FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/797

(2004/C 78 E/0847)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3266/03

esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle

(4. marraskuuta 2003)

Aihe: Geenimuunneltu viljely vaikuttaa luontoon

Financial Timesin sivuilla ja BBC:n uutisten verkkosivulla julkaistiin viikolla 42 tietoja merkittävistä tuloksista, joita saatiin tutkittaessa geenimuunnellun viljelyn vaikutuksia ympäröivään luontoon. Tutkimus perustuu Englannissa tehtyihin kokeisiin, joiden mukaan GMO-viljely vahingoittaa luontoa monissa tapauksissa enemmän kuin tavanomaisten kasvilajien viljely. Tutkimus osoittaa esimerkiksi sen, että GMO-viljelymaita ympäröivässä luonnossa on tavanomaisiin viljelymaihin verrattuna vähemmän lintuja, perhosia ja mehiläisiä.

Edellä mainitun vuoksi pyydän komissiota selvittämään, miten mainitut pelottavat tulokset vaikuttavat EU:n politiikkaan erityisesti GMO-tuotteiden sallimisen osalta. Aikooko komissio mainittujen tulosten perusteella käynnistää uusia tutkimuksia GMO-tuotannosta ja sen kielteisistä vaikutuksista ympäristön luontoon? Katsooko komissio, että GMO-viljelyn ja tavanomaisen viljelyn rinnakkaiseloa koskevia sääntöjä on muutettava mainittujen tulosten vuoksi? Lopuksi pyydän komissiota ilmoittamaan, missä määrin GMO-tuottajat asetetaan taloudelliseen vastuuseen kielteisistä vaikutuksista, joita he aiheuttavat ympäristön luonnolle.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2004)

Yhdistyneessä kuningaskunnassa viimeisten kolmen vuoden aikana tehtyjä laaja-alaisia viljelykasvikokeiluja koskevat kahdeksan raporttia (Farm Scale Evaluations, FSE) julkaistiin 16. lokakuuta 2003. Kokeiluissa tutkittiin kolmen muuntogeenisen, torjunta-aineita sietävän viljelykasvin (maissi, kevätkylvöinen rapsi ja punajuuri) viljelyn vaikutuksia viljelysmaan keskeisen eliöstön runsauteen ja monimuotoiseen verrattuna tavanomaisiin lajikkeisiin, jotka eivät siedä torjunta-aineita. Kokeiluja on tehty kolmen vuoden ajan useilla pelloilla, joista puoleen on kylvetty tavanomaisia siemeniä ja puoleen saman viljelykasvin muuntogeenisiä siemeniä. Maanviljelijät ovat hoitaneet peltojen kumpiakin puoliskoja noudattaen kaupallisia maatalous-käytäntöjä.

FSE-raporttien tärkein tulos on se, että torjunta-aineita sietävien lajikkeiden käytön vaikutuksissa peltojen biologiseen monimuotoisuuteen oli viljelykasvien välisiä eroja. Torjunta-aineita sietävä maissi vaikutti pellon biologiseen monimuotoisuuteen tavanomaista maissia myönteisemmin, kun taas torjunta-aineita sietävä rapsi ja torjunta-aineita sietävä punajuuri vaikuttivat siihen tavanomaisia lajikkeita kielteisemmin.

Yhdistyneen kuningaskunnan kokeilut luokiteltiin kokeelliseen käsittelyyn liittyväksi levittämiseksi. Tällaisen levittämisen sääntely perustuu nykyisin direktiivin 2001/18/ΕΥ (1) B osaan (aiemmin direktiivin 90/220/ETY (2) Β osaan; kyseinen direktiivi korvataan 17. lokakuuta 2002 alkaen direktiivillä 2001/18/EY). Levittämistä koskevat luvat myönnetään hajautetun menettelyn perusteella. Menettelyn mukaisesti jäsenvaltion, jossa levittäminen on tarkoitus suorittaa, on arvioitava ympäristövaarat ennen levittämisen hyväksymistä. Tällä jäsenvaltiolla on yksinomainen vastuu kyseisestä levittämisestä, asianmukaiset hallinnointi-, tarkastus- ja valvontatoimenpiteet mukaan luettuina. Muuntogeenisten organismien kokeellisen levittämisen tulokset on sisällytettävä kyseisten muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista koskeviin ilmoituksiin.

