ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0063/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Kosovo-operaatioihin osallistuneiden sotilaiden keskuudessa todetut leukemia- ja syöpätapaukset.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0032 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0063/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (22. tammikuuta 2001) Aihe: Kosovo-operaatioihin osallistuneiden sotilaiden keskuudessa todetut leukemia- ja syöpätapaukset Viime aikoina on Balkanin rauhanturvaoperaatioihin osallistuneiden eurooppalaisten sotilaiden keskuudessa todettu lukuisia traagisia leukemia- ja syöpätapauksia, ja kyseisten sairauksien esiintyvyys on lisääntynyt huomattavasti koko yhteisön alueella. Lisäksi koko Eurooppaa huolestuttaa ja pelottaa mahdollisuus, että edellä mainitut sairaudet ja köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten käyttö konfliktin aikana ovat yhteydessä toisiinsa. Ottaen huomioon pommitusten väestölle aiheuttamat kärsimykset ja köyhdytetyn uraanin käytön tuhoisat seuraukset siviiliväestölle, sotilaille ja sadoille Kosovossa toimineille vapaaehtoistyöntekijöille, aikooko komissio selvittää, mitkä ovat Balkanilla käytettyjen ammusten tosiasialliset vaikutukset ja ketkä ovat niistä vastuussa? Aikooko komissio myös kehottaa jäsenvaltioita tekemään kaikille Balkanin rauhanturvaoperaatioihin osallistuneille sotilaille terveystarkastuksia? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0038/01, E-0062/01, E-0063/01 ja P-0148/01 (15. maaliskuuta 2001) Komissio on pyytänyt Euratom-sopimuksen 31 artiklalla perustettua asiantuntijaryhmää antamaan lausunnon köyhdytetystä uraanista peräisin olevan ionisoivan säteilyn aiheuttamista mahdollisista terveysvaikutuksista. Komissio on lisäksi ollut mukana järjestämässä pyöreän pöydän keskustelua niiden kansainvälisten järjestöjen kanssa, joilla on tähän asiaan liittyviä ohjelmia. Jäsenvaltiot ja Pohjois-Atlantin liitto NATO ovat vastuussa Balkanilla palveluksessa olleista sotilaista. Jäsenvaltiot ovat vastuussa myös alueella vierailevien henkilöiden suojelusta. Komissio toimittaa edelleen kaikki kansainvälisiltä järjestöiltä saamansa asiaan kuuluvat tiedot ja Euratom-sopimuksen 31 artiklalla perustetun asiantuntijaryhmän lausunnon auttaakseen jäsenvaltioita päättämään asianmukaisista toimenpiteistä. Komissio ottaa myös huomioon tieteelliset neuvot tarjotessaan lääkärintarkastuksia alueelle lähetetyille virkamiehilleen ja toimeksisaajille. Tällä hetkellä käytettävissä olevista tiedoista ei käy selville, että köyhdytetty uraani olisi saastuttanut elintarvikkeita. Komissio seuraa näin ollen Balkanilla palvelleiden terveydellisten ongelmien ja alueelle ammutuissa ohjuksissa käytetyn köyhdytetyn uraanin välisestä yhteydestä tehtävien arviointien edistymistä. Pääasiallisena tiedonlähteenä on Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelma (UNEP), joka on kerännyt näytteitä alueella. Nämä tulokset ovat käytettävissä maaliskuussa 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0245/01 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Babcock Wilcox España SA -yritys.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0073 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0245/01 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: Babcock Wilcox España SA -yritys Komissio ilmoitti 13. kesäkuuta 2000 antamassaan lehdistötiedotteessa aikovansa laajentaa meneillään olevia tutkimuksia, jotka koskivat Babcock Wilcox España SA -yritykselle annettua tukea, sisällyttääkseen tutkimuksiin yrityksen yksityistämiseen tarkoitetut tuet. Baskimaan hallitukselle ei ollut tiedotettu asiasta, johon liittyy yhteiskunnallisesti merkittävä huolenaihe (useat työpaikat ovat vaarassa). Voiko komissio kertoa, missä vaiheessa edellä mainitut tutkimukset ovat tällä hetkellä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2001) Komissio