ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2623/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Neuvoston kokous 10. heinäkuuta 2001.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0063 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2623/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Neuvoston kokous 10. heinäkuuta 2001 Voisiko neuvosto ilmoittaa, äänestettiinkö 10. heinäkuuta 2001 pidetyssä Ecofin-neuvoston kokouksessa mistään asioista, ja jos äänestettiin, niin kuinka monesta asiasta, ja mistä aiheista oli kyse? Voisiko neuvosto myös ilmoittaa, miten kukin kyseisen kokouksen osanottaja äänesti kustakin aiheesta? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 ja E-2627/01 (12. helmikuuta 2002) Ennen vastauksen antamista neuvosto pyytää kysyjää kiinnittämään huomiota hänen kysymyksiinsä E-3938/00 ja E-3939/00 annettuihin vastauksiin, joissa todetaan, että neuvoston pääsihteeristö laatii kuukausittain neuvoston säädöksiä koskevan luettelon, joka sisältää säädökset ja muut kuin lainsäädäntötoimet sekä äänestystulokset, äänestysselitykset ja lausunnot, jotka merkitään pöytäkirjoihin neuvoston toimiessa lainsäätäjänä. Tammikuusta 2001 alkaen neuvoston hyväksymien asiakirjojen kuukausittaisessa luettelossa mainitaan myös äänestysmenettely, jota noudattaen kyseinen säädös on neuvostossa hyväksytty (yksimielinen, määräenemmistö tai yksinkertainen enemmistö). Nämä kuukausikatsaukset ovat suoraan saatavilla neuvoston www-sivustolla (http://ue.eu.int, kohdassa Avoimuus ja Neuvoston säädöksistä). Lisäksi lainsäädäntötoimia koskevien äänestysten tulokset julkaistaan neuvoston istuntojen jälkeen toimitettavissa lehdistötiedotteissa. Kysymyksiin, jotka koskevat neuvoston eri istunnoissa kesä- ja heinäkuussa 2001 järjestettyjä äänestyksiä, voidaan antaa seuraavat vastaukset: - Neuvoston 2362. istunto 25. ja 26. kesäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2364. istunto 27. ja 28. kesäkuuta 2001 - Neuvoston asetuksen hyväksyminen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä. DK, FIN ja S äänestivät vastaan, ja A pidättyi äänestämästä. - Yhteisen kannan vahvistaminen direktiivin antamiseksi tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun direktiivin muuttamisesta 20. kerran. B, DK ja NL äänestivät vastaan. - Neuvoston 2365. istunto 10. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2367. istunto 16. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2368. istunto 20. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2467/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Länsi-Saharan itsenäisyys.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0035 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2467/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Länsi-Saharan itsenäisyys Saharalaisten kansanäänestyksellä päättämä itsemääräämisoikeus on ainoa oikeudenmukainen ja kunniallinen ratkaisu, jolla voidaan saada päätökseen Saharan kansan 25 vuotta kestänyt alistaminen. Marokon hallitus on Euroopan valtioiden ja USA:n hiljaisella hyväksynnällä miehittänyt laittomasti ja voimatoimin aluetta siitä saakka, kun Espanjan valtio Marokon painostuksesta häpeällisesti hylkäsi sen kriittisenä ajankohtana juuri ennen Francon kuolemaa. YK:n välittäjänä toimiva yhdysvaltalainen James Baker on, yhtyen oikeastaan Marokon kantaan, ehdottanut ratkaisuksi autonomiaa, joka olisi samanlainen kuin Marokon tyyppisten autoritaaristen valtioiden joidenkin alueiden kuvitteellinen autonomia. Saharan tasavallan hallitus ei luonnollisestikaan hyväksy tällaista keinotekoista ratkaisua. Koska jäsenvaltiot voivat käyttää huomattavasti vaikutusvaltaansa alueella, mikä on Euroopan unionin nykyinen kanta Länsi-Saharan itsemääräämisoikeuteen? Vastaus (12. helmikuuta 2002) Neuvosto pyytää kysyjää tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut Länsi-Saharaa koskevaan kysymykseen E-2239/01.