ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0458/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Gianfranco Fini (UEN) komissiolle. Myrkyllisten aineiden aiheuttamien haittojen valvonta.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0057 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0458/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Gianfranco Fini (UEN) komissiolle (19. helmikuuta 2001) Aihe: Myrkyllisten aineiden aiheuttamien haittojen valvonta Tiettyjen syöpätautien, kuten melanooman ja leukemian, lisääntynyt esiintyvyys aiheuttaa perustellusti yleistä huolestuneisuutta. 1. Voiko komissio vahvistaa, pitääkö edellä mainittu paikkansa? 2. Voisiko komissio perustaa komission jäsenen David Byrnen johdolla tilapäisen työryhmän, jonka tehtävänä olisi selvittää kaikissa Euroopan unionin maissa viimeisten kymmenen vuoden aikana tietyistä myrkyllisistä aineista, kuten bentseeneistä ja puhdistusaineiden lisäaineista, (käytetään muun muassa autonkorien puhdistamiseen ja graffitien poistamiseen) aiheutuneita haittoja sekä Ternobylin ydinvoimalan radioaktiivisten päästöjen vaikutuksia vesistöihin ja maa-alueisiin Euroopassa ja köyhdytetyn uraanin ja plutoniumin sekä Adrianmereen ja Gardajärveen upotettujen pommien vaikutuksia? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä selvittääkseen mainittujen syöpätautien lisääntyneen esiintyvyyden yhteyttä myrkyllisten aineiden valvomattomaan levitykseen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (30. toukokuuta 2001) 1. Komissio ei voi vahvistaa käsitystä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien tiettyjen syöpätautien esiintyvyyden lisääntymisestä Euroopassa. 2. Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman puitteissa komissio on perustanut Euroopan syöpärekistereiden verkon, josta saadaan tietoja kaikkien syöpätautien esiintyvyydestä ja niiden aiheuttamasta kuolleisuudesta. Tiedot ovat Euroopan kansalaisten käytettävissä Internet-osoitteessa http://www.iarc.fr. 3. Komissio seuraa syövän esiintyvyyttä ja sen aiheuttamaa kuolleisuutta syövän ehkäisemisen neuvoa-antavan komitean välityksellä; komitean tehtävänä on tiedottaa komissiolle kaikista syövän ehkäisemistä koskevista kysymyksistä, myös myrkyllisistä aineista riskitekijöinä. 4. Lisäksi komissio rahoittaa tutkimuksia, jotka paljastavat osaltaan syövän ja ympäristötekijöiden, myös ympäristösaasteiden välisiä yhteyksiä. Se osallistuu näin kansanterveyden suojelua edistävien toimien toteuttamiseen erityisellä elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen -tutkimusohjelmallaan, jonka avaintoiminta nro 4 on ympäristö ja terveys. Vuosina 1999 ja 2000 rahoitettujen hankkeiden luettelo on Euroopan kansalaisten käytettävissä Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/research/quality-of-life.html.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1803/01 esittäjä(t): Maj Theorin (PSE) komissiolle. Turkin kurdit.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0228 - 0228



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1803/01 esittäjä(t): Maj Theorin (PSE) komissiolle (13. kesäkuuta 2001) Aihe: Turkin kurdit Turkin sotilasviranomaisten ja kurdien PKK-järjestön vuosia kestäneet väkivaltaisuudet ovat karkottaneet yli 560 000 kyläläistä, joista useimmat ovat syntyperältään kurdeja, asuinsijoiltaan Kaakkois-Turkin köyhtyneeltä alueelta. Alueella on tuhottu järjestelmällisesti yli 3 500 kylää, mikä hankaloittaa pahasti asuinsijoille palaamista. Useimmat asuinsijoiltaan siirtyneet elävät nyt surkeissa oloissa ja äärimmäisessä köyhyydessä kaupunkien laitamilla. Mitä komissio aikoo tehdä asuinsijoiltaan poistuneiden Turkin kurdien tilanteen kohentamiseksi ja kyseisen alueen kehittämiseksi? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (4. heinäkuuta 2001) EU hyväksyi Turkin liittymiskumppanuuden 8. maaliskuuta 2001(1). Kyseisessä asiakirjassa vahvistetaan ne edistymisen ensisijaiset tavoitteet, jotka Turkin on saavutettava politiikan ja talouden aloilla ennen unioniin liittymistään. Alueiden välisten erojen umpeen kurominen on määritelty yhdeksi lyhyellä aikavälillä toteutettavaksi ensisijaiseksi tavoitteeksi. Kaakkois-Turkin hätätilan lievittäminen on asetettu keskipitkän aikavälin tavoitteeksi. Osana EU:n Turkille toimittamaa taloudellista tukea komissio rahoittaa 43,5 miljoonalla eurolla aluekehitysohjelmaa Kaakkois-Turkissa ns. GAP-alueella. Ohjelman kokonaistavoitteena on pitää yllä talouden kasvua, kaventaa alueellisia eroja sekä lisätä tuottavuutta ja työllisyyttä alueella. Erityistoimilla pyritään lisäämään työpaikkoja tukemalla paikallisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset), tukemalla maaseudun väestön tulonhankintaa, kunnostamalla ja entisöimällä merkittäviä kulttuuriperintökohteita, edistämällä niiden merkitystä kulttuurin ja matkailun kannalta ja parantamalla alueen ympäristöolosuhteita. (1) EYVL L 85, 24.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1163/01 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Euroopan teollisuuden edustajien pyöreä pöytä.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0218 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1163/01 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Euroopan teollisuuden edustajien pyöreä pöytä Millaista EU:n rahoitusta tai tukea on annettu Euroopan teollisuuden edustajien pyöreälle pöydälle? Millaisissa yhteyksissä se on tähän mennessä tavannut komission edustajia keskustellakseen toimintalinjoista vuosille 2000 ja 2001? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2001) Komissio ei anna taloudellista eikä muutakaan tukea Euroopan teollisuuden edustajien konferenssille (ERT). On kuitenkin mahdollista, että yksittäiset ERT:n jäsenet osallistuvat yhteisön ohjelmiin omaan lukuunsa. Sen jälkeen kun uusi komissio aloitti tehtävässään vuonna 1999, Euroopan teollisuuden edustajien konferenssi ja komission jäsenet, puheenjohtaja mukaan luettuna, ovat kokoontuneet keskustelemaan useamman kerran. Nämä tapaamiset ovat osa yleistä kansalaisyhteiskunnan kuulemismenettelyä, johon komissio on sitoutunut. Keskusteluissa keskityttiin yleisesti yritys- ja kilpailupolitiikkaan liittyviin kysymyksiin, mutta myös muihin EU-politiikan aloihin. Korkean tason tapaamisten ohella ERT:n jäsenet ja komission virkamiehet ovat olleet toiminnan tasolla muutamia kertoja yhteydessä toisiinsa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0324/01 esittäjä(t): Dagmar Roth-Behrendt (PSE) komissiolle. Tiedot Berliinin vuosina 1999 ja 2000 saamasta EU:n tuen määrästä.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0033 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0324/01 esittäjä(t): Dagmar Roth-Behrendt (PSE) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Tiedot Berliinin vuosina 1999 ja 2000 saamasta EU:n tuen määrästä Kuinka paljon Berliini sai vuosina 1999 ja 2000 (määrät erikseen kultakin vuodelta) yhteisön tukivaroja seuraavien hankkeiden tai rahastojen välityksellä 1. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) 2. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR), ohjaus- ja tukiosasto 3. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) 4. yhteisön tutkimusohjelmat 5. yhteisön energiaohjelmat 6. yhteisön ympäristöohjelmat 7. yhteisön liikenneohjelmat 8. yhteisön koulutus- ja nuoriso-ohjelmat 9. yhteisön terveysohjelmat 10. yhteisön sosiaaliohjelmat 11. kansalaisjärjestöohjelmat 12. kulttuuriohjelmat 13. kolmansien maiden (KIE- ja IVY-maat) kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyvät ohjelmat 14. ystävyyskaupunkiohjelmat 15. muut yhteisön ohjelmat? Miten EU arvioi näiden toimien onnistuneen? Romano Prodin komission puolesta antama täydentävä vastaus (10. heinäkuuta 2001) 23. maaliskuuta 2001 annetun vastauksensa(1) lisäksi komissio lähettää pyydetyt tiedot suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 259.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1619/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Malagan ehdokkuus uuden EU:n meriturvallisuusviraston sijoituspaikaksi.