ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1421/98

esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) komissiolle

(28. huhtikuuta 1998)

Aihe: Siniset liput

Näin kesän kynnyksellä tullaan todennäköisesti myöntämään suuri määrä sinisiä lippuja. Ottaen huomioon, että näiden lippujen myöntäminen koskee jossain määrin myös komissiota, sillä se tiedottaa uimaveden laadusta jne., niin miten se aikoo valvoa sitä, että näiden lippujen myöntämisessä ei tapahdu väärinkäytöksiä?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus

(26. toukokuuta 1998)

Sinisten lippujen kampanjaa hoitaa valtioista riippumaton järjestö Foundation for environmental education in Europe (Euroopan ympäristökasvatussäätiö, FEEE), jonka toimipaikka on Kööpenhaminassa Tanskassa. Järjestöllä on jäsenvaltioissa alajärjestöjä, jotka arvioivat sinistä lippua hakeneet rannat. Arvioinnissa otetaan huomioon neljä keskeistä edellytystä, joille on vahvistettu sekä pakolliset että ohjeelliset kriteerit: ympäristökasvatus, ympäristötiedotus, ympäristöhallinto ja veden laatu (jotka perustuvat(1) uimaveden laadusta 8. joulukuuta 1975 annettuun neuvoston direktiiviin 76/160/ETY) sekä turvallisuus ja palvelut.

Komissio ei aio toteuttaa mitään erityisiä valvontatoimenpiteitä sinisten lippujen myöntämiseen liittyvien väärinkäytösten estämiseksi. Ennen kuin rannalle myönnetään sininen lippu, osallistujamaiden kansallinen sinisen lipun lautakunta arvioi hakemuksen. Maasta riippuen lautakuntaan kuuluu kansallisen sinisen lipun järjestön lisäksi mahdollisesti myös veden laadun, ympäristönsuojelun ja turvallisuuden asiantuntijoita tai kansallisten viranomaisten edustajia. Jos kansallinen lautakunta ei pääse yksimielisyyteen yksittäisestä hakemuksesta, päätöksen tekee FEEE:n Euroopan lautakunta, johon kuuluu FEEE:n johtokunnan jäseniä ja komission edustaja.

Uimakauden aikana kansallinen ja Euroopan sinisten lippujen järjestö voi käydä sinisen lipun saaneilla rannoilla ilmoittamatta siitä etukäteen. Jos todetaan, että ranta ei täytä sinisen lipun myöntämisen edellytyksiä, oikeus lipun käyttöön evätään, kunnes tilanne on korjattu. Sinisen lipun kampanja perustuu laajaan yleisön tietoisuuteen, osallistumiseen ja valistamiseen. Näin ollen voidaan olettaa, että rannalla kävijät ilmoittavat kansalliselle ja Euroopan järjestölle, mikäli he havaitsevat puutteita.

Kampanja on jatkunut jo kymmenen vuotta, ja sen aikana on ilmoitettu vain muutamia todellisia puutteita.

