ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0211/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle

(5. helmikuuta 2002)

Aihe: Yhteisön laajentumista käsittelevän toimikunnan puheenjohtajaksi pyrkivän ehdokkaan odottamattomat ja kohtuuttomat taloudelliset vaatimukset

1. Onko neuvosto tai mikään muu yhteisön toimielin sopinut tai luvannut ennen kuin 15. joulukuuta 2001 päätettiin pyytää Valéry Giscard d'Estaingiä puheenjohtajaksi Euroopan Unionin tulevaisuutta käsittelevään toimikuntaan hänelle ja hänen varaedustajilleen Giuliano Amatolle ja Jean-Luc Dehaenelle, että heidät vapautetaan veroista, heidän kulunsa korvataan, maksetaan ylellinen asunto Brysselissä ja heille annetaan käyttöön kahdentoista hengen henkilökunta?

2. Mitkä olivat neuvoston odotukset koskien taloudellisia etuja, joista Valéry Giscard d'Estaing nauttisi työtään tehdessä? Onko neuvosto ottanut huomioon, että kyse ei ole työttömästä, eikä henkilöstä, jonka täytyy irtisanoutua työstään, vaan pysyviä ja huomattavia tuloja nauttivasta entisestä Ranskan presidentistä ja Euroopan parlamentin jäsenestä, jolle tarjotaan ainutlaatuinen tilaisuus jatkaa edelleen uraansa ja päättää se kunniakkaasti?

3. Onko neuvosto yllättynyt Giscard d'Estaingin esittämien ehtojen määrästä? Katsooko neuvosto, että Giscard d'Estaingin vaatima 20 000 euron nettopalkka kuukaudessa on oikean suuruinen häntä varten suunniteltuun tehtävään, jos ottaa huomioon, että on helposti nähtävissä, että kansalaisia on sen vuoksi entistä vaikeampaa saada osallistumaan yhteisön rakenteisiin, joiden arvo vaikuttaa heistä usein kiistanalaiselta?

4. Katsooko neuvosto, että Valéry Giscard d'Estaingin esittämät taloudelliset ehdot ovat yhteisön äänestäjien mielestä puolusteltavissa? Jos neuvosto katsoo näin, aikooko se antaa suostumuksensa näille ehdoille tai osaan niistä tarkistamalla talousarviota?

5. Oliko neuvostolla etukäteen näkemystä siitä, mikä olisi kohtuullinen kuukausipalkka toimikunnan puheenjohtajalle ja onko sillä nykyistä kantaa? Mikä on tämän summan määrä?

6. Onko tapahtumien kulusta johtuen syytä harkita vielä muita mahdollisia ja kenties vielä vapaana olevia puheenjohtajaehdokkaita?

Lähteet: sanomalehtien Het Parool 19. tammikuuta 2002 ja Financieel Dagblad 22. tammikuuta 2002 ilmestynyt numero.

Vastaus

(21. toukokuuta 2002)

Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka neuvosto antoi tästä asiasta kyselytunnilla tämän vuoden helmikuussa pidetyssä istunnossa (Hans-Peter Martinin kysymys H-0055/02 Valmistelukunnan puheenjohtajan palkkavaatimukset), sekä Hans-Peter Martinin kirjalliseen kysymykseen P-3630/01 Valmistelukunnan puheenjohtaja annettuun vastaukseen.

Neuvosto huomauttaa, että Euroopan parlamentti päätti täysistunnossaan 27. ja 28. helmikuuta 2002 hyväksyä järjestelyt valmistelukunnan rahoituksen varmistamiseksi.

