ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3569/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Ulkomaisten urheilijoiden vapauden takaaminen urheilijasiirtojen yhteydessä.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3569/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (17. marraskuuta 2000) Aihe: Ulkomaisten urheilijoiden vapauden takaaminen urheilijasiirtojen yhteydessä Ovatko komission urheiluasioista, työllisyysasioista ja kilpailuasioista vastaavat jäsenet tietoisia eräiden jäsenvaltioiden urheiluliittojen, eurooppalaisten liigojen ja kansainvälisten liittojen ulkomaisten urheilijoiden sopimusehtoja koskevista säännöistä? Kyseisissä säännöissä määrätään, että ulkomaisten urheilijoiden kilpailulupien käsittelemiseksi on jäsenvaltion urheiluliitolle esitettävä lähtömaan urheiluliiton, johon urheilija on kuulunut välittömästi siirtoa edeltävänä ajanjaksona, antama todistus, jossa vahvistetaan siirron hyväksyminen ennen kilpailun alkamista. Edellä mainitut sopimusehdot ovat mitä ilmeisemmin vastoin yhteisön lainsäädäntöä. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ulkomaisten urheilijoiden vapauden takaamiseksi urheilijasiirtojen yhteydessä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 2001) Komission mielestä siirtotodistuksen vaatiminen ei sinänsä näyttäisi olevan ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa. Todistuksen myöntämisehdot ja todistuksen epäämisestä koituvat seuraukset voivat kuitenkin estää ammattiurheilijoiden vapaata liikkumista. Komissio valvoo, että kilpailua ja työntekijöiden vapaata liikkumista koskevia yhteisön sääntöjä noudatetaan kaikilta osin. Komissio tutkii parhaillaan uusia sääntöpuitteita, joita kansainvälinen jalkapalloliitto (FIFA) on laatimassa komission sille vuonna 1998 esittämien moitteiden johdosta. Keskeisen osan tästä muodostavat ammattijalkapalloilijoiden siirtosäännöt yhteisössä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4056/00

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle

(15. tammikuuta 2001)

Aihe: Eurooppalainen armeija

Voisiko neuvosto ilmoittaa,

a) paljonko varoja on osoitettu tai aiotaan osoittaa eurooppalaisen armeijan perustamiseen;

b) missä määrin yksittäiset jäsenvaltiot panostaisivat siihen (miesvahvuus mukaan lukien) ja sen kustannuksiin, ja minkä suuruiset maksuosuudet kullekin osallistuvalle jäsenvaltiolle on kaavailtu tässä asiassa?

Vastaus

(14. toukokuuta 2001)

1. Jäsenvaltiot asettivat itselleen Eurooppa-neuvostossa yhteiseksi yleistavoitteekseen, että ne kykenevät vuoteen 2003 mennessä vapaaehtoisesti yhteistyössä toimien saattamaan 60 päivässä toimintavalmiuteen kaikkiin Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määriteltyihin konfliktinesto- ja kriisinhallintatehtäviin eli niin sanottuihin Petersbergin tehtäviin kykenevät joukot aina 50 00060 000 sotilaan vahvuuteen saakka ja ylläpitämään niitä vähintään vuoden ajan. Eurooppa-neuvosto myös korosti, että tämä ei merkitse eurooppalaisen armeijan perustamista. Kyse on Euroopan unionin osalta siitä, että sillä on valmiudet tehdä päätöksiä ja siinä tapauksessa, ettei Nato kokonaisuutena ole mukana, käynnistää ja toteuttaa EU-johtoisia sotilaallisia operaatioita vastauksena kansainvälisiin kriiseihin. Nato säilyy jäsenmaidensa puolustuksen perustana, ja sillä on edelleen tärkeä tehtävä kriisinhallinnassa.

2. EU-johtoisten operaatioiden toteuttamista varten EU:n käyttöön annettavat joukot olisivat edelleen kansallisia joukkoja. Näin ollen ei olisi tarvetta budjetoida tai osoittaa varoja nopean toiminnan joukkojen perustamiseen.

