ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3117/01 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Ilmailuteollisuus 11. syyskuuta 2001 jälkeen.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3117/01 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Ilmailuteollisuus 11. syyskuuta 2001 jälkeen World Trade Centeriin ja Pentagoniin 11. syyskuuta 2001 kohdistuneet terrori-iskut ovat pahentaneet ilmailualan kriisiä USA:ssa ja Euroopassa. Amerikan viranomaiset ovat tämän johdosta myöntäneet Amerikan ilmailuteollisuudelle noin 15 miljardin dollarin suuruisen tukipaketin. Kriisin vuoksi myös monet lentoyhtiöt ovat vähentäneet lentojensa määrää sekä USA:ssa että Euroopassa. - Mitä mieltä komissio on amerikkalaisten viranomaisten myöntämästä tukipaketista ja sen seurauksista matkustajaliikennemarkkinoille? Miten komissio aikoo varmistaa, että tukipaketti on kansainvälisten kauppasopimusten mukainen? - Komission äskettäin tekemän, lähtö- ja tuloaikojen jakamista koskevan ehdotuksen johdosta haluan esittää komissiolle seuraavan kysymyksen: Miten komissio aikoo varmistaa, että lähtö- ja tuloaikojen jakamisessa ei suosita sellaisia lentoyhtiöitä, joiden toimipaikka on siinä maassa, josta lennot lähtevät, ja mitä seurauksia komissio arvioi ehdotuksesta olevan, jos se hyväksytään nykyisessä muodossaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Komissio on huolestunut siitä, että American Airlinesille myönnetty tukipaketti saattaa asettaa lentoyhtiön epäterveeseen kilpailuasemaan eurooppalaisiin lentoyhtiöihin verrattuna Atlantin yli ulottuvilla reiteillä. Valitettavasti neuvosto ei ole antanut valtuutusta lentoliikennettä koskevien virallisten neuvottelujen käymiseen Yhdysvaltojen kanssa Euroopan tasolla. Tämän vuoksi komissio ei ole vielä voinut ottaa ponnekkaammin kantaa tilanteeseen. Komissio on kuitenkin toteuttanut joitakin toimenpiteitä korkeimmalla tasolla. Se on ilmaissut huolensa lentoyhtiöille myönnettävistä valtion tukitoimenpiteistä kirjeessään Yhdysvaltain liikenneministerille. Lisäksi komissiolla oli tilaisuus ehdottaa tiedonvälityksen ja yhteistyömenettelyjen kehittämistä energian ja liikenteen pääosaston pääjohtajan ja Yhdysvaltain varaliikenneministerin korkean tason tapaamisessa Washingtonissa. Komission tekemä ehdotus voi ainakin lisätä avoimuutta tässä asiassa. Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 95/93(1) säädetään, että lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen olisi perustuttava puolueettomiin ja syrjimättömiin sääntöihin. Komission tekemissä muutosehdotuksissa vahvistetaan entisestään lähtö- ja saapumisaikoja jakavan koordinaattorin itsenäistä asemaa, selkeytetään sääntöjä ja otetaan käyttöön sääntöjen laiminlyönnistä aiheutuvia seuraamuksia. (1) EYVL L 14, 22.1.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3315/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Matkailualan sovittelu Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3315/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Matkailualan sovittelu Euroopan unionissa Euroopan unionissa lukuisten matkailijoiden tapana on etsiä syitä valituksiin, joiden nojalla he saisivat lomamatkastaan maksamansa rahat takaisin lomalta palattuaan. Tästä syystä, ja jotta vältettäisiin tappiot, joita aiheutuu monille hotelleille siitä, että matkan järjestänyt yritys korvaa valituksen tehneille matkailijoille mainitun määrän, jonka se myöhemmin vähentää hotellien saatavista, moniin yhteisön matkailukeskuksiin on perustettu matkailualan sovitteluelin. Pyrkimyksenä on saada järjestelmä toimimaan Euroopan unionin tasolla. Katsooko komissio, että sen avulla voitaisiin perustaa unionin laajuinen matkailualan sovittelukeskus, jossa ratkaistaisiin kaikki jäsenvaltioiden matkailupalveluiden tarjoajien ja käyttäjien väliset erimielisyydet ja näin vältettäisiin hotelleille ja matkailukeskuksille yleensä aiheutuvat tappiot? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen aihe kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio ei sen vuoksi maininnut 13. marraskuuta 2001 antamassaan tiedonannossa(1) yhteisön matkailualan sovittelukeskuksen perustamista yhtenä ensijaisista toimenpiteistä, joihin alan julkisten ja yksityisten toimijoiden olisi ryhdyttävä. Kuluttajapolitiikan toimista voidaan todeta, että komissio on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa perustanut tuomioistuinten ulkopuolisten elinten eurooppalaisen verkoston (EEJ-Net), jotta kuluttajat voisivat ratkaista rajatylittävät riitansa elinkeinonharjoittajien kanssa tehokkaammin tuomioistuinten ulkopuolisia kuluttajariitojen ratkaisumenetelmiä käyttäen. Kaikki jäsenvaltiot sekä Norja ja Islanti ovat perustaneet kansallisia yhteyspisteitä(2), jotka tarjoavat viestintä- ja tukipalveluita kansallisten tuomioistuinten ulkopuolisten välityselinten rajatylittävää työskentelyä helpottamaan. Verkoston tavoitteena on ratkaista käytännön ongelmia, joita kuluttajilla on, kun he käyttävät tuomioistuinten ulkopuolista välityselintä oman maansa ulkopuolella. Suurimpia vaikeuksia ovat ulkomaisia elimiä koskevien tietojen puute sekä kielelliset ja maantieteelliset esteet, jotka vaikeuttavat valituksen tekemistä ensimmäisessä valitusasteessa. Kansalliset yhteyspisteet antavat tyytymättömille kuluttajille tietoa ja tukea, kun he valittavat palvelun tai tavaran hankintamaassa sijaitsevaan tuomioistuinten ulkopuoliseen välityselimeen. Hankkeen pilottivaihe käynnistyi 16. lokakuuta 2001 ja se kestää vuoden. (1) Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Yhteistyöhön perustuva toimintatapa Euroopan matkailun tulevaisuutta varten, KOM(2001) 665 lopullinen. (2) Lisätietoja: http://europa. eu. int/comm/consumers/policy/developments/acce_just/acce_just14_en. pdf.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3591/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Luís Elvas ja Portugalin tekstiili- ja vaatetusala.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0259 - 0259



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3591/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Luís Elvas ja Portugalin tekstiili- ja vaatetusala Portugalin sisämaassa Belmontessa sijaitseva yritys Luís Elvas, LDA (Confecões Montebela) on suurissa vaikeuksissa. Belmonten alueella työllisyys on huono, myös teollisuudessa. Tällä hetkellä yritys työllistää 200 työntekijää, mutta aiemmin heitä oli vielä noin 300. Noin viisi vuotta sitten yritys teki huomattavan investoinnin, minkä jälkeen se ajautui vaikeuksiin, kun siltä jäi saamatta yhteensä 150 miljoonan escudon velkasaamiset ranskalaisilta ja brittiläisiltä asiakasyrityksiltä, jotka olivat menneet konkurssiin. Tekstiili- ja vaatetusalan nykyiset kilpailuvaikeudet kolmansien maiden kanssa vakavoittavat tilannetta ja kyseenalaistavat yrityksen toiminnan jatkumisen, mikä vaikuttaa työllisyyteen naisvaltaisella tekstiilialalla ja Portugalin sisämaassa sijaitsevan kyseisen alueen kehitykseen. Voiko komissio kertoa - mitä yhteisön tukia on myönnetty Luís Elvas -yritykselle? - mitä tukia suunnitellaan tekstiili- ja vaatetusalan yrityksille, joita koskevat Euroopan unionin ja kolmansien maiden väliset bilateraalisopimukset? - millä tavoin aiotaan tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka eivät saa velkasaamisiaan toisista Euroopan unionin jäsenmaista, erityisesti sellaisilla herkillä aloilla kuin valmisvaateteollisuus? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3355/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan Rendisin keskuslihatukussa vallitsevat surkeat hygieniaolot.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0257 - 0257



