ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2600/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Komission jäsenten osallistuminen omien puolueiden ja vaaliliittojen suoraan poliittiseen toimintaan.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2600/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Komission jäsenten osallistuminen omien puolueiden ja vaaliliittojen suoraan poliittiseen toimintaan Jo aikaisemmin komission jäsenet Neil Kinnock, Jacques Delors ja Emma Bonino osallistuivat toimikautensa aikana aktiivisesti omien poliittisten puolueidensa vaalikampanjoihin ja poliittiseen toimintaan samalla tavalla kuin komission puheenjohtaja Romano Prodi osallistui 26. marraskuuta 1999 Bolognan kaupungissa Emilia-Romagnan alueella ehdokas Arturo Parisin vaalikampanjan päätöstilaisuuteen nousten puhujanaitioon julistamaan tukensa kyseiselle ehdokkaalle. Näin kerrottiin 26. marraskuuta 1999 Italian lehtitalojen Ansan, And Kronosin, Diren ja Agin julkaisuissa ja seuraavana päivänä monissa päivälehdissä alkaen Resto del Carlinosta, jota kustannetaan Bolognassa ja levitetään koko Emilia-Romagnan alueelle. Eikö komission mielestä olisi suotavampaa, että komission jäsenet eivät osallistu toimikautensa aikana suoraan poliittiseen toimintaan tai omien puolueiden tai vaaliliittojen vaalikampanjoihin? Eivätkö komission jäsenet komission mielestä pystyisi paremmin edustamaan kaikkia Euroopan unionin kansalaisia pidättäytymällä osallistumasta omien puolueidensa ajamaan suoraan poliittiseen toimintaan? Romano Prodi komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2459/99, E-2600/99 ja E-2628/99 (7. helmikuuta 2000) Kuten komissiolla on ollut useaan otteeseen tilaisuus muistuttaa vastauksena parlamentin jäsenten kirjallisiin ja suullisiin kysymyksiin(1), komission jäsenet ovat poliittista tehtävää hoitavia poliitikkoja, jotka tehtävänsä velvoitteita noudattaen säilyttävät vapautensa ilmaista täysin itsenäisesti ja omalla vastuullaan henkilökohtaisen mielipiteensä. (1) Ks. esim. puheenjohtaja Reyn vastaus Habib-Delonclen suulliseen kysymykseen nro 10/68 ja komission vastaukset Gendebienin kirjalliseen kysymykseen nro 44/83 EYVL C 197, 25.7.1983, Vandemeulebroucken kirjalliseen kysymykseen nro 1682/85 EYVL C 55, 10.3.1986, Pastyn kirjalliseen kysymykseen E-1404/97 EYVL C 391, 23.12.1997 ja Wiben kirjalliseen kysymykseen E-2617/98 EYVL C 96, 8.4.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2859/99

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Yleinen järjestys ja turvallisuus

On yleisesti tunnustettu, että turvallisuus kaduilla on kansalaisille tärkeä asia ja myös julkinen palvelu, jonka kansalaiset rahoittavat verorahoillaan.

Tämän vuoksi on välttämätöntä, että alueella on riittävä määrä poliiseja ja poliisiasemia.

Roomassa ja erityisesti sen XX kaupunginosassa tilanne on päinvastainen. Kyseisessä kaupunginosassa on hyvin rappeutuneita ja sosiaalisesti levottomia alueita, joilla on paljon huumeidenkäyttäjiä, alkoholisteja ja siirtolaisia. Poliisien määrä näillä alueilla on riittämätön tai poliisiasemia ei ole lainkaan kaupunginosan esittämistä pyynnöistä huolimatta. Riemuvuosi 2000 -tapahtuman aikana tilanne vain pahenee.

Edellä esitetyn perusteella komissiolta kysytään seuraavaa:

1. Onko komissiolla tutkimustuloksia, tietoja tai esimerkkejä poliisivoimien logistiikkaa ja organisointia koskevista hyvistä käytännöistä?

