ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3765/02 esittäjä(t): Luigi Cocilovo (PPE-DE) komissiolle. Valtiot joilla on kaikkien yhteisön kansalaisten sijasta vain omien kansalaistensa oikeuksia suojaavia kansainvälisiä sopimuksia.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0184 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3765/02 esittäjä(t): Luigi Cocilovo (PPE-DE) komissiolle (23. joulukuuta 2002) Aihe: Valtiot joilla on kaikkien yhteisön kansalaisten sijasta vain omien kansalaistensa oikeuksia suojaavia kansainvälisiä sopimuksia Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti asiassa Gottardo vastaan INPS antamassaan ratkaisussa kahdenvälisiä sopimuksia koskevat selkeät periaatteet (lähes kaikki kahdenväliset sopimukset koskevat nykyisin vain sopimusvaltioiden omia kansalaisia). Italiassa asuvilta ja Monacossa tai San Marínossa työskenteleviltä muiden jäsenvaltioiden kansalaisilta on kuitenkin evätty sosiaalisia etuuksia heidän kansallisuutensa perusteella. Jäsenvaltioiden pitää noudattaa kansainvälisten sopimusten puitteissa hyväksymiensä sitoumusten lisäksi myös yhteisön lainsäädännöstä johtuvia velvoitteitaan. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kyseisen ratkaisun valossa sellaisia valtioita kohtaan, joilla on kaikkien yhteisön kansalaisten sijasta vain omien kansalaistensa oikeuksia suojaavia kansainvälisiä sopimuksia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 2003) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa C-55/00, Gottardo, 15. tammikuuta 2002 antamassaan tuomiossa, että jäsenvaltion toimivaltaisten sosiaaliturvaviranomaisten on EY:n perustamissopimuksen 39 artiklaan perustuvien yhteisön oikeuden mukaisten velvoitteidensa mukaisesti otettava vanhuusetuuksia koskevaa oikeutta määrittäessään huomioon vakuutuskaudet, jotka toisen jäsenvaltion kansalainen on täyttänyt kolmannessa maassa, kun kyseiset toimivaltaiset viranomaiset ottavat samojen vakuutusmaksuedellytysten täyttyessä huomioon ensin mainitun jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä tehdyn kahdenvälisen kansainvälisen sosiaaliturvasopimuksen perusteella vakuutuskaudet, jotka niiden oman valtion kansalaiset ovat täyttäneet. Tuomion mukaan jäsenvaltion ja kolmannen maan tekemän kahdenvälisen sopimuksen edut on myönnettävä myös työntekijöille, jotka eivät ole sopimuksen tehneen vaan muun jäsenvaltion kansalaisia, koska EY:n perustamissopimuksen 39 artiklassa tarkoitettu yhdenvertaisen kohtelun perusperiaate edellyttää, että jäsenvaltion on myönnettävä muiden jäsenvaltioiden kansalaisille samat edut kuin omille kansalaisilleen. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-55/00, Gottardo, antaman tuomion johdosta komissio on pyytänyt kaikkia jäsenvaltioita tiedottamaan sille mahdollisista käytännön ongelmista, jotka liittyvät tämän oikeuskäytännön soveltamiseen, sekä toimista, joita ne aikovat toteuttaa sopimusten ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomion keskinäisen yhdemukaisuuden varmistamiseksi. Näistä kysymyksistä käytiin keskustelua 9.10. joulukuuta 2002 pidetyssä siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnan kokouksessa. Komissio tutkii parhaillaan jäsenvaltioiden toimittamia vastauksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2378/02

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(2. elokuuta 2002)

