ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/885

(2004/C 78 E/0936)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3937/03

esittäjä(t): Elisabeth Jeggle (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 2003)

Aihe: Jogurttia koskeva asetus

Komission joulukuussa 2002 tekemässä jogurttitutkimuksessa kävi ilmi, että jogurttia ja jogurttituotteita koskevat vaatimukset vaihtelevat jäsenvaltioittain. Osassa jäsenvaltioita jogurtiksi luokitellaan ainoastaan perinteinen bulgarianjogurtti, joka sisältää tiettyjä streptokokki- ja maitohappobakteereja (Streptococcus thermophilus ja Lactobacillus bulgaricus). Erityisesti Etelä-Euroopan maissa samoin kuin Tanskassa ainoastaan näitä bakteereja sisältäviä tuotteita pidetään jogurttina.

Toisissa jäsenvaltioissa perinteisen bulgarianjogurtin lisäksi jogurtiksi saa luokitella myös muita kuin Lactobacillus bulgaricus -maitohappobakteereja sisältävät tuotteet. Tätä tuotetta myydään ”miedon jogurtin” nimellä ainakin Saksassa, Hollannissa, Englannissa, Irlannissa, Ruotsissa ja Suomessa. Lisäksi nimitystä ”lämpökäsitelty jogurttituote” käytetään vaihtelevasti eri jäsenvaltioissa.

Jogurttikeskustelun taustalla on fermentoiduille maitotuotteille codex-standardeissa asetetut vaatimukset, joista yhteisö ja jäsenvaltiot sopivat huhtikuussa 2002. Elintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) 13 artiklan mukaan jäsenvaltioiden ja yhteisön on edistettävä kansainvälisten teknisten standardien ja elintarvikelainsäädännön välistä yhdenmukaisuutta. Koska kaikki jäsenvaltiot ja komissio lopulta hyväksyivät codex-standardeissa asetetut vaatimukset fermentoidulle maidolle, olisi loogista olettaa, että komissio ehdottaisi yhdenmukaistamista Euroopan tasolla elintarvikeasetuksen (N:o 178/2002) 13 artiklan ja codex-standardeissa asetettujen vaatimusten mukaisesti.

Komissio kuitenkin esitti ehdotuksen, viimeksi 20. elokuuta 2003, joka poikkeaa merkittävästi fermentoituja maitotuotteita koskevista codex-standardeissa asetetuista vaatimuksista sekä perustuksiltaan että yksityiskohdiltaan.

Miten komissio selittää sen, että yhteisön politiikka ei tässä ole sopusoinnussa sovittujen codex-standardeissa asetettujen vaatimusten kanssa? Codex-standardeissa asetettujen vaatimusten kohdalla on lisäksi otettava huomioon, että Euroopan unioni katsotaan valtioksi, jossa on taattava kaikkien tuotteiden, myös lämpökäsiteltyjen jogurttituotteiden, vapaa liikkuvuus.

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(26. tammikuuta 2004)

Kuten Joan Vallvén esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2397/03 (2) annetussa vastauksessa mainitaan, komissio tarkastelee kysymystä jogurttilainsäädännön tarpeellisuudesta.

Komission yksiköiden valmistelema alustava asiakirja muodostaa pohjan asiantuntijoiden kanssa käytävälle keskustelulle. Komissio ei ole toistaiseksi päättänyt tehdä jugurttilainsäädäntöä koskevaa ehdotusta.

Jos tällainen päätös tehdään, sen yhteydessä on tilaisuus keskustella jäsenvaltioiden ja parlamentin kanssa laajasti kaikista asiaan liittyvistä näkökohdista ja myös arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamasta kysymyksestä.

(1) EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

(2) EUVL C 65 E, 13.3.2004.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/676

(2004/C 78 E/0719)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3922/03

esittäjä(t): María Bergaz Conesa (GUE/NGL) komissiolle

(18. joulukuuta 2003)

Aihe: Espanjan kansalliseen vesivarojen hallintasuunnitelmaan liittyvät komission yhteisrahoittamat hankkeet

Espanjan ympäristöministeriö julkaisee säännöllisesti tilastoja kansalliseen vesivarojen hallintasuunnitelmaan (PHN) liittyvistä ja lain nro 889 liitteeseen II (työt ja hankkeet) sisältyvistä hankkeista, jotka saavat jo Euroopan unionin rahoitusta. Aluepolitiikan pääosasto on kuitenkin vastannut kaikkiin näiden hankkeiden rahoitusta koskeviin kysymyksiin ja tiedonpyyntöihin, ettei rahoitus koske PHN:ään liittyviä hankkeita, koska rahoituspyynnöt on tehty ilman selkeää viittausta PHN:ään ja viitteet poikkeavat PHN:ää koskevassa laissa olevista viitetiedoista. Tämä tilanne on huolestuttava erityisesti eri hankkeiden aiheuttamien kerrannaisten ja yhteisten ympäristövaikutusten vuoksi.