(1) EYVL L 31, 5.2.1976.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1243/98 esittäjä(t): Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) komissiolle (9. huhtikuuta 1998) Aihe: ETA:n rahoitusmekanismista Burgosin kaupungille myönnetty tuki Euroopan investointipankki myönsi joulukuussa 1996 350 miljoonan pesetan tuen Burgosin linnan ympäristön kunnostushankkeelle. Napoleonin joukkojen tuhottua linnan jäljellä on enää vain muutamia raunioita muistona paikalla seisseestä linnoituksesta, jotka on suojeltu sellaisenaan julistamalla ne kulttuuriperintöön kuuluvaksi. Kulttuuriasioista ja kyseisestä hankkeesta vastaava kaupunginvaltuutettu on ilmoittanut aikeistaan muuttaa tuen kohdetta ja käyttää sen uuden linnan rakentamiseen nykyisille raunioille, jonka jälleenrakennus on määrä aloittaa viipymättä: Toteutuessaan hankkeella olisi vakavia seurauksia maiseman kannalta, ja se muuttaisi merkittävästi kuvaa Burgosin katedraalista, jonka UNESCO on julistanut "Maailman kulttuuriperintöön" kuuluvaksi. Voisiko komissio selventää, voiko yhteisö, jolle on myönnetty ETA:n rahoitusmekanismista tukea EIP:n kanssa tehdyllä sopimuksella, yksipuolisesti muuttaa tuen kohdetta? Mitä mieltä komissio on siitä, että kulttuuriperinnön suojeluun myönnettyä EU:n rahoitusta voidaan päinvastoin käyttää kulttuuriperintöä vahingoittaviin hankkeisiin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998) Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmästä myönnettiin yhteensä 5 200 miljoonaa pesetaa Castilla y Leonin kaupunkialueen uudistamista varten lokakuussa 1996. Tästä määrästä rahoitusjärjestelmäkomitea antoi 310 miljoonaa pesetaa Burgosin kaupungille Burgosin linnan raunioiden kaivaus- ja lujitustöihin. Komissio vahvistaa, että Burgosin kaupunki ei voi yksipuolisesti muuttaa tuen tavoitetta ja tuetun hankkeen suunnittelua ja toteutusta. Komissio vakuuttaa lisäksi arvoisalle parlamentin jäsenelle, että rahoitusjärjestelmäkomitea on toteuttanut tarvittavat toimet varmistaakseen, että Euroopan investointipankki seuraa tiiviisti hankkeen edistymistä.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0666/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Sisäeritystä rikkovat kemikaalit Katsooko komissio, että uusien ja olemassaolevien kemikaalien seulontakokeet sisäerityksen rikkomisominaisuuksien osalta on standardoitava, ja jos katsoo, niin mihin toimiin on ryhdytty standardoinnin edistämiseksi joko Euroopan tasolla tai kansainvälisellä tasolla? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 1998) Hormonaaliset haittavaikutukset kuuluvat voimassa olevan yhteisön kemikaalilainsäädännön piiriin. Tällä hetkellä kemiallisten aineiden hormonaalisia haittavaikutuksia aiheuttavien ominaisuuksien havaitsemista ei nimenomaisesti käsitellä vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetussa direktiivissä 67/548/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna. Useissa taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD), Yhdysvaltain ympäristösuojelutoimiston (UNEPA), yhteisön jäsenvaltioiden sekä komission järjestämissä tieteellisissä konferensseissa suositeltiin, että kehitettäisiin erityinen testistrategia sellaisten aineiden vaikutusten havaitsemiseksi, joiden epäillään aiheuttavan hormonaalisia haittavaikutuksia ihmisille ja ympäristölle. Samalla todettiin tarve kehittää seulontatestisarja osana tätä strategiaa. Hormonaalisia haittavaikutuksia koskevien useiden tutkimushankkeiden rahoittamisen lisäksi komissio tekee tässä vaiheessa yhteistyötä muiden maiden kanssa OECD:ssä määritelläkseen yhteisen strategian sekä tärkeimmät testausmenettelyn kehittämistä koskevat tavoitteet. Ensimmäisen tapaamisen tärkein tulos oli se, että mahdollisten hormonaalisten haitta-aineiden vaikutuksia koskevan tutkimuksen teoreettisesta rakenteesta päästiin yksimielisyyteen. Tutkimukseen kuuluu testien seulontavaihe ensisijaisten tavoitteiden määrittämiseksi ja toimintamenetelmän kuvaamiseksi. Tällainen lähestymistapa edellyttää erityisten in vivo - ja in vitro -seulontatestien kehittämistä ja validointia sekä nykyisten testausmenetelmien tehostamista ja validointia. Tämän työn edetessä löydetään asianmukaiset valintamenetelmät ja niiden validointi voi alkaa. (1) EYVL L 196, 16.8.1967.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1329/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: WTO:n sopimusten vaikutus EU:n eläinsuojelumääräyksiin Asiaankuuluvat eturyhmät ovat viime aikoina esittäneet huolestuneisuutensa tiettyjen WTO:n sopimusten mahdollisesta vaikutuksesta eläinsuojelua koskevaan EU:n lainsäädäntöön. "Compassion in World Farming" Yhdistyneessä kuningaskunnassa on väittänyt, että EU:n hyväksymät toimenpiteet ansarautoja käyttävistä maista peräisin olevien turkisten tuonnin kieltämiseksi ja eläinkokeilla testattujen kosmeettisten tuotteiden myynnin kieltämiseksi ovat vesittyneet WTO:n asettamien haasteiden vuoksi. 1. Onko komission mielestä WTO:n sopimusten ja eläinsuojelua koskevien EU:n määräysten välillä ristiriita? 