ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0732/98 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: EU:n antama tuki Rheinland-Pfalzille ja Saarlandille vuoden 1995 tammikuusta alkaen Mistä hankkeista ja rahastoista ja kuinka paljon Rheinland-Pfaltz ja Saarland ovat saaneet yhteisön varoja vuoden 1995 tammikuusta alkaen ja keitä ovat edunsaajat: 1. Työllisyyden tukemiseksi ja pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi? Euroopan aluekehitysrahastosta? Euroopan sosiaalirahastosta? EMOTR:sta ja muista EU:n varoista? 2. Tutkimuksen ja kehityksen tukemiseksi? Yliopistoissa ja korkeakouluissa? Yksityistalouden alalla? 3. Keski- ja Itä-Euroopan maiden suhteiden ja niiden kanssa käytävän kaupan tukemiseksi? 4. Nuorisoa koskevista ohjelmista? 5. Koulutusalaa koskevista ohjelmista? 6. Naisia koskevia hankkeita varten? 7. Kulttuurihankkeita varten? Miten EU arvioi toimenpiteiden onnistumista? Kuinka monta työpaikkaa tämän yhteydessä luotiin ja mille ammattiryhmille? Ovatko nämä työpaikat määräaikaisia vai pitkäaikaisia? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (25. toukokuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0606/98 neuvostolle esittäjä(t): José Valverde López (PPE) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Amsterdamin sopimuksen ratifiointi Amsterdamin sopimus allekirjoitettiin 2. lokakuuta 1997. Milloin neuvosto arvelee kansallisten parlamenttien ratifioivan sopimuksen ja - sopimuksen poliittista merkitystä ajatellen - mitä institutionaalisia toimenpiteitä neuvosto toteuttaa suotuisan yleisen mielipiteen luomiseksi? Minkälainen on kussakin jäsenvaltiossa vallitseva tilanne? Vastaus (28. toukokuuta 1998) Allekirjoittajavaltiot ratifioivat Amsterdamin sopimuksen - joka on maaliskuun 1996 ja kesäkuun 1997 välisenä aikana käydyn jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välisen konferenssin tulos - omien perustuslakiensa mukaisesti. Neuvosto ei voi laatia aikataulua ratifioimiselle eikä ryhtyä sen suhteen toimiin, jotka kohdistuvat jäsenvaltioissa vallitsevaan yleiseen mielipiteeseen.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0883/98 komissiolle esittäjä(t): Bill Miller (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Vuosituhannen vaihtuminen ja uusi teknologia Olenko uuden teknologian kehittyessä ja vuosituhannen vaihtumisen lähestyessä todellakin vaarassa saada vastauksen aikaisempiin komissiolle osoittamiini kirjelmiin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0882/98, E-0883/98 ja E-0884/98 (14. huhtikuuta 1998) Komissio vakuuttaa, että kaikkeen kirjeenvaihtoon vastataan mahdollisimman nopeasti. Paljon riippuu kuitenkin siitä, täytyykö vastaus kääntää vai ei ja tarvitaanko sen laatimiseen eri yksiköiden välistä yhteistyötä. Lisäksi esille tulevien asioiden tekninen luonne vaikuttaa vastausten antamiseen. Toimielinten välisen tehokkaan yhteistyön mahdollistamiseksi on päätetty, että Euroopan parlamentin jäsenen lähettämään kirjeeseen olisi yleensä vastattava kolmen viikon kuluessa. Jos Euroopan parlamentin jäsenen kirje kirjataan komission postinkäsittelystä vastaavassa yksikössä saapuneeksi, tämä komission pääsihteeristöön kuuluva yksikkö seuraa vastausten antamista ja lähettää asianomaisille yksiköille muistutuksen siinä tapauksessa, että ne eivät ole vastanneet määräajan kuluessa. Vuosituhannen vaihtumiseen liittyvät tietojenkäsittelyn ongelmat eivät mitenkään vaikuta tähän menettelyyn.