ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2389/00 esittäjä(t): Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle. Ulean puhdistamon (Murcia, Espanja) rakennustöiden aloittaminen.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0193 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2389/00 esittäjä(t): Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Ulean puhdistamon (Murcia, Espanja) rakennustöiden aloittaminen Ulean alueen viimeaikaiset tapahtumat osoittavat, että tilanne siellä on huolestuttava, koska Murcian hallitus ja paikkakunnan kunnanvaltuusto ovat vakaasti päättäneet rakentaa tämän yhteisön rahoittaman puhdistamon, vaikka alueen asukkaat vastustavat sitä ja vaikka itse komissio on antanut epäedullisia arvioita. Komissio uumoile mahdollisia säännöstenvastaisuuksia ja sallii valituksen esittämisen laitosta vastaan. Koska tämä laitos on yhteisön ympäristömääräysten vastainen, eikö komissio katso, että Espanjan viranomaisten suhteen on nopeasti tehtävä päätöksiä ja toteutettava toimenpiteitä, että saataisiin loppumaan kyseisten sääntöjen noudattamista koskeva epävarmuus? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista. Komissiolle ei ole tähän mennessä tehty yhtään valitusta siitä, että parlamentin jäsenen mainitsema hanke olisi yhteisön direktiivien säännösten vastainen. Näin ollen komissio ei voi katsoa, että parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa olisi kysymys yhteisön lainsäädännön rikkomisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1752/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Moottoriajoneuvolla ajamiseen oikeuttavan ajokortin haltijoiden määrä.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1752/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Moottoriajoneuvolla ajamiseen oikeuttavan ajokortin haltijoiden määrä Ilmoittaisiko komissio seuraavat asiat: 1. moottoriajoneuvolla ajamiseen oikeuttavan ajokortin haltijoiden kokonaismäärä jokaisessa jäsenvaltiossa, 2. jokaisessa jäsenvaltioissa myönnettyjen uusien moottoriajoneuvolla ajamiseen oikeuttavien ajokorttien määrä vuodelta, jolta on saatavissa tuoreimmat tilastotiedot. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Komissiolla ei ole käytettävissään asiaa koskevia kattavia tilastoja. Joissain jäsenvaltioissa, joissa ajokortin myöntäjiä ovat tai olivat paikallisviranomaiset, ei täydellisiä tilastoja myöskään ole koottu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2093/00 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) komissiolle. Mahdollinen 648 euron kavallus Tukholman tiedotustoimistossa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2093/00 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) komissiolle (28. kesäkuuta 2000) Aihe: Mahdollinen 648 euron kavallus Tukholman tiedotustoimistossa Selvitettyään, miten vakavasta rikkeestä komission Tukholman edustuston virkamiehiä syytetään sekä miten valtaisasta rahamäärästä on kyse, voiko komissio kertoa, kuinka paljon Olafin tarkastustoimet maksoivat (kulukohtainen erittely), sekä tarkentaa, minkä menettelyn mukaisesti virkamiehet on pidätetty virantoimituksesta ja mitä kustannuksia tästä aiheutuu kyseisenä ajanjaksona? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 2000) Komissio korostaa, että sillä on velvollisuus tutkia (Euroopan petostentorjuntaviraston välityksellä) kaikki väitteet, joiden mukaan sen virkamiehet tai toimihenkilöt ovat syyllistyneet yhteisön taloudellisia etuja vahingoittaviin väärinkäytöksiin. Kuten komissio toteaa 28. kesäkuuta 2000 antamassaan tiedonannossa Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen Petostentorjunta Kattavan strategian perustelut(1), sen on jo uskottavuutensa vuoksi noudatettava tältä osin nollatoleranssipolitiikkaa. Tältä pohjalta