ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2122/98 esittäjä(t): David Hallam (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Asetuksen N:o 1765/92 mukaisten sakkojen soveltaminen Onko komissio tietoinen asetuksen 1765/92(1) perusteella ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puitteissa sovellettavista kovista sakoista sellaisissa tilanteissa, joissa on tehty virheitä esitettäessä tukivaatimuksia tiettyjen peltokasvien viljelylle? Yhdistyneessä kuningaskunnassa olemme havainneet, että sakkokäytäntöä on sovellettu jopa sellaisissa selvissä tapauksissa, kun kyseessä on todellakin ollut tuottajan tekemä erehdys. Millaisen joustavan käytännön komissio voisi tarjota näiden tuottajien tukemista varten? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (29. heinäkuuta 1998) Tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä joulukuuta 1992 annetussa komission asetuksessa (ETY) 3887/92(2) säädetään seuraamuksista siinä tapauksessa, että viljelijät ilmoittavat maa-alueensa liian suureksi saadakseen tukea tai että tiettyjä muita sääntöjä on jätetty noudattamatta. Komissio on kuitenkin todennut, että tietyissä tapauksissa joustavuus on tarpeen. Asetuksen (ETY) 3887/92 mukaan jäsenvaltiot saavat mukauttaa aluetukihakemuksiaan seuraamuksitta, jos ilmeisiä virheitä on tehty ja jäsenvaltioiden viranomaiset ovat todenneet tämän. Vastuu virheen toteamisesta on jäsenvaltioilla. Nykyisten sääntöjen lisäksi komissio on äskettäin ehdottanut asetuksen (ETY) 3887/92 muuttamista ottamalla käyttöön lausekkeen, jolla viljelijät voisivat tietyin ehdoin korjata hakemuksessaan olevia tietoja, jotka saattaisivat johtaa seuraamusten soveltamiseen. (1) EYVL L 181, 1.7.1992, s. 12. (2) EYVL L 391, 31.12.1992.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1802/98 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Aiheettomat viivytykset toteutettaessa yhteisön rahoitusta saavaa TAXIS-ohjelmaa, jonka tavoitteena on Kreikan verovirastojen tietokoneistaminen Verovirastojen työntekijöiden edustajien viime aikoina julkisuuteen tulleiden valitusten mukaan TAXIS-ohjelman toteuttamisessa on ilmennyt aiheettomasti suuria viivytyksiä; ohjelman tavoitteena on Kreikan verovirastojen tietokoneistaminen ja sitä yhteisrahoitetaan Kreikalle suunnatun yhteisön tukikehyksen määrärahoista (alueellinen toimintaohjelma julkishallinnon nykyaikaistamiseksi). On nimittäin esitetty valituksia, joiden mukaan ei ainoastaan ole ylitetty kaikkia hankkeen valmistumista ja luovuttamista koskevia määräaikoja vaan lisäksi ainoan toteutetun yksikön sovellutuksista ei puoletkaan ole toiminnassa. Lisäksi valitetaan, että talousosastoille ei ole palkattu välttämätöntä henkilökuntaa ohjelman toimintatukea varten ja niiden henkilökunnan TAXIS-ohjelman toimintaan liittyvä kouluttaminen on viivästynyt. Voisiko komissio näiden tosiasioiden taustaa vasten kertoa minulle: Mikä on hankkeen toteutusvauhti siihen aikatauluun verrattuna, joka laadittiin ohjelmaa hyväksytettäessä, kuinka paljon tästä aikataulusta on jääty jälkeen tähän mennessä, mitkä ovat toteutuksen viivästymisen syyt, milloin hankkeen on suunniteltu valmistuvan sekä mitä määrärahoja ja minkälaisia toimia varten on maksettu tähän mennessä yhteisön rahastoista? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) TAXIS-ohjelman kokonaistalousarvio on 84 miljoonaa ecua. Tämä toimenpideohjelma käsittää projektin, jolla pyritään nykyaikaistamaan julkista hallintoa. Projektiin sisältyy yhteisen tietojärjestelmän kehittäminen verotusta varten, rakennuksen hankkiminen tietotekniikkavälineiden sijoittamista varten sekä käyttöön otettuja uusia teknisiä järjestelmiä koskevan koulutuksen tarjoaminen käyttäjille. Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toteutuksen valmisteluvaihetta pidennettiin huomattavasti projektin luonteen ja monimuotoisuuden vuoksi. Toteutus etenee tällä hetkellä tasaisesti, ja se on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2001 ensimmäisen puolivuotiskauden aikana. 30 rahoituspalveluihin keskittyvää elintä (verovirastoa) alkaa toimia tässä uudessa teknisessä ympäristössä heinäkuun loppuun 1998 mennessä, ja vuoden 1998 loppuun mennessä niihin liittyy vielä 120 vastaavaa elintä. TAXIS-ohjelmalla tuotetuista 17 ohjelmistosovelluksesta on toimitettu seitsemän, ja loput valmistuvat piakkoin. TAXIS-ohjelman käyttöaste on tähän mennessä 53 miljoonaa ecua eli 63 prosenttia. Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimien kulutus on rajallista, koska koulutus liittyy projektin viimeisiin vaiheisiin, jolloin rahoituspalveluihin keskittyvissä elimissä on täysi henkilöstövahvuus ja ne ovat valmiit aloittamaan toimintansa osana uutta järjestelmää. Koulutustoimet käynnistyivät vastikään, ja Kreikan viranomaisten mukaan niiden odotetaan jatkuvan intensiivinä.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1572/98 esittäjä(t): James Janssen van Raay (UPE) neuvostolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Elokuun 15:nnen päivän liputus 1. Koska Alankomaat on ainoa liittoutuneisiin kuulunut maa, jossa ei vietetä elokuun 15:ttä eli päivää, jolloin toinen maailmansota päättyi vuonna 1945, esitin tarkoituksella kysymyksiä Alankomaiden ollessa Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana. Kysymyksiini ei koskaan vastattu, vaan ne näyttävät hävinneen. Miten tämä on mahdollista? 2. Isossa-Britanniassa vietetään sekä ensimmäisen (Poppy Day) että toisen maailmansodan päättymisen muistopäivää. Voisiko tällä hetkellä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimiva Iso-Britannia edistää sitä, että elokuun 15:nnestä tulisi virallinen muistopäivä perinteisine liputuksineen, vaikka vain sodanjälkeisen pitkän rauhanajan muistamiseksi? 3. Japanin keisari vierailee piakkoin Lontoossa ja hänelle suodaan korkea-arvoinen sukkanauharitariston ritarimerkki. Voisiko Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimiva Iso-Britannia käyttää mahdollisuutta hyväkseen ja viitata niihin mittaamattomiin kärsimyksiin, joita Japani on aiheuttanut sortamilleen Aasian kansoille, ja kehottaa Japania korvaamaan kärsimykset massiivisella avulla, kun nämä samat kansat ovat nyt jälleen joutuneet kurjuuteen? Vastaus (24. syyskuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen osalta, joka koskee elokuun 15. päivän tekemistä rauhan muistopäiväksi, neuvosto pyytää häntä tutustumaan kirjalliseen kysymykseen E-1331/98, ainoaan asiasta neuvostolle esitettyyn kysymykseen, annettuun vastaukseen. Neuvosto ei ota kantaa arvoisan parlamentin jäsenen puheenjohtajavaltiolle Yhdistyneelle kuningaskunnalle tekemiin ehdotuksiin.