ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1269/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Ehdotus uudeksi yhteisön asetukseksi maataloustuotteiden myynninedistämisjärjestelmästä.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1269/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Ehdotus uudeksi yhteisön asetukseksi maataloustuotteiden myynninedistämisjärjestelmästä Yhteisö osallistuu tiettyjen maataloustuotteiden, kuten oliiviöljyn, omenien, sitrushedelmien ja rusinoiden, eri myynninedistämisohjelmien rahoitukseen. Komissio aikoo lähiaikoina esittää asetusehdotuksen tasapainottaakseen ja yksinkertaistaakseen yhteisön maataloustuotteiden myynninedistämisjärjestelmää. Voiko komissio kertoa, onko kyseisen asetusehdotuksen esittämisen tarkka päivämäärä jo vahvistettu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Tarkkaa päivämäärää yhteisön uutta maataloustuotteiden myynninedistämisjärjestelmää koskevan neuvoston asetusehdotuksen esittelylle ei ole vielä vahvistettu. Komissio valmistelee parhaillaan ehdotusluonnosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1291/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Vedenpuhdistamon rakentaminen Gondomarin kuntaan osana koheesiorahastosta rahoitettavaa Vigo-joen tervehdyttämishanketta.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0023 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1291/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Vedenpuhdistamon rakentaminen Gondomarin kuntaan osana koheesiorahastosta rahoitettavaa Vigo-joen tervehdyttämishanketta Komissio päätti myöntää koheesiorahaston tukea hankkeille Vigo-joen ympäristön kunnostamiseksi Galiciassa (komission päätös 95/11/61/035). Päätöksen yksi kohta koskee toimenpidettä Gondomar- ja Miñor-jokien puhdistamiseksi, jonka kokonaisrahoitus on 4 836 036 ecua. Gondomarin puhdistamisen ensimmäinen vaihe on vedenpuhdistamon ja useiden viemäreiden rakentaminen, joka on saatu päätökseen, vaikka puhdistamo ei ole vielä virallisesti toiminnassa. Tämä hanke on aiheuttanut polemiikkia väestön keskuudessa ja siitä on tehty jopa valitus Galician oikeusasiamiehelle, sillä puhdistamo rakennettiin yhden maanomistajan yksityismaalle ja maakauppa tehtiin salassa ja sääntöjen vastaisesti. Kauppa oli kyseiselle maanomistajalle erittäin tuottoisa, ja hän hakee parhaillaan mailleen rakennuslupaa asuinalueen rakentamiseksi. Kaiken lisäksi tie puhdistamoon kulkee tämän maanomistajan maiden läpi (Ramallosan ja Gondomarin välinen tie Gondomarin kunnan Dornasin kylässä) eikä se ole vielä valmis, joten puhdistamoon ei pääse tällä hetkellä mitenkään. Voiko komissio pyytää tutkimusta tästä asiasta ja arviota tästä rakennushankkeesta, joka on edelleen pysähdyksissä ja johon näyttää liittyvän epäselvyyksiä? Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus (26. heinäkuuta 2000) Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Gondomarin vedenpuhdistamon rakennustyöt saatiin valmiiksi helmikuussa 2000 ja kokeilu- ja käyttöönottovaiheen työt ovat parhaillaan käynnissä. Puhdistamon sijainti valittiin ennen sen rakentamista toteutettujen teknisten tutkimusten perusteella. Gondomarin kaupunki luovutti maa-alueen hankkeesta vastaavan, riippumattoman Augas de Galicias -järjestön käyttöön. Komissio ei nykytilanteessa aio tehdä hanketta koskevaa erityisselvitystä. Se kuitenkin muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että koheesiorahastosta rahoitettavien hankkeiden seurannasta vastaa kaksi kertaa vuodessa kokoontuva seurantakomitea, jonka puitteissa komissio valvoo hanketta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2298/00

esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle

(11. heinäkuuta 2000)

Aihe: Yhteisön kalastusalukset ja yhteinen kalastuspolitiikka

Yleisesti tiedetään, että kansainvälisillä vesillä kalastaa mukavuuslipun alla unionin jäsenvaltioiden kalastusaluksia, jotka eivät noudata yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia sääntöjä. Nämä koskevat kalavaroja, puhtaus- ja terveysstandardeja, miehistön työoloja ja sosiaaliturvaa jne. Näiden alusten tuhoisista toimista on tehty useita valituksia.

