ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3015/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Ohjeellinen ydinohjelma Euroopan unionille - PINC Viite: Komission tiedonanto koskien Euroopan unionin ydinteollisuutta - Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukainen ohjeellinen ydinohjelma (KOM(96) 0339 lopull.) (CES 470/97) Ydinenergialla, josta tällä hetkellä kolmannes EU:ssa tuotetusta energiasta on peräisin, on tiettyjä ympäristöä koskevia etuja fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna sähköenergiassa. Se ei esimerkiksi tuota hiilidioksidipäästöjä, mutta voimaloiden käynnistämiseen tarvitaan laaja järjestelmä, jolla voidaan taata turvallisuus. Suuri yleisen mielipiteen osoittama huoli, markkinoiden vapautuminen ja avaaminen kilpailulle, jolta suurin osa jäsenvaltioista oli välttynyt (mikä on aiheuttanut pitkän aikavälin sijoituksia suurilla pääomilla), maakaasun saatavuus kilpailukykyisin hinnoin, jota käytetään pienemmissä, tehokkaammissa ja huokeammissa voimaloissa ovat ratkaisevia tekijöitä, joiden vuoksi nykyisin saatavissa olevan tiedon mukaan näyttää varsin epätodennäköiseltä, että ydintuotanto jatkuisi vuosien 2005 - 2010 jälkeen, sillä useimmissa jäsenvaltioissa voimaloiden toimintakausi päättyy. Kehitys asettaa näin ollen tiettyjä strategisia epäilyjä EU:n energiapolitiikalle. Mainitussa asiakirjassa ei sanota, että nämä strategiset aiheet ovat tärkeitä, ja siinä ei arvioida asiaankuuluvasti todennäköisiä vaikutuksia EU:n energiapolitiikkaan, mikä on vakava laiminlyönti. Voiko komissio käsitellä erityisesti näitä kysymyksiä ohjeellisen ydinohjelman lopullisessa versiossa, tehdä selviä johtopäätöksiä ja antaa asianosaisille ja yleiselle mielipiteelle tietoa tulevasta tilanteesta? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1997) Komissio hyväksyi ohjeellisen ydinenergiaohjelman lopullisesti 25.9.1997 ((KOM(97) 401 lopullinen. )). Komissio toteaa, että maakaasua pidetään tällä hetkellä houkuttelevana sähkön tuottamisvaihtoehtona ja tästä syystä yhteisössä ei ole julkistettu muita ydinvoimalan rakentamispäätöksiä kuin kahden Ranskaan rakennettavan laitoksen osalta. Nykyisessä ohjeellisessa ydinenergiaohjelmassa komissio katsoi aiheelliseksi olla esittämättä pitkän aikavälin investointeja, koska ydinvoiman tulevaisuuteen liittyy eräissä jäsenvaltiossa epävarmuutta. Jos yhteisön piirissä kuitenkin ilmenee uutta poliittista tahtoa ydinvoimalla tuotetun sähkön suosimiseksi, saattaisi olla tarpeen asettaa taas pitkän aikavälin tavoitteita. On syytä korostaa, että vuoden 2010 jälkeen nykyisten ydinvoimaloiden korvaamisohjelmia saatetaan kehittää niissä jäsenvaltioissa, jotka haluavat korvata lopetettavat yksiköt uusilla kehittyneemmillä reaktoreilla tai reaktorijärjestelmillä. Tällaisia päätöksiä ei ole kuitenkaan vielä nyt näköpiirissä.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3402/97 komissiolle esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Työaikadirektiivin ulkopuolelle jätetyt alat 1. Työaikadirektiivin (93/104/EY) ((EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18. ))ulkopuolelle jätettyjä aloja ja töitä käsittelevästä komission valkoisesta kirjasta (KOM 97/334) ilmenee, että kuljetusalan ei-liikkuvat työntekijät on jätetty direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Onko komissio tietoinen siitä, että tämä luo erilaiset kilpailuedellytykset varsinaiselle kuljetusalalle ja teollisuudenaloille, jotka ovat tekemisissä kuljetusten kanssa? 