Aihe: GATS-sopimus

Palvelukaupan yleissopimuksesta (GATS) parhaillaan Maailman kauppajärjestössä käytävällä neuvottelukierroksella komissio neuvottelee EU:n puolesta ja jäsenvaltioiden 15 kauppaministeriä tiedottavat neuvottelukannoista. Voisiko komissio täsmentää onko sillä yhteinen EU:n kanta siihen mitkä palvelualat tulevat GATS-sääntöjen piiriin vai säilyykö jäsenvaltioilla oikeus päättää mitä aloja GATS-sopimus koskee kussakin maassa?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 2002)

Palvelukaupan yleissopimus (GATS) koskee periaatteessa kaikkia palvelualoja kahta poikkeusta lukuun ottamatta. Nämä poikkeukset ovat valtion viranomaisten tarjoamat palvelut sekä ilmaliikenneoikeuksiin vaikuttavat toimenpiteet ja näiden oikeuksien harjoittamiseen suoraan liittyvä palvelut. Jäsenillä ei siis sellaisenaan ole oikeus päättää, mitä palvelualoja GATS-sopimus koskee.

Jokainen valtio kuitenkin määrittelee palvelualat, joilla se on valmis antamaan ulkomaisille palvelun tarjoajille markkinoille pääsyn ja kansallisen kohtelun (alhaalta ylös etenevä lähestymistapa). Jokainen valtio voi siis sulkea pois sitoumuksistaan ne toiminnot, joita se pitää poliittisesti herkkinä. Vaikka jäsenet päättävätkin tehdä sitoumuksia, ne voivat suunnitella niiden alakohtaisen kattavuuden ja olennaisen sisällön vapaasti haluamallaan tavalla. Jäsenet voivat esimerkiksi määritellä rajoituksia markkinoille pääsyn tasoon ja kansallisen kohtelun asteeseen, jotka ne ovat valmiit takaamaan. Lisäksi jäsenet voivat rajoittaa sitoumuksensa yhteen tai useampaan neljästä tunnustetusta tarjontamuodosta, joiden kautta palveluja tarjotaan. Ne voivat jopa perua sitoumuksensa ja neuvotella niistä uudelleen. Sisäänrakennetun joustavuuden takia sitoumukset kuvastavat yleensä kansallisen politiikan tavoitteita ja rajoitteita sekä yleisesti että alakohtaisesti. GATS-sopimus onkin erittäin joustava sopimus, joka ottaa huomioon jäsenvaltioidensa erilaiset taloudelliset ja sosiaaliset tilanteet.