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2093/98 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Kalojen allaskasvattajien kilpailutilanne Tanskassa Makeavesialtaita käyttäville kalankasvattajille asetetaan Tanskassa ympäristöministeriön 5. huhtikuuta 1989 antaman asetuksen n:o 224 3 pykälän nojalla rajoituksia, jotka koskevat kasvatusaltaiden suurinta sallittua vuotuista rehun kulutusta. Tämä merkitsee sitä, että kasvatusaltaiden tuotantoa käytännössä rajoitetaan. Vastaavia rajoituksia ei tiettävästi ole muissa EU-maissa. Ovatko kasvatusaltaiden tuotantoa rajoittavat tanskalaiset säännökset perustamissopimuksen kilpailumääräysten mukaisia? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 1998) Tanskan vesiviljelyä koskeva lainsäädäntö on sekä laaja-alainen että rajoittava, mikä johtuu Tanskan yleisestä suhtautumisesta saasteisiin. Veden käsittelyä yleensä koskevat korkeat standardit on Tanskassa vahvistettu lainsäädännössä. Kansallisena tavoitteena on vähentää makean veden kalankasvatuksen ympäristövaikutuksia 50 prosentilla. Tämä sääntely perustuu ajatukseen kalankasvatuksen ympäristövaikutusten valvomisesta asettamalla kalanrehun käytölle enimmäisrajat. Kullekin laitokselle myönnetään tietty vuosittainen rehumäärä. Vaikka tällaista valvontakeinoa ei käytetä muissa jäsenvaltioissa, EY:n perustamissopimuksessa ei estetä jäsenvaltiota toteuttamasta ympäristönsuojelutoimenpiteitä, jotka ovat rajoittavampia kuin yhteisön lainsäädännön toimenpiteet.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1958/98 esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Tiedot EU-maista virallisissa yhteyksissä Useissa EU:n jäsenmaissa viranomaisten palvelumaksut toisiin EU-maihin on harmonisoitu samansuuruiseksi. Useiden suomalaisten kokemukset kuitenkin osoittavat, että käytännössä esimerkiksi kirjeiden postimaksu Suomeen on suurempi kuin muihin EU-maihin. Syynä tähän on se, ettei viranomaisilla ole omissa virallisissa lähteissään ajantasalla olevaa tietoa Suomen EU-jäsenyydestä. Pyydän saada tietää, 1. mitä EU:n komissio tekee, jotta EU:n jäsenmaissa virallisissa yhteyksissä on käytettävissä ajantasalla olevat tiedot EU:n eri jäsenvaltioista, 2. mitä komissio tekee, jotta postin palvelumaksut ovat myös Suomelle ja Ruotsille samat kuin muille EU-maille, jos on tarkoitus noudattaa yhteistä hinnoittelua. Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (29. heinäkuuta 1998) Komissio pitää olennaisen tärkeänä ajan tasalla olevien tietojen levittämistä yhteisössä vallitsevasta tilanteesta ja sen kehittymisestä. Tästä syystä se kehittää jatkuvasti kansallisille viranomaisille ja yhteisön kansalaisille suunnattua tiedonvälitystä kaikkien yksiköidensä avustuksella ja erityisesti jäsenvaltioihin ylläpidettävien suhteiden yhteydessä. Varsinkin eri jäsenvaltioissa sijaitsevat komission edustustot jakavat ja pitävät jatkuvasti saatavilla lukuisia julkaisuja yhteisöstä. Kansalliset viranomaiset puolestaan välittävät näitä tietoja siltä osin kuin ne koskevat kyseistä maata. Näitä toimia rajoittavat ainoastaan varat, jotka niiden toteuttamiseen voidaan kohtuudella myöntää. Mitä tulee postialalla noudatettuihin hintoihin, yhteisö kannattaa yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 97/67/EY(1) säädettyä periaatetta "kustannuksiin sovitetuista" hinnoista. Tämän periaatteen mukaisesti tietyt hinnat voivatkin vaihdella yhteisössä sijaitsevien määräpaikkojen perusteella. (1) EYVL L 15, 21.1.1998.