteen ennenaikaisesti ja kokeen valvonnassa havaituista puutteista. Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat kokeen mitätöinnin täsmälliset syyt? Onko kyseessä ensimmäinen kerta, kun koe mitätöidään, vai onko olemassa ennakkotapauksia? Mistä syistä kokeita on mahdollisesti aiemmin mitätöity? Voisiko komissio ilmoittaa, kuka on vastuussa eri koepaikoissa syntyneestä epäjärjestyksestä ja mitä seurauksia langetettiin? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen tällaiset tapahtumat tulevaisuudessa? Aikooko komissio korvata vilpittömästi toimineille ja nyt siis pettyneille kokeen osanottajille aiheuttamansa vahingon? Voiko komissio ilmoittaa kokeeseen osallistuneiden määrän? Järjestetäänkö koe uudestaan? Milloin se mahdollisesti tapahtuu?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3042/98

esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE) komissiolle

(8. lokakuuta 1998)

Aihe: Euroopan energiaperuskirjan kehitys

Euroopan energiaperuskirjan tavoitteena on turvata energia-alan sijoituksia ja edistää Keski- ja Itä-Euroopan energia-alan sijoituksia. Kun otetaan huomioon Venäjän tämänhetkinen kriisitilanne, sijoittajien kannalta on hyvin tärkeää, että heidän Venäjän sijoituksensa ovat turvattuina.

Viimeisten tietojen mukaan Ranska ei ole vielä ratifioinut sopimusta.

1. Mitkä EU:n jäsenvaltiot ja EU:n ulkopuoliset valtiot eivät ole vielä ratifioineet sopimusta?

2. Onko komissio tietoinen siitä, miksi Venäjä ei ole vielä ratifioinut sopimusta?

3. Onko komissio tietoinen Ranskan ongelmien luonteesta?

4. Koska Euroopan energiaperuskirja on tärkeä väline energia-alan investointien turvaamisessa Venäjällä, kun otetaan huomioon tämänhetkinen talouden tilanne, niin voiko komissio ryhtyä vielä toimiin ratifioinnin nopeuttamiseksi?

Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus

(20. marraskuuta 1998)

1. Jäsenvaltioista Ranska ja Irlanti eivät ole vielä ratifioineet energiaperuskirjasta tehtyä sopimusta. Muut sopimuksen allekirjoittajat, jotka eivät ole saaneet ratifioimismenettelyjään päätökseen, ovat Australia, Bosnia ja Hertsegovina, Islanti, Japani, Malta, Norja, Puola, Turkki, Valko-Venäjä ja Venäjän federaatio. Ukraina on saanut ratifioimismenettelynsä päätökseen mutta ei ole vielä tallettanut ratifioimiskirjaansa tallettajan huostaan.

2. Venäjän hallitus aloitti energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen ratifioimismenettelyn elokuussa 1996. Tähän mennessä duuma ei ole kuitenkaan ottanut esille tätä tärkeää asiaa, joka on yhä sen talouspoliittisen valiokunnan käsiteltävänä. Komissio on useita kertoja yrittänyt auttaa poistamaan duuman epäilykset. Helmikuussa 1997 energia-asioista vastaava komission jäsen osallistui duuman jäseniä varten järjestettyyn seminaariin selittääkseen ja edistääkseen energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen ratifiointia Venäjän federaatiossa. Moskovassa 1. huhtikuuta 1998 pidetyssä G8-ryhmän energiaministereiden kokouksessa komissio painotti jälleen kerran olevan tärkeää, että energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen allekirjoittajat ja ennen kaikkea Venäjän federaatio ratifioivat sen mahdollisimman pian.

3. Komissio ei tiedä mitään poliittista tai oikeudellista syytä, jonka vuoksi Ranskan olisi vaikea ratifioida energiaperuskirjasta tehtyä sopimusta. Ratifioimismenettely on jumiutunut parlamenttiin sen jälkeen, kun se keskeytyi vuonna 1997 kansalliskokouksen hajottamisen vuoksi. Senaatti on jo hyväksynyt ratifioinnin.

