ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0592/99 esittäjä(t): Nuala Ahern (V) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Japanin viranomaisten ilmoitus suunnitelmista lähettää käytettyä, rikastetusta uraanista valmistettua ydinpolttoainetta Yhdysvaltoihin EU:n satamien kautta Ovatko Japanin viranomaiset tammikuun 1998 jälkeen pyytäneet lupaa tai muuten ilmoittaneet komissiolle suunnitelmista lähettää käytettyä, rikastetusta uraanista valmistettua ydinpolttoainetta Yhdysvaltoihin Euroopan unionin satamien kautta? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1999) Komissiolla ei ole valtuuksia antaa lupaa ydinaineiden kuljettamiseen yhteisön alueelle tai alueelta. Vastuu asiasta on jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla. Euratomin varotoimiin ei sisälly velvoitetta tehdä komissiolle ilmoitusta tai selvitystä ydinaineiden kuljettamisesta yhteisön satamien kautta. Ilmoitus vaaditaan vain, jos aine puretaan laivasta tai lentokoneesta yhteisön alueella sijaitsevassa ydinvoimalassa tapahtuvaa välivarastointia varten, ennen kuin se kuljetetaan lopulliseen määränpäähänsä.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0123/99 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Lentoliikenteen saasteet Aikooko komissio antaa direktiiviehdotuksia lentokoneiden ympäristöä saastuttavien päästöjen vähentämiseksi? Lentoliikenten aiheuttaman saasteongelman merkitys kasvaa, mutta komissio ei ole puuttunut siihen. Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) Komissio on ilmaissut useaan otteeseen olevansa syvästi huolissaan lentokoneiden päästöjen aiheuttamista negatiivisista ympäristövaikutuksista. Koska tällaiset päästöt vaikuttavat maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, kuten ilmastonmuutoksiin ja otsonikatoon, merkittävämpiä tuloksia voidaan saavuttaa jos lentokoneiden päästöjä koskevat sääntelytoimet toteutetaan kansainvälisellä tasolla. Asia otettiin selkeästi esille perusteluissa komission 3. joulukuuta 1997 tekemälle ehdotukselle neuvoston direktiiviksi siviilisuihkukoneiden typpioksidipäästöjen rajoittamisesta(1). Kansainvälisellä tasolla on tällä hetkellä voimassa olevia savupäästöjä, palamattomia hiilivetypäästöjä, hiilimonoksidipäästöjä ja typen oksidipäästöjä koskevia pakollisia sertifiontistandardeja, jotka on kirjattu kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 II niteeseen. Kaikki yhteisön jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet sopimuksen ja kansainväliset standardit koskevat kaikkia jäsenvaltioita. Kuten käy ilmi komission kertomuksesta kansainvälisen siviili-ilmailujärjetön (ICAO) 32. Yleiskokouksen keskeisistä tuloksista sekä niiden vaikutuksista Euroopan yhteisöön(2) komissio aikoo osallistua aktiivisesti IACO:n ilmailun ympäristönsuojelukomitean toimintaan, jotta lentokoneista aiheutuvien päästöjen negatiivisia ympäristövaikutuksia voitaisiin jatkuvasti vähentää. Komissio aikoo tarkastella lentokonemoottorien päästöjen vähentämistä lisää neuvostolle ja parlamentille annettavassa ilmailun ja ympäristön yhteyksiä käsittelevässä tiedonantoehdotuksessa. Komissio ei siis ole vaiennut lentokoneista aiheutuvasta ympäristön saastumisesta, eikä tule sitä jatkossakaan tekemään. (1) EYVL C 108, 7.4.1998. (2) KOM(98) 677 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0371/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Ateenan metron rakennustöiden viivästyminen Ateenan metron, Euroopan unionin yhteisrahoittaman hankkeen, olisi pitänyt valmistua vuoden 1998 lopulla. Global View -yrityksen laatiman toisen arviointiraportin mukaan hankkeen yhteydessä on kuitenkin ilmennyt vain vähäisessä määrin sellaisia vaikeuksia, joita ei voitu ennakoida, eikä niitä voi pitää viivästymisten tärkeimpänä syynä. Useimmat viivästykset johtuivat virheellisistä laitevalinnoista (tunnelien kaivamiseen käytettävät koneet) tiettyjen maaperien kohdalla, jotka kuitenkaan eivät poikenneet siitä, mitä geotekniset tutkimukset olivat osoittaneet niiden olevan. Asiasta vastaava ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö hyväksyi kuitenkin hankkeen valmistumisen viivästymisen kahdella vuodella "geologisten seikkojen vuoksi, joita ei voitu ennakoida" ja asettamatta urakoitsijaa vastuuseen. On syytä huomata, että kun hanketta koskevaa sopimusta muutettiin vuonna 1994, sen nopeuttamiseen myönnettiin 6,7 miljardia drakmaa, jotka maksettiin urakoitsijalle, jotta tämä luovuttaisi metron käyttövalmiina lokakuussa 1998. Ottaen huomioon nämä seikat, voisiko komissio kertoa minulle: 1. Mitkä ovat sen näkemyksen mukaan viivästymisen syyt, kun otetaan huomioon, että odotettavissa olevat tekniset hankaluudet ilmenivät geoteknisistä tutkimuksista? 2. Mitä takuita Ateenan metron rakentamista koskeva sopimus antaa siitä, että hanke luovutetaan ajoissa, ja miksi niihin ei ole turvauduttu kyseisessä tapauksessa? 3. Kuinka paljon tähän hankkeeseen varatuista yhteisön määrärahoista on vielä ottamatta käyttöön? Onko olemassa vaara, että hankkeen budjettia supistetaan matalan käyttöönottoasteen vuoksi? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 1999) Komission Kreikan viranomaisilta saamien tietojen mukaan Ateenan metron rakennustyöt ovat viivästyneet kahdesta syystä. Ensinnäkin arkeologiset kaivaukset ovat kestäneet paljon pidempään kuin vuonna 1991 allekirjoitetussa sopimuksessa määrätyt kuusi kuukautta. Toiseksi geologiset olosuhteet ovat ennakoimattomat huolimatta tunnelissa 18 kilometrin matkalla tehdyistä 1 125 maaperäkokeesta. Sopimuksessa on lausekkeita perusteettomien viivästymisten osalta. Jos viivästymistä tapahtuu, sopimuspuolten on itse arvioitava, milloin vedota näihin lausekkeisiin. Näin ei ole vielä tehty. Euroopan aluekehitysrahastosta Ateenan metrolle vuosien 1994-1999 yhteisön tukikehyksen yhteydessä myönnettävät määrärahat ovat 783 miljoonaa euroa, josta 90 miljoonaa euroa maksetaan vuosina 1999 ja 2000. On varmaa, että määrä maksetaan kokonaan ennen vuoden 200 loppua.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0542/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti "katsoo, että yhteisön säilyketeollisuudessa tonnikalasäilyketeollisuus on tärkein ala työllisyyden ja liiketoimintavolyymin suhteen ja että alan erittäin suurien kasvunäkymien tukemiseksi on tarpeen: (...) Käynnistää tuontituotteiden alkuperää, laatua sekä teknisiä ja terveydellisiä vaatimuksia koskeva tiukka valvonta, jotta estettäisiin kuluttajaan kohdistuva petos ja yhteisön teollisuuteen kohdistuva epäoikeudenmukainen kilpailu". Onko näitä parlamentin pyytämiä toimenpiteitä yhteisön tonnikalasäilyketeollisuuden kasvunäkymien tukemiseksi toteutettu? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 1999) Komissio voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että yhteisön olemassa oleva lainsäädäntö edellyttää yhteisöön tuotavien kalastustuotteiden ankaraa tarkastamista. Terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/493/ETY(2) säädetään, että kolmansista maista peräisin olevien kalastustuotteiden tuontiin sovellettavien säännösten on oltava ainakin yhteisön tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevia säännöksiä vastaavat (10 artikla). Kalastustuotteiden tuonti on sallittua vain sellaisista kolmansista maista, jotka täyttävät direktiivin 91/493/ETY ja sellaisten kolmansien maiden luettelosta, joista kalastustuotteiden tuonti ihmisravinnoksi on sallittua 22 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn komission päätöksen 97/296/EY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 99/136/EY(4), edellytykset. Lisäksi on olemassa kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 10 päivänä joulukuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/675/ETY(5), joka on korvattu kesäkuun 30 päivästä 1999 alkaen neuvoston direktiivillä 97/78/EY(6). (1) EYVL C 210, 6.7.1993, s. 295. (2) EYVL L 268, 24.9.1991. (3) EYVL L 122, 14.5.1997. (4) EYVL L 44, 18.2.1999. (5) EYVL L 373, 31.12.1990. (6) EYVL L 24, 30.1.1998.