ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2335/01 esittäjä(t): Gerard Collins (UEN) komissiolle. Lääketieteellisen koulutuksen neuvoston (ACMT) kokoontuminen.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0251 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2335/01 esittäjä(t): Gerard Collins (UEN) komissiolle (26. heinäkuuta 2001) Aihe: Lääketieteellisen koulutuksen neuvoston (ACMT) kokoontuminen Lääketieteellisen koulutuksen neuvosto ACMT on neuvoa-antava elin, jonka tehtävänä on varmistaa, että Euroopan unionissa lääketieteen perus- ja jatko-opetusta annetaan samoin ehdoin. Neuvosto ei ole kokoontunut kolmeen vuoteen. Miten komissio aikoo varmistaa, että ehdokasvaltioiden terveydenhuollon ammattilaiset ja heitä kouluttavat oppilaitokset täyttävät samat ehdot kun laajentumisen jälkeen työntekijät liikkuvat vapaasti eri unionivaltioissa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2001) Lääkärikoulutuksen neuvoa-antavan komitean perustamisesta annetun neuvoston päätöksen 75/364/ETY(1) mukaisesti komitea perustettiin, jotta varmistetaan vertailukelpoinen korkea koulutustaso. Tämä toteutetaan pääasiassa antamalla komissiolle neuvoja. Komissio on jo ehdottanut tämän komitean samoin kuin muiden, tiettyjen terveydenhuoltoalan ammattien tunnustamista koskevien direktiivien nojalla toimivien komiteoiden korvaamista joustavammilla menettelyillä tietojen ja ohjeiden keräämiseksi ja vaihtamiseksi. Kuten komitea totesi viimeksi pidetyssä kokouksessaan, keskeneräisten töiden loppuun saattamiseksi on sillä välin käytetty epävirallisia menettelyjä. Komissio pyytää myös edelleen terveydenhuollon johtavien virkamiesten komitealta lausuntoja kysymyksistä, jotka liittyvät lääkäreitä koskevan direktiivin ja muiden terveydenhuoltoalan erityisdirektiivien soveltamiseen. Komitean tehtävänä on tunnistaa ja tarkastella lääkäreiden sijoittautumisoikeuteen ja palvelujen tarjoamisen vapauteen liittyvien direktiivien täytäntöönpanosta mahdollisesti aiheutuvia ongelmia, kerätä kaikki asiaa koskevat tiedot siitä, miten lääketieteellinen hoito on järjestetty jäsenvaltioissa ja antaa lausuntoja komission työn ohjaamiseksi kyseisiä direktiivejä mahdollisesti muutettaessa (neuvoston päätös 75/365/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 77/455/ETY(2) ja sitä myöhemmillä päätöksillä). Osana EU:n laajentumisprosessia teknisen avun tiedonvaihtotoimiston (TAIEX) kanssa suunnitellaan parhaillaan asiantuntijoiden käyttöä koskevaa aloitetta, jonka tarkoituksena on helpottaa tiedonvaihtoa ehdokasmaiden kanssa. Komissio on myös äskettäin laatinut neuvotteluasiakirjan ammattien tunnustamisjärjestelmän tulevaisuudesta. Asiakirja on saatavilla Europa-sivustolla osoitteessa: http://www.europa.eu.int/comm/internal_market/en/qualifications/consult.htm. Osittain laajentumisen vuoksi pyydetään kannanottoja siitä, miten nykyisiä menettelyjä voitaisiin yksinkertaistaa. Komissio ottaa huomioon kaikki määräaikaan eli 28. syyskuuta 2001 mennessä saadut vastaukset. (1) EYVL L 167, 30.6.1975. (2) EYVL L 176, 15.7.1977. (3) EYVL L 167, 30.6.1975.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1672/01 esittäjä(t): Jacqueline Foster (PPE-DE) komissiolle. Kammiovärinänpoistajat lyhyillä lennoilla.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0208 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1672/01 esittäjä(t): Jacqueline Foster (PPE-DE) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Kammiovärinänpoistajat lyhyillä lennoilla Voiko komissio vahvistaa, onko EU:ssa tällä hetkellä käsiteltävänä yhtään aloitetta hengenpelastusvälineiden kuljetuksesta matkustajalentokoneissa ja erityisesti kammiovärinänpoistajien saatavuudesta lyhyillä lennoilla? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 2001) Velvollisuus kuljettaa kaupallisissa ilma-aluksissa kammiovärinänpoistajia kuuluu toimintaa koskeviin vaatimuksiin, joita voidaan asettaa lentoliikenteen harjoittajille. Komissio on ehdottanut parlamentille ja neuvostolle toimintaa koskevien vaatimusten käyttöönottoa liikennelentokoneita varten(1). Vaatimuksiin ei sisälly tällaista velvollisuutta. Kuten parlamentin jäsen tietääkin, komissio on käyttänyt esittämänsä ehdotuksen perusteena Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelimen (Joint Aviation Authorities, JAA) neuvotteluissa saatuja tuloksia. Komissio on korostanut, ettei se halua kyseenalaistaa asiantuntijoiden esittämiä turvallisuutta koskevia päätelmiä. Monet parlamentin jäsenet kannattivat tätä näkemystä keskusteltaessa ehdotuksesta. Amerikan hallintoviranomaisten säädettyä kammiovärinänpoistajien kuljettamisesta tietyissä liikennelentokoneissa myös JAA tulee käsittelelmään asiaa. Komissio ottaa huomioon näiden neuvottelujen tuloksena tehtävät päätelmät tarkastellakseen ehdotuksensa mahdollista muuttamista. (1) EYVL C 311, 31.