ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0632/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Yhdysvaltojen militaristiset pyrkimykset.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0068 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0632/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (6. maaliskuuta 2002) Aihe: Yhdysvaltojen militaristiset pyrkimykset Kaikki suhtautuvat ehdottoman solidaarisesti Yhdysvaltojen yhteiskuntaa ja kuolonuhreja kohtaan syyskuun 11 päivän kauheiden iskujen jälkeen. On kuitenkin vastustettava Yhdysvaltojen hallituksen militaristisia pyrkimyksiä, jotka kansainvälisen terrorismin torjumisen sijasta saattavat aiheuttaa vielä pahempia tapahtumia ja yksipuolisina toimina antaa alkusysäyksen erittäin vaarallisille maailman rauhan vastaisille asioille. Nämä seikat saattavat jopa horjuttaa Euroopan unionia ja sen roolia maailman politiikassa. Mitä neuvosto tekee Yhdysvaltojen militarististen pyrkimysten välttämiseksi? Vastaus (22. heinäkuuta 2002) EU on osoittanut suurta myötätuntoa Yhdysvaltojen kansaa ja erityisesti syyskuun 11 päivän hyökkäysten uhrien perheitä kohtaan. Terrorismin torjunta on edelleen yhteinen tärkeä tavoite ja tämän vuoksi EU on säännöllisesti yhteydessä Yhdysvaltoihin parhaiden toimintatapojen määrittelemiseksi. Neuvoston mielestä pelkkä sotilaallinen toiminta ei ratkaise konflikteja vaan se olisi yhdistettävä asianmukaisten poliittisten, taloudellisten ja kehitystoimenpiteiden toteuttamiseen, jos tavoitteena on rauha, vakaus ja turvallisuus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1447/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Maitokiintiöiden tulevaisuus.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1447/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: Maitokiintiöiden tulevaisuus Maitoalalla ollaan huolestuneita mahdollisesta maitokiintiöjärjestelmän purkamisesta. Järjestelmällä varmistetaan tuottajalle asianmukainen hintataso, ja sen lopettamisesta voisi aiheutua voimakasta hintojen nousua, minkä seurauksena tuottavuus alenisi. 1. Onko komissio tehnyt minkäänlaisia selvityksiä vaikutuksista, joita kiintiöjärjestelmän poistamisesta voisi aiheutua yhteisön markkinoille? 2. Jos ei ole, aikooko se lähiaikoina analysoida tällaisen toimenpiteen seurauksia? 3. Onko komissio toisaalta selvittänyt, mikä olisi kiintiöjärjestelmän poistamisen todellinen kustannus-hyöty-suhde? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2002) Maito- ja maitotuotealan lisämaksusta annetun asetuksen (ETY) N:o 3950/92 muuttamisesta 17. toukokuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1256/1999(1), jolla muutetaan 28. joulukuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3950/92(2) säädettyä maitokiintiöjärjestelmää, 3 artiklassa todetaan seuraavaa: Neuvosto toteuttaa vuonna 2003 komission selvityksen pohjalta lisämaksujärjestelmää koskevan välitarkastuksen tavoitteena lakkauttaa järjestelmä vuoden 2006 jälkeen. Tätä selvitystä varten komissio tarkastelee useita eri vaihtoehtoja. Komissio toimittaa näiden tarkastelujen tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle heinäkuuksi 2002 suunnitellun välitarkastuksen yhteydessä. (1) EYVL L 160, 26.6.1999. (2) EYVL L 405, 31.12.