2. Onko muissa unionin jäsenvaltioissa todettu vastaavia ongelmia ja jos on, miten ne on ratkaistu?

3. Mikä on komission yleinen näkemys asiasta?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(6. maaliskuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen tavoin komissio pitää katujen turvallisuutta tärkeänä.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan unionin tavoitteisiin kuuluu korkean turvallisuustason takaaminen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Tampereella 1516. lokakuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti tämän periaatteen.

Tätä periaatetta toteutetaan muun muassa kehittämällä jäsenvaltioiden poliisiyhteistyötä eri aloilla. Tämä ei kuitenkaan saa vaikuttaa niiden tehtävien hoitoon, joita jäsenvaltioilla on lain ja järjestyksen ylläpitämiseksi ja sisäisen turvallisuuden takaamiseksi omien rajojensa sisällä.

Yleisestä järjestyksestä ja turvallisuudesta on keskusteltu säännöllisesti oikeus- ja sisäasioissa tehtävän yhteistyön yhteydessä. Neuvosto on käsitellyt kansainvälisistä kokoontumisista yleiselle järjestykselle aiheutuvia uhkia yhteisessä toiminnassa lakia, järjestystä ja turvallisuutta koskevasta yhteistyöstä 26 päivältä toukokuuta 1997(1).

OISIN-ohjelmassa(2) komissio on tukenut aloitteita, jotka liittyvät poliisiyhteistyöhön ja poliisivoimien asemaan yleistä järjestystä turvattaessa. Tällä alalla tuetuista hankkeista arvoisa parlamentin jäsen saa tietoa OISIN-ohjelman täytäntöönpanosta laadituista kahdesta kertomuksesta(3).

(1) EYVL L 147, 5.6.1997.

(2) Yhteinen toiminta EYVL L 7, 10.1.1997.

