KIRJALLINEN KYSYMYS E-3566/00

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(17. marraskuuta 2000)

Aihe: Kreikalle suunnattuun yhteisön toiseen tukikehykseen sisältyvän koulutuksen ja valmentavan ammatillisen koulutuksen toimintaohjelman eteneminen

Euroopan yritysryhmittymän laatiman, opetusministeriön tilaaman koulutuksen ja valmentavan ammatillisen koulutuksen toimintaohjelman kolmannessa arviointikertomuksessa mainitaan huono suunnittelu, konkreettisten hallintokaavioiden laatimiseen tarvittavien tilastotietojen puuttuminen, toimenpiteiden hidas täytäntöönpano sekä keskus- ja aluehallinnon välisen koordinoinnin puuttuminen.

Voiko komissio ilmoittaa, onko se samaa mieltä kertomuksessa esitetyistä havainnoista? Miten se arvioi koulutuksen ja valmentavan ammatillisen koulutuksen toimintaohjelman etenemistä Kreikassa, kun otetaan huomioon, että komission käsiteltäväksi toimitetussa yhteisön kolmanteen tukikehykseen sisältyvässä toimintaohjelmassa Kreikan hallitus jatkaa useimpien yhteisön toiseen tukikehykseen sisältyvien toimien rahoitusta? Mikä on tätä ohjelmaa varten myönnetty lopullinen määrä ja mikä on alkuperäinen, vuonna 1994 myönnetty määrä?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(24. tammikuuta 2001)

Kreikalle suunnattuun yhteisön toiseen tukikehykseen sisältyvää yleissivistävän koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toimenpideohjelmaa käsittelevän kolmannen arviointikertomuksen päätelmiä on tarkasteltava huolellisesti kokonaisuutena.

Komissio haluaa yleisesti korostaa kyseisen ohjelman strategista ja innovatiivista luonnetta. On totta, että ohjelman täytäntöönpanossa on ollut monenlaisia vaikeuksia varsinkin käynnistysvaiheessa. Ongelmat aiheutuivat lähinnä siitä, että Kreikalle suunnattu ohjelma oli hyvin innovatiivinen ja kunnianhimoinen, eikä opetusministeriöllä ollut ohjelmakauden 19941999 alussa riittävää kokemusta ja asianmukaisia valmiuksia. On myös totta, että tilastotietojen puuttuminen ja indikaattorien ja määrällisten tavoitteiden käyttäminen henkilöresurssien alalla on yleensä ottaen heikkous. Toimenpiteiden täytäntöönpano oli hidasta varsinkin ensimmäisten kahden vuoden aikana, mutta nopeutui sen jälkeen. Täytäntöönpanon viivästyminen oli yhtenä syynä siihen, että ohjelmaa supistettiin välitarkistuksen yhteydessä. Vaikka tässä yhteydessä voidaankin mainita joitakin tapauksia, joihin liittyy huonoa koordinointia keskus- ja aluehallinnon välillä, mutta sen ei kuitenkaan voida katsoa kuuluvan ohjelman suurimpiin heikouksiin.

Ohjelman täytäntöönpano nopeutui vuoden 1998 syksyä kohden. Tällä hetkellä 100 prosenttia käytettävissä olevista varoista on yhteisön talousarviossa osoitettu Euroopan sosiaalirahastolle (ESR) ja Euroopan aluekehitysrahastolle (EAKR). Noin 80 prosenttia ESR:n ja 88 prosenttia EAKR:n maksuista on jo suoritettu. Komissio arvioi, että ohjelma hyödyntää kaikki käytettävissä olevat varat ennen maksujen lopullista määräpäivää, joka on 31. joulukuuta 2001.

Ohjelman alkuperäinen talousarvio oli 1 165 miljoonaa euroa ESR:n ja 221 miljoonaa euroa EAKR:n osalta. ESR:lle osoitettiin lisäksi 25 miljoonaa euroa deflaattorin perusteella. Vuoden 1998 välitarkistuksen yhteydessä ESR:n talousarviota pienennettiin 190 miljoonalla eurolla, jolloin sen loppusummaksi tuli 1 000 miljoonaa euroa, kun taas EAKR:n talousarvioon lisättiin 49 miljoonaa euroa, jolloin talousarvion loppusummaksi tuli 270 miljoonaa euroa. Yhteisön osallistuminen kumpaankin rahastoon oli 75 prosenttia ennen välitarkistusta, ja muuttui 1. tammikuuta 1998 lähtien 80 prosentiksi ESR:n ja 55 prosentiksi EAKR:n osalta.

Ohjelmalla on huomattava strateginen merkitys Kreikalle, ja komissio uskoo, että vaikeuksista huolimatta ohjelma kokonaisuudessaan saadaan pantua täytäntöön ja riittävän suuri osa asetetuista tavoitteista saavutetaan. Ohjelmaa olisi mukautettava ja kehitettävä seuraavalla ohjelmakaudella, jotta Kreikka voisi kuroa umpeen välimatkaa sen ja kehittyneempien jäsenvaltioiden välillä tällä alalla.