komissio pitää Tukholman edustustossa suoritettujen tutkimusten kustannuksia täysin perusteltuina (kahdesta virkamatkasta, jotka tehtiin 22.25. marraskuuta 1999 ja 11.14. tammikuuta 2000, kertyi kustannuksia 8 777 euroa, ja tutkimuksiin käytettiin noin 180 henkilötyöpäivää). Yhteisölle aiheutuneiden taloudellisten ja muiden vahinkojen määrää ei voida määritellä ennen kuin Ruotsissa aloitetut tutkimukset on saatu päätökseen. Arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksessään mainitsema vaatimaton summa ei kuitenkaan vastaa tutkimusten kohteena olevia todellisia summia. Komissio huomauttaa, että tapauksen vuoksi on aloitettu virkamiesten osalta kurinpitomenettelyt ja paikallisten toimihenkilöiden osalta irtisanomismenettelyt. (1) KOM(2000) 358 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2566/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Petostapauksiin liittyvä vastuu.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2566/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Petostapauksiin liittyvä vastuu Luotto- ja maksukorttien käyttäjiä suojellaan yleisesti Euroopan unionissa korttien väärinkäytöksiltä rajoittamalla heille lankeavaa vastuuta. Voiko komissio ilmoittaa, missä jäsenvaltioissa noudatetaan tällä hetkellä vastaavaa rajoitettua vastuuta, joka käyttäjille aiheutuu heidän verkkopankkitileilleen murtautumisesta tai niiden muusta luvattomasta käytöstä? Kun otetaan huomioon, että rajat ylittävien talletusten vastaanotto todennäköisesti lisääntyy euron käyttöönoton ja Internetin yleistymisen vuoksi, aikooko komissio tehdä ehdotuksia suojellakseen kuluttajia rajoittamattomalta vastuulta tapauksissa, joissa heidän verkkotileilleen tunkeudutaan laittomasti? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2382/00 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle. EU:n ulkorajoilta kuolleena löydetyt pakolaiset.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0195 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2382/00 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: EU:n ulkorajoilta kuolleena löydetyt pakolaiset 1. Kuinka monta pakolaista löydettiin kuolleena EU:n ulkorajoilta vuonna 1999 ja vuoden 2000 ensimmäisinä kuukausina? Kuinka monta pakolaista löydettiin loukkaantuneena? (Komissiota pyydetään antamaan yksityiskohtaiset tiedot, kuten kuukausi, pakolaisten alkuperä ja löytöpaikka (maa, alue) sekä loukkaantumisen luonne.) 2. Mihin toimiin komissio ryhtyy, jotta tulevaisuudessa voidaan estää murhenäytelmät, kuten 58 pakolaisen kuoleminen Doverissa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Euroopan unionin ulkorajoilta kuolleina löydetyistä pakolaisista ei ole mahdollista esittää tilastollista jakaumaa, koska tällaisia yhteisön laajuisia tilastoja ei ole käytettävissä. Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) ei kerää eikä sen hallussa ole tällaisia numerotietoja. Doverin murhenäytelmä järkytti ja huolestuttaa komissiotakin, joka katsoo tämän tapahtuman osoittaneen erityisen vakavasti sen, että yhteinen politiikka laittoman maahanmuuton suhteen on tarpeen. Yhteisessä politiikassa on tasapainotettava ihmiskauppaa järjestävien kansainvälisten rikollisverkostojen vastainen taistelu ja riittävän suojelun tarjoaminen tuon ihmiskaupan uhreiksi joutuneille. Komissio muistuttaa, että tämän politiikan perusta on luonnosteltu jo Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmissä 15.16. lokakuuta 1999. Näiden päätelmien täytäntöönpanolle on sekä Eurooppa-neuvostossa että Amsterdamin sopimuksessa asetettu selkeät määräajat. Niiden mukaan tämän alan yhteisellä politiikalla on kestävien tuloksien saavuttamiseksi pyrittävä kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan. Se merkitsee, kuten Tampereen päätelmissä nimenomaan