ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1470/98 esittäjä(t): Nel van Dijk (V) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Euratomin turvatoimien toimivuutta koskevien kertomusten julkaiseminen vuosien 1991-1992 jälkeiseltä ajalta Oliko komission kertomus Euratomin turvatoimien toimivuudesta vuosina 1991-1992(1) viimeinen kertomus, joka toimitettiin Euroopan parlamentille ja saatettiin kansalaisten ulottuville? Onko komissio pitäytynyt vuoden 1992 jälkeen aikeissaan laatia tällaisia kertomuksia kahden vuoden ajanjaksoilta(2)? Jos vastaus on myönteinen, aikooko komissio toimittaa kyseiset vuosia 1993-1996 koskevat kertomukset Euroopan parlamentille ja saattaa ne kansalaisten ulottuville? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio on muuttanut mieltään? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 1998) Komissio vahvistaa, että vuosia 1991-1992 koskeva kertomus (julkaistu vuonna 1994) on viimeinen, joka on toimitettu Euroopan parlamentille ja joka oli myös yleisön saatavilla. Komissio laatii parhaillaan kertomusta Euratomin turvavalvonnasta vuosina 1993-1997. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja myös yleisön saataville. (1) KOM(94) 282 lopullinen 6.6.1994. (2) KOM(94) 282 lopullinen 6.6.1994, Explanatory Memorandum.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2257/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Belgialle vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Belgia on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1923/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Televisiosignaalien lähetystä koskevien standardien käytöstä annetun direktiivin täytäntöönpano Direktiivin 95/47/ETY(1) 1 artiklan mukaan "Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet edistääkseen kehittyneiden televisiopalveluiden nopeaa kehitystä, mukaan lukien laajakuvatelevisio, teräväpiirtotelevisio ja täysin digitaalisia lähetysjärjestelmiä käyttävät televisiopalvelut." Saman direktiivin 8 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 23. elokuuta 1996, ja niiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle. Komissiolta kysytään: Onko Kreikka ilmoittanut direktiiviin 95/47/ETY mukautumiseksi suorittamistaan toimista ja koska; mikäli se ei ole näin tehnyt, aikooko komissio haastaa Kreikan vastaamaan kyseisen direktiivin rikkomisesta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (3. elokuuta 1998) Kreikan viranomaisilta saadun 5. joulukuuta 1997 päivätyn kirjeen mukaan Kreikassa on laadittu luonnos presidentin asetukseksi, jolla pannaan täytäntöön mainitun direktiivin säännökset. Asetus on ennen hyväksymistä käsiteltävä valtioneuvostossa. Komission tietojen mukaan tarvittavia toimenpiteitä ei kuitenkaan ole vielä toteutettu, ja koska komissio ei ole saanut muuta ilmoitusta, sen on pääteltävä, että Kreikka ei ole vielä antanut direktiivin noudattamisen edellyttämiä säännöksiä. Komissio antaa seuraavaksi asiasta Kreikalle perustellun lausunnon. Lausuntoa laaditaan parhaillaan. (1) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 51.