ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0775/00 esittäjä(t): Peter Mombaur (PPE-DE) komissiolle. Ydinturvallisuutta koskevien ohjelmien täytäntöönpano Keski- ja Itä-Euroopassa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0775/00 esittäjä(t): Peter Mombaur (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Ydinturvallisuutta koskevien ohjelmien täytäntöönpano Keski- ja Itä-Euroopassa Näyttää siltä, että ydinturvallisuutta koskevien ohjelmien täytäntöönpano Pharen ja Tacisin puitteissa Keski- ja Itä-Euroopassa sekä itsenäisten valtioiden yhteisössä ei ole edistynyt odotusten mukaisesti. Voiko komissio tästä syystä antaa parlamentille ohjelmien tähänastisista menoista ajankohtaisen erittelyn, joka sisältää ohjelmille vuodesta 1996 alkaen vuosittain myönnettyjen varojen määrät? Voiko komissio lisäksi antaa selonteon, jossa verrataan neuvoston ja parlamentin vuosittain myöntämien varojen suuruutta tosiasiallisiin menoihin? Voiko komissio selventää esittämiään ehdotuksia, jotka koskevat ohjelmien täytäntöönpanon organisointia ja teknisten sekä hallinnollisten vastuualueiden jakamista, mukaan luettuna arvio siitä, kuinka pitkään kestää palauttaa hankkeet alkuperäiseen aikatauluun, jotta niissä voidaan edetä alkuperäisten suunnitelmien mukaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (23. toukokuuta 2000) Komissio valmistelee tiedonantoa parlamentille ja neuvostolle ydinturvallisuudesta Keski- ja Itä-Euroopassa sekä uusissa itsenäisissä valtiossa. Tähän tiedonantoon sisältyy selvitys niistä toimista, joita komissio on toteuttanut vuosien 19901999 aikana, mukaan luettuna Phare- and Tacis-ydinturvallisuushankkeista tehtyjen sopimusten tämänhetkinen vaihe, ja siinä ehdotetaan toimia tuleville ajanjaksoille. Tiedonanto on tarkoitus julkaista lähikuukausina. Koska arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottamat kysymykset kuuluvat julkaistavan tiedonannon piirin, häntä kehotetaan odottamaan sen ilmestymistä. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä, ydinturvallisuusalan teknisten ja hallinnollisten vastuualueiden ehdotettua uudelleenorganisaatiota koskeva kysymys on edelleen komission sisäisten keskustelujen aiheena.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1857/00

esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) ja Alonso Puerta (GUE/NGL) neuvostolle

(13. kesäkuuta 2000)

Aihe: Kielten käyttö neuvoston lehdistötiedotteissa

Millainen on neuvoston tiedotukseen liittyvä kielipolitiikka ja miten sitä harjoitetaan?

Onko totta, että Euroopan ministerineuvoston kokousten lehdistötiedotteet annetaan ainoastaan ranskaksi ja englanniksi?

Onko minkään jäsenvaltion hallitus protestoinut tätä politiikka vastaan tai onko kukaan ehdottanut kielipolitiikan muuttamista viimeisen viiden vuoden aikana?

Vastaus

(23. lokakuuta 2000)

Lehdistötiedotteet, jotka neuvoston pääsihteeristön lehdistöpalvelu julkaisee neuvoston istuntojen tai muiden neuvostossa järjestettävien tapahtumien, esim. assosiaatio- ja yhteistyöneuvostojen, kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten allekirjoittamisen tms. jälkeen, toimitetaan kaikilla unionin virallisilla kielillä. Ne toimitetaan postitse tai sähköisesti, ja ne ovat luettavissa myös neuvoston Internet-sivulla.

Tiedotteiden alkuperäiset tekstit laaditaan neuvoston työskentelyn tai vastaavien tapahtumien aikana tai välittömästi niiden päätyttyä, tausta-asiakirjojen saatavuudesta riippuen yleensä joko englannin tai ranskan kielellä.

Tiedotteiden kääntäminen EU:n muille 10 kielelle aloitetaan välittömästi tämän jälkeen. Käännöstyöhön tarvittavan ajan vuoksi muiden kielitoisintojen toimittamisessa saattaa tapahtua viivästymisiä.

