ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2245/97 komissiolle esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Tilanne Kongon Demokraattisessa Tasavallassa Lehtitietojen mukaan Kongossa on paljastunut suuria pakolaisleirejä, jotka ovat osoittautuneet ihmisten joukkotuhoamisleireiksi. Kongossa arvioidaan olevan noin 40 000 pakolaista, eikä kukaan pysty tarkoin sanomaan, kuinka moni heistä on jo kuollut tai tulee kuolemaan näillä epäinhimillisillä leireillä. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä edesauttaakseen, että katastrofaaliseen tilanteeseen johtaneet tapahtumat selvitetään ja syylliset löydetään ja toimitetaan kansainvälisen oikeuden eteen? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Kongo-Zairen liittoutuneiden demokraattisten vapautusjoukkojen (AFDL) nousu kapinaan vuoden 1996 lopussa johti Kivussa vuodesta 1994 lähtien olleiden Ruandan pakolaisten hajaantumiseen. Arvioiden mukaan 600 000 - 800 000 pakolaista palasi Ruandaan. Muut, joiden määrää on vaikea arvioida (Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun mukaan lähes 200 000), pakenivat AFDL:n joukkojen lähestyessä. Jotkut pakenivat syrjäseuduille tai Kongon demokraattisen tasavallan naapurimaihin, mutta monet hyvin todennäköisesti menehtyivät vainoissa tai nääntyivät. Koska erityisesti lukuisten kansalaisjärjestöjen välittämien tietojen mukaan on tapahtunut ihmisoikeuksien vakavia rikkomuksia ja joukkomurhia, Yhdistyneet kansakunnat ovat päättäneet lähettää tutkimusvaltuuskunnan alueelle. Euroopan unioni on vaatinut presidentti Kabilan hallitusta useiden julistusten ja Euroopan unionin troikan toteuttamien toimenpiteiden välityksellä noudattamaan täysin ihmisoikeuksia ja päästämään humanitaarista apua antavat järjestöt vapaasti kaikille alueille auttamaan pakolaisia. Komissio on osallistunut aktiivisesti näihin toimiin. Unioni on vaatinut hallitusta välittömästi antamaan Yhdistyneiden kansakuntien tutkimusvaltuuskunnalle oikeuden vapaasti tutkia syytteitä, joiden mukaan Kongon alueella on tehty joukkomurhia.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2160/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - ¨asianmukainen analysointi¨ 1. Mitä tarkoittaa ¨asianmukainen analysointi¨ (uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. ))? 2. Kuinka tätä aiotaan valvoa? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2160/97, E-2162/97, E-2164/97, E-2166/97, E-2176/97, E-2178/97, E-2180/97, E-2182/97 ja E-2186/97 (28. lokakuuta 1997) Kuten asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997. )) 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa on säädetty, asianmukaisella analyysillä on voitava tarvittaessa osoittaa, että jonkun elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan tietyt ominaisuudet ¨eroavat tavanomaisen elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan vastaavista ominaisuuksista, ottaen huomioon tällaisten ominaisuuksien luontaiset hyväksyttävissä rajoissa esiintyvät vaihtelut¨. Muistutettakoon lisäksi, että 8 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä päätetään 13 artiklassa säädetyn (komitologia) menettelyn mukaisesti. Kysymysten sanamuodon perusteella ei voi tunnistaa, mitä tarkastuksia arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa. Joka tapauksessa yleisiä elintarvikkeiden valvontaa koskevia yhteisön lainsäädännön säädöksiä sovelletaan. Asetuksen 258/97 4 ja 6 artiklan mukaisesti toteutettavia arviointeja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja erityisesti jäsenvaltioiden tehtävästä arviointeja tekevien elinten suhteen on säädetty 4 artiklan 3 kohdassa, 6 artiklan 2,3 ja 4 artiklassa sekä tiettyjen tapauksien osalta 7 ja 9 artiklassa. Huomattakoon, että 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio julkaisee suosituksia tieteellisistä näkökohdista, jotka koskevat ensiarviointien laatimista. Näiden säännösten täydennyksenä sovelletaan tarvittaessa direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 117, 8.5.1990. )) voimassa olevia säännöksiä. Analyysimetodien osalta muistutettakoon, että direktiivin 93/99/ETY ((EYVL L 290, 24.11.1993. )) 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että virallisessa elintarvikkeiden tarkastuksessa käytettävien analyysimenetelmien hyväksynnässä noudatetaan mahdollisuuksien mukaan tiettyjä elintarvikkeiden tarkastuksessa tarvittavien, yhteisön näytteenottomenettelyjen ja analyysimenetelmien käyttöön otosta annetussa direktiivissä 85/591/ETY ((EYVL L 372, 31.12.1985. )) vahvistettuja arviointiperusteita.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2628/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (22. heinäkuuta 1997) Aihe: Rooman kaupunginvaltuuston Corvialessa järjestämä ¨kehitysmissio¨ Vuonna 1995 Rooman kaupunginvaltuusto käynnisti yhteistyössä nuorten aloittamia yrityksiä palvelevan konsulttifirman ¨IG Società per l'Imprenditorialità Giovanile spa¨:n kanssa tutkimushankkeen, jonka tarkoituksena oli edistää uutta liiketoimintaa Roomaan kuuluvalla syrjäisellä Corvialen alueella. Tämän ¨kehitysmissioksi¨ kutsutun hankkeen oli luonnollisesti tarkoitus johtaa siihen, että paikallisten nuorten esittämille parhaille hankkeille olisi hankittu rahoitus IG:n avulla. Corvialessa kävi kuitenkin niin, että kun IG oli suorittanut sille kuuluneen tehtävän eli valinnut parhaat hankkeet, Rooman kaupunki ei myöntänytkään rahoitusta, vaan jätti yrittäjiksi aikoneet nuoret tyhjän päälle. ¨Kehitysmission¨ valmisteluun käytetyt rahat menivät siis täysin hukkaan. Nyt kun Rooman kaupungin hankkeen keskeytymisestä on kulunut kaksi vuotta, voiko komissio sanoa: 1. ovatko tämänkaltaiset liian kunnianhimoiset ja tehottomat hankkeet sekä talonpoikaisjärjen vastaisia että niiden viimeaikaisten eurooppalaisten päätösten vastaisia, joilla tuetaan yrityksiä ja työllisyyttä epäedullisessa asemassa olevilla suurkaupunkialueilla ja suositellaan suuressa mittakaavassa toteutettavissa olevia käytännöllisiä, innovatiivisia ja välittömiä toimia; 2. voidaanko Corvialen tapauksessa soveltaa komission äskettäisen tiedonannon mukaisia suurkaupunkien äärialueille suunnattavan valtionavun ¨erityiskehyksiä¨, vai onko mainitun tiedonannon seurauksena lopultakin mahdollista järjestää rahoitus näille yrityshankkeille, jotka valittiin Corvialessa, mutta jätettiin toteuttamatta; 3. onko sillä tietoa Euroopan muiden pääkaupunkien äärialueilla menestyksellä toteutetuista vastaavista hankkeista? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1997) Yhteisön puitteet kaupunkien ongelma-alueilla toimiville yrityksille myönnettävälle valtion tuelle, jotka komissio hyväksyi 2. lokakuuta 1996 ((EYVL C 146, 14.5.1997. )), on tarkoitettu täsmentämään kaupunkien ongelma-alueiden määrittelyssä noudatettavia sääntöjä, joiden perusteella näille alueille voidaan myöntää valtion tukea tietyillä edellytyksillä ja tiettyjen enimmäismäärien rajoissa. EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle hyväksymistä varten tätä asiaa koskevat hankkeensa. Kysymyksessä olevan Rooman Corvialen kaupunginosan suhteen komissio ei ole tähän päivään mennessä saanut Italian hallituksen ilmoitusta, joten sillä ei ole tietoa tästä hankkeesta. Niistä hankkeista, jotka ¨IG Società per l'imprenditorialità Giovanile Spa¨ -yritys on kysyjän mukaan tutkinut, komissio ei ole saanut riittäviä tietoja, jotta se voisi arvioida ovatko ne yhteensopivia kyseisen puitesäännön kanssa. Italian hallituksen vastuulla on ilmoittaa niistä komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2122/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - terveys- ja ympäristövaikutusten tarkistaminen Miten aiotaan toteuttaa terveysriskittömyyden ja ympäristövaikutusten tarkistaminen sellaisten geneettisesti muunnettujen lajikkeiden yhteiseen lajikeluetteloon siirtämisen yhteydessä, jotka eivät tarvitse lupaa uuselintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) nojalla eivätkä myöskään levittämistä koskevan direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 117, 8.5.1990, s. 15. )) nojalla? Vastaus (20. lokakuuta 1997) Kysymyksen otsikon perusteella voisi päätellä arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittavan ehkä direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 177, 8.5.1990, s. 15. )) 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia. Siinä esitetään vaarojen arviointia koskevat ehdot.