ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2336/99 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle. Matkapuhelinten radioaktiivisen säteilyn aiheuttamat erittäin vakavat terveyshaitat.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0049 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2336/99 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Matkapuhelinten radioaktiivisen säteilyn aiheuttamat erittäin vakavat terveyshaitat Ruotsalaisten tiedemiesten sekä muiden kansanterveyteen erikoistuneiden asiantuntijoiden viime aikoina tekemät tutkimukset ovat osoittaneet, että matkapuhelinten käyttö aiheuttaa vakavia terveyshaittoja, kuten aivokasvaimia, kuulohermojen vaurioitumista ja geneettisiä vaurioita puhelinten välittämän radioaktiivisen säteilyn vuoksi. Kysyn neuvostolta, mihin toimiin se aikoo ryhtyä ja mitä poliittisia aloitteita se aikoo tehdä matkapuhelinten turvallisen käytön takaamiseksi ja kansalaisten terveyden suojelemiseksi? Vastaus (10. ja 11. huhtikuuta 2000) Saatuaan Euroopan parlamentin lausunnon asiasta neuvosto antoi 12. heinäkuuta 1999 komission ehdotukseen perustuvan suosituksen väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz300 GHz) altistumisen rajoittamisesta(1). Suosituksella pyritään luomaan sähkömagneettisille kentille altistumista koskevat yhteisön puitteet, joiden tavoitteena on väestön suojelu. Tämä todistettuihin tieteellisiin seikkoihin perustuva suositus sisältää perusrajoituksia ja viitearvoja, joita sovelletaan kaikkeen sähkölaitteista aiheutuvien sähkömagneettisten kenttien aiheuttamaan säteilyyn, mukaan lukien matkapuhelimet. Se perustuu Kansainvälisen säteilysuojelutoimikunnan (ICNIRP) lausuntoon, jonka komission tieteellinen ohjauskomitea on hyväksynyt. Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamien pitkäaikaisvaikutusten osalta neuvosto on pyytänyt komissiota nykyisen tutkimuksen puiteohjelman täytäntöönpanon puitteissa edistämään sähkömagneettisille kentille altistumisesta aiheutuvien pitkän ja lyhyen aikavälin vaikutusten tutkimusta kaikkien asiaankuuluvien taajuuksien osalta ja seuraamaan tämän suosituksen soveltamisalaan kuuluvien seikkojen kehitystä suosituksen tarkistamiseksi ja ajan tasalle saattamiseksi ottaen huomioon myös mahdolliset vaikutukset, joita parhaillaan tutkitaan, mukaan lukien asiaankuuluvat varotoimenpiteet. Neuvosto, joka on tietoinen kansanterveydelle aiheutuvista seurauksista, on kehottanut komissiota suhtautumaan hyvin avoimesti alan tämänhetkisiin ja tuleviin tutkimuksiin, ottaen huomioon sen, että kansainvälisesti ei ole todistettu tällaisen altistamisen, matkapuhelimien käytön kautta tapahtuva altistaminen mukaan luettuna, voivan aiheuttaa syöpätapauksia. (1) EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2505/99 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Veden fluoraus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2505/99 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Veden fluoraus Voiko komissio ilmoittaa, onko se valmis arvioimaan uudelleen nykyistä juomavesilainsäädäntöä ja kieltämään veden fluorauksen, kuten eräät vaalipiirissäni asuvat henkilöt ovat huolestuneina ehdottaneet? Voiko komissio luetella ne pääasialliset tieteelliset tutkimukset, joihin se perustaa päätöksensä olla ottamatta fluorauskysymystä esille EU:n tasolla tai olla ehdottamatta kyseisen menetelmän kieltämistä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Juomaveden laadusta säädetään yhteisössä ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 15. heinäkuuta 1980 annetulla neuvoston direktiivillä 80/778/ET(1), joka korvataan 25. joulukuuta 2003 mennessä 3. marraskuuta 1998 annetulla uudella juomavesidirektiivillä 98/83/E(2). Molemmissa direktiiveissä asetetaan raja juomaveden