Kaikki tekstit luovutetaan lehdistön käyttöön paikan päällä sekä syötetään välittömästi neuvoston Internet-sivulle otsikolla Newsroom/Viimeiset uutiset. Ne postitetaan myös noin 2000 vastaanottajalle sen jälkeen, kun kaikki kielitoisinnot ovat saatavilla.

Vastaukseksi arvoisien parlamentin jäsenten kolmanteen kysymykseen pääsihteeristö toteaa, että neuvosto sai Ranskan pysyvältä edustajalta vuonna 1998 tiedonannon, jossa ilmaistiin huolestuneisuus siitä, että ranskankielisten käännösten valmistuminen kestää liian kauan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0947/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Galician äyriäistenpyytäjien tulot ja sosiaaliturva.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0009 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0947/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Galician äyriäistenpyytäjien tulot ja sosiaaliturva Galiciassa on 8 500 naista, jotka rantavedessä kahlaten keräävät äyriäisiä Galician autonomian hallituksen kalastusviranomaisten myöntämällä luvalla. Vuonna 1993 hyväksyttiin Galician kalastuslaki, jossa säädettiin, että näiden äyriäistenpyytäjien olisi rekisteröitävä itsensä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi merityöntekijöitä koskevan eritysjärjestelmän sosiaaliturvaan. Koska näiden työntekijöiden tulot ovat hyvin alhaiset (keskimäärin 300 000 pesetaa vuodessa) ja viranomaiset ja ala ovat tehneet sanattoman sopimuksen, sosiaaliturvamaksuja ei ole tähän mennessä maksettu. Tämä maksu olisi 168 000 pesetaa vuodessa, eli 56 prosenttia kokonaistuloista. Galician autonominen hallitus on äskettäin alkanut vaatia, että äyriäistenpyytäjät rekisteröityvät merityöntekijöitä koskevaan järjestelmään (merenkulkualan sosiaalivirasto), koska päinvastaisessa tapauksessa työntekijöiden lupaa ei uudistettaisi. Työntekijät ovat vaatineet neuvotteluja autonomisten ja kansallisten viranomaisten kanssa, jotta vahvistettaisiin sosiaaliturvamaksumallit joko saatujen tulojen tai työskennellyn ajan (keskimäärin neljä tuntia päivässä, kahdeksan tai kymmenen päivän ajan kuukaudessa, kymmenen kuukautta vuodessa) mukaisesti. Mitä mieltä komissio on siitä, että työläisiltä vaaditaan sosiaaliturvamaksuksi 56 prosenttia heidän tuloistaan? Tietääkö komissio Euroopan unionissa toista tapausta, jossa sosiaaliturvamaksu olisi yli 50 prosenttia työntekijän tuloista? Voisiko komissio kyseessä olevan jäsenvaltion pyynnöstä tarjota apua, jotta nämä naiset voivat jatkaa työskentelyään ilman, että heidän olisi kärsittävä rajoittuneiden tulojensa liioitellusta laskusta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2000) Komissio haluaa muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että sosiaaliturvamaksujen suuruus kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Komissiolla sosiaaliturvasta olevat tiedot löytyvät julkaisusta Mutual Information System on Social Protection in the Member States of the European Union (MISSOC), josta löytyvät tiedot eri jäsenvaltioissa perittävistä maksuista. Tämä julkaisu löytyy suoraan Internetistä seuraavasta osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/missoc98. Komissio ei voi suunnitella tukimekanismia, jolla voitaisiin huolehtia sosiaaliturvamaksuista osittain. Komission käytössä olevat talousarviovarat eivät anna tähän mahdollisuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2065/00 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle. Tutkintojen tunnustaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2065/00 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Tutkintojen tunnustaminen Se, että jäsenvaltiot eivät tunnusta tutkintoja EU:ssa, on merkittävä ongelma, joka koskee kansalaisia välittömästi ja joka rajoittaa heidän oikeuttaan vapaaseen liikkumiseen ja heidän muuttamistaan paikasta toiseen työhön liittyvistä syistä. Tämän vuoksi haluaisin tietää, - onko mahdollista, että Euroopan komissio tekisi suoran aloitteen sellaisen Euroopan ammatillisen tutkinnon luomisesta, joka perustuisi yhteen opinto-ohjelmaan ja jonka kokeen aiheista kunkin ammatin osalta päätettäisiin kaikkien jäsenvaltioiden kesken. Kokeet pidettäisiin säännöllisesti ja samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa kaikkialla unionissa hyväksyttävän eurooppalaisen ammatinharjoittajan oikeudellisen aseman määrittämiseksi. - Tutkinto voitaisiin myöntää rajoituksetta tai vain tietylle, säännöllisesti päätettävälle määrälle, jos tätä pidetään tarpeellisena työmarkkinoiden kysynnän vuoksi. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2000) Komissio kehottaa ensin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan Doris Packin kirjalliseen kysymykseen E-2378/94(1) ja Horst Schnellhardtin kirjalliseen kysymykseen E-3037/95(2) annettuihin vastauksiin. Komissio katsoo lisäksi, että kysymystä eurooppalaisesta tutkinnosta ja tutkintojen yhdenmukaistamisesta on tarkasteltava EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan (ent. 126 ja 127 artiklan) pohjalta. Perustamissopimuksessa nimenomaisesti sanotaan, ettei kyseisiä järjestelmiä aiota yhdenmukaistaa. Koska yhteisön säädöksillä ei säännellä jäsenvaltioiden opetuksen sisältöä ja rakennetta, vastaanottajana toimiva jäsenvaltio voi vaatia muuttajalta todistusta siitä, että hänellä on määrätyn tasoiset, jäsenvaltion lainsäädännössä ammattitutkinnon suorittamiseen vaaditut tiedot. EY:n perustamissopimuksen 12, 149 ja 150 artiklan (ent. 6, 126 ja 127 artiklan) mukaisesti jäsenvaltiot eivät kuitenkaan saa harjoittaa minkäänlaista kansalaisuuteen perustuvaa suoraa tai epäsuoraa syrjintää muussa jäsenvaltiossa ammattitutkinnon suorittaneiden henkilöiden ilmoittautumismenettelyn yhteydessä. (1) EYVL C 152, 19.6.1995. (2) EYVL C 91, 27.3.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1417/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Pääomainvestoinnit.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0054 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1417/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Pääomainvestoinnit Voiko komissio luetella kussakin jäsenvaltiossa seuraavilla aloilla vuodesta 1988 tehdyt pääomainvestoinnit: - öljyn ja kaasun poraus; - jalostusteollisuus; - jakelu; - hotelli- ja ravintolatoiminta; - liikealan rahoituspalvelut; - liikenne ja viestintä; - yksityisasunnot? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2000) Komissio toimittaa suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot. Niihin on kuitenkin tehtävä joitakin täsmennyksiä. Tiedot perustuvat Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään EKT 1979:n sekä Euroopan yhteisön tilastolliseen toimialaluokitukseen ja toimialakohtaiseen panos-tuotosanalyysiin (NACE-CLIO). Tiedot kuvaavat pikemminkin toimialakohtaisia investointeja (kiinteän pääoman bruttomuodostus) kuin menoja pääomahyödykkeisiin. Myös toimialat eroavat hieman pyydetyistä: rakennustoiminnassa ei erotella yksityistä ja julkista omistusta; rahoituspalvelut käsittävät ainoastaan luotto- ja vakuutuspalvelut ja liikenne ja viestintä on usein yhdistetty. Uudessa Euroopan kansatalouden tilinpitojärjestelmässä EKT 1995:ssä investointien käsitettä on lisäksi täydennetty lisäämällä siihen tietyt aineettomat investoinnit (ohjelmistot ja tietokannat, kirjalliset tai taiteelliset teokset), malmien ja öljynetsinnän kustannukset niiden tuloksista riippumatta, ohjelmistonkehittämiskustannukset sekä armeijan käyttöön tulevat rakennukset, lentoasemat, sairaalat, ajoneuvot jne. Tästä syystä EKT 1995:n mukaisten tietojen (joiden siirtäminen Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle saataneen päätökseen syyskuussa 2000) käyttäminen merkitsee vuoden 1995 osalta sitä, että pääomainvestointiluvut kasvavat siten, että kasvuprosentit vaihtelevat Portugalin 3,8 prosentista ja Tanskan 17,1 prosenttiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0427/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician osuus Espanjalle myönnetyistä tavoite 1 -alueille tarkoitetuista EAKR:n varoista.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0427/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Galician osuus Espanjalle myönnetyistä tavoite 1 -alueille tarkoitetuista EAKR:n varoista 21. joulukuuta antamassaan vastauksessa kysymykseeni (E-1433/99)(1) edellä mainitusta aiheesta komission jäsen Barnier totesi, että vuosina 19941999 Espanjan valtio suuntasi Galicialle EAKR:n varoja 553,86 miljoonaa euroa, joka hänen mukaansa oli 12,09 prosenttia Espanjan autonomisten alueiden tavoite 1 -alueille myönnetystä kokonaissummasta, kun taas Galician väestömäärä on 11,67 prosenttia tavoite 1 -alueiden kokonaisväestömäärästä. Tämän vastauksen perusteella komissio näyttää ottavan huomioon vain ne varat, jotka Espanjan valtio suuntaa suoraan autonomisten alueiden hallintoelinten hallinnoitaviksi. Kuitenkin tietäen, että näiden varojen osuus oli vain 45 prosenttia unionin Espanjalle myöntämien varojen kokonaismäärästä, tarkoitin kysymykselläni erityisesti sen jäljelle jäävän 55 prosentin osuuden käyttämistä, jonka Espanjan hallitus on varannut keskushallintokeskeisten politiikkojen toteuttamiseen, mikä ei usein ole tavoite 1 -alueiden päämäärien mukaista. Voiko komissio näin ollen ilmoittaa kuinka suuri osuus tästä jäljelle jäävästä 55 prosentin osuudesta Espanjalle myönnettyjen EAKR:n tavoite 1 -alueille tarkoitettujen varojen kokonaismäärästä käytettiin vuosina 19941999 Galiciassa? Miten nämä tiedot voidaan ottaa huomioon hyväksyttäessä yhteisön tukikehyksiä vuosiksi 20002006? (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 2. Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus (24. heinäkuuta 2000) Espanjan autonomisille alueille niiden suoraan hallinnoimiksi ohjelmakaudella 19941999 myönnetyt varat edustivat 35:ttä prosenttia Euroopan aluekehitysrahastosta Espanjalle osoitetuista kokonaisvaroista. Jäljelle jäävää osuutta hallinnoi Espanjan valtio osana useita alueita koskevia tukitoimia. Viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan Galician alue sai kyseisenä ajanjaksona 10,55 prosenttia useille alueille tarkoitetuista varoista eli rahassa 1,140 miljoonaa euroa. Ohjelmakauden 20002006 osalta neuvottelut yhteisön tukikehyksestä tukikelpoisille tavoite 1 -alueille ovat parhaillaan käynnissä. Espanjan viranomaiset ovat jo alustavasti jakaneet kyseisille alueille tarkoitetut rakennerahastojen kokonaisvarat. Sen mukaan Galicia saisi 13,8 prosenttia mainituista kokonaisvaroista.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2235/00 esittäjä(t): Maria Martens (PPE-DE) komissiolle. Ongelmat Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanossa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2235/00 esittäjä(t): Maria Martens (PPE-DE) komissiolle (29. kesäkuuta 2000) Aihe: Ongelmat Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanossa Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanossa on todettu useita ongelmia. Kyseessä on seuraavaa vuoden 2001 tarjouskilpailua koskevan selkeän suunnittelun ja tavoitteenasettelun puuttuminen. Lisäksi eurooppalaiset kulttuurin yhteyspisteet uhkaavat joutua taloudellisiin vaikeuksiin rahoitustuen riittämättömyyden vuoksi. Komissio ei myöskään ole vielä suorittanut kaikkia vuoden 2000 maksuja. 1. Voisiko komissio ilmoittaa, mistä syystä vuoden 2001 tarjouskilpailua ei ole suunniteltu selkeällä tavalla? 2. Kuinka komissio aikoo parantaa eurooppalaisten kulttuurin yhteyspisteiden rahoitusta? 3. Milloin vuoden 2000 hankkeet saavat sopimuksensa ja maksunsa? 4. Mitä komissio aikoo tehdä mainittujen ongelmien eteen? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Euroopan parlamentin puhemies ja neuvoston puheenjohtaja allekirjoittivat 14. helmikuuta 2000 päätöksen N:o 508/2000/EY Kulttuuri 2000 -ohjelman perustamisesta, ja päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 10. maaliskuuta 2000(1). Vasta tämän jälkeen komissio saattoi julkaista ehdotuspyynnön vuodeksi 2000, mikä tehtiin kiireellisellä menettelyllä 8. huhtikuuta 2000(2). 1. Komission tarkoituksena oli julkaista ehdotuspyyntö vuodeksi 2001 jo heinäkuussa 2000. Parlamentti kuitenkin toivoi, että myös ehdokasmaiden kulttuuritoimijat voisivat osallistua Kulttuuri 2000 -ohjelmaan. Näin ollen komissio päätti julkaista vuotta 2001 koskevan ehdotuspyynnön vasta syksyllä 2000, kun assosiaationeuvostot saavat hyväksytyiksi erilliset päätökset, joiden perusteella ehdokasmaat voivat osallistua ohjelmaan vuodesta 2001 alkaen. Tässä yhteydessä määritellään tarkemmin myös vuoden 2001 painopistealueet. 2. Komissio pyrkii parantamaan kulttuurin yhteyspisteiden rahoitusmenettelyjä ja ottamaan huomioon, että yhteyspisteet on erikseen mainittu Kulttuuri 2000 -ohjelmassa. Sen tarkoituksena onkin määritellä tarkemmin kulttuurin yhteyspisteiden kanssa tehtävien sopimussuhteiden luonne. Huomautettakoon, että rahoituksen määrää koskevat päätökset tehdään vuosittain Kulttuuri 2000 -ohjelman hallintokomiteassa. Komission rahoitusosuus määräytyy jäsenvaltioiden yhteyspisteilleen maksamien osuuksien perusteella niin, että kumpikin osapuoli maksaa 50 prosenttia kokonaisrahoituksesta. 3. Vuoden 2000 ehdotuspyynnön ohjeellisen aikataulun mukaisesti komissio pyrkii lähettämään ensimmäiset sopimukset syyskuun 2000 aikana. 4. Komissio pyytää parlamentin jäsentä panemaan merkille, että vaikeista olosuhteista huolimatta komissio on toistaiseksi pysynyt aikataulussa. Lisäksi komissio pyrkii jatkuvasti sopeuttamaan ohjelmaa kulttuuritoimijoiden realiteetteihin ja tarpeisiin noudattaen samalla voimassaolevia hallinnollisia ja rahoituksellisia määräyksiä. (1) EYVL L 63, 10.3.2000. (2) EYVL C 101, 8.4.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1522/00