Jäsenvaltiot ovat keskustelleet laajasti EY:n kolmansille maille tekemien alustavien pyyntöjen laajuudesta ja sisällöstä GATS-sopimuksen palveluja koskevien neuvotteluiden osalta, ja kaikkien alojen neuvottelutavoitteet ovat saaneet kaikkien jäsenvaltioiden tuen. Kaikki jäsenvaltiot hyväksyivät Euroopan yhteisöjen Uruguayn kierroksen aikana tekemät alakohtaiset sitoumukset, vaikkakin jotkin jäsenvaltiot ovat sopineet tiettyjen alojen yksittäisistä rajoituksista, jotka kuvastavat kansallisen politiikan tavoitteita ja rajoitteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1863/02 esittäjä(t): Gerard Collins (UEN) neuvostolle. Afganistan.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0033 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1863/02 esittäjä(t): Gerard Collins (UEN) neuvostolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Afganistan UNHCR:n tilastojen mukaan Afganistaniin oli palannut 24. huhtikuuta 2002 mennessä alle kahdeksassa viikossa yli 353 000 pakolaista, joista selvästi suurin osa tuli Pakistanista. Aikooko neuvosto nyt esittää arvion EU:n avun vaikutuksesta Afganistaniin ja pitäisikö neuvoston mielestä EU:n tuki nyt keskittää uusille alueille, ja jos näin on, mille alueille? Onko neuvoston mielestä tehty tarpeeksi lasten hyvinvoinnin turvaamiseksi? Vastaus (6. helmikuuta 2003) 1. EU on vakaasti sitoutunut toimittamaan humanitaarista apua Afganistanin pakolaisille ja auttamaan merkittävällä tavalla heidän kärsimystensä lievittämistä. EU:n Afganistanissa tekemän yhteistyön yleisenä tavoitteena on tukea Afganistanin pitkän aikavälin vakauttamisen ja kehityksen tietä viitoittavan Bonnin sopimuksen täytäntöönpanoa. Yhteisön kehitysohjelmalla ja kaikilla jäsenvaltioiden kahdenvälisillä ohjelmilla tähdätään tähän keskeiseen tavoitteeseen. 2. Yksittäisten jäsenvaltioiden antaman avun lisäksi Euroopan yhteisö (ECHO) antoi vuonna 2002 60 miljoonaa euroa humanitaarista apua Afganistanille sekä naapurimaissa Iranissa ja Pakistanissa oleville pakolaisille. Tämä humanitaarinen apu on ollut EU:n Afganistanille antaman tuen päämuotona viimeisten kymmenen vuoden aikana. 3. Tulevaisuudessa mahdollisesti harkittavien uusien avustusalojen osalta arvoisa parlamentin jäsen voi pyytää lisätietoja Euroopan komissiolta. Yhteisön Afganistanille antaman avun kansallinen maaohjelma vuosille 20032004 on parhaillaan käsiteltävänä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1969/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Falun Gong.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0038 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1969/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Falun Gong Onko komissio tietoinen syytöksistä, että Kiinan hallitus on vainonnut ja vainoaa edelleen Falun Gong -oppia harjoittavia henkilöitä? Onko komissio ollut asian vuoksi yhteydessä Kiinan hallitukseen? Katsooko komissio, että Kiinan hallituksella on mitään hyväksyttävää oikeutusta niille toimille, joista sitä syytetään, ja onko Kiinan hallituksella mitään todisteita siitä, että Falun Gong -oppia harjoittavat henkilöt aiheuttaisivat vaaraa Kiinan valtion vakaille oloille, kommunistiselle puolueelle, yleiselle järjestykselle tai kaupalle? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2002) Komissio seuraa tarkasti Kiinan ihmisoikeustilannetta ja on tietoinen Falun Gong -oppia harjoittavia henkilöitä koskevista tapauksista. Unioni on useaan otteeseen ottanut virallisesti yhteyttä Kiinan viranomaisiin ilmaistakseen huolensa raportoidusta pidätettyjen Falun Gong -opin harjoittajien kidutuksesta ja huonosta kohtelusta sekä heille annetuista ankarista tuomioista. Unioni on kehottanut Kiinaa tarkistamaan näitä ankaria tuomioita ja varmistamaan, että oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin takaavia toimia, joihin kuuluu myös riittävä oikeusapu, noudatetaan täysin kaikkien kohdalla. Se on myös vedonnut Kiinaan, jotta se noudattaisi allekirjoittamiaan Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) ihmisoikeusyleissopimuksia, joihin sisältyy määräyksiä sananvapaudesta ja oikeudesta saada oikeudenmukainen oikeudenkäynti. Unionin ja Kiinan välille luotiin vuonna 1996 kahdenvälinen ihmisoikeuksia koskeva vuoropuhelu. Sen yhteydessä unioni on säännöllisesti ottanut esiin yksittäisiä huolestuttavia tapauksia, myös Falun Gong -opin harjoittajia koskevia, ja tekee näin myös tulevaisuudessa. Asiaa käsiteltiin myös vuoropuhelun viime kierroksella Madridissa huhtikuussa 2002. Komission tiedossa ei ole mitään todisteita siitä, että Falun Gong -opin harjoittajat aiheuttaisivat vaaraa Kiinan vakaudelle, kommunistiselle puolueelle, yleiselle järjestykselle tai kaupalle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2380/02

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(2. elokuuta 2002)

Aihe: Kuolemanrangaistus

Kuinka moni EU:n nykyisistä jäsenvaltioista on sallinut omien kansalaistensa luovuttamisen Yhdysvaltojen kuolemantuomiota käyttävien osavaltioiden tai liittovaltion viranomaisille?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(23. syyskuuta 2002)

Unionilla ei tässä vaiheessa ole voimassaolevaa lainsäädäntöä, joka sisältäisi nykyisten jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen välisiä luovutusjärjestelyitä koskevia säännöksiä. Kyseiset järjestelyt perustuvat jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen tekemiin kahdenvälisiin sopimuksiin.