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1479/97 neuvostolle esittäjä(t): Sirkka-Liisa Anttila (ELDR) (24. huhtikuuta 1997) Aihe: Suomen juurikassokerin B-tuotantokiintiö muutettava A-kiintiöksi turvataksemme riittävän jalostuskapasiteetin Suomessa Suomen juurikassokerin tuotantokiintiöt ovat yhteensä 146 776 tonnia, josta A-kiintiö on 133 433 tonnia ja B-kiintiö on 13 343 tonnia. Suomen A-kiintiö on 1,1 % ja B-kiintiö on 0,5 % EU-alueen vastaavista kiintiöistä. Suomen raakasokerin tuontikiintiö on 60 000 tonnia. Sokerin kulutus Suomessa on lähes 200 000 tonnia vuodessa. Suomi on siis selkeästi sokerin alituontantoaluetta emmekä me hyödy juurikaan EU:n sokerirahoista. Todellisuudessa Suomi tukee tuotantomaksulla ja varastomaksulla EU:n ylituotantomaiden sokerisektoreita. Suomen tuotantomaksu 1995/96 oli 27,5 mmk, josta A-kiintiön perusmaksu on 996 215,30 mk ja B-kiintiön tuotantomaksu 16 556 660,14 mk. Suomi rahoittaa EU:n sokerisektoria 27,5 mmk:lla, josta teollisuus maksaa 40 % ja viljelijät 60 % osuuden. Liian pienen sokerijuurikaskiintiömme vuoksi Suomen sokeriteollisuus on sulkemassa yhtä juurikastehdastaan Janakkalassa vuoden 1998 aikana. Maakiintiömme on liian pieni kolmelle tehtaalle. Suomen v. 1995 jäsenyysneuvotteluissa saama juurikaskiintiö oli siis jo alunperin liian pieni, mikä merkitsi korkeampia jalostuskustannuksia yksikköä kohti. Yhden tehtaan sulkeminen merkitsee 150 henkilön välitöntä työttömyyttä ja vie elinkeinon yli tuhannelta juurikkaanviljelijältä. Suomi tarvitsee EU:n sokerijuurikastuotannosta kulutustamme vastaavan osuuden. Siksi Suomen B-kiintiö 13.343 tonnia on muutettava A-kiintiöksi, jolloin tuotantomaksumme alenisi 27,5 mmk:sta 10,9 mmk:aan. Tämä parantaisi Suomen sokerisektorin kannattavuutta ja turvaisi meille oikeudenmukaisemman viljely- ja jalostuskapasiteetin. Vastaus (16. lokakuuta 1997) Neuvoston käsiteltävänä ei tällä hetkellä ole yhtään komission ehdotusta sokerikiintiöiden tasosta. Sokerialan järjestelyn osalta neuvosto haluaisi kuitenkin huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että - jäsenvaltioin sokerinkulutus ei ole ainoa tekijä määrättäessä kyseisen jäsenvaltion sokerikiintiön kokoa ja koostumusta - Suomessa sovellettava sokerikiintiö neuvoteltiin ja sovittiin Suomen unioniin liittymistä koskevien neuvottelujen yhteydessä. Neuvosto vahvisti Suomen ja muiden jäsenvaltioiden tuotantokiintiöiden tasot myöhemmin yhteisön sokerialan järjestelyn uudelleen tarkastelun yhteydessä huhtikuussa 1995. Suomelle vahvistettu B-kiintiö on 10 prosenttia A-kiintiöstä, samaa prosenttiosuutta sovelletaan viidessä muussa jäsenvaltiossa. - sokerialan järjestelyssä otetaan huomioon hankintatilanne siten, että alijäämäisillä alueilla sokerille on vahvistettu johdetut alueelliset hinnat; kyseiset hinnat ovat korkeammat kuin yhteisön yleinen hinta ja varmistavat kyseisillä alueilla sokerin tuottajille ja juurikkaanviljeiljöille paremman tuoton. Näin on asia myös Suomen kohdalla.