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2483/01 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle. Konfliktialueilta laittomasti tuotavien timanttien kauppa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2483/01 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle (5. syyskuuta 2001) Aihe: Konfliktialueilta laittomasti tuotavien timanttien kauppa Konfliktialueilta laittomasti tulevien timanttien kaupan kansainvälinen kurissapito riippuu läheisesti Kimberleyn prosessin onnistumisesta. Prosessi etenee nykyisin hitaasti muun muassa siksi, että Euroopan unionilla ei ole yhteistä kantaa. Milloin neuvosto aikoo antaa komissiolle neuvotteluvaltuudet Kimberleyn prosessiin? Rajatarkastuksissa tulliviranomaisilta vaaditaan erikoisosaamista konfliktialueilta tulevien timanttien pääsyn estämiseksi EU:n alueelle. Katsooko neuvosto, että olisi hyvä rajoittaa timanttien tuontipaikkojen lukumäärää yhteen jäsenvaltiota kohti niin, että asiantuntemus voidaan keskittää tietyille paikkakunnille? Vastaus (12. helmikuuta 2002) Neuvosto seuraa suurella kiinnostuksella Kimberleyn prosessin puitteissa tehtävää työtä. Se tarkastelee kaikkia komission sille mahdollisesti esittämiä ehdotuksia neuvottelusuosituksiksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3491/01 esittäjä(t): Jean Lambert (Verts/ALE) komissiolle. CE-standardimerkintä ja tainnuttavat aseet.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0258 - 0258



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3491/01 esittäjä(t): Jean Lambert (Verts/ALE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: CE-standardimerkintä ja tainnuttavat aseet Tainnuttavia aseita käytetään toistuvasti kaikkialla maailmassa epäinhimillisinä ja alentavina kidutusvälineinä, joiden osuus vakaviin ihmisoikeusrikkomuksiin on huomattava. Amnesty Internationalin raportin mukaan vuodesta 1990 lähtien sähköshokkeja tuottavia laitteita on käytetty kidutukseen tai ihmisten pahoinpitelyyn vankiloissa, pidätyskeskuksissa ja poliisiasemilla ainakin 76 maassa kaikilla alueilla maailmassa. Joidenkin tietojen mukaan eräät tainnuttavien aseiden valmistajat mainostavat, että heidän tuotteillensa on myönnetty eurooppalainen CE-standardimerkintä. Näitä merkintöjä koskeviin kyselyihin komissio vastasi, että sillä ei ole tietoja Teh Huang -yhtiön CE-standardimerkinnän oikeellisuudesta tai yhtiön mahdollisesta Teh Huangin tuotteiden myynnistä Euroopan unionin alueella (sähköpostiviesti Amnesty Internationalille Irlantiin 26. helmikuuta 2001). Tämän takia olen huolestunut siitä, että EU:n jäsenvaltiot itse asiassa sallivat tainnuttavien aseiden valmistajien käyttää pampuissaan komission CE-standardimerkintää turvamerkintänä ja laatuun viittaavana myyntiargumenttina. - Voisiko komissio selvittää CE-standardimerkinnän myöntämisperusteita? - Miten monta tainnuttavien aseiden valmistajaa käyttää tuotteissaan CE-standardimerkintää? - Onko mahdollista, että jotkut tainnuttavien aseiden valmistajat käyttävät CE-standardimerkintää ilman lupaa ja jos näin on, mitä komissio voi tehdä asialle? - Mihin toimiin komissio voi ryhtyä estääkseen tainnuttavien aseiden valmistajia käyttämästä CE-standardimerkintää tuotteidensa myynninedistämisessä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Ford esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2783/01(1). (1) EYVL C 81 E, 4.4.2002, s. 209.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2376/01 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle. Rajatyöntekijöiden sulkeminen yksityisen sairausvakuutusjärjestelmän ulkopuolelle Alankomaissa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0068 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2376/01 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle (8. elokuuta 2001) Aihe: Rajatyöntekijöiden sulkeminen yksityisen sairausvakuutusjärjestelmän ulkopuolelle Alankomaissa 1. Onko komissio tietoinen niiden EU:n kansalaisten ongelmista, jotka työskentelevät Alankomaissa, mutta asuvat jossain muussa jäsenvaltiossa, ja joiden tulot ylittävät pakolliselle sairausvakuutukselle asetetun palkkarajan ja joita ei hyväksytä yksityisen sairausvakuutusjärjestelmän piiriin Alankomaissa, mikä koskee kaikkia muita vakuutuslaitoksia paitsi yhtä, jonka palkkiovaatimukset ovat huomattavasti muita suuremmat? 