KIRJALLINEN KYSYMYS E-3516/01 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Yhtenäisten sisämarkkinoiden pirstoutuminen ja EU:n jäsenvaltioiden vastuu.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0241 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3516/01 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Yhtenäisten sisämarkkinoiden pirstoutuminen ja EU:n jäsenvaltioiden vastuu Euroopan komission laatiman tutkimuksen mukaan Kreikka on viimeisellä sijalla sisämarkkinoiden harmonisoinnissa, ja yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano on Kreikassa puutteellisinta, sillä sen on vielä siirrettävä 114 direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Miten komissio suhtautuu siihen, ettei sisämarkkinoita ole vielä luotu, ja niihin ongelmiin, joita tästä aiheutuu? Kuinka se aikoo suhtautua niihin maihin, jotka ovat vastuussa siitä, että sisämarkkinat ovat nykyään suuressa määrin pirstoutuneet? Paljonko Euroopan kansalaiselle maksaa se, ettei yhtenäisiä sisämarkkinoita luoda ajallaan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2002) Sisämarkkinoiden viimeisimmästä tulostaulusta (marraskuu 2001) käy ilmi, että Kreikan täytäntöönpanovaje on 3 prosenttia, mikä tarkoittaa, että 44:ää direktiiviä ei ole saatettu osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä. Vaikka Kreikan vaje onkin yhä jäsenvaltioiden vajeista korkein (se ei tosin ole tässä asemassa yksin), sen vaje on kuitenkin viime aikoina pudonnut huomattavasti. Toukokuussa 2001 Kreikan vaje oli 4,8 prosenttia (71:tä direktiiviä ei ollut saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä määräajassa). Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että myöhässä tapahtuva direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä hajauttaa sisämarkkinoita ja heikentää sisämarkkinoiden kykyä edesauttaa kasvua ja työpaikkojen luomista. Komissio käynnistää järjestelmällisesti rikkomisesta johtuvia, EY:n perustamissopimuksen 226228 artiklan (entisen 169171 artiklan) mukaisia menettelyitä direktiivien täytäntöönpanoa koskevan määräajan päätyttyä. Lisäksi sisämarkkinoiden tulostaulussa käytettävä julkistamisperiaate (name and shame) on ollut erityisen tehokas. Keskimääräinen täytäntöönpanovaje on pudonnut ensimmäisen, marraskuussa 1997 julkaistun tulostaulun 6,3 prosentista tämänhetkiseen 2 prosenttiin. On myös odotettavissa, että enemmistö jäsenvaltioista saavuttaa Tukholmassa 23. ja 24. maaliskuuta 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tavoitteen, jonka mukaan 98,5 prosenttia direktiiveistä on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä maaliskuuhun 2002 (Eurooppa-neuvoston kokous Barcelonassa) mennessä. Komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että Barcelonassa kokoontuva Eurooppa-neuvosto asettaisi vielä kunnianhimoisemman tavoitteen lähitulevaisuutta varten, jotta jäsenvaltiot saataisiin aiempaa paremmin saattamaan direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä määräajan sisällä. Myöhässä tapahtuva direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä saa aikaan oikeudellista epävarmuutta, joka aiheuttaa huomattavia kustannuksia kansalaisille ja yrityksille. Komissiolla ei ole tilastoja myöhässä tapahtuvan täytäntöönpanon aiheuttamien kokonaiskustannusten määrittämiseksi. On kuitenkin arvioitu, että vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen asianmukainen soveltaminen voisi lisätä kauppaa jopa 1,8 prosentilla yhteisön bruttokansantuotteesta (BKT). On myös esitetty arvioita, että direktiivin mukaisesti tapahtuvalla täytäntöönpanolla ja yhteisön julkisia hankintoja koskevien direktiivien paremmalla soveltamisella voitaisiin säästää yli 50 miljardia euroa. Nämä ovat ainoastaan osittaisia arvioita, joihin on suhtauduttava varauksellisesti. Ne osoittavat kuitenkin selvästi, että nykytilanteen aiheuttamat tosiasialliset kustannukset ovat merkittäviä yhteisön taloudelle.