ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/406

(2004/C 88 E/0412)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2370/03

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe: Brittisotilaat syyllistyneet joukkoraiskauksiin Keniassa

Äskettäin julkistettujen syytösten mukaan 650 Itä-Kenian Isiolon kaupungissa asuvaa naista on joutunut brittisotilaiden raiskaamiksi, usein joukkoraiskausten uhreiksi. Alueella sijaitsee Ison-Britannian tukikohta, jossa järjestetään vuosittain sotaharjoituksia. Syytösten mukaan raiskauksia on tapahtunut vuodesta 1977 alkaen, ja Ison-Britannian puolustusministeriö ei ole puuttunut tilanteeseen, vaikka se on ollut siitä tietoinen. Näiden raiskausten seurauksena monet naiset ovat synnyttäneet mulattilapsia ja elävät marginalisoituneina perheidensä karkottamina. Suurin osa naisista on maansa taloudellisen tuen turvin nostanut kanteen ja vaatii vahingonkorvauksia.

Seuraavat seikat herättävät raivoa ja paheksuntaa:

— Näitä naisia käytetään seksuaalisesti hyväksi huvittelumuotona, johon syyllistyvät vieläpä eurooppalaiset kansalaiset.

— Naisten fyysistä ja henkistä koskemattomuutta ei kunnioiteta lainkaan.

— Hinta, jonka naiset ja heidän lapsensa joutuvat maksamaan tapahtumasta, johon he eivät ole syyllisiä, on syrjäytyminen ja perheidensä hyljeksintä.

Näin ollen kysyn komissiolta, aikooko se puuttua asiaan tilanteen selvittämiseksi, moraalisten ja materiaalisten korvausten myöntämiseksi kenialaisnaisille ja syyllisten rankaisemiseksi varoittavina esimerkkeinä? Mihin toimiin komissio aikoo niinikään ryhtyä, jotta tulevaisuudessa vältetään vastaavat naisiin kohdistuvat seksuaalisen hyväksikäytön ja väkivallan ilmentymät, jotka ovat heidän ihmisoikeuksiensa räikeitä loukkauksia?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(14. elokuuta 2003)

Komissiolle on toimitettu tietoja väitetyistä brittisotilaiden tekemistä naisten joukkoraiskauksista Keniassa. Komission mielestä asian käsittely ja tarvittavien toimenpiteiden toteuttaminen kuuluu kuitenkin asianomaisen valtion hallitukselle. Tässä yhteydessä komissio haluaa mainita Amnesty Internationalin raportin ”Decades of Impunity: Serious allegations of Rape of Kenyan Women by UK Army Personnel”, jossa todetaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan sotapoliisiin erityistutkimusjaosto (RMP-SIB) käynnisti huhtikuussa 2003 tutkimuksen useista väitetyistä raiskaustapauksista.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/908

(2004/C 78 E/0960)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4063/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(13. tammikuuta 2004)

Aihe: Työntekijöiden päiväksi tehtävät työsopimukset

Kreikkalaisissa jalkapallo- ja hevosurheilualojen OPAP- ja ODIE-vedonlyöntijärjestöissä on jo vuosikausia työskennellyt työntekijöitä, joiden työsopimukset on uusittu päivittäin 5—20 vuoden ajan. Tämän taktiikan seurauksena työntekijät eivät pysty nauttimaan työhön ja sosiaaliturvaan liittyvistä perusoikeuksistaan, kuten äitiyslomasta ja -päivärahasta. Sosiaaliturvaviranomaisten perusteluna on se, että heidän työsopimuksensa on voimassa vain päivän. Kyseiset työsopimukset ovat selkeästi EU:n perusoikeuskirjan vastaisia sekä yhteisön lainsäädännön, kuten direktiivien 1999/70/EY (1), 76/207/ETY (2), 86/613/ETY (3) ja 92/85/ETY (4), ja EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännön vastaisia.