Komission tiedossa ei ole, tekeekö jokin nykyisistä jäsenvaltioista eron sen mukaan, mikä Yhdysvaltojen osavaltio tai mikä liittovaltion viranomainen päättää sellaisen henkilön tuomiosta, jonka luovuttamista Yhdysvallat on pyytänyt, tai sen mukaan, voiko kyseinen osavaltio tai viranomainen langettaa kuolemanrangaistuksen.

Komission käsityksen mukaan useimpiin kahdenvälisiin luovutussopimuksiin, joita jäsenvaltiot ovat tehneet Yhdysvaltojen kanssa, sisältyy kuitenkin lausekkeita, joiden nojalla luovuttamisesta voidaan kieltäytyä, ellei saatavissa ole riittäviä takeita siitä, että kuolemanrangaistusta ei käytetä, ja riippumatta siitä, onko asianomainen henkilö kyseisen jäsenvaltion kansalainen vai ei.

Mitä tulee kysymykseen jäsenvaltioiden omien kansalaisten luovuttamisesta, komission käsitys on, että nykyisin vain neljällä jäsenvaltiolla on järjestelyitä, jotka mahdollistavat niiden omien kansalaisten luovuttamisen Yhdysvaltoihin siitä riippumatta, minkä rangaistuksen he voivat siellä saada.

Komissio tähdentää, että se ei ole paras taho antamaan tietoa oikeudellisista järjestelyistä, joista jäsenvaltiot ovat sopineet omien lakiensa nojalla unionin menettelyistä riippumatta. Jäsenvaltiot pystyvät varmasti itse paremmin antamaan tästä kysymyksestä yksityiskohtaista tietoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3550/02 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle. Mononatriumglutamaatti E621.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0220 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3550/02 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle (4. joulukuuta 2002) Aihe: Mononatriumglutamaatti E621 Voisiko komissio vahvistaa, että mononatriumglutamaatti E621 ei ole EU:n säädösten mukaisesti vahvistetun aromien luokittelujärjestelmän mukainen luontainen aromi. Jos mononatriumglutamaatti ei ole tällainen aromi, eikö ole kuluttajia harhaan johtavaa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2000/13/EY(1) sisältyvän 2 artiklan i alakohdan vastaista, että tuotteissa, jotka sisältävät aromia E621, on merkintä Ei sisällä keinotekoisia aromeja? (1) EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (9. tammikuuta 2003) Elintarvikkeiden muista lisäaineista kuin väri- ja makeutusaineista 20. helmikuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/2/EY(1) mukaisesti mononatriumglutamaattia E621 voidaan käyttää joissakin elintarvikkeissa lisäaineena. Mononatriumglutamaatti on arominvahvenne. Direktiivin 95/2/EY 1 artiklan l kohdan mukaisesti arominvahventeilla tarkoitetaan aineita, jotka vahvistavat elintarvikkeen omaa makua ja/tai tuoksua. Arominvahventeet on merkittävä elintarvikkeeseen siten, että ilmoitetaan niiden luokka ja erityinen nimi tai E-numero. Mononatriumglutamaatti ei kuulu 28. lokakuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2232/96 mukaisesti laadittuun, elintarvikkeissa käytettyjä aromiaineita koskevan luettelon hyväksymisestä 23. helmikuuta 1999 tehdyssä komission päätöksessä 1999/217/EY(2) vahvistettuun kemiallisesti määriteltyjen aromiaineiden luetteloon, sellaisena kuin tämä luettelo on 23. tammikuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä 2002/113/EY(3) muutettuna, eikä se siis ole aromiaine. Näin ollen mononatriumglutamaatin käyttö tuotteessa ei estä käyttämästä siinä merkintää, jonka mukaan tuote ei sisällä keinotekoisia aromeja. Kaikki edellä mainitut säädökset ovat saatavilla lisäaineita ja aromeja koskevalta terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston Internet-sivulta osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/addit_flavor/index_en.html. (1) EYVL L 61, 18.3.1995. (2) EYVL L 84, 27.3.1999. (3) EYVL L 49, 20.2.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2965/02