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1619/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Malagan ehdokkuus uuden EU:n meriturvallisuusviraston sijoituspaikaksi Alboráninmeri on yksi maailman laivaliikenteen käytetyimmistä reiteistä, ja Gibraltarin salmen puolestaan ylittää vuosittain 70 000-80 000 alusta. Nämä seikat ovat perusteina sille, että Malagan kaupunki on esittänyt ehdokkuutensa EU:n meriturvallisuusviraston sijoituspaikaksi. Muihin mahdollisiin sijoituspaikkaehdokkaisiin nähden Malagan ehdokkuutta olisi pidettävä mahdollisuutena suosia viraston sijoittamista Välimeren alueelle. Näin Välimerta suojeltaisiin liikenteeltä, joka on erittäin epäsuhteessa sen ekologiseen kapasiteettiin. Viraston tehtävänä on valvoa alusten ja niiden miehistöjen turvallisuussäännöksiä sekä riskit kattavia vakuutuksia ja hallinnoida alan kansallisten lakien koordinointia. Katsooko komissio, että mahdollisia muita ehdokkuuksia silmällä pitäen olisi vahvistettava puolueettomat kriteerit, joiden avulla määritellään viraston paras sijoituspaikka? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. elokuuta 2001) Komissio teki 6. joulukuuta 2000 ehdotuksen asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta(1) Erika-öljysäiliöaluksen uppoamista seuranneen toisen toimenpidepaketin yhteydessä. Ehdotuksen esittämisen jälkeen komissio on saanut hakemuksia useilta jäsenvaltioilta ja alueellisilta viranomaisilta. Näiden joukossa on myös Malagan kaupungin hakemus. Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että päätettäessä Euroopan meriturvallisuusviraston sijainnista toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon tietyt puolueettomat perusteet. (1) KOM(2000) 802 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1068/01 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Yhdysvaltojen Uusi Afrikka -aloite ja Bangladeshin tekstiilit.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0029 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1068/01 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (26. maaliskuuta 2001) Aihe: Yhdysvaltojen Uusi Afrikka -aloite ja Bangladeshin tekstiilit Yhdysvaltojen vuoden 2000 kauppaa ja kehitystä koskevassa laissa erotellaan vähiten kehittyneet AKT-maat muista vähiten kehittyneistä maista. Tällä kiistanalaisella jaolla on jo hyvin haitallisia vaikutuksia Bangladeshin tekstiili- ja vaatetusalaan, jolle Yhdysvaltojen markkinat ovat erittäin tärkeät. Tämä on erityisen valitettavaa sikäli, että nimenomaan tämän alan kasvun ansiosta tuhannet Bangladeshin naiset ovat voineet ansaita omia tulojaan ja edetä merkittävästi kohti suurempaa tasa-arvoa. Kun otetaan huomioon komission Everything But Arms -aloite, voiko komissio olla yhteydessä Yhdysvaltojen vastaaviin kaupan alan elimiin ja perustella tulli- ja kiintiövapauden laajentamista koskemaan kaikkia vähiten kehittyneitä maita? Pascal Lamyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0695/01 ja P-1068/01 (14. toukokuuta 2001) Komissio ymmärtää Bangladeshin huolen markkina-asemastaan ja markkinaosuudestaan Amerikan kauppa- ja kehityslain (USTDA 2000) antamisen jälkeen, jonka ulkopuolelle se on jäänyt muiden Aasian vähiten kehittyneiden maiden kanssa. Yhteisön osalta Bangladeshin asema vähiten kehittyneenä maana edellyttää sen tekstiili- ja vaatetustuotteiden viennin tulli- ja kiintiövapaata pääsyä yhteisöön. Tämä on mahdollistanut sen, että maa on voinut lisätä merkittävästi näiden tuotteiden vientiä Euroopan markkinoille, ja siitä on tullut yhteisön kymmenenneksi suurin toimittaja. Komissio haluaa rohkaista muita kehittyneitä maita myöntämään samanlaisen kohtelun vähiten kehittyneille maille ja on saanut tukea Chilen ja Uuden Seelannin kaltaisten maiden suhtautumisesta yhteisön kaikkea muuta paitsi aseita -aloitteeseen, jolla tulli- ja kiintiövapaa pääsy yhteisön markkinoille ulotetaan 49 vähiten kehittyneen maan kaikkiin tuotteisiin. Kaikkea muuta paitsi aseita -aloite osoittaa, miten tärkeänä yhteisö pitää kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden täydellistä