Hyväksyykö komissio tällaiset työsopimukset? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta työntekijät pystyisivät nauttimaan kaikista työhön liittyvistä oikeuksistaan? Voidaanko direktiivin 1999/70/EY säännöksiä soveltaa edellä mainittuihin työntekijöihin?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(13. helmikuuta 2004)

Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta 28 päivänä kesäkuuta 1999 annettua neuvoston direktiiviä 1999/70/EY sovelletaan kunkin jäsenvaltion laissa, työehtosopimuksissa tai käytännössä määräaikaisiksi työntekijöiksi määriteltyihin henkilöihin.

Jos päivittäisessä määräaikaisessa sopimussuhteessa olevia henkilöitä pidetään siis Kreikassa työntekijöinä, direktiiviä sovelletaan. Jos taas henkilöitä pidetään palveluntarjoajina, he eivät kuulu direktiivin soveltamisen piiriin.

Direktiivin 5 lausekkeen mukaan jäsenvaltioiden on perättäisten määräaikaisten työsopimusten väärinkäytösten estämiseksi otettava käyttöön toimenpiteitä joko vaatimalla objektiiviset syyt sopimusten uudistamista varten, asettamalla niille enimmäiskesto tai säätämällä uudistusten enimmäislukumäärästä. Näiden toimenpiteiden on oltava riittäviä väärinkäytösten estämiseksi. Määräaikaistyöntekijöiden sopimusten uudistaminen päivittäin usean vuoden ajan ei näytä sopivan yhteen direktiivin 5 lausekkeen kanssa.

Komissio on aktiivisesti yhteydessä Kreikan viranomaisiin pitääkseen huolen siitä, että direktiivi saatetaan oikein osaksi kansallista lainsäädäntöä.

(1) EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43.

(2) EYVL L 39, 14.2.1976, s. 40.

(3) EYVL L 359, 19.12.1986, s. 56.

(4) EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/583

(2004/C 78 E/0617)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3549/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(28. marraskuuta 2003)

Aihe: Koheesiorahasto ja Portugali

Komission kertomuksen mukaan Portugalin koheesiorahaston tukien jäädytys lopetettiin tämän vuoden alusta. On kuitenkin todettava, että rahaston toiminnan normalisoinnin vaikutukset ovat olleet hyvin pieniä tai olemattomia. Tiedossa on, että Portugalin nykyinen hallitus on ponnistellut valtavasti valtiontalouden lujittamiseksi ja täyttääkseen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset. Samoin tiedetään, että Portugali kärsii maantieteellisten seikkojen vuoksi — erityisesti meneillään olevan laajentumisen takia — valtavista syrjäisyyteen liittyvistä taloudellisista ongelmista. Liikenneinfrastruktuuri-investoinnit ovatkin maalle erittäin tärkeitä.

Toisaalta Göteborgin (1999) ja Lissabonin (2000) huippukokousten jälkeen on jo onneksi yleisesti hyväksytty, että Euroopan unionin taloudellisen ja materiaalisen kehityksen tavoitteet pitää saavuttaa kestävyyden kriteerejä noudattaen, mitä on kutsuttu ympäristöulottuvuudeksi. On esimerkiksi laadittu ympäristöä koskevat ns. täydentävät ehdot eri toimille, myös unionin toimivaltaan kuuluville toimille.

Liikenneinfrastruktuurit ja ympäristö ovat kaksi keskeisen tärkeää osa-aluetta sekä Portugalin tavoittelemassa lähentymisessä että unionin sosiaalisessa koheesiossa, ja siksi ne ovatkin koheesiorahaston kohteina.

1. Voiko komissio ilmoittaa mikä on koheesiorahaston soveltamisen tilanne Portugalissa sekä menettelyiden että rahamäärien osalta?

