ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4132/97 komissiolle esittäjä(t): Reimer Böge (PPE) (21. tammikuuta 1998)

Aihe: Itämeren kalastuspolitiikka

Voiko komissio ilmoittaa, mitä Itämeren kalastuspolitiikkaa koskevia sopimuksia on olemassa EU:n tai EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n kumppanien välillä?

Tietääkö komissio sen lisäksi, onko olemassa yksityistaloudellisia EU:n laivaston osien tekemiä sopimuksia Itämeren alueen kolmansien maiden vesien käytöstä?

Mitä mieltä komissio on jäsenyyttä edeltävään strategiaan liittyen Itämeren rantavaltioiden integraatiosta tai kalastussopimusten tekemisestä Baltian maiden, Puolan ja Venäjän kanssa?

Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1998)

Yhteisö teki vuonna 1996 uudet kalastussopimukset Viron, Latvian ja Liettuan kanssa. Nämä uudet sopimukset korvasivat yhteisön, Ruotsin ja Suomen aikaisemmin tekemät, voimassa olevat sopimukset. Yhteisö neuvottelee parhaillaan samankaltaisten sopimusten tekemisestä Puolan ja Venäjän federaation kanssa. Näiden neuvottelujen päättymiseen asti yhteisö hallinnoi Ruotsin ja Suomen näiden valtioiden kanssa ennen yhteisön laajentumista tekemiä sopimuksia vuoden 1994 liittymisasiakirjan mukaisesti. Kiintiöiden vaihtoa koskevat kalastussopimukset on tehty näiden sopimusten pohjalta kunkin viiden valtion kanssa vuosiksi 1996, 1997 ja 1998.

Edellä mainittujen kalastussopimusten lisäksi on sovittu yksityisistä järjestelyistä. Kansainvälisen Itämeren kalastuskomission (IBSFC) osapuolet ovat sopineet (kalastusta koskeva sääntö 2.1), että näiden yksityisten järjestelyjen mukaisesti kalastavilla aluksilla on oltava lippuvaltion ja sen valtion, jossa kalastusta harjoitetaan, viranomaisten tiettyä kalastustoimintaa varten myöntämä erityislupa. Seurannan vuoksi luvan myöntävä osapuoli, jonka vesialueilla kalastusta suoritetaan, toimittaa lisäksi ennen kalastustoiminnan aloittamista IBSFC:n sihteeristölle yksityiskohtaiset tiedot kalalajeista, määristä, ajankohdasta ja alusten nimistä. IBSFC välittää nämä tiedot edelleen muille osapuolille.