integroimista monenväliseen kauppajärjestelmään. Tästä aiheesta on tietenkin keskusteltava muiden kehittyneiden maiden kauppakumppanien, myös Yhdysvaltojen kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0506/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Liittymisneuvottelut Turkin kanssa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0506/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: Liittymisneuvottelut Turkin kanssa Aseistettujen turkkilaisjoukkojen uskotaan tappaneen yli kaksi tuhatta Kyproksen kreikkalaista heti Turkin hyökättyä Kyprokselle vuonna 1974. Ruumiiden uskotaan olevan nimettömissä haudoissa ns. Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan alueella. Samaan aikaan tapettiin muutamia satoja Kyproksen turkkilaisia, joiden hautojen sanotaan olevan vihreän linjan eteläpuolella. Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan viranomaiset ovat tähän mennessä kieltäytyneet avaamasta hautoja kadonneiden kyproslaisten tunnistamiseksi, vaikka Kyproksen hallitus on tarjoutunut tekemään samoin ja vaikka tällaisella toiminnalla edesautettaisiin sovintoa saaren kahden kansanosan välillä. Onko komissio pyytänyt Turkin hallituksen apua Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan viranomaisten painostamiseksi tunnistamaan kadonneet henkilöt, jotka aseistetut turkkilaisjoukot tappoivat myös EU:n jäsenyyttä hakevan Kyproksen alueella? Jos komissio ei ole vielä pyytänyt apua, aikooko se pyytää sitä myöhemmin? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa vuoden 1974 tapahtumien yhteydessä Kyproksessa kadonneiden henkilöiden tapaukseen. Komission tiedon mukaan Kyproksen kreikkalaisyhteisö on esittänyt käsiteltäväksi 1 493 tapausta Yhdistyneiden Kansakuntien komitealle, joka perustettiin vuonna 1981 tutkimaan ja selvittämään kadonneiden henkilöiden kohtaloa. Seitsemän henkilön on vahvistettu kuolleen. Kyproksen turkkilaisyhteisö on vuorostaan esittänyt käsiteltäväksi 500 katoamistapausta, joista varhaisimmat ovat vuodelta 1963. Vuonna 1997 osapuolet sopivat toimittavansa toisilleen kaikki saatavillaan olevat tiedot asian ratkaisemisen edistämiseksi, mutta asiassa ei ole edistytty vuoden 1998 jälkeen. Asiaa voidaan käsitellä lähemmin unionin ja Turkin välisen vahvistetun poliittisen vuoropuhelun yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0566/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Oikeus- ja sisäasioiden pääosaston tarkastuslausuma.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0566/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (27. helmikuuta 2001) Aihe: Oikeus- ja sisäasioiden pääosaston tarkastuslausuma Komissaari Fischler totesi 7. helmikuuta 2001 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa, että vuonna 1999 maatalouden pääosaston rahatapahtumien täsmällinen virhemarginaali oli 3,06 %. Voisiko erityisesti oikeus- ja sisäasioista vastaava komissaari EU:n toimielinten yhteistyön ja avoimuuden nimissä ilmoittaa vastaavan luvun pääosastonsa rahatapahtumista? Jos lukua ei voida ilmoittaa, mikä siihen on syynä? Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 ja E-0570/01 (11. huhtikuuta 2001) Komissio muistuttaa arvoisalle kysyjälle, että tilintarkastustuomioistuin ei ilmoita yleistä talousarviota koskevassa tarkastuslausumassaan virheprosentteja, koska sen mielestä olisi liiallista yksinkertaistamista punnita komission taloushallinnon menestyksellisyyttä tämän yhden luvun perusteella. Tilintarkastustuomioistuin päättikin kolme vuotta sitten, ettei se julkista enää yleisiä virheprosentteja, vaan kehittää tarkastuslausumaan liittyviä menetelmiä antaakseen vastuuvapauden myöntäjälle yksityiskohtaista havainnollista tietoa. Tilintarkastustuomioistuin on lisäksi tehnyt useaan otteeseen selväksi, että yleistä virheprosenttia alemman tason luvun ilmoittaminen esimerkiksi jollekin toiminta-alalle tai pääosastolle veisi täysin harhaan. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa vain rajoitetun määrän tapahtumia, joten se ei voi vahvistaa pitävästi tällaista alemman tason virheprosenttia. Komissio ei näin ollen voi toimittaa pyydettyjä tietoja arvoisalle kysyjälle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0791/01 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Ranskan naudanlihamarkkinoita koskevat toimet.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0121 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0791/01 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2001) Aihe: Ranskan naudanlihamarkkinoita koskevat toimet Onko komissio tietoinen, että Ranskan hallitus on päättänyt BSE-kriisin johdosta ryhtyä yksipuolisiin toimiin naudanlihan tuottajien taloudelliseksi tukemiseksi? Pitääkö komissio tätä päätöstä uhkana yhteiselle maatalouspolitiikalle? Onko asiasta yritetty päästä yksimielisyyteen Ranskan viranomaisten kanssa niiden pyrkimysten välttämiseksi, jotka johtaisivat yhteisen maatalouspolitiikan uudelleenkansallistamiseen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2001) Komissio on selvillä Ranskan viranomaisten aikeesta ottaa käyttöön kansallinen tukijärjestelmä naudan spongiformisesta enkefalopatiasta (BSE) johtuneen kriisin maanviljelijöille aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi. Muiden jäsenvaltioiden tavoin Ranskan viranomaiset ovat itse asiassa ilmoittaneet komissiolle BSE-kriisiin liittyvästä valtion tukijärjestelmästä. Kaikki ilmoitukset tutkitaan nykyisten kilpailusääntöjen valossa ja vain sellaiset tuet hyväksytään, joiden komissio voi katsoa olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (entisen 92 artiklan) mukaisia. Siltä osin kuin komissio sallii tällaisen tuen, se ei pidä tukea uhkana yhteiselle maatalouspolitiikalle. Toisaalta kaikki ilman komission ennalta antamaa lupaa maksettavat tuet ovat sääntöjen vastaisia ja ne voivat olla uhka yhteiselle maatalouspolitiikalle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0702/01 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle. Serbian hallituksen sitoutuminen ihmisoikeuksiin ja vastuuseen.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0702/01 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle (14. maaliskuuta 2001) Aihe: Serbian hallituksen sitoutuminen ihmisoikeuksiin ja vastuuseen Onko neuvoston mielestä huolestuttavaa, että Eversti Sreten Lukicin nimittäminen turvallisuuspalvelun johtajaksi ja varasisäministeriksi saattaa heikentää Serbian hallituksen sitoutumista ihmisoikeuksiin ja vastuuseen? Mihin toimenpiteisiin neuvosto aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Serbia kunnioittaa velvollisuuksiaan tässä suhteessa? Vastaus (16. heinäkuuta 2001) Neuvosto korostaa jatkuvasti Jugoslavian liittotasavallan viranomaisille, että ihmisoikeuksien ja demokratian kunnioittaminen on ehdoton edellytys maan lähentämiseksi muuhun Eurooppaan. Belgradin viranomaiset - ja Presidentti Kostunica henkilökohtaisesti Zagrebin huippukokouksessa viime marraskuussa - ovat omalla tahollaan lukuisissa yhteyksissä sitoutuneet näiden pääperiaatteiden tarkkaan noudattamiseen ja ovatkin jo edenneet oikeaan suuntaan. Vaikka tehtävää onkin paljon, erityisesti täysimittainen yhteistyö entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICTY) kanssa ja kaikkien epäoikeudenmukaisesti vangittujen albaanien kansanosaan kuuluvien poliittisten vankien vapauttaminen mukaan lukien, neuvoston näkökulmasta Jugoslavian liittotasavallan demokraattinen hallitus on edistynyt Milosevicin hallinnon surkean ihmisoikeustilanteen korjaamisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2004/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Torjunta-aineet italialaisissa hedelmissä ja vihanneksissa.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0236 - 0236