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0787/02 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle. Eurooppa-koulujen uudistaminen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0787/02 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle (19. maaliskuuta 2002) Aihe: Eurooppa-koulujen uudistaminen Tietääkö komissio Eurooppa-koulujen johtokunnan aikomuksista ulottaa ensimmäisen vieraan kielen käyttö myös muihin oppiaineisiin, mikä voisi heikentää äidinkielen opetusta? Miten komissio suhtautuu johtokunnan uudistusehdotuksiin ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta ne eivät vaikuttaisi kielteisesti muiden kielten opetukseen? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 2002) Jäsenvaltioiden ja yhteisöjen 17. kesäkuuta 1994 allekirjoittaman yleissopimuksen johdanto-osan mukaan Eurooppa-koulujen muodostamassa järjestelmässä otetaan täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden vastuu opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellinen ja kielellinen monimuotoisuus. Johtokunta eli näistä kouluista vastaava hallitustenvälinen elin ei ole tehnyt eikä tarkastellut ehdotuksia ensimmäisen vieraan kielen opetuksen laajentamisesta. Johtokunta on perustanut työryhmän, jonka tehtävänä on tutkia tilastotieteen keinoin tällaisen muutoksen mahdollisia taloudellisia vaikutuksia. Komissio ei ota kantaa asiaan ennen tämän tutkimuksen tulosten julkistamista, minkä jälkeen sen pyrkii varmistamaan kaikkien asian kannalta merkityksellisten näkemysten huomioon ottamisen. Komissio tekee kaikkensa varmistaakseen, että sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta kunnioitetaan sekä periaatteessa että käytännössä. Sillä on Eurooppa-koulujen johtokunnan 16 jäsenen joukossa oma edustaja, jonka avulla se seuraa tilannetta parhaan kykynsä mukaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0786/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Luettelo ydinvoimaloiden turvajärjestelyistä.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0086 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0786/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (19. maaliskuuta 2002) Aihe: Luettelo ydinvoimaloiden turvajärjestelyistä Voiko komissio esittää luettelon ydinvoimaloissa 11. syyskuuta 2001 jälkeen käytössä olevista turvajärjestelyistä ja arvioida, mikä on todellinen riski World Trade Centeriin kohdistuneen iskun kaltaisen itsemurhaoperaation tapauksessa? Poistaako 2,5 metrin paksuinen betonikuori riskin, kuten Tanskan energia- ja kehitysfoorumin (Forum for Energi og Udvikling) Hans Bjerregård antoi ymmärtää Politiken-lehdessä 6. marraskuuta 2001? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2002) Parlamentin jäsenen kysymys koskee vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen ydinvoimaloissa toteutettuja turvatoimia. On syytä mainita, että ydinvoima-ala on asesulkuun ja säteilysuojeluun liittyvistä syistä yksi niistä teollisuudenaloista, joilla noudatetaan muita aloja tiukempia turvallisuusvaatimuksia. Viime vuoden syyskuun 11. päivän jälkeen jäsenvaltioiden viranomaiset ovat tehostaneet käytössä olevia suojajärjestelmiä sekä riskialttiita laitoksia ja erityisesti ydinvoimaloita koskevia voimassa olevia turvajärjestelyjä. Lehdistö on lisäksi nostanut esiin huomiota herättävimpiä tapauksia, joista voidaan mainita ilmatorjuntayksikön sijoittaminen polttoaineen jälleenkäsittelylaitoksen viereen Haagissa. Turvajärjestelyt ovat kuitenkin salaisia. Jos niistä annettaisiin yksityiskohtaisia tietoja, niiden pelotevaikutus ja tehokkuus saattaisi heikentyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0702/02

