ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3534/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Trapeza Ergasias -pankin osallistuminen sosiaalirahaston ohjelmiin Kysymykseeni P-3140/97 ((EYVL C 102, 3.4.1998, s. 166. )) antamassaan vastauksessa komissio jätti vastaamatta kysymykseeni, joka koski sitä, osallistuuko Trapeza Ergasias (työväenpankki) yhteisön ohjelmiin ja erityisesti sosiaalirahaston ohjelmiin, joiden tarkoituksena on sen henkilökunnan kouluttaminen ja erikoistuminen. Pyydän komissiota vastaamaan edellä mainittuun kysymykseen ja lisäksi, sikäli kuin pankki on osallistunut tällaisiin ohjelmiin, kertomaan, mitkä ovat olleet miesten ja naisten osallistumisosuudet viimeisinä kolmena vuotena. Lopuksi, komissio ilmoitti vastauksessaan viitaten rikkomukseen, jota kysymys koski, että vaikka kyseessä olisikin rikkomus, se on yksityisen yrityksen teko eikä näin ollen komission suora puuttuminen asiaan ole perusteltua. Komissiolta kysytään siis, millä menettelyllä se puuttuu asioihin yksityisellä sektorilla (Trapeza Ergasias) siinä tapauksessa, että yksityinen yritys rikkoo yhteisön lainsäädäntöä samalla kun se osallistuu ohjelmiin, joita Euroopan unioni rahoittaa. Eikö tässä tapauksessa yksityisellä yrityksellä ole velvollisuus noudattaa sen ohjelmia rahoittavan Euroopan unionin lainsäädäntöä? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 1997) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR:n) piiriin kuuluvissa ohjelmissa yksittäisten projektien johtaminen on kunkin jäsenvaltion kansallisen hallinnon vastuulla. Komissio on pyytänyt Kreikan työministeriötä toimittamaan asiaa koskevat tiedot. Toimitettujen tietojen mukaan vuonna 1995 rahoitettiin yksi koulutustapahtuma 28:lle ¨työväenpankin¨ johtoon kuuluvalle henkilölle, joista kolme oli naisia. Kokonaiskustannukset olivat 20 400 000 drakmaa (noin 60 000 ecua), ja ESR:n osuus oli 7 650 000 drakmaa (noin 25 000 ecua). Tämän toiminnan toteuttamisessa ei näytä olevan mitään epätavallista, eikä se riko yhteisön oikeutta.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3737/97 komissiolle esittäjä(t): Yves Verwaerde (PPE) (21. marraskuuta 1997) Aihe: MEDA-demokratiaohjelma Toivoisin saavani kuulla Euroopan komissiolta, kuinka em. yhteisön ohjelman soveltamissääntöjen vahvistaminen edistyy. Vaikuttaa siltä, ettei tukea vuoden 1997 aikana valituille hankkeille pystytä maksamaan, jollei kyseisiä sääntöjä ole ensin määritelty. Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1997) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään MEDA-demokratiaohjelman soveltamista koskevien sääntöjen osalta tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut Gary Titleyn ((EYVL C 45, 10.2.1998, s. 105. )) esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1808/97. Vuonna 1996 hyväksyttiin rahoitettavaksi 62 toimea ja vuonna 1997 rahoituspäätös on tehty tähän mennessä 32 toimen osalta. Komissio on laatinut parhaillaan neuvoston ja parlamentin käsiteltävänä olevan asetusehdotuksen demokratian ja ihmisoikeuksien tukemista koskevasta rahoituksesta ((EYVL C 282, 18.9.1997. )). Jos asetus annetaan, sillä lujitetaan tehokkaiden, johdonmukaisten ja tuntuvien toimien täytäntöönpanoa, koska sillä luodaan joustavia, avoimia ja nopeita menettelyjä rahoituspäätösten tekemiseksi.