Komissio on vakuuttunut siitä, että tällainen alueellinen ja kahdenvälinen yhteistyö edistää yleistä taloudellista yhdentymistä ja että se vaikuttaa myönteisesti tuleviin laajentumisneuvotteluihin.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4203/97 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Agenda 2000 ja tavoite 1: investoinnit 1993 - 1997 Aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaava pääjohtaja Eneko Landáburu arveli marraskuun lopussa lehdistölle, että yksityistä Euroopan aluetta, muun muassa Valencia (Espanja), tulee menettämään tavoite 1 -luokituksensa komission ehdotusten mukaisesti, joiden tarkoituksena on vähentää rakennerahaston varoja ennen uusien maiden liittymistä unioniin. Landáburu perusti arvionsa komission käytössä oleviin alustaviin tietoihin. Valencian tapauksessa Eurostatin viralliset tilastot osoittavat kuitenkin, että vuonna 1993 kyseisen autonomisen maakunnan BKT oli 74,9 prosenttia yhteisön keskiarvosta ja vuonna 1994 vielä alhaisempi, nimittäin 73,6 prosenttia. Tavoite 1 -luokituksen rajana on 75 prosenttia, mikä ei viittaa siihen, että Valencia ei lähitulevaisuudessa enää täyttäisi objektiivisia edellytyksiä. Jos BKT:een laskuperusteena käytetään alueiden keskimääräistä tuloa vuosina 1993 - 1997, on tärkeää tuntea kyseisten alueiden makrotaloudelliset tiedot tarkastelujakson jokaisen vuoden osalta. Kuinka paljon seuraavilla alueilla toteutettiin investointeja Euroopan aluekehitysrahaston tavoitteelle 1 varatuista varoista vuosina 1993, 1994, 1995, 1996 ja 1997? - Anatolia, Makedonia, Thessalia, Kreeta, Peloponnes, Keski-Kreikka, Epeiros, Attika, Joonian saaret, Akhaïa, Stereá Ellas (Kreikka) - Hainaut (Belgia) - Thüringen, Brandenburg, Itä-Berliini, Sachsen-Anhalt, Sachsen, Münster (Saksa) - Galicia, Extremadura, Kastilia La Mancha, Kastilia León, Ceuta y Melilla, Valencia, Asturias, Andalusia, Kanariansaaret, Murcia (Espanja) - Valenciennes, Avesnes, Douai, Korsika, merentakaiset departementit (Ranska) - Ulster, Connauaught, Leinster (Irlanti) - Molise, Apulia, Sisilia, Basilicata, Sardinia, Calabria, Campánia (Italia) - Flevoland (Alankomaat) - Burgenland (Itävalta) - Pohjois-Portugali, Alentejo, Algarve, Lisboa, Vale do Tejo, Centro (Portugali) - Enterprise Islands, Highlands, Merseyside, Pohjois-Irlanti (Yhdistynyt kuningaskunta) Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4202/97 ja E-4203/97 (26. helmikuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4017/97 komissiolle esittäjä(t): Niels Sindal (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Salamatkustajat (liikenne) Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, kun on kyse salamatkustajien kohteluun Euroopan laivaliikenteessä liittyvistä ongelmista? Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 1998) Komissio on perehtynyt salamatkustajia koskeviin ongelmiin sekä merikuljetuksia koskevan politiikan että nykyään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvien kysymysten yhteydessä. Koska neuvosto ei ole vahvistanut ehdotusta jäsenvaltioiden ulkorajoilla tapahtuvia henkilötarkastuksia koskevaksi yleissopimukseksi ((EYVL C 128, 9.5.1994. )), ei tältä osin ole olemassa sitovaa lainsäädäntöä. Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen ulkorajojen ylittämistä koskevat kysymykset sisällytetään ensimmäiseen pilariin. Niistä määrätään erityisesti 73 j artiklan 2 kohdan a alakohdassa, joka koskee niitä vaatimuksia ja menettelyjä, joita jäsenvaltioiden on noudatettava ulkorajoilla tapahtuvissa henkilötarkastuksissa. Täsmennettäköön kuitenkin, että Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen neuvosto säätää tätä alaa koskevista kysymyksistä viisi vuotta kestävän siirtymäkauden aikana yksimielisesti komission ehdotuksen perusteella tai jonkin jäsenvaltion aloitteesta, Euroopan parlamenttia kuultuaan. Ratkaisuissa on myös pyrittävä yhdenmukaisuuteen ja yhteensopivuuteen kansainvälisen merioikeuden kanssa. Laivojen salamatkustajista on olemassa kansainvälisiä säädöksiä. Italia onkin jättänyt Kansainväliselle merenkulkujärjestölle luonnoksen säädöstekstiksi, jonka tarkoituksena on estää meriteitse tapahtuva laiton maahanmuutto. Komissio osallistuu kyseisen järjestön toimintaan.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4096/97 komissiolle esittäjä(t): Peter Truscott (PSE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Hertfordshiren rahoitus vuosina 1994-1997: MEDIA II ja ystävyyskaupunkirahastot Voiko komissio kertoa, kuinka paljon rahoitusta Hertfordshire on saanut MEDIA II -ohjelmasta sekä ystävyyskaupunkirahastoista vuosina 1994, 1995, 1996 ja 1997? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Koska MEDIA II -ohjelma käynnistettiin 1. tammikuuta 1996, ei tukea ole myönnetty ennen sitä. Vuonna 1996 yksikään Hertfordshiressä sijaitseva yhtiö ei saanut MEDIA-tukea. Vuonna 1997 Radlettissä toimiva ¨Arrow Film Distributors Ltd¨ -yhtiö sai tukea 25 000 ecua. Hertfordshire sai komission avustusta ystävyyskaupunkirahastoista (budjettikohta A3021) vuosina 1994 (5 898 ecua), 1995 (5 427 ecua), 1996 (14 201 ecua) ja 1997 (11 036 ecua).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4045/97 komissiolle esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE), Marjo Matikainen-Kallström (PPE) ja Jyrki Otila (PPE) (14. tammikuuta 1998)

Aihe: Ehec-bakteeri ja nautojen teurastus

Suomen naudoissa havaittu Ehec-bakteeri on aiheuttanut nautojen teurastustarpeen taudin leviämisen estämiseksi. Teurastus onkin todella aiheellista, koska ihmisiä on kuollut ja osa sairastaa ns. vuotavaa vatsatautia.