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2259/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Luxemburgille vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Luxemburg on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1809/98 esittäjä(t): Peter Truscott (PSE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Rakennerahasto Voiko komissio kertoa näkemyksensä siitä, miten rakennerahastosta peräisin oleva tuki todennäköisesti jakautuu ehdotettujen uusien tavoitteiden 2 ja 3 välillä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 1998) Määrärahat voidaan jakaa tavoite 2 ja 3 -alueille vasta, kun neuvostossa on sovittu rahoitusnäkymistä ohjelmakaudelle 2000-2006. Rakennerahastoa koskevien asetusten antamisen jälkeen määrärahojen jakautumisesta tehdään komission päätös, kuten tehtiin myös vuosina 1989 ja 1993. Päätös on tehtävä rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetusehdotuksen(1) 7 artiklan säännösten mukaisesti. Niiden mukaan - maksusitoumuksiin käytettävissä olevat varat tavoite 1 -alueilla ovat noin kaksi kolmasosaa rahastojen kokonaismäärärahoista - komissio vahvistaa avoimia menettelyjä noudattaen, miten 90 prosenttia ohjelmatyötä varten käytettävissä olevista maksusitoumusmäärärahoista jaetaan ohjeellisesti jäsenvaltioittain, ja - viisi prosenttia rahastojen maksusitoumusmäärärahoista käytetään yhteisöaloitteiden rahoitukseen ja yksi prosentti määrärahoista käytetään uutta luovien toimien ja teknisen avun rahoitukseen. (1) KOM(98) 131 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2243/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: SOKRATES: liikkuva väestö (Comenius II -ohjelma) SOKRATES-ohjelmasta on menestyksellisesti tuettu liikkuvan väestön nuorisolle tarkoitettuja innovatiivisia koulutushankkeita. Voiko komissio vakuuttaa, että uuteen SOKRATES-ohjelmaan (2000-2005) varataan rahaa nimenomaan liikkuvan väestön koulutuksen tuen ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 1998) Komissio on täysin samaa mieltä siitä, että Comenius-osaohjelma on vaikuttanut myönteisesti liikkuvien ammatinharjoittajien koulutusmahdollisuuksiin. Liikkuvat ammatinharjoittajat ja muut ryhmät, joilla on erityisiä koulutustarpeita, ovat edelleen tulevan Sokrates-toimintaohjelman tärkeä kohderyhmä. Komission ehdotuksessa Sokrates-toimintaohjelman toista vaihetta koskevaksi päätökseksi(1) viitataan nimenomaisesti liikkuviin ammatinharjoittajiin. Päätöksen liitteessä toiminnon 1.1 kohdan 3 alakohdassa c mainitaan tukikelpoisten koulujen välisten yhteistyöhankkeiden joukossa sellaiset "yhteistyöhankkeet, jotka vastaavat siirtotyöläisten, romanien, kiertolaisten ja liikkuvien ammatinharjoittajien lasten erityistarpeisiin". Toiminnon 1.2 kohdan 3 alakohdassa d mainitaan opetushenkilöstön koulutuksen alalla tukikelpoisten toimien joukossa "siirtotyöläisten, romanien, kiertolaisten ja liikkuvien ammatinharjoittajien lasten erityiskoulutus". Komission aikomuksena on panna edellä mainitut säännökset täytäntöön - ja laatia tulevat hakuohjeet - siten, että varmistetaan liikkuvien ammatinharjoittajien erityistarpeisiin kohdistuvien projektien, olivatpa ne sitten koulujen välisiä yhteistyöprojekteja tai opetushenkilöstön kouluttamiseen tähtääviä projekteja, olevan edelleen tukikelpoisia. Lisäksi pyritään varmistamaan, että riittävä määrä tällaisia projekteja saa yhteisön rahoitusta. Komissio kannustaa lisäksi sitä, että yksi tulevan Comenius-osaohjelman pohjalta perustettava verkko (ks. toiminto 1, Sokrates-päätöksen liitteen toinen kappale) keskittyisi yksinomaan liikkuvien ammatinharjoittajien koulutustarpeisiin. Kun otetaan huomioon liikkuvien ammatinharjoittajien lasten kouluttamista käsittelevän eurooppalaisen järjestön (Efecot) merkittävä toiminta tällä alalla, komissio on vakuuttunut, että Efecotilla pitäisi olla keskeinen asema näissä verkkoutumistoimissa. (1) KOM(98) 329.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2373/98

