ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2036/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Knorr Bremse ja EU:n rahoitus.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2036/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Knorr Bremse ja EU:n rahoitus Knorr Bremse on ilmoittanut irtisanovansa useita satoja työntekijöitä Kingswoodissa, Bristolissa (Britannia) ja siirtävänsä työn Ranskassa, Italiassa, Saksassa tai Unkarissa toimiville tehtailleen. Voiko komissio ilmoittaa, onko tämä yritys mahdollisesti hakenut taloudellista tukea, tai onko sille annettu taloudellista tukea työpaikkojen luomiseen Ranskassa, Italiassa ja Saksassa, tai maksettu tukea Tacis- ja Phare-ohjelmien kautta Unkarissa? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1821/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Ammatillista koulutusta koskevan Leonardo-ohjelman hallinnointi.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1821/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Ammatillista koulutusta koskevan Leonardo-ohjelman hallinnointi Ammatillinen koulutus on EU:n käytössä oleva strateginen ase, jolla se voi tehokkaasti torjua työttömyyttä. Eräs sen käytössä olevista välineistä on Leonardo-ohjelma, joka on ollut ikävällä tavalla keskustelun kohteena johtuen vakavista petossyytteistä, jotka kohdistuivat ammatillisesta koulutuksesta vastaavaan komission jäseneen Edith Cressoniin ja joita pidetään oikeutetusti yhtenä komission eroon johtaneista pääasiallisista syistä. Ammatillinen koulutus kuuluu Italian perustuslain 117 artiklan mukaan alueiden toimivaltaan. Näin ollen vaikuttaa siltä, että ohjelman hallinnointi, josta on tähän asti vastannut Italian opetusministeriö, ei ole tarkoituksenmukaista, tai ainakin se on ollut perustuslain vastaista. Voiko komissio näin ollen tarkistaa, 1. onko Leonardo-ohjelman hallinnointi todella ollut opetusministeriön käsissä? 2. onko opetusministeriö saanut varoja suoraan komissiolta vai työministeriön välityksellä? 3. onko opetusministeriö käyttänyt näitä varoja kokeiluhankkeisiin? 4. millaiset olivat tämän ministeriön suhteet Edith Cressoniin? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1999) Leonardo da Vinci -ohjelman hallinnoinnista vastaavat suoraan komissio ja jäsenvaltioiden kansalliset koordinointiyksiköt. Italiassa hallinnoinnista vastaa Istituto Formazione Lavoratori (ISFOL, Via Morgagni 30, 00161 Rooma). Tämän julkisen elimen toimintaa valvovat Leonardo da Vinci -ohjelman osalta työministeriö ja opetusministeriö. Näiden ministeriöiden edustajat kuuluvat ohjelman komiteaan, joka kokoontuu Brysselissä ja jonka puheenjohtajana toimii konission edustaja. Seuraavassa vastaukset arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin. 1. Opetusministeriö ei ole suoraan hallinnoinut ohjelmaa. 2. Komissio ohjaa tuen hankkeista vastaaville tahoille paitsi niissä toimissa, jotka liittyvät hajautettuihin vaihto-ohjelmiin. Komissio ohjaa niihin tarkoitetun rahoituksen kokonaisuudessaan ISFOL:lle, joka tekee sopimukset hankkeista vastaavien kansallisten tahojen kanssa. 3. Kuten kohdissa 1 ja 2 on selvitetty, ministeriöt eivät saa suoraan rahoitusta komissiolta. 4. Suhteet ovat tavanomaiset poliittiset suhteet jäsenvaltioiden ministeriöiden ja komission jäsenten välillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2315/99 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Rahallinen apu Malille ja erityisesti Itema-yhtiölle.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0096 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2315/99 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Rahallinen apu Malille ja erityisesti Itema-yhtiölle Voiko Euroopan komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille, kuinka paljon rahallista apua on tarkalleen annettu Malin hallitukselle EU:n tukemien kehitysapuohjelmien ja Lomén yleissopimusten yhteydessä viimeksi kuluneen viiden vuoden aikana? Onko varoja osoitettu suoraan tai epäsuorasti Itema-yhtiölle, jossa Malin hallituksella on huomattava osuus? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Oheisessa taulukossa on eritelty Euroopan kehitysrahastosta (EKR) ja yhteisöjen talousarviosta Malille vuodesta 1986 myönnetty rahoitus. Varoja ei ole myönnetty suoraan eikä välillisesti Itemalle. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2692/99 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE-DE) komissiolle. Käyttöoikeuden muuntaminen omistusoikeudeksi.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0193 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2692/99 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Käyttöoikeuden muuntaminen omistusoikeudeksi Yksityistäminen on järjestetty Puolassa siten, että yrityksille kuuluvia kiinteistöjä ei ole useissa tapauksissa välittömästi muunnettu yksityisomistukseen, vaan yrityksen ostajalle on myönnetty lakiin perustuva käyttöoikeus. Tästä käyttöoikeuden muuntamisesta täydeksi omistusoikeudeksi on siitä lähtien keskusteltu Puolassa useassa yhteydessä. Voiko tämä edellä mainittu keskustelu heijastua jäsenyysneuvotteluihin ja jos vastaus on myönteinen, missä muodossa? Voiko komissio joka tapauksessa antaa tietoja siitä, mikä on keskustelujen nykytilanne, sillä lopputuloksella on vaikutuksia myös Puolassa toimiville unionin yrityksille? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2000) Yhteisön säännöstö ei kata kysymystä yksityistämisen yhteydessä myönnetyn käyttöoikeuden muuntamisesta täydeksi omistusoikeudeksi. Asia ei kuulu yhteisön perustamissopimuksen 157 artiklan (aiemman 130 artiklan) eikä siten liittymisneuvottelujen piiriin. Tämän vuoksi komissio ei pysty antamaan arvoisalle parlamentin jäsenelle tietoja asiasta. Liittymisneuvotteluissa tarkasteltavan, teollisuuspolitiikkaa koskevan asiakokonaisuuden yhteydessä Euroopan unioni on kuitenkin korostanut, että on tärkeää noudattaa yhteisen teollisuuspolitiikan periaatteita, jotka perustuvat avoimiin ja kilpailukykyisiin markkinoihin. Tässä yhteydessä EU on pannut merkille Puolan lausunnon, että se aikoo panna täytäntöön perustamissopimuksen 157 artiklan ja toteuttaa yksityistämisen sekä teollisuuden rakenneuudistuksen mainittujen periaatteiden mukaisesti. Komissio seuraa neuvottelujen aikana Puolan teollisuuden yksityistämisen ja rakenneuudistuksen yleistä etenemistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2448/99 esittäjä(t): Ilkka Suominen (PPE-DE) neuvostolle. EU:n nuoriso-ohjelman ja nuorisoministerineuvoston tulevaisuus.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2448/99 esittäjä(t): Ilkka Suominen (PPE-DE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: EU:n nuoriso-ohjelman ja nuorisoministerineuvoston tulevaisuus EU:n nuoriso-ohjelman toteuttaminen on ollut yksi Suomen EU-puheenjohtajuuskauden tärkeitä tavoitteita. Nyt on kuitenkin ilmennyt, että ensi vuoden alusta käynnistettäväksi tarkoitetun nuoriso-ohjelman toteuttaminen saattaa lykkääntyä joidenkin jäsenmaiden puututtua ohjelman budjettiin. EU:n neuvoston pääsihteeri on raportissaan esittänyt epäsäännöllisesti kokoontuvien neuvostojen, kuten nuorisoministerineuvoston lakkauttamista. Nuorisoministerineuvosto on saanut aikaiseksi merkittäviä ohjelmia, joilla on tuntuvasti lisätty nuorten liikkuvuutta Euroopassa. Tämä on konkreettisesti luonut kansalaislähtöisyyttä unionin agendalle. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä, jotta EU:n nuoriso-ohjelman toteutuminen voidaan taata suunnitellussa aikataulussa? Aikooko neuvosto taata nuorisoministerineuvoston työn jatkumisen? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Nuoriso-ohjelman osalta arvoisan parlamentin jäsenen mieleen palautetaan, että perustamissopimuksen mukaisesti (251 artikla yhteispäätösmenettely) neuvostolla on kolme kuukautta aikaa hyväksyä tai hylätä Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä tekemät tarkistukset, minkä jälkeen, jos se hylkää tarkistukset, sillä on kuusi viikkoa aikaa kutsua sovittelukomitea koolle. On kuitenkin korostettava, että neuvosto toivoo tämän ohjelman hyväksymistä mahdollisimman pian ensi vuonna. Nuorisoasioita käsittelevän neuvoston tulevaisuuden osalta on syytä panna merkille, että Helsingin Eurooppa-neuvostossa käsiteltiin neuvoston työskentelyn tulevaa järjestämistä koskevaa yleistä kysymystä ja että vaikka Eurooppa-neuvosto päättikin vähentää neuvoston eri kokoonpanojen lukumäärän enintään viiteentoista, se ei tehnyt mitään lopullisia päätöksiä siitä, mitkä neuvoston kokoonpanot jatkavat kokoontumisia ja mitkä eivät. On kuitenkin tehtävä selväksi, että nuorisoalaa koskevat Euroopan tason aloitteet saavat jatkossakin niille kuuluvan sijan neuvoston asialistalla asiaa käsittelevän neuvoston kokoonpanosta riippumatta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2179/99 esittäjä(t): Per Stenmarck (PPE-DE) komissiolle. Talousarvio.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2179/99 esittäjä(t): Per Stenmarck (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Talousarvio Vuoden 2000 talousarvion suhteen on olemassa vaara, että Euroopan parlamentti ei noudata vajaa kuusi kuukautta sitten hyväksyttyä budjettikehystä. Siitä olisi vakavia seurauksia ja se merkitsisi kaikille EU:n veronmaksajille mahdollista kustannusten nousua. Neuvosto ehdottaa otsakkeen 4 lineaarista leikkaamista 10 prosentilla. Tämä osoittaa heikkoa priorisointia, josta saattaa olla kielteisiä vaikutuksia. Budjettivallan käyttäjien on yhdessä määriteltävä välttämättömät ensisijaiset tavoitteet, jotta budjettikehystä voidaan noudattaa. Onko komissio valmis esittämään neuvoston tarvitseman perustan sille, että se voi määritellä tarvittavat ensisijaiset tavoitteet talousarvion toista käsittelyä silmällä pitäen? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (4. tammikuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että rahoitusnäkymien otsakkeen 4 alle kuuluvien määrärahojen uudelleenjako ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti on periaatteessa parempi vaihtoehto kuin menojen leikkaaminen kautta linjan. Sellaisten tehtävien kuin Kosovon jälleenrakentamisen, Marokon kanssa tehtyjen kalastussopimusten, Itä-Timorin jälleenrakennustoimien ja Turkin avustamisen rahoittamiseksi olisi harkittava ennemminkin tällaista vaihtoehtoa kuin rahoitusnäkymien ylittämistä. Tähän käsitykseen perustuu komission ehdotus oikaisukirjelmäksi nro 4/2000. Otsakkeen 4 alle kuuluvien määrärahojen kohdentaminen alkuperäisestä alustavasta talousarvioesityksestä poikkeavalla tavalla perustuu tämänhetkisiin poliittisiin tavoitteisiin. Vaikka komissio esimerkiksi ehdottaa, että rahoitusta yhteisön ulkopuolisten Välimeren maiden kanssa harjoitettavalle yhteistyölle leikataan 3,5 prosenttia alustavasta talousarvioesityksestä, summa jää kuitenkin suuremmaksi kuin vuoden 1999 talousarviossa, jotta yhteisön naapurimaille ja Turkille myönnettävän tuen ensisijaisuus nimenomaan tulisi otetuksi huomioon. Oikaisukirjelmä sisältää luettelon määrärahojen suunnitellusta uudelleenjaosta perusteluineen. Komissio ehdottaa, että neuvosto asettaa ensisijaiset tavoitteensa tämän pohjalta ja ottaa huomioon myös vuoden 1999 talousarvion toteutumisen. Oikaisukirjelmä nro 4/2000 sisältää myös rahoitusehdotuksia, jotka ylittävät otsakkeen 4 ylärajan ja joihin sisältyy joustovälineen käyttö. Komission mielestä uusia tarpeita ulkoisten toimien alalla ei voida rahoittaa pelkästään kohdentamalla määrärahoja uudelleen, koska tästä kärsivät jo sovitut ohjelmat.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2450/99 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön nuoriso-toimintaohjelma.