(3) Asiakirjat SEC(98) 1048 ja SEC(1999) 1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2467/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Matkat Strasbourgissa pidettäviin Euroopan parlamentin täysistuntoihin.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2467/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Matkat Strasbourgissa pidettäviin Euroopan parlamentin täysistuntoihin Euroopan parlamentti pitää kerran kuussa täysistunnon Strasbourgissa. Lukemattomien virkamiesten ja muiden toimihenkilöiden on silloin matkustettava Brysselistä tai Luxemburgista Strasbourgiin. Suuri osa näistä virkamatkoista tehdään omilla henkilöautoilla. Tämä herättää seuraavat kysymykset: - Kuinka monta parlamentin työntekijää kaiken kaikkiaan matkustaa joka kuukausi Brysselistä tai Luxemburgista Strasbourgiin? - Kuinka moni heistä matkustaa omalla autolla? - Kuinka suuret kustannukset (yöpyminen, ruokailu jne. mukaan lukien) tästä muutosta Strasbourgiin aiheutuu? - Onko olemassa tilastoja tai tiedetäänkö, ovatko komission työntekijät joutuneet näillä matkoilla liikenneonnettomuuksiin ja miten usein he ovat niihin joutuneet? - Tiedetäänkö, onko näillä matkoilla tapahtuneissa onnettomuuksissa jo ollut kuolonuhreja tai vaikeasti loukkaantuneita? - Onko olemassa tilastoja onnettomuuksista aiheutuneista kustannuksista? - Poikkeavatko näiden matkapäivien onnettomuustilastot muiden päivien onnettomuustilastoista? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) Vuosi 1998 on viimeinen kokonainen vuosi, jonka osalta on käytettävissä täydelliset tiedot. Komission virkamiehet tekivät silloin 2 705 Euroopan parlamentin istuntoihin liittyvää virkamatkaa Brysselistä ja Luxemburgista Strasburgiin. Näiden virkamatkojen kokonaiskustannukset kyseisen vuoden aikana olivat 1,3 miljoonaa euroa, ja niistä 124 tehtiin henkilöautolla. Komission tiedossa ei ole, että Strasburgiin autolla tehdyillä virkamatkoilla olisi tapahtunut onnettomuuksia. Tämän vuoksi komissiolla ei ole myöskään onnettomuuksia, loukkaantumisia tai kuolemantapauksia koskevia yksityiskohtaisia tietoja. Komissiolla ei ole Belgian, Luxemburgin ja Ranskan tieverkon kyseisiä tieosuuksia koskevia yksityiskohtaisia onnettomuustilastoja, joiden perusteella voitaisiin laskea onnettomuuksien suhteellinen osuus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2469/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Vastaus kysymykseen E-1056/99.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2469/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Vastaus kysymykseen E-1056/99 Komissio on 20.4.1999 päivättyyn kirjalliseen kysymykseen E-1056/99(1) antamassaan vastauksessa todennut, että se pyytää Itävallan viranomaisilta tietoja vakuutusten laadusta, vakuutetuista kohteista ja olemassa olevista vakuutussopimuksista. Onko komissio saanut nämä tiedot? - Voidaanko tähän tapaukseen soveltaa - neuvoston direktiiviä 92/50/ETY(2) julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta ja - neuvoston direktiiviä 93/37/ETY(3) julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta? Mitä tästä seuraa, ottaen huomioon 20.4.1999 esittämäni kirjallisen kysymyksen? (1) EYVL C 348, 3.12.1999, s. 149. (2) EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1. (3) EYVL L 199, 9.8.1993, s. 54. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Vakuutuspalvelut, joita arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa, ovat talovakuutuksia, jotka Wienin kaupunki on ottanut vakuutusyhtiöiltä ja jotka koskevat kunnan omistuksessa olevia rakennuksia. Kuten jo todettiin komission antamassa vastauksessa E-1056/99(1) arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen, Itävallan viranomaisilta pyydettiin tietoja vakuutuspalvelujen luonteesta sekä vakuutusten kynnyksistä ja kestosta. Komission saamien tietojen mukaan Wienin kaupunki on tehnyt 1850 talovakuutussopimusta, joiden voimassaoloaika on 10 vuotta. Vakuutusten voimassaolo päättyy 100:aa vakuutusta lukuun ottamatta vuonna 2001. Wienin kaupungin ottamat vakuutukset voidaan luokitella palveluiksi, joita tarkoitetaan julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/50/ETY liitteen I A pääluokassa 6. Kynnyksen ylittävien sopimusten julkaisuvelvoite koskee vain niitä sopimuksia, jotka on tehty sen jälkeen, kun Itävalta liittyi Euroopan yhteisöön. Komission ja Itävallan viranomaisten välisissä neuvotteluissa 3. joulukuuta 1999 Wienin kunta ilmoitti, että se julkaisee kaikki sopimukset vuodesta 2001 lähtien. (1) EYVL C 348, 3.