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0522/99 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE) komissiolle (8. maaliskuuta 1999) Aihe: Eri jäsenvaltioissa olevia yhtiöitä koskeviin sulautumisiin, diffuusioihin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun direktiivin 90/434/ETY soveltamisala Kirjalliseen kysymykseen E-3558/96(1) saadun komission vastauksen perusteella näyttää siltä, että "sisämarkkinoita ja ympäristöasioita lukuun ottamatta yhteisöoikeuden muilla aloilla ei ole havaittu mitään huomattavia ongelmia". Voisimmeko tämän lisäksi saada vielä vahvistuksen sille, että mainittua direktiiviä 90/434/ETY(2), jota kutsutaan myös "fuusiodirektiiviksi", todella sovelletaan Gibraltariin? Yhdistyneen kuningaskunnan liittyessä Euroopan yhteisöön vuonna 1973 täsmennettiin erityisesti, että perustamissopimusta sovellettaisiin myös Gibraltariin seuraavia kolmea poikkeusta lukuun ottamatta: tulliliitto, alv ja yhteinen maatalouspolitiikka. Kuitenkin Gibraltarilla on oma lainsäädäntönsä sellaisilla sisäpolitiikkaan kuuluvilla aloilla kuin yrityslainsäädäntö ja verotus. Vaikka Gibraltar on brittiläinen siirtokunta, "fuusiodirektiivin"90/434/ETY(3) 3 artiklassa mainitaan, että sanonnalla "jäsenvaltiossa sijaitseva yhtiö" tarkoitetaan "jokaista yhtiötä, jolla on jokin liitteessä luetelluista yhtiömuodoista" ja "joka lisäksi on ilman valintamahdollisuutta ja vapautusta velvollinen maksamaan jotakin seuraavista veroista:"... "corporation tax Yhdistyneessä kuningaskunnassa". Mitä taas tulee 23. heinäkuuta 1990 annettuun direktiiviin 90/435 eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä, on myönnetty, että Gibraltarissa toimivat holding-yhtiöt voivat hyötyä siitä. Voisiko komissio vahvistaa, että direktiiviä 90/434/ETY sovelletaan holding-yhtiöihin (nk. qualifying companies), jotka ovat yritysverotuksen alaisia Gibraltarissa? Komission jäsenen M. Montinkomission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 1999) Perustamissopimuksen 227 artiklan 4 kohdan määräyksiä sovelletaan Gibraltariin, lukuun ottamatta vuoden 1972 liittymissopimuksen 28 artiklan poikkeuksia. Siten Gibraltariin sovelletaan kaikkia määräyksiä, jotka sisältyvät eri jäsenvaltioissa olevia yhtiöitä koskeviin sulautumisiin, diffuusioihin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23 päivänä heinäkuuta 1990 annettuun neuvoston direktiiviin 90/434/ETY. (1) EYVL C 45, 10.2.1998, s. 3. (2) EYVL L 225, 20.8.1990, s. 1. (3) EYVL L 225, 20.8.1990, s. 6.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0714/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Baskimaan tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0584/99 esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE) komissiolle (3. maaliskuuta 1999) Aihe: Vapaus harjoittaa lääkärinammattia Ranskassa Neuvoston 5. huhtikuuta 1993 antamassa direktiivissä 93/16/ETY(1) ei ainoastaan taata Euroopan unionissa lääkäreiden tutkintotodistusten, todistusten ja muiden loppututkintojen vastavuoroista hyväksymistä, vaan sillä pyritään myös helpottamaan vapaata liikkuvuutta. 1. Pitääkö komissio yhteisön voimassa olevan lainsäädännön vastaisena Ranskan lakia, joka kieltää lääkäreitä, jotka eivät ole aiemmin rekisteröityjä Ranskassa, harjoittamasta ammattiaan kaikkialla Ranskassa? 