2. Perustuvatko julkisuuteen tulleet tiedot, että Portugali on vaarassa menettää nämä tuet, tosiasioihin?

3. Kuinka monta hanketta on tähän asti hyväksytty ja onko määrä ollut komission odotusten mukainen?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(9. tammikuuta 2004)

Koheesiorahastosta on osoitettu vuodeksi 2003 Portugalille alustavasti 478 miljoonaa euroa. Vuonna 2002 Portugali jätti lisäksi sitomatta 169 miljoonaa euroa, joten vuonna 2003 sillä on käytössään liikenne- ja ympäristöalojen hankkeiden yhteisrahoitukseen alustavasti 647 miljoonaa euroa.

Kyseisestä määrästä komissio sitoi vuoden 2003 joulukuussa 645 miljoonaa euroa, josta 139 miljoonaa euroa 12:ta aiempina vuosina hyväksyttyä hanketta varten ja 506 miljoonaa euroa 23:a uutta hanketta varten.

Näin ollen komissio katsoo, että Portugali on käyttänyt koheesiorahaston maksusitoumusmäärärahat tyydyttävällä tavalla, koska se on kuronut kiinni vuoden 2002 viivästykset.
—

Drago Ceparin mukaan asia on kovin monimutkainen eikä valtio ei ole määritellyt kriteerejä, joiden mukaisesti ”jokin ryhmä katsottaisiin uskonnolliseksi yhteisöksi”. Lisäksi hän on todennut hallituksen tekevän kovasti työtä täyttääkseen tämän ”juridisen tyhjiön”. ”Kuinka on mahdollista puhua ’juridisesta tyhjiöstä’, kun 31 uskonnollista yhteisöä on jo rekisteröity?” vastaa Dharmaling-yhteisön apotti (buddhalainen).
b)

että Pyhä istuin vahvisti olevansa tietoinen siitä, että katoliset papit raiskaavat ja käyttävät seksuaalisesti hyväksi naisia, myös nunnia, ja että se kertoi tietävänsä asiasta nimenomaan sen vuoksi, että vuodesta 1994 asiasta on toimitettu Vatikaanille ainakin viisi raporttia, joiden mukaan useat raiskatut nunnat on pakotettu aborttiin tai jättämään asemansa ja joissakin tapauksissa he ovat saaneet HIV-tartunnan/aidsin.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/28

(2004/C 78 E/0030)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1309/03

esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle

(7. huhtikuuta 2003)

Aihe: Ihmisoikeusrikkomukset Laosissa

Komissio lienee tietoinen Laosissa jatkuvista ihmisoikeusrikkomuksista ja varsinkin kristittyjen kohtelusta.

1. Onko komissio esittänyt vastalauseen Laosin hallitukselle?

2. Onko komissiolla muita suunnitelmia tilanteen korjaamiseksi?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(8. toukokuuta 2003)

Komissio on tietoinen raporteista, joiden mukaan uskonnollista ilmaisunvapautta rajoitetaan edelleen Laosissa, mukaan lukien kristittyjen ryhmien raportit niiden vainoamisesta ja/tai pidätyksistä uskonnon vuoksi.

Tämä tapahtuu riippumatta siitä, että perustuslaissa taataan ”oikeus ja vapaus uskoa tai olla uskomatta”. Suvaitsevaisuus uskonnon harjoittamista kohtaan vaihtelee eri alueilla. Uskovaisten sekä heidän hengellisten johtajiensa pidätyksistä ja vangitsemisista ilman syytteitä on raportoitu. Joitakin kristittyjä on tuomittu oikeudessa, koska he ovat lietsoneet ”yhteiskunnallista levottomuutta”. Joissakin raporteissa mainitaan myös uskonnollisten ryhmien vaikeudet perustaa uusia paikkoja uskonnon harjoittamista varten tiettyihin maakuntiin. Joissakin osissa maata sekä katoliset että protestantit voivat avoimesti harjoittaa uskontoaan.