2. Miten komissio aikoo sovittaa tämän ongelman tai taata, ettei sitä pääse syntymään? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimukset eivät estä yhteisön alueen eläinten suojelemiseksi tarvittavien toimenpiteiden käyttöönottoa. Komissio katsoo kuitenkin, että se ei voi yksipuolisesti määrätä kolmansia maita koskevia eläinten hyvinvointiin perustuvia yhteisön tuotantovaatimuksia. WTO:n sääntöjen nykyisen tulkinnan mukaan WTO:n sopimusten ja eläinten hyvinvointia koskevien yhteisön säännösten välillä on ristiriita, jos eläinten hyvinvointiin perustuvien yhteisön tuotantovaatimusten noudattaminen on edellytyksenä kolmansista maista tapahtuvalle tuonnille. Tällaiset mahdolliset ristiriitatilanteet voidaan välttää tehokkaasti laatimalla kansainvälisiä eläinten hyvinvointia koskevia vaatimuksia kahdenvälisten ja monenvälisten sopimusten yhteydessä. Kun otetaan lisäksi huomioon, että eläinten hyvinvoinnista on tulossa yhä tärkeämpi kansainvälisen kaupan aihe, tämä voidaan ottaa esille tulevaisuudessa WTO:ssa. Eläinten hyvinvointinäkökohtia koskevien WTO:n sääntöjen mahdollinen muuttaminen otetaan esille määriteltäessä yhteisön neuvottelutavoitteita WTO:n neuvotteluiden seuraavaa vaihetta varten.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0605/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Kalakannan rauhoitusaika Marokon vesillä Marokon hallitus on äskettäin pidentänyt rauhoitusaikaa maalis- ja huhtikuuksi Saharan kalastusvyöhykkeellä. Useiden kalastusalan edustajien mukaan kyseessä on Euroopan unionin ja Marokon välisen kalastussopimuksen rikkominen, sillä rauhoitusajan mukauttaminen on sopimuksen mukaista muttei sen pidentäminen. Näin sitäkin suuremmalla syyllä, kun Marokko ei ole pannut täytäntöön pyyntisuunnitelmaa, jonka tarkoituksena on rajoittaa pääjalkaisten pyyntiä lisääntymisalueella hedelmöittyneiden naaraiden osalta. Aivan päinvastoin, Marokko näyttää lisänneen pyyntiponnistuksiaan ja vaarantavan saaliit alueen kalavaroihin kohdistuvan liiallisen pyynnin vuoksi. Näin se toimii tämän kalastusvyöhykkeen kalavarojen säilyttämistä koskevien tiedemiesten antamien suositusten vastaisesti. Minkä arvostelun komissio antaa tälle toimenpiteelle, jolla rauhoitusaikaa pidennetään kaksi kuukautta Saharan kalastusvyöhykkeellä? Vaikuttaako tämä rauhoitusaika Marokossa olevaan pääjalkaisten määrään? Noudattaako Marokko tältä osin Euroopan unionin kanssa tekemäänsä kalastussopimusta? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen kalastuslaivastojen, erityisesti Espanjan laivaston syrjinnän, kun kyseessä on rauhoituksen toimeenpano mainitulla vyöhykkeellä? Mitä sellaisia tutkimuksia tai selvityksiä asiasta on olemassa, joissa suositetaan rauhoitusajan pidentämistä mainitulla kalastusalueella? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1998) Yhteisö on aina pitänyt erittäin tärkeänä kalavarojen säilyttämistä ja järkiperäistä hallintaa. Marokon kanssa tehdyn sopimuksen osalta yhteisö on koko ajan suhtautunut myönteisesti vastuullisen kalastuksen kehittämiseen, jonka avulla voidaan varmistaa alan elinvoimaisuus pitkällä aikavälillä. Erityistä huomiota kiinnitetään pääjalkaisten pyyntiin, jolla on huomattava merkitys molempien sopimuspuolten kalastuslaivastoille. Tässä yhteydessä biologinen lepokausi on komission mielestä vain osa laajemmasta kalakantojen suojelutoimenpiteiden kokonaisuudesta. Tämän vuoksi kyseinen toimenpide on sisällytettävä sellaisten suojelutoimenpiteiden muodostamaan toimintakehykseen, joiden toteuttamiseen Marokko on sitoutunut ja joita sovelletaan molempien sopimuspuolten edun mukaisesti teollista ja pienimuotoista pääjalkaisten kalastusta harjoittaviin Marokon laivastoihin. Alan tutkijat ja tiedemiehet ovat perinteisesti tukeneet tätä näkemystä. He myöntävät, että biologinen lepokausi pienentää kalastuksen nuoriin yksilöihin kohdistamaa painetta, mutta korostavat myös, että sen lisäksi tarvitaan täydentäviä toimenpiteitä. Marokon yksipuolisesti soveltaman biologisen lepokauden pidentämisen osalta, joka vaikuttaa sekä Marokon että yhteisön pääjalkaisia kalastaviin laivastoihin, komissio on jatkanut toimenpiteitä varmistaakseen, että tehtyjä sitoumuksia noudatetaan ja että mahdollinen syrjintä voidaan estää.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1941/98 esittäjä(t): Lyndon Harrison (PSE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Yleiset vapaapäivät Voisiko komissio ilmoittaa, miten se aikoo liiketoimintaympäristön kohentamiseksi järkiperäistää yleisten vapaapäivien ajoituksen kaikkialla Euroopan unionissa, koska vuodessa on vain 50 päivää, jotka eivät ole yleisiä kansallisia vapaapäiviä ja jolloin koko Euroopan unioni ja yhtenäismarkkinat ovat toiminnassa? Onko komissio yhtä mieltä siitä, että tällaisten toimien ei tulisi vähentää eurooppalaisten työntekijöiden lomapäivien nykyistä kokonaismäärää? Komission puheenjohtajan Jacques SanterinKomission puolesta antama vastaus (15. heinäkuuta 1998) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0833/98

esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle

(26. maaliskuuta 1998)

Aihe: Demokratialauseke ja Lomén yleissopimus

Voimassaolevaan Lomén sopimukseen sisältyy lausekkeita, joiden kautta on mahdollista keskeyttää kaikki tai osa tästä sopimuksesta johdetuista yhteisön tarjoamista etuoikeuksista tai tuista niiden sopimusmaiden osalta, jotka eivät kunnioita ihmisoikeuksia, vapauksia tai demokraattisia säädöksiä.

Mihin maihin tällä hetkellä sovelletaan Lomén yleissopimuksen demokratialauseketta?

Mitä tukia tai etuoikeuksia näiltä mailta on poistettu tai minkä tukien tai etuoikeuksien anto on keskeytetty?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 1998)

Komissio haluaa aluksi kiinnittää huomiota siihen, että tietyn maan joskus paljonkin vaihtelevassa tilanteessa on vaikeaa luetteloida kehityksessä saavutettuja tuloksia.

Komissio halua myös palauttaa mieliin, että Lomén yleissopimuksen 5 artiklan sisältämässä demokratia-lausekkeessa, jolla ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteet saatetaan olennaiseksi osaksi tätä yleissopimusta, asetetaan etusijalle positiivisten toimien toteuttaminen näissä asioissa ja osoitetaan näiden kysymysten kuuluvan yhteiseen etuun ja osaksi vuoropuhelua. Tätä lähestymistapaa on pidettävä ennen kaikkea yhteisenä sitoumuksena noudattaa ja edistää yleismaailmallisia arvoja. Tässä mielessä kyseistä lauseketta sovelletaan erittäin monissa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa (AKT-maat). Tässä yhteydessä rahoitettujen toimien yhteisarvo on vuosien 1994 ja 1997 välisenä aikana noussut noin 200 miljoonaan ecuun. Toimilla on pyritty erityisesti tukemaan demokratian kehitystä, oikeuslaitoksen vahvistamista, kansanedustuslaitoksia, riippumatonta lehdistöä, ihmisoikeuksien ja rauhanomaisen kulttuurin opetusta, ihmisoikeuksien tilaa koskevia tarkkailumatkoja ja huono-osaisten väestöryhmien suojelemista.

