KIRJALLINEN KYSYMYS E-2930/98

esittäjä(t): Heidi Hautala (V) komissiolle

(2. lokakuuta 1998)

Aihe: EU:n virkamiesten sivutoimet

Suomessa julkaistujen tietojen mukaan komission tutkimuspääosasto DG XII:n pääjohtaja Jorma Routti on ehdolla uuden, Helsingissä noteerattavan investointipankin Conventumin hallituksen jäseneksi. Hän katsoo sivutoimen edistävän "eurooppalaisen tutkimuksen yhteyksiä rahoitusmarkkinoihin".

EU:n virkamiesten riippumattomuudelle ja puolueettomuudelle voitaneen asettaa lähtökohdaksi komissaareilta vaadittava riippumattomuus, joka on kirjattu Rooman sopimuksen 157 artiklaan. Heillä on ehdoton kielto harjoittaa toimikautensa aikana muuta palkallista tehtävää tai palkatonta ammattitoimintaa, lukuunottamatta palkatonta esitelmöintiä. Komissaarien edellytetään olevan ehdottoman riippumattomia kansallisista ja komission ulkopuolisista intresseistä.

EU:n virkamiesten sivutoimia säädellään henkilöstösäännössä. EU:n virkamiehillä on sivutoimikielto, ja mahdollisten sivutoimien saaminen vaatii esimiehen lupaa. Sivutoimi ei saa aiheuttaa riippuvuussuhdetta eikä vaarantaa virkamiehen puolueettomuutta. Varsinkin pääosastojen pääjohtajatasolla tämän vaatimuksen voitaneen katsoa merkitsevän lähes komissaareilta edellytettävää sidos- ja sivutoimikieltoa.

EU:n virkamiehen sivutoimia on tarkasteltava ennen kaikkea suhteessa hänen tehtäväänsä. EU:n virkamiehiltä edellytetään muun muassa puolueettomuutta suhteessa jäsenmaihin. Erityisen ongelmallinen sivutoimi on silloin, kun toimiala liittyy läheisesti EU:n saman pääosaston virkatoimintaan. Sivutoimi synnyttää helposti sidosongelman, joka korostuu, jos se on paikallinen ja muita etuja sisältävä.

EU:n virkamiehillä on ankara salassapitovelvollisuus. Erityisen korkean virkamiehen sivutoimi voi luoda kaksoisroolin, joka ulkopuolisten silmissä voi käydä kestämättömäksi muun muassa salassapitovelvollisuuden kannalta.

Pitääkö komissio mahdollisena, että pääjohtajan asemassa oleva EU:n virkamies toimii rahoituslaitoksen hallituksen jäsenenä? Kuinka komissio valvoo sivutoimia ja voiko komissio julkaista niistä listan? Kuinka yleistä ylipäätään on, että pääosastojen pääjohtajilla on sivutoimia?

Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus

(30. lokakuuta 1998)

Henkilöstösääntöjen 12 artiklan kolmannen kohdan mukaan virkamiehen, joka haluaa harjoittaa viranhoitoonsa kuulumatonta toimintaa tai suorittaa yhteisön ulkopuolelta tulevan toimeksiannon, on pyydettävä nimittävältä viranomaiselta tähän lupa riippumatta siitä, saako hän siitä palkkion vai ei. Lupaa ei myönnetä, jos toiminta tai toimeksianto on luonteeltaan sellainen, että se vaarantaisi virkamiehen riippumattomuuden tai olisi haitaksi yhteisöjen toiminnalle.

Komissio asetti 7. toukokuuta 1992 tekemässään päätöksessä perusteet, joita sovelletaan komission virkamiesten ja muiden toimihenkilöiden pyyntöihin saada harjoittaa viranhoitonsa ulkopuolista toimintaa. Päätöksessä säädetään, että nimittävä viranomainen ottaa pyyntöä tarkastellessaan huomioon ulkopuolisen toiminnan luonteen ja määrän, sen mahdollisen vaikutuksen virkamiehen työn tuottavuuteen, yhteisöjen toiminnasta mahdollisesti saaman edun ja toiminnasta saatavat nettotulot.

Sellainen palkallinen tai palkaton viranhoidon ulkopuolinen toiminta, joka muodostuu vapaiden ammattien harjoittamisesta tai asemasta liikeyrityksessä, on joka tapauksessa kiellettyä. Virkamiehen viranhoidon ulkopuolisesta toiminnastaan saamien kokonaisnettotulojen enimmäismääräksi on lisäksi asetettu 3 500 ecua vuodessa. Virkamiehen on luovutettava tämän määrän ylittävä osa palkkiostaan komissiolle.

Parlamentin jäsenen mainitseman tapauksen osalta on huomautettava, että kyseinen henkilö on ilmoittanut peruuttaneensa viranhoidon ulkopuolista toimintaa koskevan hakemuksensa.