FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/36

(2004/C 70 E/041)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1348/03

esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle

(10. huhtikuuta 2003)

Aihe: Palvelukaupan yleissopimus (GATS) ja vesipalveluiden yksityistäminen

EU on viime aikoina lähestynyt 109 köyhempää valtiota ”pyynnöillä” yksityistää heidän vesipalvelunsa.

Eräs ulkopuolisten yritysten kehitysmaissa tarjoamiin vesipalveluihin liittyvä ongelma on se, että tämä välttämätön palvelu on tärkeä vaihe maan kehityksessä ja oleellinen osoitus asianmukaisesti toimivasta hallituksesta. Näin ollen vesipalvelujen yksityistämistä usein vastustetaan, joskus jopa väkivaltaisesti, sillä se merkitsee peruuttamatonta sitoutumista.

Jos joku kyseisistä maista haluaa avata julkiset palvelunsa ulkomaisille yrityksille, neuvotaanko niille riittävän hyvin, miten ne voivat suojata palvelunsa, jottei näitä käytetä ensisijaisesti voiton tavoittelemiseen?

Voiko komissio antaa esimerkin kehitysmaasta, joka on hyötynyt vesipalvelujensa yksityistämisestä?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(23. toukokuuta 2003)

Yhteisön palvelukauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS) mukaiset pyynnöt on toimitettu 109:lle Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenelle heinäkuussa 2002. Näistä 109:stä WTO:n jäsenestä 54:ltä kehitysmaalta ja siirtymätaloudelta yhteisö on pyytänyt ympäristöpalveluja koskevia sitoumuksia. Yhteisön ympäristöpalveluja koskevat pyynnöt kattavat myös veden keräily-, puhdistamis- ja jakelupalvelut sekä jätevesihuoltopalvelut.

Tässä yhteydessä komissio katsoo, että hallituksilla on ensisijainen vastuu varmistaa vedenjakelu- ja jätevesihuoltopalvelujen saatavuus kaikille väestönosille tehokkaalla ja yhdenmukaisella tavalla. Monissa tapauksissa julkinen sektori huolehtii näiden palvelujen tarjoamisesta. On tärkeää selventää asiaa toteamalla, että yhteisön pyyntö ei koske julkisten yritysten yksityistämistä eikä niiden tarkoituksena ole suostutella hallituksia toteuttamaan sen suuntaisia toimenpiteitä.

Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että tehokas ja asianmukainen sääntelykehys on veteen liittyvien palvelujen tarjoamisen ensiarvoisen tärkeä edellytys erityisesti, kun hallitukset päättävät sallia yksityisen sektorin osallistumisen peruspalvelujen kuten vedenjakelun tarjoamiseen.

Komissio katsoo kuitenkin, että yksityisen sektorin ottaminen mukaan hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteisiin pyrkimyksiin parantaa vesihuolto- ja viemäröintipalveluja erityisesti kehitysmaissa sekä vahvistamaan investointi- ja hallintokapasiteettia on yksi mahdollisuus, jolla näiden palvelujen tarjoamista voi parantaa. On kuitenkin selvää, että ennen kuin tietyn ratkaisun hyväksymisestä tehdään päätös (yksityisen sektorin mukaan ottamista koskevat päätökset mukaan lukien), on syytä tutkia puolueettomasti kaikki vaihtoehdot, jotta niistä voidaan valita parhaiten sopiva, ja laatia riittävät sääntelykehykset sekä vahvistaa seurantamekanismit, joilla julkisten etujen turvaaminen voidaan varmistaa. Veteen liittyvien palvelujen kaupan vapauttamista WTO:n puitteissa voitaisiin käyttää välineenä infrastruktuuri-investointien mahdollistamiseksi, vesihuoltokapasiteetin vahvistamiseksi ja teknisen kehityksen edistämiseksi kehitysmaiden hallinnollinen toimintakyky ja säännöskehys huomioon ottaen.

Loppujen lopuksi on kunkin hallituksen asia päättää tavoitteistaan ja tavoista pyrkiä saavuttamaan ne, eikä yhteisöllä ole tarkoitusta pyrkiä GATS-pyyntöjensä avulla vaikuttamaan näihin poliittisiin valintoihin.

Komissio tukee kehitysyhteistyöohjelmiensa avulla aktiivisesti kehitysmaita niiden parantaessa ja uudistaessa vedenjakelu- ja jätevesihuoltojärjestelmiään. Komissio on muun muassa ehdottanut 1 miljardin euron määrärahoja käyttävän Euroopan unionin vesirahaston perustamista auttamaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueella sijaitsevien Cotonoun sopimuksen 77:n allekirjoittajavaltion ihmisiä saamaan käyttöönsä turvallista juomavettä ja asianmukaisen viemäröinnin.

Yksittäisen valtioiden vesihuollon uudistamisesta saamista kokemuksista on käytettävissä paljon erittäin hyödyllistä tietoa erityisesti Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöltä OECD:ltä, joka on tehnyt tiiviisti työtä tällä alalla, ja rahoittajilta, kuten Maailmanpankilta, jotka ovat tehneet yhteistyötä yksittäisten edunsaajavaltioiden kanssa vesihuoltosektorin uudistamiseksi.