3. Jäsenvaltiot osallistuivat 20. marraskuuta 2000 voimavarasitoumuksia käsittelevään konferenssiin, jossa ne ilmoittivat vapaaehtoiset sitoumuksensa Helsingissä asetettujen sotilaallisten voimavaratavoitteiden täyttämiseksi. Konferenssissa myös määriteltiin joukko aloja, joilla tarvitaan kansallisen tai monikansallisen tason ponnistuksia tai sitoumuksia nykyisten sotilaallisten voimavarojen, investointien ja yhteistyön parantamiseksi siten, että EU-johtoisia kriisinhallintaoperaatioita varten tarvittavia voimavaroja voidaan vähitellen kerätä tai tehostaa. Kunkin jäsenvaltion on itse arvioitava, aiheutuuko voimavaratavoitteisiin sitoutumisesta uusia talousvaikutuksia, ja jos näin on, määriteltävä tähän tarvittavat varat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3661/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. AKT-maiden rannikoilla harjoitettava kalastus.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0104 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3661/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (27. marraskuuta 2000) Aihe: AKT-maiden rannikoilla harjoitettava kalastus Voiko komissio ilmoittaa, mitä toimia se tekee sen varmistamiseksi, että Euroopan unionista peräisin olevat kalastusalukset, joiden toiminta perustuu EU:n ja AKT-maiden välisiin kalastussopimuksiin, ottavat asianmukaisesti huomioon AKT-maiden pienten rannikkokalastusta harjoittavien yhteisöjen tarpeet ja oikeudet eivätkä vahingoita AKT-maiden paikallista kalastusalaa? Mitä toimia komissio tekee, jotta voidaan parantaa AKT-maiden mahdollisuuksia partioida omia aluevesiään, mitä kautta voidaan valvoa sekä Euroopan unionin että AKT-maiden kalastusalusten toimintaa ja estää liikakalastus? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä hänen kysymyksestään ja ilmoittaa hänelle, että pienimuotoista perinteistä kalastusta harjoittavien kalastajien kanssa aiheutuvien ristiriitojen välttämiseksi kalastussopimuksiin liittyvissä pöytäkirjoissa määrätään yhteisön kalastusalueet, jotka ovat eri alueita kuin paikallisille aluksille tarkoitetut alueet. Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) kalastuksen valvonnan kapasiteetin osalta komissiolla on ilo ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että vuodesta 1997 lähtien suurin osa yhteisön ja yhteisön ulkopuolisten maiden (AKT-maiden) kanssa tehdyistä kalastussopimuksista edellyttää, että merkittävä osa kalastusmahdollisuuksista maksetuista taloudellisista korvauksista käytetään kohdistettuihin toimiin, joihin kuuluvat seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimet sekä alusten satelliittivalvontajärjestelmät.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3407/00

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle

(8. marraskuuta 2000)

Aihe: Italian kansalaisten karkottaminen Saksasta

Viime keväänä eräs Baden-Württembergissä asuva italialainen perhe karkotettiin Saksasta siksi, että perheen isä oli menettänyt työpaikkansa.

Pariskunnalla oli ollut vakituiset työsopimukset ja he olivat muuttaneet neljän lapsensa kanssa Saksaan hieman yli vuotta aiemmin. Perheen isä jäi kuitenkin työttömäksi onnettomuuden vuoksi ja hän joutui raskaana olevan vaimonsa kanssa hankkimaan tilapäistä työtä eräästä siivousalan yrityksestä.

Kaikesta huolimatta eräänä aamuna poliisit hakivat koko perheen, tutkivat pariskunnan ikään kuin he olisivat olleet pahimman laatuisia rikollisia ja sysäsivät perheen ensimmäiseen Italiaan menevään lentokoneeseen antamatta heidän edes ottaa mukaansa henkilökohtaisia tavaroitaan tai tuttipulloja perheen pienimpiä varten.

1. Eikö neuvosto katso, että on välttämätöntä tuomita ja rangaista tällaiseen asiattomaan ja rasistisia ja Saksassa jo kauan vallinneita italialaisvastaisia asenteita ilmentävään käytökseen syyllistyneitä tahoja maassa, jossa uusnatsijoukot ovat pahoinpidelleet myös Italian kansalaisia?

2. Eikö neuvosto katso myös, että kansalaisten ja työntekijöiden liikkumisvapautta koskevien yhteisön normien rikkominen on tuomittavaa?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2001)

1. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat tapahtumat eivät ole neuvoston tiedossa. Esille otetut kysymykset liittyvät vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön sääntöjen kunnioittamiseen ja kuuluvat siten sopimusten täytäntöönpanon valvonnasta vastaavan komission toimivaltaan.