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2829/99 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Amsterdamin sopimuksen mukainen toimivalta eri toimien yhteydessä.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2829/99 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Amsterdamin sopimuksen mukainen toimivalta eri toimien yhteydessä Koska läheisyysperiaatetta on mieluummin kuvattava käytännöllisessä yhteydessä, onko komissiolla perustamissopimusten täytäntöönpanon valvojana käytettävissään yksityiskohtaista ja kattavaa luetteloa Amsterdamin sopimuksen mukaisesta toimivallasta eri toimien yhteydessä, jaoteltuna sen mukaan, millaiset valtuudet EU:lla ja toisaalta jäsenvaltioilla on kullakin toimialalla? Jos tällaista luetteloa ei ole olemassa, miksi ei? Jos tämä luettelo on olemassa, voiko komissio toimittaa sen julkisuuteen? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2000) Euroopan yhteisön toimielimet käyttävät niille EY:n perustamissopimuksella annettua toimivaltaa. Yhteisön toimivalta on kuitenkin määritelty niiden tavoitteiden mukaan, jotka sen avulla on tarkoitus saavuttaa, eikä eri toimialojen perusteella. Subsidiariteetti- l. toissijaisuusperiaatetta sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan (ent. 3 b artiklan) mukaan ainoastaan aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Perustamissopimuksessa ei määritellä yhteisön yksinomaisen toimivallan käsitettä eikä luetella sen soveltamisalaan kuuluvia toimialoja. Komissio on pyrkinyt määrittelemään yhteisön yksinomaisen toimivallan soveltamisalan subsidiariteettiperiaatteesta vuonna 1992 laatimassaan tiedonannossa(1), jossa se kuitenkin korostaa, että soveltamisala voi muuttua Euroopan yhdentymiskehityksen myötä. Tällainen lähestymistapa on komission mielestä käyttökelpoinen vielä nytkin, kun on hyväksytty Amsterdamin sopimukseen liitetty pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta. Pöytäkirjan antama kuva toissijaisuusperiaatteesta on dynaaminen, mikä merkitsee sitä, että yhteisön toimivaltaa voidaan tarvittaessa laajentaa, tietysti perustamissopimuksessa mainittujen tavoitteiden asettamissa rajoissa. Toisaalta toiminta voidaan myös lopettaa aloilla, joilla sen katsotaan käyneen tarpeettomaksi. Unionin toimivaltaa ei siis ole syytä määritellä liian rajoittavasti. Päinvastoin, yhteisölle on annettava mahdollisuus toimia dynaamisesti niillä aloilla, joilla se katsotaan tarpeelliseksi, ja pidättyä toiminnasta silloin kun siihen ei ole tarvetta. (1) SEC(92) 1990 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2473/99 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle. Lennonjohto-ongelmat.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2473/99 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Lennonjohto-ongelmat Katsooko komissio, että lennonjohdon rajoituksista johtuvat, lentoyhtiöiden ja -matkustajien kokemat keskimääräiset viivytykset lentoajoissa ovat täysin kestämättömiä? Katsooko komissio lisäksi, että jäsenvaltiot ovat pääasiassa vastuussa siitä, että moderniin lennonjohtojärjestelmään ei ole investoitu riittävästi, että koko EU:n aluetta kattamaan ei ole aikaansaatu yhteistä lennonjohtoaluetta, että EU:n yhteisestä kapasiteettisuunnitelmasta ei ole päästy sopimukseen ja että tämän tuloksena jäsenvaltiot ovat laiminlyöneet lentomatkustajista huolehtimisen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 2000) Komissio antoi 1. joulukuuta 1999 tiedonannon lentoliikenteen myöhästymisten tämänhetkisestä tilanteesta sekä uusista toteutettavista aloitteista, joiden avulla yhteisöön luodaan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan takaamiseksi(1). Komissio on laatinut laajan tutkimuksen lentoliikenteen myöhästymisten syistä ja yleisestä kehityksestä viime vuosina. Jatkuvaan ruuhkatilanteeseen vaikuttavat useat tekijät. Suurin vaikuttava tekijä ovat parlamentin jäsenen mainitsemat lennonjohdon aiheuttamat rajoitukset. Laajalti myönnetään, että tämänhetkinen myöhästymistaso ei ole matkustajien eikä lentoyhtiöiden kannalta hyväksyttävää. Se saattaa myös vaarantaa yhteisön tavoitteiden saavuttamisen erityisesti lentoliikennepolitiikan osalta. Parlamentin jäsenen kysymykseen, joka koski jäsenvaltioiden kykenemättömyyttä luoda yhteisön ilmatilaan yhtenäistä lennonjohtojärjestelmää sekä kiireistä tarvetta ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin, löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka on toimitettu neuvostolle sekä Euroopan parlamentille. (1) KOM(1999) 614 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2779/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Toiseen työpaikkaan siirtymään pakotettavien Misko-nimisen yrityksen työntekijöiden tukeminen.