ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1691/98

esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) neuvostolle

(2. kesäkuuta 1998)

Aihe: Unionin itälaajentuminen ja parlamentin rooli

Unionin itälaajentuminen on screening-prosessin muodossa päässyt konkreettiseen alkuun. Parlamentin hyväksyessä laajentumisraportin neuvoston puheenjohtajavaltion edustaja antoi parlamentille lupauksen parlamentin roolin vahvistamisesta laajentumisen edetessä vuoropuhelun avulla.

Kysynkin neuvostolta, aikooko se antaa parlamentille komission laatimat raportit tiedoksi screening-prosessista ja kuinka usein.

Vastaus

(28.-29. syyskuuta 1998)

Neuvosto on tietoinen siitä, kuinka tärkeänä Euroopan parlamentti pitää laajentumisprosessia ja kysymystä parlamentin asemasta tässä prosessissa. Vahvistetun liittymistä edeltävän strategian ja erityisesti liittymiskumppanuuden perustavan puiteasetuksen parlamenttikäsittelyn yhteydessä neuvosto toi esille halukkuutensa antaa parlamentille tietoja kaikesta laajentumisprosessiin liittyvästä merkittävästä kehityksestä. Neuvoston puheenjohtaja esittää nämä tiedot kaikissa sopivissa tilaisuuksissa, kuten parlamentin täysistunnoissa ja asiaa koskevissa parlamentaarisissa valiokunnissa sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa.

Kyproksen, Unkarin, Puolan, Viron, Tsekin tasavallan ja Slovenian kanssa käytävien liittymisneuvottelujen teknisenä valmisteluna on säännöstön analyyttinen tarkastelu. Se on myös olennainen osa Romanian, Slovakian, Latvian, Liettuan ja Bulgarian kanssa käytävien liittymisneuvottelujen valmistelua. Tällä komission toteuttamalla analyyttisellä tarkastelulla on kaksi päätavoitetta: ensinnäkin selittää täsmällisesti, mikä on unionin säännöstö, jotta varmistetaan, että hakijamaat ovat täysin tietoisia velvollisuuksista, jotka niiden on hyväksyttävä tulevina jäsenvaltioina, ja toiseksi tunnistaa mahdolliset ongelmat, joita voi esiintyä säännöstön siirtämisessä osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Komissio, joka aloitti analyyttisen tarkastelun unionin säännöstön ensimmäisten lukujen osalta 27. huhtikuuta 1998, käy sitä läpi ala alalta ja keskittyy alkuvaiheessa niihin aloihin, joissa sen mielestä on todennäköisesti vähiten ongelmia. Huolimatta komission erittäin tiukasta aikataulusta analyyttisen tarkastelun ei uskota päättyvän ennen vuoden 1999 puoliväliä. Komissio antaa neuvoston asianomaisille elimille säännöllisesti tietoa tarkastelun edistymisestä.