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3355/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (6. joulukuuta 2001) Aihe: Kreikan Rendisin keskuslihatukussa vallitsevat surkeat hygieniaolot Vastauksessaan kysymykseeni E-2566/01(1) komissio mainitsee tutkivansa Kreikan Rendisin keskuslihatukussa vallitsevia hygieniaoloja. Mihin tuloksiin komission tutkimuksissa päädyttiin ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta kyseisen lihatukun hygieniaoloja saataisiin parannettua? (1) Katso sivu 122. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2002) Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki tammikuussa 2002 erityisen tarkastusmatkan Rentisin keskuslihatukkuun. Tarkastusmatkasta laaditaan raportti, joka toimitetaan Kreikan viranomaisille komission asiantuntijoiden jäsenvaltioissa paikalla tekemiä eläinlääkintäalan tarkastuksia koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä 4. helmikuuta 1998 tehdyssä komission päätöksessä 98/139/EY(1) säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Raportti toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja julkaistaan Internetissä seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/food/fs/inspections/index_fi.html. Asiasta vastaavat terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston yksiköt tutkivat loppuraportin ja tarkastelevat tilanteeseen parhaiten soveltuvia toimenpiteitä. (1) EYVL L 38, 12.2.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3114/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Terveydenhuoltomenot.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0202 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3114/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (15. marraskuuta 2001) Aihe: Terveydenhuoltomenot 1. Voiko neuvosto ilmoittaa jäsenvaltioittain terveydenhuoltomenoihin käytettävän BKT-osuuden a) koko maata kohti b) asukasta kohti? 2. Voiko neuvosto ilmoittaa uusimpien tietojen perusteella koko EU:ssa terveydenhuoltomenoihin käytettävän keskimääräisen BKT-osuuden? Vastaus (18. helmikuuta 2002) Neuvostolle ei toimiteta tietoja EU:n jäsenvaltioiden terveydenhuoltomenoista, joten se ei voi antaa vastausta arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin. OECD on tähän saakka julkistanut nämä luvut. Tulevaisuudessa Eurostat ja OECD toimivat kuitenkin yhteistyössä tällaisten tietojen keräämiseksi ja ajantasaistamiseksi julkistamista varten.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2709/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Kasvisravinnon käytön ja kasvikunnasta saatujen tuotteiden määritelmät.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0083 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2709/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Kasvisravinnon käytön ja kasvikunnasta saatujen tuotteiden määritelmät Saksassa on myynnissä kasvikunnasta saaduiksi määriteltyjä tuotteita, jotka sisältävät eläinperäisiä ainesosia. 1. Pitääkö paikkansa, että tämä on laillista, koska kasvisravinnon käytölle ei ole olemassa lakisääteistä määritelmää? 2. Jos pitää, miten komissio pyrkii poistamaan tällaisen kuluttajien harhaanjohtamisen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 2001) Yhteisön alueella tai kansainvälisellä tasolla ei ole yhtenäistettyä määritelmää termeille kasvikunnasta peräisin ja kasvisravinnon käyttäjä. Codex alimentarius -komissiossa tällaisiin määritelmiin tähtäävät keskustelut keskeytyivät tuloksettomina vuosikausien ponnistelun jälkeen, sillä esitetyt näkökannat olivat sangen vaihtelevia eikä yhteisymmärrykseen päästy. Joidenkin käsitysten mukaan termi kasvikunnasta peräisin sulkisi pois vain lihavalmisteet, kun taas jotkut haluaisivat sulkea pois kaikki eläinperäiset tuotteet, ja toisten