ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2526/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle. Vammaisten syrjintä Rotterdamissa.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2526/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Vammaisten syrjintä Rotterdamissa Rotterdamissa (Alankomaat) 2. heinäkuuta 2000 pidetyssä jalkapallon Euroopan mestaruuskisojen loppuottelussa italialainen vammaisryhmä, jonka jäsenillä oli pääsyliput otteluun, joutui stadionin henkilökunnan ja alankomaalaisten poliisien loukkaavan käytöksen kohteeksi. Ryhmä oli joitakin päiviä aikaisemmin saanut stadionin vastuuhenkilöiltä luvan sellaisten paikkojen käyttöön, joihin on helppo päästä rullatuolilla. Kun ryhmä saapui stadionille, heille kuitenkin kieltäydyttiin luovuttamasta suurinta osaa näistä paikoista. Vasta pitkien keskustelujen jälkeen vammaisten saattajille annettiin lupa kantaa heidät toiseen stadionin osaan, joka sijaitsi korkeammalla ja sellaisella paikalla, jonne rullatuolilla ei pääse. Vammaiset määrättiin myös jättämään sisääntuloalueelle rullatuolinsa juomavesipulloineen ja muine välttämättömine tarvikkeineen. 1. Rikkovatko tällaiset tapaukset perussopimusten määräyksiä ja erityisesti EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaa, jossa korostetaan, että Euroopan unionin on torjuttava kaikenlaista, myös vammaisuuteen perustuvaa, syrjintää? 2. Onko kyseessä fyysisesti heikommassa asemassa olevien Euroopan kansalaisten tahallinen syrjintä erityisesti, kun kyseessä on Euroopan laajuinen urheilutapahtuma? 3. Onko komissio samaa mieltä siitä, että Alankomaille ei saa enää antaa lupaa järjestää Euroopan laajuisia urheilu-, kulttuuri-, taide- jne. -tapahtumia, ennen kuin se voi taata, että kaikki Euroopan kansalaiset voivat nauttia niistä täysivaltaisesti ja vapaasti heidän terveydentilastaan ja kansallisuudestaan riippumatta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2471/00, E-2526/00 ja E-2554/00 (5. lokakuuta 2000) Komissio valittaa Euroopan jalkapallomestaruuskilpailujen loppuottelussa Rotterdamissa sattuneita välikohtauksia. Komissio pyrkii harjoittamallaan politiikalla edistämään vammaisten täysipainoista osallistumista talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämään; erityisesti mainittakoon, että komissio on ehdottanut perustamissopimuksen 13 artiklan nojalla tiettyjä toimia vammaisten syrjinnän torjumiseksi(1). Vammaisten pääsy julkisiin tai yleisölle avoimiin rakennuksiin, rakennelmiin ja paikkoihin on kuitenkin yhä jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluva asia. Lopuksi todettakoon, että 12. toukokuuta 2000 antamansa tiedonannon Esteetön Eurooppa vammaisille(2) mukaisesti komissio tarjoutuu käynnistämään joukon aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa vammaisten pääsyä julkisiin liikennevälineisiin ja rakennettuun ympäristöön. (1) KOM(1999) 564 lopullinen. (2) KOM(2000) 284 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2153/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Etiikka ja Eurooppaoikeus.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2153/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Etiikka ja Eurooppaoikeus Onko komissio tietoinen siitä, että Ranskan eettinen komitea (Comité consultatif national d'éthique) on kehottanut Ranskan kansalliskokousta estämään ihmisen perimän patentoitavuutta koskevan direktiivin saattamisen osaksi Ranskan lakia? Voiko jäsenvaltio pidättäytyä eurooppalaisen lainsäädännön täytäntöönpanosta eettisin perustein? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, ettei eurooppalaista lainsäädäntöä kyseenalaisteta tällä tavoin? Aikooko komissio harkita oman eettisen komitean tai yksikön perustamista, jottei näitä tärkeitä kysymyksiä kansallistettaisi vaan ne käsiteltäisiin yleiseurooppalaisella tasolla? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Komissio tietää Ranskan eettisen komitean (comité consultatif national d'éthique) 8. kesäkuuta 2000 annetusta lausunnosta nro 64, joka koskee bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta 6 päivänä heinäkuuta 1998 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 98/44/EY(1). Parlamentissa ja neuvostossa päästiin sopimukseen tästä direktiivistä keskustelujen jälkeen. Niissä kiinnitettiin paljon huomiota bioteknologian keksintöihin liittyviin eettisiin näkökohtiin. Direktiivissä pyritään sekä ottamaan huomioon nämä eettiset näkökohdat että tarjoamaan riittävästi kannustimia bioteknologian alan tutkimukseen ja kehittämiseen. Direktiivin 15 artiklan 1 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan saattamaan direktiivin täytäntöönpanon edellyttämät kansalliset säännökset voimaan viimeistään 30. heinäkuuta 2000. Vaikka jäsenvaltio kyseenalaistaisi direktiivin velvoittavuuden yhteisöjen tuomioistuimessa, se ei vapautuisi velvollisuudestaan saattaa direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään direktiivissä säädettyyn määräaikaan mennessä. Komission on perussopimusten vartijan roolissaan varmistettava, että jäsenvaltiot soveltavat yhteisön lainsäädäntöä oikein. Komissio perusti vuonna 1992 luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän neuvomaan yhteisön toimielimiä eettisissä kysymyksissä. Direktiivin 7 artiklassa säädetään työryhmän nimenomaiseksi tehtäväksi bioteknologian eettisten näkökohtien arviointi. (1) EYVL L 213, 30.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2126/00 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle. EU:n varojen väärinkäyttö Basilicatassa ‐ vetoomus 47/96.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0201 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2126/00 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: EU:n varojen väärinkäyttö Basilicatassa vetoomus 47/96 Giovanni De Blasiis, Basilicatan aluevaltuuston oikeusviraston johtaja, jätti vetoomuksen ammattikoulutukseen tarkoitettujen yhteisön varojen väärinkäytöstä. Se kirjattiin numerolla 47/96. Parlamentin vetoomusvaliokunta päätti 26. kesäkuuta 1996 ottaa De Blasiis'n esiintuomat asiat käsiteltäviksi ja aloitti vetoomuksen käsittelyn. Se päätti samaan aikaan pyytää komissiolta sen kantaa ongelman eri aspekteihin. Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä olivat sen tekemien tutkimusten tulokset, ja jos se teki joitain päätelmiä, mihin toimiin se on ryhtynyt? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Rautin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3138/98(1). (1) EYVL C 297, 15.10.1999, s. 51.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1899/00 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) komissiolle. EU:n tuki WWW-sivustolle Südtirol-Online.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0145 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1899/00 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: EU:n tuki WWW-sivustolle Südtirol-Online 1. Pitääkö paikkansa, että Euroopan komissio on tukenut osana ADAPT-ohjelmaa Athesia-kustantamon Internet-palvelua Südtirol-Online 1 miljardilla liiralla D.Net-hankkeenvetäjän välityksellä? 2. Miten Euroopan komissio selittää väitteen, jonka mukaan Südtirol-Online työllistää ainoastaan 11 henkeä, vaikka hankkeen virallisen kuvauksen mukaan EU:n tuki oli tarkoitettu 4050 journalistin Internet-koulutukseen? Miten Euroopan komissio on reagoinut Athesia-kustantamoa, D.Net-hankkeenvetäjää ja Südtirol-Online-palvelua koskevaan julkiseen kritiikkiin? Millaisia tarkkoja tietoja se voi tarjota määrärahojen käytöstä tämän hankkeen yhteydessä? Millaiseen johtopäätökseen on päädytty tähän mennessä tehdyissä hanketta koskevissa arvioissa? 