ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3182/98 esittäjä(t): Armelle Guinebertière (UPE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: EMOTR:n rakennerahastoista Ranskan maaseutusahoille myönnetyt tuet EMOTR:n rakennerahastojen meneillään olevassa uudistuksessa on määrä lakkauttaa kaikki tuet maaseutusahoille, jotka ovat metsätalouden viimeinen vaihe Ranskassa ja edistävät merkittävästi työllisyyttä maaseutualueilla. Samaan aikaan tuetaan samankaltaisia yrityksiä KIE-maissa ja erityisesti Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa. Haluamatta kyseenalaistaa Euroopan unionin entisille itäblokin maille antamaa tukea kysymyksen esittäjä korostaa, että työpaikkojen säilyttämistä yhteisössä on pidettävä ensisijaisena tavoitteena, erityisesti heikossa asemassa olevilla maaseutualueilla. Eikö yhteisön rakennerahastojen tukea siis olisi myönnettävä metsätalouspolitiikan osana maaseudulla toimiville sahalaitoksille niiden tarjoamien työpaikkojen suojaamiseksi, jotta syrjinnältä vältyttäisiin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että moni puunjalostusyritys on alun perin harjoittanut metsätaloutta ja että puunjalostusyritykset sijaitsevat yleensä maaseudulla. Maaseudun kehittämisen tukemista koskevan asetusehdotuksen(1) metsätaloutta koskevan luvun (27-30 artiklat) 28 artiklassa säädetään kaikilla yhteisön maaseutualueilla myönnettävästä investointituesta, joka on tarkoitettu muun muassa raaka-aineena käytettävän puun "jalostuksen ja kaupan pitämisen parantamiseen ja järkiperäistämiseen". Sen varmistamiseksi, että tukien avulla edistetään työpaikkojen säilymistä ja syntymistä maaseudulla vääristämättä kuitenkaan kilpailua tiettyjen yritysten tai tuotteiden suosimisella, tuki rajoitetaan 28 artiklassa "teollista käyttöä edeltäviin työvaiheisiin". Yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa tehtyn asetusehdotuksen(2) 2 artiklassa ei säädetä siitä, että metsätaloustuotteiden jalostuksen ja markkinoinnin investointituet rajoitettaisiin teollista käyttöä edeltäviin työvaiheisiin. Komissio aikoo kuitenkin asetusehdotuksen 12 artiklan mukaisesti antaa täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joiden avulla varmistetaan se, että investointituilla ei ole syrjivää vaikutusta puualan markkinoilla. (1) EYVL C 170, 4.6.1998. (2) EYVL C 150, 16.5.1998.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3782/98 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Saksan kielen oikeinkirjoitusuudistus Oikeinkirjoitusuudistus astuu piakkoin voimaan Saksassa. Laatiiko komissio tulevaisuudessa kaikki viralliset saksankieliset asiakirjat uusien oikeinkirjoitussääntöjen mukaisesti? Jos ei laadi, miksei? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Laatii, mutta koordinoidusti yhdessä yhteisön muiden toimielinten kanssa.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3468/98 esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Verovapaiden myymälöiden asemaa koskevat säännökset Ottaen huomioon, että komission viivyttelevä suhtautuminen verovapaiden myymälöiden (duty free shops) asemaa koskevaan järjestelyyn on aiheuttanut hämmennystä asianosaisissa, ja samanaikaisesti jäsenvaltiot ovat itsekseen ryhtyneet ristiriitaisiin näiden myymälöiden asemaa koskeviin sääntelytoimiin, komissiolta kysytään: Mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa, jotta ostavan yleisön piirissä vallitseva hämmennys lakkaisi ja luotaisiin edellä mainittujen myymälöiden toimintaa koskevat selkeät säännökset? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 1999) Verovapaiden myymälöiden yhteisössä matkustaville henkilöille myymien tavaroiden verotusta koskevat säännöt sisältyvät 17. toukokuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) (jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistaminen - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste) ja valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta 25. helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/12/ETY(2) yleisiin säännöksiin. Jäsenvaltiot voivat 30. kesäkuuta 1999 saakka vapauttaa tällaiset tavaroiden luovutukset arvonlisä- ja valmisteverosta direktiivin 77/388/ETY 28 k artiklassa ja direktiivin 92/12/ETY 28 artiklassa säädetyn poikkeuksen nojalla edellyttäen, että tiettyjä tavaroiden arvoa ja määrää koskevia edellytyksiä noudatetaan. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet yhteisön voimassa olevan lainsäädännön täytäntöön panemiseksi. Komissio on pyrkinyt helpottamaan voimassa olevan lainsäädännön soveltamista yhteisön sisäisen verovapaan myynnin päättymisen yhteydessä tapaamalla jäsenvaltioiden edustajia keskustellakseen näiden kanssa siitä, miten voimassa olevia arvonlisä- ja valmisteverosäännöksiä olisi sovellettava yhteisön sisäisillä lennoilla tai lauttareiteillä matkustaville henkilöille myytävien tavaroiden osalta. Myöhemmin komissio on antanut tilannetta selventävän lehdistötiedotteen(3). (1) EYVL L 145, 13.6.1977. (2) EYVL L 76, 23.3.1992. (3) IP/98/858.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2725/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Syventävä kysymys uuselintarvikkeita koskevasta asetuksesta N:o 258/97 Komission vastaus kysymykseen P-1999/98(1) antaa kuvan, että komissio ei täysin toteuta asetuksen 258/97(2) 8 artiklaa. Onko vastaus ymmärrettävä niin, että komissio haluaa, että merkinnöissä ilmoitetaan vain menetelmä mutta ei muutettuja ominaisuuksia kuten torjunta-aine- tai hyönteisresistenssiä? Miksi komissio toimii vastoin asetuksen 258/97 8 artiklan täydellistä toteutusta? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Uuselintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) 258/97, johon parlamentin jäsen viittaa, 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että jos uuselintarvike tai elintarvikkeen ainesosa ei ole enää samanlainen kuin vastaava olemassa oleva elintarvike tai elintarvikkeen ainesosa, merkinnöissä on oltava maininta näistä muutetuista ominaisuuksista (koostumuksesta, ravintoarvosta tai ravitsemuksellisista vaikutuksista tai elintarvikkeen käyttötarkoituksesta) sekä tiedot menetelmästä, jolla kyseiset ominaisuudet on saatu aikaan. Kasvin muutetut ominaisuudet, esimerkiksi sen kyky kestää torjunta-aineita tai tuhohyönteisiä, ovat luonteeltaan maanviljelyyn eivätkä elintarvikkeisiin liittyviä, eikä niitä ole kyseisen säännöksen perusteella tarpeen mainita merkinnöissä. Sitä vastoin esimerkiksi merkintä, jonka mukaan elintarvike tai elintarvikkeen ainesosa on valmistettu "geneettisesti muunnetusta soijasta tai maissista" koskee elintarvikkeen muutettuja ominaisuuksia (koostumus) sekä näiden ominaisuuksien saavuttamiseen käytettyä menetelmää (geneettisesti), joista on mainittava merkinnöissä. Komissio soveltaa asetuksen (EY) 258/97 8 artiklaa sen kaikilta osin. Kuten edellä olevasta käy ilmi, parlamentin jäsenen toivomat maininnat eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan. (1) EYVL C 50, 22.2.1999, s. 123. (2) EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3400/98