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0927/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. EU-tukien palauttaminen väärinkäytösten yhteydessä.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0057 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0927/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: EU-tukien palauttaminen väärinkäytösten yhteydessä Tiedotusvälineissä on kerrottu, että niistä rahoista, joiden palauttamista yhteisö vaatii havaittujen väärinkäytösten perusteella, 90:ä prosenttia ei koskaan makseta takaisin. Kuinka suuri prosenttiosuus palautetaan niistä varoista, joiden takaisinmaksua komissio vaatii? Voiko komissio kertoa palautusprosentit jäsenvaltioittain? Mitä komissio aikoo tehdä, jotta palautusprosentti saataisiin nostetuksi sataan? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2001) On erotettava toisistaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR:n tukiosasto, rakennetoimet) tuettaviin välillisiin kustannuksiin liittyvät väärinkäytökset, joista aiheutuva perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperintä kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja välittömiin kustannuksiin liittyvät väärinkäytökset, joista aiheutuva perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperintä kuuluu komission toimivaltaan. Välillisiä kustannuksia koskevia tilastoja ja niiden rahoituksen seurantaa koskevia tietoja löytyy seuraavista asiakirjoista: - viimeisimmät komission vuosikertomukset yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta (1999(1) ja 2000(2)) sekä niiden liitteenä olevat taulukot, - Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ensimmäinen toimintakertomus (1. kesäkuuta 1999 31. toukokuuta 2000)(3). Jäsenvaltioiden vastuulla on panna vireille tarvittavat välillisiin kustannuksiin liittyvät oikeudelliset toimet kansallisten menettelyjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden on kuitenkin noudatettava voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä. Komissiolla ei ole tällä hetkellä tiedossaan välittömiin kustannuksiin liittyvien väärinkäytösten vuoksi takaisin perittyjen varojen prosenttiosuuksia. On huomattava, että epäiltäessä välittömiin kustannuksiin liittyvää petosta komissio ilmoittaa asiasta petostentorjuntavirastolle. Virasto tutkii asian ja aloittaa tarvittaessa rikosoikeudellisen menettelyn, johon komissio tarpeen vaatiessa osallistuu asianomistajana. Saatavien takaisinperinnässä sovelletaan hallinnon uudistamista käsittelevän valkoisen kirjan(4) toimea 96, joka koskee perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperinnän tehostamista. (1) KOM(2000) 718 lopullinen. (2) KOM(2001) 255 lopullinen. (3) http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/documents/rapport_fr.pdf. (4) SEC(2000) 2204/3.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1354/01 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Malesian ihmisoikeudet.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0091 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1354/01 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 2001) Aihe: Malesian ihmisoikeudet Onko komissio tietoinen, että Malesian poliisi pidätti 10. huhtikuuta 2001 Tian Chang Chuan, Hishamudin Raisin, Sarri Sungipin ja Abdul Malekhusin? Pidätykset tapahtuivat etupäässä sisäistä turvallisuutta koskevan lain perusteella. Onko komissio tietoinen, että nämä (ja mahdollisesti muut) pidätykset tapahtuivat juuri ennen kuin ihmisoikeusjärjestöt esittävät muistion kansalliselle ihmisoikeuskomissiolle, jonka Malesian hallitus perusti kaksi vuotta sitten? Mitä mieltä komissio on näistä tapahtumista ja mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä, että Malesian poliisi pidätti 10. huhtikuuta ja sitä seuranneina päivinä 10 uudistusmielistä aktivistia sisäistä turvallisuutta koskevan lain nojalla. Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, pidätykset tapahtuivat vain muutamaa päivää ennen joukkokokousta, jonka ihmisoikeusryhmät olivat kutsuneet koolle Malesian ihmisoikeustilannetta käsittelevän muistion luovuttamiseksi kansalliselle ihmisoikeuskomissiolle. Joukkokokous järjestettiin entisen varapääministeri Anwar Ibrahimin saamaan tuomion toisena vuosipäivänä (14. huhtikuuta); Ibrahim on Amnesty Internationalin tilastoissa luokiteltu mielipidevangiksi. Komissio on erittäin huolestunut näistä pidätyksistä, joita se pitää demokratian vastaisina ja jotka syventävät sen aiempaa huolta Malesian ihmisoikeustilanteesta yleensä. Tähän liittyen se iloitsee siitä, että Malesian kansallinen ihmisoikeuskomitea on kyseenalaistanut näiden pidätysten perusteet. Komissio on ehdottanut, että asiasta keskustellaan jäsenvaltioiden kanssa neuvostossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1630/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Valkoinen kirja uusista eurooppalaisista hallintomalleista.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0203 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1630/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Valkoinen kirja uusista eurooppalaisista hallintomalleista Voisiko komissio ilmoittaa, minkälaisen aikataulun mukaisesti kansalaisyhteiskunnan kuulemista tulevaisuudessa koskeva tiedonanto julkaistaan, kuten EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan täytäntöönpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa mainitaan? Miksi tiedonannon julkaiseminen on luvattoman paljon myöhässä? Miten komissio aikoo varmistaa, että kansalaisyhteiskuntaa kuullaan riittävästi tiedonantoa valmisteltaessa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2001) Komissio on sitoutunut ottamaan kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen näkemykset paremmin huomioon. Eurooppalaista hallintotapaa koskevalla valkoisella kirjalla komissio vahvistaa tätä sitoumustaan ja antaa sille poliittisen muodon. Tarkoituksena on lisätä valkoisessa kirjassa esitettyjen toimien vaikutusta. Valkoisen kirjan valmistelussa on hyödynnetty konsultointia, joka toteutettiin vuoden 2000 alussa komission ja kansalaisjärjestöjen yhteistyön vahvistamista koskevan keskusteluasiakirjan pohjalta, sekä komission pääsihteeristön kokemuksia kansalaisyhteiskunnan konsultoinnin nykyisistä käytännöistä. Lisäksi kaikki järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan merkittävät ryhmät ovat antaneet panoksensa valkoisen kirjan valmisteluun joko omasta aloitteestaan tai pyynnöstä. Valkoisen kirjan lisäksi laaditaan aikataulu, jossa täsmennetään, milloin sen eri täytäntöönpanovaiheet toteutetaan. Aikataulusta keskustellaan laajalti kaikkien osapuolten, myös kansalaisyhteiskunnan edustajien, kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1015/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Suunnitelma Airbusin tehtaan rakentamisesta Mühlenberger Lochin alueelle.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0183 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1015/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Suunnitelma Airbusin tehtaan rakentamisesta Mühlenberger Lochin alueelle 1. Onko komissio tietoinen, että Airbus Industrie suunnittelee rakentavansa uuden lentokonetehtaan Hampurin lähistöllä sijaitsevalle Mühlenberger Lochin alueelle? 2. Voiko komissio vahvistaa, että Mühlenberger Lochin kosteikko on lintudirektiivin mukainen erityissuojelualue, luontotyyppidirektiivin mukainen suojeltu luontotyyppi sekä Ramsarin yleissopimuksessa tarkoitettu kansainvälisesti merkittävä kosteikko? 3. Jos komissio tämän vahvistaa, katsooko komissio, että tällaisen tehtaan rakentaminen on unionin lainsäädännön vastaista? Jos ei ole, niin miksi ei? 4. Miten komissio voi vakuuttaa, että Mühlenberger Lochia ja sen kaltaisia luontotyyppejä tullaan suojelemaan tulevaisuudessa unionin omien direktiivien mukaisesti? 5. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo nyt toteuttaa, jotta kyseisten direktiivien noudattaminen varmistetaan? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (1. kesäkuuta 2001) Komissio on jo käsitellyt yksityiskohtaisesti Airbusin tehtaan rakentamista Natura 2000 -verkkoon kuuluvalle Mühlenberger Lochin alueelle vastauksessaan Anders Wijkmanin kirjalliseen kysymykseen P-0839/01(1). Lisäksi asiasta keskusteltiin 21. maaliskuuta 2001 pidetyssä Euroopan parlamentin ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan kokouksessa. Parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan mainittuun komission vastaukseen ja valiokunnan mainittuun kokouspöytäkirjaan kysymysten 1, 3, 4 ja 5 osalta. Mitä tulee kysymykseen 2, komissio vahvistaa, että mainittu alue kuuluu Ramsarin yleissopimuksen soveltamisalaan (kaksi ankkalajia, jotka eivät ole uhanalaisia Euroopassa, täyttää Ramsarin yleissopimuksen vaatimukset) ja että se on myös luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(2) ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(3) mukainen Natura 2000 -alue. (1) EYVL C 261 E, 18.9.2001. (2) EYVL L 103, 25.4.1979. (3) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0553/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Jokaista pääosastoa koskeva tarkastuslausuma.