suurimmalle sallitulle fluoridipitoisuudelle. Tätä raja-arvoa on noudatettava siitä riippumatta, esiintyykö juomavedessä fluoridia luontaisesti vai onko sitä lisätty siihen keinotekoisesti Juomaveden fluoraus on jäsenvaltioiden vastuulla. Jäsenvaltioiden on kuitenkin noudatettava direktiivissä vahvistettuja raja-arvoja. Jäsenvaltioiden toimenpiteet tässä asiassa riippuvat monista tekijöistä, kuten paikallisista tavoista ja tottumuksista, joissa on eroja jäsenvaltioiden välillä. Fluoraus on epäilemättä kiistanalainen asia fluoridin mahdollisten myönteisten tai kielteisten vaikutusten takia, jotka riippuvat sen pitoisuudesta juomavedessä. Juomavesidirektiivissä vahvistettu raja-arvo on 1,5 milligrammaa litrassa (mg/l), joka Maailman terveysjärjestö WHO:n näkemyksen mukaan edustaa hyvää tasapainoa fluoridin myönteisten ja kielteisten vaikutusten välillä, kuten se ilmaisi asian juomaveden laatua koskevissa suuntaviivoissaan. Fluoridilla on myönteisiä vaikutuksia, kun sen pitoisuus juomavedessä on 0,52 mg/l. Mitä enemmän fluoridipitoisuus ylittää arvon 2 mg/l, sitä enemmän sen kielteisten vaikutusten, kuten hampaiston fluoroosin tai jopa luuston fluoroosin riski kasvaa. Näin ollen vastaus ensimmäiseen kysymykseen on, että komissio ei harkitse lainsäädännön tarkistusta, koska uusi juomavesidirektiivi annettiin marraskuussa 1998 ja se on pantava täytäntöön. Toisen kysymyksen osalta pääasiallinen tietolähde on Maailman terveysjärjestön julkaisu Juomaveden suuntaviivat, toinen painos, osa 2, Geneve 1996. Tämän osan sivuilta 231237 löytyy tietoa fluoridista sekä 18 aiheeseen liittyvää lähdeviitettä. (1) EYVL L 229, 30.8.1980. (2) EYVL L 330, 5.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2047/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Tähtien lukumäärä Euroopan unionin lipussa.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0043 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2047/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Tähtien lukumäärä Euroopan unionin lipussa Voiko komissio selittää, miksi EU:n lipussa olevien viisisakaraisten tähtien lukumäärää ei nostettu viiteentoista, kun Euroopan unionin jäsenmäärä nousi kahdestatoista viiteentoista? Voiko komissio kertoa, minkä menettelyn kautta (jos sellainen on olemassa) Euroopan parlamentin jäsenet voivat ehdottaa muutoksia Euroopan unionin lippuun? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1999) Euroopan lipun tähdet eivät edusta jäsenvaltioita. Lipun hyväksymisestä vuonna 1955 tehdyssä Euroopan neuvoston päätöksessä tähtien luvuksi määrättiin pysyvästi kaksitoista. Parlamentti suositti huhtikuussa 1983 antamassaan päätöslauselmassa(1), että yhteisön lippuna käytettäisiin Euroopan neuvoston vuonna 1955 hyväksymää lippua. Yhteisön toimielimet ottivat sen käyttöön vuoden 1986 alkupuolella. (1) EYVL C 128, 16.5.1983.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2517/99 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Sviluppo Italia -yhtiö ja yhteisön sääntöjen rikkominen.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0060 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2517/99 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Sviluppo Italia -yhtiö ja yhteisön sääntöjen rikkominen Sviluppo Italia -yhtiö (Italian kehittämistä varten perustettu yhtiö) perustettiin Italian hallituksen antaman asetuksen (1/99) nojalla Etelä-Italian heikosti kehittyneiden alueiden tukemiseksi. Yhtiön osakepääoma, joka ei muodostu ainoastaan vararahastosta lain nro 208/98 mukaisesti, vaan myös yhteisön varoista ja sen suhteista viranomaisiin säädetään erityissopimuksin, joista suuri yleisö ei näin ollen saa tietoja. Katsooko komissio, että tämä ei vastaa kilpailuasioita, yhteisön varojen ja valtionapua koskevaa yhteisön oikeutta etenkin seuraavien seikkojen perusteella? 