ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0666/00 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle. Euroopan sosiaalirahastoon liittyvä mahdollinen petos Espanjassa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0199 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0666/00 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Euroopan sosiaalirahastoon liittyvä mahdollinen petos Espanjassa Espanjan työ- ja sosiaaliministeri pani siirtolaisasioista vastaavan pääjohtajan viralta ja erosi tämän jälkeen 19. helmikuuta 2000 poliittisesta virastaan. Tämä johtui siitä, että Centro Politécnico de Educación a Distancia y Editorial -niminen yritys, josta siirtolaisasioista vastaavan pääjohtajan vaimo omistaa 50 prosenttia, oli käyttänyt luottamuksellisia tietoja laskuttaakseen 12 miljoonaa euroa osallistumisesta Espanjan työvoimaviraston INEMin ohjelmiin. Koska INEM hallinnoi Espanjassa suurta osaa Euroopan sosiaalirahaston varoista, onko komissio tietoinen edellä mainitusta tapahtumasta? Tietääkö komissio, onko Euroopan sosiaalirahaston tai muita yhteisön tukia käytetty tai saatettu käyttää väärin? Onko kyseessä erillinen tapaus vai onko muita vastaavia tapauksia havaittu? Onko Euroopan petostentorjuntavirasto käynnistänyt tutkimukset ja jos on, voidaanko petostentorjuntaviraston johtopäätöksistä tai tutkimusten tilasta tiedottaa minulle tai Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Komissio on jo lehdistön kautta saanut tietää arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tapauksesta. Koska on kyse koulutusalan toimista ja koska kyseiset toimet liittyvät Euroopan sosiaalirahaston (ESR) suurimpaan toiminnanvetäjään Espanjassa (Instituto Nacional de Empleo, INEM), Espanjan viranomaisten on ilmoitettava komissiolle tutkimuksensa tuloksista ja siitä, mitä vaikutuksia tällä mahdollisesti on ESR:oon. Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella pitäisi pystyä selvittämään mahdollisen ongelman laajuus. Komissio järjesti vuosittaisten valvontatoimiensa osana tarkastuskäynnin INEMiin. Asiasta ilmoitettiin, kun komission suunnitelma toimitettiin jäsenvaltion viranomaisille joulukuussa 1999. Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta 28. huhtikuuta 1999 tehdyn komission päätöksen(1) 3 artiklan mukaan virasto käyttää toimivaltaansa tutkimuksiin täysin itsenäisesti. Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimuksista annettujen asetusten (EY) ja (Euratom) N:o 1073/1999 ja 1074/1999(2) 12 artiklan 3 kohdan mukaan johtaja toimittaa säännöllisesti kertomuksen Euroopan parlamentille viraston tutkimusten tuloksista asetuksessa kuvatuilla edellytyksillä. Komissio ei ole saanut toimistolta tietoja parlamentin jäsentä huolestuttavista asioista. (1) Päätös 1999/352/EY, EHTY, Euratom, EYVL L 136, 31.5.1999. (2) EYVL L 136, 31.5.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0558/00

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(29. helmikuuta 2000)

Aihe: Komission henkilöstön siirtäminen muihin tehtäviin

Ottaen huomioon, että talouden ja rahoituksen pääosaston työmäärä on vähentynyt, rahaliiton kolmas vaihe on saatettu onnistuneesti päätökseen, kilpailun pääosaston työmäärä on hyvin jyrkässä kasvussa ja fuusioiden ja yritysostojen määrä Euroopassa on voimakkaasti lisääntynyt, onko komissio ryhtynyt mihinkään toimiin henkilöstön siirtämiseksi pääosastosta toiseen? Jos ei ole, miksi ei?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(17. huhtikuuta 2000)

Siirtyminen euron käyttöön 1. helmikuuta 1999 vaati laaja-alaisia valmisteluja talouden ja rahoituksen pääosastolta(1) yhdessä komission muiden yksikköjen kanssa.