Neuvosto muistuttaa kysyjälle lisäksi, että Valéry Giscard d'Estaingin nimitti valmistelukunnan puheenjohtajaksi Eurooppa-neuvosto, kuten käy ilmi puheenjohtajan päätelmien (Laeken 14. ja 15. joulukuuta 2001) liitteen I Laekenin julistus Euroopan unionin tulevaisuudesta III kohdasta. Näin ollen kysymys 6 ei ole enää ajankohtainen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0869/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Torjunta-aineet pohjavesissä.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0230 - 0230



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0869/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (3. huhtikuuta 2002) Aihe: Torjunta-aineet pohjavesissä Ruotsin Greenpeace ilmoitti 22. helmikuuta 2002, että Ruotsin kansallinen kemikaalien tarkastusvirasto (Kemikalieinspektionen) oli kirjoittanut komissiolle kirjeen, jossa se vetäytyy noudattamasta sitä periaatetta, että torjunta-aineet eivät saisi vuotaa pohjavesiin. Yli kymmenen vuotta Ruotsi on väittänyt, että torjunta-aineet aiheuttavat vakavan riskin, jos ne pääsevät pohjavesiin. Tarkastusviraston kirjeen mukaan Ruotsi on nyt kuitenkin valmis hyväksymään EU:n suuntaviivat, jotka sallivat hajoamistuotteet pohjavesistössä. Vaarattomina pidettyjen aineiden pääsy pohjavesiin hyväksytään. Historia on kuitenkin osoittanut, että on vaikeaa ennustaa, mitkä aineet ovat vaarallisia. Voiko komissio vahvistaa, että Ruotsin kansallinen kemikaalien tarkastusvirasto on muuttanut näkökantaansa? Katsooko komissio, että on mahdollista sanoa sataprosenttisen varmasti, mitkä aineet ovat vaarattomia, jos ne joutuvat pohjavesiin? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2002) Komissio ei voi vastata Ruotsin kansallisen kemikaalien tarkastusviraston (Kemikalieinspektionen) puolesta. Komissio ei ole saanut tietoonsa, että kyseinen virasto olisi muuttanut kantaansa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemalla tavalla. Komissio katsoo, että kehityksen huippua edustavilla tieteellisillä arvioinneilla voidaan määrittää yksittäisten aineiden altistustasot, jotka eivät aiheuta kohtuutonta vaaraa kuluttajille. Tämä näkyy monilla yhteisön lainsäädännön aloilla, mm. juomavesidirektiivissä (Jäsenvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden laatuvaatimuksista 16 päivänä kesäkuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 75/440/ETY(1)), jossa säädetään suurimmat pitoisuusrajat monille yhdisteille, muun muassa kuparille, joka on torjunta-aineen tehoaine, ja tietyille klooratuille hiilivedyille, joita myös esiintyy torjunta-aineiden hajoamistuotteina. (1) EYVL L 194, 25.7.1975.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1090/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Jäsenvaltioiden vieminen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen direktiivin 98/84/EY täytäntöönpanematta jättämisen vuoksi.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0251 - 0251



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1090/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Jäsenvaltioiden vieminen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen direktiivin 98/84/EY täytäntöönpanematta jättämisen vuoksi Komissio on päättänyt viedä Belgian, Kreikan, Luxemburgin ja Espanjan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen vastaamaan siitä, etteivät ne ole toteuttaneet yleisölle maksua vastaan tarjottavia televisio- ja radiolähetyspalveluita koskevan direktiivin 98/84/EY(1) kansallisia täytäntöönpanotoimia. Komissiolta kysytään, onko olemassa tietoja laittomien dekoodereiden levinneisyydestä edellä mainituissa valtioissa? (1) EYVL L 320, 28.11.1998, s. 54. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 2002) Ehdolliseen pääsyyn perustuvien tai ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojasta 20 päivänä marraskuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/84/EY tavoitteena on turvata yleisradiopalvelujen ja ehdollisella pääsyllä suojattujen tietoyhteiskunnan palvelujen oikeussuoja luvattoman käytön estämiseksi. Direktiivissä tarkoitetaan laittomilla laitteilla laittomien dekoodereiden ohella kaikkia sellaisia laitteita tai ohjelmia, jotka mahdollistavat luvattoman pääsyn suojattuun palveluun, kuten luvattomasti valmistettuja älykortteja. Päämarkkinatoimijoita koskevasta kuulemisesta, joka liittyy direktiivin täytäntöönpanoa koskevan ensimmäisen kertomuksen valmisteluun, komissio on saanut näyttöä siitä, että maksupalvelujen luvaton käyttö on yhä huomattavaa. Käytössä olevien laittomien laitteiden lukumäärästä ei ole kuitenkaan luotettavia tilastoja. Komissio aikoo käsitellä tätä ilmiötä tulevassa kertomuksessaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1087/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan alueellisten toimintaohjelmien edistyminen.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0251 - 0251