Komissio seuraa tiiviisti tätä ja muita kysymyksiä, jotka liittyvät ihmisoikeuksiin Laosissa, sekä ottaa ongelmia toistuvasti esille yhteisön ja Laosin kahdenvälisissä tapaamisissa. Komissio osallistuu myös täysin kaikkiin unionin yhteydenottoihin, joiden tarkoituksena on välittää huolenaiheitamme Laosin viranomaisille.

Komissio on täysin sitoutunut korostamaan tarvetta vahvistaa kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien kunnioittamista Laosissa mukaan lukien ilmaisun-, kokoontumis-, yhdistymis- ja uskonnonvapaus. Tämän kevään aikana komissio avaa edustuston Laosin Vientianessa. Tämä lisää mahdollisuuksia käydä Laosin hallituksen kanssa entistä syvällisempää ja rakentavampaa vuoropuhelua ihmisoikeuskysymyksistä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/123

(2004/C 88 E/0130)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2953/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) ja Marco Cappato (NI) komissiolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe: Kuoliaaksi kivittäminen Nigeriassa

Nigerialainen 20-vuotias Jibrin Babaji on todettu syylliseksi sukupuolisuhteiden ylläpitämiseen kolmeen alaikäiseen poikaan ja tuomittu kivitettäväksi hengiltä. Bauchin osavaltion islamilainen tuomioistuin antoi tuomion tiistaina 23. syyskuuta 2003 sharia-lakiin perustuvan rikosten rankaisukäytännön perusteella.

Onko komissiolla enemmän tietoja asiasta? Mitä se aikoo tehdä — kuolemantuomioiden täytäntöönpanon yleismaailmallista lykkäämistä koskevan eurooppalaisen politiikan mukaisesti — ehkäistäkseen tuomion täytäntöönpanon?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2003)

Komissio on seurannut tarkasti sharia-lakia soveltavien tuomioistuinten langettamien kuolemantuomioiden vastaisia vetoomuksia. On rohkaisevaa huomata, että joissakin runsaasti julkisuutta saaneissa hiljattaisissa tapauksissa tuomitut on vapautettu vetoomuksen johdosta (Amina Lawal Katsinassa ja Safiya Husseini Sokotossa). Komissio tuntee Jibrin Babajin tapauksen ja odottaa saavansa siitä lisätietoa Abujassa sijaitsevalta edustustoltaan.

Komissio vastustaa varauksetta kuolemantuomioita. Euroopan unioni on vaatinut kuolemantuomion säilyttäneitä maita vähentämään asteittain sen käyttöä ja antamaan asianmukaisissa tapauksissa lykkäys-päätöksiä. Troikka toteutti kuolemanrangaistusten vastaisen toimen Nigeriassa 12. helmikuuta 2002.

Lisäksi komissio kannustaa hallituksia noudattamaan kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja ja kunnioittamaan kansalaisvapauksia. Komissio pyrkii lopettamaan eräiden maiden harjoittamat julkiset ja erityisen julmat teloitukset.

Kuten useissa neuvoston Nigeriaa koskevissa päätelmissä todetaan, poliittinen vuoropuhelu on rakentava käsittelytapa ihmisoikeus- ja kuolemantuomiokysymyksissä. Lisäksi komission ohjenuorana on Cotonoun sopimus, jonka olennaisena sisältönä on ihmisoikeuksien kunnioittaminen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/695

(2004/C 78 E/0743)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0115/03

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(28. tammikuuta 2003)

Aihe: Maltan liittyminen EU:hun: luonnonvaraisia lintuja koskeva direktiivi (79/409/ETY)

Komissio antoi 11. marraskuuta vastauksen kirjalliseen kysymykseeni E-2554/02 (1). Voiko komissio tähän liittyen vahvistaa, että kevätmetsästys voidaan hyväksyä vain, ”jollei muuta tyydyttävää ratkaisua ole” (79/409/ETY (2) 9 artiklan 1 kohta)? Voiko se myöskin selittää, miksi tämä ei ole täysin tyydyttävä ratkaisu kyseisten lajien lentäessä Maltan kautta syksyllä, kun niiden metsästys olisi sallittua direktiivin säädösten mukaan?