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3235/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Kolmansille maille annettava rahoitus jäsenvaltioille tarkoitettujen EU-ohjelmien kautta Vaikka rahoitusnäkymien menoluokan III (¨sisäiset politiikat¨) tarkoituksena on tukea EU-jäsenvaltioiden toimintaa, sen puitteissa hyväksytään kolmansien maiden kanssa tehtäviä sopimuksia ja näille maille annettavaa rahoitusta ohjelmista, jotka on suunniteltu koskemaan EU-jäsenvaltioita näiden tarpeita silmällä pitäen. Näin tapahtuu, vaikka on jo olemassa menoluokka IV (¨ulkoiset toimet¨), joka koskee yksinomaan EU:n ulkopuolisia valtioita, jotka jo saavat runsaasti rahoitusta tätä kautta. Komissiota pyydetään ilmoittamaan, mikä aiheuttaa edellä esitetyn ilmiön, sekä aikooko se mahdollisesti rajoittaa varojen siirtämistä EU:n ulkopuolisiin maihin ohjelmista, joiden tavoitteena on kattaa unionin sisäiset merkittävät tarpeet. Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3509/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (14. marraskuuta 1997) Aihe: Yksityisyyden loukkaus eurooppalaisten (paikallisten) viranomaisten taholta 1. Haagin hotellikorttelissa Molenstraatin ja Prinsestraatin kulmassa liikennettä kuvataan, jalankulkijat mukaan lukien, paikallisten viranomaisten toimesta videokameroilla, mikä liittyy kaupungin tietyn osan sulkemiseen moottoriliikenteeltä. Videokuvaa valvovat myös yksityiset ihmiset, nimittäin Haagissa sijaitsevan Park-hotellin henkilöstö, sillä kyseinen hotelli on antanut määrätyille moottoriajoneuvoille luvan ajaa kävelykadulla klo 11.30 ja 17.30 välisenä aikana. Eikö neuvosto ole sitä mieltä, että kaupungin viranomaisten toimesta suoritettavaa julkisten teiden valvontaa ei saisi antaa yksityishenkilöiden tehtäväksi? 2. Aikooko neuvosto pyytää komissiota laatimaan direktiivin sen takaamiseksi, että yksityishenkilöt eivät saa loukata julkisilla teillä kulkevien kansalaisten yksityisyyttä, tapahtui se sitten paikallisten viranomaisten kehotuksesta tai ei? 3. Aikooko neuvosto pyytää komissiota laatimaan direktiivin sen takaamiseksi, että paikalliset viranomaiset eivät voi antaa yksityishenkilöille, kuten edellä mainitussa tapauksessa hotellin henkilökunnalle, valtuuksia myöntää lupia julkisten teiden käyttämiseen? 4. Onko neuvosto sitä mieltä, että paikallisten viranomaisten hyväksi käytettävien ja yksityishenkilöiden valvomien videokameroiden nopea yleistyminen on Euroopan kansalaisten yksityisyyden vakava loukkaus, ja aikooko neuvosto ryhtyä tarvittaviin toimiin tällaisen toiminnan lopettamiseksi pyytämällä komissiota laatimaan direktiiviehdotuksia asiasta? Vastaus (20. tammikuuta 1998) On hyödyllistä kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomio siihen, että yleisen järjestyksen ylläpito Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella kuuluu kunkin jäsenvaltion viranomaisten yksiomaiseen toimivaltaan. Arvoisa parlamentin jäsen ymmärtänee näin ollen, että neuvostolla ei ole valtuuksia ottaa kantaa asiaan, joka ei kuulu perussopimuksissa sille määrättyyn toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3135/97 komissiolle esittäjä(t): Giuseppe Rauti (NI) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Pedofiilien kortistoiminen koko Euroopassa Onko komissio arvioinut vaadittavalla tavalla kehitystä Iso-Britanniassa, jonne on perustettu ¨pedofiilikortisto¨? Kortistosta päätettiin elokuussa säädetyssä uudessa laissa ja se tuli voimaan välittömästi. Kuten Belgian levikiltään suurin lehti Le Soir vahvisti syyskuun 2 päivänä, uusien sääntöjen mukaan jokainen, joka tällä hetkellä kärsii rangaistusta pedofiilisistä toimista, suorittaa ehdollista rangaistusta tai on muuten valvonnan alaisena (tällaisten rikosten vuoksi