Vähemmän tunnettuja ovat kuitenkin tiettyjen EU:n jäsenvaltioiden alusten harjoittamat toimet. Tietyt yhteisön alukset eivät välitä yhteisen kalastuspolitiikan säännöistä, vaan harjoittavat kalastusta mieluummin noudattamatta esimerkiksi saaliin määrää ja kokoa rajoittavia määräyksiä. Tällaisen vapaan kalastuksen taustalla ovat ns. kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset. Nämä alukset harjoittavat kalastusta, jonka laillisuutta ei kyseenalaisteta, mm. Marokon kuningaskunnalle kuuluvilla vesillä.

Miten komissio aikoo kalastuspolitiikan uudistuksessa vuonna 2002 erottaa toisistaan yhteisön lipun alla purjehtivat alukset, EU:n jäsenvaltion lipun alla purjehtivat, mutta kolmansien maiden kanssa tehdyn sopimuksen periaatteita noudattavat alukset ja mukavuuslipun alla purjehtivat alukset?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(28. heinäkuuta 2000)

Komissio aikoo tehdä yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen yhteydessä vuonna 2002 tarkan selvityksen kaikista tämän politiikan osa-alueista, myös ulkopoliittisista.

Komissio aikoo käsitellä parlamentin jäsenen mainitsemia kolmea kalastuslaivastoa yhteisön tekemien sopimusten perusteella toimivat yhteisön lipun alla purjehtivat alukset, yksityisten järjestelyjen mukaan toimivat yhteisön lipun alla purjehtivat alukset ja yhteisön vesien ulkopuolella toimivat mukavuuslipun alla purjehtivat alukset yhteisön kansainvälisiä sitoumuksia tiukasti noudattaen ja ottaen huomioon uudistuksesta käytävissä keskusteluissa esiin tulevat lausunnot ja mielipiteet.

Tulevia keskusteluja kyseenalaistamatta komissio muistuttaa kuitenkin, että se on sitoutunut laittoman kalastuksen torjuntaan. Komissio voi jo nyt määritellä tehokkaimpia ja toimivimpia toimintalinjoja ja keinoja, joista voidaan mainita yhteisen strategian laatiminen kaukana Euroopasta harjoitettavaa kalastusta varten, mahdollisuus haastaa oikeuteen omia kansalaisiaan ja yhteisön omiin aluksiin sekä yhteisön ulkopuolisen lipun alla purjehtiviin aluksiin yhteisön satamissa kohdistuvan valvonnan tehostaminen.