Voiko komissio vahvistaa, että kevätmetsästys on hyväksyttävää vain, jos kyseessä on asiallinen hyötykäyttö (79/409/ETY 9 artiklan 1 kohdan c alakohta), sekä selittää, miten voi olla asiallista tappaa kahden pienenevän kannan yksilöitä vain muutamaa viikkoa ennen niiden lisääntymisaikaa?

Voiko komissio lisäksi vahvistaa, että Malta todellakin on perustanut ornis-komitean 31. joulukuuta 2002 mennessä? Mikä on komitean kokoonpano?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(7. maaliskuuta 2003)

Luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY täytäntöönpanosta ja etenkin kevätmetsästykseen liittyvistä seikoista on neuvoteltu Maltan liittymisneuvotteluissa ympäristöä koskevan neuvotteluluvun yhteydessä.

Komissio vahvistaa, että kaikkien poikkeusten on oltava kaikkien kyseisen direktiivin 9 artiklassa lueteltujen vaatimusten mukaisia. Malta on sitoutunut panemaan direktiivin täysimääräisesti täytäntöön jäsenyytensä alusta lähtien. Jos Malta haluaa sallia esimerkiksi turturikyyhkyn ja viiriäisten kevätmetsästyk-sen direktiivin 9 artiklassa mainittujen poikkeusten nojalla, sen on varmistettava, että kaikki nämä edellytykset täyttyvät.

Jäsenvaltiot päättävät poikkeusten käytöstä näiden vaatimusten mukaisesti ja ilmoittavat niistä jälkikäteen komissiolle. Komissio vahvistaa, että se toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Malta panee direktiivin säännökset ja etenkin poikkeusten käyttöön liittyvät säännökset täysimääräisesti täytäntöön jäsenyytensä alusta alkaen liittymisneuvottelujen tulosten mukaisesti.

Ornis-komiteaa koskevan kysymyksen osalta voidaan todeta, että Malta antoi vuoden 2003 tammikuun lopussa säädöksen komitean perustamisesta. Valtiosta riippumattomia järjestöjä pyydettiin hakemaan sen jäsenyyttä 5. helmikuuta 2003 mennessä. On odotettavissa, että jäsenet valitaan ja komitean puheenjohtaja nimitetään virallisesti vuoden 2003 maaliskuuhun mennessä.

(1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 5.

(2) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.
—

uiguurien kuuluisin laulaja Abdurihim on joutunut ajamaan partansa, häneltä on kielletty julkinen esiintyminen ja hänen oveensa on laitettu kyltti ”vihdoin oppinut läksynsä”;
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/412

(2004/C 88 E/0418)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2476/03

esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle

(24. heinäkuuta 2003)

Aihe: Euroopan unionin hotellien, ravintoloiden ja kahviloiden arvonlisäveron alentaminen

Voimassa olevien säännösten mukaisesti hotelli- ja ravintola-ala kuuluu edelleen kuudennen alv-direktiivin liitteessä H säänneltyihin aloihin.

Kyseisen direktiivin perusteella viidestätoista jäsenvaltiosta kaksitoista on päättänyt soveltaa kyseisiin palveluihin alle 15 prosentin arvonlisäveroa. On kuitenkin selvää, että eri maissa eri tasolla oleva alv johtaa epätasa-arvoon ja mahdolliseen kilpailun vääristymiseen alalla, joka on muutoinkin erityisen haavoittuvainen mitä tulee verotukseen.

Aikooko komissio toteuttaa aloiteoikeutensa nojalla toimenpiteitä muistuttaakseen jäsenvaltioille, että näiden otettava huomioon olosuhteet, joiden perusteella alalla olisi sovellettava mahdollisimman alhaista arvonlisäveroa?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(5. syyskuuta 2003)

Vuonna 2000 antamassaan tiedonannossa (1) komissio määritteli strategian, jonka tavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden arvonlisäjärjestelmän toimintaa.