2. Voiko komissio täsmentää, katsooko se, että on kohtuullista, että työaikadirektiivi koskee mm. teollisuuslaitoksen kuljetusosastolla työskentelevää huolitsijaa, kun sitä vastoin kuljetusalalla kuljetusosastolla työskentelevä huolitsija jää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle? 3. Mitä mainittua alaa koskevia aloitteita komissio aikoo tehdä, jotta tämä epäkohta saadaan mahdollisesti poistettua, luomalla yhtäläiset kilpailuehdot ja paremmat työehdot kujetusalan työntekijöille? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (28. marraskuuta 1997) Työaikajärjestelyistä 22 päivänä helmikuuta 1993 annetun direktiivin 93/104/EY ulkopuolisia toimialoja käsittelevässä valkoisessa kirjassa komissio toteaa tosiaankin (kohdassa 14), että toimialojen ulkopuolelle jättämisen määrittelytavan on tulkittu merkitsevän sitä, että kaikki liikenteen... alalla toimivat työntekijät jäävät direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, myös ne, joiden työtehtävät eivät edellytä liikkumista. Valkoisessa kirjassa todetaan myös, että komission näkemyksen mukaan tilannetta olisi selvennettävä, sillä ei ole objektiivisia syitä kohdella näitä kiinteässä asemapaikassa toimivia työntekijöitä eri tavalla kuin muilla toimialoilla vastaavia tehtäviä tekeviä työntekijöitä. Valkoisessa kirjassa (kohdassa 17) todetaan, että vaikka tarkoituksena on suojella terveyttä ja turvallisuutta, komissio ottaa kuitenkin huomioon kilpailun mahdollisen vääristymisen vaikutukset sekä määräykset liikenneturvallisuuden varmistamisesta, ja sen vuoksi tässä valkoisessa kirjassa pidetään parhaana yhtenäistä lähestymistapaa yhteisön liikenne- ja sosiaalipolitiikan täytäntöönpanoon. Tilanteen korjaamiseksi komissio ehdottaa mm., että direktiivin 93/104/EY säännökset ulotetaan koskemaan täysin kaikkia työntekijöitä, joiden työtehtävät eivät edellytä liikkumista, siten, että poikkeuksia mukautetaan asianmukaisesti.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3512/97 komissiolle esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Rypälemehun mainoskampanja Euroopan unionissa Euroopan komission ilmoituksen mukaan komissio aikoo rahoittaa uuden kampanjan rypälemehun myynnin edistämiseksi viidessä jäsenvaltiossa. Kampanjan kokonaistalousarvio on 6,4 miljoonaa ecua (2 miljoonaa Saksalle, 1,7 miljoonaa Ranskalle, 1,5 miljoonaa Espanjalle, 0,6 miljoonaa Itävallalle ja saman verran Alankomaille). Tällä rahoituksella viininviljelijät näissä viidessä maassa saavat lisätukea, jonka avulla he voivat käyttää hyväksi tuotannon ylijäämää ja vähentää siten tislaukseen menevää määrää. Mitään tietoja ei annettu siitä, laajennetaanko tätä kampanjaa koskemaan muita jäsenvaltioita kuten Portugalia. Voisiko komissio tämän vuoksi ilmoittaa, miksi rypälemehun myynnin edistämistä koskevan uuden kampanjan rahoitus on tarkoitettu ainoastaan näiden viiden maan tukemiseksi ja voidaanko sitä laajentaa koskemaan myös muita jäsenvaltioita? Jos voi, tietääkö komissio, onko Portugali jättänyt mitään hakemusta konkreettisten hankkeiden rahoitustuen saamiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1997) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että rypälemehun kulutuksen edistämiskampanjoiden järjestämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) 3461/85 ((EYVL L 332, 10.12.1985. )) 1 artiklassa säädetään, että yhteisön tukemia rypälemehun kulutuksen edistämistoimia voidaan toteuttaa jäsenvaltioissa, joissa: - mahdollisuudet rypälemehun menekin lisäämiseksi ovat otollisimmat, ja - nykyiset kaupan pitämisen edellytykset mahdollistavat tarjonnan nopean mukauttamisen kyseisten kampanjoiden ansiosta lisääntyneeseen kysyntään. Saman artiklan 2 kohdassa täsmennetään, että hallintokomitean menettelyn mukaisesti määritellään vuosittain: - jäsenvaltiot, joissa edistämiskampanjat järjestetään, ja - kokonaismääräraha, joka on tarkoitettu kussakin näissä jäsenvaltioissa järjestettävän kampanjan rahoitukseen. Tähän mennessä Portugali ei ole osoittanut kiinnostustaan tämän alan edistämiskampanjoiden järjestämiseen. Jos Portugali täyttää edellä esitetyt edellytykset ja se itse sitä haluaa, sille voidaan ilman muuta myöntää yhteisön rahoitus tulevaisuudessa järjestettäviin kampanjoihin.