päätti 13. kesäkuuta 2000 laajentaa toisen kerran EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan (ent. 93 artiklan) 2 kohdan mukaista menettelyä N:o 33/98 ottaakseen käynnissä olevan tutkimuksen osana huomioon myös Babcock Wilcox Española S.A.:n yksityistämiseen sisältyneet tuet, joista Espanjan viranomaiset olivat ilmoittaneet. Tutkimus oli aloitettu vuonna 1998(1) ja sitä oli laajennettu ensimmäisen kerran vuonna 1999(2). Menettelyn viimeisen laajentamisen jälkeen komissio julkaisi päätöksensä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Julkaisemisen tarkoituksena oli antaa asianomaisille kolmansille mahdollisuus esittää huomautuksensa komissiolle. Babcock Wilcoxin sijaintialueen hallitus, Diputación Foral de Vizcaya, on esittänyt osapuolena huomautuksia. Ne otetaan huomioon komission tehdessä lopullista päätöstä tästä asiasta. Tutkimus on parhaillaan viimeisessä arviointivaiheessa. Yksistyistämisen asettamissa aikarajoissa komissio yrittää nopeuttaa menettelyjä, jotta lopullinen päätös voitaisiin tehdä mahdollisimman pian. (1) EYVL C 249, 8.8.1998. (2) EYVL C 280, 2.10.1999. (3) EYVL C 232, 12.8.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0863/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Teurastamoiden tarkastukset.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0863/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (22. maaliskuuta 2001) Aihe: Teurastamoiden tarkastukset Voiko komissio ilmoittaa tuorelihadirektiivin mukaisen teurastamoiden tarkastusmaksun jäsenvaltioittain? Määräytyykö maksu tarkastajan käyttämän ajan vai teurastettujen eläinten lukumäärän mukaan? Aikooko komissio aloittaa rikkomismenettelyn maksun perinnän laiminlyövää EU:n jäsenvaltiota vastaan? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 2001) Komissiolla ei ole tällä hetkellä kokonaiskuvaa teurastamoiden tarkastusmaksuista, jotka peritään kussakin jäsenvaltiossa eläinten terveyttä koskevista seikoista yhteisön sisäisessä tuoreen lihan kaupassa 26. kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/433/ETY(1) mukaisesti jäsenvaltioissa. Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimistossa on käynnissä tutkimus eläinlääkinnällisten tarkastusten rahoituksesta Euroopan yhteisössä, mutta se ei ole vielä valmis. Tuoreen lihan ja siipikarjanlihan terveystarkastusten ja -valvonnan rahoittamisesta 29. tammikuuta 1985 annetussa neuvoston direktiivissä 85/73/ETY(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 26. kesäkuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/43/EY(3), säädetään kyseisiä maksuja koskevista säännöistä. Komissio on käynnistänyt EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukaisen jäsenyysvelvoitteiden laiminlyömisestä johtuvan menettelyn kaikkia niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole toteuttaneet kansallisia toimenpiteitä kyseessä olevan direktiivin saattamiseksi osaksi jäsenvaltion lainsäädäntöä. Kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön myöhästymisestä aiheutunut rikkomismenettely on edelleen käynnissä Saksaa, Kreikkaa ja Irlantia vastaan. (1) EYVL B 121, 29.7.1964. (2) EYVL L 32, 5.2.1985. (3) EYVL L 162, 1.7.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0148/01 esittäjä(t): Florence Kuntz (UEN) komissiolle. Köyhdytettyä uraania sisältävien ammuksien käytöstä aiheutuvat seuraukset.