Englannissa), on ilmoitettava poliisille nimensä ja osoitteensa kahden viikon välein. Myös myöhemmät asuinpaikan muutot on ilmoitettava. Uusi säännöstö, jonka ansiosta myös pedofiilien ulkomailla tekemiä rikoksia voidaan seurata ns. seksimatkailun torjumiseksi, koskee noin 6 000 ihmistä, ja arvioiden mukaan kortistoon lisätään 3 500 nimeä vuosittain. Ne, jotka eivät noudata uuden lain määräyksiä, voidaan tuomita jopa 6 kuukaudeksi vankilaan ja maksamaan 15 miljoonan liiran sakot. Lisäksi tietyissä tapauksissa poliisilla on mahdollisuus ilmoittaa kouluille sekä paikallisille nuorisoryhmille ja /tai -järjestöille, että mahdollisesti vaarallinen henkilö on tullut asumaan alueelle. Ottaen huomioon, että uusia lakeja ollaan valmistelemassa useissa Euroopan maissa, niin eikö komissio katso, että olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin Englannin lain mukaisesti sellaisen lainsäädännön luomiseksi, joka olisi yhteinen kaikille Euroopan 15 maalle ja jossa säädettäisiin muun muassa ¨Euroopan pedofiilikortiston¨ perustamisesta, johon merkittäisiin myös matkat ja siirtymiset mihin tahansa maahan? Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 1997) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tapaan huolestunut lapsiin kohdistuvasta seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Europolin huumeyksikkö (EDU), Europolin edeltäjä, voisi sille ihmiskaupan alalla myönnettyjen toimivaltuuksien nimissä suosittaa keinoja nykyisen jäsenvaltioissa vallitsevan tilanteen parantamiseksi tukeutuen kokemuksiin maissa, jotka ovat perustaneet erityisiä rekistereitä seksuaalirikoksiin syyllistyneistä henkilöistä. Vuoden 1997 Daphne-aloitteen nojalla on tehty toteutettavuustutkimus lapsiin kohdistuvien seksuaalirikoksiin syyllistyneiden henkilötietojen keräämisestä, vaihdosta ja käytöstä. Näin pyritään suojelemaan lapsia tehokkaammin järjestäytyneeltä hyväksikäytöltä yksittäisissä jäsenvaltioissa ja koko yhteisössä. Komissio ei suunnittele tällä hetkellä arvoisan parlamentin jäsenen ehdottaman kaltaisen rekisterin perustamista.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3111/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Rakennerahasto Italiassa Ottaen huomioon, että tilanne Italiassa rakennerahastojen käytön osalta on ollut erittäin huono, maan hallitus lupasi yhteisön toimielimille vuonna 1995 suunnitella varojen käytön uudelleen. Ottaen huomioon tämän, voiko komissio 1. selvittää Italian tekemät sitoumukset ja suorittamat maksut ohjelmansuunnittelukauden 1989-1993 osalta, 2. selvittää Italian tekemät sitoumukset ja suorittamat maksut ohjelmansuunnittelukauden 1994-1999 osalta, 3. arvioida nykyistä tilannetta, 4. sanoa, onko vieläkin olemassa vaara, että osa varoista ohjataan muihin maihin, joiden käyttöjärjestelmät ovat osoittautuneet tehokkaammiksi, 5. selvittää, voivatko viivästykset Italian taholta vaikuttaa vuoden 1999 jälkeen tapahtuvaan toimien tarkistamiseen, ja jos voivat, niin miten? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Hyväksyttyjen rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanoa koskeva tilanne esitetään yhteenvetona Italian viranomaisilta saatujen viimeisimpien tietojen perusteella jäljempänä olevassa taulukossa. Luvut osoittavat täytäntöönpanosta vastaavien yksiköiden suorittamien maksusitoumusten ja maksujen suhteelliset osuudet kyseiselle kaudelle merkityistä kokonaismenoista 30. kesäkuuta 1997. Rakennerahasto-ohjelmat Italiassa Täytäntöönpanosta vastaavien yksiköiden suorittamat maksusitoumukset