Haluamme kysyä, miten Euroopan komissio aikoo varmistua siitä, että ns. sairasta lihaa ei käytetä ihmis- ja eläinravinnoksi? Teurastuksesta aiheutuu valtavat taloudelliset menetykset maanviljelijöille; miten komissio aikoo kompensoida maanviljelijöiden menetykset?

Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 1998)

Terveyttä koskevista ongelmista yhteisön sisäisessä tuoreen lihan kaupassa annetun direktiivin 64/433/ETY (¨tuorelihadirektiivin¨) säännöt ohjaavat tuoreen lihan tuotantoa ja kaupan pitämistä. Direktiivi on konsolidoitu kolmansista maista yhteisöön tuotavien eläinten eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista ja direktiivien 89/662/ETY, 90/425/ETY ja 90/675/ETY muuttamisesta annetulla direktiivillä 91/496/ETY ((EYVL L 268, 24.9.1991. )) ja sitä on muutettu tuoreen lihan tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevan direktiivin muuttamisesta annetulla direktiivillä 95/23/EY ((EYVL L 243, 11.10.1995. )). Näiden säännösten mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että virkaeläinlääkäri julistaa taudin saastuttaman tai tartuttaman lihan ihmisravinnoksi kelpaamattomaksi. Tällöin kyseinen liha ei pääse ihmisten ravintoketjuun. Jos liha renderoidaan ja käytetään rehuna, se on käsiteltävä siten, että taudin tarttuminen tai leviäminen on mahdotonta.

Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön mahdollisesta rahoitusosuudesta annetaan tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyssä neuvoston päätöksessä 90/424/ETY ((EYVL L 224, 18.8.1990. )) (yleisesti tunnettu ¨eläinlääkintäalan rahastona¨).

Päätöksen 90/424/ETY III osaston 2 luvun (29, 32 ja 33 artiklan) perusteella yhteisön rahoitusta voidaan ensinnäkin myöntää zoonoosien kansallisiin tarkastussuunnitelmiin. Eheciä koskevaa suunnitelmaa ei vielä ole hyväksytty.