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(15. heinäkuuta 1998)

Aihe: Komission edustuston päällikön sopimaton toiminta Ankarassa

Kreikkalaisessa lehdistössä on julkaistu pitkiä otteita Euroopan unionin edustuston päällikkönä Ankarassa kahdeksan vuotta toimineen Michael Laken selonteosta, jossa hän tilittää kokemuksiaan. Epäilemättä kukin unionin edustaja voi laatia tilityksen työstään ja esittää siinä omia näkemyksiään. Laken kommenttien sisällöstä kuitenkin ilmenee ensinnäkin toimivaltuuksien ylittäminen ja toiseksi suora ja provosoiva Euroopan unionin päätösten ja toimielinten omaksumien kantojen kyseenalaistaminen, mitä tulee suhteisiin Turkin kanssa.

Toimivaltuuksien ylittäminen käy ilmi tunnustuksesta, että Michael Lake osallistui Turkin silloisen pääministerin ja nykyisen presidentin S. Demirelin puheen kirjoittamiseen ja että hän vaikutti sanomalehtiin, esim. Financial Timesiin, siten, että ne suhtautuivat myönteisemmin Turkkiin. Euroopan unionin toimielinten omaksumien kantojen kyseenalaistaminen käy ilmi siitä, että hän toimi täysin erilaisten näkemysten edistämiseksi kuin ne, joita Eurooppa-neuvoston ja Euroopan parlamentin päätökset edustivat.

Komissiolta kysytään:

1. Millä perusteilla Michael Lake nimitettiin komission Ankaran-lähettilääksi ja millä perusteilla hänet pidettiin tässä virassa kahdeksan vuotta?

2. Tiesikö komissio lähettilään toiminnasta?

3. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä näiden tunnustusten jälkeen?

Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus

(3. syyskuuta 1998)

Michael Laken nimitys Ankarassa sijaitsevan edustuston päälliköksi samoin kuin se, miten hän tehtäviään hoiti, tapahtui voimassa olevien perusteiden ja menettelyjen mukaisesti. Hänen kauttaan Ankarassa jatkettiin, koska se oli komission edun mukaista.

Ei ole mitenkään poikkeuksellista, että tehtävänsä jättävä edustuston päällikkö ilmaisee kautensa päätteeksi henkilökohtaisia näkemyksiään epävirallisessa raportissa.

Michael Laken laatima raportti on esimerkki tällaisesta epävirallisesta kannanotosta, eikä sen sisällön näin ollen tarvitsekaan kaikilta osin olla yhteisön kannan mukainen.