ja menot >TABLE> Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että näitä tietoja koskevat samat huomautukset, jotka esitettiin arvoisalle parlamentin jäsenelle kirjallisen kysymyksen 1074/97 ((EYVL C 21, 22.1.1998. )) vastauksessa. Taulukon luvut osoittavat, että hyväksytyt lykkäykset mukaan lukien kauden 1989-1993 tappiot ovat varsin vähäiset. Kauden 1994-1999 osalta on havaittavissa merkkejä hitaasta elpymisestä, mikä johtuu komission ja Italian viranomaisten kesäkuussa 1995 tekemän, rakennerahastojen ohjelmien parempaa hallinnointia Italiassa koskevan sopimuksen mukaisesti toteutetuista toimista. Komissio jatkaa ponnistelujaan Italian viranomaisten kanssa, jotta elpyminen jatkuisi ja jotta voitaisiin taata käytettävissä olevien rakennerahastojen varojen moitteeton ja täysimääräinen käyttö kuluvan ohjelmakauden aikana. Näin toivottavasti vältetään mahdolliset kysymykset varojen siirrosta muihin jäsenvaltioihin. Komissio pidättää itselleen oikeuden ottaa huomioon rakennerahastojen varojen heikon käyttöasteen kussakin jäsenvaltiossa arvioidessaan vuoden 1999 jälkeiselle kaudelle myönnettäviä tukia. Siksi onkin erityisen tärkeää, että rakennerahastojen varojen hallinnoinnin parantamista jatketaan ja vahvistetaan Italiassa.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3445/97 komissiolle esittäjä(t): Jean-Antoine Giansily (UPE) (27. lokakuuta 1997) Aihe: Tiedotuskeskuksiin liittyvien määrärahojen käyttö Euroopan unionin talousarvion momenttiin B3-301 (Tiedotuskeskukset) sisältyy merkittävä summa määrärahoja, joilla on tarkoitus kattaa muun muassa ¨kansainvälisen Eurooppa-taloliiton rahoitus¨ varainhoitovuonna 1997 (1 700 000 ecua). Pyydän komissiota täsmentämään, onko se myöntänyt tai myöntääkö se tämän budjettikohdan perusteella määrärahoja Pariisin Eurooppa-talolle (35, rue des Francs Bourgeois, 4ème arrondissement, Pariisi)? Jos näin on, voiko komissio kertoa, kuinka paljon Pariisin Eurooppa-talo sai määrärahoja varainhoitovuosina 1993, 1994, 1995 ja 1996? Lisäksi kyseisen talousarvion momentin selvitysosassa sanotaan, että ¨budjettivallan käyttäjälle toimitetaan komission tiedonanto, jossa esitetään tämän toimen pääasiallisten edunsaajien (taloudellisessa mielessä) selvitykset niiden toiminnan vaikutuksista kansalaisille suunnattuun Eurooppaa koskevaan tiedotukseen ja kansalaisten tietämyksen lisäämiseen näistä asioista¨. Onko Pariisin Eurooppa-talo toimittanut komissiolle selkeät selvitykset toiminnastaan ja toisaalta katsooko komissio näiden selvitysten perusteella, että rahoitetut toiminnot edistävät yhteisön etua, kuten esimerkiksi äskettäin tapahtuneessa tiedottamisessa siirtymisestä yhtenäisvaluuttaan? Aikooko komissio tiedottaa näiden selvitysten sisällöstä? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Pariisin Eurooppa-taloa ei tueta budjettikohdan B3-301 (tiedotuskeskukset) määrärahoista siksi, että se ei ole Eurooppa-talojen kansainvälisen liiton (IFEH) jäsen. Pariisin Eurooppa-talon ei siis tarvitse toimittaa komissiolle toimintakertomuksia.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3377/97 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (23. lokakuuta 1997) Aihe: Kolmansissa maissa toimivien eurooppalaisten yritysten käyttäytymissäännöt Joulukuussa 1996 Euroopan parlamentti hyväksyi päätöslauselman A4-0400/96 ((EYVL C 20, 20.1.1997, s. 161. )), joka koski ihmisoikeuksia maailmassa vuosina 1995-1996 ja unionin ihmisoikeuspolitiikkaa. 