Komissio muistuttaa, että vaikka yhteinen kalastuspolitiikka sen ulkopoliittinen osuus mukaan luettuna onkin yhteinen ja yhdennetty politiikan ala, sen täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltiot, joilla on myös valta toimia poliisina kalastusasioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1370/00 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle. Tupakka ‐ yhteisön tutkimus- ja tiedotusrahasto.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1370/00 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Tupakka yhteisön tutkimus- ja tiedotusrahasto 1. Voiko komissio vahvistaa, että vuosittain 2 prosenttia summasta, joka on osoitettu tupakkaa koskeville palkkioille (budjettikohta B1-17), noin 20 miljoonaa euroa, lisätään yhteisön tupakan tutkimus- ja tiedotusrahastoon (B1-175), kuten neuvosto on ilmoittanut? 2. Voiko komissio kertoa, onko vuoden 1997 jälkeen kyseisestä rahastosta rahoitettu yhtään hanketta? 3. Voiko komissio ilmoittaa, mihin tupakkaa koskeviin tutkimus- ja tiedotushankkeisiin kyseiset varat käytettiin vuosina 19971999 ja mitkä olivat niihin käytetyt summat? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1369/00 ja P-1370/00 (15. kesäkuuta 2000) 1. Yhteisön tupakan tutkimus- ja tiedotusrahasto on perustettu raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92(1) 13 artiklan säännösten mukaisesti. Tätä artiklaa on muutettu 20. heinäkuuta 1998 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1636/98(2). Rahaston tavoitteita on laajennettu ja sen saama pidätys on kaksinkertaistettu 2 prosenttiin jokaisen sadon yhteydessä tupakan tuottajille maksettavasta palkkiosta, joka on nykyisin noin 19 miljoonaa euroa. Käytännössä komissio ottaa käyttöön toimia, jotka on rahoitettu tilapäisestä budjettikohdasta Yhteisön tutkimus- ja tiedotusrahasto (B1-185). Tämän budjettikohdan määrärahat vastaavat arviolta tietyn varainhoitovuoden aikana aiheutuneita todellisia kustannuksia. Komissio valvoo, että tämän budjettikohdan määrärahat/menot eivät ylitä pidätyksestä saatua tuloa. 2. Rahastosta ei ole vuodesta 1997 rahoitettu uusia hankkeita, mutta käytettävissä olevilla määrärahoilla on voitu rahoittaa käynnissä olevia hankkeita, jotka on valittu kahden ehdotuspyynnön perusteella vuosina 1994 ja 1996. Nämä monivuotiset hankkeet on itse asiassa rahoitettu vuoden mittaisina osina. Komissio suunnittelee aloittavansa lähikuukausina uusia hankkeita. 3. Kolmannen kysymyksen osalta käynnissä olevat vuosien 19971999 hankkeet ja myönnetyt määrärahat ovat seuraavat: Tutkimus: - 1997: 2 747 666 hankkeille 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/66 ja 96/T/67. - 1998: 2 690 916 hankkeille 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/24, 96/T/35, 96/T/55, 96/T/66 ja 96/T/67. - 1999: 2 385 727 hankkeille 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/24, 96/T/35, 96/T/55, 96/T/66 ja 96/T/67. Tiedotus: - 1997: 610 719,16 hankkeille 96/I.T./13, 96/I.T./26, 96/I.T./28, 96/I.T./33, 96/I.T./37, 96/I.T./57 ja 96/I.T./73. - 1998: 1 311 027,30 hankkeille 96/I.T./13, 96/I.T./26, 96/I.T./33, 96/I.T./36, 96/I.T./44, 96/I.T./55, 96/I.T./57, 97/I.T./12 ja 97/I.T./33. - 1999: 210 748,61 hankkeille 96/I.T./28, 96/I.T./37, 97/I.T./3 ja 97/I.T./33. (1) EYVL L 215, 30.7.1992. (2) EYVL L 210, 28.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0568/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Henkilöstön irtisanomiset ja palkkakustannukset.