1. Yhteisön julkisia varoja, jotka on myönnetty talouselämän elvyttämistä heikosti kehittyneillä alueilla koskeviin ohjelmiin, käytetään alkupääomana (riskipääomana) sekä rahoitusvirtana (rahoitus) yhden yksityisen yhtiön hyväksi (osakeyhtiö), jota valtio ei kuitenkaan valvo. Näitä varoja voidaan käyttää muulla tavoin kuin mitä on määrätty ja ilman, että paikalliset yritykset voivat niihin tosiasiassa vaikuttaa, joille nämä varat on alunperin suunnattu. 2. Koska Sviluppo Italia -yhtiön rooli on hyvin laaja-alaisesti määritelty ja koska kirjanpidollisesti on mahdotonta eritellä tilejä sekä yrityksen toimintoja yleisen edun mukaisesti, Sviluppo Italia -yhtiöllä on hallitseva asema ns. kehitys- ja rahoituspalveluja koskevilla markkinoilla ja sillä on samanaikaisesti mahdollisuus välttää julkinen valvonta, mistä johtuen sillä on monopoliasema, joka vahingoittaa uusia tai jo olemassa olevia yrityksiä markkinoilla. 3. Sviluppo Italia -yhtiöllä on yksityisyrityksen oikeudellinen status ja se voi näin ollen välttää julkiselta yhtiöltä vaadittavat takuut ja vakuudet sen toiminnan organisoinnin ja toteuttamisen osalta (parlamentaarinen valvonta, tarkastus, urakkatarjousten julkisuus, henkilökunnan palkkaaminen valintakokeiden perusteella). Mario Montin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2000) Jäsenvaltioilla on toimivalta hallinnoida rakennerahastoista maksettavia varoja. Näin ollen jäsenvaltion omistusosuuksien saattamiseen yhden osakeyhtiön alaisuuteen ei sovelleta yhteisön valtiontukea koskevia sääntöjä. EY:n perustamissopimuksen 222 artiklassa (entinen 166 artikla) määrätään, että sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Siten jäsenvaltion perustama osakeyhtiömuotoinen, markkinoilla toimiva holding-yhtiö ei sellaisenaan merkitse yhteisön kilpailusääntöjen rikkomista. Sviluppo Italia -yhtiön kaupalliseen toimintaan sovelletaan joka tapauksessa kilpailua ja rakennerahastoja koskevia yhteisön sääntöjä. Komissiolle ei ole ilmoitettu Sviluppo Italialle myönnettyyn rahoitukseen liittyvistä valtiontuista. Jos komissio saa asiaa koskevia tietoja, se tutkii ne ja tekee niitä koskevan päätöksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2437/99 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle. Keski- ja Itä-Euroopan maiden kansalaisten sijoittautumisoikeus EU:n alueelle liiketoiminnan tai palveluammatin harjoittamista varten.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0134 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2437/99 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Keski- ja Itä-Euroopan maiden kansalaisten sijoittautumisoikeus EU:n alueelle liiketoiminnan tai palveluammatin harjoittamista varten 1. Tietääkö komissio kuinka moni Keski- ja Itä-Euroopan kansalainen on kahden viime vuoden aikana anonut lupaa sijoittautua yhteisön alueelle KIE-maiden ja EU:n välisiin sopimuksiin sisältyvien säännösten turvin? 2. Onko komissio laatinut mitään ohjeistusta niille Keski- ja Itä-Euroopan maiden kansalaisille, jotka pyrkivät sijoittautumaan yhteisön alueelle näiden säännösten perusteella? 3. Onko komissio laatinut Keski- ja Itä-Euroopan maiden viranomaisille mitään muistioita tai ohjeita, joissa selvitettäisiin mitä nämä sopimukset sanovat sijoittautumisesta EU:n alueelle? 4. Onko komissio saanut Keski- ja Itä-Euroopan maiden kansalaisilta valituksia siitä, miten heidän oikeuttaan sijoittautua yhteisön alueelle näiden sopimusten perusteella on loukattu? 5. Tietääkö komissio ovatko kansalliset oikeuslaitokset pyytäneet Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta lausuntoja tapauksista, jotka koskevat näissä sopimuksissa mainittua sijoittautumisoikeutta? 