2. Rasismin osalta neuvosto viittaa neuvoston 15. heinäkuuta 1996 hyväksymään yhteiseen toimintaan rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta(1).

(1) EYVL L 185, 24.7.1996, s. 5.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3121/00

esittäjä(t): Elmar Brok (PPE-DE), Bartho Pronk (PPE-DE) ja Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle

(6. lokakuuta 2000)

Aihe: ASEM-huippukokous ja kansalaisjärjestöjen tukeminen

1. Pitääkö paikkansa, että kansalaisryhmille annetaan EU:n talousarviosta määrärahoja Söulin ASEM-huippukokoukseen liittyviin tilaisuuksiin osallistumista ja/tai järjestämistä varten?

2. Onko komissio tietoinen, että monet kansalaisryhmät ovat vastaavaa tukea saadakseen kääntyneet Etelä-Korean hallituksen puoleen? Pitääkö paikkansa, että ne ovat tukea pyytäessään maininneet EU:n komission olevan tietoinen asiasta ja tukevan sitä?

3. Onko komissiolla tietoa siitä, että myös Seattlen (WTO) ja Prahan kokouksia varten olisi myönnetty kysymyksessä 1 mainittuja määrärahoja?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(9. marraskuuta 2000)

1. Soulissa pidetyn Aasian ja Euroopan välisen huippukokouksen (ASEM) rinnalla pidetty kansanfoorumi oli kolmas laatuaan. Aikaisemmin niitä on pidetty Bangkokin ja Lontoon huippukokousten yhteydessä. Komissio tukee Euroopan ja Aasian välistä kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelua ja katsoo,

että Bangkokin ja erityisesti Lontoon tapahtumat saivat aikaan hyödyllistä, hyvin valmisteltua ja rakentavaa keskustelua. Korean huippukokouksen isännät yhdessä ASEM IV:n isännän (Tanskan) ja muiden asiaa lähellä olevien tahojen kanssa pitivät huippukokouksen aikana hyödyllisen kokouksen kansanfoorumin edustajien kanssa Soulissa.

2. Soulin kansanfoorumin järjestäneet valtioista riippumattomat järjestöt olivat pyytäneet komissiolta taloudellista tukea tätä tapahtumaa varten. Pyyntö saapui kuitenkin liian myöhään, jotta komissio olisi ehtinyt käsitellä sitä ajoissa ennen huippukokousta. Pyytäessään komission tukea nämä järjestöt ilmoittivat pyytävänsä tukea myös Korean hallitukselta. Komissiolla ei ole tietoa siitä, mitä tukea järjestäjät mahdollisesti ovat saaneet.