Neuvosto pitää Euroopan parlamentin ajan tasalla laajentumisprosessista kokonaisuudessaan, tämän kuitenkaan rajoittamatta komission mahdollisuutta antaa tietoja suoraan parlamentille.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2314/98 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Borgo San Lorenzon käräjäoikeuden sulkeminen Äskettäin tehtiin päätös sulkea Borgo San Lorenzon (Firenze) käräjäoikeus. Italian hallituksen antamat uudet määräykset huomioon ottaen päätös on perusteeton, sillä kyseessä on laaja alue (yli 1127 km2), alueella on 56 000 asukasta (lain mukaan vähimmäismäärä on 50 000) eikä käräjäoikeuden sulkemista voi perustella oikeudellisten toimien lukumäärälläkään. Tämä palvelun poistaminen on aiheuttanut asukkaille paljon harmia. Voiko komissio oikeustoimien uudistamista koskevat uudet yhteisön suuntaviivat huomioon ottaen esittää kantansa asiasta, jotta päätöstä voidaan tarkistaa? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 1998) Komissio haluaa todeta arvoisalle parlamentin jäsenelle, että oikeudellisesta yhteistyöstä siviili- ja rikosasioissa on tullut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantulon jälkeen kaikkia jäsenvaltioita yhteisesti koskeva asia. Yhteistyö ei kuitenkaan mahdollista puuttua Euroopan tasolla jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksen alaan kuuluviin asioihin. Niinpä jäsenvaltiot päättävät suvereenisti tuomioistuintensa määrästä ja sijainnista alueellaan niiden itse esittämin perustein.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2121/98 esittäjä(t): Frédéric Striby (I-EDN) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Brittiläisen naudanlihan vientikiellon lakkauttaminen Euroopan komissio haluaa poistaa vientikiellon 1. elokuuta 1996 jälkeen syntyneiden nautojen lihan vienniltä. Kuinka komissio perustelee päätöstään? Pystyykö se näyttämään toteen, että britit ovat noudattaneet eläinruokintaan, naudanlihan alkuperän selvittämiseen, jakelukanavien valvontaan, kaikkien riskikudosten tuhoamiseen ja rehujauhojen hävittämiseen liittyviä sääntöjä? Ovatko riippumattomat elimet ja asiantuntijat valvoneet näytteiden todenperäisyyttä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1864/98 ja P-2121/98 (5. elokuuta 1998) Firenzessä 21. ja 22. kesäkuuta 1996 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa annettujen puheenjohtajamaan päätelmien mukaisesti komission ehdotukset naudanlihan yhtenäismarkkinoiden asteittaisesta palauttamisesta perustuvat tieteellisiin ja teknisiin ohjeisiin. Päivämäärään perustuvaa vientisuunnitelmaa koskeva ehdotus, jonka nojalla Yhdistynyt kuningaskunta voisi viedä tietystä 1. elokuuta 1996 jälkeen syntyneestä karjasta peräisin olevia luutonta lihaa ja lihavalmisteita, on laadittu tieteellisen ohjauskomiten antamien ohjeiden mukaisesti. Tietyistä BSE:hen liittyvistä kiireellisistä suojatoimenpiteistä sekä päätöksen 94/474/EY muuttamisesta ja päätöksen 96/239/EY kumoamisesta 16 päivänä maaliskuuta 1998 tehdyssä neuvoston päätöksessä 98/256/EY(1) säädetään tiukkoja valvontasäännöksiä ECHS-ohjelman (Export Certified Herd Scheme) osalta. Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto tarkasti näiden säännösten täytäntöönpanon Pohjois-Irlannin osalta 20.-22. huhtikuuta 1998. Vasta tämä tarkastuksen jälkeen komissio vahvisti 1. kesäkuuta 1998 päivämääräksi, josta alkaen vienti voi jatkua. Päivämäärään perustuvaa vientisuunnitelmaa koskevan komission ehdotuksen nojalla sovellettaisiin yhtä tiukkoja valvontatoimenpiteitä. Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto tekee yhdessä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa tarkastuksen ennen kuin komissio vahvistaa päivämäärän, josta alkaen asianomaisten tuotteiden tuonti voi jatkua. Olisi myös huomattava, että BSE-epidemian heikkeneminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa on tieteellisten odotusten mukainen. (1) EYVL L 113, 15.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2204/98

esittäjä(t): Alan Gillis (PPE) komissiolle

(10. heinäkuuta 1998)

Aihe: Bougainville

Bougainvillen saarella on saatu aikaan ainoastaan tilapäinen aselepo, ja on täysin mahdollista, että aseelliset konfliktit puhkeavat uudestaan. Voiko komissio tämän huomioon ottaen kertoa, ovatko Bougainvillen saaren asukkaat jo saaneet luvattua rahoitusta, jolla on tarkoitus turvata rauhansopimuksen jatkuminen sekä varmistaa saaren koulutusjärjestelmän ja talouselämän elvyttäminen?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(28. heinäkuuta 1998)