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2069/98 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Mahdollisuus soveltaa Philoxenia-ohjelmaa Camino de Santiagon pyhiinvaellusreittiin Euroopan matkailun edistämistä varten perustetun monivuotisen Philoxenia-ohjelman tavoitteena on muun muassa edistää Eurooppaa matkailukohteena siten, että kolmansista maista tulevien matkailijoiden määrä kasvaa. Yksi ulkomaisten matkailijoiden perinteisesti suosituimmista kohteista Iberian niemimaalla on ollut Camino de Santiagon pyhiinvaellusreitti. Se tarjoaa uskonnollisten, historiallisten, kulttuurillisten ja inhimillisten arvojen yhdistelmän, joka riittää houkuttelemaan matkailijoita kaikkialta maailmasta. Voiko komissio kertoa, miten monivuotista Philoxenia-ohjelmaa voidaan soveltaa Camino de Santiagon myynninedistämiseen, kehittämiseen ja infrastruktuureiden parantamiseen, millä on tarkoitus kohottaa eurooppalaisen matkailun laatua ja lisätä kolmansista maista tulevien matkailijoiden määrää? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1998) Neuvosto ei ole vielä tehnyt päätöstä ensimmäisestä monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edistämiseksi (Philoxenia), jota komissio on ehdottanut vuonna 1996. Ehdotuksen siinä osassa, joka käsittelee Eurooppaa matkailukohteena edistävien kampanjoiden tukemista, ei viitata yksittäisiin hankkeisiin tai alueisiin, vaan tarkoituksena on parantaa Euroopan matkailun kilpailukykyä, ja yhtenä ehdotetuista toimista on Euroopan tunnettuuden lisääminen yleisesti. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että komissio on osallistunut viime vuosina Santiago de Compostelan reitin historiallisten muistomerkkien suojelemisen rahoittamiseen osana toimintaansa Euroopan merkittävän arkkitehtonisen perinnön suojelemiseksi, kunnostamiseksi ja vaalimiseksi. Lisäksi yksi tämän toiminnan päätavoitteista on yhteisön tuesta saatava - myös taloudellinen - lisäarvo, eli kulttuurimatkailun edistäminen suojelemalla, kunnostamalla ja parantamalla historiallisia muistomerkkejä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1035/98

esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE) komissiolle

(6. huhtikuuta 1998)

Aihe: El niño -ilmiön seuraukset

El niño -ilmiön seuraukset ovat päivä päivältä tuhoisammat monilla alueilla. Tulvat, rajumyrskyt ja niitä seuraava kuivuus aiheuttavat tulipaloja ja tuhoavat viljelmiä aiheuttaen nälkää, köyhyyttä ja puutetta jo muutenkin vähemmän suotuisilla alueilla.

Onko komissio käynnistänyt mitään el niño -ilmiön seurausten ennustusmekanismia, jotta suuremmat katastrofit ehkäistäisiin?

Onko olemassa mitään ohjelmaa, joka on suunnattu näiden seurausten lievittämiseen ja joka on tarkoitettu seurauksista kärsivien maiden tueksi hätätilanteissa?

Toimiiko komissio tämän asian yhteydessä yhteistyössä jonkin kansainvälisen järjestön kanssa?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(28. toukokuuta 1998)

Tutkijat ovat useiden vuosien ajan tunnustaneet eteläisen pallonpuoliskon El niño -sääilmiön (Southern oscillation phenomenon (ENSO)) merkityksen ilmastojärjestelmässä, ja komissio on tukenut ilmiötä koskevaa tärkeää tutkimustyötä.