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0553/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (20. helmikuuta 2001) Aihe: Jokaista pääosastoa koskeva tarkastuslausuma Komission jäsen Fischler totesi 7. helmikuuta 2001 pidetyssä talousarvion valvontakokouksessa, että maatalouden pääosaston rahoitustransaktioiden tarkka virheprosentti vuonna 1999 oli 3,06. Euroopan unionin toimielinten väliseen yhteistyöhön ja avoimuuteen vedoten voiko komission puheenjohtaja antaa kunkin pääosaston rahoitustransaktioita koskevat virheprosentit sekä keskimääräisen virheprosentin vuodelta 1999? Jos se ei voi antaa näitä lukuja, niin miksi ei? Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 ja E-0570/01 (11. huhtikuuta 2001) Komissio muistuttaa arvoisalle kysyjälle, että tilintarkastustuomioistuin ei ilmoita yleistä talousarviota koskevassa tarkastuslausumassaan virheprosentteja, koska sen mielestä olisi liiallista yksinkertaistamista punnita komission taloushallinnon menestyksellisyyttä tämän yhden luvun perusteella. Tilintarkastustuomioistuin päättikin kolme vuotta sitten, ettei se julkista enää yleisiä virheprosentteja, vaan kehittää tarkastuslausumaan liittyviä menetelmiä antaakseen vastuuvapauden myöntäjälle yksityiskohtaista havainnollista tietoa. Tilintarkastustuomioistuin on lisäksi tehnyt useaan otteeseen selväksi, että yleistä virheprosenttia alemman tason luvun ilmoittaminen esimerkiksi jollekin toiminta-alalle tai pääosastolle veisi täysin harhaan. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa vain rajoitetun määrän tapahtumia, joten se ei voi vahvistaa pitävästi tällaista alemman tason virheprosenttia. Komissio ei näin ollen voi toimittaa pyydettyjä tietoja arvoisalle kysyjälle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1533/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Komission ydinvoimakanta.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1533/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Komission ydinvoimakanta Onko komissio ydinvoiman osalta yhtä myönteinen kuin komissaari Loyola de Palacio? Pitääkö komissio valitettavana sitä, että Ruotsi, Hollanti, Belgia ja Saksa ovat päättäneet luopua ydinvoimasta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2001) Ydinvoimalla on merkittävä osuus (noin 35 prosenttia) yhteisön sähkön tuotannosta, mikä vähentää yhteisön riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista ja yhteisön kasvihuonekaasujen päästömääriä. Toisaalta sen yleistä hyväksyttävyyttä rajoittaa kansalaisten huoli ydinjätteen käsittelystä ja turvallisuudesta. Näitä näkökohtia käsitellään komission vihreässä kirjassa Energiahuoltostrategia Euroopalle(1). Vihreän kirjan tarkoituksena on antaa avoimuusperiaatteen mukaisesti päätöstentekijöille ja kansalaisille tarvittavat tiedot tämänhetkisistä toimitusvarmuuteen liittyvistä näkökohdista ja käynnistää keskustelu tarvittavan strategian laatimiseksi seuraaviksi 30-40 vuodeksi. Vihreä kirja on komission antama ja siten komission kollegiona hyväksymä kannanotto tähän asiaan. Komissio on tarkastellut myös eräiden jäsenvaltioiden tekemiä ydinvoimalahankkeiden lykkäyspäätöksiä. Jäsenvaltioilla on täysivaltainen oikeus päättää, perustavatko ne sähköntuotantonsa ydinenergiaan vai haluavatko ne asteittain luopua sen käytöstä. Komissio kunnioittaa tätä oikeutta, mutta on samalla sitä mieltä, että toimitusvarmuuteen ja ympäristönsuojeluun liittyvien näkökohtien vuoksi nykyistä ydinenergiatilannetta ja tämän energiamuodon potentiaalia tulevaisuudessa on välttämätöntä tarkastella avoimesti ja objektiivisten tosiseikkojen pohjalta. Vihreässä kirjassa osoitetaan, että ilman ydinenergiaa ilmastomuutosten hallitseminen saattaa olla pitkällä aikavälillä entistä vaikeampaa. Tällä välin on välttämätöntä kehittää ja ottaa käyttöön kestävä lähestymistapa ydinjätteen hävitykseen ja taata riittävä tutkimustyö tällä alalla. (1) KOM(2000) 769 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1889/01

