KIRJALLINEN KYSYMYS E-2063/99 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Unionin kansalaisten eriarvoinen kohtelu.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0045 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2063/99 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Unionin kansalaisten eriarvoinen kohtelu Eurostat julkaisi 28. syyskuuta 1999 tutkimuksen sosiaalisista tulonsiirroista ja niiden uudelleenjakovaikutuksista Euroopan unionissa. Tutkimus paljastaa, että unionin kansalaisia kohdellaan hyvin eriarvoisesti eläkkeiden ja muiden sosiaalisten etuuksien jakamisessa. Tutkimuksessa osoitetaan, että näitä etuuksia saavien kansalaisten osuus koko väestöstä vaihtelee erittäin paljon tutkituissa Euroopan unionin maissa. Paradoksaalista on, että näitä sosiaalisia etuuksia nauttivien elintaso on toisinaan sama kuin muiden saman maan kansalaisten ja toisinaan jopa keskiarvon yläpuolella. Sosiaalisten etuuksien jakaminen myös supistaa köyhää väestönosaa vaihtelevasti. Etuuksien jakaminen tälle väestönosalle vaihtelee siis huomattavasti jäsenvaltioittain. Toisaalta muista sosiaalisista etuuksista saatu summa on toisinaan lähes sama kuin eläkkeen määrä, toisinaan huomattavasti vähemmän. Voiko komissio vahvistaa nämä tiedot? Jos voi, mitä mieltä komissio on unionin kansalaisten kohtelusta näin eriarvoisesti? Voiko komissio kertoa suunnitelmistaan näiden erojen tasoittamiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Komissio teki yhteistyössä Ranskan työllisyys- ja yhteisvastuuministeriön (Ministère de l'Emploi et de la Solidarité) kanssa tutkimuksen sosiaalietuuksien vaikutuksesta tulojen uudelleenjakautumiseen yhteisössä. Se perustuu vuonna 1995 tehtyyn Euroopan yhteisön kotitalouksien kyselytutkimukseen (European Community household panel), joka on ainoa yhdenmukainen yhteisön tietolähde tuloista ja sosiaalisista tulonsiirroista. Kyselytutkimus perustuu otokseen, joka käsittää noin 60 500 yhteisön kotitaloutta (170 000 henkeä). Tutkimuksessa vahvistetaan, että keskimäärin neljännes eurooppalaisten kokonaistuloista koostuu sosiaalisista tulonsiirroista. Eläkkeillä taataan eläkkeensaajille sellainen elintaso, joka on lähellä koko väestön elintasoa. Muut sosiaalietuudet kuin eläkkeet kohdistetaan väestönosaan, jonka tulotaso on alhaisin. Tuloksena useimmissa jäsenvaltioissa saadaan vähennettyä vähätuloisen väestönosan osuutta vähintään neljänneksellä. Mitä suurempaa eriarvoisuus ja köyhyys on ennen siirtoja ja mitä suurempi näiden siirtojen osuus on, sitä suurempi vaikutus niillä on köyhyyden ja tuloerojen vähentämiseen. Nämä havainnot kuvaavat ja vahvistavat sosiaalisten tulonsiirtojen ja etuuksien jotka ovat eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskeinen periaate merkittävää vaikutusta tulojen uudelleenjakautumiseen. Tiedot kuitenkin koskevat vain rahaetuuksia (eivätkä luontoisetuuksia), joten sosiaalisen suojelun vaikutus tulojen uudelleenjakautumiseen on todennäköisesti vielä suurempi. Tutkimus korostaa myös jäsenvaltioiden välisiä huomattavia eroja ja tarvetta vahvistaa yhteistyötä yhteisön tasolla. Komissio on ehdottanut yhteistä strategiaa sosiaalisen suojelun uudistamiseksi(1). Strategia perustuu vuoropuheluun, kokemusten vaihtoon ja meneillään olevien muutosten arviointiin, ja tarkoituksena on ohjata tulevia toimia ja yhteistyötä tällä alalla. (1) KOM(1999) 347 lopullinen.