KIRJALLINEN KYSYMYS E-2342/01

esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle

(1. elokuuta 2001)

Aihe: Vähemmistökielet ja alueelliset kielet mahdollisuus käyttää uutta teknologiaa

Katsooko komissio, että mahdollisuus käyttää uutta informaatio- ja viestintäteknologiaa on oleellinen tekijä vähemmistökielten ja alueellisten kielten edistämisessä? Mitä toimenpiteitä komissio ehdottaa tarjotakseen mahdollisuuden näiden teknologioiden käyttöön ja edistääkseen vähemmistökieliä ja alueellisia kieliä?

Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2340/01, E-2341/01 ja E-2342/01

(17. lokakuuta 2001)

Komissio on samaa mieltä siitä, että vähemmistökielet ja alueelliset kielet ovat ainutlaatuinen osa Euroopan kulttuuriperintöä. EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan (ent. 128 artiklan) 4 kohdassa määrätään, että yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi. Tämä koskee myös kieliä, jotka ovat kulttuurin ilmaisemisen ja siirtämisen väline. Vähemmistökieliä ja alueellisia kieliä koskevia aloitteita varten voidaan hakea tukea lukuisista yhteisön ohjelmista ja toimista, myös niistä, jotka arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, jos niiden tarkoitus on edistää asianmukaisia tavoitteita. Ainoita poikkeuksia ovat tietyt Sokrates-ohjelmaan kuuluvat toimet, erityisesti Lingua-toimi, joka koskee unionin harvinaisia virallisia kieliä sekä iirin ja luxemburgin kieltä.

Yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaan viidenteen puiteohjelmaan sisältyy Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta -erityisohjelma, johon kuuluvan Multimedian sisältö ja työkalut -avaintoiminnon tavoitteena on muun muassa edistää kielten ja kulttuurin monimuotoisuutta, mikä mahdollistaa kielinäkökohtien huomioon ottamisen. Lisäksi Tutkijavoimavarojen lisääminen -ohjelmaan kuuluvan Sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen -avaintoiminnon tavoitteena on yhteiskunnallisten arvojen vahvistamiseen liittyen kielellisiä parametrejä koskeva tutkimustoiminta.

Harvinaisten kielten elinvoimaisuus edellyttää, että kyseiset kielet voivat hyödyntää uusia viestintävälineitä. Harvinaisia kieliä koskevia aloitteita varten voidaan hakea tukea tietoyhteiskunnan pääosaston hallinnoimista ohjelmista, kuten eContent-ohjelmasta, joka on osa eEurope-aloitetta ja jonka tavoite on edistää maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämistä ja käyttöä sekä kielten monimuotoisuutta tietoyhteiskunnassa.

Komissio ei aio lähiaikoina esittää ehdotusta vähemmistökielten ja alueellisten kielten edistämistä koskevaksi ohjelmaksi. Komissio aikoo kuitenkin esittää yhteenvedon kuluvan vuoden joka on Euroopan kielten teemavuosi lukuisista tapahtumista ja aloitteista sekä kielistä ja kieliin liittyvistä aiheista käydystä laajasta julkisesta keskustelusta, minkä tavoitteena on kehittää Euroopan unionissa kielten monimuotoisuutta ja kielten oppimista koskeva pidemmän aikavälin strategia.

Koheesiorahastosta rahoitetaan suuria ympäristö- ja liikennealan infrastruktuuri-investointeja. Siksi ei ole todennäköistä, että siitä voitaisiin tukea vähemmistökieliä ja alueellisia kieliä koskevia investointeja.

Rakennerahastojen tavoitteena taas on edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta lisäämällä kasvua ja työllisyyttä. Rakennerahastoista ei voi saada tukea hankkeille, joiden ainoa tarkoitus on vähemmistökielten ja alueellisten kielten edistäminen, mutta niistä voidaan rahoittaa matkailun kehittämistä ja kulttuuria koskevia investointeja, mikä voi olla tärkeää kyseisten kielten kannalta. Rakennerahastoista on rahoitettu aiemmin erilaisia tukitoimia, jotka ovat koskeneet erityisesti Irlannin iirinkielistä Gaeltacht-aluetta, EU-aiheisia kymrinkielisiä televisiolähetyksiä ja Korsikan yliopiston (Ranska) infrastruktuuri-investointeja.