2. Onko jossakin muussa jäsenvaltiossa hyväksytty aiempi rekisteröinti, jota edellytetään myös muiden ammattien harjoittamisessa, erityisesti lääkärinammatin harjoittamisen kannalta, välttämätön ja perusteltu ammatin harjoittamisen ehto? 3. Miten komissio aikoo suhtautua tiettyjen Euroopan kansalaisten erikoistilanteeseen, esimerkiksi ammattiurheilijoihin ja heidän kanssaan eri maissa matkustaviin omiin lääkäreihin, jotka eivät näin ollen voi harjoittaa lääkärinammattiaan Ranskassa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 1999) 1. Ei. Ranskan lainsäädännön mukaan lääkäreiden, jotka haluavat käyttää sijoittautumisoikeuttaan, on liityttävä lääkäreiden ammattikuntaan (Ordre des médecins), ja jos on kyse palvelujen tarjoamisesta Ranskan alueella väliaikaisen oleskelun yhteydessä, on tehtävä pelkkä ennakkoilmoitus arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman direktiivin 93/16/ETY 17 artiklan mukaisesti. 2. Kyllä, jos on kyse palvelujen tarjoamisen yhteydessä ennakolta tehtävästä ilmoituksesta. 3. Parlamentin jäsenen esille tuomassa tapauksessa ammattilaisurheilijoiden kanssa sijoittautumisvaltion ulkopuoliseen jäsenvaltioon matkustavia lääkäreitä on pidettävä palvelujen tarjoajina. Näin ollen heidän on tehtävä ennakolta ilmoitus niiden jäsenvaltioiden viranomaisille, joiden alueella he aikovat tarjota palveluja väliaikaiseen oleskeluun yhdistettynä, direktiivin 93/16/ETY 17 artiklan mukaisesti. (1) EYVL L 165, 7.7.1993, s. 1.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0459/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Hoitotieteellisen korkeakoulututkinnon suorittaneiden espanjalaisten pääsy yhteisön virkaura-alueelle A Espanjalaisilla hoitotieteellisen korkeakoulututkinnon suorittaneilla on täysimittainen yliopistollinen koulutus, josta todisteena on tutkintotodistus. Se todetaan "kuninkaallisessa asetuksessa 1665/91", jolla direktiivi 48/89/ETY(1) siirretään Espanjan lainsäädäntöön. Tästä huolimatta kyseinen tutkinto ei ole mukana ura-aluetta A koskevissa yhteisön virkamieskilpailuissa. 1. Miksi komissio sulkee kyseisen tutkinnon suorittaneet näiden virkamieskilpailujen ulkopuolelle? 2. Rikotaanko tällä pois sulkemiselle henkilöstösääntöjen 27 artiklaa ja onko tällöin kyse syrjinnästä? 3. Henkilöstösäännöissä määrätään, että ura-alueen A pätevyysvaatimuksena on korkeakoulututkinto, josta todisteena on tutkintotodistus. Mihin henkilöstösääntöjen määräykseen tai yhteisön lainsäädännön säännökseen perustuu komissio vaatimus, että kyseisen tutkinnon on annettava kelpoisuus tohtorin tutkinnon suorittamiseen? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1999) Espanjalaista insinöörintutkintoa koskevat vastaukset, jotka komissio on jo antanut Ludivina García Ariasin kirjalliseen kysymykseen E-2749/97(2), Bárbara Dührkop Dührkopin kirjalliseen kysymykseen E-4186/97(3), Jorge Salvador Hernández Mollarin kirjalliseen kysymykseen E-635/98(4), María Sornosa Martínezin kirjalliseen kysymykseen E-995/98(5), Laura De Esteban Martinin kirjallisiin kysymyksiin E-997/98(6) ja E-1001/98(7), Laura González Álvarezin kirjalliseen kysymykseen E-1309/98(8) sekä María Sornosa Martínezin kirjalliseen kysymykseen E-3777/98(9), pätevät myös "Diplomados en Enfermería" -tutkintoon, jonka arvoisa parlamentin jäsen mainitsee. Espanjan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti(10) kyse on alemmasta korkeakoulututkinnosta, jollainen on myös "Ingeniería Técnica" -tutkinto. "Diplomado en Enfermería" -tutkinnon suorittaminen edellyttää siis sekin kolmen vuoden korkeakouluopintoja. (1) EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16. (2) EYVL C 82, 17.3.1998, s. 136. (3) EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. (4) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 11. (5) EYVL C 402, 22.12.1998, s. 55. (6) EYVL C 386, 11.12.1998, s. 69. (7) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 50. (8) EYVL C 31, 5.2.1999, s. 32. (9) EYVL C 297, 15.10.1999. (10) "Ley de Ordenación general del Sistema Educativo" (Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre), "Ley de Reforma Universitaria", de 1983.