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0221/98 komissiolle esittäjä(t): John Iversen (PSE) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Lääkejäte Tanskan sairaanhoitajaliiton julkaisemassa Sygeplejesken-lehdessä kerrotaan uudesta tutkimuksesta, jonka mukaan kaksi kolmasosaa niistä lääkkeistä, jotka lahjoitettiin entiseen Jugoslaviaan, oli vanhentunutta tai käyttökelvotonta. Tässä Euroopan terveys- ja kehitysjärjestön tekemässä tutkimuksessa päädytään johtopäätökseen, että lääkeavusta on ollut enemmän haittaa kuin hyötyä. Eurooppalaiset lääkefirmat ovat humanitaarisen avun varjolla päässeet eroon suuresta määrästä käyttökelvottomia lääkkeitä. Lahjoittamalla lääkejätteen hätäapuna ne ovat saaneet verohelpotuksia, ilmaista mainosta ja välttyneet kustannuksilta, joita vanhentuneiden lääkkeiden hävittämisestä olisi aiheutunut. 1. Onko komissio varmistanut, ettei EU:n oman avustusjärjestön ECHO:n entiseen Jugoslaviaan lähettämiin hätäaputoimituksiin sisältynyt käyttökelvottomia ja vanhentuneita lääkkeitä, ja varmistaako komissio, ettei ECHO:n käytäntö nykyisin ole tällainen? 2. Miten komissio aikoo varmistaa, että eurooppalaiset yritykset vastaisuudessa noudattavat WHO:n määrittelemiä suuntaviivoja hätäaputoimitusten yhteydessä? Onko odotettavissa asiaa koskevia eurooppalaisia lakialoitteita? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 1998) Useat lähteet, Maailman terveysjärjestö (WHO) mukaan luettuna, ovat havainneet, että entiseen Jugoslaviaan on lähetetty paljon epäasianmukaisia lääkeitä. Kyseessä ovat olleet lähinnä muiden kuin ammattipiirien kotitalouksista tai avustusjärjestöiltä keräämät pienet sekalaiset lääke-erät tai osittain käytetyt lääkkeet. Lisäksi sinne on lähetetty lähinnä armeijan varastoista peräisin olevia suuria eriä hyödyttömiä tai käyttökelvottomia lääkkeitä, jotka ovat olleet joko vanhentuneita tai tarpeettomia (esim. lepralääkkeet). Komissio on osaltaan johdonmukaisesti vaatinut lääketoimitusten toteuttamisesta vastaavia yhteistyökumppaneitaan noudattamaan WHO:n laatimia avustusjärjestöjen yhteistyötä lääkelahjoitusten alalla koskevia ohjeita. WHO on arvioinut, että vain 5 % kaikista lähteistä peräisin olevista, näiden ohjeiden mukaisesti toimitetuista lääkkeistä oli epäasianmukaisia. Lisäksi komissio on tiiviissä yhteistyössä WHO:n kanssa ja sen lääketoimitusten toteuttamisesta vastaavan yhteistyökumppanin, ¨Pharmaciens sans Frontières¨, välityksellä tehnyt aloitteen, jolla pyritään luomaan kattava epäasianmukaisten lääkkeiden hävittämisohjelma. Komissio on näin ollen työskennellyt kovasti ratkaistakseen muiden tahojen epäasianmukaisista lääkelahjoituksista aiheutuvan ongelman.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0078/98 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Ajoverkot Vaikka Italian hallitus on luvannut tukea ajoverkkojen käytön täydellistä kieltämistä, Italian kalastusalan järjestö ¨La Pesca¨ tapasi hiljattain Euroopan komission ja pyrki saamaan poikkeusluvan 8 km pituisia ja sitä lyhyempiä ajoverkkoja varten. Mitä keskusteluja komissio kävi Italian hallituksen kanssa tämän tapaamisen jälkeen? Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut varmistaakseen, että Italia täyttää sitoumuksensa ajoverkkojen käytön kieltämisen suhteen? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1998) Komissio ei ole tavannut äskettäin Italian kalastajayhdistyksiä käsitelläkseen kalastamisessa sallittujen ajoverkkojen pituutta. Komissio ei suunnittele poikkeusta nykyisiin yhteisön sääntöihin, jotka koskevat ajoverkkojen pituutta. Komissio seuraa, kuinka Italia edistyy ajoverkkolaivaston rakenneuudistusta koskevassa suunnitelmassaan. Toivomuksena on, että italialaiset kalastajat ja laivanomistajat tukevat suunnitelmaa voimakkaasti.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0371/98 komissiolle esittäjä(t): Nuala Ahern (V) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Radioaktiivinen jäte ja direktiivin 92/3/Euratom 18 artikla Voiko komissio kertoa, milloin jäsenvaltiot ovat antaneet radioaktiivisten jätteiden kuljetusta koskevat tiedot komissiolle direktiivin 92/3/Euratom ((EYVL L 35, 12.2.1992, s. 24. )), joka koskee jäsenvaltioiden välillä tapahtuvia radioaktiivisten jätteiden kuljetuksia, 18 artiklan vaatimusten mukaisesti? Milloin komissio aikoo julkaista ydinjätekuljetuksia koskevan toisen puolivuotiskertomuksensa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Komissio julkisti vuonna 1995 ((KOM(95) 192 lopullinen. )) ensimmäisen kertomuksensa siitä, miten jäsenvaltioissa sovelletaan Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä sekä yhteisöön ja yhteisöstä pois tapahtuvien radioaktiivisen jätteen siirtojen valvonnasta ja tarkkailusta annettua neuvoston direktiiviä 92/3/Euratom. Parhaillaan on tekeillä toinen kertomus, joka käsittää vuodet 1994*1995. Komissio otaksuu, että kertomus saadaan päätökseen kyseisen direktiivin 19 artiklalla perustetun neuvoa-antavan komitean kokouksessa kesäkuussa 1998. Jäsenvaltiot toimittivat komissiolle direktiivin 18 artiklassa tarkoitetut, ajanjaksoa 1994*1995 koskevat tiedot seuraavina päivinä: >TABLE>
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0743/98 neuvostolle esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Turisteja koskeva laki ja järjestys Onko neuvosto oikeus- ja sisäasioita hoitaessaan keskustellut perusteellisesta lain ja järjestyksen toimeenpanosta siinä tapauksessa, että turistit aiheuttavat välikohtauksia vieraillessaan jossain toisessa jäsenvaltiossa? Onko neuvosto samaa mieltä, että sellaisissa välikohtauksissa, joissa turisti pahoinpitelee toisen, pitäisi ryhtyä toimenpiteisiin, syytteeseenpano mukaanlukien, sen sijaan, että syyllinen karkotetaan ilman jatkotoimenpiteitä tai että matkanjärjestäjien sallitaan siirtää häiriötä aiheuttanut toiseen matkakohteeseen? Vastaus (28. toukokuuta 1998) 1. Neuvosto ei ole tähän mennessä saanut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklaan perustuvaa ehdotusta arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen mainitsemasta erityisongelmasta. 2. Neuvosto on kuitenkin hakenut ratkaisua joihinkin jalkapallohuliganismin aiheuttamiin ongelmiin 9 päivänä kesäkuuta 1997 ((EYVL C 193, 24.6.1997, s. 1. )) annetussa neuvoston päätöslauselmassa jalkapallohuliganismin ehkäisemisestä ja hillitsemisestä kokemusten vaihdon, stadionille pääsyn kieltämisen ja tiedotusvälineitä koskevan politiikan avulla. 3. Neuvosto on lisäksi käsitellyt muunlaisista kansainvälisistä joukkotapahtumista aiheutuvia yleistä järjestystä uhkaavia tekijöitä 26 päivänä toukokuuta 1997 hyväksytyssä neuvoston yhteisessä toiminnassa yhteistyöstä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden alalla ((EYVL L 147, 5.6.1997, s.1. )).