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2340/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Mather (PPE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Sikojen korvamerkinnät Direktiivissä 92/102/ETY ((EYVL L 355, 5.12.1992, s. 32. )) säädetään, että jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön joillekin kotieläimille, esimerkiksi sioille, tunnistusjärjestelmä merkitsemällä korvat. Tämän järjestelmän julmuudesta sikoja kohtaan on esitetty valituksia. On ehdotettu, että käytännön tarkastusten lisääminen olisi toteuttamiskelpoisempi vaihtoehto. Voisiko komissio ilmoittaa, onko sillä suunnitelmia parantaa tilannetta poistamalla sikojen korvamerkintävaatimus? Voisiko komissio kertoa myös, voitaisiinko direktiivillä poistaa korvamerkinnät, jos ne korvataan vaihtoehtoisella järjestelmällä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä annetun neuvoston direktiivin 92/102/ETY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti: ¨Muut eläimet kuin naudat on merkittävä niin pian kuin mahdollista ja ainakin ennen niiden siirtämistä tilalta korvamerkillä tai tatuoinnilla, joka mahdollistaa näiden eläinten yhdistämisen tilaan, jolta ne ovat lähtöisin.... tämä merkki on mainittava kaikissa saateasiakirjoissa.¨ Tämän lisäksi edellä mainitussa artiklassa säädetään väliaikaisista merkeistä ja jäsenvaltioiden mahdollisuudesta soveltaa omaa kansallista järjestelmäänsä muiden kuin nautaeläinten siirtoihin. Tulevaisuutta varten komissio valmistelee kertomusta eläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmästä neuvoston direktiivin 92/102/ETY 10 artiklan mukaisesti. Kaikki sikojen tunnistamiseen liittyvät näkökohdat ja erityisesti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat seikat otetaan huomioon. Tämän kertomuksen havaintojen perusteella komissio tekee ehdotuksen tarkoituksenmukaisista toimenpiteistä. Kertomus ja komission mahdolliset ehdotukset esitellään parlamentille. Tämän lisäksi mahdollisuutta ottaa käyttöön elektroninen tunnistusjärjestelmä tarkastellaan uudelleen 10 artiklan mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1604/97 neuvostolle esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (UPE) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Pyhän Rafaelin sairaala Maltalla - Maltan ja EU:n väliset suhteet Maltan hallituksen pyynnöstä perustettiin italialais-maltalainen säätiö Monte Tabor, joka on vastuussa hankkeesta rakentaa Maltalle Pyhän Rafaelin sairaala Milanon Pyhän Rafaelin tiedeinstituutin (Istituto scientifico S. Raffaele) mallin mukaan. Tämä hanke kuuluu Maltan hallituksen harjoittamaan terveyspolitiikkaan ja liittyy laajempaan lääketieteelliseen hankkeeseen, jolla on tarkoitus rakentaa Välimeren altaan alueelle sairaala, joka on varustettu vakavien sairauksien, kuten sokeritaudin hoitamiseen. Maltan viranomaiset ja tiedeinstituutin johto ovat laatineet pöytäkirjan hankkeen toteuttamiseksi. Maltan hallitus on yhtäkkiä keskeyttänyt tämän lupaavan hankkeen, johon oli muun muassa saatu sosiaalirahastolta ja Italian ja Maltan välisen yhteistyöpöytäkirjan perusteella 12 miljoonan Maltan liiran suuruinen laina. Katsooko neuvosto, että tämä voi jollakin tavalla vaikuttaa kielteisesti Maltan ja EU:n jäsenvaltion, Italian, suhteisiin tai jopa Maltan ja EU:n välisiin suhteisiin? Vastaus (17. lokakuuta 1997) Hanke, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään, kuuluu Italian ja Maltan kahdenvälisiin suhteisiin. Maltan ja EU:n tulevien suhteiden osalta neuvosto, joka ottaa huomioon molempien osapuolten halun säilyttää läheiset suhteet, on pyytänyt komissiota tekemään ehdotuksia. Maltan kanssa käytävien alustavien keskustelujen päätyttyä komissio aikoo esittää ehdotuksensa neuvostolle vuoden 1997 toisella puoliskolla. Malta on saanut kolmen rahoituspöytäkirjan muodossa EY:n avustuksia ja EIP:n lainoja yhteensä noin 93,5 miljoonaa ecua. Neljäs, 45 miljoonan ecun suuruinen rahoituspöytäkirja tuli voimaan 1. tammikuuta 1996. Tämän pöytäkirjan päätavoite oli auttaa Maltaa valmistautumaan tulevaan Euroopan unionin jäsenyyteen. Maltan päätettyä jäädyttää hakemuksensa komission tämän pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi laatimaa alustavaa ohjelmaa on kuitenkin epäilemättä tarkistettava molemminpuolisten tulevia suhteita koskevien tavoitteiden täyttämiseksi.