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1087/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Kreikan alueellisten toimintaohjelmien edistyminen Tähänastisten tapahtumakulkujen perusteella on selvää, että Kreikkaa varten perustetusta yhteisön kolmannesta tukikehyksestä rahoitettavien alueellisten toimintaohjelmien piiriin kuuluvien toimenpiteiden ja ohjelmien toteuttamisen aloittamisessa ilmenee päättämättömyyttä. Viivästyminen on suhteutettava siihen, että kolmannen yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanon teoreettisesta aloittamisesta on kulunut kaksi vuotta, ja siihen, että kansallisten (alakohtaisten) ohjelmien toteuttaminen etenee vähemmän hitaasti. 1. Mitkä ovat tämän viivästymisen syyt? 2. Koska komission näkemyksen mukaan tilanne saadaan purettua? 3. Pitääkö komissio mahdottomana, että tämä viivästyminen voisi tulevaisuudessa aiheuttaa ongelmia yhteisön kolmannen tukikehyksen yleisessä etenemisessä Kreikassa? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0577/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Kotieläinten laiton maahantuonti Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0577/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (6. maaliskuuta 2002) Aihe: Kotieläinten laiton maahantuonti Euroopan unionissa Lehdistössä esiintyneiden tietojen mukaan Euroopan unioniin on tuotu viime vuosina laittomasti suuria määriä kotieläimiä, varsinkin Itä-Euroopan maista, ja nämä eläimet myydään sitten ilman että keskeisiä hygieniaa koskevia periaatteita on noudatettu. Tästä seuraa, että eläinten kuolleisuus kasvaa ja myös kuluttajien terveyteen kohdistuva vaara suurenee. Kysyn komissiolta: Mihin toimiin se aikoo tulevaisuudessa ryhtyä torjuakseen tätä laitonta kauppaa ja parantaakseen kotieläinten elämänlaatua? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (24. huhtikuuta 2002) Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista, joiden on täytyttävä tuotaessa eläviä eläimiä yhteisön alueelle, säädetään useissa neuvoston direktiiveissä. Arvoisa parlamentin jäsen tarkoittanee kysymyksellään erityisesti kissoja ja koiria, joita koskevista vaatimuksista säädetään erityisesti eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, 13. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/65/ETY(1) 10 ja 16 artiklassa. Lisäksi kolmansista maista yhteisöön tuotavien eläinten eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista ja direktiivien 89/662/ETY, 90/425/ETY ja 90/675/ETY muuttamisesta 15. heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/496/ETY(2) säädetään eläinlääkintätarkastusten yleisistä periaatteista, joita on noudatettava tuotaessa eläimiä Euroopan unionin alueelle. Tässä direktiivissä säädetään erityisesti eläinten järjestelmällisestä tarkastamisesta rajatarkastusasemalla yhteisöön tehtävän tuonnin yhteydessä. Yhteisön säännöksiä koskevat aloitteet kuuluvat yleensä komission vastuualaan, mutta niiden täytäntöönpano kuuluu jäsenvaltioiden asiasta vastaaville viranomaisille. Kansallisten viranomaisten on näin ollen huolehdittava voimassa olevien yhteisön säännösten asianmukaisesta soveltamisesta ja toimien toteuttamisesta laittoman tuonnin ja petosten torjumiseksi. Komissio tarvitsisi tarkempia tietoja laittomasta tuonnista, jonka arvoisa parlamentin jäsen mainitsee kysymyksessään, jotta se voisi tutkia perusteellisesti, täyttävätkö kyseiset jäsenvaltiot velvollisuudet, jotka niille tällä alalla kuuluvat. (1) EYVL L 268, 14.9.1992. (2) EYVL L 268, 24.9.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0078/02 esittäjä(t): Ulrich Stockmann (PSE) komissiolle. Ammendorf bei Hallen (Saale) junanvaunutehtaan mahdollinen sulkeminen.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0139 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0078/02 esittäjä(t): Ulrich Stockmann (PSE) komissiolle (25. tammikuuta 2002) Aihe: Ammendorf bei Hallen (Saale) junanvaunutehtaan mahdollinen sulkeminen Kanadalainen junanrakennustekniikkaan erikoistunut Bombardier-konserni ilmoitti 12. marraskuuta 2001 Ammendorf bei Hallessa (Saale), Sachsen-Anhaltin osavaltiossa sijaitsevan junanvaunutehtaan sulkemisesta. Lähes tuhat työpaikkaa on vaarassa kadota. Saksojen yhdistymisen jälkeen Treuhandanstaltin seuraaja BvS myi useiden epäonnistuneiden yksityistämisyritysten jälkeen Deutsche Waggonbau AG:n, johon myös Ammendorfin tehdas kuului, amerikkalaiselle sijoitusyhtiölle. Sijoitusyhtiö puolestaan myi Deutsche Waggonbau AG:n kaksi vuotta myöhemmin kanadalaiselle junanrakennustekniikkaan erikoistuneelle Bombardier-konsernille. Tämän vuoksi kysyn komissiolta seuraavaa: Kuinka paljon, jos ollenkaan, Ammendorfin tehtaalle myönnettiin valtiollista tukea? Kuinka paljon, jos ollenkaan, Ammendorfin tehdas sai avustusta yhteisön tukiohjelmista? Onko mahdollisesti saatuja avustuksia maksettava takaisin, jos tehdas suljetaan? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2002) Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio ei voi ratkaista, onko Hallessa (Saale) Sachsen-Anhaltissa sijaitsevalle Ammendorfin junanvaunutehtaalle myönnetty valtiontukea. Ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että valtiontukea olisi annettu erityisistä Treuhand-tukijärjestelmistä, jotka liittyvät yritysten yksityistämiseen uusissa osavaltioissa, taikka komission hyväksymistä aluetukijärjestelmistä. Jos Ammendorfin tehtaalle on myönnetty tukea näiden järjestelmien hyväksymistä koskevissa komission päätöksissä säädettyjen perusteiden mukaisesti, tehdasta koskevista tukitoimista ei ole vaadittu mitään erillistä ilmoitusta. Jäsenvaltion on ilmoitettava hyväksyttyjen tukijärjestelmien ulkopuolella tapauskohtaisena tukena myönnetystä valtiontuesta erikseen komissiolle. Saksan uusissa osavaltioissa tapauskohtaisissa tukitoimissa oli usein kyse vaikeuksissa olevien yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustuesta. Saksan viranomaiset eivät ole koskaan ilmoittaneet, että Ammendorfin tehtaiden osalta olisi toteutettu kyseisiä toimenpiteitä. Koska komissio ei ole tietoinen siitä, onko yritykselle myönnetty tukea ja millaisin edellytyksin, se ei voi vastata kysymykseen siitä, pitääkö tuet maksaa takaisin, jos tehdas suljetaan. Esitettyjen kysymysten perusteella komissio on pyytänyt valtiontukea koskevien EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaisesti Saksan viranomaisia toimittamaan täydelliset tiedot tälle yritykselle myönnetystä rahoitustuesta, myös EU-ohjelmiin liittyvästä tuesta. Näiden tietojen perusteella komission pitäisi voida päättää, onko yhteisön sääntöjä noudatettu täysimääräisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0914/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Taxis-järjestelmän kautta sähköisesti tehtävien veroilmoitusten jättämisessä ilmenneet ongelmat.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0237 - 0238