todetaan, että yhteisön on kehitettävä maahanmuuttoasioissa läheisempää yhteistyötä lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa ja luotava yhteinen turvapaikkajärjestelmä, jotta varmistettaisiin jossakin jäsenvaltiossa laillisesti asuvien kolmannen maan kansalaisten asianmukainen kohtelu. Näin voitaisiin myös hallita tehokkaammin muuttovirtoja erityisesti puuttumalla laittomaan maahanmuuttoon jo sen lähtömaassa erityisesti taistelemalla niitä vastaan, jotka käyvät ihmiskauppaa ja riistävät muuttajia taloudellisesti. Tässä vastauksessa ei ole syytä luetella yksityiskohtaisesti kaikkia niitä ensimmäiseen ja kolmanteen pilariin sisältyviä toimia ja aloitteita, jotka on jo käynnistetty tai joita parhaillaan suunnitellaan. Sen sijaan komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan 24. maaliskuuta 2000 julkaistuun tulostauluun vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen seuraamiseksi(1) sekä neuvoston ja komission yhteiseen julistukseen Doverin tapahtumista, joka esitettiin parlamentin täysistunnossa 4. heinäkuuta 2000. (1) KOM(2000) 167 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1477/00 esittäjä(t): Harlem Désir (PSE) ja Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle. Banaanin yhteistä markkinajärjestelyä koskeva komission kanta.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1477/00 esittäjä(t): Harlem Désir (PSE) ja Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 2000) Aihe: Banaanin yhteistä markkinajärjestelyä koskeva komission kanta Parlamentti hyväksyi suurella enemmistöllä Daryn mietinnön (A5-0093/2000) 13. huhtikuuta 2000 pitämässään istunnossa. Näin ollen se ei hyväksynyt komission sille esittämää banaanien yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen (404/93)(1) muutosehdotusta, jolla asetus mukautettiin Maailman kauppajärjestön määräyksiin. Ehdotuksen mukaan banaanintuottajia ja täten monien AKT-maiden taloutta ja työllisyyttä sekä Euroopan unionin useita syrjäisimpiä alueita suojelevasta tariffikiintiöjärjestelmästä luovuttaisiin tästä hetkestä lähtien vuoteen 2006 mennessä. Aikooko komissio tämän äänestystuloksen seurauksena mukautua Euroopan parlamentin hyväksymään kantaan ja esittää sille uuden ehdotuksen, jossa ylläpidetään AKT-maiden kanssa tekemämme sitoumukset, yhteistyömme perusta ja kyseessä olevien syrjäisimpien alueiden taloudellinen tulevaisuus? (1) EYVL L 47, 25.2.1993, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2000) Komissio muistuttaa arvoisille parlamentin jäsenille, että se toi selvästi esille tariffikiintiöiden hallintotoimenpiteiden valinnassa ilmenevien vaikeuksien merkityksen välittömästi parlamentissa käytyjen banaania koskevien ensimmäisten keskustelujen jälkeen. Kyseisten kaupallisten osapuolten kanssa käydyissä neuvotteluissa ei olla tähän mennessä päästy molempia tyydyttävään sopimukseen. Kuten banaanin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 404/93(1) muuttamista koskevan neuvoston asetusehdotuksen liitteenä olevissa perusteluissa on yksityiskohtaisesti kerrottu, komissio laatii sopivana ajankohtana kertomuksen kyseisten osapuolten kanssa tariffikiintiöjärjestelmästä käytyjen neuvotteluiden tuloksista. Komissio on joka tapauksessa täysin tietoinen siitä, että sen on tämän tuontijärjestelyn uudistuksen yhteydessä valvottava myös yhteisön tuottajien sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden kanssa tekemiensä sitoumusten noudattamista. (1) KOM(1999) 582 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1363/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle. Kosovon tulevaisuus.