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2837/97 komissiolle esittäjä(t): Eolo Parodi (UPE) ja Giancarlo Ligabue (UPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Valtion tukien valvontamenettely Italian parlamentille tehtiin 25. helmikuuta 1997 lakiesitys nro 3270 tieliikenteen uudelleenjärjestämiseksi ja yhdistelmäliikenteen kehittämiseksi. Perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti Italian hallitus lähetti lakiesityksen pääosasto VII:ään arvioitavaksi, onko se yhteensopiva voimassa olevan yhteisön lainsäädännön ja erityisesti tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen annetun asetuksen 1107/70 ((()EYVL L 130, 15.6.1970, s. 1. )) kanssa, jota on muutettu viimeksi asetuksella 543/97 ((()EYVL L 84, 26.3.1997, s. 6. )). Pääosasto VII:n 23. toukokuuta 1997 Euroopan yhteisöjen Italian pysyvälle edustustolle lähettämässä kirjeessä pääjohtaja Coleman toi esille komission puolesta sen, että alustavan asiakirjojen tutkimisen jälkeen tarvittiin täydentävää tietoa. Komission mukaan tietoa olisi saatava tietyistä toimenpiteistä ja hallituksen perusteita olisi täsmennettävä yhteisön edun kannalta. Ottaen huomioon, että vähän yli vuoden kuluttua määrätään kiintiöiden täydestä vapauttamisesta, ja että sen vuoksi on välttämätöntä varmistaa Italian tieliikennealalle oikeudellinen kehys, jolla uudelleenjärjestäminen voidaan toteuttaa ennen kyseistä päivämäärää, komissiota pyydetään 1. selvittämään, missä vaiheessa valvontamenettely on ja milloin se aikoo esittää asiasta lopullisen kantansa, 2. selvittämään menettelyn tämänhetkisessä vaiheessa, mitä täydentävää tietoa Italian viranomaiset ovat antaneet ja voidaanko saadun tiedon perusteella arvioida, ovatko lakiesityksen määräykset yhteensopivia yhteisön asetusten ja perustamissopimuksen määräysten kanssa. Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 1997) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema lakiluonnos annettiin komissiolle tiedoksi 24. huhtikuuta 1997. Ehdotettujen toimenpiteiden monimuotoisuuden ja lakiluonnoksen yleisluonteisuuden vuoksi komissio pyysi lisätietoja voidakseen arvioida, onko tukijärjestelmä yhteisön lainsäädännön mukainen. Italian viranomaisten pyynnöstä järjestettiin kokous komission kanssa 11. heinäkuuta 1997. Kokouksessa voitiin selkiyttää sekä Italian viranomaisten ajamia tavoitteita että useita muita tukitoimiin liittyviä näkökohtia. Italian viranomaiset ilmoittivat, että komissiolle toimitetaan piakkoin lakiluonnoksen tarkistettu versio, jossa eräitä seikkoja on selkiytetty. Komissio on tietoinen tämän asian tärkeydestä maantieliikenteen vapauttamisen alalla. Se antaa lausuntonsa asiasta luonnollisesti mahdollisimman pian saatuaan pyytämänsä lisätiedot sekä tarkistetun lakiluonnoksen, jonka toimittamisesta on jo sovittu.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1607/97 komissiolle esittäjä(t): José Valverde López (PPE) (7. toukokuuta 1997) Aihe: Komission liivatteen valmistamiselle määräämien teknisten ehtojen tarkistus Komissio teki 11. kesäkuuta 1996 päätöksen liivatteen valmistamisen teknisistä ehdoista. Monitieteellisen tiedekomitean mukaan kyseisillä teknisillä vaatimuksilla ei taata varmuudella BSE-taudinaiheuttajan inaktivointia. Komitea vahvistaa, että vain saastumaton naudanliha voi taata täysin riskittömän liivatteen. Mihin kiireellisiin päätöksiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen kokonaan sellaisen liivatteen myynnin, joka ei ole täysin turvallinen kuluttajalle? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1997) Komissio hyväksyi toimenpiteet Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetun liivatteen laadun varmistamiseksi 11. kesäkuuta 1996. Näihin toimenpiteisiin kuului liivatteen valmistuksessa noudatettavat vähimmäisvaatimukset, riskiaineksena pidettyjen osien käyttämättä jättäminen ja ennakkoedellytykset, jotka on täytettävä ennen vientiä. Vähimmäisvaatimusten tieteellinen perusta vaikutti kuitenkin epätäydelliseltä. Komissio ei siis toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä Yhdistyneessä kuningaskunnassa teurastetuista nautaeläimistä peräisin olevista raaka-aineista valmistetun liivatteen viennin sallimiseksi. Kaikki Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettu elintarvikkeiden valmistukseen, rehuksi, kosmeettisiin tuotteisiin ja lääkkeisiin tarkoitettu liivate tuotetaan nykyisen muista maista peräisin olevasta raaka-aineesta. On tehty tarkastuksia liivatteen jäljitettävyyden varmistamiseksi alkuperäjäsenvaltioon. Täydentävän lainsäädännön hyväksymistä kaavaillaan. Komission vuoden 1996 loppupuolella tekemät tutkimukset osoittivat selvästi, että mitään jäsenvaltiota ei voida pitää tarttuvan spongiformisen enkefalopatian riskiltä suojassa olevana. Komissio on siis uudestaan esittänyt jäsenvaltioille pysyvän eläinlääkintäkomitean 16. heinäkuuta 1997 pitämän kokouksen johdosta, suuririskisen aineksen poistamista koskevan ehdotuksen. Koska ehdotus ei saanut säädettyä enemmistöä puolelleen, hankkeessa vahvistetut toimenpiteet annettiin 17. heinäkuuta ((KOM (97) 419 lopullinen )) ehdotuksena neuvoston päätökseksi komitean säädetyn menettelyn mukaisesti. Neuvoston tarkastelun jälkeen komissio hyväksyi eräitä muutoksia, mutta neuvosto ei hyväksynyt ehdotusta ja ilmoitti, että se ei tarkastele päätöstä uudelleen 15 päivään. Tämän seurauksena komissio hyväksyi nämä toimenpiteet komitean säädetyn menettelyn mukaisesti 30. heinäkuuta 1997 ((EYVL L 216, 8.8.1997. ))
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2182/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - herkkyyttä koskevien rajojen muuttaminen todentamisen yhteydessä Aiotaanko geneettisen muuntelun todentamisen yhteydessä muuttaa herkkyyttä koskevia rajoja aina teknisen kehityksen myötä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2160/97, E-2162/97, E-2164/97, E-2166/97, E-2176/97, E-2178/97, E-2180/97, E-2182/97 ja E-2186/97 (28. lokakuuta 1997) Kuten asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997. )) 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa on säädetty, asianmukaisella analyysillä on voitava tarvittaessa osoittaa, että jonkun elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan tietyt ominaisuudet ¨eroavat tavanomaisen elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan vastaavista ominaisuuksista, ottaen huomioon tällaisten ominaisuuksien luontaiset hyväksyttävissä rajoissa esiintyvät vaihtelut¨. Muistutettakoon lisäksi, että 8 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä päätetään 13 artiklassa säädetyn (komitologia) menettelyn mukaisesti. Kysymysten sanamuodon perusteella ei voi tunnistaa, mitä tarkastuksia arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa. Joka tapauksessa yleisiä elintarvikkeiden valvontaa koskevia yhteisön lainsäädännön säädöksiä sovelletaan. Asetuksen 258/97 4 ja 6 artiklan mukaisesti toteutettavia arviointeja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja erityisesti jäsenvaltioiden tehtävästä arviointeja tekevien elinten suhteen on säädetty 4 artiklan 3 kohdassa, 6 artiklan 2,3 ja 4 artiklassa sekä tiettyjen tapauksien osalta 7 ja 9 artiklassa. Huomattakoon, että 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio julkaisee suosituksia tieteellisistä näkökohdista, jotka koskevat ensiarviointien laatimista. Näiden säännösten täydennyksenä sovelletaan tarvittaessa direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 117, 8.5.1990. )) voimassa olevia säännöksiä. Analyysimetodien osalta muistutettakoon, että direktiivin 93/99/ETY ((EYVL L 290, 24.11.1993. )) 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että virallisessa elintarvikkeiden tarkastuksessa käytettävien analyysimenetelmien hyväksynnässä noudatetaan mahdollisuuksien mukaan tiettyjä elintarvikkeiden tarkastuksessa tarvittavien, yhteisön näytteenottomenettelyjen ja analyysimenetelmien käyttöön otosta annetussa direktiivissä 85/591/ETY ((EYVL L 372, 31.12.1985. )) vahvistettuja arviointiperusteita.