KIRJALLINEN KYSYMYS E-2021/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle. Euroopan unionin rikosoikeudellisen säännöstön edistyminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2021/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin rikosoikeudellisen säännöstön edistyminen Ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi petosten ja väärennösten estämiseksi käytettäessä maksuvälineenä muuta kuin käteistä rahaa voi päätellä, että komissio käyttää uutta menetelmää jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämiseksi. Enää ei pyritä yhtenäiseen rangaistussäännösten sisältöön kaikissa jäsenvaltioissa, vaan tarkasti määriteltyyn tulokseen, joka on saavutettava kaikissa jäsenvaltioissa. Ilmeisesti enää ei siis pyritä yhtenäiseen eurooppalaiseen rikosoikeudelliseen säännöstöön. Kysynkin komissiolta: 1. Miten pitkälle rikosoikeudellisen säännöstön laatiminen on edistynyt? 2. Mitä kuluja tähän työhön liittyy? 3. Katsooko komissio, että tämän työn jatkaminen on yhä mielekästä jouduttaessa turvautumaan edellä mainittuun uuteen lainsäädäntömenettelyyn? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Komissio haluaa ensinnäkin huomauttaa, että muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvistä petoksista ja väärennysrikoksista neuvoston puitepäätökseksi tehty ehdotus(1) ei liity Corpus jurisiin. Ehdotuksella pyritään varmistamaan, että käteisrahaan liittyvät petokset ja väärennysrikokset tunnustetaan rikoksiksi kaikissa jäsenvaltioissa, ja että niistä rangaistaan tehokkain, oikeasuhteisin ja varoittavin rangaistuksin. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan b alakohdan (ent. K.6 artiklan) mukaan neuvosto voi tehdä jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä puitepäätöksiä, jotka velvoittavat jäsenvaltioita saavutettavaan tulokseen nähden, mutta jättävät kansallisten viranomaisten valittavaksi muodon ja keinot, eikä niistä seuraa välitöntä oikeusvaikutusta. Kolmannen pilarin soveltamisalaan kuuluvan lainsäädännön tekstit ovat yhdenmukaisia vain äärimmäisen poikkeuksellisissa tapauksissa. Corpus juris -hanke(2) koskee yhteisöjen taloudellisten etujen rikosoikeudellista suojaa. Sen on toteuttanut Utrechtin yliopisto ja komissio on tukenut sitä 493 000 eurolla (asiantuntija-, toiminta-, käännös- ja julkaisukustannukset). Osa Corpus jurisin seurantatutkimuksesta, joka on laajuudeltaan yhteensä noin 2000 sivua, on jo julkaistu(3). Komissio arvioi, että näistä tutkimuksista on hyötyä jatkossakin etenkin hallitustenvälisen konferenssin yhteydessä, sillä niiden avulla voidaan selvittää Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamistarvetta. Tältä osin komissio kehottaa kysyjää tutustumaan parlamentin jäsenen Hannanin kirjalliseen kysymykseen E-2596/99 komission antamaan vastaukseen(4) sekä 28. kesäkuuta 2000 annettuun komission tiedonantoon(5). Komissio laatii täydennystä hallitustenvälisen konferenssin järjestämisestä antamaansa lausuntoon(6). Täydennyksessä hahmotellaan yhteisöjen taloudellisten etujen rikosoikeudellista suojaamista koskevaa kattavaa strategiaa ja pohditaan Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamista. (1) KOM(1999) 438 lopullinen. (2) Corpus jurisiin voi tutustua englanniksi ja ranskaksi Internet-sivulla: http://www.law.uu.nl/wiarda/corpus/index1.htm. (3) The implementation of the Corpus Juris in the Member States, M. Delmas-Marty/J.A.E. Vervaele, Intersentia, Utrecht, 2000. (4) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 79. (5) KOM(2000) 358 lopullinen. (6) KOM(2000) 34 lopullinen.