Voiko komissio antaa yksityiskohtaiset tiedot kunkin PHN-hankkeen saamasta yhteisrahoituksesta?

Eikö aluepolitiikan pääosaston pitäisi pyytää Espanjan hallitusta yksilöimään tästä lähtien kaikki PHN:ää koskevaan lakiin liittyvät hankkeet ilmoittamalla kunkin hankkeen tarkat viitetiedot, jotta PHN-hankkeiden seuranta helpottuisi.

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(4. helmikuuta 2004)

Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan kysymykseen E-2288/01 annettuun vastaukseen.

Huomautettakoon, että parlamentin jäsenen mainitsemaa kansallista vesiverojen hallintasuunnitelmaa koskevan Espanjan lain 10/2001 liitteessä II luetellaan useista sadoista hankkeista muodostuvat investoinnit. Espanjan viranomaiset ovat hakeneet monille luetteloon sisältyville hankkeille rahoitusta edellä tarkoitetussa vastauksessa mainituista rahoitusvälineistä ja ohjelma-asiakirjoista. Hakemuksissa ei ole ilmoitettu komissiolle, kuuluvatko hankkeet kansalliseen vesivarojen hallintasuunnitelmaan, sillä tällaista ilmoitusta ei varsinaisesti vaadita.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/271

(2004/C 78 E/0271)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3353/03

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(13. marraskuuta 2003)

Aihe: Sukupuolten tasa-arvo urheilussa

Sukupuolten tasa-arvo ei toteudu monessa urheilulajissa, esimerkiksi nyrkkeilyssä, jossa naiset eivät saa osallistua olympialaisiin.

Katsooko komissio, että edellä kuvattu sukupuoleen perustuva eriarvoinen kohtelu on yhteensopiva nykyisen Euroopan unionin lainsäädännön kanssa?

Minkä lainsäädännön tehtäviin syrjinnän estäminen urheilun alalla sitten kuuluisi?

Suunnitteleeko komissio siinä tapauksessa lainsäädännössä olevien aukkojen tukkimista esimerkiksi suunnitteilla olevan, naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua työpaikan ulkopuolella koskevan direktiivin avulla?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(6. tammikuuta 2004)

Euroopan unionilla on jo huomattava määrä naisten ja miesten välistä tasa-arvoa koskevaa yhteisön säännöstöä, joka liittyy työhön ja ammattiin.

Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa (1)9. helmikuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 76/207/ETY takaa mies- ja naisurheilijoiden tasa-arvoisen kohtelun, mikäli he harjoittavat urheilua ammattilaisina ja vastaavat työntekijän määritelmää.

Komissio on myös hyväksynyt 5. marraskuuta 2003 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi (2), joka tähtää naisten ja miesten välisen yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoon työn ja ammatin ulkopuolella. Tämä direktiivi on lähestymistavaltaan progressiivinen ja sen tavoitteena on yhdenvertainen kohtelu.

Mitä tulee naisten mahdollisuuteen kilpailla olympialaisissa, komissio ei pysty ottamaan kantaa tällaiseen kysymykseen, joka ei kuulu sen toimivaltaan. Kilpailun järjestäjä, kansainvälinen olympiakomitea (KOK), on yksityinen järjestö, jonka tehtävänä on järjestää tapahtuma urheilullisten ja kaupallisten kriteerien perusteella. Kansainvälinen olympiakomitea ja kansainväliset urheilujärjestöt ovat yhdessä päättäneet olympialaisiin sovellettavista osallistumisehdoista.

(1) EYVL L 39, 14.2.1976.