3. Komissio ei antanut rahallista tukea valtioista riippumattomien järjestöjen osallistumiselle Seattlen (WTO) eikä Prahan (Kansainvälinen valuuttarahasto) kokouksiin. Yhteisön valtuuskuntaan Seattlessa kuului valtioista riippumattomien järjestöjen edustajia, mutta nämä itse tai heidän järjestönsä maksoivat heidän kustannuksensa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3501/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) ja Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Rauhoitettujen lintulajien metsästys Kyproksella.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3501/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) ja Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (10. marraskuuta 2000) Aihe: Rauhoitettujen lintulajien metsästys Kyproksella The Times (Iso-Britannia) julkaisi lokakuussa 2000 uutisen, jonka mukaan Kyproksella lomaillutta brittiläistä lintuharrastajaa Peter Cosgrovea syytettiin vakoilusta sen jälkeen, kun hän oli ottanut valokuvia paikallisista asukkaista, jotka pyydystävät ja tappavat julmalla tavalla (jalat irti repimällä) tuhansia EU:n lainsäädännön mukaan rahoitettuja lintuja, kuten satakieliä ja pikkulepinkäisiä. Onko komissio ottanut elinympäristödirektiivin noudattamisen esille Kyproksen liittymisneuvotteluissa, ja jos on, mitä takuita sille on annettu mainitun kaltaisten rikkomusten ehkäisemisen osalta? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2000) Yhteisö seuraa tarkkaan ympäristöasioita koskevien liittymisneuvottelujen yhteydessä ehdokasmaiden valmisteluja luonnonsuojelua koskevan yhteisön lainsäädännön (luontotyyppidirektiivit(1) ja lintudirektiivit(2)) täytäntöönpanemiseksi. Komissio on ympäristöä koskevaan lukuun liittyvien yhteisön kantojen laadinnan ja liittymisvalmistelujen edistymisen seurannan yhteydessä jatkuvasti yhteydessä ehdokasmaihin kaikissa ympäristölainsäädäntöön liittyvissä asioissa. Komissio on neuvotellut ehdokasmaiden kanssa edellä mainituista direktiiveistä, jotta niiden liitteenä oleviin luontotyyppien ja lajien luetteloihin voitaisiin tehdä tarvittavat tekniset mukautukset. Kypros tuntee näin ollen vallan hyvin yhteisön jäsenvaltioiden velvoitteet yhteisön ympäristölainsäädännön, myös lintu- ja luontotyyppidirektiivien, suhteen. Se on myös Bernissä Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen sopimuspuoli. Kyprosta ja muita ehdokasmaita kehotetaan painokkaasti noudattamaan ympäristölainsäädännön periaatteita ennen yhteisöön liittymistä. Komissio on erityisesti huomauttanut, että eräät lintujen saalistusmenetelmät, erimerkiksi arvoisien parlamentin jäsenten mainitsemat menetelmät, eivät ole sopusoinnussa lintudirektiivin säännösten kanssa. Komissio seuraa edelleen Kyproksen edistymistä lainsäädännön yhdenmukaistamisessa ja yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon tarvittavien hallintoresurssien käyttöön saamisessa. (1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta, EYVL L 206, 22.7.1992. (2) Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta, EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3531/00

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) neuvostolle

(13. marraskuuta 2000)

Aihe: Lähi-idän rauhanprosessi

Knessetin puhemies Avraham Burg ja hänen virkaveljensä Palestiinan lakiasäätävässä neuvostossa, Ahmed Qurie, puhuivat 5. syyskuuta 2000 Euroopan parlamentin täysistunnossa Strasbourgissa Lähi-idän tilanteesta, Jerusalemin tulevasta hallinnosta ja toiveista lopullisen rauhan luomisesta tälle levottomalle alueelle. Näiden kahden puhemiehen puheet olivat esimerkillisiä rakentavissa kannanotoissaan, täynnä ehdotuksia ja ideoita, ja osoittivat ainakin Israelin ja palestiinalaishallinnon lakiasäätävien elinten enemmistön tahtoa edetä sovinnon tiellä. Erittäin merkittävä seikka näissä puheissa oli myös ehdotus Jerusalemin muuttamisesta maailmanpääkaupungiksi, monoteististen uskontojen (kristinuskon, juutalaisuuden ja islaminuskon) keskukseksi, jotta siitä kehittyisi vihan kaupungin sijasta rakkauden kaupunki. Outoa kyllä, Israelin ja Palestiinan lakiasäätävien elinten puhemiesten ehdotus ei näyttänyt kiinnostavat neuvostoa tai Euroopan komissiota, jotka voisivat sen omaksua ja viedä sitä eteenpäin, jotta Jerusalemin hallintokysymyksen umpikujasta päästäisiin. Tämä lisäisi Euroopan unionin arvovaltaa alueella ja edistäisi merkittävästi rauhan lujittamista.

Kun otetaan huomioon, että Jerusalemin tulevaisuus on Palestiinan ongelman tärkeimpiä kysymyksiä ja että molemmat osapuolet suhtautuvat siihen fanaattisesti, valmiina jopa kuolemaan asian puolesta, onko neuvosto harkinnut sitä mahdollisuutta, että unioni veisi eteenpäin tätä ehdotusta Jerusalemin kansainvälistämisestä ja sen muuttamisesta kolmen monoteistisen uskonnon maailmanpääkaupungiksi. Tämä ehdotushan tulee alueen osapuolilta ja se voisi auttaa lopettamaan jatkuvan verenvuodatuksen, jonka todistajiksi olemme valitettavasti jälleen kerran joutuneet näinä aikoina. Jos näin on, aikooko EU taata, myös jopa sotilaallisen läsnäolon kautta, ehdotuksen kitkattoman täytäntöönpanon?