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE)ja Robert Goodwill (PPE-DE) komissiolle

(13. maaliskuuta 2002)

Aihe: Uuden 500 euron setelin vaikutukset rahanpesuun ja veronkiertoon

Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-3213/01(1) komissio luetteli EU:n jäsenvaltioita, joissa vielä vähän aikaa sitten käytettiin 200600 euron arvoisia seteleitä, vaikka ainoastaan Saksassa ja Hollannissa käytettiin seteleitä, joiden arvo vastasi uutta 500 euron seteliä.

Komissio huomautti, että on vaikeaa arvioida, missä määrin euroa käytetään laittomissa liiketoimissa ja lisäsi, että se pyrkii saamaan mahdollisia todisteita siitä, onko euroseteleitä käytetty suhteettoman paljon laittomissa liiketoimissa vuoden 2001 jälkeen. Se ei kuitenkaan pyynnöistä huolimatta ilmoittanut, oliko poliisiviranomaisia kuultu ennen kuin päätettiin laskea liikkeelle 500 euron seteli, ja olisiko komissio valmis suosittamaan setelin vetämistä käytöstä, jos Europol tai Interpol toteavat sen auttavan järjestäytyneitä rikollisia merkittävästi rikosten tekemisessä?

Voiko komissio myös vahvistaa, että seteli otettiin käyttöön lähinnä Saksan hallituksen painostuksesta, huolimatta siitä, että se tekee rahan huomaamattoman maasta viennin helpommaksi niille saksalaisille, jotka haluavat kiertää veroja? Jos näin on, uskooko komissio, että tämä sopii yhteen sen kanssa, että Saksan hallitus on viime vuosina korostanut Euroopan laajuisen lähdeveron tai veronkiertoa koskevan tiedon vaihdon tarvetta veronkierron torjumiseksi?

(1) EYVL C 147 E, 20.6.2002, s. 133.

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(2. toukokuuta 2002)

EY:n perustamissopimuksen ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän perussäännön mukaisesti seteleitä koskeva toimivalta kuuluu Euroopan keskuspankille. Tämän vuoksi komissio ei voi tehdä setelien liikkeeseenlaskua tai liikkeestä vetämistä koskevia päätöksiä.

Mitä tulee 500 euron seteleihin, jotka laskettiin liikkeeseen vasta muutama kuukausi sitten, komissio ei pidä asianmukaisena pohtia tai ennakoida hypoteettisia suosituksia, jotka perustuvat ennakkoarvioihin tai spekulaatioihin siitä, mihin erityiseen käyttötarkoitukseen kyseisen arvoista seteliä käytetään tai voitaisiin käyttää.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0479/02

esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle

(13. helmikuuta 2002)

Aihe: EU:n ja Venäjän federaation kumppanuus- ja yhteistyösopimus sekä väliaikainen sopimus/syrjimättömyysperiaate

EU:n ja Venäjän federaation väliaikainen sopimus hyväksyttiin 17. heinäkuuta 1995 ja se tuli voimaan 1. helmikuuta 1996.

EU:n ja Venäjän federaation sopimuksiin on Amsterdamin sopimuksen (90 artiklan) tavoin sisällytetty syrjimättömyysperiaate.

Ovatko ensin mainittujen sopimusten artiklat sitovia EU:n jäsenvaltioiden tuomioistuinten ja muiden viranomaisten kannalta?

Esimerkki: EU:n jäsenvaltion tuomioistuin katsoo, että tiettyjen tuotteiden tuontiin sovellettava kansallinen tuontiverolainsäädäntö on ristiriidassa syrjimättömyysperiaatteen kanssa.

Voiko tuomioistuin hyväksyä näissä olosuhteissa yhtiö A:n tekemän muutoksenhakupyynnön sen tuodessa tiettyjä tuotteita EU:n muista jäsenvaltioista Amsterdamin sopimuksen 90 artiklan mukaisesti, mutta evätä vastaavia tuotteita Venäjältä tuovan yhtiö B:n muutoksenhakupyynnön sillä perusteella, etteivät kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja väliaikaisen sopimuksen syrjimättömyysmääräykset ole veroviranomaisten kannalta yhtä sitovia kuin Amsterdamin sopimuksessa olevat syrjimättömyysmääräykset?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2002)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 300 artiklan 7 kohdan mukaan neuvoston yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa perustamissopimuksen määräysten mukaisesti tekemät sopimukset sitovat yhteisön toimielimiä ja jäsenvaltioita. Yksittäiset toimijat voivat vedota yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin, jos sopimusten katsotaan tulevan suoraan voimaan. Sopimuksen voidaan katsoa tulevan suoraan voimaan, jos sen määräyksissä asetetaan riittävän selkeä ja täsmällinen velvoite, jonka täytäntöönpano ei edellytä muun toimenpiteen käyttöönottoa (ks. esim. asia 12/86 Demirel ja WTO-sopimuksen osalta asia C-149/96 Portugali vastaan neuvosto).