2. Miten tällainen sairausvakuutusjärjestelmän ulkopuolelle sulkeminen tai suurempien palkkioiden vaatiminen on sovitettavissa yhteen asetuksessa 1612/68(1) mainitun periaatteen, joka kieltää kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän, kanssa? (1) EYVL L 257, 19.10.1968, s. 2. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen kiinnittää komission huomion siihen ongelmaan, joka koskee yksityisen sairausvakuutuksen myöntämistä niille rajatyöntekijöille, jotka työskentelevät Alankomaissa, mutta asuvat jossain muussa jäsenvaltiossa. Vaikuttaa siltä, että asiassa sovellettavassa Alankomaiden lainsäädännössä on asuinpaikkaa koskeva ehto, joka saattaa olla yhteisön lainsäädännön vastainen ja etenkin työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15. lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 vastainen(1). Kysymykseen liittyvien kaikkien lainsäädännöllisten näkökohtien tutkimiseksi komissio on ottanut yhteyttä Alankomaiden viranomaisiin saadakseen yksityiskohtaisempia tietoja asiaa koskevasta lainsäädännöstä Alankomaissa ja Alankomaiden hallituksen kannasta asiassa. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tutkimustensa tuloksista. (1) EYVL L 257, 19.10.1968.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2621/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Neuvoston kokous 27.—28. kesäkuuta 2001.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0062 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2621/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Neuvoston kokous 27.28. kesäkuuta 2001 Voisiko neuvosto ilmoittaa, äänestettiinkö 27.28. kesäkuuta 2001 pidetyssä liikenne- ja televiestintäneuvoston kokouksessa mistään asioista, ja jos äänestettiin, niin kuinka monesta asiasta, ja mistä aiheista oli kyse? Voisiko neuvosto myös ilmoittaa, miten kukin kyseisen kokouksen osanottaja äänesti kustakin aiheesta? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 ja E-2627/01 (12. helmikuuta 2002) Ennen vastauksen antamista neuvosto pyytää kysyjää kiinnittämään huomiota hänen kysymyksiinsä E-3938/00 ja E-3939/00 annettuihin vastauksiin, joissa todetaan, että neuvoston pääsihteeristö laatii kuukausittain neuvoston säädöksiä koskevan luettelon, joka sisältää säädökset ja muut kuin lainsäädäntötoimet sekä äänestystulokset, äänestysselitykset ja lausunnot, jotka merkitään pöytäkirjoihin neuvoston toimiessa lainsäätäjänä. Tammikuusta 2001 alkaen neuvoston hyväksymien asiakirjojen kuukausittaisessa luettelossa mainitaan myös äänestysmenettely, jota noudattaen kyseinen säädös on neuvostossa hyväksytty (yksimielinen, määräenemmistö tai yksinkertainen enemmistö). Nämä kuukausikatsaukset ovat suoraan saatavilla neuvoston www-sivustolla (http://ue.eu.int, kohdassa Avoimuus ja Neuvoston säädöksistä). Lisäksi lainsäädäntötoimia koskevien äänestysten tulokset julkaistaan neuvoston istuntojen jälkeen toimitettavissa lehdistötiedotteissa. Kysymyksiin, jotka koskevat neuvoston eri istunnoissa kesä- ja heinäkuussa 2001 järjestettyjä äänestyksiä, voidaan antaa seuraavat vastaukset: - Neuvoston 2362. istunto 25. ja 26. kesäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2364. istunto 27. ja 28. kesäkuuta 2001 - Neuvoston asetuksen hyväksyminen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä. DK, FIN ja S äänestivät vastaan, ja A pidättyi äänestämästä. - Yhteisen kannan vahvistaminen direktiivin antamiseksi tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun direktiivin muuttamisesta 20. kerran. B, DK ja NL äänestivät vastaan. - Neuvoston 2365. istunto 10. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2367. istunto 16. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2368. istunto 20. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3143/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) neuvostolle. Mont Blancin tunneli.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3143/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) neuvostolle (8. marraskuuta 2001) Aihe: Mont Blancin tunneli Italian ja Ranskan liikenneministerit ovat päättäneet avata jälleen uudistetun Mont Blancin tunnelin 15. joulukuuta 2001 ja ilmoittaneet samanaikaisesti tunnelin avaamisesta myös raskaalle liikenteelle mainittua ajankohtaa seuraavina viikkoina. Tällöin sekä Mont Blancin ja Fréjusin tunnelin liikenne on vuorotteluun perustuen yksisuuntainen, ikään kuin olisi kyse kuten aiemmin on todettu yhdestä tunnelista, jossa on kaksi tunneliputkea. Päätöstä on arvosteltu ankarasti kyseessä olevilla Alppien alueilla, vaikkakin asiasta on varsin poikkeavia näkemyksiä Molemmat tunnelit sisältyvät Italian ja Ranskan vaatimuksesta kahteen reittiin, jotka ovat osa euroopanlaajuista liikenneverkkoa. Tunnelit on mainittu liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa, jossa huolimatta siitä, että se on varsin tuore, säädetään, että Alppien alueen molemmissa tunneleissa liikenne on kaksisuuntainen. Onko Italian ja Ranskan hiljattain tekemä päätös neuvoston mielestä EU:n lainsäädännön mukainen ja eikö neuvoston mielestä olisi tarkoituksenmukaisempaa tarkastella uudelleen Val d'Aostan väestön enemmistön kannattamaa ehdotusta rajoittaa merkittävästi raskasta liikennettä? Vastaus (18. helmikuuta 2002) 1. Neuvosto pitää mielessä viime vuosien järkyttävät tunnelionnettomuudet ja viimeksi äskettäin tapahtuneen Gothardin tunnelin onnettomuuden ja on täysin tietoinen maantie- ja rautatietunneleiden turvallisuuden tärkeydestä. Asia on yhteisen liikennepolitiikan ensisijaisia kysymyksiä. Vastatakseen Kölnissä 3.4. kesäkuuta 1999 pidetyn Eurooppa-neuvoston nimenomaiseen pyyntöön neuvosto (liikenne) pyysi 17. kesäkuuta 1999 pidetyssä istunnossaan komissiota toimittamaan säädösehdotuksia tunnelien turvallisuuden parantamiseksi. Kuten valkoisessa kirjassa Eurooppalainen liikennepolittiikka vuoteen 2010: valintojen aika todetaan, komissio harkitsee maantie- ja rautatietunneleiden käyttöturvallisuuden korkean tason takaamista koskevan säädösehdotuksen antamista lähiaikoina. Ehdotuksessa pitäisi ottaa huomioon kaikki tunnelien turvallisuuteen vaikuttavat seikat, ja neuvosto aikoo käsitellä sen viipymättä ja ottaa asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin Gothardin tunnelin onnettomuudesta 15. marraskuuta 2001 antamassa päätöslauselmassa esittämät toivomukset. 2. Tarkemmasta vastauksesta arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin neuvosto toteaa, että päätös avata uudelleen Mont Blancin tunneli kuuluu pikemminkin kansallisten viranomaisten toimivaltaan kuten myös raskasta liikennettä parlamentin jäsenen toivomalla tavalla sääntelevät päätökset, ja sen tarkoituksena on varmistaa toistaiseksi henkilöiden ja tavaroiden vapaa liikkuvuus turvallisissa olosuhteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2489/01 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Turvallisuudesta vastaavaan osastoon liittyvät komission asiakirjat.