6. Aikooko komissio ryhtyä lähiaikoina toimiin edistääkseen näissä sopimuksissa mainittujen sijoittautumissäännösten toteutumista? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset koskevat Keski- ja Itä-Euroopan (KIE-) maiden kansalaisten oikeutta sijoittautua yhteisön alueelle liiketoiminnan tai itsenäisen palveluammatin harjoittamista varten. 1. Komissiolla ei ole tietoja tai arvioita niiden KIE-maiden kansalaisten lukumäärästä, jotka ovat kahden viime vuoden aikana pyrkineet sijoittautumaan yhteisön jäsenvaltioihin. 2. ja 3. Sijoittautumisoikeuden käyttäminen ei riipu ainoastaan Eurooppa-sopimusten määräyksistä vaan myös kansallisesta lainsäädännöstä. Tämän vuoksi ei ole järkevää laatia yleisohjeita KIE-maiden tai yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisille. 4. Komissio on saanut joitakin valituksia, jotka koskevat viivästystä sijoittautumishakemusten käsittelyssä. Valitusten käsittelystä vastaavat asianomaiset kansalliset viranomaiset. 5. Vireillä on neljä oikeustapausta, joissa kansalliset tuomioistuimet ovat pyytäneet yhteisöjen tuomioistuimen ennakkopäätöstä Eurooppa-sopimusten määräysten soveltamisesta (tapaus Gloszczuk 63/99, tapaus Kondova 235/99, tapaus Barkoci & Malik 257/99 sekä tapaus Jany jne. 268/99). Komissio on esittänyt jokaista tapausta koskevat huomionsa. Yhteisöjen tuomioistuimen päätöstä ei odoteta ennen kesää 2000. 6. Suunnitteilla ei ole erityistoimia Eurooppa-sopimuksiin perustuvan sijoittautumisoikeuden käyttämisen edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2550/99 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Agenda 2000.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0162 - 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2550/99 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Agenda 2000 Yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen sisältyi Agenda 2000 -sopimuspakettiin. Osana näitä uudistuksia luvattiin myös uudistaa maidon markkinajärjestelyt. Käsittääkseni uudistukset tulevat voimaan aikaisintaan vuonna 2003, mutta sitä ennen Irlannin, Italian ja Portugalin maitokiintiötä on lisätty. Mitkä ovat syyt tähän lisäykseen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2000) Berliinissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti Agenda 2000:ssa maitoalan osalta kahdesta ensiarvoisen tärkeästä kysymyksestä: maidon ohjehinnan ja voin ja rasvattoman maitojauheen interventiohinnan alentaminen vuodesta 2005 alkaen sekä maitokiintiöjärjestelmän jatkaminen vuoteen 2008 (neuvosto sitoutui kuitenkin tarkastelemaan asiaa uudelleen vuonna 2003, jotta nykyinen järjestelmä voitaisiin lakkauttaa vuoden 2006 jälkeen) ja kansallisten kiintiöiden lisääminen kahdessa vaiheessa. Maitokiintiöiden lisääminen liittyi kiinteästi toisaalta kiintiöjärjestelmän voimassaolon jatkamiseen sen päättymisajankohdan 31. maaliskuuta 2000 jälkeen ja toisaalta virallisten hintojen alenemiseen, mikä mahdollisti kiintiöiden lisäämisen. Tämän vuoksi ja ottaen huomioon kiintiöjärjestelmän jatkamiseen liittyvät välittömät ja kiireelliset rakenteelliset ongelmat neuvosto päätti kiintiöiden ennenaikaistetusta erityislisäyksestä 1. huhtikuuta 2000 alkaen viidessä jäsenvaltiossa, eli Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Pohjois-Irlannissa), suhteessa 1,5 prosentin yleiskorotukseen vuodesta 2005 alkaen. Päätös tehtiin vakuuttuneina siitä, että lisäämisellä olisi tuskin lainkaan vaikutusta kyseisten jäsenvaltioiden tuotantoon ja siten tuotannon kokonaismäärään yhteisössä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2635/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Tuki ydinenergialle ja uusiutuville energiamuodoille.