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0132 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1363/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Kosovon tulevaisuus Kosovon sodan alkamisesta ja Balkanin jälleenrakennusviraston perustamisesta on kulunut vuosi. Aikooko komissio esittää selonteon viraston käytettävissä olevista keinoista sekä antaa säännöllisesti raportin viraston toiminnasta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Komissio tiedottaa jo Obnova-jälleenrakennusohjelmien täytäntöönpanosta entisessä Jugoslaviassa. Viimeisin parlamentille ja neuvostolle lähetetty kertomus on tammikuulta 2000. Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta 25. heinäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1628/96(1) mukaisesti Euroopan jälleenrakennusviraston johtaja esittää parlamentille toimintakertomuksen neljännesvuosittain ja komissio toimittaa parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen jälleenrakennusviraston toiminnasta. Ensimmäinen vuosikertomus annetaan huhtikuussa 2001. Lisäksi komissio toimittaa säännöllisesti molemmille toimielimille yksityiskohtaisen taloudellisen katsauksen niistä avustusohjelmista, jotka jälleenrakennusvirasto on pannut täytäntöön sen jälkeen, kun se perustettiin helmikuussa 2000. (1) EYVL L 204, 14.8.1996, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 15. marraskuuta 1999 annetulla asetuksella (EY) N:o 2454/1999 (EYVL L 299, 20.11.1999).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1679/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Yhteisöpatentin käyttöönotto.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1679/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Yhteisöpatentin käyttöönotto Viimeaikainen keskustelu Eurooppalainen tutkimusalue -tiedonannosta on nostanut esiin myös kysymyksen yhteisöpatentin käyttöönotosta. Miten komissio aikoo varmistaa sen, että yhteisöpatentti otetaan käyttöön unionin alueella mahdollisimman nopeasti? Mikä on komission arvio hankkeen lopullisesta aikataulusta? Millä keinoin komissio aikoo varmistaa sen, että yhteisöpatenttijärjestelmästä muodostuu mahdollisimman epäbyrokraattinen, käyttäjäystävällinen ja edullinen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2000) Yhteisöpatentti on ensisijaisen tärkeä aihe komissiolle. Komission on määrä hyväksyä ehdotus asetukseksi yhteisöpatentista heinäkuun 2000 alussa. Yhteisöpatentin perustamisen lopullinen aikataulu riippuu monista tekijöistä, paljolti myös EY:n perustamissopimuksen tarkistamisen etenemisestä. Perustamissopimusta tarkistetaan parhaillaan sellaisen uuden, keskitetyn yhteisötuomioistuimen perustamiseksi, joka käsittelisi yhteisöpatenttien pätevyyttä ja niiden loukkauksia koskevia riita-asioita. Yhtenäinen tuomioistuinjärjestelmä, joka antaa yhteisöpatentille suurimman mahdollisen oikeusvarmuuden, on yhteisöpatentin onnistumisen keskeisimpiä edellytyksiä. Komissio tarkastelee edelleen käytettävissä olevia vaihtoehtoja sen varmistamiseksi, että yhteisöpatenttijärjestelmästä tulee mahdollisimman käyttökelpoinen ja edullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1824/00 esittäjä(t): Earl of Stockton (PPE-DE) komissiolle. Microsoft Word ja kilpailua rajoittavat toimet.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0190 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1824/00 esittäjä(t): Earl of Stockton (PPE-DE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Microsoft Word ja kilpailua rajoittavat toimet Microsoft Word 2000 -käyttöjärjestelmä tuhoaa tietokoneesta kilpailevien käyttöjärjestelmien ajamiseen tarpeellisen kovalevyn osion. Onko komissiolle valitettu Microsoft Word -käyttöjärjestelmän toiminnasta? Jos on, niin mitä toimia on toteutettu? Jos ei, niin ryhtyykö komissio toimimaan asiassa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2000) Word 2000 on Microsoftin uusin tekstikäsittelyohjelma. Microsoftin kotisivuilla sen väitetään tarjoavan