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0914/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (8. huhtikuuta 2002) Aihe: Taxis-järjestelmän kautta sähköisesti tehtävien veroilmoitusten jättämisessä ilmenneet ongelmat Aikaisempiin kysymyksiini (E-1802/98(1), E-0044/99(2) ja P-0147/00(3)) antamissaan vastauksissa komissio vakuutti, että yhteisön rahoitusta saavan Taxis-ohjelman toteutus etenee tasaisesti. Viime viikolla valtiovarainministeriön tietojärjestelmistä vastaava osasto ilmoitti, ettei se ota vastaan uusia kirjautumishakemuksia sähköisten veroilmoitusten jättämistä varten järjestelmän toiminnassa ilmenneiden erilaisten ongelmien vuoksi. 1. Onko komissio edelleen tyytyväinen hankkeen etenemiseen? 2. Mikä oli hankkeen alkuperäinen talousarvio ja minkä suuruinen se on tällä hetkellä? 3. Mikä oli alkuperäinen hankkeen valmiiksi saattamisen aikataulu ja mikä se on tällä hetkellä? (1) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 88. (2) EYVL C 297, 15.10.1999, s. 140. (3) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 186. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2002) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR) ja Kreikan viranomaiset ovat yhteisrahoittaneet Taxis-hanketta julkishallinnon nykyaikaistamiseen tähtäävän toimenpideohjelman yhteydessä Kreikan osalta vuosiksi 19941999 hyväksytyn yhteisön tukikehyksen puitteissa. Hanke hyväksyttiin seurantakomitean ensimmäisessä kokouksessa marraskuussa 1994, ja sille myönnetty kokonaisbudjetti oli 50 160 000 euroa. Täytäntöönpanokauden kaavailtiin kestävän vuoden 1998 lokakuuhun. Koska hanke oli kuitenkin erittäin monimutkainen, alkuperäistä täytäntöönpanokautta päätettiin jatkaa vuoden 2001 ensimmäiselle vuosipuoliskolle. Kokonaisbudjettia korotettiin 59 691 031 euroon useiden ohjelmistosovellusten aiheuttamien lisäkustannusten kattamiseksi. Toimenpideohjelman seurantakomitea on ilmoittanut komissiolle, että Taxis-hankkeen täytäntöönpano on jo saatu kokonaisuudessaan päätökseen vuoden 2001 ensimmäisellä vuosipuoliskolla sovitun aikataulun mukaisesti. Komissio odottaa saavansa koko toimenpideohjelmaa ja erityisesti Taxis-hanketta koskevan täytäntöönpanoraportin ennen vuoden 2002 kesäkuun loppua. Kreikan viranomaiset esittävät kyseisen laadullista ja määrällistä tietoa sisältävän raportin samalla, kun ne esittävät lopullista maksua koskevan pyynnön ohjelman päättämisen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0603/02

esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle

(6. maaliskuuta 2002)

Aihe: Lear-yhtiön tehtaan sulkeminen

Monikansallisen Lear-yhtiön tehdas Cerverassa (Lleida) aiotaan ilmeisesti sulkea lähitulevaisuudessa.

Päätös sulkea tehdas, jossa on metallialan matalimmat palkat, jonka työntekijöistä yli 80 prosenttia on naisia ja jonka liikevoitto on ollut yli 300 miljoonaa euroa viimeisten seitsemän vuoden aikana on esimerkki päätöksestä, jota ei voi mitenkään perustella yhteiskunnallisesti.

Mitä aiotaan tehdä, jotta tämänkaltaiset päätökset eivät vahingoittaisi työntekijöiden ja yleensä heikoimmassa asemassa olevien ihmisten oikeuksia ja sellaisten alueiden ja kylien oikeuksia, joille tämänkaltainen teollisuustoiminta on pääasiallinen työllistäjä?

Mitä päätöksiä on tehty tässä tapauksessa?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2002)

Monissa yhteisön direktiiveissä säädetään työntekijöiden edustajille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan yritysten sulkemisen yhteydessä. Näitä ovat esimerkiksi työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annettu neuvoston direktiivi 98/59/EY(1) ja eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22. syyskuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/45/EY(2). Työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä (Luonnos työntekijöiden edustusta koskevaksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteiseksi julistukseksi) 11 päivänä maaliskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY(3) täydentää yhteisön lainsäädäntöä tällä alalla.

Sitä vastoin niistä aineellisista vaatimuksista, joita liikeyritysten on noudatettava silloin, kun ne päättävät sulkea tuotantoyksiköitään, ei säädetä yhteisön lainsäädännössä. Komissio päätti kuitenkin 15. tammikuuta 2002 käynnistää yhteisön tason työmarkkinaosapuolten kuulemisen muutosten ennakoinnista ja hallinnasta omaksuen tällä tavoin dynaamisen lähestymistavan yritysten rakennemuutosten sosiaalisiin näkökohtiin. Komissio toivoo eri osapuolten osallistuvan keskusteluun tästä tärkeästä aiheesta sekä muun muassa keinoista, joilla voitaisiin edistää työntekijöiden sopeutuvuutta ja työllistettävyyttä sekä ammatillista uudelleenkoulutusta.