(2) KOM(2003) 657 lopullinen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/715

(2004/C 84 E/0803)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0243/03

esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle

(4. helmikuuta 2003)

Aihe: Westlandin ja St Austinin välinen tiehanke Keniassa

Aikooko komissio täyttää 288 artiklan (ent. 215 artikla) mukaisen velvollisuutensa korvata toimielintensä ja henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttaman vahingon — tässä tapauksessa paikallisten ihmisten tekemien ehdotusten pohjalta, joihin EU:n Kenian edustuston päällikkönä vuonna 1996 toiminut Lutz Salzmann oli heitä kannustanut?

Aikooko komissio rahoittaa paikallisen yhteisön siltä vaatiman porakaivon, koska EU:lle työskentelevien urakoitsijoiden toimien vuoksi pohjaveden pinta on laskenut ja yleinen vedenottopaikka saastunut?

Aikooko komissio lisäksi tukea terveyskeskuksen rakentamista Rungirin/Gitarun alueella? Se mahdollistaisi urakoitsijoiden rakennustöillään paikallisille ihmisille aiheuttamien hengityselinsairauksien hoitamisen.

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(14. maaliskuuta 2003)

Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan EU:n oikeusasiamiehen 29. huhtikuuta 1999 tekemään päätökseen, joka koskee komissiota vastaan tehtyä valitusta 983/29.10.96/ABU/KENYA/XD/BB. Päätöksen päätelmissä todetaan, ettei oikeusasiamiehen valituksen johdosta tekemien tutkimusten perusteella ole aihetta epäillä Euroopan komissiota asioiden huonosta hoidosta ja että oikeusasiamies on tästä syystä päättänyt julistaa tapauksen loppuun käsitellyksi.

Näin ollen ei ole asiallista väittää, että komissio tai sen virkamiehet olisivat aiheuttaneet mitään vedenjakeluun, terveyteen tai ympäristöön kohdistuvaa sellaista vahinkoa, tuhoa tai saastumista, joka vaikuttaisi paikallisväestöön.

Komission Keniassa sijaitseva lähetystö on toistuvasti neuvonut ja neuvoo jatkossakin paikallisyhteisöä mahdollisuuksista rahoittaa yhteisökohtaisia hankkeita yhteisön kehitysrahasto-ohjelmasta (Community Development Trust Fund, CDTF), jota puolestaan rahoitetaan Euroopan kehitysrahastosta. Rahasto on onnistunut hyvin pyrkimyksissään auttaa paikallisyhteisöjä tyydyttämään eräät ensisijaiset tarpeensa (terveys, vesi, koulutus, tiestö, tulonhankinta jne.). Lisäksi lähetystö on helpottanut paikallisyhteisön ja CDTF:n välistä yhteydenpitoa ja luovuttanut sille paikallisen insinööri- ja suunnittelutoimiston laatiman ehdotuksen yhteisön alueella toteutettavaksi yhteisökohtaiseksi vesihankkeeksi.

Valitettavasti asianomainen paikallisyhteisö ei tähän päivään mennessä ole jättänyt hakemusta hankkeen rahoittamiseksi CDTF:stä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/553

(2004/C 78 E/0588)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3456/03

esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle

(20. marraskuuta 2003)

Aihe: Kansalaisjärjestöille myönnettävä rahoitus

Komissio on päättänyt vähentää köyhyyden torjumiseen liittyvälle yhteistyölle varattavia määrärahoja vuonna 2003 myönnetystä 199,9 miljoonasta eurosta 193,8 miljoonaan euroon vuonna 2004. Vuonna 2002 komissio valitsi ”hyviksi hankkeiksi” vain 20 prosenttia hankkeista, vaikka se olisi voinut rahoittaa niistä kaikkiaan 50:tä prosenttia. Voiko komissio kertoa, mistä budjettikohdasta ja mille kansalaisjärjestöille on myönnetty rahoitusta, mitkä hankkeet on saatettu päätökseen ja mitä lyhyen tai pitkän aikavälin tuloksia niistä on saatu?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(22. joulukuuta 2003)

Ehdotuspyyntöjen tulokset julkaistaan yhteistyötoimisto EuropeAidin verkkosivustossa osoitteessa (http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/ong_cd/index_en.htm).