Vastaus

(24. huhtikuuta 2001)

Jerusalemin ja sen pyhien paikkojen kysymys pysyy todennäköisesti yhtenä vaikeimmin ratkaistavista asioista Lähi-idän rauhanprosessissa. Kumpikin osapuoli on esittänyt lukuisia ajatuksia umpikujaan johtaneen Jerusalemin kysymyksen ratkaisemiseksi, ja yksi niistä on kaupungin kansainvälistäminen. Neuvosto on osaltaan valmis edistämään kaikkia ratkaisuja, joissa otetaan huomioon molempien osapuolten ja koko muun maailman oikeutetut odotukset. Neuvosto on osapuolten halutessa valmis osallistumaan tällaisen ratkaisun määrittelemiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4143/00 esittäjä(t): Niall Andrews (UEN) neuvostolle. Sierra Leonen tilanteen paheneminen.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4143/00 esittäjä(t): Niall Andrews (UEN) neuvostolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: Sierra Leonen tilanteen paheneminen Sierra Leonen rauhansopimuksesta huolimatta tietojen mukaan ihmisten tappaminen, silpominen, raiskaukset, sieppaukset ja lasten hyväksikäyttö jatkuvat maassa. 1. Voiko neuvosto kertoa mihin toimiin EU on ryhtynyt auttaakseen varmistamaan rauhansopimuksen määräysten täytäntöönpanon? 2. Aikooko neuvosto käyttää kaikkia sen käytössä olevia keinoja painostaakseen aseistautunutta oppositiota eli RUF-sissiliikettä ja sen johtoa, jotta kaikki siviiliväestöön kohdistuvat ihmisoikeusrikkomukset lopetettaisiin ja jotta nykyisiin ongelmiin löydettäisiin oikea ja oikeudenmukainen ratkaisu? 3. Antaako komissio lausunnon, jossa se tuomitsee tyttöjen ja naisten raiskaukset sekä heihin kohdistetun seksuaalisen väkivallan, joihin kapinalliset tai poliisit ovat syyllistyneet? 4. Aikooko komissio käsitellä kiireellisesti kysymystä ihmisoikeuksien rikkojien tuomitsematta jättämisestä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3839/00 ja P-4143/00 (12. maaliskuuta 2001) Neuvosto seuraa tiiviisti tilanteen kehittymistä Sierra Leonessa. Se hyväksyi 18. syyskuuta 2000 pidetyssä istunnossaan Euroopan unionin kyseistä maata koskevan strategian keskeiset tekijät. Strategia-asiakirjassa määritellään EU:n yleinen näkökulma Sierra Leonen tilanteeseen, ja siinä käsitellään myös arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamia kysymyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1639/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön tuet karjanhoito- ja maanviljelyalan rakenneuudistuksille.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0019 - 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1639/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Yhteisön tuet karjanhoito- ja maanviljelyalan rakenneuudistuksille Tarve parantaa rakenteita Galiciassa (joka on tavoite 1 -alue), erityisesti sen karjanhoitoon ensisijaisesti keskittyvillä alueilla, on synnyttänyt kunnianhimoisia rakenneuudistussuunnitelmia, jotka koskevat naapurikuntien useita maatalousosuuskuntia. Tässä yhteydessä on tullut esiin näille alueille elintärkeiden alojen, kuten maitoalan, erityisiä ongelmia. Voiko komissio kertoa, mitkä olisivat sopivimmat tukiohjelmat tämänkaltaisille aloitteille, joilla pyritään aloittamaan tietyn elinkeinon voimavarojen uudelleenjärjestely niin, että jäljelle jäävät tilat olisivat elinkelpoisia ja että samanaikaisesti tarjottaisiin vaihtoehtoja kyseisen elinkeinon ylimääräisille voimavaroille tällä alueella? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. heinäkuuta 2000) Eri hallintoelimissä keskustellaan parhaillaan Espanjan tavoitteen 1 kohdealueita koskevista yhteisön tulevista tukikehyksistä. Koska neuvottelut ovat edenneet hyvin, jo nyt voidaan jo esittää arvioita yleisistä toimintalinjoista ja kansallisten ohjelmasuunnitelmien rakenteesta. Alueelliset ohjelmat toteutetaan aiemmin tehdyn päätöksen mukaan yhtenäisesti eli siten, että kaikki rahastot osallistuvat niiden rahoitukseen. Koska komissio käsittelee parhaillaan sille 28. huhtikuuta lähetettyjen alueellisten ohjelmien ensimmäistä versiota, tarkastelu on vasta alkuvaiheessa. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston osuuden osalta voidaan kuitenkin jo esittää rahoituksen painopistealueita koskeva yleissuunnitelma. EMOTR:n ohjausosaston tuella on neljä painopistealuetta: alue 1: kilpailukyvyn ja tuotantorakenteen parantaminen; alue 3: ympäristö ja vesivarat; alue 7: maatalous ja maaseudun kehittäminen, ja alue 9: tekninen apu. Komissiolle esitetyssä ohjelmassa mainitussa strategiassa tuodaan esiin joitakin Galiciaa koskevia painopistealueita. Niistä on mainittava erityisesti maito- ja lihakarja-alan keskeisten rakenteiden ja sen lisäarvoketjun uudistamisen edistäminen (maito- ja lihateollisuus), maataloustuotannon monipuolistamisen tukeminen, Galician nimeen liittyvien erikoistuotteiden esille tuominen (galicialainen vasikanliha, laatuviinit ja laadukkaat alkoholijuomat, perunat ja niin edelleen), maaseudun lisäelinkeinojen (esimerkiksi erikoismatkailun harjoittamisen ja selkeästi paikallisten tuotteiden valmistamisen) kannustaminen, perinteisten metsänhoitomuotojen kehittäminen, jätteiden vähentäminen sekä maatalouden jätteenkäsittelyjärjestelmien parantaminen ja metsäpalojen torjuminen. Edellä mainitut toimet ovat osa strategisia toimia; EMOTR:n ohjausosaston osarahoittaman maaseudun kehittämispolitiikan mukaisesti niitä kehitetään Galiciaa koskevassa tulevassa alueohjelmassa muiden toimien ohella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3347/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) neuvostolle. Viisumin myöntäminen Slovakian kansalaiselle Belgiaan matkustamista varten.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0036 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3347/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) neuvostolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Viisumin myöntäminen Slovakian kansalaiselle Belgiaan matkustamista varten Kun Slovakian kansalainen haluaa matkustaa Belgiaan, hänen täytyy anoa viisumia. Slovakian menestyksekkäät ponnistelut päästä Euroopan unionin jäseneksi ovat erittäin myönteisiä ja niitä täytyy tukea kaikin keinoin. EU:n itälaajentumisen edetessä on siten erittäin tärkeää, että mahdollisiin epäsuotuisiin seurauksiin varaudutaan jo etukäteen tai niiden syntyminen estetään kokonaan. Ulkomaille matkustavalle Slovakian kansalaiselle asetettua viisumipakkoa voidaan pitää syrjintänä. Eikö kyse ole romaneihin kohdistuvasta rasismista? Vastaus (8. maaliskuuta 2001) 1. Yhteisön oikeuden kehityksen nykyvaiheessa jäsenvaltioiden kuuluu päättää siitä, koskeeko viisumipakko Slovakian kansalaisia, koska viisumien myöntämismenettelyjä ei ole yhdenmukaistettu kokonaan ja koska Slovakia ei ole yhteisessä luettelossa kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään. 2. Komissio on kuitenkin EY:n perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan perusteella tehnyt 26.1.2000 neuvostolle ehdotuksen asetukseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Komission ehdotuksessa Slovakia kuuluu niihin kolmansiin maihin, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Euroopan parlamenttia kuultiin 16.3. 2000 päivätyllä kirjeellä, ja se antoi lausuntonsa 5.7.2000. Neuvosto pääsi 30.11. ja 1.12.2000 pitämässään istunnossa poliittiseen yhteisymmärrykseen asetuksen sisällöstä, minkä johdosta neuvosto suosittelee muun muassa, että Slovakian kansalaisille myönnetään viisumivapaus. Neuvosto sopi lisäksi, että Euroopan parlamentilta pyydetään uutta lausuntoa, koska komission alkuperäistä tekstiä on olennaisesti muutettu. 3. On aiheellista korostaa sitä, että viisumipolitiikassa ei tehdä eroa eri etnisten ryhmien välillä vaan se perustuu tarkasteltavan maan kansalaisuuteen.