3. Mitä komissio ajattelee syytteestä, jonka mukaan Südtirol-Online on jo jonkin aikaa suvainnut äärioikeistolaisia keskusteluryhmiä sivustollaan? Millä tavoin EU:n tukea tälle Internet-palvelulle voidaan perustella edellä esitetyn kritiikin valossa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys liittyy sellaisten hankkeiden hallintoon, joiden rahoitukseen Euroopan sosiaalirahasto (ESR) osallistuu ja jotka toteutetaan yhteisöaloitteiden yhteydessä. Tällaisten hankkeiden hallinto kuuluu yhteisön säännösten ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Otettuaan yhteyttä jäsenvaltioon komissio voi vahvistaa, että hankkeen talousarvio on 982 900 000 liiraa. ESR:n yhteisrahoittama määrä on 442 000 000 liiraa, jäsenvaltion talousarviosta tulee 147 435 000 liiraa (fondo di rotazione) ja yksityissektorin osuus on 393 160 000 liiraa. ESR:n jo suorittama ennakkomaksu on 73 000 000 liiraa. Komissio on pyytänyt jäsenvaltion viranomaisia tarkistamaan koko hankkeen. Muita ennakkomaksuja ei yhteistyökumppanuusperiaatteen mukaisesti suoriteta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1846/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Lentäjien luvat ja valvonta.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1846/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Lentäjien luvat ja valvonta Pitääkö komissio tämänhetkisiä lentäjien lupa- ja valvontajärjestelyjä jäsenvaltioissa tyydyttävinä? Katsooko komissio, että erityisesti tilanne, jossa lentäjien testaamisesta vastaavat tarkastajat ovat alan palveluksessa sen sijaan, että he työskentelisivät valtion virastossa (kuten yleensä ajokortin myöntämisen tapauksessa), saattaa synnyttää mahdollisen eturistiriidan? Missä määrin jäsenvaltiot ovat tunnustaneet vastavuoroisesti vaatimukset? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2000) Tällä hetkellä ei ole olemassa yhteisön lainsäädäntöä, joka koskisi lentolupakirjojen myöntämistä ja lentäjien ammattipätevyyden seurantaa. Komissio ei pidä jäsenvaltioiden tämän alan järjestelyitä puutteellisina vaan ennemminkin pyrkii luomaan lentolupakirjoja koskevat yhteiset normit ja vaatimukset. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio suunnittelee antavansa tämän vuoden viimeisen neljänneksen aikana säädösehdotuksen, joka perustuu lentoturvallisuusviranomaisten yhteistyöelimen (JAA) kehittämään ja joidenkin jäsenvaltioiden jo käyttöön ottamaan ohjaamomiehistön lupakirjaan (flight crew licencing, JAR-FCL). Säädösehdotuksessa, jota varten neuvoja ovat antaneet yhtä lailla teollisuuden edustajat kuin itse näiden ammattien edustajatkin, on myös kouluttajia ja tarkastajia koskevia säännöksiä. Mitä tulee kysymykseen siitä, että lentäjien testaamisesta vastaavat tarkastajat ovat teollisuuden eivätkä valtion palveluksessa, tilanne saattaa kuin saattaakin synnyttää eturistiriidan. Tarkastajilla on kuitenkin oltava niin paljon kokemusta ja lentotunteja, että niiden hankkiminen on mahdollista ainoastaan ammattia harjoittamalla. Edellä mainittujen yhteisten sääntöjen laatimisessa on huolehdittava siitä, että taataan oikea tasapaino riippumattomuuden ja asiantuntemuksen välillä määrittelemällä selvät ja tarkat ohjeet tarkastajan ammatin harjoittamiselle. Siviili-ilmailun tehtävien suorittamiseksi annettujen henkilöstön lupakirjojen vastavuoroisen hyväksymisen osalta sovelletaan 16 päivänä joulukuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/670/EY(1), joka koskee kuitenkin ainoastaan ohjaamomiehistöä. Näin ollen direktiivin soveltamisalaan eivät kuulu tarkastajat ja kouluttajat, joita koskevien vaatimusten vastavuoroisesta tunnustamisesta säädetään jäsenvaltioiden vaatiman koulutustason mukaan joko vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21. joulukuuta 1988 annetulla neuvoston direktiivillä 89/48/ETY(2) tai direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18. kesäkuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/51/ETY(3). (1) EYVL L 373, 31.12.1991. (2) EYVL L 19, 24.1.1989. (3) EYVL L 209, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1484/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) neuvostolle. EY:n tuomioistuimen toimivalta suhteessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklaan.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1484/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) neuvostolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: EY:n tuomioistuimen toimivalta suhteessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklaan EU:n jäsenvaltioiden Itävaltaa vastaan kohdistamat kahdenväliset toimet, jotka ovat reaktio Vapauspuolueen (FPÖ) ottamiseen liittohallitukseen Kansanpuolueen (ÖVP) kanssa, eivät kuulu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan soveltamisalaan. Sopimuksen 6 ja 7 artiklan säännökset kuuluvat kuitenkin olennaisena osana oikeudelliseen ja poliittiseen keskusteluun, jota käydään näiden toimien hyväksyttävyydestä ja tarkoituksenmukaisuudesta. Verrattaessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklassa tarkoitettua menettelyä ja 46 artiklassa esitettyjä toimivaltaa koskevia määräyksiä käy ilmi, että 7 artiklan 1 kohdan mukaista neuvoston päätöstä ei anneta tuomioistuimen käsiteltäväksi. Näin ollen jäsenvaltiolla, jota neuvoston päätös koskee, ei ole mahdollisuutta vedota tuomioistuimeen ja osoittaa, että sen oikeutta tulla kuulluksi 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti on loukattu. Mitä mieltä neuvosto on tästä tilanteesta ottaen huomioon, että oikeusvaltion periaate kuuluu sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan unionin keskeisiin periaatteisiin? Pitääkö neuvosto tarpeellisena ja mahdollisena korjata tätä oikeusvaltion periaatteeseen liittyvää vajetta meneillään olevan hallitusten välisen konferenssin yhteydessä, jossa käsitellään perussopimusten muuttamista? Vastaus (18.19. syyskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mahdollista muuttamista. Asian osalta on syytä muistuttaa, että perussopimusten tarkistus kuuluu hallitustenvälisen konferenssin toimivaltaan, mutta ei neuvoston toimivaltaan. EY:n perustamissopimuksen osalta neuvosto kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota perustamissopimuksen artiklaan 309.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1420/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Lahjonta Euroopan komissiossa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1420/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Lahjonta Euroopan komissiossa Voiko komissio ilmoittaa, mihin kurinpitomenettelyihin on ryhdytty komission palkkaamia henkilöitä vastaan Paul van Buitenenin paljastamien väärinkäytösten seurauksena, vai onko kurinpitotoimiin ryhdytty lainkaan? Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1404/00 ja E-1420/00 (3. heinäkuuta 2000) Komissio tutkii kaikki virkamiesten toimintaan kohdistetut syytökset, jotka voivat antaa aihetta kurinpitomenettelyjen soveltamiseen. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemissa tapauksissa kurinpitomenettelyt aloitettiin jokin aika sitten ja asiakirjat on soveltuvin osin toimitettu jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille. Säännönmukaisen oikeuskäsittelyn jälkeen menettelyt kuutta Paul van Buitenenin kirjassa mainittua virkamiestä vastaan on saatu päätökseen. Kaksi virkamiestä vapautettiin syytteistä, yhdelle virkamiehelle annettiin varoitus, kaksi virkamiestä irtisanottiin ja yksi virkamies irtisanottiin siten, että hänen eläkeoikeuttaan alennettiin. Muissa tapauksissa ennen kirjan julkaisemista ja sen jälkeen aloitetut kurinpitomenettelyt ja hallinnolliset tutkimukset ovat edelleen kesken.