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(22. lokakuuta 2002)

Aihe: Maanviljelijöiden tiedotuksesta huolehtiva televisioasema

Yhteisön toisesta tukikehyksestä varattiin Kreikan maatalousministerin aloitteesta määrärahoja sellaisen televisioaseman perustamiseen, joka olisi tarkoitettu hoitamaan kreikkalaisille maanviljelijöille suunnattua, heidän toimintaansa koskevaa tiedottamista.

Koska tietääkseni tällainen asema ei tähän mennessä ole aloittanut toimintaansa, voiko komissio kertoa:

1. Kuinka paljon määrärahoja ja koska on asetettu käytettäviksi aseman toimintaan?

2. Mistä syystä asema ei ole aloittanut toimintaansa, ja mitä kehitystä asiassa on tapahtunut?

3. Onko komissio tyytyväinen kyseisten määrärahojen käsittelyyn, ja jos näin ei ole, mihin toimiin se on ryhtynyt lisätäkseen avoimuutta niiden käytössä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(29. marraskuuta 2002)

1. Kokeiluhanke suunniteltiin Kreikkaa koskevaan yhteisön toiseen tukikehykseen (19942000) sisältyvän maatalousalan kehittämisen kansallisen toimenpideohjelman yhteydessä. Hanke koski maatalousministeriön maaseudun kehittämisestä kerättyjen tietojen digitalisointia ja muutaman dekooderin hankintaa. Maatalousministeriö toteutti tämän hankkeen vasta kesällä 2001 merkittävien viivästysten jälkeen.

2. Maatalousministeriö ehdotti yhteisön kolmannen tukikehyksen aikana maaseudun kehittämistä koskevan kansallisen toimenpideohjelman (20002006) yhteydessä televisioaseman perustamista ja maaseudun television kehittämisohjelmaa, johon sisältyi 20 000 dekooderin ja satelliittiantennin (10 000 yhteisöille ja 10 000 valitulle yksityishenkilöiden ryhmälle) hankkiminen. Tässä hankkeessa ilmeni jo alkuvaiheessa suuria vaikeuksia suunnittelussa ja toteuttamisessa, ja se poistettiin ohjelmasta komission pyynnöstä keväällä 2002. Hankkeeseen ei käytetty varoja yhteisön kolmannen tukikehyksen aikana. Vastaava toimenpide poistetaan maaseudun kehittämistä koskevasta kansallisesta toimenpideohjelmasta (20002006), ja samalla tähän hankkeeseen alun perin tarkoitetut varat osoitetaan uudelleen muihin hankkeisiin jo käynnissä olevan ohjelman muuttamisen yhteydessä.