vahvat välineet ammatillisten asiakirjojen luomiseen ja niiden saattamiseen muiden käyttöön niin että kaikki, joilla on verkkoselain käytettävissään, voivat nähdä ne ja kaikki työryhmän jäsenet voivat työskennellä niillä online-tilassa. Komission tietoon ei ole tullut, että Microsoftin Word 2000 tuhoaisi niitä kovalevyn osioita, joita tarvitaan kilpailevien järjestelmien käyttämiseen, eikä asiasta ole kanneltu komissiolle. Jos tällaisia väitteitä esitetään komissiolle, se tutkii ne asianmukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1180/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Lapset lentokoneessa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0093 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1180/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Lapset lentokoneessa Lentoyhtiöillä on käytössään erilaisia turvakäytäntöjä sellaisille lapsimatkustajille, joilla ei ole omaa paikkaa. Joillakin lentoyhtiöillä säännöt kieltävät lasten kuljettamisen penkkiin turvavöin kiinnitettävässä turvaistuimessa. Tällöin lasta on nousujen ja laskujen aikana pidettävä sylissä. Jotkut lentoyhtiöt vaativat, että lapsi kiinnitetään erillisvyöllä aikuisen istuinvyöhön. Toiset lentoyhtiöt taas eivät salli tätä käytäntöä. Yllä mainittuun viitaten kysyn komissiolta, mitä keinoja sillä on käytössään pienten lentomatkustajien turvallisuuden parantamiseksi matkustettaessa unionin alueella toimivien lentoyhtiöiden koneilla. Mihin toimiin se aikoo ryhtyä selvittääkseen, millä tavoin pienten lasten lentomatkustamista voidaan helpottaa esim. istuinjärjestelyillä. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 2000) Säännösten antaminen matkustajien turvallisuudesta siviililentokoneissa, joita liikennöivät yhteisöön asettautuneet toimijat kaupallisessa lentoliikenteessä, kuuluu toistaiseksi kunkin jäsenvaltion toimivaltaan, mikä selittää parlamentin jäsenen mainitsemat erilaiset käytännöt. Tiettyjen siviili-ilmailun turvallisuuteen liittyvien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta säädetään 16. joulukuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3922/91(1). Komissio on vastikään antanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksen(2) mainitun asetuksen muuttamisesta. Ehdotuksen tarkoituksena on laajentaa asetuksen soveltamisalaa koskemaan myös kaupallisten lentokoneiden liikennöinnissä sovellettavia yhteisiä vaatimuksia. Asiasta tehdään parhaillaan lisäselvityksiä. Lasten ja istuinvöiden käytön osalta ehdotuksen vaatimuksissa määrätään, että kaksi henkilöä voi olla samalla istuimella ainoastaan, jos toinen heistä on sylilapsi, joka on asianmukaisesti kiinnitetty ylimääräisellä turvavyölenkillä tai muulla kiinnityslaitteella. Tämän perusteella lapset pitäisi muissa tapauksissa rinnastaa muihin matkustajiin ja heidän pitäisi matkustaa omalla istuimella, jolla on oma istuinvyö. Mitään erityissäännöksiä ei kuitenkaan ole annettu lapsen turvaistuimen kiinnittämisestä lentokoneen istuimeen. Mainitun muutosasetuksen antaminen johtaa siihen, että yhteisössä on yhdenmukaiset, oikeudellisesti sitovat turvallisuusvaatimukset lentoliikenteen alalla. (1) EYVL L 373, 31.12.1991. (2) KOM(2000) 121.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1798/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ilotulitteiden kieltäminen.