esittäjä(t): Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) komissiolle

(17. marraskuuta 1998)

Aihe: Geenitutkimuksen edistäminen

Voiko Euroopan komissio edistää tutkimusta ja kehitystä koskevan toimintaohjelman yhteydessä erityistä geenitutkimusta?

Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus

(8. tammikuuta 1999)

Neljännessä puiteohjelmassa (1994-1998) komissio tuki geenitutkimusta useissa erityisohjelmissa, kuten biotieteitä ja -tekniikkaa, kansainvälistä yhteistyötä, tutkijavoimavaroja, standardointia ja tietotekniikkaa käsittelevässä ohjelmissa sekä valmistus- ja materiaalitekniikkaa käsittelevässä Brite-Euram-ohjelmassa. Tutkimuksen kohteena on ollut monien erilaisten organismien genetiikka, mm. mikrobien, kasvien, kotieläinten ja ihmisen genetiikka. Tutkimuksen tarkoituksena on tukea biologian pioneerityötä, edistää terveydenhuoltoa ja lääketiedettä ja vahvistaa Euroopan yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa.

Tämäntyyppistä tutkimustyötä korostetaan voimakkaasti monissa viidennen puiteohjelman aihepiirikohtaisissa ohjelmissa ja varsinkin aihepiirin 1 (elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen) avaintoiminnoissa ja yleisluontoisissa toimissa. Tutkimuksen avulla pyritään vastaamaan olennaisiin sosioekonomisiin tarpeisiin eri aloilla, joita ovat ravinto ja terveys, tartuntatautien hallinta, solutehdas sekä kestävä maatalous, kalastus ja metsätalous.

Geenitutkimus on esillä myös siinä puiteohjelman osassa, jossa määritellään Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävät. Tavoitteena on tukea Euroopan yhteisön lainsäädäntöä. Isprassa toimiva Kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitos IHCP kehittää analyysimenetelmiä geneettisesti muunnettujen organismien havaitsemiseksi. Sevillassa toimiva Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos IPTS analysoi biotieteiden sosioekonomisia vaikutuksia yleensä ja osallistuu erityisesti bioteknologian ja geenitekniikan arviointiin. IPTS:n tutkimuksissa keskitytään geenitekniikan ja geneettisesti muunnettujen organismien merkitykseen ja seurauksiin EU:n politiikan aloilla. Tärkeimpiä kohteita ovat terveydenhuollon teknologia ja geneettisesti muunnetut viljelyskasvit.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4105/98

esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle

(14. tammikuuta 1999)

Aihe: Mahdollinen vapaan kilpailun sääntöjen rikkominen uudessa Italian pankkisäätiölaissa

Italiassa on äskettäin hyväksytty lakiesitys pankkisäätiöiden uudistamisesta.

Laissa sallitaan edelleen näiden säätiöiden osakkuudet pankkialan yrityksissä, mikä tosiasiassa merkitsee sitä, että säätiöt voivat valvoa niitä. Pankkisäätiöillä on kaksoisrooli, eli ne harjoittavat yleishyödyllistä yhteiskunnallista toimintaa, mutta toisaalta pyrkivät taloudellisiin päämääriin, mikä aiheuttaa tavoitteiden päällekkäisyyttä ja mahdollistaa toiminnan laajentamisen myös yritysten muihin toimialoihin. Samalla säätiöt kuitenkin säilyttävät epäkaupallisen yhteisön statuksen sekä kaikki siitä johtuvat verotukselliset edut. Näitä kahta toimialaa ei ole tarkasti erotettu toisistaan, mikä saattaa johtaa kielteisiin seurauksiin markkinoiden kilpailutilanteelle, koska säätiöihin sovelletaan edullisempaa verotuskohtelua ja koska tämä tilanne vaikuttaa negatiivisesti yritysten omistussuhteisiin ja muiden kuin pankkialan yritysten luotonsaantiin. Säätiöille annettavat verohelpotukset voivat aiheuttaa vääränlaista kilpailuetua yrityksille, joissa ne ovat osakkaina, mikä voi johtaa siihen, että säätiöillä on yksityisiä osakkeenomistajia paremmat mahdollisuudet tukea rahallisesti yrityksiä, joissa niillä on osakkuuksia. Tämä puolestaan vääristäisi kilpailua ja suosisi joitakin yrityksiä toisten kustannuksella.

Voiko komissio näin ollen

- ottaa suoraan selville uudistuksen sisällön ja mahdolliset yhteismarkkinoiden ja kilpailusääntöjen rikkomukset, jotka saattavat aiheuttaa ongelmia talousjärjestelmälle sekä Italiassa että Euroopassa;

- ilmoittaa, eivätkö sen mielestä säätiöille annettavat verohelpotukset, joilla annetaan suhteeton kilpailuetu niille yrityksille, joissa säätiöt ovat osakkaina, ja jotka vääristävät todellista kilpailua, riko avoimesti Euroopan vapaan kilpailun lainsäädäntöä vastaan?

Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 1999)

Arvoisan parlamentin jäsenen kirjallinen kysymys koski Italiassa 23. joulukuuta 1998 annetun lain n:o 461 mahdollisia haitallisia vaikutuksia kilpailuun. Lailla uudistetaan "pankkisäätiöihin" sovellettavia säännöksiä. Nämä säätiöt ovat julkisia yleishyödyllisiä laitoksia, joilla on tällä hetkellä sekä yhteiskunnallisia tehtäviä että taloudellisia päämääriä. Jotta lainsäädäntö kattaisi pankkisäätiöt kokonaisuudessaan, säädetään uudessa laissa itsenäisen valvontaviranomaisen perustamisesta, säätiöiden oikeudellisen luonteen muuttamisesta sekä verotustoimista, joilla helpotetaan säätiöiden siirtymistä yksityisen järjestelmän piiriin.

