FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/844

(2004/C 78 E/0898)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3652/03

esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle

(2. joulukuuta 2003)

Aihe: Kantasolut ja kantasolulinjat

Rahoittiko komissio kantasolujen ja kantasolulinjojen tuottamista? Montako hanketta rahoitettiin? Missä maissa? Paljonko rahaa käytettiin?

Montako alkiota käytettiin Isossa-Britanniassa kahden ja Ruotsissa seitsemän kantasolulinjan tuottamiseen?

Montako kantasolulinjaa Euroopassa on kokonaisuudessaan tuotettu 27 päivästä heinäkuuta 2002 lähtien?

Onko komissio rahoittanut alkion kantasolujen tai alkion kantasolulinjojen tuontia? Montako on tuotu? Paljonko se on maksanut?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2004)

Ihmisalkion kantasolulinjojen tuottamiseen tähtäävään tutkimustoimintaan ei ole toistaiseksi käytetty lainkaan yhteisön varoja.

Viidennestä puiteohjelmasta (1998—2002) on rahoitettu noin 60 tutkimusta, joissa on vähintään yksi kantasolututkimukseen liittyvä osatekijä. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetään luettelo näistä hankkeista. Niiden joukossa on ainoastaan kaksi hanketta, joissa tutkimukseen on tarkoitus sisällyttää olemassa olevia ihmisalkion kantasolulinjoja. Yhteisön yhteenlaskettu rahoitusosuus kaikista hankkeista on lähes 90 miljoonaa euroa. Komission käytettävissä ei ole kuitenkaan tietoja nimenomaisesti kantasolututkimukseen tarkoitettujen määrärahojen suuruudesta näissä hankkeissa. Tutkimuksiin osallistuvat useimmat jäsenvaltiot sekä yhteisön ulkopuolisia maita kuten Sveitsi, Israel, Unkari, Norja jne. Lisätietoja hankkeiden osanottajista ja mukana olevista maista on saatavana Cordis-palvelun www-sivustolta (1).

Komission käytettävissä ei ole tietoja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kahden kantasolulinjan ja Ruotsissa seitsemän kantasolulinjan tuottamiseen käytettyjen alkioiden lukumäärästä.

Komissiolla ei ole täsmällisiä tietoja Euroopassa 27. kesäkuuta 2002 lähtien tuotettujen ihmisalkion kantasolulinjojen kokonaismäärästä. Kokonaiskuva Euroopassa tuotettujen linjojen kokonaismäärästä täydentyy koko ajan. Koska seitsemän muun jäsenvaltion (B, DK, GR, ES, F, NL, FI) lainsäädännössä sallitaan nyt ylimääräisistä alkioista saatavien ihmisalkion kantasolujen hankinta, uusia linjoja on todennäköisesti kehitteillä. Oikeudellisten asioiden ja sisämarkkinoiden valiokunta nimitti Astrid Thorsin valmistelemaan lausuntoa ehdotuksesta neuvoston päätökseksi, jolla muutetaan 30. syyskuuta 2002 tehtyä neuvoston päätöstä 2002/834/EY (2) tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta ”Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen” (2002—2006) (3); Thorsin mietinnössä mainitaan, että Helsingissä voi olla käytettävissä kolme linjaa, mutta siinä ei kerrotaan mitään niiden tuotantoajankohdasta.

Toistaiseksi kaikki yhteisön rahoittamissa hankkeissa käytetyt ihmisalkion kantasolulinjat ovat olemassa olevia unionin ulkopuolella tuotettuja linjoja. Kuten edellä mainittiin, viidenteen puiteohjelmaan sisältyy kaksi hanketta: toisessa on tarkoitus työstää kahta American National Institute of Healthin rekisteristä tuotua linjaa ja toisessa on kyseessä Israelissa tehtävä israelilaisen linjan tutkimus. Meneillään olevassa kuudennessa puiteohjelmassa on järjestetty ensimmäinen ehdotuspyyntö, jonka perusteella mahdollisesti myönnetään rahoitusta ehdotukselle American National Institute of Healthin rekisteristä tuodun ihmisalkion kantasolulinjan tutkimiseksi. Kuten ensimmäisestä kappaleesta käy ilmi, komissio ei voi tietää, onko unionin tekemiin sopimuksiin sisällytetty tuontikustannukset. American National Institute of Healthin rekisterissä olevien linjojen keskimääräiset kustannukset ovat 5 000—6 000 Yhdysvaltain dollaria linjalta, mutta ainoastaan tutkimuskäyttöön.

(1) http://dbs.cordis.lu/fep/LIFE/LIFE_PROJ1_search.html

(2) EYVL L 294, 29.10.2002.

(3) KOM(2003) 390.