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2635/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Tuki ydinenergialle ja uusiutuville energiamuodoille 1. Voiko komissio esittää luettelon, josta ilmenee, miten paljon tukea on maksettu Euroopan yhteisöjen talousarvion vastaavista budjettikohdista toisaalta ydinenergialle (fuusio mukaan lukien) ja toisaalta uusiutuville energiamuodoille (aurinko ja tuuli) yhteisöjen perustamisen jälkeen? 2. Jos ei, miksi ei? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2000) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2720/99 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Valuutan siirrot.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0111 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2720/99 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Valuutan siirrot Olen syvästi huolestunut siitä, että eurooppalaisia kuluttajia johdetaan harhaan valuutan vaihtamisen yhteydessä kaikkialla Euroopassa. Olen havainnut, että asiakkaalle ei anneta ennen vaihtoa kuittia, josta kävisivät ilmi vaihtokurssi, provisio ja muut vähennykset. Onko komissiolla tarkoitus esittää lainsäädäntöä, jolla voidaan suojella kuluttajia tässä tilanteessa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen tietänee, että komissio antoi 23. huhtikuuta 1998 euromuuntamisen pankkimaksuja koskevan suosituksen 98/286/EY(1), jossa on tärkeitä määräyksiä avoimuudesta. Komissio katsoo, että muunto- tai vaihtomaksujen avoimuus on olennaista kilpailun edistämiseksi ja siten kyseisten maksujen alentamiseksi. Suosituksen 3 artiklassa määrätään, että muunnettaessa tai vaihdettaessa valuuttoja euroalueella pankkien ja muiden laitosten, joiden liiketoimintaan kuuluu harjoittaa seteleiden vaihtamiseen liittyviä toimia (valuutanvaihtotoimistot mukaan luettuina), olisi annettava selkeät ja avoimet tiedot näistä muunto- tai vaihtomaksuista. Tiedot on annettava asiakkaalle etukäteen kirjallisesti. Komissio totesi suosituksessa aikovansa myös seurata tämän hyvän käytännön soveltamista. Komissio aloitti vuoden 1999 lopussa asiaa koskevan tutkimuksen, jonka tulokset esitetään tiedonannossa vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla. Lisäksi komissio on käsitellyt rajatylittäviin maksuihin liittyviä erilaisia seikkoja (kuten seteleiden vaihtoa) tiedonannossa pienistä maksuista sisämarkkinoilla(2). Niissä tapauksissa, joissa komissiolle on ilmoitettu avoimuusvaatimuksia koskevista rikkomisista, komissio on ottanut asian esille kansallisten viranomaisten kanssa. Tämä on yleensä johtanut kyseisten rikkomisten loppumiseen. Edellä mainittu pieniä maksuja koskeva tiedonanto on lisäsyy rahoituslaitoksille noudattaa avoimuusmääräyksiä. (1) EYVL L 130, 1.5.1998. (2) KOM(2000) 36.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2841/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Ensisijaiset arktisiin ja napaseudun alueisiin liittyvät tutkimustehtävät.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2841/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ensisijaiset arktisiin ja napaseudun alueisiin liittyvät tutkimustehtävät Mitkä arktisiin ja napaseudun alueisiin liittyvät tutkimustehtävät Euroopan komission virkamiehet tai heidän neuvonantajansa ovat määritelleet ensisijaisiksi? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Napaseudun (pohjois- ja etelänavan) alueisiin liittyvät tutkimustehtävät kuvataan työohjelmassa painopisteen 2.1.4 Ilmaston vaihtelut ja äkkinäiset ilmastonmuutokset yhteydessä (esim. hydrologinen kierto, sen yhteydet napaseutujen prosesseihin, sen muutosten kvantifiointi ja vaikutukset kryosfääriin sekä vuorovaikutus kryosfäärin kanssa). Lisäksi stratosfäärin otsonia ja pohjoisnapaan kohdistuvia ilmastovaikutuksia koskeva tutkimus on edelleen tärkeä tutkimusalue (esim. Theseo: Third European stratospheric experiment on ozone).