Luettelossa ilmoitetaan edunsaajan nimi, hankkeen nimi ja edunsaajamaa. Luettelo vuonna 2002 budjettikohdan B7-6000 mukaisesti kehitysmaissa yhteisrahoitetuista toimista toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Budjettikohdan B7-6000 perusteella käytettävistä olevista 199,9 miljoonasta eurosta varattiin 199,2 miljoonaa euroa vuonna 2002.

Kustakin budjettikohdasta on säädetty asetuksessa, jossa ilmoitetaan muun muassa mahdolliset edunsaajat. Nämä voivat olla ainoastaan valtioista riippumattomia järjestöjä (B7-6000) tai yleishyödyllisiä järjestöjä, jotka eivät välttämättä kuitenkaan ole valtioista riippumattomia järjestöjä (B7-6002).

Komissio seuraa budjettikohdan B7-6000 mukaisesti valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa yhteisrahoitettuja toimia. Viimeksi julkaistussa, noin sataa toimea koskeneessa seurantakertomuksessa korostetaan arvioitujen toimien laatua tulosten ja kestävyyden perusteella tarkasteltuna. Yhteisön rahoitusosuuden viimeinen maksuerä suoritetaan vasta sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt loppukertomuk-sen. Loppukertomus koostuu teknisestä osasta, jossa ilmoitetaan hyvin usein arviointitulokset, sekä rahoitusosasta ja ulkopuolista tilintarkastusta koskevasta kertomuksesta.

Lisäksi komissio laati vuonna 2000 budjettikohtaa B7-6000 koskevan kokonaisarvioinnin, jossa tunnustetaan useimpien yhteisrahoitettujen toimien myönteiset tulokset, vaikka arvioinnissa tuodaankin esiin joitakin budjettikohdan kokonaisvaikutukseen liittyviä heikkouksia, joihin on syynä toimien, valtioista riippumattomien järjestöjen ja maantieteellisten kohdealueiden moninaisuus. Arviointiin voi tutustua seuraavassa Internet-osoitteessa: (http://europa.eu.int/comm/europeaid/evaluation/program/otherrep.htm).
1.

Yhdysvaltojen hallitus on vastikään hyväksynyt lain, jonka mukaan uudet investoinnit Myanmariin kielletään. Tähän mennessä Euroopan unioni ei ole ryhtynyt asiassa mihinkään taloudellisiin toimiin. Vaikka eurooppalaisten yritysten investointeja Myanmariin hillitään, siellä on edelleen eurooppalaisia yrityksiä, (kuten monikansallinen ranskalainen TotalFinaElf) joiden toiminnasta maata hallitseva juntta saa tuloja. Onko komissio valmis kieltämään yhteisyritykset Myanmarin valtionyritysten kanssa ja estämään kyseisten yritysten ja eurooppalaisten yritysten yhteistyönä aikaansaatujen tuotteiden pääsyn Euroopan unionin markkinoille? Mikäli vastaus on myönteinen, koska ja miten kielto toteutetaan? Mikäli vastaus on kielteinen, mikä on perusteluna?
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/134

(2004/C 84 E/0172)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4029/03

esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe: Euron ja dollarin välinen vaihtokurssi

Euron kurssin kehitys suhteessa dollariin on saavuttamassa tason, joka uhkaa Euroopan unionissa heikosti elpyvää taloudellista kasvua. Saksan vienti väheni yli 6 prosenttia lokakuussa verrattuna syyskuuhun, mikä asiantuntijoiden mukaan johtuu selvästi euron arvon kohoamisesta.

Joidenkin asiantuntijoiden mukaan Euroopan keskuspankin on laskettava korkokantaa, mikäli euron arvo edelleen kohoaa. Toisaalta viimeksi syksyllä tehdyissä ennusteissa komission oli laskettava yhteisön talouskasvua koskevia arvioitaan siten, että luvut ovat 0,8 prosenttia vuodeksi 2003 ja 2 prosenttia vuodeksi 2004.

Arvioiko komissio, että euron arvo edelleen nousee tulevina kuukausina? Katsooko komissio, että on olemassa tietty euron ja dollarin välinen vaihtokurssi, joka luo pohjan Euroopan ja Yhdysvaltojen nykyisen taloudellisen toiminnan jatkuvuudelle? Pitävätkö komission viimeksi tekemät kahden seuraavan vuoden talouskasvuennusteet edelleen paikkansa?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2004)

Komissio uskoo, että vakaa valuuttakurssi on Euroopan etujen mukaista. Euroalueen valtiovarain-ministereiden ja Euroopan keskuspankin pääjohtajan tavoin komissio on huolestunut huomattavista valuuttakurssimuutoksista (euroryhmän lausunto 19. tammikuuta 2004).