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(27. kesäkuuta 2001)

Aihe: Uusien maiden liittyminen Euroopan unioniin

Turkin uutistoimiston julkaiseman, kaikille Euroopan parlamentin jäsenille jokin aika sitten jaetun näyttävän julkaisun Facts about Turkey mukaan Turkin maaperästä 97 prosenttia sijaitsee Aasian puolella ja 3 prosenttia Euroopan puolella (Itä-Traakian alue). Vastaava esimerkki on Venäjä, vaikkakin sen Euroopan mantereen puoleinen alue on huomattavasti suurempi kuin 3 prosenttia maan pinta-alasta ja ulottuu Uralille saakka. Turkki on vuoden 1999 joulukuusta lähtien ollut Euroopan unionin ehdokasvaltio, vaikka vain hyvin pieni osa Turkin maa-alueesta kuuluu Eurooppaan. Venäjä, jolla on valtavat markkinat ja loppumattomat luonnonvarat, ei ole vielä hankkinut tällaista asemaa, koska se ei ole jättänyt tarvittavaa jäsenyyshakemusta.

Pyydän Euroopan komissiota ilmoittamaan minulle, merkitsisikö Venäjän mahdollinen hakemus jäseneksi liittymiseksi kaukaisessa tulevaisuudessa EU:n maantieteellisten rajojen ulottumista Kaukoidän rannikolle asti ja rajanaapuruutta esimerkiksi Kiinan ja Japanin kanssa? Voitaisiinko tutkia (Kööpenhaminan ehtojen täyttymisen jälkeen) koemielessä esimerkiksi eurooppalaisen Venäjän ja Itä-Traakian (eurooppalaisen Turkin) liittymistä EU:hun, koska nämä alueet kuuluvat kiistämättä Eurooppaan ja niiden talous on kehittyneempi kuin kyseisten maiden muissa osissa?

Miten hyödyllisenä komissio pitää tutkimuksen laatimista tällaisesta kehityksestä, joka voisi johtaa näihin maihin sisältyvien alueiden sisällyttämiseen eurooppalaisiin rakenteisiin ja jolla vältettäisiin epämiellyttävä tilanne, jossa EU joutuisi kantamaan kehittymättömien ja eristyneiden alueiden taloudellisen lähentymisen tuoman taakan, etenkin kun nämä alueet eivät kuulu Euroopan maantieteelliseen alueeseen?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(31. heinäkuuta 2001)

Turkin asema eurooppalaisena valtiona, josta voi tulla Euroopan yhteisön jäsen, on vahvistettu yhteisön ja Turkin assosiaatiosopimuksessa (28 artikla), joka allekirjoitettiin 12. syyskuuta 1963 ja tuli voimaan kaikkien sopimuspuolten ratifioitua sen valtiosääntönsä edellyttämien menettelyjen mukaisesti 1. joulukuuta 1964.