käsitykset ovat näiden kahden näkemyksen välimaastossa. Jotta kuluttajaa ei johdettaisi harhaan, komission mielestä olisi hyödyllistä, että hän voisi tarkistaa sellaisten elintarvikkeiden koostumuksen, joissa on maininta kasvikunnasta peräisin, ja varmistaa, vastaako koostumus hänen omaa käsitystään kasvisravinnon käyttäjästä. Tätä varten kyseistä mainintaa käyttävien valmistajien tulisi ilmoittaa täsmällisesti tuotteessa käytetyt ainesosat tuotteiden pakkausmerkinnöissä. Komissio on vastikään antanut parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen(1) elintarvikkeiden kaikkien ainesosien pakollisesta ilmoittamisesta pakkausmerkinnöissä. Näin mainitunkin asian osalta poistuisi epävarmuus. (1) KOM(2001) 433 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2893/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle. Äänestysten määrä vuosittain neuvostossa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2893/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle (22. lokakuuta 2001) Aihe: Äänestysten määrä vuosittain neuvostossa Voiko neuvosto ilmoittaa, miten usein neuvostossa on äänestetty vuosittain? Vastaus (14. helmikuuta 2002) Aluksi neuvosto haluaisi arvoisan parlamentin jäsenen kiinnittävän huomiota siihen, että neuvoston pääsihteeristö laatii kuukausittain neuvoston säädöksiä koskevan luettelon, joka sisältää säädökset ja muut kuin lainsäädäntötoimet sekä äänestystulokset, äänestysselitykset ja lausunnot, jotka merkitään pöytäkirjoihin neuvoston toimessa lainsäätäjänä EY:n perustamissopimuksen 207 artiklan 3 kohdan ja neuvoston työjärjestyksen 7 artiklan mukaisesti. Tammikuusta 2001 lähtien näissä kuukausikatsauksissa mainitaan myös äänestysmenettely, jota noudattaen kyseinen säädös on neuvostossa hyväksytty (yksimielinen, määräenemmistö tai yksinkertainen enemmistö). Katsaukset ovat suoraan saatavilla neuvoston www-sivustolla (http://ue.eu.int, kohdassa Avoimuus ja Luettelo neuvoston säädöksistä). Lisäksi lainsäädäntötoimia koskevien äänestysten tulokset julkaistaan neuvoston istuntojen jälkeen toimitettavissa lehdistötiedotteissa ja ne ovat myös saatavilla neuvoston www-sivustolta (kohdasta Press Office/Newsroom ja Neuvosto). Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen, joka koski neuvostossa vuosittain järjestettyjen äänestysten määrää, äänestyksistä neuvoston toimiessa lainsäätäjänä on saatavana tilastoja. Muissa tapauksissa äänestystulokset julkistetaan ainoastaan jonkun jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston päätöksellä neuvoston työjärjestyksen 9 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Seuraavat tilastot, jotka koskevat valtuuskuntien pidättymistä äänestämästä ja ei-ääniä äänestettäessä neuvoston säädösten hyväksymisestä, ovat vuosilta 19962000. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 2000 neuvosto hyväksyi 136 säädöstä määräenemmistöllä ja 55 yksimielisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2045/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Fazilet Partisi -puolueen kieltäminen Turkissa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2045/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Fazilet Partisi -puolueen kieltäminen Turkissa Turkin perustuslakituomioistuin kielsi 22. kesäkuuta Fazilet Partisi -puolueen (hyvepuolueen), määräsi sen omaisuuden takavarikoitavaksi ja lakkautti sen useiden jäsenten poliittiset oikeudet viideksi vuodeksi. 1. Onko tällainen toimi ehdokasvaltion taholta yhdenmukainen yhteisön säännöstön, Kööpenhaminan kriteerien ja kumppanuuteen kuuluvien velvoitteiden kanssa? 2. Mitä komissio aikoo tehdä teroittaakseen Turkille, että sen velvollisuus noudattaa sitoumuksiaan ehdokasvaltiona ei saa jäädä pelkäksi sanahelinäksi? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2001) Vaikka komissio toteaakin, ettei perustuslakituomioistuimen tekemä päätös Fazilet Partisi -puolueen kieltämisestä ole ristiriidassa Turkin perustuslain kanssa, se on huolestunut päätöksen seurauksista demokraattisen moniarvoisuuden ja sananvapauden kannalta. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota puheenjohtajamaan unionin puolesta kesäkuussa 2001 antamaan julistukseen, jossa korostetaan, että tuomioistuimen päätös tuo esille Turkin tarpeen viedä eteenpäin poliittisia uudistuksia liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseksi. Komissio seuraa parhaillaan Kööpenhaminassa vahvistettujen poliittisten arviointiperusteiden valossa Turkin parlamentissa keskusteltavana olevaan perustuslakiuudistukseen liittyviä tapahtumia muun muassa poliittisten puolueiden kieltämistä koskevien säännösten osalta. Tässä yhteydessä komissio kiinnittää erityisesti huomiota eurooppalaisten standardien, erityisesti Euroopan neuvoston Venetsia-toimikunnan joulukuussa 1999 hyväksymien, poliittisten puolueiden kieltämistä ja lakkauttamista sekä muita vastaavia toimenpiteitä koskevien suuntaviivojen noudattamisen tarpeeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3267/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kurnasin järvi.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0213 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3267/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Kurnasin järvi Kreetan saarelle, lähelle Georgupolia, suunnitellaan rakennettavan biologinen jätteenkäsittelylaitos. Tällä hankkeella on suuri merkitys alueen ympäristön parantamisessa ja sitä on tarkoitus yhteisrahoittaa koheesiorahastosta. Biologinen jätteenkäsittelylaitos on määrä sijoittaa lähelle Kurnasin järveä, joka kuuluu Natura 2000 -alueisiin. Tämän hankkeen tarpeellisuuden ja erityisen hyödyllisyyden huomioon ottaen kysyn: Voiko komissio vakuuttaa, että biologisen jätteenkäsittelylaitoksen sijaintipaikka ei tule vaikuttamaan järven veden laatuun eikä heikentämään ympäristön laatua? Onko vaihtoehtoisia sijoitusalueita tutkittu? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2002) Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle hakemuksen, joka koskee 8,6 miljoonan euron osarahoitusta koheesiorahastosta jätevedenpuhdistamon rakentamiseksi Jeorjiupoliksen alueelle. Komissio arveli asiakirjojen tarkastelun yhteydessä, ettei kyseistä hanketta voida pitää ensisijaisena yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY(1) merkityksessä. Hanke ei myöskään tarjoa riittäviä takeita kyseisen alueen läheisyydessä sijaitsevan Kurnas-järven suojelusta. Kurnas-järvi on Kreikan luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ET(2) mukaisesti Natura 2000 -verkostoon ehdottamien alueiden luettelossa koodilla GR4340010. Komissio ei näin ollen ole hyväksynyt kyseistä hakemusta. (1) EYVL L 135, 30.5.1991. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2464/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Ranskan muut kansalliset kielet.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2464/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Ranskan muut kansalliset kielet Kaikkien Euroopan kansalaisten pitää vaatia, kuten ilman muuta tekevätkin ne, jotka käyttävät päivittäisessä kanssakäymisessä jotakin asuinvaltionsa virallisesta kielestä poikkeavaa kieltä, että sellaiset jäsenvaltiot, jotka vielä nykyään harjoittavat kansalaisten puhumia kieliä syrjivää politiikkaa, muuttavat kiistattoman epädemokraattisia toimintatapojaan ja tunnustavat kyseessä olevilla valtion sisäisillä alueilla puhuttavien kielten virallisen luonteen täysimääräisesti ja edistävät niiden käyttöä. Vaatimus koskee nykyään erityisesti Ranskaa. Minkälaisiin Ranskan hallitukseen suuntautuviin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2462/01 ja E-2464/01 (17. lokakuuta 2001) Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 151 artiklassa (entisessä 128 artiklassa) korostetaan jäsenvaltioiden kulttuurien monimuotoisuuden tärkeyttä ja tähdennetään, että tämä monimuotoisuus muodostaa kaikkien eurooppalaisten yhteisen kulttuuriperinnön. Unionin ja Euroopan neuvoston yhteisaloite julistaa vuosi 2001 kielten teemavuodeksi (teemavuosi perustuu EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaan (entisiin 126 ja 127 artiklaan) on samalla tavoin peräisin halusta edistää Euroopan kielellistä monimuotoisuutta ja saada kaikki Euroopan kansalaiset tiedostamaan tämä yhteinen kielellinen rikkaus. Mitä tulee kieliä koskeviin järjestelyihin yksittäisissä jäsenvaltioissa, jäsenvaltiot itse tai niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat toimivaltaisia tällä alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1332/01 esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE-DE) komissiolle. Kalastuksen pääosaston uusi organisaatiokaavio.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1332/01 esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE-DE) komissiolle (3. toukokuuta 2001) Aihe: Kalastuksen pääosaston uusi organisaatiokaavio Tietooni on tullut, että kalastuksen pääosastossa oltaisiin ottamassa käyttöön uutta organisaatiokaaviota, jonka mukaan kalastussopimukset Pohjois-Atlantin ja Pohjois-Euroopan maiden kanssa tehtäisiin yhdessä osastossa ja muiden kolmansien maiden kanssa tehtävät kalastussopimukset kuuluisivat toisen osaston toimivaltaan. Tällaisen tilanteen muodostuminen olisi poliittisesti kestämätöntä, sillä se merkitsisi kahdenlaisia perusteita Euroopan unionin pohjoisten ja eteläisten jäsenvaltioiden kalastussopimuksille. Tämä loukkaa tasapuolisen kohtelun periaatetta, joka koskee EU:n kaikkia kalastussopimuksia ja kalastajia. Kysynkin komissiolta, onko edellä mainittu tieto totta? Jos se on totta, millaisia keskusteluja toimialajärjestöjen kanssa on käyty ja mihin tällainen päätös perustuu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. kesäkuuta 2001) Kalastuksen pääosastoa koskevan uuden 1. huhtikuuta 2001 hyväksytyn organisaatiokaavion tarkoituksena ei ole kohdella eri tavalla eteläisiä ja pohjoisia sopimuksia. Suunnitelma perustuu pikemminkin siihen, että linja A käsittelee säilyttämispolitiikkaa (erityisesti kalavarat ja laivastot) ja linja B ulkoisia suhteita. Monenvälisiä ja kahdenvälisiä sopimuksia käsittelevät erilliset yksiköt. Ei ole olemassa mitään pohjoinen-eteläjakoa, eikä eri jäsenvaltioita missään tapauksessa kohdella eri tavoin. Kalastuksen pääosaston uuden organisaatiokaavion mukaan yksi yksikkö linjassa B käsittelee kaikkia sopimuksia, jotka perustuvat kalavesille pääsystä maksettaviin maksuihin (esimerkiksi Grönlanti, Mauritania, Angola). Tämä takaa itse asiassa sopimusten johdonmukaisen hallinnoinnin. Kalastusoikeuksien vaihtoon perustuvia kolmansien maiden (esimerkiksi Norja ja Islanti) kanssa tehtäviä sopimuksia käsittelee se linjan A yksikkö, joka käsittelee myös kalakantojen hoitoa. Tästä on tiettyä etua, koska näiden sopimusten mukaiset kalastusoikeudet ovat osa jäsenvaltioiden kesken jaettuja suurinta sallittua saalista (TAC) ja kalastusta koskevia kiintiöitä. Uuden järjestelmän edut voidaan nähdä selvästi etenkin Norjan osalta, koska komissio neuvottelee parhaillaan Norjan kanssa pitkällä aikavälillä toteutettavista teknisistä toimenpiteistä Pohjanmeren turskakantojen elvyttämiseksi. Kalatalouden ja vesiviljelyalan neuvoa-antava komitea huolehtii jatkuvasta vuoropuhelusta kalastusalan järjestöjen kanssa. Komissio toimii kuitenkin itsenäisesti komitean yksiköiden sisäistä rakennetta koskevien kysymysten osalta ja ottaa huomioon voimavarojen tehokasta käyttöä ja politiikan joustavaa täytäntöönpanoa koskevat näkökohdat.