Sen jälkeen, kun lähes kaikki asianomaiset osapuolet allekirjoittivat Bougainvillen "pysyvää ja peruuttamatonta" aselepoa koskevan sopimuksen 30. huhtikuuta 1998, hallitus ja Papua-Uuden-Guinean avunantajat ovat tunteneet riittävästi luottamusta tilanteeseen sitoutuakseen antamaan huomattavaa tukea Bougainvillen kunnostukseen ja kehitykseen. Hätäavun antaminen sekä kunnostustoimet on jo aloitettu, mikä merkitsee sitä, että rauhaan ollaan pääsemässä. Kenties paras osotus aselevon vakaudesta on, että Bougainvillen asukkaat ovat itsekin aloittaneet talojen ja jopa teiden kunnostamista.

Yhteisö on vahvistanut kattavan Bougainvillelle annettavaa tukea koskevan paketin, joka pannaan täytäntöön eräiden jo toteutettavan teknisen avun yhteydessä koordinoitavien välineiden avulla.

Parhaillaan toteutetaan erityisesti seitsemännen Euroopan kehitysrahaston, ekologisesti kestävää metsätaloutta koskevan budjettikohdan ja Stabex-järjestelmän yhteydessä toteutettavia hankkeita, jotka oli jäädytetty turvallisuussyistä. Pelkästään Stabex-järjestelmässä on tehty maksusitoumuksia tai -suorituksia lähes 2 miljoonan ecun arvosta, ja uutta noin 5 miljoonan ecun suuruista Stabex-tukea valmistellaan parhaillaan. Siinä keskityttäneen maatalouden kunnostamiseen, erityisesti kaakaon viljelyyn, maatalouden kannalta tärkeiden teiden kunnostamiseen ja todennäköisesti ekologisesti kestävään metsätalouteen (saarella on suuri puutavaran tarve).

Lisäksi komissio on juuri päättänyt 500 000 ecun avustuksesta kansainväliselle Punaiselle Ristille. Tähän sisältyy lääkintäpakkauksien sekä rakennusmateriaalien ja -tarvikkeiden jakelua sekä vesi- ja jätevesihuollon palveluita Bougainvillen ja eräiden pienten lähisaarten terveydenhoidon tarpeisiin.

