Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3141/98 esittäjä(t): Ana Miranda de Lage (PSE) ja Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Haitin tilanne Haitin tasavalta on jo useiden kuukausien ajan ollut institutionaalisessa kriisissä. Vakavaa taloudellista ja yhteiskunnallista tilannetta ovat entisestään pahentaneet pyörremyrsky Georgen jälkeensä jättämät suurtuhot. Poliittisen, institutionaalisen ja puoluejärjestelmän äärimmäinen voimattomuus saattaa viedä tasavallan jälleen kohti täyttä hallitsemattomuuden tilaa ja diktatuuria. Voiko komissio kertoa, mitä demokratisointia ja ihmisoikeuksia koskevista budjettikohdista rahoitettavia hankkeita on käynnistetty demokratian palauttamiseksi? Voiko komissio kertoa, mitä hankkeita se toteuttaa Haitin valtion ja erityisesti sen oikeusjärjestelmän uudenaikaistamiseksi, koska oikeusjärjestelmä on avainasemassa pyrittäessä takaamaan kaikkien kansalaisten tasa-arvo? Suurin osa kansasta tuntee yhä olevansa lainsäädännön ja järjestelmän ulkopuolella. Voiko komissio myös kertoa, mitä suunnitelmia se aikoo toteuttaa seuraavien kunnallisvaalien säännönmukaisuuden takaamiseksi ja äänestysinnon nostamiseksi, jotta viime aikaisille vaaleille tyypillinen vaarallinen suuntaus jättää äänestämättä ei jatkuisi? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Komission ja Haitin viranomaisten määrittelemässä yleisessä toimintamallissa keskitytään demokratisoinnin ja moitteettoman julkishallinnon osalta oikeusasioihin ja tiettyihin sosiaalialan osiin (terveys, koulutus). Kyseiseen toimintamalliin kuuluu eri rahoitusvälineiden käyttö sekä Euroopan kehitysrahaston (EKR) että talousarviomäärärahojen tasolla. Nykyisissä toimissa keskitytään demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan budjettikohdan osalta oikeusvaltioon ja heikko-osaisen väestön oikeuteen saada oikeusturvaa. Vuodesta 1992 on myönnetty yhteensä noin 6,5 miljoonaa ecua muun muassa oikeusapua ja rauhantuomareiden koulutusta koskevaan hankkeeseen (640 000 ecua) valtiosta riippumattoman järjestön RCN ("kansalaisten verkosto") kautta, vuoden 1995 presidentinvaalien järjestämiseksi annettuun tukeen sekä oikeuslaitoksen uudistusta valmistelevalle toimikunnalle (CPRDJ) annettuun tukeen (miljoona ecua). Oikeusaputoimistojen perustaminen pääkaupungin ulkopuolelle palauttaa vähitellen väestön uskon oikeuslaitokseen. Oikeusjärjestelmän (tulevaa ja tarpeellista) uudistusta tuetaan Haitin yhteiskunnan kaikkien toimijoiden laajaa kuulemista koskevalla järjestelmällä. Edellä mainittujen toimien lisäksi kahdeksannen EKR:n maaohjelmassa (NIP) myönnetään 12 prosenttia ohjelman puitteissa annettavasta tuesta eli 17,8 miljoonaa ecua ensisijaiselle alalle eli valtionhallintoon. Sen lisäksi yksilöidään kolme osa-alaa, joiden osalta tukihankkeita tarkastellaan parhaillaan (koulutus, terveys ja oikeus). Kyseisten alojen osalta toimielimiä tuetaan valtion aseman rationalisoimiseksi ja uudelleenmäärittelemiseksi sekä hajasijoituksen tukemiseksi. Koska vaalit ovat demokratisoinnin lujittamisen kannalta erittäin tärkeät, niiden tukemista voidaan harkita heti, kun konkreettisempia tietoja on saatavilla. Haitiin lähetetään valtuuskunta yksilöimään rahoitusta koskevat todelliset tarpeet ja mahdollisuudet.