Arvonlisäverokantoja ei ole tarkoitus muuttaa arvonlisäverostrategian täytäntöönpanojaksolla. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti komissio ei aio puuttua jäsenvaltioiden verotukselliseen toimivaltaan enemmän kuin on tarpeen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi erityisesti sen suhteen, mitä tulee jäsenvaltioiden toivomien arvonlisäverokantojen vahvistamiseen.

Komission tehtävä on kuitenkin ehdottaa neuvostolle tarvittavia sääntöjä sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi. Komissio on siis päättänyt keskittyä nykyjärjestelmässä oleviin verokantojen epäjohdonmukaisuuksiin edetäkseen tässä asiassa. On varmistettava kaikkien jäsenvaltioiden, mukaan lukien uusien jäsenvaltioiden tasavertaisempi kohtelu ja poistettava vääristymät, jotka aiheutuvat siitä, että tietyt jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettuja verokantoja tietyillä aloilla, vaikka se on muilta kielletty.

Tähän liittyen komissio antoi 23. heinäkuuta 2003 alennettuja verokantoja koskevan direktiiviehdotuksen (2). Hotellipalvelujen lisäksi myös ravintolapalvelut kuuluvat vastedes uuteen alennetun verokannan alaisten tavaroiden ja palvelujen luetteloon. Joka tapauksessa komissio ei aio kyseenalaistaa alennettujen arvonlisäverokantojen valinnaisuutta, ja on siis jäsenvaltioiden tehtävä päättää, millä aloilla ne haluavat alennettuja verokantoja soveltaa.

Neuvoston tehtävä on nyt päättää yksimielisesti alennetun arvonlisäverokannan tulevasta soveltamisalasta.

(1) KOM(2000) 348 lopullinen.

(2) KOM(2003) 3 9 7 lopullinen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/777

(2004/C 78 E/0826)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3089/03

esittäjä(t): Bruno Gollnisch (NI) neuvostolle

(20. lokakuuta 2003)

Aihe: Alstom

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklassa käsitellään valtion tukea ja yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea, jota voidaan antaa, kun on kyse muun muassa tietyn talousalueen kehityksen tai taloudellisen toiminnan edistämisestä tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamisesta.

Alstom-yhtiössä työskentelee kymmeniä tuhansia työntekijöitä Euroopassa. Alstomin konkurssilla olisi dramaattisia seurauksia työllisyyteen ja kokonaisten alueiden talouteen ja se toisi mukanaan vakavia häiriöitä. Kuitenkin komissio on päättänyt olla asiassa erityisen pedanttinen.

Ei ole harvinaista, että valtiot tukevat vaikeuksissa olevia yrityksiä. Toiminnan strateginen merkitys tai työllisyystilanne ovat tällöin tärkeämpiä kuin puhtaasti rahoitukseen tai talouteen liittyvät arviot. Tuki on selkeästi tilapäistä eikä rakenteellista.

Katsooko neuvosto, että yhteisön lait, jotka ovat säilyneet lähes muuttumattomina niiden laatimisesta lähtien, soveltuvat edelleen maailmanlaajuiseen ja usein vilpilliseen kilpailuun?

Katsooko neuvosto, että perustamissopimuksen asiaa koskevissa artikloissa olisi syytä rajoittaa viittauksia kilpailun ja yhteismarkkinoiden toiminnan käsitteisiin ja painottaa sen sijaan työllisyyden säilyttämistä tai strategisten alojen toiminnan jatkumista?

Vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Kysyjää pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että neuvosto ei ole toimivaltainen tarkistamaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tekstiä. Tarkistuksia voi tehdä vain hallitustenvälinen konferenssi, ja jäsenvaltioiden on tämän jälkeen ratifioitava ne.