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0348/98 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Yhteisön vesipolitiikka Viite: Ehdotus neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä (KOM(97)49 lopull. - 97/0067 SYN) ((EYVL C 184, 17.6.1997, s. 20. )). Mitä tulee 6 artiklaan, niin katsooko komissio, että hydrauliset toimet ja taloudelliset toimenpiteet, joissa käytetään vesimassoja tai jotka koskevat niitä, edellyttävät ehdottomasti ympäristövaikutusten arviointia? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0344/98, E-0345/98, E-0346/98, E-0347/98 ja E-0348/98 (18. maaliskuuta 1998) Parlamentti aikoo keskustella komission ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä ((KOM(97) 47. KOM(97) 614. KOM(98) 76. )) maalis- ja huhtikuussa 1998 pidettävissä ympäristövaliokunnan kokouksissa. Komissio ottaa kantaa parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin kyseisissä kokouksissa.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0345/98 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Yhteisön vesipolitiikka Viite: Ehdotus neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä (KOM(97)49 lopull. - 97/0067 SYN) ((EYVL C 184, 17.6.1997, s. 20. )). Viitaten 12 artiklaan pyydän komissiota määrittämään täysin selvästi vedenkäytöstä perittävät maksut, jotka jäsenvaltioiden on vahvistettava, sillä ehdotuksessa ei nykyisessä muodossaan määritetä sellaisia merkittäviä käsitteitä kuin maksujen periminen, hinnan määrittäminen jne. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0344/98, E-0345/98, E-0346/98, E-0347/98 ja E-0348/98 (18. maaliskuuta 1998) Parlamentti aikoo keskustella komission ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä ((KOM(97) 47. KOM(97) 614. KOM(98) 76. )) maalis- ja huhtikuussa 1998 pidettävissä ympäristövaliokunnan kokouksissa. Komissio ottaa kantaa parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin kyseisissä kokouksissa.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0561/98 komissiolle esittäjä(t): Olivier Dupuis (ARE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Belgian siviililainsäädäntö Väliaikaisesti tai puhtaasti ammatillisessa tarkoituksessa Belgiassa asuvat yhteisön virkamiehet ovat erilaisen siviililainsäädännön alaisia kuin silloin kun heidän siviilisäätynsä muuttui. Tämä asettaa heidät eriarvoiseen asemaan heidän omiin maanmiehiinsä verrattuna. Käytännössä Belgian avioerolakia, joka on muita Euroopan unionin jäsenvaltioiden voimassa olevia avioerolakeja ankarampi, sovelletaan muihin kuin belgialaisiin pareihin, joiden liitot on solmittu erilaisin järjestelyin ja ehdoin (usein edullisemmin) kuin ne, joista Belgian lainsäädännössä määrätään. Voiko komissio sanoa, onko asiasta määrätty Euroopan yhteisön ja Belgian välillä tehdyssä päämajaa koskevassa sopimuksessa? Jos kansainvälistä yksityisoikeutta sovelletaan asianosaisten jäsenvaltioiden ja niiden viranomaisten välillä, niin voiko komissio tutkia, miksi Belgian viranomaiset estävät sopimuksen soveltamista Belgiassa asuviin muihin kuin belgialaisiin yhteisön virkamiehiin heidän hakiessaan avioeroa? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 1998) Yhteisön virkamiehiä koskee heidän toimiensa ja virkavelvoitteidensa osalta erioikeuksista ja vapauksista tehty pöytäkirja ja erityisesti sen 12 artikla. Siviilioikeustapausten ja näin ollen myös avioeron osalta Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavien henkilöstösääntöjen 23 artiklassa säädetään, että ellei erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan määräyksistä muuta johdu, virkamiehet eivät ole vapautettuja henkilökohtaisista velvollisuuksistaan eivätkä voimassa olevien lakien ja järjestysmääräysten noudattamisesta. Tästä seuraa, ettei yhteisön virkamiesten asema eroa muiden samassa jäsenvaltiossa olevien henkilöiden asemasta. Yhteisön virkamiehet, jotka asuvat Belgiassa mutteivät ole sen kansalaisia, ovat avioeron yhteydessä Belgian lainsäädännön ja kansainvälisen yksityisoikeuden sääntöjen alaisia.