Lisäksi myös muut perinteiset avunantajat kuten Australia ja Uusi Seelanti ovat myöntäneet huomattavia varoja Bougainvillen avustamiseen.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2088/98 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Teuraseläinten hyvinvointi Teuraseläinten suojelua koskevan direktiivin 93/119/EY 13 artiklan mukaan komission piti 31. joulukuuta 1995 mennessä toimittaa sekä neuvostolle että pysyvälle eläinlääkintäkomitealle kertomus, joka perustuu eläinlääkintäalan tiedekomitean lausuntoon, sekä ehdotuksia, jotka koskevat useita teuraseläinten hyvinvointiin vaikuttavia asioita. Eläinlääkintäalan tiedekomitea julkisti yksityiskohtaisen lausuntonsa lokakuussa 1996. Komitea suositti erityisesti sitä, että teurastuksessa tulisi katkaista yhden kaulavaltimon sijasta molemmat kaulavaltimot, jotta eläin kuolisi nopeasti. Komitea määritti vähimmäisvirran, joka tarvitaan tuottamaan tehokas tainnutus kunkin eläinlajin tapauksessa. Milloin komissio aikoo toimittaa direktiivin 93/119/EY 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 13 artiklan 12 kohdan c alakohdassa edellytetyt kertomukset ja ehdotukset? Aikooko komissio sisällyttää ehdotuksiinsa vaatimuksen molempien kaulavaltimoiden katkaisemisesta ja määräyksen siitä, kuinka suuri tainnutusvirran on vähintään oltava kunkin eläinlajin tapauksessa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 1998) Komission tarkoituksena on tehdä lähitulevaisuudessa eläinlääkintäalan tiedekomitean lausunnon perusteella kaksi kertomusta, toisen neuvostolle ja toisen pysyvälle eläinlääkintäkomitealla. Nämä tehdään yhdessä erityisesti teuraseläinten tainnuttamiseen tai lopettamiseen tarkoitettujen pistoolien, kaasujen tai niiden yhdistelmien käyttöä koskevien ehdotusten kanssa. Lisäksi kertomukset ja ehdotukset koskevat tainnuttamiseen tarvittavan virran voimakkuutta ja kestoaikaa kyseessä olevien lajien osalta sekä muita tieteellisesti tunnustettuja tainnutus- tai lopetusmenettelyjä. Komission tarkoituksena on myös sisällyttää ehdotukseen vaatimus siitä, että tainnutetuista eläimistä on laskettava veret katkaisemalla molemmat kaulavaltimot tai suonet, joista ne lähtevät, nopean verenvuodon ja kuoleman varmistamiseksi. Ehdotuksessa on tarkoitus olla myös säännöksiä tainnuttamiseen käytettävästä vähimmäisvirrasta eri lajien osalta.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1536/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: PVC:n käytön kieltäminen EU:ssa Greenpeacen ja muidenkin tunnustettujen kansainvälisten järjestöjen esittämien syytösten mukaan PVC:n käyttö, erityisesti lasten leluissa, vaarantaa lasten terveyden. Tutkimukset ovat nimittäin osoittaneet, että lasten leluista tavataan erityisen korkeita määriä sekä myrkyllisiä ftaaliyhdisteitä että useita raskasmetalleja (lyijy, kadmium jne), joita käytetään PVC:n lisäaineina. Näitä aineita voi irrota muovileluista ja siirtyä pienten lasten herkkään elimistöön aiheuttaen maksa- ja munuaisvaurioita, poikkeamia suvunjatkamiseen liittyvien elinten toiminnassa, solumuutoksia, maksa-, munuais- ja verisyöpää, umpieritykseen ja hormonitoimintaan liittyviä häiriöitä. Pyytäisin saada tietää Euroopan komissiolta, onko se harkinnut mahdollisuutta ehdottaa säännöksiä, joilla kiellettäisiin PVC:n käyttäminen EU:n jäsenvaltioissa, sillä tämä aine näyttää tuovan mukanaan maanosamme lapsiin kohdistuvia vakavia vaaroja.