Osana käynnissä olevaa ympäristö- ja ilmasto-ohjelmaa (1994-1998) ilmaston kausivaihtelujen ennustamiseen (PROVOST) liittyvässä projektissa tutkitaan mahdollisuuksia tehdä ilmastoennusteita eri vuodenajoiksi ja eri vuosiksi. Projektissa on pantu alulle maailmanlaajuinen ilmakehän ja valtamerten mallintamisjärjestelmä, joka näyttää erittäin lupaavalta tulevia ilmastoennusteita ajatellen. Projektissa käytetään hyväksi myös satelliitteja ja muita havainnointivälineitä El niñon vaikutusalueella Tyynellämerellä. Malliennusteet viime vuoden El niño -ilmiöstä ja siihen liittyvistä ilmastollisista poikkeamista ovat erityisen rohkaisevia. Osa tämän vielä kokeiluvaiheessa olevan projektin tuloksista on nyt saatavilla Internetin kautta. Esimerkkinä mainittakoon El niñon ennustetut vaikutukset maailman eri alueilla (myös Euroopassa).

Muusta tutkimustyöstä saadut tulokset korostavat yhteyttä maailmanlaajuiseen ilmastojärjestelmään Kioton kokouksen jälkeisessä tilanteessa. Tuloksista ilmenee, että maailmanlaajuinen ilmaston lämpeneminen saattaa lisätä El niñon ja ENSOn vaihtelevuutta.

Komissio perusti syyskuussa 1997 työryhmän seuraamaan El niño -ilmiön kehitystä ja valmistelemaan ehkäiseviä aloitteita. Komissio on jo myöntänyt hätäapua 21 miljoonaa ecua niille Keski- ja Latinalaisen Amerikan sekä Itä-Afrikan maille, joihin ilmiö on vaikuttanut. Tämän lisäksi komissio on päättänyt erityisohjelmasta, jolle myönnetään 77 miljoonaa ecua yhteisön talousarviosta (elintarvikeapua ja tukitoimenpiteitä koskevasta budjettikohdasta).

Komission yhteistyökumppaneita tällä alalla ovat Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöt, erityisesti Maailman elintarvikeohjelma, Punaisen ristin kansainvälinen liitto sekä erilaiset eurooppalaiset kansalaisjärjestöt, jotka toimivat El niño -ilmiön koettelemissa maissa.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1279/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Työttömyyttä koskeva tutkimus ERI:n puheenjohtaja Duisenberg viittasi 26. maaliskuuta 1998 talous- ja raha-asioita käsittelevässä valiokunnassa pitämässään esitelmässä tutkimuksiin, joiden mukaan lähes 80 prosenttia Euroopan työttömyydestä johtuu rakenteellisista syistä. Tutkimusten nimistä tai niiden laatijoista ei kuitenkaan annettu minkäänlaisia tietoja. Onko komissiolla hallussaan kyseiset tutkimukset? Jos on, mistä tutkimuksista on kyse? Kuka on tutkimusten toimeksiantaja? Mihin tuloksiin tutkimuksissa päädyttiin? Kuinka pitkästä ajanjaksosta on kysymys? Millä alueilla tutkimus suoritettiin? Onko esitelmässä mainittu luku, 80 prosenttia, tuttu komissiolle aikaisemmista yhteyksistä? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 1998) Euroopan rahapoliittisen instituutin antamien tietojen mukaan puheenjohtaja Duisenbergin puheessa (26. maaliskuuta 1998) korostettiin vain sitä, että rakenteellinen työttömyys Euroopassa on korkeaa. Komissio ei ole tietoinen yhdestäkään tutkimuksesta, jonka mukaan 80 % Euroopan työttömyydestä olisi luonteeltaan rakenteellista. Alan kirjallisuudessa käytetyt rakenteellisen työttömyyden käsitteet ovat hyvin erilaisia eivätkä millään muotoa yleisesti hyväksyttyjä. Komission julkaiseman tutkimuksen mukaan (European Economy, No. 59 of 1995, Analytical Study No. 3) rakenteellisen työttömyyden osuus Euroopassa on hieman alle 40 %. Tässä tutkimuksessa käytetty rakenteellisen työttömyyden määritelmä, jonka