Tämän positiivisen lähestymistavan välittömänä seurauksena on saatu mahdollisuus asianmukaisiin toimenpiteisiin silloin, kun ihmisoikeuksia loukataan vakavasti ja jatkuvasti tai kun demokratiakehitys keskeytyy.

Tällä hetkellä rahoitusapua ja teknistä tukea koskeva yhteistyö on jäädytetty Sudanin kanssa vuodesta 1990 alkaen, entisen Zairen kanssa vuodesta 1992 alkaen ja Nigerian kanssa vuodesta 1995 alkaen. Tämä ei koske humanitaarista apua tai köyhimmille väestöryhmille tarkoitettua apua. Viimeksi Kongon demokraattisen tasavallan uusille viranomaisille asetettiin ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvät ehdot kehitysyhteistyön käynnistämiseksi uudelleen täysimääräisesti.

Kehitysyhteistyössä joidenkin maiden kanssa kohdataan vaikeuksia, joihin on osattava suhtautua. Tällaisia maita on Päiväntasaajan Guinea, jonka rahoitusapua ja teknistä apua koskevan yhteistyön asteittainen uudelleen käynnistäminen riippuu ihmisoikeuksien kunnioittamisessa sekä kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteiden noudattamisessa saavutetusta edistyksestä. Tällaisia maita ovat myös mm. Somalia, Sierra Leone ja Burundi, joissa vallitseva kriisi- tai konfliktitilanne edellyttää erityistä suhtautumista.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0349/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (17. helmikuuta 1998) Aihe: Ympäristöverot Viite: Komission tiedonanto ympäristöveroista ja julkisista ympäristömaksuista yhtenäismarkkinoilla (KOM(97) 9 lopull.) Voiko komissio määrätä ympäristöveron sellaiselle tasolle, että jäsenvaltioille ei synny paineita kokonaisverotuksen nostamiseen, ja ottaa huomioon verojen mahdolliset seuraukset yhteisön talouselämän kilpailukykyyn ja työpaikkojen luomiskykyyn? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Kyseisen tiedonannon tavoitteena on pääasiassa selkiyttää yhteisön lainsäädäntöä, joka koskee ympäristöverojen tai -maksujen käyttöä jäsenvaltioissa nimenomaan yhtenäismarkkinoiden puitteissa. Tiedonannossa ei näin ollen ole ehdotettu uusien ympäristöverojen käyttöönottamista sen paremmin yhteisön tasolla kuin jäsenvaltioissakaan. Jäsenvaltiot voivat vapaasti periä kaikentyyppisiä ja -suuruisia ympäristöveroja tai -maksuja, kunhan ne noudattavat yhteisön lainsäädäntöä. Ottaessaan käyttöön uusia veroja tai maksuja, jäsenvaltiot ottavat yleensä huomioon kilpailukykyyn liittyvät näkökohdat. Jäsenvaltiot voivat halutessaan käyttää ympäristöveroista saatavia tuloja alentaakseen muita, esimerkiksi työvoimaan liittyviä veroja. Komissio on suositellut tätä vihreäksi verouudistukseksi) kutsuttua toimintamallia muissa asiakirjoissa, kuten kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa(1) sekä energiatuotteiden verotusta koskevassa ehdotuksessa(2). (1) KOM(93) 700 lopullinen. (2) EYVL C 139, 6.4.1997.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1296/98 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Arvonlisäveron alennus kirkkojen ja uskonnollisten rakennusten korjausta varten Voiko komissio vahvistaa, että halutessaan Britannian hallitus voisi laskea kirkkojen ja uskonnollisten rakennusten korjaamisen arvonlisäveroprosenttia alemmalle tasolle? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 1998) Voimassa olevan arvonlisäverolainsäädännön mukaan jäsenvaltioilla ei ole oikeutta myöntää kirkkojen ja kirkollisten rakennusten korjaamiseen, restaurointiin ja kunnossapitoon alempaa arvonlisäveroprosenttia.