KIRJALLINEN KYSYMYS E-3366/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Verojen kiertäminen jakamalla korkeat tulot usean jäsenvaltion kesken.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0040 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3366/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (27. lokakuuta 2000) Aihe: Verojen kiertäminen jakamalla korkeat tulot usean jäsenvaltion kesken 1. Onko komissio tietoinen, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden korkeasti palkatuilla kansalaisilla on mahdollisuus antaa maksaa tulonsa useassa eri jäsenvaltiossa, jonka seurauksena heillä on kussakin jäsenvaltiossa suhteellisen matalat tulot ja heidät sijoitetaan siksi veroprogression vuoksi tuloverotuksen alhaiseen luokkaan? 2. Voiko komissio vahvistaa, että kyseistä palkanjakojärjestelmää on jo kauan sovellettu suurten kansainvälisten yritysten huippujohtajiin, joiden sanotaan työskentelevän viikon jokaisena päivänä jossakin toisessa valtiossa, ja että järjestelmää on alettu käyttää yhä useammin myös kyseisten yritysten muihin korkeasti palkattuihin työntekijöihin, jotta heidän henkilökohtaista verotustaan saadaan kevennettyä? 3. Onko komissio kanssani yhtä mieltä, että mahdollisuus jakaa verovelvoitteet usean jäsenvaltion kesken on oikeutettu vain siinä tapauksessa, jos voidaan osoittaa, että työtä on myös tehty useassa jäsenvaltiossa, mutta että siinäkään tapauksessa seurauksena ei saa olla, että henkilö saa suuremman veronalennuksen kuin mihin hänellä olisi ollut oikeus yhdessä jäsenvaltiossa? 4. Joutuvatko kaikkien jäsenvaltioiden kansalaiset ilmoittamaan veroilmoituksessaan muissa maissa verotetut tulot, eritellen summat kustakin maasta, ja onko kyseisten tietojen perusteella mahdollista torjua epätarkoituksenmukaisia veronalennuksia? 5. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä lopettaakseen nykyisten sääntöjen väärinkäytön tulevaisuudessa, esimerkiksi yhdenmukaistamalla jäsenvaltioiden verojärjestelmät siten, että nykyinen veroetu poistuu a) nostamalla verotusta kussakin tapauksessa kunnes eri jäsenvaltioista saatujen tulojen yhteissummasta on pidätetty oikea määrä, tai b) pidättämällä yhdessä paikassa sopimatonta veroetua vastaava summa ja jakamalla se sitten asianomaisten jäsenvaltioiden kesken? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 2000) Arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen kuvaama palkan jakaminen johtuu jäsenvaltioiden kahdenvälisten verotussopimusten mukaisista järjestelyistä veropohjan jakamiseksi ja kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi veronmaksuvelvollisten harjoittaessa rajat ylittäviä toimia. Kyseiset kahdenväliset verotussopimukset perustuvat yleensä kaksinkertaisen verotuksen estämistä koskevaan taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) mallisopimukseen. Johtajille suoritettavan korvauksen osalta OECD:n mallisopimuksen 16 artiklassa todetaan, että johtajien palkkioista ja muista niiden kaltaisista maksuista, jotka suoritetaan sopimusvaltion asukkaalle hänen toimistaan toisessa sopimusvaltiossa toimivan yrityksen hallintoneuvoston jäsenenä, voidaan kantaa vero asianomaisessa toisessa valtiossa. Työtulon osalta OECD:n mallisopimuksen 15 artiklan 1 kohdassa todetaan, että sopimusvaltion asukkaan työstä suoritetusta palkasta tai muusta sen kaltaisesta korvauksesta on verotettava ainoastaan asianomaisessa valtiossa, ellei työ tehdä toisessa sopimusvaltiossa. Jos näin tapahtuu, työstä suoritetusta korvauksesta voidaan kantaa vero asianomaisessa toisessa valtiossa. Kun veronmaksuvelvollisen tulosta kannetaan vero jossakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä missä hänen asuinpaikkansa on, jäsenvaltioissa sovelletaan yleensä kyseisten kahdenvälisten verotussopimusten mukaisesti toista kahdesta kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi käytettävästä menetelmästä: hyvitysmenetelmää (lähdevaltiossa verotettu tulo sisällytetään asuinvaltiossa verotettavaan tuloon, mutta ulkomaiset verot hyvitetään asuinvaltion verotuksessa) tai verovapautusta progressiomenetelmään yhdistettynä (lähdevaltiossa verotettua tuloa ei oteta huomioon asuinvaltiossa verotettavassa tulossa, mutta se saatetaan ottaa huomioon laskettaessa asuinvaltiossa saatavan tulon veromäärää). Tietyissä tilanteissa on mahdollista, kuten Euroopan parlamentin arvoisa jäsen toteaa, että silloin kun jäsenvaltiossa sovelletaan vapautusmenetelmää asukkaan muista valtioista saamaan työtuloon, palkan jakaminen johtaa alempaan verotustasoon kuin jos tulot olisi ansaittu yksinomaan kyseisessä jäsenvaltiossa. Koska yhdenmukaistamista yhteisön tasolla ei ole, välitön verotus kuuluu periaatteessa jäsenvaltioiden toimialaan edellyttäen, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä noudatetaan. Tämän vuoksi ensisijaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden on ratkaistava veronkiertoa koskevat ongelmat kansallisen lainsäädännön ja sopimusmääräysten mukaisesti. Arvoisa Euroopan parlamentin jäsen ottaa kuitenkin esille myös yhteisön toimia edellyttävän asian. Jäsenvaltioiden välisen tehokkaan tiedonvaihdon puuttuminen saattaa johtaa yksittäisen jäsenvaltion verotussäännöksiä alempaan verotustasoon. Tätä kysymystä tarkastellaan veropetoksia käsitelleen tilapäisen työryhmän 22. toukokuuta 2000 antamassa kertomuksessa (FISC 67), jonka Ecofin-neuvosto hyväksyi 5. kesäkuuta 2000. Hallinnollista yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskeviin kertomuksen suosituksiin kuuluu tiedonvaihdon edistäminen jäsenvaltioiden välillä erityisesti sellaisille usein ulkomailla oleskeleville veronmaksuvelvollisille kuten urheilijoille, taiteilijoille ja monikansallisten yritysten johtajille maksetun tulon osalta. Neuvosto pyysi komissiota esittämään ehdotuksia yksimielisesti hyväksyttyjen suositusten perusteella. Komissio harkitsee parhaillaan, mihin toimiin voitaisiin ryhtyä asiaa käsitelleen tilapäisen työryhmän suositusten täytäntöönpanemiseksi.