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0033 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0148/01 esittäjä(t): Florence Kuntz (UEN) komissiolle (23. tammikuuta 2001) Aihe: Köyhdytettyä uraania sisältävien ammuksien käytöstä aiheutuvat seuraukset Ranskan armeijan edustajat ovat huolissaan Persianlahden ja Balkanin oireyhtymistä ja toivovat, että ranskalaisten sotilaiden ja muiden heidän kanssaan palvelleiden eurooppalaisten sotilaiden oireet tutkitaan. Voiko komissio selvittää mahdollisimman pikaisesti, mitä mieltä se on köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten mahdollisista tai todennetuista vaikutuksista (Balkanin oireyhtymä) Jugoslavian liittotasavallassa palvelleiden ranskalaisten tai muiden jäsenvaltioiden sotilaiden terveydentilaan, etenkin kun otetaan huomioon, että jäsenvaltioiden lääkärikuntien asiasta esittämät kannanotot poikkeavat toisistaan? Voiko komissio tehdä pikaisesti selkoa siitä, kuinka monta eurooppalaista sotilasta ja jugoslavialaista siviiliä on altistunut tällaisten ammusten käytölle ja millä entisen Jugoslavian tasavallan alueilla niitä on käytetty? Voiko komissio ilmoittaa, millaisia kansanterveyden alan kiireellisiä toimia se aikoo ehdottaa, jos tällaisten ammusten käytön ja Persianlahden ja Balkanin oireyhtymien välillä havaitaan suora yhteys? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0038/01, E-0062/01, E-0063/01 ja P-0148/01 (15. maaliskuuta 2001) Komissio on pyytänyt Euratom-sopimuksen 31 artiklalla perustettua asiantuntijaryhmää antamaan lausunnon köyhdytetystä uraanista peräisin olevan ionisoivan säteilyn aiheuttamista mahdollisista terveysvaikutuksista. Komissio on lisäksi ollut mukana järjestämässä pyöreän pöydän keskustelua niiden kansainvälisten järjestöjen kanssa, joilla on tähän asiaan liittyviä ohjelmia. Jäsenvaltiot ja Pohjois-Atlantin liitto NATO ovat vastuussa Balkanilla palveluksessa olleista sotilaista. Jäsenvaltiot ovat vastuussa myös alueella vierailevien henkilöiden suojelusta. Komissio toimittaa edelleen kaikki kansainvälisiltä järjestöiltä saamansa asiaan kuuluvat tiedot ja Euratom-sopimuksen 31 artiklalla perustetun asiantuntijaryhmän lausunnon auttaakseen jäsenvaltioita päättämään asianmukaisista toimenpiteistä. Komissio ottaa myös huomioon tieteelliset neuvot tarjotessaan lääkärintarkastuksia alueelle lähetetyille virkamiehilleen ja toimeksisaajille. Tällä hetkellä käytettävissä olevista tiedoista ei käy selville, että köyhdytetty uraani olisi saastuttanut elintarvikkeita. Komissio seuraa näin ollen Balkanilla palvelleiden terveydellisten ongelmien ja alueelle ammutuissa ohjuksissa käytetyn köyhdytetyn uraanin välisestä yhteydestä tehtävien arviointien edistymistä. Pääasiallisena tiedonlähteenä on Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelma (UNEP), joka on kerännyt näytteitä alueella. Nämä tulokset ovat käytettävissä maaliskuussa 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1115/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Venäjän ruoka-apuohjelmasta.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1115/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (6. huhtikuuta 2001) Aihe: Venäjän ruoka-apuohjelmasta EU päätti mitä ilmeisimmin omien varastojensa tyhjentämiseksi antaa Venäjälle ruoka-apua talvella 19981999. Maan hallituksen kanssa sovittiin, että 20 prosenttia ruuan myymisestä saatavista tuloista ohjataan erityiseen sosiaalirahastoon. Onko komissio saanut selvityksen rahaston varojen käytöstä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2001) Maataloustuotteiden toimittamista Venäjän federaatiolle koskevasta ohjelmasta 17. joulukuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa N:o (EY) 2802/98 säädetään toimitettujen tuotteiden myynnistä sekä myyntituoton käyttämisestä sosiaalisiin toimenpiteisiin. Tämän lisäksi yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätään, että 80 prosenttia erityistilin tuloista käytetään eläkkeiden maksuun ja 20 prosenttia erityisiin sosiaalisiin tarkoituksiin. Yhteisymmärryspöytäkirjassa Venäjän viranomaiset on niin ikään velvoitettu antamaan määräajoin kertomukset erityistilille siirretyistä ja siltä maksetuista varoista. Valtiovarainministeriö antaa nämä kertomukset yhteiselle työryhmälle, joka kokoontuu säännöllisin väliajoin ohjelman hallinnointia varten. Erityistililtä ei ole mahdollista suorittaa maksuja ilman komission hyväksyntää, jonka