3. Komissio tarkastelee maatalousministeriön saavuttamia tuloksia ja suorittamaa hallinnointia digitalisointia koskevan ensimmäisen kokeiluhankkeen aikana ja päättää taloudellisista jatkotoimista maatalousalan kehittämistä koskevan kansallisen toimenpideohjelman loppukertomuksen, jota Kreikan viranomaiset eivät ole vielä toimittaneet, valmistumisen yhteydessä sekä yhteisön toisen tukikehyksen (19941999) päätökseen saamisen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3482/02 esittäjä(t): Freddy Blak (GUE/NGL) komissiolle. Nepotismi komission maatalouden pääosastossa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0215 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3482/02 esittäjä(t): Freddy Blak (GUE/NGL) komissiolle (29. marraskuuta 2002) Aihe: Nepotismi komission maatalouden pääosastossa Komissio on nimittänyt maatalouden pääosaston varapääjohtajaksi Fabrizio Barbason. Hänen vastuualueeseensa kuuluvat mm. maatalouden markkinat. Barbaso nimitettiin markkinoista vastaavaksi varapääjohtajaksi lokakuussa 2000, mutta hänet vapautettiin tehtävistään heinäkuussa 2002, kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätti, ettei Barbasolla ollut riittävää kokemusta maatalousalan markkina-alalta. Miten komissio voi perustella saman henkilön nimittämisen uudelleen varapääjohtajaksi, kun tuomioistuimen tuomion mukaan tällä ei ole pätevyyttä vastuualueensa suhteen? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen olisi muistettava, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin peruutti kysymyksessä mainitun virkamiehen nimityksen tuolloisen työnkuvan perusteella. Tuomioistuin ei kuitenkaan vapauttanut kyseistä virkamiestä tehtävistään, kuten kysymyksessä esitetään, eikä kyseistä virkamiestä vapautettu tehtävistään millään muullakaan tapaa. Hiljattain tehty nimitys maatalouden pääosastossa (PO AGRI) tapahtui täysin komission joulukuussa 2000 hyväksymiä ja komission korkeiden virkamiesten arvioinnista, valinnasta ja nimittämisestä annetussa tiedonannossa(1) vahvistettuja menettelyjä noudattaen. Tämä tiedonanto toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Kyseistä paikkaa koskenut ilmoitus laadittiin noudattaen komission joulukuussa 2000 käyttöön ottamaa politiikkaa, jonka mukaan palvelukseen pyritään ottamaan henkilöitä, joilla on valmius hoitaa monenlaisia johtotehtäviä komissiossa. Komissio otti myös huomioon PO AGRI:n tällä välin tapahtuneet hallintorakenteen muutokset. Paikanhakijoiden esikarsinnan ja neuvoa-antavan nimityskomitean tekemien haastattelujen jälkeen komitea noudatti tavanomaista käytäntöä ja laati jatkoon selviytyneiden ehdokkaiden luettelon, jossa oli viisi ehdokasta. Maataloudesta vastaava komissaari ja minä itse henkilöstöstä ja hallinnosta vastaavana komissaarina haastattelimme jatkoon selviytyneet, ja komission arvion mukaan Fabrizio Barbason pätevyys ja ansiot vastasivat parhaiten paikkailmoituksessa esitettyjä toiveita. Tämän jälkeen hänet nimitettiin asianmukaisesti virkaan. (1) SEK(2000) 2305/5.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2528/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Palestiinalaiset Israelin käyttäminä ihmiskilpinä.