Sen jälkeen, kun raportista oli julkaistu otteita Kreikan lehdistössä, asiassa vastuullinen komission jäsen otti yhteyttä Kreikan ulkoministeri Pangalosiin varmistaakseen, että raportin luonteesta ei syntyisi väärinkäsityksiä.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1625/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (27. toukokuuta 1998) Aihe: Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva viides puiteohjelma (rahoitusohje) Viitteet: "Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2000)" ja "Muutettu ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002") (KOM(97) 0439 lopull. - 97/0119 COD - 97/0120 CNS)(1). Voiko komissio määrätä, että rahavarojen myöntämisen ehtona on tietyn prosenttiosuuden varaaminen akateemisen ja teollisuusmaailman välisille vaihtotoimille, yliopistoille ja pk-yrityksille, suurille tutkimuskeskuksille, teollisuuden laboratorioille ja pk-yrityksille? (1) EYVL C 291, 25.9.1997, s. 15-16.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2175/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Jalkapallojoukkue AEKin jättäminen UEFA-cupin ulkopuolelle Toukokuun 19. päivänä 1998 UEFA:n toimeenpaneva komitea kokoontui Amsterdamissa ja päätti, että kaksi saman omistajan joukkuetta eivät voi ottaa osaan samaan cupiin "uskottavuussyistä", kuten he asian ilmaisevat. Tämän päätöksen jälkeen syntyi jalkapallojoukkueiden AEK Ateenan ja Slavia Prahan kohdalla ongelma, sillä niiden osake-enemmistö kuuluu ENIC-nimiselle yritykselle ja yksi kahdesta joukkueesta on pakko jättää seuraavan UEFA-cupin ulkopuolelle, vaikka ne olisivat menestyksensä perusteella oikeutettuja osallistumaan. Tämän vuoksi, ja jälleen UEFA:n omavaltaisella päätöksellä, päätettiin AEK Ateenalta kieltää cupiin osallistuminen. Pitkät perinteet omaavan AEKin kannattajia tuskin kiinnostaa heidän joukkueensa omistusrakenne. He ovat syvästi katkeroituneita UEFA:n takautuvasti voimaantulevasta omavaltaisesta päätöksestä. Jos edellä mainittu päätös pysyy voimassa UEFA-cupin kilpailukaudella 1998-1999, se merkitsee katastrofia tälle historialliselle seuralle. Haluaisin saada tietää, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä UEFAn suhteen, jotta edellä mainittu asia saataisiin järjestykseen ja että päätös tulisi voimaan kilpailukaudesta 1999-2000 alkaen kaikissa Euroopan cupeissa, jotka UEFA järjestää. Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1998) Ei ole komission asia ottaa kantaa tähän kysymykseen. Komissio olettaa kuitenkin, että kysyjä on tietoinen siitä, että urheiluasiain välitystuomioistuin CAS (Court of Arbitration for Sport), jonka päätehtävänä on ratkaista urheilujärjestöjen välisiä riita-asioita, päätti AEK Ateenan sulkemista UEFA-cupista kaudella 1998/99 koskevassa asiassa 17. heinäkuuta 1998, että UEFAn kyseisen päätöksen voimaantuloa lykätään. Kysyjää pyydetään myös tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Philippe Monfilsin esittämään suulliseen kysymykseen H-661/98 heinäkuussa 1998 pidetyn istunnon kyselytunnilla(1). (1) Euroopan parlamentin keskustelu (heinäkuussa 1998).
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1800/98 esittäjä(t): Friedhelm Frischenschlager (ELDR) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Vientipalkkiot - eläinkuljetukset 1. Milloin komissaari Fischler tiedotusvälineille jo annetun lupauksen mukaisesti ehdottaa ministerineuvostolle a) vientipalkkion poistamista elävän karjan kuljetuksilta, b) nk. "herodespalkkioiden" poistamista (maksetaan vastasyntyneiden vasikoiden teurastamisesta naudanlihaylijäämän välttämiseksi)? 2. Uskooko komissio, että nämä ehdotukset hyväksytään ja jos uskoo, mihin mennessä? 