Yhteisön tuomioistuinten on määritettävä, tulevatko kyseiset sopimukset suoraan voimaan ja näin ollen voivatko yksilöt luottaa niiden soveltamiseen. Komission tiedossa ei ole, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta olisi pyydetty määrittämään, tulevatko yhteisön ja Venäjän federaation välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (PCA) sekä väliaikaisen sopimuksen määräykset suoraan voimaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1299/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Ranskalaisen maatilan petos.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0183 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1299/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (7. toukokuuta 2002) Aihe: Ranskalaisen maatilan petos Viitaten vastaukseen, jonka komission jäsen Fischler antoi Neil Parishin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-0440/02(1), voiko komissio vahvistaa, että se ilmoittaa Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle heti kun se on lukenut ja tutkinut raportin yksityiskohtaisesti? Aikooko komissio toimittaa lausuntonsa niin pian kuin mahdollista? Miten komissio on suunnitellut perivänsä takaisin puuttuvat varat? (1) EYVL C 229 E, 26.9.2002. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. kesäkuuta 2002) Komissio tutkii parhaillaan Ranskan tilintarkastusviraston laatimaa raporttia yksityiskohtaisesti. Se ilmoittaa raporttia koskevasta kannastaan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle, jos valiokunta näin toivoo. Tutkimustulokset todennäköisesti julkistetaan ennen kesälomia. Jos havaitaan hallinnollisia puutteita, joista voi aiheutua riski Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastolle (EMOTR), asia korjataan ehdottamalla rahoitusoikaisuja tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. Tämä on jo vakiintunut menettely, josta säädetään yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17. toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1258/1999(1), jonka perusteella unionin alueella peritään vuosittain takaisin yhteensä 600800 miljoonaa euroa. Ranskan osalta on vuodesta 1994 lähtien tehty rahoitusoikaisuja yhteensä 457 miljoonan euron arvosta, joka on alle prosentti ilmoitetusta määrästä. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1232/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Maaseudun matkapuhelinverkon (TRAC) uudistaminen EAKR:n rahoituksella Galiciassa.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1232/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (29. huhtikuuta 2002) Aihe: Maaseudun matkapuhelinverkon (TRAC) uudistaminen EAKR:n rahoituksella Galiciassa Espanjan pääministerin kanslian ilmoituksen mukaan Espanjan valtio on ryhtynyt toimenpiteisiin parantaakseen Galiciassa käytössä olevan maaseudun matkapuhelinverkon (TRAC) käyttäjien surkeita mahdollisuuksia kytkeytyä verkkoon. Ilmoituksen mukaan komissiolle on myös perusteltu tarvetta laajentaa yleispalvelun käsitettä ja uuteen direktiiviin on lopultakin hyväksytty Espanjan tekemät ehdotukset. Euroopan parlamentin ja neuvoston uuden yleispalveluista sekä sähköisten verkkojen ja tietoliikennepalveluiden käyttäjien oikeuksista annetun direktiivin mukaisesti TRAC-verkon uudistaminen varmistettaisiin yleispalveluihin kuuluvana heti, kun mainittu direktiivi on siirretty ja kansalliset määräykset ovat tulleet voimaan. Onko Espanjan valtio hakenut EAKR:n rahoitusta uudistaakseen maaseudun matkapuhelinverkon (TRAC) Galiciassa? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 2002) Komissio muistuttaa antamastaan vastauksesta parlamentin jäsenen toiseen kirjalliseen kysymykseen E-0855/02(1), joka koski Espanjan viranomaisten pyyntöä rahoittaa mainittua hanketta. Yleispalveludirektiivissä(2) yleispalveluksi katsotaan joukko tarkkaan määriteltyjä palveluita, kuten toimiva ja kohtuuhintainen internet-yhteys. Direktiivi on neutraali käytetyn teknologian suhteen, eli siinä ei edellytetä minkään tietyn teknologian käyttöä mainittujen palvelujen tarjoamiseksi. (1) EYVL C 229 E, 26.9.2002, s. 150. (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/22/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla (EYVL L 108, 24.4.2002).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1500/02 esittäjä(t): Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Liikkuva väestö.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0220 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1500/02 esittäjä(t): Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (29. toukokuuta 2002) Aihe: Liikkuva väestö Voisiko komissio antaa mielipiteensä seuraavista 1 ja 2 kohdista? 