(1) EYVL L 225, 12.8.1998.

(2) EYVL L 254, 30.9.1994.

(3) EYVL L 80, 23.3.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0267/02 esittäjä(t): Christopher Beazley (PPE-DE) komissiolle. Barcelonan Eurooppa-neuvoston valmistelut.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0267/02 esittäjä(t): Christopher Beazley (PPE-DE) komissiolle (1. helmikuuta 2002) Aihe: Barcelonan Eurooppa-neuvoston valmistelut Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti vuonna 2000 jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla kouluilla unionin alueella on pääsy Internetiin ja multimediaresursseihin vuoden 2001 loppuun mennessä. Päästiinkö tähän tavoitteeseen ja miten komissio seuraa tässä asiassa saavutettavaa edistystä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 2002) Useimmat Lissabonin Eurooppa-neuvoston (23. ja 24. maaliskuuta 2000) asettamista tavoitteista sisällytettiin Feiran Eurooppa-neuvoston (19. ja 20. kesäkuuta 2000) hyväksymään eEurope 2002 -toimintasuunnitelmaan. Toimintasuunnitelmassa yksilöidään 11 painopistealaa. Koulutukseen liittyvät tavoitteet sisältyvät painopistealaan Euroopan nuoriso digitaaliaikaan. eEuropen toteutuksen seuranta perustuu kansalliseen vertailuanalyysiin, jossa käytetään ministerineuvoston hyväksymää indikaattorisarjaa. Painopistealaan Euroopan nuoriso digitaaliaikaan liittyvät indikaattorit mittaavat tietokoneiden ja Internetin levinneisyyttä ja käyttöastetta kouluissa. Tiedot kerätään eurobarometrin vuosittaisissa otantatutkimuksissa kaikista 15 jäsenvaltiosta. Vuoden 2001 helmikuun ja toukokuun välillä tehtiin kaksi tällaista eurobarometritutkimusta, joista ensimmäinen koski rehtoreita ja toinen opettajia. Tärkeimmät tulokset esitetään eEurope 2000:n vertailuanalyysiä koskevassa tiedonnannossa, jonka komissio julkaisi 5. helmikuuta 2002(1). Koulutukseen liittyviä tuloksia analysoidaan perusteellisemmin 2. lokakuuta 2001 julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa(2). Vuonna 2001 tehdyt selvitykset osoittivat, että jäsenvaltioiden tilanteet ja toimintatavat tietokoneiden ja Internetin käytön kehittämisessä ja käytössä vaihtelevat suuresti. Selvityksistä kävi kuitenkin ilmi, että uusien teknologioiden kehittäminen on ensisijainen tavoite kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi luvut olivat kaiken kaikkiaan rohkaisevia ja osoittivat, että jäsenvaltioilla oli mahdollisuus saavuttaa eEurope-tavoitteet eli varmistaa, että kaikilla unionin kouluilla oli pääsy Internetiin ja multimediaresursseihin vuoden 2001 loppuun mennessä. Multimediaresurssien käyttömahdollisuuksien osalta tilanne oli toukokuussa 2001 seuraava: - Lähes kaikki unionin koulut (94 %) käyttivät tietokoneita opetuksessa. Kahdessatoista jäsenvaltiossa yli 90 % kouluista käytti tietokoneita opetustarkoituksiin. - Noin yhdeksässä kymmenestä unionin koulusta (89 %) oli Internet-yhteys. Kymmenessä jäsenvaltioissa yli 90 prosentilla kouluista oli Internet-yhteys. - Oppilailla ei kuitenkaan ollut Internetin käyttömahdollisuutta kaikissa kouluissa, joissa oli Internet-yhteys, vaan 80 prosentissa unionin kouluista. Keväällä 2002 julkaistaan päivitetyt luvut, jotka perustuvat helmikuussa 2002 tehtyihin tuoreisiin selvityksiin. (1) KOM(2002) 62. (2) SEC(2001) 1583.