KIRJALLINEN KYSYMYS P-0572/99

esittäjä(t): Rinaldo Bontempi (PSE) komissiolle

(3. maaliskuuta 1999)

Aihe: Oikeus veden saantiin kaikille

Komissio on monissa tärkeissä aloitteissa (pohjavesiä koskeva toimintaohjelma, vesivaroja koskeva puitedirektiivi, vesivarojen kehittämiseen tähtäävän yhteistyön suuntaviivat) tunnustanut vesivarojen kestävän ja solidaarisen hallinnoinnin ratkaisevan merkityksen.

Näistä aloitteista ja monista muista yhtä ansiokkaista aloitteista huolimatta, joita kansainvälisellä tasolla UNDP, UNEP, Maailmanpankki, FAO, WHO ja WMO ovat tehneet, juomaveden saanti on edelleen 1,5 miljardille ihmiselle perustavaa laatua oleva yksilöllinen ja kollektiivinen perusoikeus, jota ei vieläkään kunnioiteta.

Viimeaikaiset vesivarojen omistusoikeuksien ja veden toimittamiseen liittyvien toimintojen yksityistäminen, esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, eivät anna aihetta toivoa, että oikeus veden saantiin taattaisiin kaikille, jos yksityistämispyrkimykset ovat jatkossakin vallalla.

1. Mitä komissio aikoo tehdä jo aiemmin toteutettujen toimien lisäksi, jotta oikeus veden saantiin todellakin taattaisiin koko maailman väestölle?

2. Pitäisikö komission mielestä Euroopan unionin toimia kansainvälisen aloitteen "Vettä kaikille" hyväksi?

3. Eikö komission mielestä olisi välttämätöntä käsitellä vettä koskevaa kysymystä - vesi on elämän perusedellytys ja sitä on laajemmassa merkityksessä pidettävänä ihmisoikeuksien lähtökohtana - kehitysyhteistyössä ja ottaen huomioon, että vuoteen 2020 mennessä väestön määrä kasvaa 1 miljardilla ihmisellä Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa eli alueilla, joilla jo tällä hetkellä on pula vedestä?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(8. huhtikuuta 1999)

Juomaveden saanti ja veden puhdistus ovat kaikkein huonoimmassa asemassa olevan väestönosan perustarpeita, jotka on tyydytettävä köyhyyden vähentämiseksi ja väestön terveyden parantamiseksi. Yhteisön kehitysavun puitteissa komissio antaa tukensa maille, jotka ottavat kyseisen alan ohjelmiensa ensisijaiseksi painopistealueeksi. Hankkeita tukevat myös kansalaisjärjestöt. Edunsaajien osallistuminen peruspalveluiden käyttöönottoon ja niiden hallinnointiin on kaikkien toimien peruslähtökohta veden hankinnan ja puhdistuksen alalla.

Institutionaaliset, sosiaaliset ja taloudelliset pääperiaatteet komissio laati yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vesivarojen alan kehitysyhteistyön suuntaviivoissa, jotka julkaistiin vuoden 1998 lopulla(1). Kyseisessä asiakirjassa määritetään strateginen lähestymistapa vesivarojen kestäväksi hallinnoimiseksi ja sen pitäisi auttaa toimien laadun ja johdonmukaisuuden parantamisessa erityisesti veden hankinnassa ja puhdistuksessa maaseudulla ja kaupungeissa unohtamatta kaupunkeja ympäröiviä alueita, jotka ovat usein heikommassa asemassa tällä alalla.

Komissio on myös kiinnostunut hyvälaatuisen veden riittävästä saannista laajemmalla alueella Euroopassa. Vettä ja terveyttä koskevaa pöytäkirjaa kehitetään Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan yhteisön maasta toiseen ulottuvia vesistöjä ja kansainvälisiä järviä koskevan yleissopimuksen mukaisesti läheisessä yhteistyössä Maailman terveysjärjestön kanssa Euroopassa. Yksi kyseisen pöytäkirjan päätavoite on juomaveden puhdistus sekä kaupunkien jätevesien puhdistus turvallisen juomaveden takaamiseksi kaikille. Komissio osallistuu tähän työhön yhdessä jäsenvaltioiden sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa. Pöytäkirja allekirjoitetaan tulevassa ympäristöä ja terveyttä käsittelevässä ministerikokouksessa Lontoossa kesäkuussa 1999.

Komissiolla ja jäsenvaltioilla on tärkeä osa integroidun ja kestävän vesipolitiikan kehittämisessä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimikunnassa.

(1) ISBN 92-828-4454-4.