1. Vuonna 1989 hyväksyttiin kaksi päätöslauselmaa liikkuvan romaniväestön ja liikkuvien ammatinharjoittajien lasten koulutuksesta(1). Komissio on siitä lähtien suunnannut Sokrates-ohjelman kautta varoja innovatiivisiin, kansainvälisiin yhteistyöhankkeisiin, joilla tuetaan tarpeellisia muutoksia. 2. Uusien rahoitushakemusten tarkistus- ja arviointomenettelyn äskettäisten muutosten vuoksi liikkuvia väestönryhmiä koskevien tukikelpoisten hankkeiden määrä on laskenut huomattavasti. Tämän vuoksi nykytilanne on kriittinen, ja EFECOTin (liikkuvien ammatinharjoittajien lasten koulutusta varten perustettu eurooppalainen liitto) ja Interfacen toiminta on välittömän lopetusuhan edessä. On mahdotonta arvioida, mitä näiden kahden erittäin tehokkaan verkoston menetys merkitsisi, mutta ei ole epäilystäkään seurauksista, joita pätevän ja asioihin perehtyneen tahon puute aiheuttaisi. Liikkuvaa väestöä koskevat kysymykset jätettäisiin jälleen toisarvoiseen asemaan, koska tällä väestönosalla on niukat mahdollisuudet saada äänensä kuulluksi tai ajaa johdonmukaisia yhteisiä toimia. (1) EYVL C 153, 21.6.1989, s. 1 ja 3. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, komissio on jo pitkään pyrkinyt varmistamaan, että liikkuvan väestön koulutuksen kohentamiseen tähtääviä toimia tuetaan. Tästä kohderyhmästä on Sokrates-ohjelman nykyisessä vaiheessa (20002006) tehty yksi tukitoimien pääpainopisteistä kaikissa ohjelman toimissa jokaisella koulutuksen osa-alueella: kouluopetus ja esikouluopetus, korkea-asteen koulutus, aikuiskoulutus ja muut koulutusväylät. Koska tämä kohderyhmä on Sokrates-ohjelman painopisteitä, vuosittain on myönnetty rahoitusta hankkeille, joilla edistetään romanien ja liikkuvan väestön koulutusta. Tämä koskee myös vuosien 2000 ja 2001 valintakierroksia. Pyrittäessä takaamaan julkisten varojen paras mahdollinen käyttö ja hankkeiden parempi laatu hanke-ehdotusten rahoittamista tai hylkäämistä koskevat komission päätökset perustuvat alan asiantuntijoiden tekemiin riippumattomiin ulkopuolisiin arviointeihin. Jos uutta hanke-ehdotusta ei valita rahoitettavaksi, hankkeen vetäjille lähetetään kirje, jossa selostetaan hylkäämisen syyt, ja heitä kehotetaan pyytämään neuvoa asianomaisilta komission yksiköiltä. Komissio katsoo, että hankkeen laatu on ainoa asianmukainen peruste hankkeen valitsemiselle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1538/02 esittäjä(t): Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) komissiolle. Kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskevista tietyistä seikoista annetun direktiivin 1999/44/EY kansalliset täytäntöönpanotoimet.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0226 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1538/02 esittäjä(t): Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) komissiolle (3. kesäkuuta 2002) Aihe: Kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskevista tietyistä seikoista annetun direktiivin 1999/44/EY kansalliset täytäntöönpanotoimet Direktiivi 1999/44/EY(1) pantiin Saksassa täytäntöön 1. tammikuuta 2002, jolloin astui voimaan velkaoikeutta koskeva lakiuudistus. Velkaoikeuden uudistusta koskevaa lakia säädettäessä vanhaan lakiin kirjatut eläinten ostoa ja myyntiä koskevat säännökset poistettiin kokonaan. Tämä sekä vanhentumisaikaa ja todistustaakkaa koskevien säännösten tiukentaminen kuluttajien eduksi ovat johtaneet siihen, että eläinten myyjien ammattikunnan koko olemassaolo on vaarassa etenkin niiden, jotka Saksan siviililain 14 pykälän perusteella luokitellaan yrittäjiksi. Uuden lain voimaantulon myötä Saksan siviililain 476 pykälän mukainen myyjän vastuuvapauden todistaminen vaikeutuu, silloin kun vika johtuu eläimen väärästä kohtelusta tai liiallisesta rasituksesta. Tästä huolimatta Saksan lainsäädäntöön ei ole kirjattu mitään eläinten ostoa ja myyntiä koskevia erityissäännöksiä. Missä muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa direktiivi 1999/44/EY on jo pantu täytäntöön? Ovatko nämä jäsenvaltiot säätäneet eläinten ostoon ja myyntiin sovellettavia myyjän vastuuaikaa ja todistustaakkaa koskevia erityisiä säännöksiä? (1) EYVL L 171, 7.7.1999, s. 12. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2002) Saksan lisäksi Tanska, Italia, Itävalta ja Suomi ovat tähän mennessä (6. kesäkuuta 2002) saattaneet kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskevista tietyistä seikoista 25. toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY osaksi lainsäädäntöään ja toimittaneet tämän lainsäädäntönsä komissiolle tiedoksi (direktiivin 11 artikla). Kyseisten jäsenvaltioiden asiaan liittyvissä säännöksissä ei ole mitään erityisiä lausekkeita, jotka koskisivat eläinten myymistä kuluttajille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1445/02