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2032/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Yhdysvaltojen asettama tulli öljyssä säilötylle tonnikalalle Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen nro E-1201/98(1) komissio totesi, että ei voida jättää huomioimatta sitä, että öljyssä säilöttyyn tonnikalaan Yhdysvalloissa sovellettava korkeampi tulli tekee yhteisöstä kiinnostavamman markkina-alueen kolmansille maille, koska tullimaksut ovat alhaisemmat. Komissio sanoo myös, että koska Yhdysvallat noudattaa GATT-sopimukseen ja WTO:hon liittyviä tullisitoumusvelvollisuuksia, yhteisöllä ei ole WTO:n puitteissa mitään perustetta asettaa tätä tullia kiistanalaiseksi. Lopuksi se toteaa, että ongelmaa on kuitenkin mahdollista käsitellä seuraavien monenkeskisten tullineuvottelujen yhteydessä. Voiko komissio kertoa, koska seuraavat monenkeskiset tullineuvottelut käydään? Aikooko komissio ottaa näissä neuvotteluissa esille tämän ongelman., joka koskee Yhdysvaltojen öljyyn säilöttyyn tonnikalaan soveltamaa korkeampaa tullia kuin yhteisö soveltaa? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (4. elokuuta 1998) Yhteisö puoltaa uusien monenvälisten kauppaneuvottelujen aloittamista. Tällaisen neuvottelukierroksen järjestämisestä, johon yhteisö haluaisi sisällyttää myös neuvottelut tullien alennuksista, voivat kuitenkin päättää vain Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenet. Komissio toivoo, että asiasta päätettäisiin WTO:n ministerikokouksessa vuonna 1999. Kun näistä neuvotteluista on sovittu, arvoisan parlamentin jäsenen esille ottama kysymys voitaisiin sisällyttää niihin edellyttäen, että kierroksella neuvotellaan myös tullien alentamisesta. (1) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 77.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1744/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Gibraltarin tullimuodollisuudet Euroopan parlamentin brittiläisille jäsenille valitetaan säännöllisesti viivytyksistä, joita tapahtuu Gibraltarista Espanjaan matkustettaessa. Tullisyistä johtuen Gibraltaria kohdellaan unionin ulkopuolisena valtiona ja sen vuoksi asianmukaiset tullimuodollisuudet kestävät väistämättä kauemmin kuin jäsenvaltioiden välisillä rajoilla. EU:n kansalaiset ovat kuitenkin joutuneet kohtaamaan suhteettoman pitkiä viivytyksiä tällä rajalla. Millaisia mekanismeja komissiolla on käytössään tämän tilanteen seuraamiseksi? Onko komissiolla mielipidettä Britannian ja Espanjan tätä asiaa koskevien kahdenvälisten neuvottelujen tilanteesta? Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin näiden neuvottelujen helpottamiseksi? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 1998) Gibraltaria kohdellaan tulliasioiden ja välillisen verotuksen kannalta yhteisön ulkopuolisena maana vuonna 1972 tehdyn Yhdistyneen kuningaskunnan liittymisasiakirjan liitteessä I olevan 4 jakson mukaisesti. Yhteisön lainsäädännössä ei ole säännöksiä siitä, miten jäsenvaltioiden on toteutettava tullitarkastukset yhteisön tullialueelle saapuvien tai sieltä poistuvien matkustajien osalta. EY:n perustamissopimuksessa ja yhteisön johdetussa oikeudessa edellytetään ainoastaan, että jäsenvaltioiden viranomaiset toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan asianmukaisesti. Komissio ei valvo tilannetta kyseessä olevalla rajalla eikä se osallistu Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan kahdenvälisiin neuvotteluihin Espanjan ja Gibraltarin välisen matkustajaliikenteen valvonnasta tulli- ja verotusasioiden osalta. Vuonna 1996 komissio ilmoitti nostaneensa Espanjaa koskevan kanteen, koska vaikutti siltä, että Espanjan viranomaiset eivät soveltaneet kyseisellä rajanylityspaikalla asianmukaisesti yhteisön säännöksiä, jotka koskivat yhteisön tullialueelle saapuvien matkustajien mukanaan tuomien tavaroiden tullittomuutta ja verottomuutta. Kanteesta kuitenkin luovuttiin, kun Espanjan viranomaiset osoittivat toimivansa yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Jos arvoisa parlamentin jäsen voi toimittaa yksityiskohtaisia tietoja tapauksista, joissa hän katsoo, että hänen kysymyksessään mainitsemansa viivytykset olisivat vältettävissä ja että viivytykset saattavat johtua jommankumman asianomaisen jäsenvaltion viranomaisten tarkoituksellisista toimista, komissio on tietenkin valmis tarkastelemaan tapauksia ja tarpeen mukaan ottamaan asian esille kyseisten viranomaisten kanssa. Arvoisan parlamentin jäsenen toisen virkkeen osalta muistutettakoon, että jäsenvaltioiden välisillä rajoilla ei matkustajiin enää kohdistu minkäänlaista säännöllistä tullivalvontaa.