KIRJALLINEN KYSYMYS P-3789/00

esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) komissiolle

(29. marraskuuta 2000)

Aihe: Komissaari de Palacion 16. marraskuuta 2000 käyttämä puheenvuoro Cashmanin mietinnöstä

Cashmanin mietinnöstä 16. marraskuuta 2000 käyttämässään puheenvuorossa komission jäsen Loyola de Palacio del Valle-Lersundi otti esiin kysymyksen ihmisten steriloinnista Ruotsissa. Komissaari viittasi sterilointikysymyksellä siihen, että myös mahdollisimman suureen avoimuuteen pyrkivissä maissa voi esiintyä ongelmia.

Ruotsissa avoimuusperiaatteella on perustuslain suoja. Periaatteen mukaan asioita käsitellään avoimesti ja yleisöllä on oikeus tutustua asiakirjoihin, ellei tarkkaan määriteltyjä poikkeuksia kyetä soveltamaan. Vuodesta 1766 lähtien avoimuusperiaate on ollut osa Ruotsin avointa ja valvottua hallintomallia. Sitä paitsi selkeät todisteet osoittavat, että erittäin suuri avoimuus johtaa korruption vähenemiseen.

Komissaarin tavoin myös me tyrmistyimme kuullessamme, että ruotsalaisissa sairaaloissa on tapahtunut pakkosterilointeja. Emme kuitenkaan yhdy komissaarin näkemykseen, jonka mukaan steriloinnit olisivat tapahtuneet salassa ja siten voitaisiin päätellä ettei mikään järjestelmä ole avoin. Nämä sterilointitapauksethan havaittiin ja niistä keskusteltiin juuri Ruotsin avoimen hallinnon ansiosta!

On mielestämme loukkaavaa, että komissaari arvostelee parlamentin istunnossa yksittäistä jäsenvaltiota, etenkin kun hänen väitteillään on virheelliset perusteet. Onko komission puheenjohtajan mielestä sopivaa, että avoimuutta käsittelevässä puheessa viitataan helposti tunnistettavan jäsenvaltion historian traagisiin tapahtumiin ja pyritään väittämään, että kyseinen valtio on demokratialtaan epäilyttävä. Miten sterilointitapaukset liittyvät kysymykseen yleisön oikeudesta saada tietoja EU:n toiminnasta?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(10. tammikuuta 2001)

Komissaari de Palacio on jo antanut selvityksen siitä, ettei hänen Euroopan parlamentissa käyttämänsä puheenvuoron tarkoituksena suinkaan ollut hillitä pyrkimyksiä, joiden tarkoituksena on edistää avoimuutta yhteisön toimielimissä, tai kritisoida yksittäistä jäsenvaltiota. Tarkoitus oli täysin päinvastainen eli korostaa sitä, että yhteisössä on olemassa erilaista avoimuutta koskevaa lainsäädäntöä ja perinteitä ja että niitä kaikkia on kunnioitettava. Ei ole olemassa yhtä ainoata avoimuuden mallia. Lisäksi kaikki jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentin jäsenet voivat osallistua ja ovat myös velvollisia osallistumaan omalla kokemuksellaan avoimuuden edistämiseen yhteisön toimielimissä.

Komission ehdotusta yleisön oikeudesta saada tietoja yhteisön toimielinten asiakirjoista edistetään parhaiten siten, että osapuolet keskustelevat toistensa kanssa ja pyrkivät ymmärtämään toisiaan sen sijaan, että osapuolet ajavat omaa mielipidettään. Tämä oli komissaari de Palacion puheenvuoron tarkoitus.

Komissaari de Palacio on tietoinen siitä, että jos hänen lausuntonsa irrotetaan asiayhteydestä, sitä on helppo tulkita väärin. Hän on pahoillaan tästä. Komissio toivoo, että tässä annettu vastaus tekee asian selväksi. Komissio ja Ruotsi ovat monessa suhteessa samaa mieltä siitä, miten toimielinten avoimuutta pitäisi edistää. Komissio uskookin, että parhaillaan käsiteltävänä oleva komission ehdotus yleisön oikeudesta saada tietoja yhteisön toimielinten asiakirjoista saa poliittista palautetta Euroopan parlamentilta ja puheenjohtajana seuraavaksi toimivalta Ruotsilta. Ruotsi on ansainnut maineensa jäsenvaltiona, jolla on pitkät perinteet tällä alalla ja joka on johtanut avoimuuden edistämistä yhteisössä. Komissio odottaa mielenkiinnolla Ruotsin panosta komission ehdotuksen käsittelyyn.