Euron käyttöönoton jälkeen pääosa talouden ja rahoituksen pääosaston resursseista on suunnattu talous- ja rahaliiton eli EMUn toimivuudesta vastaamiseen. Tätä uudelleensuuntautumista on seurannut myös pääosaston organisaatiorakenteen merkittävä muutos alkuvuodesta 1999. Sen lisäksi, että talouspolitiikan koordinoinnin ja monenvälisen valvonnan merkitys on kasvanut (mm. talouspolitiikan laajat suuntaviivat, vakaus- ja kasvusopimus, liiallisia alijäämiä koskeva menettely, Cardiffin ja Kölnin uudistusprosessit), siirtyminen euroon on merkinnyt myös tarvetta monien muiden tärkeiden kysymysten käsittelyyn, kuten rahoitusmarkkinoiden integroituminen ja EMUn ulkoiset näkökohdat. Talouden ja rahoituksen pääosasto onkin työskennellyt näiden kysymysten parissa vuodesta 1999 alkaen.

On myös muistettava, että merkittävä osa talouden ja rahoituksen pääosaston työstä ei liity suoraan euroon. Tämä pitää paikkansa esimerkiksi kansainvälisten asioiden linjan, talouden arvioinnin linjan (vastaa yhteisön eri politiikanaloja koskevista taloudellisista analyyseistä), rahoitusmarkkinoiden ja pääomaliikkeiden arvioinnin linjan sekä Luxemburgissa sijaitsevan rahoitustoimialan osalta. Tämän vuoksi komissio ei voi yhtyä mielipiteeseen, jonka mukaan siirtyminen euron käyttöön olisi vähentänyt kyseisen pääosaston työmäärää kokonaisuudessaan.

Komissio on täysin tietoinen siitä, että kilpailupolitiikan ja varsinkin sulautumien alalla komission yksiköiden käsiteltäväksi tulevien asioiden määrä on jatkuvasti kasvanut. Kasvavan työmäärän vuoksi komissio on vahvistanut kilpailun pääosaston henkilöstöä noin 50 henkilöllä vuodesta 1998. Lisähenkilöstö täyttää kuitenkin vain osittain kilpailun pääosaston todellisen tarpeen, vaikka henkilöstö onkin erittäin motivoitunutta ja sitoutunutta työhönsä.

Kuten tähänkin asti, komissio jatkaa toimintansa kriittistä arviointia voidakseen kohdentaa resursseja ydintehtäviin ja uusiin poliittisiin painopistealueisiin. Sen jälkeen kun kaikki mahdollisuudet nykyisten henkilöresurssien uudelleenkohdentamiseksi painopistealueille on käytetty, komissio pyytää budjettivallan käyttäjältä lisää resursseja.

(1) Talouden ja rahoituksen pääosaston palveluksessa (vakituiset virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) on 316 henkilöä Brysselissä ja 108 Luxemburgissa, mikä edustaa noin 2,1 % komission koko henkilöstöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0334/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle. Hampurissa vangittuna olevan kurdin erityiskohtelu.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0334/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Hampurissa vangittuna olevan kurdin erityiskohtelu Hampurissa vangittuna oleva kurdi Ilhan Gelkouvan on jo useiden päivien ajan ollut nälkälakossa, jota hän on valmis jatkamaan kuolemaan saakka. Gelkouvan väittää, että huolimatta siitä, että hänen tapauksensa on jo käsitelty oikeudessa ja siitä on annettu lopullinen päätös, hän ei saa noudattaa muiden vankien päiväohjelmaa vaan häneen sovelletaan erityiskohtelua ja häntä pidetään eristettynä. Saamieni tietojen mukaan joukko muiden jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden vankeja on aloittanut nälkälakon solidaarisuuden osoituksena. 1. Onko neuvosto tietoinen Hampurissa vangittuna olevan Ilhan Gelkouvanin erityiskohtelusta? 2. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä, jotta tämä erityiskohtelu lopetettaisiin ja kyseistä vankia kohdeltaisiin samoin perustein kuin muita vankeja hänen esittämänsä oikeutetun vaatimuksen mukaisesti? Vastaus (2. toukokuuta 2000) Neuvosto ei ole tietoinen mainitusta kohtelusta eikä neuvostolla ole toimivaltaa käsitellä arvoisan parlamentin jäsenen esittämiä kysymyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0582/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Yhteisön kestävä liikennepolitiikka.