se antaa yhteisen työryhmän suosituksesta. Tuoreimmista kertomuksista ilmenee, että erityistililtä on maksettu varoja sovituille aloille seuraavasti: - eläkerahasto: 177 miljoonaa euroa, - terveys- ja työministeriöt: 44 miljoonaa euroa (kummallekin 22 miljoonaa euroa). Tilin taseet ovat tällä hetkellä seuraavat: - eläkerahasto: 13 miljoonaa euroa, - terveys- ja työministeriöt: 3,2 miljoonaa euroa. Eläkerahastoon suoritettuja maksuja koskevissa kertomuksissa esitetään seikkaperäiset tiedot erityistililtä maksettujen varojen määristä ja maksupäivistä sekä valtion eläkerahastosta alueellisille toimipaikoille suoritetuista maksuista maksutapahtumien määriä ja päivämääriä koskevat tiedot mukaan luettuina. Tarkastuksen osalta todettakoon, että komission teknisen avun yksikkö on tehnyt edunsaaja-alueelle useita tarkastuskäyntejä. Näiden käyntien yhteydessä on todettu selkeä kirjausketju, joka kattaa varojen siirron valtion eläkerahastosta lopulliselle tuen vastaanottajalle eli eläkkeensaajalle. Terveys- ja työministeriön erityistililtä peräisin olevien varojen käyttöä koskevista kertomuksista ilmenee selvästi, että kyseiset varat on tarkoitettu välineiden hankintaan sairaaloille, terveydenhoitoalan laitoksille ja lastensairaaloille/kouluille. Varoilla on hankittu muun muassa pyörätuoleja, tietokoneita sisäoppilaitosten käyttöön, sairaalasänkyjä, vaatteita sekä pesulavälineitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1109/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle. Luxemburgin kompromissi ja Ioanninan kompromissi Nizzan sopimuksen ratifioinnin jälkeen.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0048 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1109/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle (9. huhtikuuta 2001) Aihe: Luxemburgin kompromissi ja Ioanninan kompromissi Nizzan sopimuksen ratifioinnin jälkeen Mikä asema Ioanninan kompromissilla ja Luxemburgin kompromissilla on Nizzan sopimuksen ratifioinnin jälkeen? Vastaus (27. syyskuuta 2001) Määräenemmistöllä tapahtuvasta neuvoston päätöksenteosta 29. maaliskuuta 1994 tehty neuvoston päätös(1), jota on muutettu 1. tammikuuta 1995 tehdyllä päätöksellä(2) ja joka tunnetaan Ioanninan välitysratkaisuna, mainitaan Amsterdamin sopimuksen päätöasiakirjan julistuksessa N:o 50, joka koskee toimielimistä Euroopan unionin laajentumista silmällä pitäen tehtyä pöytäkirjaa. Julistuksen mukaan Yksimielisyys vallitsee siitä, että 29 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen (Ioanninan välitysratkaisu) soveltamista jatketaan edelleen, kunnes ensimmäinen laajentuminen tulee voimaan, ja että kyseiseen päivämäärään mennessä löydetään ratkaisu Espanjan erityistapaukseen. Muistettakoon, ettei 29. maaliskuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä ole päivämäärää, jona se lakkaa olemasta voimassa. Nizzan HVK:ssa tehdyillä päätöksillä on seuraavat vaikutukset: Julistuksessa tarkoitettu toimielimiä koskeva pöytäkirja kumoutuu, kun Nizzan sopimuksella Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksiin liitettävä pöytäkirja Euroopan unionin laajentumisesta tulee voimaan. Laajentumista koskevan pöytäkirjan 3 artiklassa lisäksi määrätään uudesta äänten painottamisesta neuvostossa, jota sovelletaan tammikuusta 2005 lähtien. Tämän vuoksi Ioanninan välitysratkaisua ei sovelleta enää 1. päivästä tammikuuta 2005 alkaen. Luxemburgin kompromissina tunnetun asiakirjan (Luxemburgissa 17., 18., 27. ja 28. tammikuuta 1966 pidetyn neuvoston ylimääräisen istunnon päätelmien) asema pysyy ennallaan myös Nizzan sopimuksen voimaantulon jälkeen. (1) EYVL C 105, 13.4.1994, s. 1. (2) EYVL C 1, 1.1.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1553/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle. Lämpövoimalan rakentaminen Tordesillasiin, Espanjaan.