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2450/99 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Yhteisön nuoriso-toimintaohjelma Komissio teki 28. elokuuta 1998 ehdotuksen parlamentin ja neuvoston päätökseksi, jolla luotaisiin yhteisön nuoriso-toimintaohjelma ajanjaksolle 2000 B 2004 (KOM(98) 331)(1). Euroopan parlamentin 28. lokakuuta 1999 olleen toisen käsittelyn jälkeen tämä päätös toimitettiin neuvostolle toista käsittelyä varten. Ellei neuvotteluissa päästä hyväksyttävään kompromissiin, tätä ohjelmaa ei voida käynnistää suunnitelmien mukaisesti 1. tammikuuta 2000. 1. Elleivät neuvosto ja Euroopan parlamentti pääse kompromissiin, onko olemassa ohjelman korvaavaa siirtymäkauden toimintaohjelmaa vai jäävätkö nuorisojärjestöt ja nuoriso täysin ilman ohjelmaa? 2. Onko tämä mahdollinen siirtymäkauden ohjelma entisen vai uuden toimintaohjelman direktiivien mukainen? (1) EYVL C 311, 10.10.1998, s. 6. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Tässä vaiheessa neuvosto ja parlamentti eivät ole vielä päässeet lopulliseen yhteisymmärrykseen Nuoriso-ohjelmasta. Sovittelukomitean ensimmäisen kokouksen päivämääräksi on asetettu 13. tammikuuta 2000, ja Portugali toimii kokouksen puheenjohtajana. Komissio luottaa siihen, että uusi ohjelma hyväksytään. Koska sovittelu saataneen vietyä päätökseen vuoden 2000 neljän ensimmäisen kuukauden aikana, kaikki tarpeellinen on tehty ohjelman jatkuvuuden turvaamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2318/99 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Rahoitus Leader+ -ohjelmasta ja Leader+ -ohjelman lopullisten suuntaviivojen hyväksyminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2318/99 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Rahoitus Leader+ -ohjelmasta ja Leader+ -ohjelman lopullisten suuntaviivojen hyväksyminen Irlannilla on kaudella 20002006 käytettävissään entistä vähemmän rakennerahastovaroja. Siksi kysyn komissiolta, miksi se on vähentänyt Leaderin tapaisen malliohjelman varoja niin paljon? Leader on osoittanut toimivuutensa edistämällä kumppanuutta, paikallista omistusta, ammattimaista asennetta, sosiaalista integrointia sekä työllisyyttä ja paikallista taloudellista kasvua koko Irlannissa. Milloin Leader+ -ohjelman lopulliset suuntaviivat hyväksytään ja julkistetaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) Komissio on samaa mieltä siitä, että Leader I- ja II -ohjelmat ovat antaneet monille maaseutuyhteisöille mahdollisuuden kehittää ja toteuttaa yhtenäistettyjä, uutta luovia lähestymistapoja, joilla voidaan vauhdittaa maaseutualueiden paikallisen talouden kehitystä, ja tulokset ovat olleet erittäin myönteiset. Komission mielestä monet Leader I- ja II -ohjelmista saadut kokemukset voidaan nyt siirtää maaseudun kehittämiseen tähtääviin pääohjelmiin, joita jäsenvaltiot parhaillaan valmistelevat. Uusi Leader+ -aloite auttaa tukemaan osaamista ja uutta luovaa toimintaa ja täydentää pääohjelmia edistämällä yhtenäistettyjä suunnitelmia, joita paikallisella tasolla toimivat aktiiviset yhteistyökumppanit ovat laatineet ja toteuttaneet. Yhdistämällä ne voidaan edistää synergioiden luomista noudattaen yhtenäistettyä lähestymistapaa Irlannin maaseutualueiden talouden kehittämiseksi. Komissio on toimittanut Leader+ -suuntaviivoja koskevan luonnoksen mm. STAR-komitealle ja parlamentille. Lopullinen versio hyväksytään, kun STAR-komitean ja parlamentin lausunnot on saatu. Tämä ajoittuu todennäköisesti vuoden 2000 alkuun.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2139/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Keskiasteen oppilaitosten käyttökustannuksiin liittyvä mahdollinen petos.