4. Komissiolla ei ole mahdollisuuksia nopeuttaa ratifioimismenettelyjä kansallisissa parlamenteissa. Se voi ainoastaan painottaa ratifioinnin merkitystä koko energiaperuskirjaprosessille ja erityisesti investoijien kannalta suotuisan ilmapiirin luomiselle siirtymämaissa.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2310/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Jätteiden käsittelyä koskevat suunnitelmat Kreikassa Pyytäisin saada tietää Euroopan komissiolta, onko Kreikka mukautunut yhteisön määräyksiin, jotka koskevat jätteiden käsittelysuunnitelmia, ja jos ei, kuinka Euroopan komissio aikoo reagoida sekä mitkä voivat olla Kreikalle määrättävät todennäköiset rahalliset sanktiot tästä mukautumatta jättämisestä, kun kyse on ongelmasta, joka liittyy välittömästi maan asukkaiden terveyteen ja sen luonnonympäristön tehokkaaseen suojeluun? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1998) Jätteistä annetussa direktiivissä 75/442/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/156/ETY(2), säädetään kansallisten viranomaisten velvoitteesta laatia jätehuoltosuunnitelmia (7 artikla), jotka käsittävät erityisesti hyödynnettävien tai käsiteltävien jätteiden lajit, määrät ja alkuperän, yleiset tekniset määräykset, tietynlaisia jätteitä varten tarvittavat erityisjärjestelyt ja sopivat paikat tai laitokset jätteiden hävittämiseksi. Vaarallisista jätteistä annetussa direktiivissä 91/689/ETY(3) viitataan direktiivin 75/442/ETY 7 artiklaan, ja myös siinä säädetään, että viranomaisten on "laadittava joko erillisinä tai osana yleisiä jätehuoltosuunnitelmia vaarallisten jätteiden kuljetusta ja käsittelyä koskevat suunnitelmat ja pidettävä ne yleisesti saatavilla". Pakkauksista ja pakkausjätteistä annetussa direktiivissä 94/62/EY(4) säädetään, että jäsenvaltioiden on sisällytettävä jätehuoltosuunnitelmiin erityinen luku pakkauksista ja pakkausjätteistä huolehtimisesta. Koska komissio ei ollut saanut edellä mainituissa direktiiveissä edellytettyjä jätehuolto-ohjelmia, se teki asiasta Kreikan viranomaisille virallisen ilmoituksen. Vastauksena ilmoitukseen Kreikan viranomaiset toimittivat lakiesityksen direktiivin 94/62/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Koska ohjelmia ei vieläkään ole laadittu direktiivien 75/442/ETY, 91/689/ETY ja 94/62/EY mukaisesti, komissio jatkaa rikkomisesta johtuvaa menettelyä Kreikkaa vastaan. Tuomioistuin vastaa velvoitteiden noudattamatta jättämisen toteamisesta. EY:n perustamissopimuksen 171 artiklassa määrätään, että jäsenvaltion on toteutettava yhteisön tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Jos jäsenvaltio ei toteuta yhteisön tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimenpiteitä, komissio voi saattaa asian yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi ja ehdottaa uhkasakon määrän, joka asianomaisen jäsenvaltion tulisi suorittaa ja jonka ainoastaan tuomioistuin voi vahvistaa päätöksessään(5). Komissio on vahvistanut EY:n perustamissopimuksen 171 artiklassa määrätyn uhkasakon laskentatavan 28. helmikuuta 1997 esittämässään tiedonannossa(6). (1) EYVL L 194, 25.7.1975. (2) EYVL L 78, 26.3.1991. (3) EYVL L 377, 31.12.1991. (4) EYVL L 365, 31.12.1994. (5) EYVL C 242, 21.8.1996. (6) EYVL C 63, 28.2.1997.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2270/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Ennenkuulumattomia menettelyjä Ateenan pörssissä Ateenan arvopaperipörssin kreikkalaiset sijoittajat, jotka ostivat Ellinika Petrelea -yhtiön osakkeita sen osakkeiden ensimmäisen kaupankäyntipäivän aikana joutuivat ennenkuulumattoman menettelyn eteen: suuri osa piensijoittajista ei saanut käsiinsä itse osakekirjoja. Se, ettei varsinaisia osaketodistuksia luovutettu ajoissa kaikille sijoittajille, johti markkinoiden vääristymiseen osakkeiden ensimmäisenä kaupankäyntipäivänä (30.6.1998). Tämän tuloksena monet saivat suunnattomia voittoja. Kun otetaan huomioon, että siitä lähtien, kun Ellinika Petrelea -yhtiön pörssiin listautumisesta oli ilmoitettu, oli voimassa sitoumus, että osakkeet tuotaisiin kaupattavaksi Ateenan arvopaperipörssiin vasta merkintäajan päätyttyä ja kaikkien osakkeiden tultua luovutetuiksi niihin oikeutetuille, niin viivästyksen aiheuttajat ovat syyllistyneet vakavaan rikkeeseen: kaikkia terveen kilpailun perusperiaatteita on rikottu ja tuhansia piensijoittajia petetty. Komissiolta kysytään: Kuinka se aikoo toimia, jotta tuhansien sijoittajien kärsimä vahinko korvattaisiin ja tämän ennenkuulumattoman tapauksen aiheuttajat saataisiin vastuuseen teostaan? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että hänen kysymyksessään esittämänsä asiat kuuluvat täysin kreikkalaisten valvontaviranomaisten toimivaltaan, eikä komissio näin ollen voi ryhtyä mihinkään toimenpiteisiin.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2562/98 esittäjä(t): Maren Günther (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Maamiinojen käyttö Kosovossa Mitä tietoja komissiolla on maamiinojen ja erityisesti henkilömiinojen viimeaikaisesta levittämisestä Kosovon konfliktialueella? Mihin toimenpiteisiin komissio pyrkii maamiinojen levittämisen lopettamiseksi? Suunnitteleeko komissio osallistumista miinanraivaustoimiin heti poliittisen tilanteen salliessa? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komissiolla ei ole käytettävissään erityisiä tietoja jalkaväkimiinojen käytöstä Kosovossa. Kyseisten aseiden mahdollinen käyttö on kuitenkin tässä tilanteessa erittäin valitettavaa. Euroopan unioni on Cardiffissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa ja sen jälkeen pidetyissä yleisten asiain neuvoston kokouksissa ilmaissut tuomitsevansa väkivallan käytön Kosovossa ja hyväksynyt useita taloudellisia toimia tilanteen parantamiseksi. Komissio on toteuttanut myös humanitaarisia toimia Kosovossa ja sen naapurivaltioissa yhteistyössä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa. Jugoslavian liittotasavalta ja Albania eivät ole allekirjoittaneet Ottawan sopimusta jalkaväkimiinojen kieltämisestä. Allekirjoittaminen on yleensä edellytyksenä miinanraivaukseen annettavalle yhteisön avulle, vaikka poikkeuksiakin voidaan tehdä. Joka tapauksessa komissio ei tue asiaan liittyviä toimia konfliktitilanteen jatkuessa. Jos saadaan todisteita siitä, että jalkaväkimiinoja käytetään ja etenkin jos siviiliväestö on tämän vuoksi vaarassa, komissio tuomitsee toimet ankarasti.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2916/98 esittäjä(t): Jean Baggioni (UPE) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Virkamiesten työmatkat - komission edustajien asema Erilaisissa virallisissa tilaisuuksissa näkee usein eri pääosastojen työntekijöitä, jotka kertovat olevansa Euroopan komission "edustajia". Voisiko komissio kertoa, missä määrin näillä virkamiehillä on kompetenssia edustaa sitä ja esiintyä sen nimissä? Voisiko se myös mainita, pyydetäänkö näitä virkamiehiä ilmoittamaan matkan kohteena olevien alueiden tai jäsenvaltioiden poliittisille tai hallinnollisille viranomaisille läsnäolostaan näissä tilaisuuksissa ja osallistumisestaan niihin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Jokaisen virkamiehen on noudatettava kaikissa olosuhteissa henkilöstösäännöissä säädettyjä velvollisuuksia. Säännöksiä on sovellettava luonnollisesti myös virkamatkoilla. Komissio täsmentää, että virallisiin tilaisuuksiin osallistuvilla virkamiehillä tai muilla toimihenkilöillä on oltava tähän pääjohtajan tai johtajan valtuutus. Nämä määrittävät myös etukäteen, osallistuvatko kyseiset virkamiehet tilaisuuteen vain tarkkailijoina, osallistujina vai järjestäjinä. Lisäksi virkamiehellä tai toimihenkilöllä on oltava asianmukainen matkamääräys, jonka mukaan hänellä on oikeus liikkua yhteisön alueella tai sen ulkopuolella. Jos kyseessä on yhteisön ulkopuoliseen maahan suuntautuva virkamatka ja erityisesti jos toimihenkilö osallistuu kansainvälisiin neuvotteluihin, asiasta sovitaan yhdessä asianosaisten ulkosuhteista vastaavien pääosastojen kanssa. Ensinnäkin virkamatkan tarkoitus tarkistetaan ja virkamatka hyväksytään, ja sen jälkeen virkamatkasta neuvotellaan kyseisessä maassa toimivan komission edustuston kanssa.