Ottaen edellä mainitut seikat huomioon onkin syytä tarkastella ACRE:n (muuntogeenisten organismien levittämistä tarkastelevan Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen lakisääteisen neuvoa-antavan elimen) lausuntoa nykyisten, suunnitteilla olevien ja tulevien muuntogeenisten viljelykasvien levittämisen tulosten vaikutuksista.

On myös muistettava, että FSE-raporteissa esitetyt tulokset koskevat ainoastaan kolmea tutkittua lajiketta ja käytettäessä tiettyjä torjunta-aineita. Tulosten mahdollinen soveltaminen muuntogeenisten viljelykasvien muihin tyyppeihin edellyttäisi lisätutkimuksia.

Kuten raporteissa todetaan, biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvien haittavaikutusten ei voida osoittaa johtuvan nykyaikaisen bioteknologian keinoin muunnetun viljelykasvin viljelystä. Tavanomaisilla siemenillä kylvettyyn pellon puoliskoon ja muuntogeenisillä siemenillä kylvettyyn pellon puoliskoon kohdistuvien vaikutusten ero voidaan selittää torjunta-aineita sietäviin ja tavanomaisiin viljelykasveihin käytettyjä torjunta-aineita koskevilla muutoksilla.

Jokainen muuntogeeninen organismi on arvioitava tapauskohtaisesti ennen sen levittämistä ympäristöön tutkimustarkoituksessa tai kaupallisessa tarkoituksessa. Toisin sanoen jokainen muuntogeeninen organismi arvioidaan tietyllä tavalla riippuen siitä, mistä viljelykasvista on kyse (maissi, rapsi tms.), ja sen biologisista ominaisuuksista (itsepölytteinen/ristipölytteinen viljelykasvi, hyönteispölytteinen/tuulipölytteinen viljelykasvi, yksivuotinen/kaksivuotinen viljelykasvi jne.), kasviin lisätystä uudesta muuntogeenisestä piirteestä (torjunta-aineiden sieto, hyönteisten sieto jne.) sekä reseptoriympäristöstä.

Jos muuntogeenisen organismin ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheuttamista riskeistä saadaan uutta tieteellistä tietoa luvan antamisen jälkeen, ilmoittajan on välittömästi ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin ihmisten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi ja ilmoitettava siitä toimivaltaiselle viranomaiselle direktiivin 2001/18/EY 20 artiklan mukaisesti.

FSE-raporteissa ei anneta tuotantotapojen rinnakkaiselon kannalta merkityksellistä tietoa. Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden ministeriö on kuitenkin julkaissut lisäksi kolme tutkimusta (3), joiden aiheena on geenivirta muuntogeenisistä viljelykasveista muihin kuin muuntogeenisiin viljelykasveihin. Tutkimukset perustuivat mallinnukseen ja kenttäkokeisiin. Näiden tutkimusten tulokset ovat tärkeitä tilakohtaisten toimenpiteiden tehokkuuden arvioimiseksi, jotta muuntogeenisten organismien sekoittumista muihin viljelykasveihin voidaan rajoittaa. Tältä osin tutkimukset voisivat herättää kiinnostusta keskusteltaessa tuotantotapojen rinnakkaiselosta.

Ohjeista kansallisten strategioiden ja parhaiden käytänteiden laatimiseksi muuntogeenisten viljelykasvien sekä tavanomaisen ja luonnonmukaisen maataloustuotannon rinnakkaiseloon 23. heinäkuuta 2003 annetussa komission suosituksessa (4) tarkastellaan vastuuta tilakohtaisista toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen geenivirran rajoittamiseksi. Yleisenä periaatteena on uudentyyppisen viljelykasvin tuotannon tietyllä alueella aloittavien maanviljelijöiden velvollisuus toteuttaa nämä toimenpiteet tuotannon aloitusvaiheessa. Muuntogeenisten organismien muihin viljelykasveihin sekoittumisesta johtuvan taloudellisen vahingon tapauksessa sovellettavan vastuun osalta komissio kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan vahinkovastuulainsäädäntöään ja selvittämään, tarjoavatko kansalliset lait tässä suhteessa riittävät ja yhtäläiset mahdollisuudet.

(1) Neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta (EYVL L 106, 17.4.2001).

(2) Neuvoston direktiivi 90/220/ETY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 1990 (EYVL L 117, 8.5.1990).

(3) Ministeriön lehdistötiedote: (http://www.defra.gov.uk/news/2003/031013b.htm).

(4) EUVL L 189, 29.7.2003.