KIRJALLINEN KYSYMYS P-0601/03 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Maitoalan yhteinen markkinajärjestely (YMJ) ja Portugalia koskeva lisämaksu.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0219 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0601/03 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (25. helmikuuta 2003) Aihe: Maitoalan yhteinen markkinajärjestely (YMJ) ja Portugalia koskeva lisämaksu Meneillään oleva maidon markkinointivuosi päättyy maaliskuussa. Tuolloin lähes 20 000 portugalilaista maidontuottajaa saattaa joutua maksamaan sakkoja ylitettyään oman tuotantokiintiönsä. Näyttää siltä, että Portugalin maitokiintiö ylittyy 40 00050 000 tonnilla, jolloin sakon suuruus olisi 37 senttiä/litra, yhteensä 15 miljoonaa euroa. Portugalissa alalla tehtyjen arvioiden mukaan ja ottaen huomioon monien tuottajien huomattavat velat sakon täytäntöönpanon seurauksena tuottajien määrä voi jo pelkästään Entre o Douro e Minhon alueella laskea 30 prosentilla. Tässä yhteydessä on myös todettava, että viimeisen kymmenen vuoden, markkinointivuosien 19911992 ja 20012002 välisenä aikana, markkinoilta on poistunut 78 prosenttia tuottajista, yhteensä 75 000 tuottajaa, joista 20 000 vuosien 19992002 välisenä aikana. Suurin osa kyseisistä tuottajista oli sisämaan alueiden tai erityisistä vaikeuksista kärsivien alueiden kuten vuoristoalueiden pieniä ja keskisuuria tuottajia. Tilanne johtuu ennen kaikkea Portugalin maidontuotannon tehostamisesta, keskittämisestä ja vertikaalistamisesta. Myös hintapolitiikka, pienten tuottajien kiintiöiden takaisinosto, maattomien kiintiöiden siirrot sekä lypsyhuoneiden, noutopisteiden ja reservien hallinnoinnin poistaminen ovat aiheuttaneet vaikeuksia monilla EU:n alueilla. Agenda 2000:ssa olevassa yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksessa ei kuitenkaan oteta huomioon edellä mainittuja seikkoja. Kyseisessä uudistuksessa määritetään Portugalille epäoikeudenmukainen kiintiö, joka perustuu vanhentuneisiin tuotantoa ja tuottavuutta koskeviin tietoihin ja jossa ei oteta huomioon tiettyjä seikkoja, kuten tilojen määrää sekä alan omavaraisuutta ja sen merkitystä köyhimmillä alueilla. Uudistuksella pyrittiin alentamaan maataloushintoja korvaamalla ne osittain suorilla tuilla (lähes 80 prosenttisesti), joiden pääasiallisen perustan muodostavat kansalliset tuet. Kyseisissä tuissa otetaan huomioon ainoastaan kunkin maan tuotannon määrä ilman, että asiaa tarkasteltaisiin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden näkökulmasta. Lisäksi käytetystä laskutavasta kuuluisasta virtuaalilehmä-laskutavasta kärsivät alhaisen tuotannon maat ja maanviljelijät. - Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä huomioidakseen Portugalin maatalouden erityisaseman sekä välttääkseen lisämaksujen aiheuttamat, erityisesti köyhille alueille kohdistuvat merkittävät sosio-ekonomiset vaikutukset? Eikö komissio ole sitä mieltä, että Portugalin kiintiötä tulisi nostaa, jotta se heijastaisi tämänhetkisen vuosituotannon tason lisäksi myös omavaraisuuden astetta sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta? - Eikö komissio ole sitä mieltä, että ehdotettu väliarviointi auttaa ainoastaan korostamaan alan tämänhetkisiä suuntauksia? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen tasapainoisen maidontuotannon koko EU:n mukaan lukien sisämaa- ja vuoristoalueet alueella, minkä tavoitteena on säilyttää tiivis, pienten ja keskisuurten tilojen verkko? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2003) Komissio on eri mieltä seikoista, jotka parlamentin jäsen tuo esille Portugalin maidontuotantoa koskevassa kysymyksessään. Syyt tähän ovat seuraavat: - Kiintiöiden taso määriteltiin alun perin tuottajille vahvistettujen viitemäärien eikä kulutuksen perusteella. Tämän vuoksi Portugali sai vuonna 1986 myönnetyn luvan perusteella aloittaa kiintiöjärjestelmän soveltamisen vasta vuonna 1992. Lisäksi liittymishetkellä vahvistettiin vahvistettiin noin 160 prosentin tuotantokiintiö. Vuodesta 1986 Portugalin maidontuotanto on jatkuvasti kasvanut, ja se saavutti ja ylitti kiintiön markkinointivuonna 19992000. - Vaikka kulutus pitäisikin ottaa huomioon kiintiötä vahvistettaessa, tämä peruste ei päde Portugaliin. Voin interventio-ostoista on tullut pysyvä järjestely, ja hinnat ylittävät tuotantohinnan 5 prosentilla, mikä osoittaa, että Portugalin maitoalalla on rakenteellista ylituotantoa. - Pienten maidontuottajien katoaminen Portugalista ei ole sattumaa, vaan sitä on kannustettu ja rahoitettu yhteisön varoista ja kansallisista varoista rakenneuudistuksen toteuttamiseksi alalla. Maidontuottajien määrä vähenee kaikissa jäsenvaltioissa; myös tuottavuus kasvaa kaikkialla. - Maitokiintiöt otettiin käyttöön ensisijaisesti maidon tarjonnan rajoittamiseksi ja riittävien tuotantohintojen takaamiseksi. Tässä suhteessa ne ovat asianmukaisesti sovellettuina osoittautuneet erittäin tehokkaaksi välineeksi kaikkialla. - Agenda 2000 -toimintaohjelmasta päätettäessä Portugalin kiintiö ei ollut ylittynyt vielä kertaakaan, joten yleissääntöä koskevien poikkeusten suunnitteluun ei ollut aihetta. Ohjelman lopullisessa tekstissä ei myöskään enää mainita virtuaalilehmää. Parhaillaan pohdittavana olevan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen myötä Portugalille myönnetään samat kohtuulliset kiintiökorotukset kuin muillekin jäsenvaltioille, joista monilla on perustellut syyt lisätä maidontuotantoa. Näiden seikkojen perusteella komission vastaus on seuraavanlainen: - Komissio ei voi ehdottaa maksuosuuden suorittamista koskevaa poikkeusta Portugalin eikä muidenkaan jäsenvaltioiden osalta, koska se johtaisi hintojen romahtamiseen ja vääristäisi kilpailutilannetta niiden tuottajien kannalta, jotka ovat noudattaneet kiintiöitään. - Parhaillaan käsiteltävä uudistusehdotus ei periaatteessa muuta tukiedellytyksiä: kiintiöitä ei edelleenkään voi siirtää jäsenvaltiosta toiseen ja kansalliset viranomaiset vastaavat niiden alue- ja tuottajakohtaisesta myöntämisestä yhteisön lainsäädännössä vahvistettujen yleisten perusteiden pohjalta.