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0186 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1553/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle (28. toukokuuta 2001) Aihe: Lämpövoimalan rakentaminen Tordesillasiin, Espanjaan Monikansallinen amerikkalainen yritys Enron haluaa rakentaa Tordesillasin lähistölle kaasu- ja dieselöljykäyttöisen 800 megawatin lämpövoimalan, joka yhtiön antamien tietojen mukaan päästää ilmakehään vuosittain 2 540 000 tonnia hiilidioksidia (pääasiallinen syy ilmastonmuutokseen), 2 100 tonnia typpioksidia, 191 tonnia rikkidioksidia, 545 tonnia hiilimonoksidia ja muita saasteita. Tämä hanke aiotaan toteuttaa autonomisella alueella, joka tuottaa energiaa kolminkertaisesti yli oman tarpeensa. Se tuottaa siis selvästi liikaa. Voimala sijaitsisi vain kahden kilometrin päässä Tordesillasista, jonka väkiluku on 8 000, ja viiden kilometrin päässä Valladolidin maakunnan ainoasta luonnonsuojelualueesta, Riberas de Castronuñon luonnonpuistosta, ja vain muutaman kilometrin päässä Rueda-viiniä tuottavista viinitarhoista. Uusiutuvia energialähteitä koskevassa EU:n valkoinen kirjassa uusiutuvia energialähteitä koskevaksi tavoitteeksi on asetettu 12 prosenttia. Espanjassa on arvioitu, että jos tämä 12 prosentin tavoite aiotaan saavuttaa vuoteen 2010 mennessä, kaikki odotettavissa oleva sähkön kysyntä olisi katettava uusiutuvien energialähteiden tuottamalla sähköllä. Jos tämä pitää paikkansa, - kuinka komissio aikoo varmistaa, että tämä tavoite perinteisten energialähteiden korvaamisesta uusiutuvilla energialähteillä on saavutettu jäsenvaltioissa? - Onko olemassa jokin yhteisön valvontajärjestelmä, jonka avulla voidaan estää jäsenvaltioita sallimasta sellaisten uusien voimalaitosten rakentamista, jotka tekevät mahdottomaksi uusiutuvia energialähteitä koskevan 12 prosentin tavoitteen saavuttamisen vuoteen 2010 mennessä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 2001) Ehdotuksessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön käytön edistämisestä sähkön sisämarkkinoilla(1)(2), komissio ehdottaa, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus saavuttaisi 22 prosenttia sähkön kokonaiskulutuksesta EU:ssa. Direktiiviehdotuksen 8 artiklan mukaan komission tehtävänä on seurata ja valvoa jäsenvaltioiden kehitystä tavoitteiden toteuttamisessa uusiutuvien energialähteiden alalla. Neuvosto vahvisti yhteisen kannan direktiiviehdotuksesta 23. maaliskuuta 2001. Parlamentti hyväksyi yhteisen kannan tekstin toisessa käsittelyssä 4. heinäkuuta 2001(3). (1) EYVL C 311, 31.10.2000. (2) EYVL C 142, 15.5.2001. (3) EYVL C 142, 15.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0622/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle. Belgialaiset viisumit.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0622/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle (2. maaliskuuta 2001) Aihe: Belgialaiset viisumit Euroopan unionin kolmannen pilarin (oikeus- ja sisäasiat) puitteissa on belgialaisten viisumeiden epäasianmukaiseen myöntämiseen kiinnitettävä riittävästi huomiota, erityisesti sen johdosta, että Belgian liittovaltion myöntämä väliaikainen oleskelulupa avaa pääsyn kaikkiin Schengen-valtioihin. Tuollaiset oleskeluluvat ovat rikollisille kullanarvoisia ja ne tekevät maahantulosektorista erittäin korruptioalttiin. Viime vuonna Belgia myönsi marokkolaisille hakijoille noin 9 500 viisumia ja Belgian ulkomaalaisvirasto myönsi noin 88 prosenttia näistä (sekä lyhyt- että pitkäaikaisista) viisumeista, vaikka konsulaatit Marokossa olivat antaneet niitä koskevat kielteiset lausunnot. Kielteiset lausunnot, jotka perustuvat myöntämisperusteiden täyttämättä jättämiseen, torjutaan siis järjestelmällisesti. Eräät hakijat tunnustavat avoimesti, että heidän aikomuksenaan ei ole matkustaa Belgiaan, vaan johonkin toiseen Schengenin sopimuksen piiriin kuuluvaan valtioon, jossa viisumeiden myöntämistä koskevat säännöt ovat tiukemmat. Seurauksena on kielteinen lausunto