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2426/97 komissiolle esittäjä(t): José Happart (PSE) (11. heinäkuuta 1997) Aihe: BSE:tä käsittelevän tutkintavaliokunnan kertomuksessa osoitettujen vastuiden seuranta On käynyt ilmi, että MARCHANT, BRADLEY ja HOELGAARD ovat eri tavoin vastuussa tästä tautiepidemiasta. Ovatko nämä henkilöt edelleen alkuperäisissä tehtävissään komissiossa? Mikä on heidän nykyinen tilanteensa (palkkaluokka, virka, vastuualue)? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1997) Tanskan kansalainen Hoelgaard on 1. syyskuuta 1997 alkaen maatalouden pääosaston kasviperäisten tuotteiden markkinajärjestelyjen osaston johtaja. Britannian kansalainen Marchant, joka on väliaikainen toimenhaltija palkkaluokassa A/4 ja jolla on toistaiseksi tehty työsopimus, toimii 1. lokakuuta 1997 alkaen ympäristöasiain pääosaston yksikössä D.2. Bradley on brittiläinen tiedemies, joka työskentelee New Haw'n (Yhdistynyt kuningaskunta) eläinlääketieteellisen keskuslaboratorion patologian osastolla ja joka oli eläinlääketieteellisen komitean jäsen. Bradley ei koskaan ole ollut komission virassa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3370/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Louhimon avaaminen Pittolon alueelle Onko komissio tietoinen, että Pittolon alueella Piacenzan maakunnassa ollaan avaamassa louhimoa keskelle asutuskeskusta ja kauppa-aluetta, jossa myydään elintarvikkeita? Tällaisella aloitteella on ilmeisiä seurauksia ympäristöön. Se häiritsee asukkaita, aiheuttaa melusaastetta ja haittaa liikennettä. Aikooko komissio tutkia, onko tämä aloite asian osalta säädetyn yhteisön lainsäädännön mukainen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1997) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tapauksesta. Komissio pyytää Italian viranomaisilta selvityksen asiasta ja varmistaa, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3194/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Tieverojen yhdenmukaistaminen Voiko komissio vahvistaa, onko sillä minkäänlaisia suunnitelmia ottaa käyttöön Euroopan laajuiset tiemaksut yhdenmukaistamisvaltansa perusteella? Voiko se myös vahvistaa tiedot, joiden mukaan tiemaksuista saadut varat kanavoitaisiin teiden parantamiseen? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 1997) Komissio antoi heinäkuussa 1996 ehdotuksen direktiiviksi raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä kannettavista maksuista ((EYVL C 59, 26.2.1997. )). Tässä direktiiviehdotuksessa esitetty tiemaksujärjestelmä (johon sisältyvät ajoneuvoverot, tiemaksut ja käyttömaksut) on hienojakoisempi ja yhdenmukaisempi kuin järjestelmä, jota tällä hetkellä sovelletaan tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen sekä tiettyjen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie- ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa 25. lokakuuta 1993 annetun direktiivin 93/89/ETY ((EYVL L 279, 12.11.1993. )) nojalla. Tämä vuoden 1996 ehdotus on parhaillaan neuvoston ja Euroopan parlamentin tarkasteltavana. Komission näkemyksen mukaan ajoneuvoveroista ja maksuista saatavien tulojen käytöstä päättäminen kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioille, eikä näitä tuloja ole tarpeen varata erityisesti liikenteen infrastruktuuriin liittyviin investointeihin. Koska kuitenkin on tarpeen löytää riittävästi varoja tehokkaan ja ympäristöystävällisen liikennejärjestelmän kehittämiseksi ja koska tavoitteena on järjestelmä, jossa kannetut maksut vastaavat paremmin kustannuksia, komissio harkitsee parhaillaan, olisiko nykyiset verot ja maksut syytä asteittain korvata uusilla hinnoitteluvälineillä ja millä tavoin näin saatavat tulot voitaisiin varata infrastruktuurin parantamiseen. Tämän harkinnan tuloksena mahdollisesti esitettävien muutosten olisi luonnollisesti myös oltava toissijaisuusperiaatteen mukaisia.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3192/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Turkin ihmisoikeudet Onko komissio tietoinen tammikuussa 1997 päivätystä Turkin sisäministeriön asiakirjasta (numero B05OHID0000073/472), jossa julkaistaan ohjelma ihmisoikeustilanteesta tiedottavien kansalaisjärjestöjen toiminnan estämiseksi? Tässä asiakirjassa esitetään, että parlamenttien jäseniä, eri uskontokuntien edustajia, lehdistön edustajia ja erityisesti sellaisten kansalaisjärjestöjen, kuten International Human Rights tai Amnesty International, jäseniä, jotka tulevat ulkomailta tarkoituksenaan kerätä propagandamateriaalia, olisi ohjattava asianmukaisesti ja seurattava heidän toimiaan, ja tässä tarkoituksessa olisi käytettävä hyväksi Diyarbakir-lehdistötoimistoa. Kun otetaan huomioon, että komissio on äskettäin julkaissut tiedonannon, jossa vaaditaan yhteistyötä ihmisoikeuksien parantamisen puolesta työskentelevien turkkilaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, mitä takeita komissio on saanut siitä, että tämä ei enää ole Turkin hallituksen politiikka? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-2998/97 ((EYVL C 117, 16.4.1998, s. 124. )).
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2956/97 neuvostolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (16. syyskuuta 1997) Aihe: ¨Euroopan rauhankulkueen¨ häirintä Turkissa Useiden ilmoitusten mukaan poliisit ovat häirinneet ja uhkailleet ¨Euroopan rauhankulkueeseen¨ Musa Anseriin osallistuneita, jotka kampanjoivat lopettaakseen Turkin vallanpitäjien harjoittaman kurdiväestön sorron. Istanbulissa äskettäin järjestetyn rauhanmielenosoituksen jälkeen satoja ihmisiä pidätettiin, seitsemän linja-auton rauhankulkue pysäytettiin Urfassa Diyarbakiriin menevällä reitillä ja ilmoitusten mukaan poliisit hyökkäsivät niiden valtuuskunnan jäsenten kimppuun, jotka poistuivat kulkueesta käydäkseen lähellä Birecikiä olevalla huoltamolla. Kolmen heistä oli hakeuduttava hoitoon vahingoittumisen vuoksi. 2. syyskuuta 1997 annetun ilmoituksen mukaan rauhankulkueen oli ollut pakko palata Istanbuliin ja osallistujien ei ollut annettu pysähtyä huoltamoilla, vaan heidän oli pitänyt seurata poliisin saattuetta koko ajan. Lisäksi on raportoitu ihmisoikeusaktivistien häirinnästä Diyarbakirissa. Kahta brittiläistä aktivistia, joista toinen on kardinaali Basil Humen neuvonantaja pakolaisasioissa, on pidetty itse asiassa kotiarestissa hotellissaan. Onko neuvosto ollut yhteydessä Turkin viranomaisiin edellä mainittujen tapahtumien vuoksi? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Vastaus (22. joulukuuta 1997) Neuvosto pahoittelee arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia tapahtumia ja korostaa, että se pitää erittäin tärkeänä ihmisoikeuksien ja demokratian kunnioittamista Turkissa eikä epäröi tuomita niiden loukkauksia ollessaan yhteydessä Turkin viranomaisiin. Neuvoston puheenjohtaja palautti mieliin Ankarassa 1. syyskuuta 1997 sen, miten rauhankulkuetta oli kohdeltu. Turkin hallitus perusteli kyseisen kohtelun sekä sen, että kulkuetta ei päästetty Ankaraan, vetoamalla yleiseen järjestykseen. On aivan selvää, että Turkin viranomaiset hoitivat asian huonosti. He tietävät, että heidän puuttumisensa asiaan on oikeutetusti herättänyt kauhistusta Euroopan unionissa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3594/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Usein toistunut Italian kansalaisen syrjintä Aiseau/Preslesin kunnanjohtaja on kohdellut törkeästi ja rasistisesti Italian kansalaista, joka on vuodesta 1957 lähtien asunut ja työskennellyt kyseisessä kunnassa. Tämä Italian kansalainen on ansioitunut yhteiskunnallisella alalla ja urheilualalla. Hän on saanut sekä italialaisen yhteisön että kaikki muutkin asukkaat ilman kansallisuuteen perustuvaa syrjintää integroitumaan yhteiskuntaan. Kunnanjohtaja riisti vaikutusvaltaista asemaansa hyväksi käyttäen Scanderebergille kuuluvan maapalstan, joka oli annettu ilmaiseksi kunnan nuorten jalkapalloilijoiden käyttöön. Jättäen vakavatkin kunnanjohtajan ja oikeusviranomaisten toimien yksityiskohdat sikseen ja ottaen huomioon, että Scandereberg oli useaan otteeseen sanonut haluavansa, että maapalstalle rakennetaan urheilukeskus, jolla kaikille nuorille annettaisiin mahdollisuus löytää urheilusta ja urheilukilpailusta tasapainoinen kulttuurinen ja sosiaalinen kehitys, ja ottaen huomioon Charleroin ensimmäisen asteen tuomioistuimen 14. heinäkuuta 1997 antaman päätöksen, jolla vastattiin Scanderebergin vaatimuksiin, kysyn komissiolta, aikooko se puuttua Belgian viranomaisten toimiin Belgiassa asuvien yhteisön kansalaisten oikeuksien suojaamiseksi kaikenlaiselta väärinkäytökseltä? Aikooko se puuttua sisäasiainministeriön toimiin saadakseen selvitystä Aiseau/Preslesin kunnanjohtajan suhtautumiseen kyseistä yhteisön kansalaista kohtaan? Aikooko se puuttua myös oikeusministeriön toimiin selvittääkseen, ovatko oikeusviranomaiset menetelleet väärin tukiessaan kunnanjohtajan toimia, ja tutkiakseen, onko tämä todella turvautunut kiristykseen estääkseen kyseistä henkilöä saamasta takaisin hänelle kuuluvaa omaisuutta? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 1998) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2939/97 komissiolle esittäjä(t): Georges Berthu (I-EDN) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Vanhojen asuntojen kunnostaminen ja alennettu ALV 17. toukokuuta 1977 annetussa 6. direktiivissä 77/388/ETY ((EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1. )) rajoitetaan alennetun ALV:n soveltaminen asuntosektorilla sosiaalipoliittisin perustein rakennettuihin tai kunnostettuihin asuntoihin. Eikö mahdollisuutta alennettuun ALV:n määrään pitäisi komission mielestä laajentaa koskemaan kaikkia vanhojen asuntojen kunnostusohjelmia, koska tällainen toiminta työllistää paljon voimakkaammin kuin uusrakentaminen ja koska vanhojen asuntojen kunnostaminen voi helpottaa maaseutualueiden säilyttämistä? Eikö vanhojen asuntojen kunnostaminen vaikuttaisi osaltaan Agenda 2000:n tavoitteiden toteutumiseen? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1997) Komissio esittää piakkoin neuvostolle ja Euroopan parlamentille selvityksen, jossa selitetään yksityiskohtaisesti muun muassa komission näkemys alennettujen alv-kantojen käytöstä tarkoin kohdennetun politiikan välineenä (neuvostolle ja parlamentille annettava komission kertomus, joka perustuu jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 12 artiklan 4 kohtaan). Kertomuksessa käsitellään nimenomaisesti myös arvoisan parlamentinjäsenen esittämää kysymystä. Yleisesti ottaen komissio suhtautuu epäillen alv:n sopivuuteen työvoima- tai jonkin muun politiikan välineeksi, erityisesti kun sitä verrataan välittömämpiin ja tarkemmin kohdennettuihin toimenpiteisiin. Komissio kuitenkin tutkii parhaillaan uudelleen arvoisan parlamentinjäsenen esittämää ehdotusta. Sitä voidaan joissakin tapauksissa soveltaa kokeiluluonteisesti osana komission suunnitelmaa, joka koskee uutta alv-järjestelmää.