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2779/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Toiseen työpaikkaan siirtymään pakotettavien Misko-nimisen yrityksen työntekijöiden tukeminen Yritys nimeltä Misko, Pastateollisuus Oy, joka on italialaisen Barilla-nimisen yrityksen tytäryhtiö, on saanut rahoitusta Kreikan kehityslain 1892/90 perusteella perustaakseen uuden tuotantoyksikön Thivaan. Rahoituksen myöntämiseen liittyy yrityksen velvoite säilyttää nykyiset 275 pysyvää työpaikkaa. Yritys sulki Patrasin pastantuotantolaitoksen ennen kuin uuden yksikön rakennustyöt saatiin loppuun pakottaen henkilöstön joko eroamaan tai hyväksymään siirron yrityksen muihin yksiköihin. Työntekijöiden, jotka suostuvat siirtymään, olisi kuitenkin maksettava toiselle työpaikkakunnalle muuttamisen aiheuttamat korkeat kustannukset, joten tuloksena on, että he joutuvat eroamaan ja ovat vaarassa jäädä työttömiksi. Onko mahdollista myöntää työtekijöille tukea, jonka avulla he selviytyisivät pakollisesta uudelle työpaikkakunnalle siirtymisestään aiheutuvista korkeista kustannuksista? Minkä ohjelmien ja menettelyjen kautta tuki voidaan toteuttaa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2778/99 ja E-2779/99 (1. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2403/99 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Ehdotus Poseima-ohjelman määrärahojen leikkaamisesta 2 miljoonalla eurolla.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2403/99 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Ehdotus Poseima-ohjelman määrärahojen leikkaamisesta 2 miljoonalla eurolla Komissio välitti parlamentille 9. marraskuuta 1999 päivätyn oikaisukirjelmän N:o 4 talousarvioesitykseen vuodeksi 2000, jossa se ehdotti Poseima-ohjelman määrärahojen vähentämistä 2 miljoonalla eurolla ja lisämäärärahoja muille Posei-ohjelmille (Poseidom ja Poseican). Ottaen huomioon perustamissopimuksessakin mainitut syrjäisestä sijainnista ja saariasemasta johtuvat, ja erityisesti maatalous- ja kalastusalan tuotteisiin liittyvät kustannukset, - millä perusteella komissio nyt ehdottaa Poseima-ohjelman määrärahojen leikkaamista, - mitä järjestelyitä komissio aikoo toteuttaa ohjelmaan varattujen määrärahojen täysimittaiseksi hyödyntämiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että budjettikohdassa B1-321 Poseima esitetyt luvut ovat arvio kyseisen budjettikohdan mukaisesti toteuttaviin toimiin liittyvistä menoista. Näin ollen määrärahojen vähentämistä ei voida pitää ohjelman supistamisena. Esitettyjen kysymysten osalta komissio huomauttaa, että ehdotettu määrärahojen vähentäminen johtuu yksinomaan siitä, että arvioissa on otettu huomioon viime vuosina todetut hankintataseen todelliset toteuttamisprosentit. Tukea saavat alueet siis määrittävät itse määrärahojen käyttöasteen toteuttamalla oikein ja optimaalisesti hankintataseet tai muut säännöksissä säädetyt toimenpiteet. Lisäksi on todettava, että kyseinen budjettikohta koskee ainoastaan maataloustuotteita. Poseima-ohjelman toimenpiteitä sovelletaan myös kalastustuotteisiin, mutta niitä koskevat eri budjettikohdat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2595/99 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Tuki hallitustenvälistä konferenssia koskevalle kertomukselle.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2595/99 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Tuki hallitustenvälistä konferenssia koskevalle kertomukselle Minkä luonteista taloudellista ja aineellista tukea a) Britannian hallitus ja b) komissio antoivat von WeizsäckerinDehaenenSimonin ryhmälle heidän laatiessaan raporttia hallitustenvälisestä konferenssista? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 2000) Komissiolla ei ole tietoa Britannian hallituksen von WeizsäckerinDehaenenSimonin työryhmälle mahdollisesti antamasta taloudellisesta tai aineellisesta tuesta. Raporttia valmistellessaan ryhmä kokoontui neljästi Brysselissä. Komissio maksoi näihin kokouksiin liittyvät matkakustannukset, tarvittaessa hotellikulut Brysselissä sekä lounaat. Komissio maksoi myös ryhmän esittelijän palkkiot ja antoi ryhmän käyttöön sihteeriapua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2591/99 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Schengenin säännöstön pitäminen salaisena.