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2879/98 esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Vakuutusyhtiöitä koskevan direktiivin 91/674/ETY rikkominen Julkisuuteen tulleiden ja komissiolle toimitettujen, asianosaisten esittämien syytösten mukaan Kreikan kehitysministeriö ei valvo siltä edellytettävällä tiukkuudella kyseistä Kreikan ja yhteisön lainsäädäntöä vaan sallii sen, että monilla vakuutusyhtiöillä on miljardien drakmojen suuruiset vajeet, joita ne yrittävät sääntöjen vastaisesti kattaa seuraavalla tilikaudella. Tämä käytäntö aiheuttaa vajeiden jatkuvan kasvun, jonka vuoksi vakuutettujen asema on epävarma ja muutamat yritykset ovat laittomasti päässeet pörssiin. Komissiolta kysytään, katsooko se niiden tietojen perusteella, jotka sillä on käytössään, että Kreikassa noudatetaan asianmukaisesti direktiiviä 91/674/ETY(1), ja mikäli näin ei ole, aikooko se ryhtyä tarvittaviin toimiin? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1) EYVL L 374, 31.12.1991, s. 7.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2974/98 esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Komission kilpailussa KOM/A/8-9-10-11-12/98 esiintyneet vakavat virheet Erään komission kilpailuun KOM/A/8-9-10-11-12/98 osallistuneen hakijan toimistooni lähettämän aineiston perusteella on selvää (kuten hakija saatekirjeessään esittää), että komission tilojen ulkopuolella oli saatavilla ja kierrossa kilpailua edeltävänä päivänä loogista ja matemaattista päättelykykyä mittaavan kokeen kysymykset kokonaisuudessaan (ja niiden vastaukset). Saamieni tietojen mukaan kilpailuun osallistunut henkilö jätti tästä valituksen valvojan raporttiin. Valvojan suhtautuminen oli esimerkillisen korrektia, mitä ei voi kuitenkaan todeta muusta koepaikalla olleesta henkilökunnasta. Pyytäisin komissiota selvittämään, mistä tällainen vakava virhe voi johtua ja ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin vastuussa olevien henkilöiden löytämiseksi. Tiedustelisin edellä esitettyjen vakavien seikkojen perusteella, aikooko komissio mitätöidä tämän kokeen?
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2891/98 esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeuksien loukkaukset Kolumbiassa Ihmisoikeusjärjestöjen, esim. Amnesty Internationalin mukaan ihmisoikeuksien loukkaaminen on hyvin yleistä Kolumbiassa. Tilanne San Jose de Apartadessa näyttää vakavalta. Onko komissio tietoinen San Jose de Apartaden tilanteesta ja mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut, jos on, tämän kysymyksen saattamiseksi kolumbialaisten viranomaisten tietoon? Rahoittaako komissio jollain tavalla Kolumbian pakolaisryhmiä? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1998) Komissio seuraa tarkkaan ja huolestuneena ihmisoikeustilanteen kehittymistä Kolumbiassa; kokonaisuudessaan tilanne on heikko. Komissio on useaan otteeseen ilmaissut Kolumbian viranomaisille olevansa huolestunut maassa vallitsevan tilanteen vakavuudesta niin ihmisoikeuksien kuin humanitaarisen oikeuden suhteen ja pyytänyt viranomaisia sitoutumaan päättäväisemmin tilanteen parantamiseen. Komissio on tietoinen San José de Apartaden tilanteesta, joka on vain yksi esimerkki huolestuttavista olosuhteista. Bogotassa edustettuina olevien EU:n jäsenvaltioiden suurlähettiläät ja komission edustuston päällikkö vierailevat