Venäjän federaatio ei ole ilmaissut haluavansa hakea unionin jäsenyyttä. Unionin ja Venäjän suhteet perustuvat niiden kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen, joka tuli voimaan 1. joulukuuta 1997. Yksi sen tavoitteista on luoda asianmukainen kehys asteittaiselle yhdentymiselle Venäjän ja entistä laajemman eurooppalaisen yhteistyöalueen välillä.

Perustamissopimusten mukaan unionin jäseneksi eivät voi liittyä alueet, jotka ovat osa yhteisöön kuulumattomia täysivaltaisia valtioita. Tämän vuoksi komissio ei aio tarkastellakaan tällaista mahdollisuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1956/01

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(26. kesäkuuta 2001)

Aihe: Yhteisön kansalaisten omaisuuden valtiollistaminen Etiopiassa

Komission jäsen Nielsonin 14. kesäkuuta 2001 antamassa vastauksessa kirjalliseen kysymykseeni E-0879/01(1) todetaan, että keskusteluissa Etiopian hallituksen kanssa komissio on ottanut esiin moneen otteeseen tarpeen luoda suotuisat olosuhteet yksityisen sektorin sekä kansallisten ja ulkomaisten välittömien investointien kehittämiselle. Yhteisön kansalaisten omaisuuden valtiollistamisesta Etiopiassa mainitaan, että Etiopia voi vain neuvoa vahinkoa kärsineitä kansalaisia ottamaan yhteyden kansalliseen diplomaattiseen edustustoonsa Etiopiassa, joka ottaa hoitaakseen nämä vaatimukset.

Euroopan unioni tyytyy siis vain hymistelemään ja antamaan suosituksia sellaisille maille kuten Etiopialle, joka yhdessä yössä valtiollisti esimerkiksi Kreikan, Alankomaiden, Ranskan ja Italian kansalaisten omaisuudet, ja vastaavasti lisää yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) myönnettävien yhteisön varojen määrää. Kuten komission jäsen Nielson toteaa, näiden määrärahojen A-osa on yli 384 miljoonaa euroa ja B-osa 154 miljoonaa euroa.

Miten komissio suhtautuu mahdollisuuteen sitoa suoraan yhteen yhteisön tuen myöntäminen Etiopian kaltaiselle maalle, joka kieltäytyy poistamasta Mengistun kommunistisen hallinnon toteuttamia haitallisia uudistuksia, maan hallitukselle esitettyyn vaatimukseen kunnioittaa omistamisen perusihmisoikeutta ja hylätä tulokseton ja umpikujaan johtava suositustaktiikka? Miten voidaan estää, että kansalaisten mielestä EU syyllistyy varkauden avustamiseen, koska se rahoittaa varastetun omaisuuden hallussapitäjiä, jotka myyvät tätä omaisuutta uhrien silmien alla? Eikö EU toimi täysin epäeettisesti, koska ryöstettyjen kansalaisten avustamisen asemesta se palkitsee ja tukee taloudellisesti ryöstäjiä? (Termejä ryöstäjä ja varastetun omaisuuden hallussapitäjä on tässä käytetty yksinomaan niiden oikeudellisessa merkityksessä.)

(1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 141.

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(20. heinäkuuta 2001)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen hyvin tietää, komission yhteistyö Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT-) maiden kanssa perustuu kaikkien jäsenvaltioiden ratifioimassa Lomén yleissopimuksessa määriteltyihin sääntöihin ja ehtoihin. Kyseinen yleissopimus ei sisällä määräyksiä, jotka liittyisivät Euroopan kansalaisten omistusoikeuksiin, kuten ei myöskään vuosi sitten allekirjoitettu Cotonoun sopimus, jonka ratifiointimenettely on vielä kesken.

Komissio on täysin samaa mieltä yksityisen omistusoikeuden periaatteesta ja tukee täysipainoisesti tämän periaatteen soveltamista Euroopan kansalaisiin kaikkialla maailmassa, mutta se ei voi oikeutetusti käyttää kehitysapua painostaakseen kumppanimaan hallitusta toimimaan tietyllä tavalla tässä asiassa. Kuten komissio selitti jo vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0879/01(1), komissio joutuu rajoittumaan siihen, että se tuo esiin näkemyksensä mahdollisimman painokkaasti.

(1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 141.