pohjana on asianmukaisesti koulutettujen työntekijöiden puute, lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1015/98 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeusloukkaukset Sudanissa Voiko komissio ilmoittaa, mitä Sudanin ihmisoikeusloukkauksiin sekä orjuutta, humanitäärisen avun ja ihmisoikeustarkkailijoiden maahan pääsyä koskeviin ongelmiin liittyviä toimenpiteitä on käynnissä? Voiko komissio varmistaa, että joitakin toimenpiteitä on vireillä sen edistämiseksi, että YK:n turvallisuusneuvosto antaisi aseiden vientikieltoa koskevan päätöslauselman, jossa YK asettuisi samoille linjoille Euroopan unionin kanssa, joka käsittääkseni on jo pannut täytäntöön Sudania koskevan aseiden vientikiellon? Komission jäsen >Pinheiron vastaus komission puolesta (5. toukokuuta 1998) Yhteisö on todellakin pannut merkille sen valitettavan tosiasian, että Sudanin ihmisoikeustilanne on edelleen huolestuttava. Suurin osa ihmisoikeusloukkauksista tapahtuu sotatoimialueilla, mutta ongelmia esiintyy myös Khartumissa. Tietoja saadaan jatkuvasti laajalle levinneistä ja jatkuvista ihmisoikeusloukkauksista mukaan lukien laittomat teloitukset, mielivaltaiset pidätykset, vangitsemiset ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä, orjuus sekä uskonnonvapauden, sananvapauden, yhdistymisvapauden ja rauhanomaisen kokoontumisen vapauden riisto. Yhteisö on vedonnut Sudanin viranomaisiin ihmisoikeuksien ja humanitäärisen oikeusjärjestyksen kunnioittamiseksi kaikkialla maassa. Erityisesti se kehottaa viranomaisia sallimaan esteettömän maahanpääsyn avustusjärjestöille, valvojille ja kansainvälisille tarkkailijoille sekä tutkimaan väitetyt ihmisoikeusloukkaukset pikaisesti, julkaisemaan tutkimusten tulokset ja rankaisemaan lakien rikkojia. Komissio seuraa tilannetta edelleen hyvin tarkasti ja käyttää hyväkseen kaikki tilaisuudet korostaa Sudanin hallitukselle sen velvollisuutta palauttaa ja varmistaa ihmisoikeuksien täydellinen kunnioittaminen maassa. Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) mukaisesti ja erityisesti Euroopan unionin perustamissopimuksen J.2 artiklan nojalla neuvosto hyväksyi 15. maaliskuuta 1994 yhteisen kannan Sudania koskevasta aseiden, ammusten ja sotilastarvikkeiden vientikiellosta. Perustamissopimuksen J.2 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden kansallinen politiikka on yhteisen kannan mukaista. Tämän vientikiellon soveltaminen on näin ollen yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla. Euroopan unionin perustamissopimuksen J.5 artiklan mukaisesti neuvoston puheenjohtajavaltiolla on ensisijainen vastuu YUTP:n soveltamisalaan kuuluvien yhteisten toimien toteuttamisesta mukaan lukien unionin kannan esittäminen kansainvälisissä järjestöissä. Komissio osallistuu täysimääräisesti tähän tehtävään. Komission tietojen mukaan YK:n turvallisuusneuvoston aseiden vientikieltoa koskevan päätöslauselman edistämistä ei ole käsitelty neuvoston asianomaisissa yksiköissä.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0320/98 esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle (17. helmikuuta 1998) Aihe: Bulgaria Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä ilmaistaakseen huolestuneisuutensa Bulgarian kasvavasta humanitaarisesta kriisistä maan kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa? Viitaten Bulgarian orpokoteihin ja lyhytaikaiseen apuun, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä voidakseen auttaa Bulgariaa pitkällä aikavälillä? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Komissio on jatkuvasti toimittanut merkittävää sosiaalista ja humanitaarista apua Bulgarialle vuosiksi 1997-1998 lähinnä Phare-ohjelman ja Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) kautta. Vuonna 1997 komissio ja Bulgarian viranomaiset hyväksyivät kaksi 20 miljoonan ecun pakettia (ESAP 1 ja ESAP 2) suoran taloudellisen avun kanavoimiseksi erityisesti köyhille talouksille ja valikoiduille työvoimaministeriön ja opetus- ja terveysministeriöiden hallinnoimille sosiaalis-kasvatuksellisille laitoksille, mukaan lukien huomattava määrä orpokoteja ja lapsille tarkoitettuja erityislaitoksia. Edelleen toiminnassa oleva ESAP 2 sisältää myös merkittävän työllistämishankkeen, joka käsittää kaupunkien uudistamishankkeet viidessä valikoidussa kaupungissa. Bulgaria sai ECHOn kautta ohjelmaan varoja yhteensä 1,8 miljoonaa ecua. Varat jakoi neljä eurooppalaista valtiosta riippumatonta järjestöä lääkkeiden muodossa lääketieteellisille laitoksille, elintarvikkeiden lisäohjelmana, ja ruokapaketteina kaikkein vähäosaisimmille ja kouluaterioina. Komissio pyysi maaliskuussa 1997 Pharen rahoittamaa kansalaisyhteiskunnan kehittämissäätiötä suuntaamaan uudelleen yhteensä 880 000 ecua lahjoitusvaroja bulgarialaisille valtiosta riippumattomille järjestöille, jotka toimivat aktiivisesti sosiaalis-humanitaarisilla aloilla, vastauksena sosiaaliseen kriisiin. Komissio on osallistunut täysipainoisesti lahjoituksenantajien koordinaatiokokouksiin ja pitänyt G-24 -maat ajan tasalla Bulgarian sosiaalisen kriisin laajuudesta. Komissio harkitsee parhaillaan keinoja, joilla Bulgarian hallituksen merkittävää sosiaalista uudistusohjelmaa, erityisesti eläkkeiden, sosiaalisen hyvinvoinnin ja terveyspolitiikan osalta, voitaisiin parhaiten tukea Pharesta. Tällainen avustus täydentäisi yhteisön tukea Bulgarian makro-taloudelliselle ja rakenteelliselle uudistusohjelmalle ja se voitaisiin tarvittaessa jakaa muiden rahoituslaitosten kuten Maailmanpankin toimintojen yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1162/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Uusia yhteiskuntataloudellisia kehitysmahdollisuuksia koskevat pilottihankkeet Euroopan komissio on varannut 103 miljoonaa ecua 106 pilottihankkeeseen, joilla on tarkoitus tutkia uusia yhteiskuntataloudellisia kehitysmahdollisuuksia Euroopan unionin alueilla ja kaupungeissa. Komissio katsoo, että näin edistetään uusien työpaikkojen luomisen välineiden syntymistä. Näihin pilottihankkeisiin on määrä sisältyä toimia, joiden aiheina ovat uudenlaiset työtilaisuudet, alueiden välinen yhteistyö ja kulttuuriaiheet, uuden luominen ja innovaatiot, tietoyhteiskuntaan liittyvät alueelliset aloitteet ja innovatiiviset kaupunkiympäristön kehittämistoimet. Voiko komissio ilmoittaa, onko valittujen hankkeiden joukossa Italiaa koskevia, ja antaa tiedot niistä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 1998) Kuluvana, vuoteen 1999 saakka kestävänä rahoituskautena on Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annetun asetuksen(1) 10 artiklan nojalla hyväksytty tuettavaksi 25 hanketta Italiassa. Näihin hankkeisiin on myönnetty 27,5 miljoonaa ecua 50 miljoonan ecun kokonaismenoista. Luettelo hankkeista toimitetaan suoraan kysyjille ja parlamentin pääsihteeristölle. (1) EYVL L 193, 31.7.1993.