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0089 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2528/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (11. syyskuuta 2002) Aihe: Palestiinalaiset Israelin käyttäminä ihmiskilpinä Israelilaisen ihmisoikeusjärjestön Betselemin mukaan 14. elokuuta rikollisesti ihmiskilpenä käytetty palestiinalaisnuorukainen kuoli taistelussa, jossa myös etsitty henkilö surmattiin. Israelin armeija käyttää ihmiskilpiä armottomassa palestiinalaisväestöä vastaan käymässään siirtomaasodassa. Miksi EU suhtautuu passiivisesti näihin toimiin, joissa valtio käyttää kaiken voimansa puolustuskyvytöntä väestöä vastaan? Mitä neuvosto aikoo tehdä estääkseen nämä Israelin suorittamat rikolliset toimet? Vastaus (18. helmikuuta 2003) Arvoisa Euroopan parlamentin jäsen viittaa Israelin ja Palestiinan välisen konfliktin yhteen kaikkein traagisimmista näkökohdista, siviiliväestön kärsimyksiin. Molempien osapuolten on noudatettava velvoitteitaan eli pidättäydyttävä ottamasta siviilejä kohteekseen ja estettävä näitä vahingoittava toiminta, mutta israelilaiset ja palestiinalaiset miehet, naiset ja lapset joutuvat kuitenkin edelleen maksamaan korkean hinnan. Tämän vuoksi neuvosto on varauksetta tuominnut julkilausumissaan yhä uudelleen väkivallan ja terrorismin Israelin ja Palestiinan välisessä konfliktissa. Neuvosto on ottanut siviiliuhrikysymyksen säännöllisesti esiin yhteydenpidossaan Israelin kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2614/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Yhden ja kahden euron setelien käyttöönotto.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0075 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2614/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (18. syyskuuta 2002) Aihe: Yhden ja kahden euron setelien käyttöönotto Koko euroalueella käydään parhaillaan vilkasta keskustelua hintojen noususta ja nousun suuruudesta euron 1. tammikuuta 2002 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen. Koska kuluttajansuojajärjestöt ovat jatkuvasti julkistaneet lukuja, jotka osoittavat hintojen nousseen, ja koska tiedotusvälineissä käydään koko ajan keskustelua asiasta, monet kuluttajat pitävät hintojen nousun syynä euroa. Tämän seurauksena kaupan kuluttajaindeksit ovat laskussa, ja erityisesti kuluttajien yleinen luottamus EU:n finanssipolitiikkaa ja samalla uutta valuuttaa kohtaan on heikentynyt. Lisäksi tunnetaan kaipausta vanhoja valuuttoja kohtaan, mitä uuden valuutan ei eurooppalaisessa hengessä pitäisi aiheuttaa lainkaan. Italiassa kuluttaja- ja ammattijärjestöt reagoivat tällä viikolla hyvin kielteisesti uusimman alustavan kuluttajahintaindeksin (+ 2,3 % elokuussa) julkistamiseen, minkä johdosta Italian talous- ja valtionvarainministeri Giulio Tremonti on asettunut kannattamaan yhden euron setelien käyttöönottoa Italiassa. Näin vastustettaisiin yleistä käytäntöä pitää kolikkoja arvottomina seteleihin nähden, ja tällaisen asennemuutoksen avulla luotaisiin samalla kulutuksen kannalta myönteinen ilmapiiri. Katsooko komissio ole sitä mieltä, että tämänhetkistä epävarmuutta pitäisi vastustaa psykologisella toimella eli yhden ja kahden euron setelien Euroopan laajuisella käyttöönotolla? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 2002) Euroopan keskuspankilla on yksinoikeus setelien yksikköarvojen valitsemiseen. Päätös luoda seitsemän seteliä, joiden arvo vaihtelee 5:stä 500 euroon, tehtiin vasta kun asiasta oli keskusteltu perusteellisesti neljä vuotta jäsenvaltioiden keskuspankkien pääjohtajien komitean vuonna 1992 perustamassa eurooppalaisen setelin painamista ja liikkeeseen laskemista käsitelleessä työryhmässä. Vuoden 2002 alusta lähtien tehdyt Eurobarometri-tutkimukset osoittavat, että Euroopan kansalaiset ovat ottaneet uudet setelit vastaan erittäin hyvin, eikä tutkimuksissa ole tullut esille halua muuttaa setelien yksikköarvoja. Yhden tai kahden euron setelin mahdollisuutta ei yleensäkään ole juuri kannatettu muualla kuin Kreikassa ja Italiassa, mutta sitä on silloin tällöin vastustettu kiivaasti: esim. hiljattain tehdyssä mielipidekyselyssä 68 % ranskalaisista ilmoitti vastustavansa ajatusta.