KIRJALLINEN KYSYMYS E-3083/00

esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle

(2. lokakuuta 2000)

Aihe: Phare-ohjelma

Phare-ohjelma otettiin käyttöön Keski- ja Itä-Euroopan maiden lähentämiseksi unioniin. Neuvottelut näiden maiden liittymisestä ovat loppuvaiheessa. Siksi on aika tehdä yhteenveto Phare-ohjelmaan kuuluvan tuen vaikutuksista.

Itälaajentumista koskevan teollisuusvaliokunnan mietinnön (PE 286 105) kohdassa 3. todetaan, että osittain nykyisen ohjauksensa ja tavoitteidensa vuoksi Phare-ohjelma ei kuitenkaan vielä ole ollut mitenkään loistava menestys. Siinä pyydetään samoin, että komissio antaisi Euroopan parlamentille erillisen kertomuksen edistymisestä.

Miten komissio arvioi Phare-ohjelman menestystä?

Onko komissio teollisuusvaliokunnan kanssa samaa mieltä siitä, että Phare-ohjelma ei toistaiseksi ole ollut mitenkään loistava menestys?

Jos komissio on samaa mieltä kuin teollisuusvaliokunta, mitkä ovat syynä Phare-ohjelman huonoihin tuloksiin ja mitä muutoksia on suunnitteilla Pharen tavoitteiden saavuttamiseksi?

Günter Verheugenin komission puolesta antaman vastaus

(7. joulukuuta 2000)

Äskettäin julkaistussa jäsenyysvalmistelujen lujittamista käsittelevässä Phare 2000 -katsauksessa (Phare 2000 Review Strengthening Preparations for membership)(1) komissio myöntää, että Pharen saavutuksia voidaan vielä parantaa tietyillä aloilla, mutta että sen vuonna 1997 käyttöön otetut ja vuonna 1999 tarkistetut perussuuntaviivat vastaavat edelleen ehdokasmaiden päätarpeisiin. Kyseisiin suuntaviivoihin perustuvia myönteisiä tuloksia ovat seuraavat: Phare-ohjelmasuunnittelu on suunnattu täysin uudelleen vastaamaan liittymiskumppanuuden ensisijaisia tavoitteita ja vuotuisia määräaikaiskertomuksia; hallinnollisten valmiuksien lujittaminen on nyt ensijaisin tavoite, ja 200 jäsenvaltioiden virkamiestä neuvovat kollegojaan ehdokasmaissa ensisijaisissa yhteisön säännöstöä koskevissa asioissa; Pharen uudet hallintorakenteet on otettu käyttöön kaikissa kymmenessä ehdokasmaassa ja ne perustuvat kansallisiin varoihin, varainhoidosta ja sopimuksista vastaaviin keskusyksiköihin ja täytäntöönpanosta vastaaviin toimistoihin; yhteiset seurantakomiteat aloittavat toimintansa; komission lähetystöille on hajautettu sisäisesti enemmän vastuuta. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen keskittyvät Phare-ohjelmat rahoitetaan vuonna 2000 kansallisten kehittämissuunnitelmaluonnosten perusteella. Phare-ohjelmaan liittyvien sopimusten tekemisaste kohentuu jatkuvasti. Vuoden 1997 viisi tuloksiltaan heikointa maata kehittyivät huomattavasti vuonna 1998. Rahoituspöytäkirjan ja sopimuksen tekemisen välillä keskimääräisesti kuluva aika lyhenee jatkuvasti. Keskimääräinen sopimuksen arvo moninkertaistuu maasta riippuen kaksin-nelinkertaiseksi. Phare-uudistusten tarkoituksena oli vaikutuksen lisääminen. Niiden seurauksena komission arvioinnissa vähintään tyydyttäviksi luokiteltujen Phare-ohjelmien määrä on kasvanut 39 prosentista vuonna 1999 56 prosenttiin vuonna 2000.

Edellä esitetystä edistyksestä huolimatta komissio yhtyy komitean näkemykseen siitä, että Pharessa on vielä huomattavan paljon kehittämistä (katso yksityiskohtaisemmin tiedonannon jakso 2 ja liite 1).

Kuten tilintarkastustuomioistuimen monista kertomuksista ilmenee, aiempia ongelmia ovat olleet seuraavat: ehdokasmaiden hyväksi toteutettujen toimien katkeaminen, mikä johtui siitä, että samanaikaisesti otettiin käyttöön liian monta muutosta, joista kaikkia ei ollut tarpeeksi valmisteltu etukäteen; parannusten jatkuva tarve hankesuunnittelussa; tietyt kummitoimintaa koskevat ongelmat sekä tehokkaan Phare-hallintotietojärjestelmän puuttuminen.

Tiedonannossa käsitellään kaikkia kyseisiä ongelmia. Tiedonannossa yksilöidään kaksi muuta suurta Pharea koskevaa haastetta, joihin on vastattava vuosina 20002006 Pharen tavoitteiden täysimääräisemmäksi saavuttamiseksi ja aiempien uudistusten toteuttamiseksi. Aiempien uudistusten vakauttamiseksi ja niistä saatavan täysimääräisen hyödyn varmistamiseksi tarvittaisiin suhteellisen vakaa ajanjakso. Lisäksi joitakin vuonna 1997 toteutettuja uudistuksia on kehitettävä edelleen tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin antamaan rakentavaan kritiikkiin vastaamiseksi. Vaikutuksen ja vastaanottokyvyn lisäämiseksi ehdokasmaissa toteutettavien ponnistusten merkitystä on painotettava enemmän.

Pharen tavoitteena rakennerahastojen alalla on rakennerahastojen täytäntöönpanon valmistelu ehdokasmaissa tarvittavien hallinnollisten ja finanssipoliittisten rakenteiden luomisella ja sen mahdollistaminen, että kyseiset maat voivat hyötyä tavoitteen 1 mukaisista ensimmäisen sukupolven integroiduista aluekehitysohjelmista, joilla edistetään niiden taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

Phare-ohjelmassa on alettu suunnitella uusia maa-arvioita.

(1) C-2000-3103-2.