3. Jos ei, mitkä maat komission tietojen mukaan vastustavat näitä uudistuksia ja miksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) 1. Yhteisö ei anna tukea elävän karjan kuljetuksille, mutta se myöntää vientitukia karjan ja naudanlihan viennille. Karjan vientituen poistamista ei ole ehdotettu. Kuten tiedotusvälineissäkin on esitetty, komissio on sitä mieltä, että vastasyntyneiden vasikoiden teurastaminen ei pitkällä aikavälillä ole hyväksyttävä ratkaisu ylituotanto-ongelmaan. Tämä on yksi niistä syistä, joiden vuoksi komissio esitti Agenda 2000 -asiakirjassa(1) naudanliha-alaa koskevat ehdotukset, joihin ei enää sisältynyt vasikoiden prosessointipalkkiota(2). Joulukuussa 1997 komissio antoi myös asetuksen (EY) 2502/97, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, naudanliha-alalla säädettyjen palkkiojärjestelmien soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) 3886/92 muuttamisesta(3). Tämän asetuksen mukaan oikeus vasikoiden prosessointipalkkioon edellyttää, että noudatetaan eläinten suojelusta kuljetuksen aikana annettuja yhteisön sääntöjä. 2. - 3. Neuvosto hyväksyi 18. joulukuuta 1997 yksimielisesti asetuksen (EY) 2634/97(4), annettu 18 päivänä joulukuuta 1997, naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) 805/68 muuttamisesta. Tässä asetuksessa säädetään, että elävien eläinten viennistä maksettava tuki edellyttää eläinten hyvinvointiin ja erityisesti eläinten suojeluun kuljetuksen aikana liittyvän yhteisön lainsäädännön noudattamista. Parlamentti tuki lausunnossaan yleisesti komission ehdotusta. Kaupan mekanismeja käsittelevä hallintokomitea antoi 17. helmikuuta 1998 myönteisen lausunnon vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä elävien nautaeläinten hyvinvoinnin osalta kuljetuksen aikana 18 päivänä maaliskuuta 1998 annetusta komission asetuksesta (EY) 615/98(5). Lokakuussa 1996 kokoontunut maatalousministerien neuvosto vaati jäsenvaltioita panemaan täytäntöön 1. joulukuuta 1996 alkaen kahden vuoden ajaksi joko vasikoiden prosessointipalkkion tai aikaistetusta markkinoille saattamisesta myönnettävän palkkion. Siten prosessointipalkkiosta tulee 1. joulukuuta 1998 alkaen vapaaehtoinen jäsenvaltioille, kuten ennen joulukuun 1. päivää 1996. Yksikään jäsenvaltio ei ole vielä tähän mennessä ilmoittanut komissiolle millaisen päätöksen se aikoo tässä asiassa tehdä. (1) KOM(97) 2000 lopullinen. (2) EYVL C 170, 4.6.1998. (3) EYVL L 345, 16.12.1997. (4) EYVL L 356, 31.12.1997. (5) EYVL L 82, 19.3.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1610/98 esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: GATT/WTO:n vaikutus eläinsuojeluun Nykyisin esitetään yhä useammin huolestuneita kannanottoja, jotka liittyvät siihen, että GATT-sopimus tulee entistä enemmän rajoittamaan EU:n mahdollisuuksia ottaa käyttöön tiukempia eläinten hyvinvoinnin suojeluun tähtääviä määräyksiä, koska tuontikieltoa ei saa asettaa edes sellaisille tuotteille, joiden valmistus on aiheuttanut eläimille huomattavia kärsimyksiä. Tämä rajoittaa puolestaan tiukempien, EU:n sisäisten määräysten käyttöönottoa, sillä missään tapauksessa ei haluta kilpailla sellaisten halpatuontien kanssa, joiden valmistuksessa on käytetty eläinten kannalta julmia tuotantomenetelmiä. Komission Agenda 2000 -asiakirjassaan esittämän ehdotuksen mukaan CAP-politiikkaa olisi uudistettava siten, että siinä otettaisiin huomioon eläinten hyvinvointi. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa tämän ongelman merkityksen korostamiseksi ja välttääkseen tässä yhteydessä mahdollisesti esiin tulevan konfliktitilanteen, joka saattaa syntyä yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen yhteydessä tulevan WTO:n ministerikonferenssin aikana? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (2. heinäkuuta 1998) Maailman kauppajärjestön WTO:n normien (nykyisen tulkinnan) ja yhteisön eläinten hyvinvointiin liittyvien säännösten välillä on ristiriita, mikäli yhteisön hyvinvointiin perustuvat tuotantonormit ovat edellytyksenä myös tuonnille kolmansista maista. Tällaisia mahdollisia ristiriitoja voidaan välttää ottamalla kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa käyttöön kansainväliset hyvinvointiin perustuvat normit. Koska kansainvälisessä kaupassa eläinten hyvinvoinnista on tulossa yhä merkittävämpi kysymys, sitä voidaan tulevaisuudessa käsitellä WTO:ssa. Hyvinvointikysymyksiä koskevien WTO:n sääntöjen mahdollista muuttamista käsitellään päätettäessä yhteisön neuvottelutavoitteista WTO:n seuraavan vaiheen neuvottelukierrokselle.