20 artikla kehottaa komissiota ¨esittämään nopeasti ehdotuksen kolmansissa maissa toimivien eurooppalaisten yritysten käyttäytymissäännöistä, joissa ne velvoitetaan kunnioittamaan ihmisoikeuksia kaikissa muodoissaan (kansalaisoikeudet, sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät oikeudet) ja joihin sisältyy OECD:n esittämään ehdotukseen perustuvia valvonta- ja rangaistusmekanismeja¨. Voiko komissio antaa kehityskertomuksen työnsä edistymisestä koskien ehdotusluonnosta kolmansissa maissa toimivien eurooppalaisten yritysten käyttäytymissäännöiksi? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) antaa monikansallisille yrityksille ohjeita, jotka muodostavat yhteisen suosituksen ohjelmaan osallistuvien maiden hallitusten lainkäyttövallan alueella toimiville monikansallisille yrityksille. Näiden ohjeiden tarkoitus on auttaa monikansallisia yrityksiä varmistamaan, että niiden toiminta on sopusoinnussa niiden maiden kansallisten politiikkojen kanssa, joissa ne toimivat. Ohjeet sisältävät erityisesti työllisyyttä, työmarkkinasuhteita ja ympäristön suojelua koskevia suosituksia. Nämä ohjeet ovat osa OECD:n 21. kesäkuuta 1976 antamaa julistusta kansainvälisistä investoinneista ja monikansallisista yrityksistä sellaisena kuin se on muutettuna. Monenvälistä investointisopimusta (MAI) koskevissa neuvotteluissa suunnitellaan ohjeiden liittämistä kyseiseen sopimukseen. Vaikka nämä ohjeet eivät jatkossakaan ole sitovia, niiden asema kuitenkin korostuu. Lisäksi harkitaan ohjeiden tarkistamista. Suunnitteilla on edelleen, että monenväliseen investointisopimukseen voisivat liittyä myös OECD:hen kuulumattomat maat, mikä lisää ohjeita noudattavien monikansallisten yritysten määrää. Komission mielestä tämä lähestymistapa on tehokas. Koska yhteisön odotetaan tulevan monenvälisen investointisopimuksen sopimuspuoleksi, Euroopassa ei tällä hetkellä tarvita erillisten menettelysääntöjen valmistelua.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3230/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus Rehder (PSE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Teurashevosten kuljetus Euroopan unioniin Teurastettaviksi tarkoitettujen hevosten ja aasien kuljetukseen Euroopan unioniin tai vientiin EU:n kautta käytetään usein epäinhimillisen kovia menetelmiä. 1. Miten paljon hevosia ja aaseja kuljetetaan vuosittain teurastettaviksi Keski- ja Itä-Euroopan maista? 2. Kuinka suuri osa näistä hevosista ja aaseista tulee vuosittain a) Puolasta, b) Romaniasta? 3. Kuinka paljon hevosia ja aaseja kuljetetaan vuosittain Italiaan? 4. Mihin muihin maihin kuin Italiaan teurashevosia kuljetetaan Itä-Euroopan maista? 5. Kuinka monta hevosta ja aasia on kahden viime vuoden kuluessa kuollut kuljetuksen aikana? 6. Kuinka paljon teurashevonen maksaa Puolassa ja Romaniassa (per kilo elävää painoa)? 7. Kuinka paljon hevosenlihaa (elävänä tai jäähdytettynä) toimitetaan Italiasta Sveitsiin? 8. Kuinka monta tonnia salamia, joka valmistetaan suureksi osaksi hevosen- ja/tai aasinlihasta, Italia toimittaa Euroopan unionin maihin? 9. Kuinka paljon pakastettua hevosenlihaa EU:hun tulee muista maista (Kanadasta, Argentiinasta, USA:sta ja mahdollisesti muista maista)? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Kysymysten 1-4, 7 ja 9 osalta komissio lähettää pyydetyt tiedot suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Komissio pahoittelee, ettei voi vastata kysymyksiin 5, 6 ja 8, koska sillä ei ole käytössään riittäviä tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3620/97 komissiolle esittäjä(t): David Thomas (PSE) (10. marraskuuta 1997)