Euro on vahvistunut dollariin nähden noin 25 % vuoden 2003 alusta lähtien. Euroalueen reaalinen efektiivinen valuuttakurssi — jolla on kilpailukyvyn kannalta todellista merkitystä — on kuitenkin vahvistunut ainoastaan noin 8 % tuosta ajanjaksosta lähtien (deflatoituna nimellisillä yksikkötyökustannuksilla). Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi perustuu euron arvon kehitykseen verrattuna valuuttakoriin, jossa valuuttojen arvo painottuu suhteessa niiden merkitykseen euroalueen ulkomaankaupassa. Siinä otetaan myös huomioon inflaatioerot.

Sekä seurantatiedot että tarkat indikaattorit osoittavat, että komission syksyn 2003 ennusteet pitävät edelleen paikkansa. Euroalueen reaalinen efektiivinen valuuttakurssi on itse asiassa vahvistunut vain noin 4,5 % ennusteen julkaisemisesta. Kannattaa myös panna merkille, että viimeisin saatavilla oleva (tammikuu 2004) yksityissektorin konsensusennuste BKT:n kasvusta euroalueella vuonna 2004 on sama kuin komission yksiköiden ennuste eli 1,8 %.

Komissiolla ei ole virallista kantaa siitä, vahvistuuko euro edelleen seuraavien kuukausien aikana. Sillä ei ole myöskään virallista kantaa siitä, millainen euron kurssi dollariin nähden heijastaisi parhaiten Yhdysvaltojen ja euroalueen talouden perustekijöitä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/345

(2004/C 88 E/0352)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1290/03

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(4. huhtikuuta 2003)

Aihe: Rautaseosten tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet: Galiciassa, Costa da Morten rannikolla, Cee-Dumbrian alueella toimivan Ferroatlántica-yrityksen ongelma

Rautaseoksia valmistava Ferroatlántica-yritys on elintärkeä Galician Costa da Morten alueen taloudelle. Yrityksen toiminnan kehitys on uhattuna, koska Euroopan unioni tuo kyseisiä tuotteita polkumyynti-hinnoin Kiinasta, Kazakstanista, Venäjältä ja Ukrainasta. Tämänkaltainen tuonti aiheuttaa vilpillistä kilpailua, ja tuontia suosivien teräsyhtiöiden epäoikeudenmukaiset etuudet huomioon ottaen rautaseosten valmistajat, muun muassa Ferroatlántica, vaativat komissiota soveltamaan tehokkaita polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Komission aiemmin toteuttamat toimenpiteet polkumyynnin vastaisten säännösten hyväksymiseksi eivät ole saaneet kannatusta Euroopan rautaseosvalmistajien keskuudessa, koska ne näyttäisivät suosivan alhaisilla hinnoilla tuotuja tuotteita käyttäviä teräsvalmistajia. Missä vaiheessa on tämä asia, joka vaikuttaa Ferroatlántican kaltaisten yritysten elinkelpoisuuteen?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(7. toukokuuta 2003)

Komissio seuraa tiiviisti hyvän kauppatavan vastaisesta kaupasta yhteisön tuotannonalalle aiheutuvia ongelmia, panee vireille tutkimuksia ja ehdottaa korjaavien toimenpiteiden käyttöönottoa, jos niille on oikeudellisia edellytyksiä. Neuvosto voi määrätä polkumyyntitutkimuksiin liittyviä toimenpiteitä, jos polkumyynnillä myytävien tuotteiden todetaan aiheuttavan yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa ja että kyseiset toimenpiteet eivät olisi vastoin kaikkien asianomaisten taloudellisten toimijoiden kokonaisetua.