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0215/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Lento-onnettomuudet Suulliseen kysymykseeni (H-0036/98)(1), joka koski pysyvän lento-onnettomuuksien seurantaelimen perustamista, sain vastauksen, jonka mukaan "Kreikan hallitus on toimittanut ehdotuksen presidentin asetukseksi, ja tämän asetuksen täytäntöönpano tulee ratkaisemaan ongelmat", kun taas 15. tammikuuta 1998 esittämääni kirjalliseen kysymykseen (P-0001/98)(2) koskien kolmansien maiden lentokoneissa suoritettavia tarkastuksia, komissio vastasi, ettei se tiennyt, "suoritetaanko sellaisia tarkastuksia Kreikassa". Komissiolta kysytään: 1. katsooko se, että lento-onnettomuuksien seurantaelimen asiassa on edistytty, ja 2. suoritetaanko Kreikassa kolmansien maiden lentokoneiden tarkastuksia? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) 1. Kuten arvoisan parlamentin jäsenen helmikuun 1998 osaistunnossa(3) esittämään suulliseen kysymykseen H-36/98 annetussa vastauksessa todetaan, komissio katsoi tarkkaan harkittuaan, että kyseessä oleva asia ei ollut edistynyt tyydyttävällä tavalla ja EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti komissio antoi syyskuussa 1998 Kreikan hallitukselle perustellun lausunnon. 2. Parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-0001/98(4) antamassaan vastauksessa komissio toimitti luettelon jäsenvaltioista, jotka jo osallistuivat seisontapaikkatarkastuksia koskevaan tiedonvaihtoon. Kreikka on myös lähettänyt useita raportteja niistä tutkimuksista, joita on suoritettu sen lentokentillä. (1) Euroopan parlamentin keskustelut (helmikuu 1998). (2) EYVL C 196, 22.6.1998, s. 106. (3) Parlamentin keskustelut (helmikuu 1998). (4) EYVL C 196, 22.6.1998.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0974/99 esittäjä(t): Nelly Maes (V) komissiolle (15. huhtikuuta 1999) Aihe: Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ei sovelleta ulkomaisiin opettajiin ("lettori") Italian yliopistoissa Euroopan parlamentti on jo useasti ilmaissut kielteisen kantansa opettajien ("lettori") syrjinnästä Italian yliopistoissa (13. heinäkuuta 1995 annettu päätöslauselma, 15. huhtikuuta ja 3. heinäkuuta 1996 annetut lausunnot). Eikö komissio katsokin, että näin loukataan Euroopan unionin perussääntöjä ja unionin perustana olevaa ajattelutapaa? Voisiko komissio ilmoittaa, miten se suhtautuu tähän asiaan? Onko se valmis ryhtymään toimiin Italian viranomaisia vastaan saadakseen tämän syrjimisen loppumaan pikaisesti?
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0157/99 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Yhteisön lainsäädännön sisällyttäminen Kreikan lainsäädäntöön Voisiko komissio ilmoittaa minulle kuinka monta asetusta ja direktiiviä Kreikka ei ole sisällyttänyt kansalliseen lainsäädäntöönsä ja luetella kyseiset asetukset ja direktiivit? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) Asetukset ovat jäsenvaltioissa suoraan sovellettavia, eikä niiden siirtäminen osaksi jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä siten edellytä erillisiä lainsäädäntötoimia. Direktiivien osalta oli Kreikkaa vastaan maaliskuun 1999 alussa käynnissä 64 menettelyä siitä, että Kreikka ei ollut ilmoittanut yhteisön direktiivin siirtämisestä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Arvoisa parlamentin jäsen voi halutessaan hakea lisätietoja yhteisön oikeuden soveltamista koskevasta XVI kertomuksesta, jonka komissio antaa parlamentille lähiviikkoina. Sitä odoteltaessa on mahdollista tutustua XV kertomukseen (1997)(1). (1) EYVL C 250, 10.8.1998.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0708/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Extremaduran alueen tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.