Aihe: Eläinten hyvinvointia koskevat komission ehdotukset

Voiko komissio tehdä selkoa siitä, aikooko se lupauksiensa mukaisesti esittää vuoden 1997 aikana ehdotuksia, jotka koskevat munivien kanojen hyvinvointia, teuraseläinten hyvinvointia sekä siitoseläinten hyvinvointia kuljetusten aikana?

Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1997)

Häkeissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista annetun direktiivin 88/166/ETY ((EYVL L 74, 19.3.1988. )) 9 artiklassa säädetään, että komissio antaa kertomuksen tieteellisestä kehityksestä, joka koskee eri järjestelmissä kasvatettavien kanojen hyvinvointia ja liitteen määräyksiä; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia mukauttamisehdotuksia. Komissio aikoo esittää neuvostolle ja parlamentille kertomuksen ja sen johtopäätöksiin liittyvät ehdotukset vuoden 1998 alussa.

Eläinten suojelusta teurastus- tai lopettamishetkellä annetun direktiivin 93/119/EY ((EYVL L 340, 31.12.1993. )) 13 artiklassa säädetään, että komissio antaa neuvostolle tieteellisen eläinlääkintäkomitean lausuntoon perustuvan kertomuksen siihen liittyvine ehdotuksineen pistoolin, kaasujen tai niiden seosten käytöstä tainnutuksessa ja lopettamisessa tai muiden tieteellisesti hyväksyttyjen tainnutus- ja lopettamismenetelmien käytöstä. Komissio aikoo esittää neuvostolle ja parlamentille kertomuksen ja asianmukaiset ehdotukset vuoden 1998 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana.