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1329/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle. Apu myrskyistä kärsineille Ranskan departementeille.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0026 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1329/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Apu myrskyistä kärsineille Ranskan departementeille Ranskaa joulukuussa 1999 koetelleiden rajujen myrskyjen seurauksena useiden katastrofin uhreiksi joutuneiden departementtien täytyi maksaa huomattavia summia vahingoittuneiden infrastruktuurien jälleenrakentamiseksi, vaikka vakuutukset kattoivatkin suuren osan kuluista. Voiko komissio ottaa huomioon nämä katastrofista kärsineet departementit ja alueet, kun seuraavan kerran päätetään rakennerahastojen piiriin kuuluvista ranskalaisista alueista? Onko mahdollista palauttaa entiselleen budjettikohta, joka koskee apua luonnonkatastrofien uhreille? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 2000) Komissio päätti Ranskan viranomaisten toimittaman ehdotuksen perusteella rakennerahastojen tavoitteen 2 tukikelpoisten Ranskan alueiden luettelosta ohjelmakaudeksi 20002006 7. maaliskuuta 2000. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 4 artiklan mukaan jos jollakin alueella on vaikea kriisi, komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä muuttaa alueiden luetteloa vuonna 2003 nostamatta tukikelpoisen väestön osuutta kyseisellä alueella. On syytä korostaa, että tavoitteen 2 tukikelpoiset alueet kaudella 20002006, kuten niistä on päätetty 7. maaliskuuta 2000 tehdyllä komission päätöksellä, käsittävät 70 prosenttia vuoden 1999 lopussa myrskyistä kärsineiden alueiden väestöstä. Vahinkoja kärsineet alueet, jotka eivät voi saada tavoitteen 2 mukaista tukea, voivat kuitenkin saada muiden yhteisön tukitoimien tukea. Tiedotteessa(2) on lueteltu eri yhteisön välineet, joita voidaan käyttää tähän tarkoitukseen. Toisaalta komissio ei suunnittele tässä vaiheessa palauttavansa entiselleen budjettikohtaa luonnonkatastrofien uhrien auttamiseksi. Ottaen huomioon rajoitetut määrärahat, jotka on kirjattu tähän tarkoitukseen talousarviossa aina vuoteen 1997, yhteisön rahoitusavulla on ollut ainoastaan symbolinen arvo ja yhteisön toimia tällä alalla on pidetty suhteellisen vaatimattomien tukitoimien ripotteluna. Komissio haluaa nykyisin antaa vahingoittuneiden alueiden talouden jälleenrakentamisen ensi sijassa yhteisön rakenteellisten välineiden tehtäväksi. (1) EYVL L 161, 26.6.1999. (2) SEC(2000) 40.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1799/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle. Eroaminen EMU-yhteistyöstä.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0120 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1799/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle (5. kesäkuuta 2000) Aihe: Eroaminen EMU-yhteistyöstä Aikooko neuvosto taata, että kaikki jäsenvaltiot voivat vapaasti erota talous- ja rahaliitosta esim. 12 kuukauden irtisanomisajalla? Vastaus (26. syyskuuta 2000) Kuten vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen P-0771/00 todettiin, perustamissopimuksessa ei ole erityisiä määräyksiä, jotka koskisivat jäsenvaltion vetäytymistä yhteistyöstä, olipa kysymyksessä EU yleensä tai EMU:n kolmas vaihe.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1048/00 esittäjä(t): Hubert Pirker (PPE-DE) komissiolle. Epäselvät omistussuhteet.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0063 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1048/00 esittäjä(t): Hubert Pirker (PPE-DE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Epäselvät omistussuhteet Omaisuuden haltuunottaminen antamatta siitä korvausta on tunnetusti kansainvälisen oikeuden vastaista. Epäselvien omistussuhteiden poliittista merkitystä yhteisön lainsäädännölle ei voi selittää viittaamalla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 295 artiklaan. Mitä mieltä komissio on siitä, että Slovenian kanssa käydään liittymisneuvotteluja, vaikka omistussuhteet ovat yhä selvittämättä? Onko komissio valmis ryhtymään toimiin tämän epäoikeudenmukaisuuden poistamiseksi? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Kuten vastauksissa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-0697/00 ja E-0698/00(1) osoitetaan, omaisuuden palauttamista koskevaa prosessia Sloveniassa on arvioitu Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden, Slovenian liittymisestä Euroopan unioniin annetun komission lausunnon ja sitä seuraavien vuotuisten määräaikaiskertomusten perusteella. Komissio seuraa meneillään olevan prosessin etenemistä Sloveniaan muodostettujen kahdenvälisten suhteiden avulla. Lähdetietojen mukaan suoritettujen palautuksien määrä vastaa 52 prosenttia esitettyjen vaateiden kokonaismäärästä. Liittymisneuvottelut koskevat kaikkia yhteisön lainsäädännön ja politiikan aloja, ns. yhteisön säännöstöä, joka jokaisen ehdokasmaan on täydellisenä hyväksyttävä ja pantava täytäntöön ennen unioniin liittymistä. Tältä osin komissio korostaa, ettei sillä ole laillisia valtuuksia suoraan puuttua omaisuuden palauttamista koskevaan prosessiin. Yhteisön säännöstö ei kata kyseistä prosessia, sillä EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan nimenomaan, että kyseisellä sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Kuten vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen P-0664/00(2) osoitetaan, vastuu ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten sopimusten, kuten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen, täytäntöönpanosta kuuluu ensisijaisesti asianomaisille kansainvälisille järjestöille. (1) Katso sivu 18. (2) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s. 85.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1437/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Tonnikalan kalastusjärjestely läntisellä Tyynellä valtamerellä.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1437/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Tonnikalan kalastusjärjestely läntisellä Tyynellä valtamerellä Parhaillaan on käynnissä neuvottelut uudesta tonnikalan kalastusjärjestelystä läntisellä Tyynellä valtamerellä. Vaikka yhteisöllä on erityissuhteita alueen maihin ja huolimatta alueen merkityksestä kalastussektorillemme, yhteisö ei ole mukana neuvotteluissa. Aikooko komissio liittyä neuvotteluihin tämän uuden alueellisen järjestelyn luomisesta? Mistä syystä komissio ei ole vielä liittynyt neuvotteluihin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2000) Komissiota on pyydetty osallistumaan tarkkailijana keskisen ja läntisen Tyynenmeren laajalti vaeltavien kalalajien säilyttämistä ja hoitoa käsittelevän korkean tason monenvälisen konferenssin (MHLC) neljänteen, viidenteen ja kuudenteen kokoukseen. Konferenssin viidennessä kokouksessa komissio sai lisättyä tulevan yleissopimuksen luonnokseen määräykset yhteisön jäsenyyden sallimisesta tulevaisuudessa uuteen järjestöön. Konferenssin viimeisessä istunnossa, joka pidettiin Honolululla 12.19. huhtikuuta 2000, komissio pyysi saada osallistua täysivaltaisena jäsenenä prosessin seuraavaan vaiheeseen, joka on väliaikainen järjestely yleissopimuksen allekirjoituksen (syyskuussa 2000) ja sen voimaantulon (kestää oletettavasti 23 vuotta) välisellä kaudella. Konferenssin osanottajat eivät kuitenkaan hyväksyneet tätä pyyntöä vuonna 1999 tehdyn päätöslauselman perusteella, jonka mukaan uudet jäsenet eivät saa osallistua korkean tason monenvälisen konferenssin prosessiin. Komissio tarkastelee parhaillaan mahdollisia aloitteita tämän konferenssin jäsenten vakuuttamiseksi siitä, että yhteisön täysi osallistuminen tämän prosessin väliaikaiseen järjestelyyn on välttämätöntä ja oikeutettua.