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0088 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1798/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: Ilotulitteiden kieltäminen Ruotsissa keskustellaan ilotulitteiden myynnin kieltämisestä. Onko tämä sisämarkkinoilla sovellettavan tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaista, ottaen huomioon että muissa jäsenvaltioissa ilotulitteiden myynti sallitaan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Kaikki tuotteet, myös ilotulitteet, jotka on hyväksytty lailliseen käyttöön jossakin jäsenvaltiossa, saavat liikkua vapaasti yhteisön alueella (EY:n perustamissopimuksen 28 artikla (entinen 30 artikla)). Jäsenvaltio, joka on toteuttanut tai toteuttaa turvallisuustoimenpiteitä tietyn tyyppisen tuotteen suhteen, saa tehdä näin, ellei toimenpide ole keino mielivaltaiseen syrjintään, ja jos se on tarpeellinen ja suhteellinen. Tällöin kansallinen toimenpide voidaan perustaa EY:n perustamissopimuksen 30 artiklaan (entiseen 36 artiklaan) (yleinen turvallisuus) edellyttäen, että toimenpide on tarpeellinen ja suhteellinen tarkoin määritettyyn ja selkeään yleisen turvallisuuden etuun nähden. Täydellinen myynnin kieltäminen saatetaan katsoa suhteettomaksi toimenpiteeksi, sillä muut toimenpiteet, kuten huolellisempi varastointi ja käsittely, voivat hyvin täyttää saman tarkoituksen. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tarkastelemaan komission aiemmin antamia vastauksia ilotulitteita koskeviin kysymyksiin: P-4053/97 Whitehead(1), E-3184/96 Waddington(2), E-3644/95 Pronk(3), E-853/94 Ford(4), E-1036/93 Smith(5), E-1152/86 Pitt(6), E-3102/85 Pitt(7) ja E-465/80 Walter(8). (1) EYVL C 187, 16.6.1998. (2) EYVL C 138, 5.5.1997. (3) EYVL C 161, 5.6.1996. (4) EYVL C 17, 23.1.1995. (5) EYVL C 140, 21.5.1994. (6) EYVL C 54, 2.3.1987. (7) EYVL C 249, 6.10.1986. (8) EYVL C 198, 4.8.1980.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0777/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. ALV ja autokorjaamoteollisuuden työntekijät.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0024 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0777/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: ALV ja autokorjaamoteollisuuden työntekijät Yhdistyneessä kuningaskunnassa voimassa olevan ALV-lainsäädännön mukaan yksityisen autokorjaamon on perittävä ALV koko laskun summasta. Viime vuosina vakuutusyhtiöt ovat kuitenkin perustaneet omia korjaamoitaan asiakkaidensa autojen korjaamiseksi. Tätä menetelmää käyttämällä niiden ei tarvitse maksaa ALV:a työntekijäkustannuksistaan, koska korjaamon henkilökunta kuuluu vakuutusyhtiön omiin työntekijöihin. Hyväksyykö komissio sen, että vakuutusyhtiöt saavat tätä verotuksellista porsaanreikää käyttämällä epäoikeudenmukaista hyötyä yksityisiin autokorjaamoihin nähden? Kertoisiko komissio, mitä toimenpiteitä se suosittaa tilanteen korjaamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Kun vakuutusyhtiö perustaa oman korjaamon asiakkaidensa autojen korjaamiseksi, ja kyseisen vakuutusyhtiön työntekijät suorittavat korjaukset, työntekijöiden vakuutusyhtiölle suorittama palvelu jää arvonlisäveron (ALV) sovellusalan ulkopuolelle. Toisaalta jos korjaamo suorittaa samanlaisen palvelun vakuutusyhtiölle, sen on perittävä ALV suorittamastaan palvelusta. Korjaamolla on kuitenkin oikeus vähentää maksamansa ALV kaikista välineisiin, varaosiin ym. tekemistään investoinnista, mitä taas verovapautuksesta nauttiva vakuutusyhtiö ei voi tehdä. Jälkimmäisen osalta ALV:iin liittyvän vähennysoikeuden puuttuminen kasvattaa lisäkustannuksia, mikä puolestaan korvaa sitä, ettei vakuutusyhtiön tarvitse maksaa ALV:ia työvoimakuluistaan silloin, kun sen omat työntekijät korjaavat autot. Komissio on tietoinen tästä tilanteesta, joka syntyy sen johdosta, että vakuutustoiminnat on vapautettu ALV:sta jäsenvaltioiden liikevaihtoverojärjestelmän yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperusta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) 13 artiklan b kohdan a alakohdan nojalla. Komissio tutkii parhaillaan mahdollisuutta luopua vakuutusalan verovapautuksesta, mutta sillä ei ole välittömiä toimintasuunnitelmia tällä alalla. (1) EYVL L 145, 13.6.1977.