ulkomaalaisvirastolle, joka kuitenkin ilmoittaa järkähtämättömästi, että hakijalle tulee myöntää viisumi. On syytä pelätä, että yhä useammat ihmisten salakuljettajat yrittävät saada ihmisiä EU:hun Marokon kautta. Tämä tekee tyhjäksi EU:n toimet rahakkaiden ihmissalakuljetukseen käytettyjen reittien tukkimiseksi. Onko neuvosto, edellä mainitut seikat huomioon ottaen, kehottanut Belgian liittovaltiota ottamaan viisumipolitiikassaan käyttöön olennaisia ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä, kuten arkaluonteisia toimintoja koskevan kierrätysjärjestelmän, kaksinkertaisen valvonnan ja virkamiesten seulonnan? - Jos vastaus on myönteinen, milloin neuvosto esitti kyseisen kehotuksen Belgian liittovaltiolle? - Jos vastaus on kielteinen, miksi neuvosto ei vielä ole kehottanut Belgian liittovaltiota ottamaan käyttöön sen viisumipolitiikkaa koskevia olennaisia ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä, kun otetaan huomioon niiden merkitys Euroopan unionin kolmannelle pilarille (oikeus- ja sisäasiat) ja Schengen-maiden politiikalle? Aikooko neuvosto vielä vaatia kyseisiä toimenpiteitä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0621/01 ja E-0622/01 (30. toukokuuta 2001) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Amsterdamin sopimuksen voimaantulon myötä maahanmuuttoa, viisumeita ja turvapaikkaa koskevat asiat kuuluvat yhteisön toimivaltaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osaston nojalla. Näin ollen komission kuuluu perustamissopimusten tallettajana tarkastaa, täyttävätkö jäsenvaltiot niille kuuluvat velvollisuutensa näissä asioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0399/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Espanjan sähköyhtiöille annettu valtiontuki ja sitä koskevan tutkimuksen aloittaminen.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0399/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (15. helmikuuta 2001) Aihe: Espanjan sähköyhtiöille annettu valtiontuki ja sitä koskevan tutkimuksen aloittaminen Tiedotusvälineissä kerrottiin, että komissio alkaisi tutkia kilpailuun siirtymisen kustannusten (CTC) perusteella Espanjan sähköyhtiöille annettuja valtiontukia jo viime joulukuussa. Komission varapuheenjohtaja de Palacion ponnistelut tuottivat kuitenkin tulosta ja asian käsittelyä lykättiin. Tammikuu on jo takana eikä tutkimusta ole vieläkään aloitettu. Lieneekö taustalla de Palacion toiminta vai muut syyt? Komission jäsen Monti sanoi sillä välin Davosin kokouksessa, että neuvotteluissa Espanjan kanssa on edistytty. Toisaalta on ilmoitettu, että Endesan ja Iberdrolan fuusion seurauksena CTC:stä luovuttaisiin. Mistä syystä (de Palacion painostuksen lisäksi) tutkintaa ei ole aloitettu? Miten neuvottelut Espanjan hallituksen kanssa ovat edistyneet? Onko Espanjan hallitus ilmoittanut aikeestaan muuttaa CTC:tä koskevia lakeja? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 2001) 1. Ennen kuin komissio tekee päätöksiä kilpailuun siirtymisestä aiheutuvista kustannuksista Espanjan sähköalalla tai sähköalan hukkakustannuksista muissa jäsenvaltioissa, se pitää tarkoituksenmukaisena odottaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota asiassa C-379/98(1). Tuomio on annettu 13. maaliskuuta 2001, ja komission on vielä perehdyttävä siihen hukkakustannusten osalta. 2. Neuvotteluissa on edistytty niin, että Espanjan viranomaiset ovat ottaneet huomioon koko joukon tekijöitä, joita komissio on ottanut esille asiaa käsitellessään. 3. Espanjan viranomaiset ovat antaneet 2. helmikuuta 2001 asetuksen, jolla muutetaan 27. marraskuuta 1997 annetun sähköalaa koskevan lain 54/1997 kuudetta siirtymäsäännöstä. Asetukseen sisältyy kaksi komissiolle tärkeää seikkaa: arvopaperisoinnin poistaminen ja se, että kilpailuun siirtymisestä aiheutuvia kustannuksia ei enää rahoiteta tuontisähköstä kannettavalla maksulla. (1) PreussenElectra AG v. Schleswag AG.