Lisäksi on muistettava, että Euroopan parlamentti on osallistunut aktiivisesti Eurooppa-valmistelukunnan työskentelyyn ja sillä on oletettavasti ollut kyseisessä yhteydessä mahdollisuus esittää näkemyksiä kysyjän esittämästä asiasta.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/626

(2004/C 88 E/0644)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2622/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(28. elokuuta 2003)

Aihe: Suhteet Libyan kanssa

Libyan johtaja kenraali Muammar Gaddafi otti viime kuussa vastuun Pan Am -lentoyhtiön lennon 103 räjäytyksestä Lockerbien yllä vuonna 1988. Tämä terroriteko aiheutti 207 kuolonuhria. Libya on nyt valmis myöntämään omaisille korvauksia, ja se haluaa, että kansainvälisistä pakotteista luovutaan.

Komission puheenjohtaja Romano Prodi kävi 18. elokuuta puhelinkeskustelun Gaddafin kanssa. He käsittelivät Libyan ja EU:n välisten suhteiden normalisointia. Libya kutsuttiin osallistumaan Euro—Välimeri-aloitteeseen.

Libyan aikaisempiin terroritekoihin liittyviä ongelmia ei ole vielä täysin selvitetty. Ranska vastustaa pakotteista luopumista, ellei Nigerian yllä vuonna 1989 UTA-lentoyhtiön konetta vastaan tehdyn iskun uhreille myönnetä korvauksia. Tässä iskussa kuoli 170 henkeä. Aikooko komissio normalisoida suhteet Libyan kanssa ennen kuin Ranskan vaatimukseen vastataan?

Libyalla on huono menneisyys kansainvälisen terrorismin harjoittamisessa ja tukemisessa. Riippuuko suhteiden normaalistaminen EU:n kanssa asiaa koskevista ehdoista ja takeista? Mihin virallisiin sopimuksiin tällä pyritään?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(19. syyskuuta 2003)

Yhdistyneet Kansakunnat (YK) otti käyttöön Libyan vastaisia pakotteita vuosina 1992 ja 1993 Lockerbien pommi-iskun seurauksena. Vuonna 1999 näiden pakotteiden soveltaminen keskeytettiin, kun Libya suostui toimimaan yhteistyössä Lockerbie-tutkimuksessa. Yhdysvaltojen, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Libyan päästyä sopimukseen Lockerbie-tapauksesta Yhdistynyt kuningaskunta ja Bulgaria esittivät 18. elokuuta 2003 luonnoksen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaksi näiden pakotteiden poistamisesta.

Tämä on se tilanne, jossa kenraali Gaddafi otti puhelimitse yhteyttä puheenjohtaja Prodiin. Puheenjohtaja kehotti Libyaa ratkaisemaan Lockerbie-kysymyksen ja kaikki muut jäljellä olevat ongelmat kansainvälisen yhteisön pyyntöjen pohjalta. Jos YK:ssa asetetuista pakotteista luovutaan asiasta tulevaisuudessa järjestettävän äänestyksen jälkeen, tämä on ensimmäinen merkittävä askel Libyan liittämiseksi jälleen kansainväliseen yhteisöön. Tällä hetkellä Libya on Barcelonan prosessin tarkkailijajäsen ja sitä on pyydetty liittymään täysjäseneksi, kuitenkin vain sillä ehdolla, että se hyväksyy Barcelonan prosessin säännöstön ehdoitta (ja että YK-pakotteista luovutaan). Libya on myös sisällytetty EU:n uuteen naapuruuspolitiikkaan, jonka lähtökohtana on yhteisten arvojen kunnioittamiseen perustuva yhteistyösuhde.

UTA-lentoon kohdistunutta iskua on käsitelty Ranskan tuomioistuimissa ja sitä tarkastellaan parhaillaan uudelleen Lockerbien tapauksesta tehdyn sopimuksen seurauksena (pakotteiden lykkääminen). Jos YK:n pakotteista luovutaan, Ranska ja Libya päässevät näissä keskusteluissa tyydyttävään lopputulokseen.