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1928/99 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) neuvostolle. Romanien kohtelu Tsekin tasavallassa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0048 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1928/99 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) neuvostolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Romanien kohtelu Tsekin tasavallassa Onko neuvosto tietoinen tekkiläisen Usti Nad Labemin kunnan johdon aikeista rakentaa muuri eräälle asuinalueelle romanien ja muiden asukkaiden asuttamien osien erottamiseksi toisistaan? Pitääkö neuvosto tätä aietta ristiriitaisena suhteessa Kööpenhaminan kriteereihin, jotka jäsenyyttä hakeneiden maiden tulee täyttää? Jos neuvosto näin katsoo, mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Neuvosto on tietoinen siitä, että Usti nad Labemissa rakennettiin aita romanien ja muiden asukkaiden välille, ja on tyytyväinen siihen, että paikalliset viranomaiset ovat sen purkaneet. Ennen tätä unioni otti yhteyttä Tekin hallitukseen aidan rakentamisen tuomitsemiseksi ja tuki Tekin hallitusta tämän kehottaessa toimivaltaisia paikallisia viranomaisia tekemään kaiken voitavansa aidan purkamiseksi. Unioni seuraa tarkasti vähemmistöjen, erityisesti romanien oikeuksia kaikissa ehdokasvaltioissa. Kyseisten maiden hallituksiin pidetään virallisesti yhteyttä näiden kannustamiseksi jatkamaan toimia romaniväestön tilanteen kohentamiseksi. Aidan pystyttäminen kyseisessä Tekin kaupungissa on ollut vain yksi monista yhteyksistä, joissa neuvosto on ottanut romanikysymyksen esille. Unioni seuraa edelleen tilanteen kehittymistä ja antaa tukensa tälle alalle muiden asiassa aktiivisesti toimivien kansainvälisten järjestöjen (esimerkiksi Etyjin ja Euroopan neuvoston) kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1718/99 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) ja Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle. Irakilaislasten menehtyminen kauppasaarron seurauksena.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0030 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1718/99 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) ja Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle (30. syyskuuta 1999) Aihe: Irakilaislasten menehtyminen kauppasaarron seurauksena Irakin kauppasaarrosta johtuvat irakilaislasten dramaattiset kuolleisuusluvut ovat myös WHO:n, YK:n tarkkailijoiden ja kansainvälisen Punaisen Ristin tarkkailijoiden vahvistamia. 1. Miksi neuvosto jatkaa Irakin kauppasaartopolitiikan tukemista, vaikka nyt on jo todistettu, että se horjuttaa hyvin vähän Bagdadin diktaattorin valtaa, ja että siitä kärsii vain siviiliväestö, minkä myös Ranskan hallitus on todennut? 2. Mihin kiireellisiin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta tämä ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden kannalta sietämättömäksi käynyt tilanne saadaan päättymään? Vastaus (24. tammikuuta 2000) Euroopan unioni soveltaa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 687 määrättyä kauppasaartoa niin kauan, kuin päätöslauselma on voimassa. Unioni on myös pannut täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston määräämät öljyä ruokaa vastaan -ohjelmat pannen tyytyväisenä merkille, että ne ovat kohentaneet, joskin niukasti, Irakin siviiliväestön elinoloja. EU toimittaa myös kansainvälisten avustusjärjestöjen kautta apua Irakin kansalle YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa määritellyissä rajoissa. Neuvosto vetoaa Irakin hallitukseen, jotta se toimisi yhteistyössä kyseisten järjestöjen kanssa ja helpottaisi niiden työtä. Tällä hetkellä EU toimittaa edelleen apua Irakin kansalle. Neuvosto vetoaa Irakin hallitukseen, jotta se toimisi yhteistyössä kansainvälisten avustusjärjestöjen kanssa.