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1190/98 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Uhkapeliä internetissä Onko komissiolla suunnitelmia säännöstellä internetin kautta tapahtuvaa uhkapeliä? Mikä on tällaisen säännöstelyn laajuus ja mitkä ovat sen mahdolliset tulokset? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen ottaa esille kysymyksen Internetissä tapahtuvasta uhkapelistä ja sen sääntelystä. Jäsen tietänee, että komissio teki vuonna 1991 tutkimuksen uhkapelistä sisämarkkinoilla. Tuolloin ei ollut tarvetta toiminnan sääntelyyn, sillä tällaisten palvelujen virrat rajojen yli olivat pieniä. Tilanne on nyt muuttumassa, kun palveluja voidaan tarjota verkon kautta. Komissio selvittää parhaillaan sähköisen kaupankäynnin oikeudellisia puitteita ja harkitsee mainitun kaltaisten verkkopalvelujen sääntelykysymystä. Koska nykyistä sääntelytilannetta koskeva komission selvitystyö on kesken, ei ole vielä mahdollista sanoa, tekeekö komissio asiaa koskevia sääntelyehdotuksia ja mikä olisi niiden soveltamisala ja sisältö.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1034/98 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Jätteiden kuljettaminen tiettyihin OECD:n ulkopuolisiin maihin Ehdotus neuvoston asetukseksi, jolla määritellään yhteiset säännöt ja menettelyt, jotka koskevat tiettyjen jätetyyppien kuljettamista tiettyihin OECD:n ulkopuolisiin maihin (KOM(94) 0678), on aiheuttanut paljon huolta käytettyjen vaatteiden viejien keskuudessa. "Käytetyt vaatteet ja tekstiilit" mainitaan jätteenkuljetusasetuksen 259/93(1) liitteessä II (vihreä luettelo), vaikka siinä luetellaan vain jätteenä pidettävät materiaalit. Voiko komissio määritellä sen, missä tapauksissa "käytetyt vaatteet ja tekstiilit" katsotaan jätteiksi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 1998) Esineiden jätteeksi luokittelun on tapahduttava jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY(2) 1 artiklan a alakohdassa esitetyn jätteen määritelmän mukaisesti. Tämän säännöksen mukaisesti jätettä ovat liitteessä I määriteltyihin luokkiin kuuluvat aineet tai esineet, jotka haltija hävittää, aikoo hävittää tai on velvollinen hävittämään. Koska liitteeseen I sisältyy kaiken kattava luokka (Q 16 Kaikki materiaalit, aineet tai tuotteet, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin luokkiin), aineen luokittelu jätteeksi riippuu siitä, onko sen haltija hylännyt tai hävittänyt tai velvollinen hävittämään sen. Vaatteita on pidettävä hylättyinä, kun niiden haltija antaa ne käytettyjen vaatteiden keräykseen. Hylättyjen vaatteiden yleisestä joukosta erotettuja käyttökelpoisia vaatteita ei voi luokitella jätteiksi sen jälkeen, kun ne on lajiteltu, pesty ja mahdollisesti korjattu. Tavaran laadun voi arvioida vasta näiden uudelleenkäytön mahdollistamiseksi tehtävien toimenpiteiden jälkeen. On pantava merkille, että nämä jätteen ja tuotteen erottelua koskevat perusteet ovat tyypillisiä käytetyille vaatteille. Sen vuoksi pidettyjen ja käytettyjen vaatteiden erottelua koskevia perusteita ei voi välttämättä soveltaa muihin jätteisiin. (1) EYVL L 30, 6.2.1993, s. 1. (2) EYVL L 194, 25.7.1975.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2495/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: 169 artikla Kuinka monta kirjattua valitusta on tehty 169 artiklan perusteella niin, että: a) asia ei ole antanut aihetta toimenpiteisiin; b) perusteltu lausunto on annettu, mutta asiaa ei ole vielä ratkaistu; c) asia on parhaillaan tuomioistuimen käsiteltävänä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan viidenteentoista vuosikertomukseen yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta(1). (1) KOM(98) 317 lopullinen.