ajoittain aseellisen selkkauksen leimaamilla alueilla osoittaakseen tukensa julmuuksien uhreille ja kertoakseen tilanteesta kansainväliselle yhteisölle. Komission toiminnassa etusijalla ovat hankkeet, joilla edistetään ihmisoikeuksien kunnioittamista Kolumbiassa sekä näiden oikeuksien loukkauksien seurantaa. Komissio toimii asiassa kolmella tavalla: - lujittamalla kansainvälisen yhteisön läsnäoloa maassa (Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusasiain päävaltuutetun alaisuudessa toimivien kansainvälisten tarkkailijoiden rahoituksen uusiminen; tarkkailijoiden tehtävänä on seurata koko maan ihmisoikeustilannetta), - rahoittamalla demokratian ja ihmisoikeuksien puolesta toimivien paikallisten kansalaisjärjestöjen hyväksi toteutettavia hankkeita, - irrottamalla vuosien 1997-1998 aikana 11 miljoonaa ecua humanitaariseen apuun väkivallan takia asuinsijoiltaan siirtymään joutuneille väestönosille.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3044/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: EU:n rahoitus kaupan alalla Voiko komissio ilmoittaa prosenttiosuuksina, kuinka paljon EU:n varoja on myönnetty kaupan alalle seuraavista budjettikohdista ja, jos mahdollista, mikä on kunkin jäsenvaltion osuus? 1. Budjettikohta B3-4000 Teolliset suhteet ja sosiaalinen vuoropuhelu 2. Budjettikohta B3-4002 Työntekijäjärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet 3. Budjettikohta B3-4003 Yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa 4. PO XXIII:n hallintomäärärahat kaupan ja pk-yritysten tukemiseksi 5. Leonardo-ohjelma Voiko komissio myös ilmoittaa, miten ja kuinka paljon kaupan alan työmarkkinaosapuolet saavat rahoitusta EU:n budjettivaroista ja mikä on kunkin jäsenvaltion osuus? Komission jäsenen Christos Papoutsiskomission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Blakin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2097/98(1). (1) Katso sivu 14.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2405/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) neuvostolle (28. heinäkuuta 1998) Aihe: Suunnitelmat Ison-Britannian ydinasevarustuksen puolittamiseksi 1. Onko neuvosto tietoinen Ison-Britannian hallituksen suunnitelmista vähentää armeijansa ydinaseiden iskuvoima puoleen nykyisestä? 2. Eikö neuvosto katsokin, että Ison-Britannian hallituksen olisi neuvoteltava tällaisista radikaaleista toimista NATO- ja EU-kumppaniensa kanssa ennen päätöksen tekemistä? 3. Onko neuvosto valmis kehottamaan Ison-Britannian hallitusta vähentämään ydinkärkiensä määrää vasta, kun seuraavat ehdot täyttyvät: a) Ison-Britannian ydinkärkien vähentäminen ei heikennä Euroopan puolustuksen iskuvoiman yhtenäisyyttä näinä aikoina, kun monet EU:n jäsenvaltiot säästävät puolustusmenoissa; b) Venäjä on ratifioinut START-sopimuksen ja c) Intia ja Pakistan allekirjoittavat ydinsulkusopimuksen? Vastaus (16. marraskuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen on varmaankin tietoinen siitä, että neuvostossa ei käsitellä puolustukseen liittyviä kansallisia toimenpiteitä.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3190/98 esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: EU:n ja tiettyjen Aasian maiden kauppa Voisiko komissio antaa luvut osoittaakseen muutokset, jotka ovat tapahtuneet EU:n kokonaistuonnissa ja -viennissä kunkin seuraavan maan osalta menneiden kolmen vuoden aikana: Thaimaa, Indonesia, Malesia, Singapore, Taiwan, Hong Kong, Kiinan kansantasavalta, Japani? Voisiko komissio antaa erittelyn viennistä ja tuonnista yksittäisten jäsenvaltioiden ja näiden maiden välillä? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1998) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan Eurostatin julkaisuun "External and Intra-European Union Trade - Monthly Statistics" (sivut 42-43 ja 88-95)(1). (1) Eurostat 10/1998-6B.