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(23. toukokuuta 2002)

Aihe: Tiettyjä kiinalaisia elintarvikkeita koskevan komission langettaman tuontikiellon vaikutusala

Komissio on jokin aika sitten kieltänyt useiden elintarvikkeiden tuonnin Kiinasta, mukaan lukien kala-, hunaja- ja siipikarjatuotteet, koska vientitodistuksiin, joiden pitäisi taata näiden tuotteiden turvallisuus, ei luoteta. Voiko komissio kertoa, mitkä ovat erityiset huolenaiheet ja onko sen varmistamisessa edistytty, että kiinalaiset viranomaiset vastaisuudessa tarkistavat asianmukaisesti kaiken näiden tuotteiden tuonnin?

Voisiko komissio myös vahvistaa, että kielto on ulotettu koskemaan kansainvälisillä vesillä toimivien kiinalaisten alusten katkarapusaaliita, jotka puretaan aluksista suoraan yhteisön satamiin, ja jos näin on tehty, voisiko se selittää, millä perusteella kiellon vaikutusalaa laajennetaan tällä tavalla?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(19. heinäkuuta 2002)

Komissio kielsi 30. tammikuuta 2002 useiden ihmisten ravinnoksi tai eläinrehuissa käytettäviksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuonnin Kiinasta.

Päätös tehtiin sen jälkeen, kun useista kalastustuotteista löydettiin kiellettyjä lääkkeitä, kuten kloramfenikolia, ja kun elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto oli tehnyt Kiinaan tarkastusmatkan 8.22. marraskuuta 2001. Tarkastusmatkalla kävi ilmi, että ihmisten ja eläinten terveyttä vaarantavien jäämien ja aineiden valvonnasta komissiolle annettuja sitoumuksia ja takeita oli jätetty valitettavan paljon noudattamatta.

Tämä kansanterveyden suojeluun tähtäävä suojelutoimenpide on väliaikainen, ja sitä tarkastellaan uudelleen sitten, kun Kiinan viranomaiset esittävät takeet siitä, että yhteisöön viedyt tuotteet täyttävät yhteisön terveysvaatimukset. Edistystä on jo tapahtunut, ja komission asiantuntijat kävivät vastikään Kiinassa keskustellakseen Kiinan viranomaisten käyttöön ottamista uusista toimenpiteistä ja arvioidakseen niitä.

Kaikki äyriäiset kuuluivat alun perin kiellon piiriin. Tämä johtui siitä, ettei mahdollisesti oltu varmoja, ovatko tietyt tuotteet luonnonvaraisia vai vesiviljelyyn kuuluvia, jälkimmäisiähän epäillään kontaminoituneiksi. Komissio teki 10. kesäkuuta 2002(1) tähän päätökseen ensimmäisen muutoksen, jolla sallitaan vähäriskisten tuotteiden tuonti. Tällaisia ovat esimerkiksi kiinalaisten alusten Atlantin valtamerestä pyydystämät katkaravut, jotka puretaan suoraan yhteisön satamaan. Tämän alan pysyvä komitea on vastikään antanut myönteisen lausunnon toisesta muutoksesta, jolla laajennetaan niiden kalalajien luetteloa, joita saa tuoda. Komissio hyväksyy muutoksen normaalia menettelyä noudattaen.

(1) EYVL L 151, 11.6.2002.