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0418/98 komissiolle esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: EU:n pysyvä edustusto ASEAN-valtioissa Euroopan parlamentin valtuuskunta sai Malesiaan ja Indonesiaan tekemänsä vierailun johdosta kattavan kuvan Aasian rahoituskriisistä. Huolimatta EU:n ja sen jäsenvaltioiden lukuisista toimista ja varsinkin kansainvälisen valuuttarahaston kautta tehdyistä aloitteista ja tämän kriisin mahdollisista seurauksista Euroopalle on välttämätöntä, että tähän problematiikkaan paneudutaan EU:n viralliselta taholta konkreettisilla toimenpiteillä ja tiedotusvälineiden avulla. Euroopan unionin pysyvän edustuston perustaminen esimerkiksi Kuala Lumpuriin tai Singaporeen olisi erityisen toivottavaa. Tätä korostettiin myös Euroopan parlamentin täysistunnossa käydyissä keskusteluissa tammikuun lopulla. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tiedotusvälineiden vahvempi läsnäolo ja uudet edustustot ASEAN-valtioissa vaikuttaisivat positiivisesti EU:n toimiin ja sen vaikutusmahdollisuuksiin koko alueella? Suunnitteleeko komissio konkreettisia toimenpiteitä ja edustuston perustamista ASEAN-valtioiden alueelle? Voiko komissio jo antaa näiden toimenpiteiden toteuttamista koskevan aikataulun? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Jan Bertensin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-290/98 ((Katso sivu 72. )).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0737/98 komissiolle esittäjä(t): Werner Langen (PPE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: EU:n tavaramerkkidirektiivi EU:n tavaramerkkidirektiivi antaa erityissuojan merkkituotteiden valmistajille ja sallii näiden pitää tuotteidensa hintatason keinotekoisesti korkeana. Tämä järjestely näyttää kauppaoikeudellisesti erittäin arveluttavalta, koska se antaa merkkituotteiden valmistajille kansainvälisiä sopimuksia paremman suojan. Tämä rajoittaa tavaraliikenteen vapautta ja on kuluttajien etujen vastaista, koska kuluttajat viime kädessä joutuvat maksamaan ylisuuret hinnat. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Millaisiksi komissio arvioi kilpailu- ja kuluttajapoliittiset vaikutukset, jotka ovat seurausta vuonna 1995 voimaan tulleen EU:n tavaramerkkidirektiivin aikaansaamista tavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoituksista, ja miten komissio perustelee sen tosiasian, että merkkituotteiden valmistajien edut menevät vapaakaupan ja kuluttajien etujen edelle? 2. Mitä tietoja komissiolla on siitä, missä määrin EU:n tavaramerkkidirektiivi estää merkkituotteiden edullisemman maahantuonnin ja miten tämä direktiivi on voimaantulonsa jälkeen vaikuttanut kansainvälisten merkkituotteiden myyntihintoihin? 3. Mitä tietoja komissiolla on tavaramerkkidirektiivin soveltamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa, ja voiko komissio vahvistaa, että esimerkiksi Belgiassa direktiivin soveltaminen rinnakkaistuonnin estämiseksi on tuomittu oikeuden päätöksellä väärinkäytöksi? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0186/98 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Invaliditeetin vuoksi maksettava tuki EU-jäsenvaltioissa Voiko komissio antaa tiedot siitä kussakin jäsenvaltiossa käytetyistä varoista ilmoittaen, kuinka suuri niiden osuus on julkisista kokonaismenoista, ja eritellen tiedot maittain? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0185/98 ja E-0186/98 (30. maaliskuuta 1998) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0313/98 komissiolle esittäjä(t): Luis Campoy Zueco (PPE) (10. helmikuuta 1998) Aihe: Urban-ohjelma Voisiko Euroopan komissio kertoa, mitkä espanjalaiset hankkeet on vuonna 1997 valittu Urban-ohjelmaan, ja koskeeko niistä mikään Navarran aluetta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1998) Kansalliset viranomaiset ovat esittäneet komissiolle URBAN-aloitteen laajentamisen yhteydessä toimenpideohjelmaa nimeltä URBAN II * España 1997*1999 koskevan ehdotuksen hyväksymistä. Ohjelmaan sisältyvät hankkeet koskevat seuraavia alueita: Córdoba, Avilés-Corvera, Santander, Albacete, León, Castellón, Pontevedra, Telde, Murcia, Zaragoza, Santa Coloma de Gramenet ja Palma de Mallorca. Mikään näistä hankkeista ei koske Navarran aluetta.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0265/98 neuvostolle esittäjä(t): Yiannis Roubatis (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Tudjmanin hallituksen taktiikka Kroatiassa International Herald Tribunen artikkelin mukaan Tudjmanin hallitus Kroatiassa on asettanut syytteeseen Kroatian Helsinki-komitean ja riippumattoman sanomalehden Feral Tribunen ja pyrkii valvomaan ja lakkauttamaan kroatialaisia ja ulkomaisia instituutioita, ulkomaisten yritysten tytäryhtiöitä, humanitaarisia ja muita kansalaisjärjestöjä, joita se ei hyväksy, ja jotka taistelevat joukkotiedotusvälineiden vapauden, demokratian ja ihmisoikeuksien puolesta Kroatiassa. Tudjmanin hallitus on sanonut syytteeseenpanon syyksi sen, että kaikki nämä järjestöt tuovat uutta vaarallista ideologiaa Kroatiaan. 1. Onko neuvosto tietoinen tästä Tudjmanin taktiikasta? 2. Aikooko se rahoittaa ja tukea kaikin keinoin Kroatiassa syytteeseen asetettuja järjestöjä? 3. Aikooko se pyytää Kroatian presidenttiä luopumaan syytetoimista järjestöjä vastaan, jotka puolustavat joukkotiedotusvälineiden riippumattomuutta, ihmisoikeuksia ja demokratiaa Kroatiassa? Vastaus (8. kesäkuuta 1998) Neuvosto seuraa tiiviisti Kroatian tapahtumia ja on huolestunut siitä, että useilla alueilla, tiedotusvälineiden vapaus mukaan luettuna, ei edelleenkään kunnioiteta demokratian periaatteita. Euroopan unioni tukee jo demokratian edistämistä ja riippumattomien tiedotusvälineiden perustamista, myös Feral Tribune -sanomalehteä. Euroopan unionin ja Kroatian välisiä suhteita sääntelevät helmikuussa 1996 hyväksytty alueellinen lähestymistapa sekä neuvoston 29. huhtikuuta 1997 tekemien päätelmien yleiset ehdot. Näihin ehtoihin sisältyy demokraattisten periaatteiden ja oikeusvaltion kunnioittaminen. Neuvosto aikoo edelleen käyttää kaikkia sopivia tilaisuuksia osoittaakseen haluavansa, että Kroatia toimii kansainvälisesti hyväksyttyjen normien mukaisesti. Maaliskuussa 1998 Lontoossa pitämänsä kokouksen aikana Euroopan unionin ministeritroikka esitti yksityiskohtaisesti ulkoasiainministeri Granicille, mitä Euroopan unioni odottaa Kroatialta, erityisesti tiedotusvälineiden osalta. Neuvosto (yleiset asiat) ilmoitti lisäksi 27. huhtikuuta 1998 antamissaan päätelmissä Euroopan unionin olevan huolestunut tiedotusvälineitä koskevasta tilanteesta Kroatiassa.