Päätöksen 90/424/ETY 4 artiklan 3 kohdassa säädetään lisäksi hätäavusta siinä tapauksessa, että puhkeaa jokin tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi 17 päivänä joulukuuta 1992 annetussa direktiivissä 92/117/ETY ((EYVL L 62, 15.3.1993. )) tarkoitettu zoonoosi, jos taudin puhkeaminen muodostaa välittömän vaaran kansanterveydelle. Tällä perusteella ei tähän mennessä ole myönnetty rahoitusta.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4175/97 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Koheesiopolitiikka ja kulttuuri Voiko komissio kertoa ohjelmakaudella 1989-1993 toteutetuista sekä kuluvan ohjelmakauden (1994-1999) aikana toteutettavista yhteisön rahoitusta saavista, EAKR:n asetuksen 10 artiklan mukaisista kulttuurialan pilottihankkeista, sekä ilmoittaa, mihin maahan ne kohdistuivat, minkä alueellisen tavoitteen piiriin hankkeet kuuluivat ja mitkä olivat hankkeiden toimeenpanon kokonaiskustannukset sekä yhteisön rahoitusosuus? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 1998) Alueiden välisen kulttuuriyhteistyön pilottihankkeet käynnistettiin ensimmäisen kerran Euroopan aluekehitysrahastoa koskevan asetuksen ((EYVL L 193, 31.7.1993. )) 10 artiklan periaatteiden mukaan kaudeksi 1994-1999. Alueiden välisen kulttuuriyhteistyön pilottihankkeiden tärkein peruste oli se, on usein merkittävää kulttuuriperintöä, jota joskus hyödynnetään vajavaisesti. Tilanne voisi parantua verkostoimalla alueelliset yhteisöt, jolloin tavoitteena olisi oppiminen, taitotiedon siirto ja alueen taloudellinen kehitys lähtökohtana alueen kulttuuriperintö. Alueiden välisen kulttuuriyhteistyön pilottitoimet kuuluvat koheesiopolitiikkaan. Virallisessa lehdessä julkaistiin tarjouspyyntö (N:o 95/C 253/11) syyskuussa 1995 ((EYVL C 253, 29.9.1995. )). Komissio valitsi 32 hanketta 265 ehdotuksen joukosta. Yhteistyöverkostoihin oli kuuluttava paikallisten tai alueellisten yhteisöjen kumppaneita vähintään kolmelta ja enintään kuudelta alueelta vähintään kolmesta jäsenvaltiosta. Verkostoon osallistuneet tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 kohdealueet eivät saaneet olla vähemmistönä suhteessa osallistujien kokonaismäärään. Tähän pilottitoimeen on varattu 15 miljoonaa ecua, ja yhteisön yhteisrahoituksen osuus on enintään 600 000 ecua hanketta kohti. Hyväksyttyjen hankkeiden yhteistyöaiheet koskevat esimerkiksi kulttuuriperinnön arvon korottamista, taitotiedon siirtoa entisöintiä varten, kulttuuriväylien luomista ja uuden tietotekniikan käyttämistä virtuaalimuseon luomiseksi. Alueiden välisen kulttuuriyhteistyön pilottihankkeet jakautuvat seuraavasti verkostojen vetäjien maantieteellisen sijainnin perusteella: >TABLE> Alueiden välisen kulttuuriyhteistyön yhteydessä aloitettiin 32 pilottihanketta 1. tammikuuta 1997 kahden vuoden kaudeksi. Komission aloitteesta luotiin Internet-sivusto, jossa on luettelo 32 pilottihankkeesta, yhteistyön aihepiirit, verkostojen kumppanit sekä tärkeimmät talousarviotiedot. Sivuston osoite on http:\\www.aeidl.be\art10\.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4077/97 komissiolle esittäjä(t): Guido Podestà (UPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: ¨Performance bond¨ -takuujärjestelmän edistäminen Euroopan unionissa Vastauksena täysistunnossa 21. lokakuuta esittämääni Tappinin mietintöä koskevaan suulliseen kysymykseen julkisista tarjouskilpailuista Mario Monti ilmaisi komission nimissä myönteisen mielipiteensä uusien takuumuotojen ottamisesta käyttöön tarjouskilpailuiden asianmukaisen toteuttamisen varmistamiseksi mukaanlukien ¨performance bond¨, mutta hän korosti myös tarvetta taata pk-yritysten edut. Aikooko komissio toteuttaa tutkimuksia tällaisten takuumuotojen toteuttamiskelpoisuudesta ja toteuttamistavasta ja jos aikoo, koska? Jos komissio ei katso mainittuja syventäviä tutkimuksia aiheellisiksi, niin miksi? Mikäli komissio kuitenkin käynnistää mainitut tutkimukset, tuleeko se laatimaan ehdotuksen yhteisön lainsäädännöksi tällaisista julkisten tarjouskilpailujen takuujärjestelmistä, ja millä todennäköisellä aikataululla tämä voisi toteutua? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1998) Vastauksena kysymykseen, jonka arvoisa jäsen esitti käsiteltäessä Tappinin mietintöä julkisia hankintoja koskevasta vihreästä kirjasta ((Asiak. KOM (96) 583 lopullinen. )), komissio totesi, että toimitustakausjärjestelmä voi olla erittäin tärkeä pyrittäessä helpottamaan julkisten hankintojen avaamista rakennusalalla. Komission vuonna 1996 laatima tutkimus yhtenäismarkkinaohjelman vaikutuksesta ja tehokkuudesta ((Asiak. KOM (96) 520 lopullinen. )) osoitti, että tämän alan julkiset hankinnat eivät ole vielä merkittävästi avautuneet. Komissio on varma siitä, että tämä johtuu pääasiassa aidon kilpailun puuttumisesta ja on sen vuoksi tyytyväinen kaikkiin kilpailua edistäviin toimenpiteisiin. Komissio on tehnyt aloitteita, kuten Euroopan standardointikomitealle (CEN) ja Euroopan sähkötekniselle standardointikomitealle (Cenelec) annettu tehtävä kelpuuttamisstandardin laatimiseksi, mutta sen lisäksi tarvitaan varmasti aloitteita myös yksityissektorilta. Toimitustakausjärjestelmän kehittäminen näyttäisi olevan lupaava esimerkki tällaisesta aloitteesta. Komissio seuraa aloitteiden etenemistä tiiviisti, mutta katsoo, ettei sen puuttumista tarvita tällä hetkellä. Se aikoo kuitenkin seurata tämän ja muiden aloitteiden etenemistä kiinteästi. Jos käy ilmi, että komission osallistuminen edistäisi aloitteiden onnistumista, komissio tekee saatavilla olevien tietojen perusteella tarvittavat päätökset.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3937/97 komissiolle esittäjä(t): Gordon Adam (PSE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Ison-Britannian jääkiekkoliiton (BIHA:n) ja kansainvälisen jääkiekkoliiton (LIHF:n) asettamat rajoitukset pelaajien siirroille Ison-Britannian jääkiekkoliitto, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan jääkiekkoilun kattojärjestö, on määrännyt kansainvälisen jääkiekkoliiton - jonka jäsen se on - valtuuttamana maksuja niiden pelaajien rekisteröinnistä, jotka ovat muista kuin Yhdistyneen kuningaskunnan jääkiekkoseuroista. Näitä maksuja peritään niiden maksujen lisäksi, joita on maksettava Yhdistyneen kuningaskunnan pelaajien rekisteröinnistä. Muista kuin Euroopan unionin maista tulevien pelaajien maksua on korotettu sen mukaan, missä maassa heidät on ensin rekisteröity. BIHA vaatii myös kansainvälistä siirtokorttimaksua (ITC), jonka suuruus vaihtelee pelaajan alkuperämaassa perityn maksun mukaan. Onko nämä maksut Rooman sopimuksen mukaisia, sillä ne rajoittavat muista Euroopan unionin maista peräisin olevia nuoria pelaamasta harrastelija- ja ammattijääkiekkoa Yhdistyneessä kuningaskunnassa? Vaikuttaako Bosmanin tapaus muihin urheilulajeihin kuin jalkapalloon, erityisesti jääkiekkoon? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3937/97 ja E-3950/97 (30. tammikuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella komissio katsoo, että kun Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva jääkiekkoseura värvää jääkiekkoilijoita, jotka eivät ole Yhdistyneen kuningaskunnan jääkiekkoliiton jäseniä, erikoismaksujen määrääminen näille pelaajille on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen vastaista syrjintää. Jos kyseiset jääkiekkoilijat haluavat harjoittaa jääkiekkoa ammattinaan, estävät siirto- ja rekisteröintimaksut Bosmanin asiaa koskevan tuomion mukaisesti työntekijöiden vapaan liikkuvuuden, jolloin ne ovat suoraan ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 48 artiklan kanssa. Lisäksi, jos Euroopan työntekijän perheenjäsen tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuva Euroopan kansalainen pelaa jääkiekkoa harrastusmielessä, muille kuin oman maan pelaajille määrättävät maksut ovat Euroopan kansalaisten syrjintää ja ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa. Lopuksi komissio haluaa vahvistaa, että Bosmanin asiassa annettu tuomio ei koske ainoastaan ammattimaista jalkapalloa, vaan kaikkea ammattimaista tai puoliammattimaista urheilutoimintaa.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4021/97 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Terveydelle vaarallisia elintarvikkeita myydään valintamyymälöissä Kuluttajasuojajärjestöjen tekemien tuoreiden tutkimusten mukaan ja myös toimivaltaisten, elintarvikkeiden laatua Kreikassa valvovien valtion yksiköiden antamien lausuntojen perusteella ilmenee, että sellaisten elintarvikkeiden myynti, joihin on lisätty asiaankuulumattomia aineita tai jotka ovat mätiä tai saastuneita, ja jotka edustavat koko elintarviketuotteiden kirjoa juomavedestä oliiviöljyyn ja lihaan, leikkeleisiin ja pakattuihin tuotteisiin, aiheuttaa välittömän kansanterveyttä koskevan ongelman. Ongelmaa kasvattaa se, että vastuu elintarvikkeista jakautuu 8 ministeriöön ja noin 50:lle osastolle, eikä vielä ole luotu yhteistä elintarvikevalvontavirastoa. Komissiolta kysytään, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa varmistaakseen, että Kreikka noudattaa elintarvikkeita koskevaa yhteisön lainsäädäntöä, ja taatakseen Kreikan kansalaisille oikeuden terveyteen. Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 1998) Virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta annetussa direktiivissä 89/397/ETY ((EYVL L 186, 30.6.1989. )) velvoitetaan jäsenvaltiot tarkastamaan ja valvomaan elintarvikkeita sopivissa vaiheissa tuotannosta jakeluun ja kaupankäyntiin. Tässä direktiivissä valvonnan käsitteeseen sisältyvät elintarvikealan yritysten tarkastusten lisäksi myös elintarvikkeiden näytteenotto, tutkimus ja analysointi sen varmistamiseksi, että elintarvikkeiden tarjonta eurooppalaisille kuluttajille täyttää kansalliset ja yhteisön elintarvikelainsäädännön vaatimukset. Virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä annetun direktiivin 93/99/ETY ((EYVL L 290, 24.11.1993. )) 5 artiklassa velvoitetaan komissio tarkastamaan ja arvioimaan jäsenvaltioiden viranomaisten soveltamien virallisen elintarvikkeiden tarkastuksen järjestelmien vastaavuutta ja tehokkuutta. Tätä tarkoitusta varten komissio teki ensimmäisen matkan Kreikkaan ja muihin jäsenvaltioihin vuosina 1996 - 1997. Kreikkaan tehty matka osoitti, että Kreikan viranomaisten välisen viestinnän ja yhteistyön parantaminen lisäisi elintarvikkeiden virallisen valvontajärjestelmän yleistä tehokkuutta. Tämä ja muita seikkoja esitettiin Kreikan viranomaisille komission arviointiraportissa. Vuodeksi 1998 on suunniteltu uusia matkoja Kreikkaan ja muihin jäsenvaltioihin tapahtuneen kehityksen arvioimiseksi.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3894/97 komissiolle esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Komission toimeksiantamien erityistutkimusten edistäminen Erityistutkimusten toteuttaminen on yksi tärkeimmistä tekijöistä, joiden tuloksiin tietyt yhteisön politiikat perustavat oman toimintansa. Näiden tutkimusten laatiminen kuuluu monissa tapauksissa tiettyjen valintakriteerien pohjalta valituille komission ulkopuolisille laitoksille tai ryhmille. Tietämättömyys näiden tutkimusten laadinnasta voi olla syy siihen, että niin yritykset kuin yksityisetkään eivät voi hyötyä niiden tuloksista. Tämän vuoksi olisi toivottavaa, että saatavilla olisi opaskirja, joka käsittelee komission toimeksiantamia tutkimuksia ja niiden saatavuutta. Voiko komissio kertoa, millä kriteereillä konkreettisia aiheita koskevat tutkimukset annetaan toimeksi komission ulkopuolisille laitoksille tai henkilöille? Kuka hyötyy näiden tutkimusten tuloksista? Katsooko komissio, että olisi asianmukaista keskittää näiden tutkimusten toimeenpano, valvonta ja saatavuus EU:n alaiseen, yhteisön tutkimusta käsittelevään instituuttiin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen korostaa aivan oikein, että monet tutkimukset suoritetaan komission ulkopuolella. Tämä johtuu ennen kaikkea ulkopuolisen asiantuntemuksen tarpeesta käsiteltäessä tiettyjä, komissiolta puuttuvaa korkean tason teknistä tai tieteellistä pätevyyttä vaativia aiheita. Komission toteuttamista tutkimuksista ei tähän mennessä ole laadittu luetteloa, mutta ADAM-tietokantaan sisällytettiin syyskuussa 1997 joitakin tietoja komission tutkimuksista. Tähän tietokantaan voivat tutustua Europa-palvelimen kautta kaikki kansalaiset (eivät pelkästään eurooppalaiset). Jokaisesta tutkimuksesta mainitaan nimi, esitetään tiivistelmä ja päätelmät, ilmoitetaan mikä yksikkö siitä vastaa sekä annetaan muita hyödyllisiä tietoja. Tietokanta sisältää tiedot vuoden 1987 jälkeen suoritetuista tutkimuksista. Osoittaakseen avoimuutta ulkomaailmaa ja unionin kansalaisia kohtaan komissio teki 8.2.1994 päätöksen n:o 94/90/EHTY/ETY/Euratom yleisön oikeudesta saada tietoja komission asiakirjoista ((EYVL L 46, 18.2.1994. )). Tämän päätöksen nojalla kaikki luonnolliset ja juridiset henkilöt voivat kääntyä komission puoleen tutustuakseen sen asiakirjoihin, myös sen teettämiin tutkimuksiin. Asiakirjoihin saa tutustua, ellei niitä koske jokin poikkeus, josta on säädetty tiettyjen julkisten tai yksityisten etujen suojaamiseksi tai komission neuvottelujen luottamuksellisuuden takaamiseksi. Edellä olevan johdosta komissio katsoo, että yhteisötutkimuksen eurooppalaisen instituutin perustaminen ei ole tällä hetkellä tarpeen.