KIRJALLINEN KYSYMYS E-3105/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Radioaktiivisten jätteiden tuonti EU:n jäsenvaltioista merkittävä tulolähde Serbialle Milocevicin kaudella ja sen jälkeen.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0066 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3105/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (29. lokakuuta 2002) Aihe: Radioaktiivisten jätteiden tuonti EU:n jäsenvaltioista merkittävä tulolähde Serbialle Milocevicin kaudella ja sen jälkeen 1. Onko komissio perillä serbialaisten asiantuntijoiden Nada Ajdacicin, Bozidor Bogdanovicin ja Ilic Sibinin välittämistä tiedoista, joiden mukaan EU:n jäsenvaltiot ovat vieneet vuodesta 1989 ja jo aiemminkin ydinjätettä Serbiaan ja että ydinjätekauppa oli Milocevicin hallituskaudella maan tärkein ulkomainen tulolähde, sillä ydinjätteestä maksettiin 1 500 euroa kilolta? 2. Onko komissio tietoinen myös siitä, että tuontia oli järjestämässä serbialainen Zoran Drakulicin omistama Eastpoint-yhtiö? Zoran Draculic on yhteistyössä metalli- ja öljyalan liikemiehen Marc Richin kanssa, jonka erikoisalana oli käydä kauppaa eristyksissä olevien maiden kuten Etelä-Afrikan kanssa apartheidin aikana ja Iranin kanssa ajatollahien kaudella. 3. Onko komissio kiinnittänyt huomiota siihen, että aikana, jolloin kaupankäyntiä ja vientiä Serbiaan rajoitettiin, kuitenkin radioaktiivista ainetta tuotiin Serbiaan montenegrolaisen Barin sataman kautta, josta se kuljetettiin edelleen junalla Tonavalle ja sen jälkeen Romanian rajaa pitkin vesitse Kladovoon lähelle patoa Djerdapin solassa (Djerdap/Rautaportti). Kladovon silloinen kaupunginjohtaja Sibin kielsi saksalaiselta yhtiöltä ydinjätteen kuljetukset, mutta niitä jatkettiin kaikesta huolimatta. 4. Perustuuko ydinjätteen vienti EU:n jäsenvaltioista yritysten vai hallitusten välisiin sopimuksiin? Minkä EU:n toimielinten olisi pitänyt puuttua asiaan kuljetusten estämiseksi? Miksi näin ei tapahtunut? 5. Minkä takia terveyttä ja ympäristöä uhkaavia kuljetuksia, joiden avulla pidettiin pystyssä rikollista hallintoa, on jatkettu Milosevicin syrjäyttämisen jälkeen lokakuussa 2000? 6. Mitä komissio aikoo tehdä, jotta kuljetukset lopetettaisiin mahdollisimman pian? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3105/02 ja E-3106/02 (21. tammikuuta 2003) Asiayhteydestä saa sen käsityksen, että radioaktiivinen jäte on peräisin kuparin louhinnasta, josta saattaa ajoittain syntyä luonnossa esiintyvien radionuklidien (NORM) tavallista suurempia pitoisuuksia sisältäviä tuotantojätteitä. NORM-materiaalit ovat kuuluneet Euratomin suojelua koskevien perusnormien soveltamisalaan vuodesta 1996(1) lähtien. Lisäksi radioaktiivisen jätteen siirtämisestä jäsenvaltioiden välillä sekä yhteisöön ja yhteisöstä pois säädetään neuvoston direktiivissä 92/3/Euratom(2). Direktiivillä on otettu käyttöön järjestelmä tällaisten siirtojen hallinnollista valvontaa ja tarkkailua varten. Komissio on laatinut mainitun direktiivin 18 artiklan mukaisesti määräajoin kertomukset(3) direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Nämä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle toimitetut kertomukset perustuvat jäsenvaltioiden antamiin tietoihin direktiivin täytäntöönpanosta ja niiden alueilla tehtyjä siirtoja koskevasta tilanteesta. Direktiivin 11 ja 12 artiklassa säädetään yhteisöstä pois tapahtuvaa vientiä koskevasta lupamenettelystä, hallinnollisesta valvonnasta ja tarkkailusta, joista huolehtivat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset. Komissiolle ei ole ilmoitettu radioaktiivisen jätteen siirroista jäsenvaltioista Serbiaan. Koska materiaalin alkuperästä ei ole tarkkoja tietoja eikä radioaktiivisen jätteen siirrosta Serbiaan ole ilmoitettu, komissio ei tällä hetkellä voi ryhtyä mihinkään erityisiin toimiin. Komissio on kuitenkin kirjoittanut jäsenvaltioille ja pyytänyt lisätietoja. (1) Neuvoston direktiivi, annettu 13. toukokuuta 1996, perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta (EYVL L 159, 29.6.1996, sivu 1). (2) EYVL L 35, 12.2.1992. (3) KOM(2001) 270 lopullinen, KOM(1998) 778 lopullinen ja KOM(1995) 192 lopullinen.