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0712/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Elintarvikelainsäädäntö ja kuluttajien terveys Komission vihreä kirja Euroopan unionin elintarvikelainsäädännön yleisistä periaatteista. Komission tiedonanto kuluttajien terveydestä ja elintarvikkeiden turvallisuudesta. KOM(97) 176 lopull. ja KOM(97) 183 lopull. Euroopan komissiolta pyydetään, että HACCP-periaatteiden olisi oltava voimassa koko elintarvikeketjussa (tuottajalta kuluttajalle) yrityksen tyyppiä ja kokoa huomioon ottamatta.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1578/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Asteroidit Komissio lienee tietoinen viimeaikaisista tiedoista, joiden mukaan pieni asteroidi saattaa melkoisella todennäköisyydellä törmätä maahan lähitulevaisuudessa. Steven Spielbergin tätä aihetta käsittelevä elokuva, joka tulee teattereihin ensi kesänä, tulee lisäämään asiasta tunnettua huolta. Tiedemiehet ovat ilmoittaneet, että riski on äärimmäisen pieni ja verrattavissa todennäköisyyteen kuolla lento-onnettomuudessa. Unioni ei kuitenkaan käytä varoja lentomatkustajien turvallisuuden parantamiseen. Tämän vuoksi tiedustelen, aikooko unioni yhtyä maailmanlaajuisiin toimiin, joilla seurattaisiin tällaisten törmäysten mahdollisuutta ja valmisteltaisiin asianmukaisia väistötoimia? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 1998) Komissio on tietoinen tieteellisissä julkaisuissa sekä tiedotusvälineissä esitetyistä tiedoista, joiden mukaan asteroidien törmäykset maahan ovat mahdollisia. Kysymys kuuluu Euroopassa Euroopan avaruusjärjestön ESAn toimialaan. ESA:n Darmstadtissa sijaitseva Euroopan avaruusvalvontakeskus (ESOC) käsittelee myös avaruusromuun liittyviä ongelmia. Yhdysvalloissa puolestaan asia kuuluu maan ilmailu- ja avaruushallitukselle (NASA). Kysymys ei ole ollut esillä komission tutkimus-, teknologia- ja kehittämispuiteohjelmien yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1641/98 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: Ympäristövaikutukset Volterran (Pisa) vuorisuolakerrostumien hyödyntämiseksi tehdyn Italian valtion omistaman Monopoli di Stato -yrityksen (AMS) ja Solvay-yhtiön välisen sopimuksen seurauksena ympäristön tila on häiriytynyt. Lyhyesti sanottuna maapohja on tyhjentynyt (vuorisuola- ja savikerrostumista), ylemmät kerrokset ovat sortuneet, valtavia määriä vettä otetaan Cecina-joesta, mikä johtaa joen kuivumiseen noin 4 kilometrin alueelta joka vuosi 3 tai 4 kuukauden ajaksi ja kaikkiin sen seurauksiin, ja työstövesi lasketaan mereen. Lisäksi on havaittu, että pohjavesikerrosten taso on laskenut ja kerrokset ovat natriumkloridin saastuttamat, mikä puolestaan vaikuttaa viljelyyn. Tällä hetkellä Solvay-yhtiö kaivaa noin 1 800 tonnia vuodessa 378 hehtaariin alueella. Sopimuksen mukaan yhtiöllä olisi kuitenkin oikeus kaivaa kaikkien kolmen AMS-toimiluvan ansiosta noin 1726 hehtaarin alueella 2 miljoonaa tonnia vuodessa. Tästä aiheutuisi se, että kyseiset varat ehtyisivät muutamassa vuosikymmenessä. Voiko komissio vahvistaa edellä esitetyn ja tarkistaa tarpeen vaatiessa, rikkooko kyseinen sopimus yhteisön määräyksiä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (17. kesäkuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti komission tehtävänä on varmistaa, että yhteisön oikeutta noudatetaan, ja se voi toteuttaa toimenpiteitä ainoastaan yhteisön oikeutta koskevissa kysymyksissä. Koska parlamentin jäsenen antamat tiedot ovat puutteellisia, komissio ei tiedä, mistä yhteisön oikeuden säännöksistä tässä tapauksessa on kysymys. Tästä syystä komissio pyytää parlamentin jäsentä tarkentamaan, mitä yhteisön oikeuden säännöksiä hän katsoo tässä tapauksessa rikotun, ja selostamaan tarkemmin yhteisön oikeuden kannalta merkitykselliset tosiseikat.