Yhteisön rautayhdisteteollisuuden esittämien riittäviin asiakirjatodisteisiin perustuvien pyyntöjen mukaisesti komissio on viimeisten kymmenen vuoden aikana aloittanut 37 hyvän kauppatavan vastaista rauta-yhdisteiden kauppaa koskevaa polkumyyntitutkimusta. Tämä on johtanut toimenpiteiden käyttöönottoon 30 tapauksessa, joista seitsemässä toimenpiteet ovat edelleen voimassa. Lokakuussa 2002 käynnistetty uusin tutkimus koski venäläistä alkuperää olevan piimetallin tuontia ja samassa kuussa aloitettiin kiinalaista alkuperää olevaa samaa tuotetta koskevien toimenpiteiden uudelleentarkastelu. Nämä tutkimukset ovat vielä kesken ja niiden odotetaan päättyvän 15 kuukauden kuluessa tutkimusten alkamisesta. Jos tutkimukset vahvistavat hyvän kauppatavan vastaisen kaupan olemassaolon, komissio ehdottaa toimenpiteiden jatkamista viidellä vuodella kiinalaisten tuotteiden osalta ja korjaavien toimenpiteiden ottamista käyttöön venäläisten tuotteiden osalta myös viideksi vuodeksi.

Jos muita hyvän kauppatavan vastaisia ongelmia ilmenee, komissio on kuten tähänkin asti valmis tutkimaan yhteisön tuotannonalan esittämät perustellut valitukset.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/661

(2004/C 78 E/0704)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3861/03

esittäjä(t): Heide Rühle (Verts/ALE) komissiolle

(8. joulukuuta 2003)

Aihe: Saksan liittohallituksen vientitakuu Suomen ydinvoimalaa varten

Suomen hallitus on päättänyt rakentaa Olkiluotoon maan viidennen ydinvoimalan, ja tämän lisäksi pitäisi päättää vielä vuoden 2003 loppuun mennessä, mitkä yritykset osallistuvat ydinreaktorin rakentamiseen TVO-yhtymän (Teollisuuden voima) kanssa. Saksan hallitus aikoo hyväksyä Siemens-konsernin esittämän hakemuksen vientitakuun saamiseksi varmistaakseen Siemensin mahdollisen osallistumisen Olkiluodossa toteutettaviin töihin. Jos Siemens saa tällaisen valtion takuun, joka on tavallisesti tarkoitettu Euroopan unionin ulkopuolelta tulevan tuonnin tukemiseksi, pienenevät Siemensin riskit merkittävästi epävarman hankkeen yhteydessä, ja tämän lisäksi se voi saada selvästi halvempia lainoja suomalaisen ydinreaktorin rakentamista varten. Myös ranskalainen Framatome-konserni on tarjoutunut rakentamaan kyseistä reaktoria.

Katsooko komissio, että unionin sisällä tapahtuvan vientitoiminnan valtion takaus edellä kuvatulla tavalla rikkoo asiaan liittyviä valtion tukia koskevia yhteisön säännöksiä, etenkin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa, jonka mukaan ”valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki” ei sovellu yhteismarkkinoille? Onko myös Ranskan hallitus myöntänyt vientitakuun Framatome-konsernin suunnitelmille osallistua Olkiluodon hankkeeseen? Jos vastaus on myönteinen, mikä on komission arvio päätöksen yhteensopivuudesta tukia koskevan yhteisön säännöstön kanssa? Onko Euroopan komissio tai yhteisöjen tuomioistuin aikaisemmin tehnyt vastaavissa tapauksissa päätöksiä vientituista?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(26. tammikuuta 2004)

Kysymyksen ensimmäiseen osaan liittyen Siemens on ilmoittanut, ettei se hae arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa valtiontakuuta.

Komissio ei ole tietoinen siitä, että Ranskan valtio tukisi Framatomea vastaavalla vientitakuulla.

Komissio tai yhteisöjen tuomioistuin eivät ole koskaan ottaneet kantaa vientitakuisiin ydinenergia-alalla. Komissio on aina katsonut EY:n perustamissopimuksen mukaisesti, että EU:n jäsenvaltioissa myönnetyt vientituet ovat ristiriidassa valtiontukisäännösten ja muiden perusperiaatteiden kanssa (esim. EY:n perustamissopimuksen 10 artikla), sillä vientituki katsotaan yhdeksi kilpailua eniten vääristävistä tukimuodoista (ks. esim. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan mukainen komission tiedonanto jäsenvaltioille perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin (1)). Euratomin perustamissopimuksessa ei puolestaan ole erityisiä vientitukia koskevia määräyksiä.

(1) EYVL C 281, 17.9.1997; tiedonanto sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2001, EYVL C 217, 2.8.2001.