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3101/97 komissiolle esittäjä(t): Ben Fayot (PSE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Eurooppalaisten toimittajien toimintavaltuudet toimielinten eri sijaintipaikoilla Eurooppalaisten toimittajien toimintavaltuuksista eri toimielinten sijaintipaikoilla ja niiden tiloissa on annettu sääntöjä, jotka eivät ole kovinkaan selkeitä. Täten esimerkiksi Euroopan parlamentin kolmeen toimipaikkaan pääsyoikeudet saanut luxemburgilainen toimittaja ei pääse komission tiloihin Brysselissä, kuitenkin komission Brysselin toimipaikkaan pääsyoikeudet saaneella toimittajalla on pääsy Euroopan parlamenttiin Strasbourgissa ja Brysselissä. Vastaavasti toimintavaltuudet Euroopan parlamentissa eivät kelpaa neuvoston kokouksiin, vaikka toimintavaltuudet komission tiloissa oikeuttavat pääsyyn neuvoston kokouksiin niin Brysselissä kuin Luxemburgissakin. Eikö olisi avoimen ja tehokkaan tiedotuspolitiikan mukaista, että lehdistön edustajilla olisi yhtäläiset toimintavaltuudet kaikissa Euroopan unionin toimielimissä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1997) Toimittajien akkreditointia komissioon koskevat säännöt on esitetty yksityiskohtaisesti komission toimittamassa toimittajien käytännön oppaassa, josta on lähetetty kappale suoraan arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. On erityisesti painotettava, että akkreditointi on pelkästään käytännöllinen järjestely, joka antaa oikeuden kulkulupaan edustamiensa joukkoviestimien kirjeenvaihtajina Brysselissä oleville toimittajille, jotka käyvät komission lehdistöhuoneessa säännöllisesti, jopa päivittäin. Akkreditoinnilla pääsee myös neuvostoon ja parlamenttiin. Tämän kolmen toimielimen yhteisen akkreditoinnin lisäksi neuvosto ja parlamentti soveltavat omia sääntöjään. On myös huomattava, että akkreditointia ei missään tapauksessa voida pitää ammattipätevyyden todisteena ja että kaikilla toimittajilla on pääsy komission lehdistöhuoneeseen esittämällä kansallisen lehdistökortin.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2935/97 neuvostolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (16. syyskuuta 1997) Aihe: Kyproksen kutsumatta jättäminen laajentumista käsittelevään seminaariin Luxemburgissa Kreikkalaisen Tempo-Newsweek-aikakauslehden mukaan puheenjohtaja Luxemburg järjestää 1. syyskuuta 1997 Luxemburgissa EU:n laajentumista koskevan seminaarin, johon on kutsuttu kaikki jäsenehdokkaina olevat maat lukuunottamatta Kyprosta. Tämä kutsumatta jättäminen vaikuttaa erittäin oudolta ja siksi haluaisin saada tietää syyt Kyproksen kutsumatta jättämiseen siinä toivossa, että niillä ei ole mitään tekemistä kuuluisan saaren ¨poliittista ongelmaa¨ (kuten jotkut nimittävät sitä, että 37 % Kyproksen maaperästä on Turkin armeijan miehityksen alaisena) koskevan syytöksen kanssa, jonka vielä pidemmälle menevä versio on Italian ulkoministeri Dinin kansainvälistä oikeutta halventava ¨kahta tasavaltaa Kyproksella¨ koskeva näkemys. Vastaus (22. joulukuuta 1997) Puheenjohtajavaltio Luxemburg ei ole koskaan järjestänyt arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa EU:n laajentumista koskevaa seminaaria.