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0568/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (2. maaliskuuta 2000) Aihe: Henkilöstön irtisanomiset ja palkkakustannukset Montako neuvoston henkilöstöön kuuluvaa henkilöä on irtisanottu viiden viime vuoden aikana ja kuinka suuri on irtisanottujen osuus koko henkilöstöstä kunakin vuonna? Paljonko toimielimen palkkakustannukset olivat kokonaisuudessaan ja paljonko kullekin työntekijälle maksettiin keskimäärin palkkaa kunakin vuonna? Vastaus (2. toukokuuta 2000) Neuvosto ilmoittaa, että pääsihteeristöstä on viiden viime vuoden aikana 2400 virkamiehen keskimääräisestä kokonaisvahvuudesta yksi henkilö irtisanottu henkilöstösääntöjen 86 artiklan 2 kohdan f alakohdan nojalla, ja yhtä henkilöä ei ole vakinaistettu koeajan päättyessä henkilöstösääntöjen 34 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1185/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Yksin elävien verotus.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0157 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1185/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Yksin elävien verotus Yksineläjien veroaste vaihtelee unionissa maasta toiseen. OECD:n viimeaikaisen tutkimuksen mukaan joissain jäsenvaltioissa heidän tuloveroasteensa ylittää 50 prosenttia, kun taas toisissa se on vähintään 10 prosenttia alhaisempi. Monissa jäsenvaltioissa syntyvyys on erittäin pieni ja kaikille kansalaisryhmille pitää taata yhdenvertaiset olosuhteet. Katsooko komissio siis tarpeelliseksi ehdottaa yksineläjien verotuksen keventämistä kaikissa unionin jäsenvaltioissa verotuksen yhdenmukaistamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (24. toukokuuta 2000) Komissio huomauttaa, että yhteisön lainsäädännön nykytilassa luonnollisten henkilöiden välitön verotus kuuluu keskeisiltä osin jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jäsenvaltiot voivat vapaasti määritellä alueellaan asuviin henkilöihin sovellettavan verotusjärjestelmän kunhan ne noudattavat EY:n perustamissopimuksen pääperiaatteita, erityisesti kaikkinaisen kansallisuuteen perustuvan syrjinnän kieltämisen periaatetta. On totta, että tarkastelun alla on parhaillaan eräitä aloitteita, joilla pyritään osittaiseen koordinaatioon veropohjaa koskevien, kaikkein hajanaisimpien kansallisten lainsäädäntöjen kesken. Erityisenä huomion kohteena ovat tilanteet, joihin liittyy valtioidenvälinen ulottuvuus ja joissa sisämarkkinoiden moitteettomalla toiminnalla on enemmän merkitystä. Komissio noudattaa toissijaisuusperiaatetta mutta katsoo kuitenkin, että yhteisön aloite henkilöiden verotuksen oli sitten kyse yksineläjistä tai perheistä progressiivisuuden yhdenmukaistamiseksi tai edes koordinoimiseksi ei ole tämän hetken politiikassa etusijalla. Lisäksi kunkin jäsenvaltion omat ratkaisut täss asiassa kytkeytyvät tiiviisti paikallisiin poliittisiin ja yhteiskunnallisiin perinteisiin, joita on syytä kunnioittaa. Komissio voi vain toivoa, että budjettikuri, jota jäsenvaltioiden osallistuminen yhteiseen rahaan edellyttää, näkyisi verorasituksen yleisenä keventymisenä, josta niin yksineläjät kuin muutkin verovelvolliset voisivat hyötyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0970/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Jätteenpolttolaitoksen rakentaminen Meia Serraan.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0970/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Jätteenpolttolaitoksen rakentaminen Meia Serraan Madeiran autonomisella alueella Santa Cruzin kunnassa sijaitsevaan Meia Serraan suunnitellaan rakennettavaksi jätteenpolttolaitos. Suunnitelma liittyy Meia Serrassa olevan kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelylaitoksen laajennus- ja uudistustöihin. Suunniteltu laitos sijaitsisi hyvin lähellä asutusta ja sellaisella alueella, jolla harjoitetaan maanviljelystä ja jolla on useita vesilähteitä. On siis pelättävissä, että laitos vahingoittaa ympäristöä ja kansanterveyttä. 