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0582/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteisön kestävä liikennepolitiikka Voivatko kansalliset viranomaiset ja EU:n toimielimet, jotka ovat tavallisesti erimielisiä liikenteeseen liittyvissä kysymyksissä, päästä asiassa molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2000) Kestävä liikenne on kaikille jäsenvaltioille ja koko yhteisölle elintärkeä asia. Riittävään yhteisymmärrykseen voidaan päästä vain vuoropuhelun ja avoimuuden kautta. Tästä syystä komissio on asettanut sekä liikenne- että ympäristöasiantuntijoista koostuvan työryhmän neuvonantajakseen ympäristön kannalta kestävää liikennettä koskevissa kysymyksissä, joilla on keskeinen merkitys yhteisessä liikennepolitiikassa. Komissio aikoo julkistaa tämän vuoden syksyllä uuden tiedonannon, joka tuo yhteisen liikennepolitiikan 21. vuosisadalle. Tiedonannossa on tarkoitus ottaa huomioon Euroopan taloudessa tapahtuvat perusteelliset muutokset sekä globalisaatiosuuntaus yleensä. Tämän aloitteen lisäksi komissio aikoo vuonna 2000 antaa tiedonannon aiheesta puhdas kaupunkiliikenne. Näiden kahden aloitteen avulla yhteisössä voidaan arvioida uudelleen, mitä tulee tehdä, jotta liikenteellä olisi todellista merkitystä yhteisön kestävää kasvua varmistettaessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0087/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician ja Pohjois-Portugalin alueellisen kehittämissuunnitelman hyväksyminen yhteisön tukikehyksiin 2000‐2006.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0022 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0087/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Galician ja Pohjois-Portugalin alueellisen kehittämissuunnitelman hyväksyminen yhteisön tukikehyksiin 20002006 Pitääkö komissio mahdollisena ja tarkoituksenmukaisena Galician ja Pohjois-Portugalin kehittämissuunnitelman sisällyttämistä yhteisön tukikehyksiin 20002006? Nämä alueet kuuluvat jo tavoite 1 -alueisiin Interreg II ohjelmassa sekä Espanjaa ja Portugalia koskeviin tukikehyksiin, jotka komission ja jäsenvaltioiden on määrä käsitellä ja hyväksyä kuluvan vuoden ensimmäisen kolmen kuukauden aikana. Suunnitelma kattaisi tämän Euroopan osan koko alueen ja kaikki unionin aluepolitiikan alat, kuten maatalouden, kalastusalan, matkailun ja teollisuuden kehittämistoimet sekä työllisyyden edistäminen. Erityistä huomiota kiinnitettäisiin myös satamien ja lentokenttien uudenaikaistamiseen sekä liittymiseen Euroopan laajuisiin maantie- ja rautatieverkkoihin. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 13 artiklan 1 kohdan nojalla tavoitetta 1 koskevat suunnitelmat laaditaan kyseisen jäsenvaltion sopivimmaksi katsomalla maantieteellisellä tasolla, mutta niiden tulee pääsääntöisesti kattaa NUTS II -tasolla vain yksi alue. Tämä ei kuitenkaan estä sitä, että Galicialle ja Pohjois-Portugalille vahvistetuissa painopisteissä otettaisiin huomioon näiden kahden alueen yhteiset ongelmat, jotka ovat mahdollisesti tulleet esiin ennakkoarvioinnissa. Mitä tulee Interreg-yhteisöaloitteeseen, parhaillaan parlamentin tutkittavana olevassa komission 13. lokakuuta 1999 hyväksymässä suuntaviivojen luonnoksessa(2) tuodaan selkeästi esille sellaisten yhteisten rakenteiden luominen, joiden tehtävänä on kehittää ohjelmia ja toimintaa, valita toimia, hallita kokonaisuutta, koordinoida ja seurata ohjelmien toteuttamista. Komissio vahvistaa nämä suuntaviivat helmikuun 2000 lopussa. (1) EYVL L 161, 26.6.1999. (2) KOM(1999) 479 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0871/00 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle. Yritysten perustaminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0176 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0871/00 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Yritysten perustaminen OECD:n lukujen mukaan Euroopan unionin jäsenvaltioissa sääntöjen määräämien pakollisten asiakirjojen lukumäärä yrityksen perustamiseksi vaihtelee Tanskan kahdesta tai kolmesta Kreikan 28:aan. Katsooko komissio, että nämä jäsenvaltioiden väliset erot edistävät uusien yritysten perustamista etenkin nuorten yrittäjien keskuudessa? Aikooko komissio tehdä jonkin konkreettisen aloitteen tämän selkeän vääristymän poistamiseksi yhtenäismarkkinoilta? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2000) Komissio on täysin samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että yrityksen perustamisen sääntely on monissa jäsenvaltioissa edelleen huolestuttavan raskasta. Komissio pitää yrityksen perustamismuodollisuuksien yksinkertaistamista ensisijaisena tavoitteena. Tämän johdosta komissio on kannustanut BEST-kertomuksessa(1) jäsenvaltioiden hallituksia ottamaan ongelman käsiteltäväksi ja tukenut jäsenvaltioiden ponnisteluja aiempaa yksinkertaisempien ja parempien ratkaisujen löytämiseksi, vaikka se myöntää asian kuuluvan ensisijaisesti jäsenvaltioiden hallituksille. BEST-kertomuksessa vedotaan jäsenvaltioihin, jotta ne helpottaisivat yritysten perustamista. Kertomuksen seurannan(2) yhteydessä komissio valvoo ja arvioi jäsenvaltioissa tapahtunutta kehitystä ja tiedottaa parhaista toimintatavoista. Komissio raportoi seurannasta myöhemmin tänä vuonna. Komissio auttaa jäsenvaltioita lisäksi koordinoivan toiminnan(3) avulla parhaiden toimintatapojen vaihtamisessa. Hyvänä esimerkkinä voidaan mainita Ranskassa toteutettu Centres de formalités d'entreprises -järjestelmä, joka on yksinkertaistanut huomattavasti yrityksen perustamismuodollisuuksia. Nähtävissä on lisäksi rohkaisevia merkkejä siitä, että jäsenvaltiot oppivat toistensa kokemuksista. Esimerkiksi Portugalin Centro de Formalidades das Empresas -verkosto on luotu Ranskan mallin mukaan. Sen avulla yrityksen perustamiseen tavallisesti kuluvaa aikaa on pystytty lyhentämään keskimäärin kuudesta kuukaudesta kahteen viikkoon. Esikuva-analyysi (benchmarking) on tärkeä jäsenvaltioiden välisten erojen ja kehityksen osoittamisen väline. Komissio aikoo jatkaa sen käyttöä jäsenvaltioiden tarkastelussa yrittäjyyden ja innovaatioiden aloilla. (1) Yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän kertomus. Kertomus on saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/dg23/gen_policy. (2) Toimintasuunnitelma yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämiseksi. Asiakirja on saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/dg23/gen_policy. (3) Yhteenveto koordinoivasta toiminnasta 9. marraskuuta 1999 annetussa komission kertomuksessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille, KOM(1999) 569 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1298/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Kosmetiikka-alan eläinkokeet.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1298/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Kosmetiikka-alan eläinkokeet Komissio antoi 5. huhtikuuta 2000 lausunnon (IP/00/335) kosmeettisia valmisteita koskevan neuvoston direktiivin 76/768/ETY(1) muuttamisesta annetun ehdotuksen hyväksymisestä. Ymmärtääkö komissio, että tämä ehdotuksen seurauksena julmia eläinkokeita viedään todennäköisesti EU:n ulkopuolelle ja että kyseisten julmuuksien tuloksena valmistetut tuotteet tuodaan myytäviksi EU:n markkinoille? Voiko komissio myös ilmoittaa, mitä yhteyksiä sillä on ollut alan teollisuuden ja WTO:n kanssa tämän ehdotetun linjanmuutoksen johdosta? (1) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 169. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 2000) Komission tarkoituksena ei ole lisätä eläimiin kohdistuvaa julmuutta. Päinvastoin, komissio jatkaa ponnistelujaan eläinkokeissa eläimille aiheutettavan kärsimyksen ja kokeiden määrän vähentämiseksi sekä eläinten kärsimysten poistamiseksi mahdollisuuksien mukaan ja mahdollisimman nopeasti. Tähän pyritään myös kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevalla 24 päivänä marraskuuta 1986 annetulla neuvoston direktiivillä 86/609/ETY(1). Komissio on ottanut tämän tavoitteen huomioon ehdotuksessaan seitsemänneksi tarkistukseksi. Ehdotus koskee eläinkokeiden käytön lopullista kieltämistä sekä kosmeettisten tuotteiden että niiden valmistusaineiden testauksessa Euroopassa. Komissio ponnistelee myös vaihtoehtoisten testausmenetelmien kehittämisen puolesta, koska eläinkokeet korvaavien menetelmien kehittäminen on keskeistä ongelman ratkaisemisen kannalta. Komission tavoitteena on tehdä vaihtoehtoisten menetelmien käytöstä pakollista sen jälkeen, kun ne on tieteellisesti validoitu yhteisön tasolla. Komissio pyrkii lisäksi saamaan vaihtoehtoisille menetelmille pikaisesti Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön hyväksynnän, jotta niitä voitaisiin käyttää maailmanlaajuisesti. Kyseisen ehdotuksen laatimiseen liittyvien yhteyksien osalta voidaan todeta, että komissio on kuullut kaikkia osapuolia, joita eläinkokeet koskevat. Myös eläinsuojelijoita edustavat ryhmät kuuluvat näihin osapuoliin. (1) EYVL L 358, 8.12.1986.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0308/00 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle. Laajentuminen ja rakennerahastot.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0054 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0308/00 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Laajentuminen ja rakennerahastot Taloudellinen lähentyminen ei ole vielä toteutunut Euroopan unionissa. Esimerkiksi tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla asuvan väestön (25 % unionin kokonaisväestöstä) bruttokansantuote on vähemmän kuin kaksi kolmasosaa yhteisön keskimääräisestä bruttokansantuotteesta. Rakennerahastot ja koheesiorahastot ovat näin ollen tärkeimmät välineet, joilla näitä alueellisia eroja vähennetään ja joilla pyritään entistä tasapainoisempaan kokonaiskehitykseen yhteisössä. Siksi Ranskan merentakaisten alueiden neljässä tavoitteen 1 alaisuuteen kuuluvassa departementissa tuki asukasta kohden vuodessa on huomattavasti suurempi kaudella 20002006 kuin kaudella 19941999. Lisäys on huomattava ja tarpeellinen. Kuitenkin unionin suunniteltu laajentuminen Keski- ja Itä-Euroopan maihin uhkaa horjuttaa vakavasti tämänhetkistä tasapainoa. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta laajentumisen vaikutukset rakennerahastojen varojen jakautumiseen eivät pahentaisi tilannetta unionin kaikkein huonoimmassa asemassa olevilla alueilla ja erityisesti kaikkein syrjäisimmillä alueilla? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) Kuudennessa kausikertomuksessa Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta todetaan, että ohjelmakaudella 19941999 rakennerahastojen tavoitteen 1 alueiden keskimääräinen bruttokansantuote asukasta kohti oli 68 prosenttia yhteisön keskiarvosta vuonna 1996. Komissio teki 1. heinäkuuta 1999 päätökset tavoitteen 1 tukikelpoisten alueiden luettelosta ja näille alueille rakennerahastoista myönnettyjen varojen jaosta jäsenvaltioiden kesken nykyisellä ohjelmakaudella 20002006. Päätöksiä ei muuteta unionin laajentumisen vuoksi. Ranskan merentakaiset alueet saavat siis tukea tavoitteesta 1 koko ohjelmakauden 20002006 ajan. Niille tästä tavoitteesta myönnetyt määrärahat ovat 3 254 miljoonaa euroa (vuoden 1999 hinnoin). Mitä tulevaan koheesiopolitiikkaan tulee, komissio antaa vuoden 2000 lopussa toisen koheesiokertomuksen, jossa analysoidaan alueiden tilannetta laajentuneessa unionissa. Laajentumisen vaikutusten perusteella esitetään eri painopisteitä käsiteltäväksi vuoden 2006 jälkeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0748/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Televisioiden paloturvallisuus.