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(12. toukokuuta 2000)

Aihe: EU:n kansalaisten oikeudet ostaa maata Romaniassa ja Bulgariassa

Voiko komissio ilmoittaa, millaiset oikeudet EU:n kansalaisilla on ostaa maa- ja metsäalueita ehdokasvaltioissa, Romaniassa ja Bulgariassa? Voiko komissio erityisesti selventää, millainen

oikeushenkilö (yksityishenkilö, yhtiö, osakeyhtiö jne.) ostajan on oltava ja mitkä enimmäisrajat maan hankkimiselle on asetettu? Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, voidaanko Romanian ja Bulgarian tämänhetkistä oikeusjärjestystä verrata maan hankkimisen osalta EU:n jäsenvaltioiden oikeusjärjestykseen eli onko liittymisprosessin yhteydessä toteutettava toimia erojen tasoittamiseksi, jotta näissä valtioissa voimassa olevat lainsäädännöt voidaan saattaa yhdenmukaisiksi yhteisön lainsäädännön kanssa?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(20. kesäkuuta 2000)

Bulgariaan sijoittautuneilla yhteisön yrityksillä, myös niillä, jotka ovat sataprosenttisesti ulkomaalaisomistuksessa, on oikeus ostaa liiketarkoituksiin kiinteistöjä, myös maatalousmaata. Myös ulkomaalaiset henkilöt ja oikeussubjektit voivat hankkia Bulgariassa rakennuksia ja maata, tosin maanomistusoikeus on rajoitettu ja siihen tarvitaan maan viranomaisten lupa. Hankintojen arvolle ei ole asetettu ylärajaa. Muu maanhankinta ulkomaalaisten toimesta on perustuslailla kielletty.

Romanian perustuslain mukaan ulkomaan kansalaisilla ei ole oikeutta hankkia maata. Yleisesti ottaen maassa asumattomat oikeushenkilöt ja luonnolliset henkilöt eivät voi ostaa kiinteistöjä. Maaomaisuutta koskevan lain n:o 18/1991 mukaan henkilöt, jotka eivät ole Romanian kansalaisia eivätkä asu Romaniassa, ja ne oikeussubjektit, joilla ei ole Romanian kansallisuutta ja joiden kotipaikka ei ole Romaniassa, eivät saa hankkia mitään omaisuutta. Romaniaan sijoittautuneet yhteisön yritykset voivat kuitenkin hankkia maata, jos se on niiden toiminnan kannalta tarpeen. Yhteisön yritysten maahankintojen arvolle ei ole asetettu ylärajaa.