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2139/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (18. marraskuuta 1999) Aihe: Keskiasteen oppilaitosten käyttökustannuksiin liittyvä mahdollinen petos Euroopan komissio hyväksyi 14. joulukuuta 1993 Espanjan työ- ja sosiaaliministeriön esittämän toimintaohjelman, joka oli määrä toteuttaa Galiciassa ja joka koski toimia opetusalan ammatillisen koulutuksen, tutkijakoulutuksen, työpaikkakoulutuksen ja työllisyyskoulutuksen aloilla vuosina 19941999. Ohjelman kokonaiskustannukset olivat 238 707 302 ecua, joista yhteisö rahoitti 75 % ja Galician hallitus 25 % (ESR N:o 940129ES1). Galician opettajat, huolestuneina Galician hallituksen jatkuvasta julkisten oppilaitosten määrärahojen vähentämisestä samalla kun yksityisen sektorin määrärahoja vain lisättiin, havaitsivat toimintaohjelmassa käytetyn petoksellisesti yhteisön varoja, erityisesti opetusalan ammatilliseen koulutukseen liittyvissä toimissa, jotka nielivät suurimman osan näistä varoista vuosina 19981999. Kyseiseen petokseen sisältyy se, ettei Galician hallituksen sääntöjenmukaista 25 prosentin rahoitusosuutta käytetty kokonaan eikä edes osittain kyseisten opetusalan ammatillisten oppilaitosten käyttökustannusten kattamiseen, eikä niistä myöskään veloitettu todellisten kustannusten mukaisesti. Käyttökustannukset (lämmitys, sähkö, vesi jne.) veloitettiin jopa nelinkertaisina opiskelijaa kohden Euroopan sosiaalirahastosta yhteisrahoitettavista ohjelmista. Sen lisäksi että tämä on petos Euroopan komissiota kohtaan, oppilaitokset ovat menettäneet huomattavan osan opetustoimiin tarvitsemistaan varoista. Aikooko komissio tutkia näitä säännönvastaisuuksia ja vaatia Galician hallitusta täyttämään kaikki ESR:n opetusalan ammatillisen koulutuksen ohjelmien rahoitusta koskevat velvoitteensa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1999) Komissio on viimeksi tarkistanut Euroopan sosiaalirahastosta myönnettyjen varojen käyttöä Galician autonomisella alueella touko-kesäkuussa 1996 eli ennen arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamaa ajanjaksoa (19981999). Tuolloin ei ilmennyt kyseisentyyppisiä petoksia. Komissio ei ole saanut tästä asiasta Espanjan viranomaisten tiedonantoa rakennepolitiikan rahoituksen epäsäännönmukaisuuksista ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä sekä tätä alaa koskevan tiedotusjärjestelmän perustamisesta 11. heinäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1681/94(1) perusteella. Parlamentin jäsenen olisi tämän vuoksi syytä toimittaa komissiolle kaikki hallussaan olevat täsmälliset tiedot Euroopan sosiaalirahaston tuen käyttöön liittyvistä mahdollisista epäsäännönmukaisuuksista kyseisellä autonomisella alueella. Tietojen tarkastelun jälkeen voidaan mahdollisesti tehdä uusia tarkastuksia. (1) EYVL L 178, 12.7.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1616/99 esittäjä(t): Stanislaw Tillich (PPE-DE) komissiolle. Komission henkilöstö.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0052 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1616/99 esittäjä(t): Stanislaw Tillich (PPE-DE) komissiolle (7. syyskuuta 1999) Aihe: Komission henkilöstö Voiko komissio ilmoittaa parlamentille, kuinka paljon ylimääräisiä toimihenkilöitä (auxiliaires), paikallisia toimihenkilöitä ja erityisneuvonantajia se on palkannut vakituisten ja määräaikaisten virkamiesten lisäksi unionin talousarviovaroista ja millaisista summista on kyse? Voiko komissio antaa myös tarkempia tietoja ns. henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuulumattomasta henkilöstöstä, joka työskentelee esimerkiksi erillisvirastoissa, teknisen avun toimistoissa (TAO) tai kansainvälisissä järjestöissä (esim. Balkanin asioissa)? Kuinka monta virkaa on täyttämättä? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1999) Elokuun 31. päivänä 1999 komissio työllisti: >TAULUKON PAIKKA> Osaa edustustoissa toimivasta teknisen avun henkilökunnasta ei ole sisällytetty edellä mainittuihin henkilöstöresursseihin. Henkilökuntaa on noin 150 henkeä vuodessa, ja kustannukset rahoitetaan talousarvion B-osan osastosta B7-5. Erillisvirastojen henkilöstöhallinto on itsenäinen. Niiden lakisääteinen henkilökunta on noin 1 200 henkeä. Komissiolla ei tällä hetkellä ole tietoja erillisvirastoissa työskentelevän muun kuin lakisääteisen henkilökunnan määrästä. Sen selvittämiseksi kussakin 11 erillisvirastossa olisi tehtävä väliaikainen kartoitus. Seuraavassa vastaukset muihin erityiskysymyksiin: Tuoreimman syys-lokakuussa 1998 toteutetun teknistä apua koskevan tutkimuksen tulosten mukaan komissiolle työskentelevien teknisen avun toimistojen (TAO) kustannukset ovat noin 200 miljoonaa euroa. Komission mukaan teknisen avun toimistoissa vuosittain työskentelevien henkilöiden määrä oli noin 1000 henkeä. Lukuun ei kuitenkaan ole järjestelmällisesti sisällytetty toimistojen palkkaamaa avustavaa henkilöstöä (kuten sihteeristö). Lisäksi teknisen avun toimistojen tulos ilmaistaan tietyn palvelun toimittamisen muodossa (tuotto) eikä käytettyinä henkilöstöresursseina (panos). Toimistojen työllistämän henkilökunnan määrä ei ole sopimusperuste, eikä se näin ollen ole komission tiedossa. Parhaillaan viimeistellään uutta kertomusta, jossa päivitetään teknisen avun toimistoja koskevat tiedot, ja se toimitetaan budjetivallan käyttäjälle lähitulevaisuudessa. Tällä hetkellä yhteisön uudelleenrakennustoimia Kosovossa koordinoi komission työryhmä, johon kuuluu noin 35 henkeä. He ovat pääasiassa komission virkamiehiä ja paikallisia erityisviranomaisia (lakisääteistä henkilökuntaa). Työryhmän korvaa tulevaisuudessa Kosovon uudelleenrakentamisesta vastaava erillisvirasto. Talousarvion mukaiset avoimet toimet 31. elokuuta 1999: >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1537/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Kalastuskieltoa ajoverkoilla koskevan asetuksen (ETY) 1239/98 noudattaminen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0033 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1537/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Kalastuskieltoa ajoverkoilla koskevan asetuksen (ETY) 1239/98 noudattaminen 8. kesäkuuta 1998 säädetyllä asetuksella (ETY) 1239/98(1), jolla muutetaan asetusta (ETY) 0894/97, jolla vahvistetaan tietyt kalavarojen tekniset säilyttämistoimenpiteet, kielletään ajoverkkojen käyttäminen yhteisön aluksissa 1. tammikuuta 2002 lähtien. Asetuksessa sallitaan kuitenkin asteittainen luopuminen tämänkaltaisista pyyntimenetelmistä vuodesta 1998 alkaen ja 1 artiklan 3 kohdassa määritellään, että vuonna 1998 niiden alusten enimmäismäärä, joille jäsenvaltio saa myöntää luvan pitää yhtä tai useampaa ajoverkkoa tai harjoittaa niillä kalastustoimintaa, ei saa olla suurempi kuin 60 prosenttia niiden alusten määrästä, jotka kaudella 19951997 käyttivät yhtä tai useampaa ajoverkkoa. Ottaen huomioon, että käynnissä on asetuksen voimaantulon jälkeen jo toinen vuosittainen valkotonnikalan (Thunnus alalunga) kalastuskausi. Voidaanko komission mielestä näiden kahden kalastuskauden aikana tapahtunutta kehitystä pitää tyydyttävänä, ja miten komissio luonnehtisi asetuksen noudattamista asianomaisten kalastuslaivastojen piirissä? (1) EYVL L 171, 17.6.1998, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1537/99 ja E-1561/99 (8. lokakuuta 1999) Kyseiset jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) 0894/97(1) 11 a artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tiedot. Komission saamien tietojen mukaan Koillis-Atlantilla valkotonnikalan pyyntiä ajoverkoilla harjoittavien kalastusalusten määrä vuosina 19951997 ja luvan saaneiden alusten määrä vuosina 19981999 oli seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen mukaan asetuksen (ETY) 0894/97 11 artiklan 3 kohdassa säädettyä velvoitetta on noudatettu. Komissio tarkastaa jäsenvaltioiden kaudelta 19951997 toimittamat tiedot yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2847/93(2) 29 artiklan nojalla toteutettavien tarkastusten yhteydessä. (1) EYVL L 132, 23.5.1997. (2) EYVL L 261, 20.10.1993.