Komissio pyytää Italian viranomaisilta tarvittavat tiedot tutkiakseen, sisältääkö laki säännöksiä, jotka haittaisivat kilpailua ja yhtenäismarkkinoiden toimintaa. Arvoisalle parlamentin jäsenelle tiedotetaan tämän tarkastelun tuloksista.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2144/98 esittäjä(t): Barry Seal (PSE) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Yhteisön RETEX-ohjelmaan hyväksyttävien alueiden uudelleen harkitseminen Kun otetaan huomioon vakava, jatkuva Yorkshiren alueen tekstiili- ja vaatetusalan työpaikkojen väheneminen, erityisesti alueen niissä osissa, jotka on jätetty nykyisen RETEX-ohjelman ulkopuolelle, onko komissio valmis harkitsemaan uudelleen RETEXin sääntöjä mahdollistaakseen suuremman joustavuuden hyväksyttävien alueiden valinnassa? Kuten komissio tietää, Euroopan parlamentti on aiemmin ilmaissut toivomuksensa nähdä ainakin saman verran joustavuutta RETEX-ohjelman täytäntöönpanossa kuin nykyään esiintyy Konver-ohjelman täytäntöönpanossa. Tämä joustavuus on erityisen toivottavaa, koska niin monet ihmiset, jotka menettävät työpaikkansa tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa, ovat naisia ja kuuluvat etnisiin vähemmistöihin, joissa vaikeudet löytää vaihtoehtoisia työpaikkoja ovat suurimmat. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1998) Vuonna 1992 käynnistettyä RETEX-yhteisöaloitetta oli alunperin tarkoitus jatkaa vuoteen 1997 asti, mutta lisärahoituksen turvin sitä jatkettiin vuoteen 1999. RETEX-aloitteen toimenpideohjelmia koskevien suuntaviivojen mukaan tukikelpoisten alueiden on sijaittava tavoitteen 1, 2 tai 5b kohdealueilla, jotka ovat erityisen riippuvaisia tekstiili- ja vaatetusteollisuudesta. Erityisen tärkeää on keskittyä tukikelpoisten alueiden niihin osiin, joissa nykyiset tai ennakoidut vaikeudet ovat suurimpia. Tällä asialla on ollut erityisen suurta merkitystä tuensaajille yhteisön epäsuotuisimmilla alueilla. Vuoden 1994 RETEX-suuntaviivoissa komissio säilytti tämän tukikelpoisten alueiden määrittelyn. Konver-aloitetta koskevat suuntaviivat annettiin myös vuonna 1994. Niissä tukikelpoisten alueiden määrittely on joustavampaa, mikä johtuu erilaisesta soveltamisalasta ja puolustusteollisuuden suhteellisesta merkityksestä tavoitteiden 1, 2 ja 5b ulkopuolella sijaitsevilla alueilla. Tämän takia Konver-ohjelmiin on ollut mahdollista ottaa alueita, jotka eivät kuulu edellä mainittuihin. Nykyisen ohjelmakauden lähestyessä loppuaan rakennerahastojen tukitoimenpiteitä koskeva uusi sääntelykehys on valmisteilla. Huomattavat osat nykyisistä RETEX-alueista kuuluvat myös uusiin alueellisiin tavoitteisiin. Näissä olosuhteissa komissio ei katso aiheelliseksi tarkistaa kyseisen aloitteen tukikelpoisten alueiden määrittelyä.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3585/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Maakaasu-toimintaohjelman eteneminen Kreikalle suunnattuun toiseen yhteisön tukikehykseen kuuluu toimintaohjelma "Maakaasu", jonka aiheuttama julkisten menojen kokonaissumma on 747 miljoonaa ecua. Ohjelmaan sisältyvät seuraavat alaohjelmat: 1. korkeapaineputki; 2. keskipaineverkot; 3. matalapaineverkot; 4. pakkolunastukset, maanpäälliset rakenteet ja kaukovalvontajärjestelmä sekä kaukokäsittelyjärjestelmä; 5. tekninen apu. Ottaen huomioon, että alaohjelmille on laadittu aikataulu jo vuonna 1994, komissiolta kysytään: 1. Miten kukin alaohjelma on edistynyt ja mikä on kunkin alaohjelman määrärahojen käyttöönoton aste? 2. Onko määrärahojen käyttöönotossa ilmennyt viivästymisiä, mitkä ovat viivästymisen tärkeimmät syyt kussakin alaohjelmassa? 