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0748/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Televisioiden paloturvallisuus On käynyt ilmi, että EU:n markkinoilla on televisiovastaanottimia, jotka saattavat syttyä tuleen tulipalon tapahtuessa, jolloin ihmisille jää vähemmän aikaa paeta. Tästä on vakavia seurauksia kaikille Euroopan kotitalouksille ja erityisesti sairaaloille, joissa paloturvallisuussäännökset eivät mahdollista kaikkien potilaiden välitöntä evakuointia. Onko komissiolla tilastotietoja televisioiden aiheuttamista tai niihin liittyvistä tulipaloista Euroopassa? Jos televisioiden paloturvallisuudesta ei ole saatavana tilastotietoja, aikooko komissio varmistaa, että tulipaloja sammuttavat palokunnat rekisteröivät ne tulipalot, joissa televisio on ollut osallisena? Aikooko komissio pitää kirjaa niistä televisiomalleista, jotka ovat olleet osallisina tulipaloihin, jotta tietäisimme paremmin minkä tyyppiset televisiot voivat aiheuttaa palovaaran kodeissamme? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2000) Komissio pitää paloturvallisuusasioita ensiarvoisen tärkeinä. Komissio ei ole tähän mennessä saanut tilastotietoja tulipaloista, joihin on liittynyt televisiovastaanotin. Televisiovastaanottimien turvallisuutta säännellään direktiivillä 73/23/ETY(1), joka koskee tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita (matalajännitedirektiivi). Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen komissio ottaa televisiovastaanottimiin liittyvän paloturvallisuuden esille matalajännitedirektiivin täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten hallinnollisessa yhteistyökokouksessa 26. 27. huhtikuuta 2000. Kokouksessa on myös mahdollista vaihtaa jäsenvaltioiden kesken tietoja tulipaloista, joihin on liittynyt televisiovastaanotin. Jäsenvaltioiden tehtävänä on päättää paloturvallisuutta koskevista toimintaperiaatteista ja panna ne täytäntöön. Tähän voi myös kuulua tulipaloja koskevien tilastotietojen kerääminen. Jos todetaan, että matalajännitedirektiivin soveltamisalaan kuuluva tuote aiheuttaa mahdollisen palovaaran, komissio koordinoi kansallisten viranomaisten toteuttamia toimia, jotka liittyvät matalajännitedirektiivin soveltamiseen. Lisätietojen saamiseksi parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Chris Daviesin kirjalliseen kysymykseen P-0828/00(2). (1) EYVL L 77, 26.3.1973. (2) EYVL C 330 E, 21.11.2000, s. 216.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0546/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (ELDR) komissiolle. Munivien kanojen hyvinvointi.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0011 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0546/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Munivien kanojen hyvinvointi Jos EU ei onnistu varmistamaan hyvinvointilauseketta tulevissa WTO-neuvotteluissa, mitä komissio aikoo tehdä taatakseen, että tuottajia suojellaan EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevalta halpatuonnilta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Kuten parlamentin jäsen tietää, Seattlessa järjestetyssä Maailman kauppajärjestön (WTO) ministerikonferenssissa EU:n ehdotusta eläinten hyvinvoinnin mukaanottamisesta seuraavan kauppaneuvottelukierroksen esityslistalle vastustettiin voimakkaasti. Tämä johtui suurelta osin tavoitteidemme väärinymmärtämisestä. Tyydyttävän lopputuloksen aikaansaamiseksi komissio jatkaa aktiivista työskentelyään uuden kattavan kauppaneuvottelukierroksen käynnistämiseksi ja paremman yhteisymmärryksen saavuttamiseksi eläinten hyvinvoinnin osalta.