Voimassa oleva kiinteistöjen hankkimista koskeva lainsäädäntö ei näin ollen ole verrattavissa jäsenvaltioiden tilanteeseen, eikä se vastaa yhteisön säännöstöä. Jotta Romanian ja Bulgarian lainsäädäntö olisi liittymiseen mennessä yhdenmukainen yhteisön säännöstön kanssa, maiden on myönnettävä yhteisön kansalaisille maanoston suhteen kansallinen kohtelu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2303/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle. Equal-ohjelma ja Ceuta.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0186 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2303/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Equal-ohjelma ja Ceuta Kuinka paljon komission arvion mukaan Equal-ohjelman varoja myönnetään Espanjaan kuuluvalle Ceutalle seuraavaksi kaudeksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 2000) Tässä vaiheessa ei voida vielä sanoa, kuinka paljon varoja Equal-yhteisöaloitteesta myönnetään Espanjaan kuuluvalle Ceutan alueelle. Ensin on odotettava, että Espanjan yhteisöaloiteohjelma on hyväksytty ja hankkeet valittu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2355/00 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Valtion hyväksymien yksityisten peruskoulujen ala-asteen opettajien asema ja syrjimättömyyttä ja vapaata kilpailua koskevan periaatteen rikkominen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0194 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2355/00 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2000) Aihe: Valtion hyväksymien yksityisten peruskoulujen ala-asteen opettajien asema ja syrjimättömyyttä ja vapaata kilpailua koskevan periaatteen rikkominen Italian valtion hyväksymiä yksityisiä peruskouluja koskevassa järjestelmässä esiintyy ilmeistä eriarvoista kohtelua ja syrjintää, joka on vastoin Italian perustuslain henkeä ja yhteisön kilpailusäännöksiä. Tämä kysymys ei käsittele tai aseta kyseenalaiseksi EY:n perustamissopimuksen 126 artiklaa tai koulujärjestelmien organisointia vaan sitä, että syrjivillä käytännöillä on rikottu valtionkoulujen ja valtion hyväksymien yksityisten peruskoulujen opettajakunnan oikeutta työhön. 1. Italian valtion hyväksymien yksityisten peruskoulujen opettajat ovat voineet osallistua rajoitettuun kelpoisuuskokeeseen, jossa käsittämättömästi otetaan huomioon vain puolet palvelusajasta: kokonaispisteisiin lasketaan sekä kokeessa saadut pisteet että puolet palvelusvuosista. Miksi pysyvää sijoittumisjärjestystä vahvistettaessa palvelusvuosien määrää ei kuitenkaan oteta enää huomioon? 2. Voiko komissio selittää, miksi Italian opetusministeriö ei anna kyseisten koulujen opettajille mahdollisuutta osallistua aina kokeisiin, kun kerran palvelusvuosien määrää ei oteta huomioon? 3. Miksi maakuntien sijaisopettajia koskevaa sijoittautumisjärjestystä vahvistettaessa valtion hyväksymissä yksityisissä peruskouluissa suoritetusta palvelusajasta otetaan huomioon puolet? Miksei 1/3 tai 2/3? Työskentelevätkö kyseisten oppilaitosten opettajat puolipäiväisesti? 4. Miksi tavanomaisen kokeen läpäisevälle valtion hyväksymän yksityisen peruskoulun opettajalle ei anneta pisteitä opetuksesta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Arvoisien parlamentin jäsenten esittämä kysymys koskee syrjintää, jonka kohteeksi Italian valtion hyväksymien koulujen opettajat ilmeisesti joutuvat sekä työhönoton yhteydessä että palvelusaikaa huomioitaessa. Kyseinen ongelma ei kuulu yhteisön oikeuden soveltamisalaan. Kukin jäsenvaltio vastaa itse ehdoista, jotka koskevat pääsyä sen julkisiin virkohin. Tämänkaltaisia säännöksiä koskevat kiistat kuuluvat näin ollen kansallisten tuomioistuinten toimivaltaan.