1. Onko Meia Serran jätteenpolttolaitoksen rakentamiseen jo myönnetty yhteisön rahoitusta? 2. Onko komissio jo varmistanut, että toteutetaan kaikki toimenpiteet alueen ympäristön ja asukkaiden terveyden suojelemiseksi? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) Komissio myönsi 22. marraskuuta 1999 tekemällään päätöksellä koheesiorahaston tukea Unidade de Valorizacão de Resíduos Sólidos da Ilha da Madeira -hankkeen ensimmäiselle vaiheelle. Tämä hanke käsittää mm. Meia Serraan vanhentuneen jätteidenpolttolaitoksen tilalle rakennettavan vastaavan uuden laitoksen, joka on yhteisön ympäristölainsäädännön mukainen. Edellä mainitussa tuen myöntämispäätöksessä noudatetaan erityislausekkeita tämäntyyppisiin infrastruktuurihankkeisiin liittyvien erittäin tiukkojen ympäristövaatimusten noudattamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0809/00 esittäjä(t): Harlem Désir (PSE) komissiolle. WTO:n valituselimen tuomio ulkomaisten myyntiyhtiöiden (FSC) verokohtelusta Yhdysvalloissa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0215 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0809/00 esittäjä(t): Harlem Désir (PSE) komissiolle (10. maaliskuuta 2000) Aihe: WTO:n valituselimen tuomio ulkomaisten myyntiyhtiöiden (FSC) verokohtelusta Yhdysvalloissa Maailman kauppajärjestön (WTO) valituselin julkaisi 24. helmikuuta 2000 raporttinsa, joka koski ulkomaisten myyntiyhtiöiden (FSC) verokohtelua Yhdysvalloissa ja jossa vahvistettiin, että kyseinen verojärjestelmä on kauppasääntöjen vastainen. Noin 50 % Yhdysvaltojen viennistä saa järjestelmän vuoksi verohyvityksiä, jotka vastaavat noin neljän miljardin dollarin vuosittaista vientitukea. Vaikka järjestelmä ei vaikuta yksinomaan eurooppalaisia yrityksiä, haittaa se niitä eniten. Kuinka on mahdollista, että WTO ei tuomion yhteydessä määrittänyt Euroopan unionille maksettavaa korvaussummaa ja että komissio, joka on unionin taloudellisten etujen valvoja, ei ryhtynyt minkäänlaisiin toimenpiteisiin korvausten saamiseksi Yhdysvalloilta, kun samaan aikaan Yhdysvallat soveltaa edelleen kaupallisia vastatoimiaan Euroopan unioniin banaaneja ja hormonilihaa koskevissa kiistoissa, vaikka WTO:nkin mukaan Euroopalle aiheutunut vahinko on huomattavasti suurempi? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2000) Maailman kauppajärjestön (WTO) ulkomaisista myyntiyhtiöistä (Foreign Sales Corporations) tekemän päätöksen mukaan Yhdysvaltojen on saatettava lainsäädäntönsä välimiespaneelin ja valituselimen päätelmien mukaiseksi 1. lokakuuta 2000 mennessä. Jos Yhdysvallat ei kyseiseen päivämäärään mennessä kumoa ulkomaisia myyntiyhtiöitä koskevaa lainsäädäntöään tai muuta sitä WTO:n sääntöjen mukaiseksi, yhteisö voi turvautua riitojen ratkaisua koskevan pöytäkirjan 22 artiklan mukaisiin oikeuksiin vaatiakseen Yhdysvalloilta korvauksia tai jäädyttää vastaavien myönnytysten soveltamisen, kuten Yhdysvallat on tehnyt hormonilihaa ja banaaneja koskevissa tapauksissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0208/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Ihmisoikeusloukkaukset Kongon demokraattisessa tasavallassa.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0018 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0208/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Ihmisoikeusloukkaukset Kongon demokraattisessa tasavallassa Onko komissio tietoinen viimeaikaisesta Amnesty Internationalin julkaisemasta raportista, joka koskee ihmisoikeusloukkauksia Kongon demokraattisessa tasavallassa? Raportti sisältää todisteita siitä, että journalisteja, oppositiopoliitikkoja ja muita hallituksen virkamiehiä kohdellaan usein julmasti Kongon demokraattisessa tasavallassa. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän asian suhteen? Aikooko se vaatia, että YK:n harjoittamaa ihmisoikeuksien valvontaa on vahvistettava paikan päällä suurten järvien alueella Kongon demokraattinen tasavalta mukaan luettuna? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 2000) Komissio seuraa erittäin tarkasti Kongon demokraattisen tasavallan ihmisoikeustilannetta ja on tietoinen Amnesty Internationalin asiasta äskettäin julkaisemasta raportista. Komissio on sitoutunut aloitteisiin, joiden avulla tuetaan suoraan Kongon demokraattisen tasavallan ihmisoikeustilanteen parantamista ja valmistellaan ohjelmaa oikeusjärjestelmän kehittämiseksi ja oikeusvaltion vahvistamiseksi. Komission rahoittama asiantuntija on työskennellyt nyt vuoden Kinshasassa läheisessä yhteydessä komission edustustoon, ihmisoikeus- ja oikeusministereihin, Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) ihmisoikeusvaltuutettuun, paikallisiin kansalaisyhteiskunnan edustajiin ja muihin avunantajiin. Rahoitettava ohjelma kattaa muun muassa paikallisille ihmisoikeusjärjestöille annettavan tuen, oikeusjärjestelmän ennalleen saattamisen ja tuen väestöluettelon julkaisemista varten. Komissio on myös valmis tutkimaan ja tarvittaessa antamaan tukensa mille tahansa aloitteelle, jonka tarkoituksena on edistää ihmisoikeuksien kunnioittamista alueella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0219/00 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle. EU:n Ranskalle antama tuki Burgundin alueella Morvanissa sijaitsevaa Route Forestière du Port des Moinesia varten.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0038 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0219/00 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: EU:n Ranskalle antama tuki Burgundin alueella Morvanissa sijaitsevaa Route Forestière du Port des Moinesia varten Maartje van Putten esitti 18. marraskuuta 1998 komissiolle kirjallisen kysymyksen E-3743/98(1) Vastauksessaan 2. helmikuuta 1999 komissio ilmoitti tarvitsevansa lisätietoja voidakseen vastata kysymykseen. Kyseiset lisätiedot toimitettiin asiasta vastaavalle komission pääosastolle, mutta komissio ei ole vieläkään vastannut. Kysymys (komission pyytämät lisätiedot mukaan lukien) kuuluu seuraavasti: 1. Onko komissio tietoinen alueellisen Route Forestière du Port des Moines luonnonpuiston eri osissa, erityisesti Saint Prix'n kunnan alueella sijaitsevassa foret domanial de Saint Prix -metsässä, joka kuuluu Morvanin alueelliseen luonnonpuistoon, tehtävistä hakkuista ja siitä, että mahdollisessa uudelleenistutuksessa käytetään alueen vesitaloutta haittaavia puulajeja (havupuut), minkä seurauksena alueen luontoarvoja loukataan ja aiheutuu kuivuutta? 2. Miten komissio suhtautuu luontoarvojen loukkaamiseen alueellisessa luonnonpuistossa, kun otetaan huomioon eurooppalainen rakennerahastojen kautta kyseiselle alueelle annettava rahoitus (DOCUP Burgundi, tavoite 5b-alueet 19941999, EMOTR-varat)? (1) EYVL C 207, 21.7.1999, s. 121. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2000) Rouva Van Puttenin kirjalliseen kysymykseen E-3743/98 annetun vastauksen lisätiedot lähetettiin hänelle 9. kesäkuuta 1999 sen jälkeen kun hän oli antanut komissiolle lisätietoja aiheesta puhelimitse. Kirjeessään komissio ilmoitti ottaneensa yhteyden Ranskan viranomaisiin metsien hävittämistä koskevassa asiassa. Vastauksessaan Ranskan viranomaiset ilmoittivat että forêt domaniale de Saint Prix -metsä, jonka alueella sijaitsee Route Forestière du Port des Moines -luonnonpuisto, on osa valtion omistuksessa olevaa yksityismetsää, jonka hoidosta vastaa kansallinen viranomainen l'Office National des Forêts maa- ja metsätalousministeriön hyväksymän suunnitelman mukaan. Tämä takaa sen, että metsää hoidetaan kestävällä tavalla. Luonnonpuistossa sijaitsevat metsiköt ovat jo täyteen mittaansa kasvaneita ja nyt jo luonnollisessa uusiutumistilassa olevia havupuumetsikköjä (metsäkuusia). Alueella ei siis tapahdu havupuiden hävittämistä kuin ei myöskään metsitystä. Lisäksi kyseessä on Burgundin alueen korkein kohta (903 metriä), jonka vuotuinen sademäärä on vähintään 10001200 millimetriä vuodessa, joten kuivuudesta johtuvia ongelmia ei ole.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0332/00 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle. Eläintautien torjunnan rahoituskeinot EU:ssa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0332/00 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Eläintautien torjunnan rahoituskeinot EU:ssa Uuden rahoituskehyksen mukaan maatalousmenoja koskevat yhä useammat rajoitukset. EU:ssa on koettu viime vuosina laajoja eläintautiepidemioita (BSE, sikarutto), jotka ovat aiheuttaneet suuria menoja EU:n budjetissa. Monissa jäsenvaltioissa eläintautien torjunnan valtion budjetille aiheuttamat menot on rahoitettu erityisrahastojen avulla, jotta mahdollisiin epidemioihin oltaisiin varauduttu, tai kehittämällä erityisiä vakuutusjärjestelmiä. Voiko komissio: 1. antaa lyhyen selvityksen niiden eläintautien rahoitusjärjestelyistä, joiden torjuminen jäsenvaltioissa on yhteisön määräysten ja direktiivien mukaisesti pakollista? 2. selvittää voidaanko kyseisten tarttuvien eläintautien mahdollisesti tulevaisuudessa aiheuttamat kustannukset rahoittaa erityisrahastojen tai erityisten vakuutusjärjestelmien avulla? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) Eläintaudit aiheuttavat jäsenvaltioille yleensä kahdenlaisia kustannuksia: eläintenkasvattajille maksettavia teurastuskorvauksia ja torjuntatoimenpiteistä johtuvia toimintakuluja. Nämä kustannukset arvioidaan ja korvataan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltiot ovat yleensä valinneet jommankumman seuraavista korvausjärjestelmistä: eläintautien torjunta rahoitetaan joko suoraan eläinten terveyteen varatusta budjetista tai valtiollisesta eläintautien korvauskassasta. Varat tähän saadaan kasvattajilta kerättävällä pakollisella maksuosuudella, jota yleensä täydennetään julkisista varoista. Kasvattajien maksuosuus sekä korvaus, johon he ovat oikeutettuja, riippuu joskus tuotantoyksikön koosta. Komission tiedossa ei ole, että markkinoilla toimisi yksityisiä vakuutusjärjestelmiä, jotka kattaisivat eläintauteihin liittyvät vakuutustapahtumat. Sitä vastoin komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että hätätapauksia varten perustetaan vakuutusjärjestelmä, jonka rahoittamiseen kasvattajat osallistuvat. Tällaiseen järjestelmään komissio on jo viitannut esimerkiksi raportissaan Kertomus sianliha-alan tilanteesta Euroopan Unionissa alan rakennetukitoimenpiteiden mahdolliseksi muuttamiseksi(1). Toisaalta julkisista varoista myönnettävän taloudellisen tuen ehtona tulisi olla, että taudista ilmoitetaan viipymättä ja että noudatetaan joka suhteessa sairauksien torjuntaa koskevia yhteisön säännöksiä, kuten tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 26. kesäkuuta 1990 tehtyä neuvoston päätöstä 90/424/ETY(2). (1) KOM(98) 434 lopullinen. (2) EYVL L 224, 18.8.1990.