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1733/98 esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) ja Honório Novo (GUE/NGL) neuvostolle (8. kesäkuuta 1998) Aihe: Ydinjätelaitoksen rakentaminen Aldeiadâvilaan (Espanja) Espanjan hallitus ehdotti äskettäin senaatille valiokunnan muodostamista tutkimaan, kannattaisiko rakentaa ydinjätelaitos Ávila de la Riberan alueelle. Aiemmin esitettyjä vastaavanlaisia hankkeita kansalaiset olivat vastustaneet voimakkaasti. Ei ole epäilystäkään, etteikö tällaisen "ydinjätehautausmaan" rakentaminen olisi erittäin vaarallinen hanke, sillä ehdotettu alue sijaitsee graniittipitoisella alueella. Lisäksi hanke merkitsisi kansalaisten terveyden ja ympäristön vaarantamista ja myös suurta uhkaa alueen talouselämälle. Hanke olisi ristiriidassa kansainvälisten säännösten kanssa, sillä paikka sijaitsee alle sadan kilometrin päässä Espanjan ja Portugalin väliseltä rajalta. Voiko neuvosto sanoa viipymättä, mikä on sen kanta asiaan? Vastaus (24. syyskuuta 1998) Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annettua neuvoston direktiiviä 85/337/ETY(1) sovelletaan laitoksiin, jotka on suunniteltu yksinomaan radioaktiivisen jätteen pysyvään varastoimiseen ja loppusijoittamiseen. Direktiivin 4 artiklan I kohdan nojalla tämän tyyppinen laitos on periaatteessa tutkittava sen ympäristövaikutusten analysoimiseksi. Lisäksi 7 artiklassa säädetään neuvottelumenettelyistä, joihin on ryhdyttävä joko sen jäsenvaltion aloitteesta, jonka alueella hanke aiotaan toteuttaa, tai toisen jäsenvaltion pyynnöstä tapauksissa, joissa hankkeella on todennäköisesti merkittäviä ympäristövaikutuksia toisen jäsenvaltion alueella. Lisäksi Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 37 artiklassa säädetään selvästi, että jokaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle, joka antaa lausuntonsa kuuden kuukauden määräajassa, yleiset tiedot missä tahansa muodossa olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevista suunnitelmista sen arvioimiseksi, aiheuttaako suunnitelman toteuttaminen veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion alueella. Neuvosto katsoo, että yhteisön lainsäädännön asianmukaisen soveltamisen pitäisi taata voimassa olevien ympäristö- ja terveysalan normien noudattamisen arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman hankkeen yhteydessä. (1) EYVL L 175, 5.7.1985, sivu 40.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1735/98 esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) neuvostolle (8. kesäkuuta 1998) Aihe: Ketkä määräävät sopimuksesta? Saksan liittovaltion tuomioistuin ja Tanskan korkein oikeus ovat, kuten tiedetään, tutkineet sitä, ovatko EY-säädökset ristiriidassa kansallisten perustuslakien kanssa, ja sitä toimivaltaa, joka EY:lle on myönnetty. Virallisesti sanotaan, että jäsenvaltioiden kansalliset parlamentit ja näin ollen niiden kansalaiset, määräävät sopimuksesta. Kuitenkin Eurooppa-neuvosto on aloitteiden tekijä ja sillä on siis vaikutusvaltaa, ellei sitten pitäisi sanoa valta, sopimukseen nähden. Kysynkin nyt: Oletetaan, että kansallinen tuomioistuin päättää, että Euroopan unionista tehty sopimus on ristiriidassa kansallisen lainsäädännön kanssa. Kummallako silloin on etusija, EU:lla vai kansallisella tuomioistuimella? Vastaus (24. syyskuuta 1998) Neuvoston tehtävänä ei ole käsitellä kansallisten tuomioistuinten oikeuskäytännön vaikutuksia. Neuvosto huomauttaa, että kumpikaan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista tuomioistuimista ei ole julistanut yhteisön lainsäädäntöä yhteensopimattomaksi kansallisten lakien kanssa. Neuvosto muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat Euroopan yhteisöjen ja Euroopan unionin perustamissopimusten ratifioimisellaan sitoutuneet noudattamaan kyseisiä sopimuksia.