KIRJALLINEN KYSYMYS E-1916/02 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle. Euron käyttöönotto.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0036 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1916/02 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle (2. heinäkuuta 2002) Aihe: Euron käyttöönotto Eurobarometrin 56 mukaan melkein puolet yhteisön kansalaisista katsovat, että euron käyttöönotto on nostanut tuotteiden hintaa. Alankomaiden kuluttajajärjestön selvityksen mukaan cd-levyjen hinnat nousivat 7,2 prosenttia maaliskuun 2001 ja maaliskuun 2002 välillä. Samaan aikaan ravintola- ja hotellilalla ravintola-aterioiden hinnat ovat nousseet keskimäärin 6,2 prosenttia ja kahviloissa jopa 8,8 prosenttia. Euron käyttöönoton piti johtaa laajempaan avoimuuteen ja vaihtokulujen lakkauttamiseen ja siten alempiin hintoihin. Kansalaisten piti nähdä kesälomien alettua euron käyttöönoton edut ulkomailla, sillä rahaa ei enää euroalueella tarvitse vaihtaa. Koska euron käyttöönotto on johtanut laajaan hintojen nousuun, tämä etu on menetetty. Samanaikaisesti osaa vanhoista seteleistä ei ole palautettu. Tämä on kansallisten pankkien ja siten valtionkassojen etu. 1. Voiko komissio ilmoittaa, miten inflaatio on noussut euron käyttöönoton vuoksi yhteisön jäsenvaltioissa? 2. Millä aloilla ja/tai jäsenvaltioissa hinnat ovat nousset enemmän kuin inflaation keskimääräinen taso? 3. Vahvistaako komissio, että sillä on poliittinen vastuu kuluttajille annetusta lupauksesta ja että sen on huolehdittava, että euron käyttöönotto on kuluttajille edullista? 4. Mitä mahdollisuuksia komissio näkee tämän poliittisen vastuun toteuttamiseksi? Aikooko komissio esimerkiksi tukea kuluttajajärjestöjen euron käyttöönottoon liittyviä hinnankorotuksia koskevia toimia tai/vai aikooko komissio toimia niiden strategioiden hyväksi, joilla tiedotetaan huonoista toimintatavoista (name and shame)? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 2002) Tilastotiedot eivät osoita, että euroon siirtyminen olisi aiheuttanut yleistä hintojennousua yhdessäkään euroalueen maassa. Eurostat julkaisi heinäkuussa 2002 lehdistötiedotteen, jossa tarkasteltiin kyseistä ajankohtaa edeltäneiden kuukausien hintakehitystä sekä euron käyttöönottoon liittyviä kysymyksiä. Tutkimuksessa otettiin huomioon lukuisia eri talouden aloja, jotta tulosten voitaisiin katsoa kattaneen talouden koko alue(1). Inflaatio saavutti huippunsa euroalueella toukokuussa 2001 [3,3 %:n vuosittainen vauhti yhdenmukaistetuilla kuluttajahintaindekseillä (YKHI) mitattuna] eikä ole sen jälkeen kohonnut vastaavalle tasolle. Siirtymäkaudella on voitu havaita inflaation kiihtyneen kahden prosentin vuosittaisesta vauhdista joulukuussa 2001 2,7 prosentin vuosittaiseen vauhtiin tammikuussa 2002. Tämä kiihtyminen johtui öljyn sekä tuoreiden hedelmien ja vihannesten hinnannoususta. Inflaatio on itse asiassa jatkunut samansuuntaisena (vuosittain 1,92,5 %) unionissa. Tarkastelussa on otettu huomioon myös kolme euroalueeseen kuulumatonta jäsenvaltiota. Vuosittainen inflaatio kiihtyi vuoden 2001 joulukuusta vuoden 2002 tammikuuhun 2,1 prosentista 2,5 prosenttiin Tanskassa ja yhdestä prosentista 1,6 prosenttiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Samana aikana inflaatio hidastui Portugalissa ja Alankomaissa. Italiassa inflaatio kiihtyi vain vähän 2,2 prosentista 2,4 prosenttiin(2). Myöhemmin euroalueen inflaatio on hidastunut. Se saavutti 1,8 prosentin rajan euroalueella kesäkuussa 2002. Euroalueen yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin keskimääräinen muutos vuoden 2002 kuuden ensimmäisen kuukauden ja vuoden 2001 kuuden viimeisen kuukauden välillä oli 1,4 prosenttia. Luku on sama kuin kesäkuussa 2001 päättyvän kuuden kuukauden kauden luku ja lähellä vuoden 2000 kesäkuun ja joulukuun vastaavia lukuja. Eurostatin mukaan suurin osa tämän kauden hintojennoususta voidaan useimmissa hyödykeryhmissä selittää normaalilla inflaatiolla ja joillakin erityistekijöillä, jotka eivät liity euroon. Näitä ovat erityisesti huono sää, joka on vaikuttanut hedelmien ja vihannesten hintoihin, autojen ja energian hinnat ja tietyt merkittävät tupakkaveroa koskevat korotukset(3). Näillä tekijöillä voidaan selittää 1,2 prosenttiyksikön osuus yhteensä 1,4 prosentin muutoksesta. Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönoton vaikutus on todennäköisimmin 0,00,2 prosenttia(4). On kuitenkin selvää, että joillakin talouden aloilla hintojen nousu on ollut voimakkaampaa. Elintarvikkeiden lisäksi myös palvelujen lähinnä hotelli- ja ravintolapalvelujen , joidenkin terveyspalvelujen sekä korjaus- ja huoltopalvelujen hinnat ovat nousseet voimakkaasti. Ne ryhmät, joissa hinnat ovat todella nousseet, ovat luonteeltaan erityisiä, mikä saa ehkä aikaan sen, että niiden vaikutus yleiseen mielipiteeseen on ollut voimakkaampi. Tämä saattaa selittää myös sen, että hintojen uskotaan yleisesti nousseen euroseteleiden ja -kolikkojen käyttöönoton myötä. On kuitenkin muistettava, että euroseteleiden ja -kolikkojen käyttöönotolla tähdätään keskipitkän ja pitkän ajan kuluessa vaikutuksiin, jotka näkyvät kilpailuympäristön parantumisena euroalueella, taloudellisen tehokkuuden kohentumisena sekä kuluttajahintojen alenemisena. (1) Lehdistötiedote nro 84/2002, 17. heinäkuuta 2002, on saatavilla Internet-osoitteesta:http://www.europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostat&product=2-17072002-EN-BP-EN&mode=download. (2) Eurostat. (3) Alkoholi- ja tupakkatuotteiden neljännesvuosittainen inflaatio oli 2 prosenttia vuoden 2002 ensimmäisellä neljänneksellä. (4) Osuus on hieman suurempi kuin 0,00,16 prosentin arvio, joka koski joulukuun 2001 ja tammikuun 2002 välistä muutosta sekä vuoden 2001 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2002 ensimmäisen neljänneksen välistä muutosta. Eurostatin arvio julkaistiin helmi- ja toukokuussa 2002.