Lisäksi komission tarkoituksena on tutkia, pitäisikö siitossiat purkaa kuljetusvälineestä pysähdypaikassa, ja tarvittaessa tehdä ehdotuksia näiden eläinten hyvinvoinnin edellytyksistä, jotka olisivat vähintään eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta annetussa neuvoston direktiivissä 91/628/ETY ((EYVL L 340, 11.12.1991. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 30.6.1995 annetulla direktiivillä 95/29/EY, EYVL L 148, 30. kesäkuuta 1995. )) säädettyjä edellytyksiä vastaavia.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3547/97 komissiolle esittäjä(t): José Valverde López (PPE) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Sähkön siirto avaruusaseman avulla Suunnitelmia sähkön siirtämiseksi avaruusaseman avulla ei selvitetä monivuotisessa uudistuvien energialähteiden käytön edistämisohjelmassa eikä uudessa tutkimusohjelmassa. Tieteellisessä kirjallisuudessa pidetään kuitenkin aurinkoenergian hyödyntämistä suurena tulevaisuuden mahdollisuutena. Mitä tietoja komissio on saanut neuvoa antavilta tieteellisiltä komiteoilta? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1998) Komission tiedossa on useita, varsinkin yleistajuisissa tiedelehdissä julkaistuja artikkeleita valtavilla aurinkopaneeleilla varustettujen avaruusasemien asettamisesta kiertoradalle aurinkosäteilyn muuntamiseksi sähköenergiaksi. Ilmakehä absorboi suuren osan auringon säteilystä, joten maanpäälliset aurinkovoimalat tarvitsevat laajempia pintoja tuottaakseen saman määrän energiaa. Niiden asentaminen on kuitenkin paljon halvempaa kuin avaruusasemien asettaminen kiertoradalle. Tuotettu sähkövirta voidaan lisäksi käyttää suoraan tarvitsematta muuntaa sitä potentiaalisesti vaarallisiksi mikroaaltosäteiksi, joilla energia siirretään suuriin maanpäällisiin antenneihin. Komissio tukee kuitenkin tutkimusta erityisistä aurinkokennoista, joita voidaan käyttää avaruussovelluksiin (esim. galliumarseniaattipuolijohteisiin), koska näitä kennoja voidaan hyödyntää myös maanpäällisissä aurinkovoimaloissa keskittävien linssien ja peilien avulla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3237/97 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (20. lokakuuta 1997)

Aihe: Ympäristövaikutusten tutkimusten rahoitus

Arvostetuissa kreikkalaisissa sanomalehdissä julkaistujen tietojen mukaan tuhansia direktiivin 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.)) mukaisia ympäristövaikutusten arviointeja on vuodesta 1990 lähtien tähän päivään asti annettu tehtäväksi ulkopuolisille yksityishenkilöille, joilla ei ole alan tuntemusta, jolloin tutkimusten laadulliset tulokset jättävät paljon toivomisen varaa, ja seurauksena on, että monet julkiset työt joko estyvät tai ne toteutetaan korvaamattomin seurauksin.

Komissiota pyydetään ilmoittamaan:

1. Miten monta ympäristövaikutusten arviointia Kreikassa rahoitettiin vuosina 1990-1997?

2. Mikä oli näiden tutkimusten rahoittamiseen käytetty kokonaissumma?

3. Kuka teki työn, ja mikä oli tulosten ja tavoitteiden suhde?

4. Aikooko se valvoa, onko sen Kreikassa toteutettuja ympäristövaikutusten arviointeja varten varaamia varoja käytetty asianmukaisesti vai ei?

5. Aikooko se - jos sääntöjen vastaisuuksia todetaan - vaatia aiheettomasti maksettujen summien palauttamista?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1997)

Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY mukaan vaikutusten arvioinnin toteutuksesta ja rahoituksesta vastaa hankkeen toteuttaja. Arviointimenettelyn lainmukaisuutta valvovat puolestaan kyseisen direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä vastaavat viranomaiset eli Kreikan tapauksessa ympäristöasioiden ja julkisten töiden ministeriö. Siinä tapauksessa, että hanketta ei rahoiteta yhteisön varoista, komissio ei valvo eikä arvioi menettelyä; sen sijaan komissio edellyttää mainitun direktiivin noudattamista ja ryhtyy toimiin, jos sen soveltaminen on puutteellista.

Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn ensimmäinen vaihe on arviointiselostus. Voimassa olevista yhteisön ohjelmista rahoitettavien yksityisten tai julkisten hankkeiden arviointiselostuksiin voidaan myöntää rahoitusta, ja siitä aiheutuvat kulut ovat osa hankkeen kokonaiskustannuksia. Näin ollen komissio ei voi mitenkään tietää vuosina 1990-1997 tehtyjen arviointiselostusten määrää, kokonaiskustannuksia tai sitä, kuka ne on toteuttanut.

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vastuu ympäristövaikutusten arviointimenettelystä samoin kuin itse hankkeen toteutus kuuluvat asianomaisille viranomaisille.