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0099 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2489/01 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (13. syyskuuta 2001) Aihe: Turvallisuudesta vastaavaan osastoon liittyvät komission asiakirjat EY:n perustamissopimuksen 197 artikla on Euroopan parlamentin ja sen jäsenten suorittaman komission valvonnan oikeusperusta. Siihen kuuluu tarvittaessa komission luottamuksellisten tietojen toimittaminen. Pyydän komissiota toimittamaan kopiot seuraavista asiakirjoista: 1. UCLAFin 12. maaliskuuta 1998 komission pääsihteerille jättämä kertomus IMS-ohjelman Group 4 Securitas -sopimusta koskevista tutkimuksista ja kertomuksen liitteet sekä Trojanin 3. huhtikuuta 1998 antama vastaus 2. osastopäällikkö Daniel van der Spreen 23. huhtikuuta 1998 komission varainhoidon valvojalle osoittama huomautus UCLAFin ja pääosasto XX:n tutkimuksesta, joka koskee IMS-ohjelman yhteydessä myönnettyä Group 4 Securitas -vartiointisopimusta ja kaikki liitteet sekä Venturan vastaus. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2001) Pyydetyt asiakirjat liittyvät asiaan, jonka tutkinta on Belgian oikeusviranomaisilta vielä kesken. Komission mielestä ei ole syytä haitata tutkimuksen edistymistä. Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25. toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999(1) ja muiden avoimuuteen sovellettavien sääntöjen mukaan tässä vaiheessa ei voida antaa mitään tietoja kyseisestä asiasta. (1) EYVL L 136, 31.5.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3475/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) ja Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Viimeisimmän Italian hallituksen swap-järjestelmän käyttö Italian todellisen budjettivajauksen peittämiseksi.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0236 - 0237



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3475/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) ja Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Viimeisimmän Italian hallituksen swap-järjestelmän käyttö Italian todellisen budjettivajauksen peittämiseksi Onko komissio tietoinen edellisen Italian hallituksen yrityksistä käyttää vuonna 1997 korkoswap-siirtoja Italian (kuten kansainvälisen arvopaperimarkkinayhdistyksen ISMA:n (International Securities Market Association) kertomuksessa yksityiskohtaisesti kerrottiin maan nimeä mainitsematta), todellisen budjettivajauksen peittämiseksi ennen siirtymistä yhtenäisvaluutan käyttöön? Jos on, katsooko komissio Italian toimineen hyvässä uskossa vai vastoin sen velvoitteita tällä alalla? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2002) Komissio tutki jäsenvaltioiden tekemiä swap-järjestelyjä. Järjestelyt koskivat velkojen hoitoa ja päätettiin, että velka oli arvioitava swap-järjestelyjen jälkeen. Swap-järjestelyjen vaikutusta vuoden 1997 alijäämään arvioitaessa lähtökohtana käytettiin Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmää (EKT) 79. EKT-79 koskee kuitenkin ainoastaan valuuttaswapeja eikä korkoswapeja, joilla mahdollisesti voisi olla vaikutusta alijäämään. Koska korkoswapien selvä sääntely puuttuu EKT-79 -järjestelmästä, Eurostat on käyttänyt lähtökohtana EKT-95 -järjestelmää tällaisten transaktioiden kohdalla. EKT-95 määritteli tuolloin korkoswapit järjestelyinä, jotka vaikuttavat (negatiivisesti tai positiivisesti) alijäämään. Tämä periaate vahvistettiin uudelleen neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta swap- ja korkotermiinijärjestelyjen alaisten maksujen uudelleenluokittelemiseksi 3 päivänä joulukuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2558/2001(1). Tämä erityisasetus koskee swapien käsittelyä liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä. Jos kyseinen jäsenvaltio on käyttänyt swap-järjestelyä alijäämän pienentämiseen, menettelyä ei voi pitää EKT-79:n ja EKT-95:n nojalla tilastollisesti moitittavana. (1) EYVL L 344, 28.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2284/01 esittäjä(t): David Martin (PSE) komissiolle. Hanhenmaksa ja hanhien pakkoruokinta.