3. Tehtiinkö Kreikalle suunnatun toisen yhteisön tukikehyksen viimeisen tarkistamisen yhteydessä muutoksia kyseisessä ohjelmassa ja jos näin tehtiin, kuinka suuria summia ja mitä toimia ne koskevat? sekä 4. Kun otetaan huomioon, että eri syistä (julkistaloudelliset syyt, öljyn hinnan lasku maailmanmarkkinoilla, sähköenergiaa koskeva alv-vähennys jne.) kilpailevien energianlähteiden (öljyn, sähkön) hinnat ovat laskeneet merkittävästi ja tosiseikat, joihin hanke perustui, ovat kumoutuneet, katsooko komissio, että tarvitaan toimia, jotka mahdollistavat hankkeen elinkelpoisuuden ja jos näin on, minkä suuntaisia toimia? Komission jäsenen Monica Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 1999) Komission 5. joulukuuta 1997 hyväksymän viimeisimmän rahoitussuunnitelman mukaisesti Kreikalle suunnatusta yhteisön tukikehyksestä rahoitetun toimintaohjelman "Maakaasu" kunkin viiden alaohjelman rahoitukseen 31. joulukuuta 1998 asti varatut määrärahat on kohdennettu seuraavasti: kokonaisuudessaan 1. alaohjelman osalta, 72 prosenttia 2. alaohjelman osalta, 56 prosenttia 3. alaohjelman osalta, 79 prosenttia 4. alaohjelman osalta ja kokonaisuudessaan viidennen alaohjelman osalta. Määrärahojen kohdentamisessa ei ole ilmennyt merkittäviä viivästymisiä lukuun ottamatta 3. alaohjelmaa, jota viivästytti kaupunkiverkkojen toimilupien myöntämiseen liittyvän oikeudellisen kehyksen pitkä valmisteluaika. Toimintaohjelmaa ei muutettu tukikehyksen viimeisen tarkistuksen yhteydessä. Maakaasun käyttöönottaminen Kreikassa on hyvin tärkeää sekä energiahuollon monipuolistumisen että ympäristön kannalta. Tällaista hanketta ei voida arvioida yksinomaan taloudellisen kannattavuusanalyysin perusteella. Kilpailevien energianlähteiden kansainvälisten hintojen nykyinen suhdannekehitys ei aseta maakaasuvaihtoehdon soveltuvuutta kyseenalaiseksi.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3788/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: HIV/AIDS Vastikään julkaistun UNAIDin raportin mukaan 11 ihmistä saa HIV/AIDS-tartunnan joka minuutti. Aikooko komissio arvioida uudelleen toimenpiteitään tästä aiheutuvien ongelmien ratkaisemiseksi? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1999) Yhteisö on tukenut immuunikatoon (aids) liittyviä politiikkoja ja ohjelmia kehitysmaissa vuodesta 1987 alkaen. Yhteisö oli tietoinen tilanteen pahentumisesta näissä maissa jo ennen Yhdistyneiden kansakuntien asiasta laatimaa (UN)AIDS -raporttia. Euroopan parlamentti ja neuvosto keskustelivat aidsia koskevasta yhteisön toimintalinjasta vuonna 1997. Keskustelujen tuloksena yhteisön politiikkaa muutettiin. Toiminnassa keskitytään nyt aidsin taloudellis-sosiaalisiin syihin ja seurauksiin sekä tartunnan ehkäisyyn. Yhteisö on myös kehittänyt järjestelmiä sen varmistamiseksi, että immuunikatoarviointi (hiv-/aids-arviointi) kuuluu kaikkiin tähdellisiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin. Komissio antoi vuoden 1998 heinäkuussa neuvostolle ja Euroopan parlamentille tiedonannon solidaarisuuden lisäämisestä aidsin torjunnassa kehitysmaissa(1). Viime vuosina Euroopan parlamentille on myös toimitettu useita kertomuksia yhteisön toiminnasta HIV/AIDS -ongelman käsittelemiseksi kehitysmaissa. (1) KOM(98) 407 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3683/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Lentomatkustus Euroopassa Onko komissio tietoinen siitä, että eräillä Euroopan lentoreiteillä korotetaan lentohintoja aina sesonkiaikoina, kuten koulujen loma-aikoina? Voiko komissio kertoa, miksi lentoyhtiöiden sallitaan hinnoitella lippunsa näin, vaikka vastaavia toimia ei suvaita muussa julkisessa liikenteessä? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 1999) Hintojen vaihtelu ajankohdan ja matkustuspäivän mukaan kuuluu normaaliin liike-elämän toimintaan, jossa otetaan huomioon kysyntä. Lentoyhtiöt eivät ole ainoita matkustuspalvelujen tarjoajia, jotka mukauttavat hintojaan kysynnän mukaan. Esimerkiksi lautta- ja junalippujen hinnat ja jopa moottoritiemaksut voivat vaihdella matkan ajankohdasta riippuen. Tällaisilla käytännöillä pyritään vähentämään matkustusruuhkia suosituimpina ajankohtina. Viime vuosien vapauttamisprosessi on avannut lentoliikennettä entistä enemmän kilpailulle. Tämä on helpottanut hinnoiltaan edullisten lentoyhtiöiden tuloa markkinoille. Kun kuluttajilla on enemmän valinnanvaraa, lentoyhtiöiden on tarjottava matkustajan vaatimuksia vastaavia palveluita kilpailukykyisellä hinnalla. Näin ehkäistään myös hinnoittelun vääristymiä. Koska lentoyhtiöille on haluttu antaa mahdollisuus vastata nopeasti entistä dynaamisempaan toimintaympäristöön, vapauttamistoimenpiteillä on otettu käyttöön myös hinnoittelun vapautta koskeva periaate. Lentoyhtiöt eivät kuitenkaan saa soveltaa kohtuuttoman korkeita perushintoja. Ne toimijat, joilla on oikeutettu etu tässä asiassa, voivat pyytää kyseistä jäsenvaltioita/kyseisiä jäsenvaltioita tai komissiota tutkimaan hyvin korkeita hintoja sovellettavan lainsäädännön perusteella.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4024/98 esittäjä(t): Ben Fayot (PSE) komissiolle (8. tammikuuta 1999) Aihe: Luxemburgilaisia pk-yrityksiä haittaava kilpailun vääristyminen Saksassa on luotu vuodesta 1997 lähtien uusia hallinnollisia ja rahoituksellisia esteitä, jotka merkitsevät kilpailun vääristymistä Saksassa toimivien luxemburgilaisten käsiteollisuuden yritysten haitaksi. Työntekijöiden töihin lähettämisestä annetulla saksalaisella lailla (1997) velvoitetaan Saksassa toimivat luxemburgilaiset rakennusalan yritykset maksamaan 14,25 % tilitetyistä bruttopalkoista lomarahoina saksalaiseen kassaan sen jälkeen, kun työntekijä on lähetetty Saksaan. Lähettävässä maassa eli Luxemburgissa sovelletaan kuitenkin aivan vastaavia velvoitteita (lakisääteinen loma ja pakollinen lomaraha, joka on 11,77 % bruttopalkasta). Tällöin luxemburgilaisiin yrityksiin kohdistuu kaksinkertainen rasitus, joka rikkoo sisämarkkinoilla vallitsevia kilpailusääntöjä ja merkitsee saksalaisten markkinoiden sulkemista. Aikooko komissio puolustaa tehokkaasti sisämarkkinasääntöjä tässä asiassa ja pyrkiä vapauttamaan Saksassa rakennusalalla toimivat luxemburgilaiset yritykset ja muista Euroopan unionin maista peräisin olevat yritykset tästä kaksinkertaisesta rasituksesta? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 1999) Vastauksena kysymykseen komissio viittaa vastaukseen, jonka se antoi Viviane Redingin kirjalliseen kysymykseen E-3110/98(1). Lisäksi komissio haluaa täsmentää, että se on tehnyt virallisen ilmoituksen Saksan hallitukselle marraskuussa 1998. (1) EYVL C 135, 14.5.1999, s. 168.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2572/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Komorien kalastussopimus 1994-1997 Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta kalastusalusta kuului EU:n ja Komorien väliseen vuosien 1994-1997 kalastussopimukseen, mikä oli näiden alusten vetoisuus ja montako päivää ne kalastivat sopimuksen perusteella?