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2004/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (6. heinäkuuta 2001) Aihe: Torjunta-aineet italialaisissa hedelmissä ja vihanneksissa Italian kansallinen ympäristönsuojeluvirasto (Anpa-Arpa, Agenzia Nazionale Prevenzione Ambiente) tutki Italian 14 alueella 5 300 hedelmä- ja vihannesnäytettä, ja kävi ilmi, että neljässä hedelmässä kymmenestä (ja kahdessa vihanneksessa kymmenestä) oli jälkiä torjunta-aineista. Arvot olivat korkeampia kuin lain sallimat määrät. Kansalaisten terveydelle aiheutuu torjunta-aineista vakavia riskejä. 1. Onko komissio tietoinen näistä tuloksista? 2. Mitkä ovat yhteisön lainsäädännössä säädetyt raja-arvot hedelmien ja vihannesten torjunta-ainejäämille? 3. Jos asiaa koskevia säännöksiä on rikottu, onko säädetty seuraamuksista rikkojille? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) 1. Komissio on tietoinen mainitun tutkimuksen tuloksista mutta ei löydä niistä perustetta kirjallisessa kysymyksessä esitetylle väitteelle, että 40 prosenttia hedelmistä ja 20 prosenttia vihanneksista sisältää torjunta-ainejäämiä yli sallitun määrän. Komissio on myös tietoinen hedelmien ja vihannesten torjunta-ainejäämiä koskevaan Italian kansalliseen seurantaohjelmaan vuodelle 2000 liittyvistä vastikään julkaistuista tuloksista. Tulokset vastaavat edellisten vuosien tuloksia ja muiden jäsenvaltioiden tuloksia, eli noin 60 prosenttia näytteistä ei sisällä havaittavia jäämiä, noin 40 prosenttia näytteistä sisältää havaittavia jäämiä hyväksyttävien raja-arvojen puitteissa ja noin 23 prosenttia sisältää jäämiä yli hyväksyttävien raja-arvojen, mutta ei vaaranna terveyttä. 2. Ei ole käytännöllistä luetella tässä yli 20 000 jäämien enimmäismäärää yhteisössä (MRL). Täydellinen luettelo on saatavilla Europa-palvelimen Internet-sivustosta (http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm). 3. Jäsenvaltioiden velvollisuus on valvoa jäämien voimassa olevien enimmäismäärien noudattamista ja ryhtyä asianmukaisiin toimiin rajoitusten ylittäjiä vastaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1053/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Jalkapalloilijoiden siirrot: harjoituskustannukset.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1053/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (5. huhtikuuta 2001) Aihe: Jalkapalloilijoiden siirrot: harjoituskustannukset Voiko komissio ilmoittaa, mitkä nykyhinnoin ilmoitettuna ovat todennäköiset enimmäismäärät, joita voidaan pitää perusteltuina jalkapalloilijoiden vuotuisina harjoituskustannuksina? Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1052/01, E-1053/01 ja E-1054/01 (28. toukokuuta 2001) Kansainvälinen jalkapalloliitto (FIFA) antoi 5. maaliskuuta 2001 sitoumuksen siitä, että se muuttaa jalkapallon kansainvälisiä pelaajasiirtoja koskevia sääntöjään. Sitoumuksen perustana olevien yleisperiaatteiden mukaan FIFA:n on muun muassa otettava käyttöön alle 23-vuotiaiden pelaajien kouluttamista ja harjoittelua koskeva korvausjärjestelmä, joka sekä kannustaa seuroja (erityisesti pieniä ja amatöörisarjojen seuroja) panostamaan tällaiseen toimintaan että palkitsee niitä siitä rajoittamatta kuitenkaan pelaajien liikkumisvapautta kohtuuttomasti. FIFA tulee myös toteuttamaan tulonjakojärjestelmiä, joiden avulla huomattava osa tuloista jaetaan pelaajien kouluttamiseen ja harjoitteluun osallistuville seuroille, amatööriseurat mukaan luettuina. Komissio on aina suhtautunut myönteisesti ajatukseen yhteisvastuullisuuteen perustuvasta rahastosta, jonka varoja käytettäisiin nuorten pelaajien kouluttamisen ja harjoittelun tukemiseen. Tällaisen rahaston avulla voitaisiin kaventaa suurten ja pienten seurojen sekä amatööri- ja ammattilaisjalkapalloilun välistä eroa. Komissiolle ei ole tähän mennessä toimitettu asiaa koskevia yksityiskohtaisia lukuja tai arvioita. Markkinoinnin osalta voidaan todeta, että FIFA:n sääntöjen muuttamista koskevan sitoumuksen yleisperiaatteiden mukaan markkinointitulojen vähentyminen ei ole peruste, joka voidaan ottaa huomioon määritettäessä kouluttamisesta ja harjoittelusta maksettavan korvauksen suuruutta. Sopimuksen yksipuolisesta rikkomisesta maksettavien korvausten osalta kysymykseen voidaan vastata ensisijassa voimassa olevan kansallisen lainsäädännön perusteella. FIFA:n kanssa on sovittu siitä, että uusia järjestelyjä tarkastellaan uudelleen kahden pelikauden jälkeen.