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2203/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Porton pikaraitiotie - tarjouskilpailumenettely Kiitän komissiota vastauksista kirjallisiin kysymyksiini P-0591 ja P-1659. Vastauksista käy ilmi, että komissio halusi kansallisten viranomaisten kanssa 15. kesäkuuta 1998 pidetyn kokouksen jälkeen päättää siitä, onko syytä aloittaa perustamissopimuksen 169 artiklan mukainen menettely. Lisäksi vastauksista käy ilmi, että hankkeen rahoittajana on Euroopan investointipankki. Komission ei pidä kuitenkaan unohtaa, että huomattavan paljon rahoitusta tulee myös yhteisön nykyisestä tukikehyksestä. Kun otetaan huomioon em. seikat ja todellinen mahdollisuus siihen, ettei asiassa kuitenkaan nosteta kannetta, kysyn komissiolta uudelleen kysymyksen, johon en ole vielä saanut vastausta: Onko komissio valmis ottamaan kantaakseen lisäkustannukset, jotka johtuvat siitä, että on syntynyt jo yli viiden kuukauden pituisia viiveitä sen vuoksi, että tarjouskilpailumenettely päätettiin keskeyttää? Mihin konkreettisiin rahoituksellisiin ja hallinnollisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden viiveiden kielteisten vaikutusten korjaamiseksi? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Komissio ymmärtää, että Porton metroa koskevan tarjouskilpailumenettelyn kolmannen vaiheen ratkaisumenettelyn keskeyttämisestä on aiheutunut haittaa. On kuitenkin huomautettava, että kyseessä on merkittävä ja monitahoinen asia, joka on analysoitava yksityiskohtaisesti, ja komission tehtävä on tutkia onko asiaan liittyviä yhteisön sääntöjä mahdollisesti rikottu. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaan komissio huolehtii siitä, että tämän sopimuksen määräyksiä sekä toimielinten sen nojalla antamia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan. Tätä tehtävää hoitaessaan komissio voi käynnistää EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevan menettelyn. Lisäksi komissiolla on erityinen velvollisuus puuttua asiaan tällaisessa tilanteessa, jossa tarjouskilpailun ratkaisumenettelystä tehdyn valituksen lisäksi on kyseessä myös yhteisön antama rahoitus. Portugalissa pidettiin 16. kesäkuuta 1998 kahdenvälinen kokous, jossa tätä asiaa käsiteltiin Portugalin viranomaisten kanssa. Kokouksessa saatujen tietojen perusteella komissio on päättänyt lopettaa asian käsittelyn todettuaan, että yhteisön lainsäädäntöä ei ole rikottu.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1029/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Tietokonepäätteellä työskenteleviä työntekijöitä koskeva EU:n lainsäädäntö Päätetyöskentelyn kielteiset vaikutukset terveyteen ovat yleisesti tiedossa. Onko yhteisön lainsäädännössä määräystä tämän alan työntekijöille maksettavasta ylimääräisestä korvauksesta ja onko olemassa määräystä näiden työntekijöiden mahdollisuudesta saada esimerkiksi ylimääräisiä lomia? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (13. toukokuuta 1998) Yhteisön lainsäädännössä ei ole mitään säännöstä korvauksen maksamisesta tai ylimääräisen loman myöntämisestä näyttöpäätetyötä tekeville työntekijöille. Tällaiset toimenpiteet kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näyttöpäätetyötä koskevassa direktiivissä 90/270/ETY(1) sen sijaan säädetään, että työnantajan on suunniteltava työntekijän toiminta siten, että tauot tai toiminnan muutokset keskeyttävät päivittäisen näyttöpäätetyön säännöllisin väliajoin ja vähentävät näyttöpäätetyön aiheuttamaa kuormitusta. (1) EYVL L 156, 21.6.1990.