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0054 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2284/01 esittäjä(t): David Martin (PSE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Hanhenmaksa ja hanhien pakkoruokinta Tuotantoeläinten suojelua koskevaa eurooppalaista yleissopimusta käsittelevän Euroopan neuvoston pysyvän toimikunnan vuonna 1999 antamassa suosituksessa kotieläiminä pidettävistä hanhista ja ankoista suositellaan, että siihen asti, kun on saatu uutta tieteellistä tietoa vaihtoehtoisista menetelmistä ja niiden vaikutuksesta eläinten hyvinvointiin, hanhenmaksan tuotantoa olisi harjoitettava vain siellä, missä se oli sen hetkisenä käytäntönä. Tietääkö komissio, tuotetaanko hanhenmaksaa paikoissa, joissa se ei ollut käytäntönä silloin, kuin Euroopan neuvosto vuonna 1999 antoi suosituksensa? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2284/01, E-2285/01 ja E-2286/01 (18. syyskuuta 2001) Tuotantoeläinten suojelua koskevaa eurooppalaista yleissopimusta käsittelevän pysyvän toimikunnan antamat suositukset on osoitettu yleissopimuksen sopimuspuolille. Yleissopimuksen sopimuspuolet ovat sopineet määritelmästä, jolla hanhenmaksan tuotanto rajoitetaan vain niille alueille Euroopassa, joissa se oli sen hetkisenä käytäntönä. Sopimuspuolten tehtävänä on valvoa näiden suosituksissa esitettyjen vaatimusten täytäntöönpanoa. Kaikki jäsenvaltiot ovat saattaneet tuotantoeläinten suojelusta annetun direktiivin 98/58/EY(1) osaksi kansallista lainsäädäntöään. On kuitenkin syytä mainita, että pakkoruokintakieltoa ei mainita sen kummemmin direktiivissä 98/58/EY kuin edellä mainituissa suosituksissakaan. (1) EYVL L 221, 8.8.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2762/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. EU-tuki kilpailukeinona.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0094 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2762/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: EU-tuki kilpailukeinona Ruotsin hallitus teki vuonna 1999 päätöksen Bengtforsille annettavasta tukipaketista. Luvattiin maksaa 60 miljoonaa kruunua valtion työllistämistukea, mikä sai TWR-autotehtaan päättämään siirtää tulevan erikoisajoneuvonsa tuotannon Learin vanhaan tehtaaseen. Uuden tehtaan arvioitiin työllistävän 500 henkilöä vuonna 2003. Lisäksi luvattiin maksaa 50 miljoonaa kruunua työmarkkinatukea. Juuri 60 miljoonan työllistämistuesta syntyi kuitenkin keskustelu, jossa ihmeteltiin, miten Ruotsin hallitus saattoi tehdä sellaisen päätöksen ja eikö päätös edellyttänyt komission hyväksyntää. Kun on kyse ajoneuvoteollisuudelle myönnettävästä valtiontuesta, komissiolta on saatava hyväksyntä tuelle, joka ylittää viisi miljoonaa euroa (vastaa noin 45 miljoonaa Ruotsin kruunua). Vuonna 2000 esitetyssä kysymyksessä, joka koski yllä mainittua tapausta, komissio seurasi, mitä Bengtforsille myönnetylle valtiontuelle tapahtui. Yllä mainitusta työllistämistuesta ei silloin kuitenkaan näyttänyt tulevan niin suurta summaa kuin ensin luultiin. Emme tiedä, mitä asiassa on tapahtunut sen jälkeen. Onko komissio hyväksynyt päätöksen, että Ruotsin valtio maksaa Bengtforsille 60 miljoonaa työllistämistukea Learin tehtaan muuton yhteydessä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 2001) Ruotsin alueviranomaiset päättivät maaliskuussa 2001 myöntää 18,6 miljoonaa Ruotsin kruunua (noin 1,9 miljoonaa euroa) työllistämistukea Bengtsforsissa sijaitsevalle Nisch Produkter AB:lle. Komissio katsoo käytettävissään olevien tietojen perusteella, että kyseinen yritys toimii moottoriajoneuvoalalla. Moottoriajoneuvoalan valtiontukia koskevan yhteisön puitesäännön(1) mukaan hyväksytyn tukiohjelman perusteella tietylle hankkeelle myönnetystä tuesta, joka on alle 5 miljoonaa euroa, ei tarvitse ilmoittaa erikseen komissiolle. Tuki Nischprodukter AB:lle on myönnetty komission vuonna 1997(2) hyväksymän työllistämistukiohjelman perusteella ja sen määrä ei ylitä asetettua rajaa. Tämän vuoksi tuesta ei ollut tarvetta ilmoittaa komissiolle erikseen ja sitä voidaan pitää hyväksyttynä tukena. (1) EYVL C 279, 15.9.1997. (2) Valtiontuki N:o E 23/95, EYVL C 16, 21.1.1999.