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2591/99 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Schengenin säännöstön pitäminen salaisena Tietyt Westminsterin tahot ovat kantaneet huolta siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut Schengenin sopimuksen joihinkin osiin tuntematta kunnolla koko säännöstöä ja erityisesti ennen kuin säännöstö on voitu asettaa asianmukaisesti nähtäville parlamentin alahuoneen kirjastoon. Voiko komissio yksilöidä ne säännöstön osat, joita ei ole turvallisuussyistä vielä julkistettu ja jotka kuuluvat vain rajoitetusti julkisiin asiakirjoihin? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2000) Schengenin säännöstö on sisällytetty osaksi Euroopan unionia. Komission saamien tietojen mukaan Yhdistynyt kansakunta on saanut säännöstön kaikki osat käyttöönsä. Schengenin säännöstön määrittelemisestä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisen oikeusperustan vahvistamiseksi kullekin Schengenin säännöstöön kuuluvalle määräykselle tai päätökselle 20 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/435/EY(1) 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Schengenin säännöstö julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä lukuun ottamatta mm. niitä määräyksiä, jotka Schengenin toimeenpaneva komitea tämän päätöksen vahvistamispäivänä on luokitellut luottamuksellisiksi. Schengenin säännöstön osat on sisällytetty osaksi Euroopan unionia soveltamalla toimeenpanevan komitean käyttämää luokittelua, joka sitoo kaikkia jäsenvaltioita. (1) EYVL L 176, 10.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2665/99 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle. Rakenneuudistus ABB Alstom Powerilla.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0097 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2665/99 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Rakenneuudistus ABB Alstom Powerilla Viime kesäkuun 30. päivänä tehdyn fuusion seurauksena syntyneen ABB Alstom Power -yhtymän johto on ilmoittanut tekevänsä yhtymässä rakenneuudistuksen. Eräissä maissa, joissa yhtiö toimii, on jo ilmoitettu työpaikkojen lakkauttamisesta. Ovatko yhtymä tai fuusiossa yhdistyneet yhtiöt saaneet Euroopan unionilta tukea? Mikäli näin on, voisiko komissio tarkentaa, kuinka paljon tukea on annettu ja millä ehdoilla? Oliko avustuksien myöntämisen ehdoksi asetettu uusien työpaikkojen luominen? Onko komissio valmis vaatimaan avustusten takaisinmaksua? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Komissio kerää tarvittavat tiedot eri jäsenvaltioilta ja ilmoittaa tutkimustensa tuloksen mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2792/99 esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) komissiolle. Nicaraguassa toteutettavien kehitysyhteistyöhankkeiden kohdentuminen.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0208 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2792/99 esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Nicaraguassa toteutettavien kehitysyhteistyöhankkeiden kohdentuminen Eräissä EU:n jäsenmaiden Nicaraguassa rahoittamien kehitysyhteistyöhankkeiden evaluaatioissa on kiinnitetty huomiota siihen, että hankkeiden hyödynsaajina ovat köyhimpien kansalaisten lisäksi olleet hallituksen lähipiiriin kuuluvat henkilöt ja heidän omistamansa yritykset. Lisäksi hankkeita on kohdennettu nykyisen hallituksen vahvimmille kannatusalueille riippumatta siitä, onko tarve muilla alueilla ollut suurempi. Onko samankaltaisia ongelmia ilmennyt myös EU:n rahoittamissa hankkeissa Nicaraguassa ja jos on, mihin toimiin komissio on ryhtynyt näiden ongelmien poistamiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Komission Nicaraguassa toteuttamia yhteistyöhankkeita edeltää perusteellinen arviointi, jossa määritetään toiminnan ensisijaiset kohdealueet todettujen tarpeiden ja asetettujen tavoitteiden perusteella. Yhteisön avun edunsaajina on näin ollen hankkeiden edellytysten tai tavoitteiden mukaisten kohdealueiden väestö. Voidakseen taata näiden periaatteiden moitteettoman soveltamisen ja sen, että hankkeet toteutetaan sovittujen edellytysten mukaisesti, komissio käyttää keskeisissä hankkeissa apunaan eurooppalaisia asiantuntijoita, jotka hankkeen hallintoyksiköstä käsin huolehtivat yhteisön avun asianmukaisesta täytäntöönpanosta. Lisäksi komission Managuan-lähetystö avustaa toiminnan seurannassa ja auttaa osaltaan paikalla tapahtuvassa valvonnassa. Edellä selitetyn järjestelmän avulla komissio on pystynyt useaan otteeseen muuttamaan Nicaraguan hallituksen menettelytapoja varmistaakseen sen ja komission välillä allekirjoitettujen rahoitussopimusten ehtojen täydellisen noudattamisen.