ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0171/02 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (UEN) komissiolle. Turvallisuus lentokentillä.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0162 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0171/02 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (UEN) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Turvallisuus lentokentillä Voisiko komissio ilmoittaa, onko Italian kansallisen siviili-ilmailuviraston (Ente nazionale dell'aviazione civile, ENAC) hallintoneuvosto noudattanut lentokenttien turvallisuutta koskevia yhteisön normeja? Linaten kentällä 8. lokakuuta 2001 sattuneen onnettomuuden johdosta ministerineuvostolle esitettiin vuoden 2002 alussa ehdotus, joka koskee lentoliikenteen turvallisuudesta vastaavien laitosten, ENAC:n ja ENAV:n (Ente nazionale assistenza al volo), uudelleenorganisointia. Ehdotuksessa keskitetään ja vahvistetaan ENAC:n nimittämän lentokentän johtajan asemaa, joka ei nykyisellään ole kovin merkittävä. ENAC:n hallintoneuvosto vääristeli edellä mainittua periaatetta yhdistäessään 21. joulukuuta 2001 useampia lentokenttiä saman johtajan alaisuuteen. Erityisen huolestuttava on Napolin lentokentän tekemä ratkaisu, johon sisältyy nykyisen, jo 30 vuotta alalla työskennelleen johtajan siirtäminen muihin tehtäviin ja korvaaminen ENAC:n toimiston johtajalla, joka on vastuussa lentokoneiden teknisistä tarkastuksista. Näin siis yhdistettiin laitokset, joiden johtajien toimenkuvat ovat aiemmin olleet täysin erilaiset, sillä Italiassa lentokoneiden tarkastuksista vastaavien laitosten johtajat ovat aina olleet lentokoneinsinöörejä, kun taas lentokenttien johtajilla on yleensä oikeustieteellinen koulutus. Jotkut Italian edustajainhuoneen jäsenet esittivät heti joukon kysymyksiä, joissa he pyysivät selitystä ENAC:n hallintoneuvoston päätöksille varsinkin alan uudistamissuunnitelmaa koskevissa asioissa. Voisiko komissio edellä esitettyjen seikkojen valossa ilmoittaa, onko se tietoinen kyseisestä aloitteesta, joka aiheuttaa poliitikkojen keskuudessa hämmennystä ja kansalaisten keskuudessa huolestuneisuutta lentoturvallisuudesta, joka on tärkeä kysymys ja johon Euroopan parlamentti kiinnittää runsaasti huomiota? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta edellä mainittujen laitosten yhdistäminen ei vaikeuta tai vaaranna Italian lentoliikennettä, sillä kyseinen ala on jo muutenkin hankalassa tilanteessa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 2002) Komission käsityksen mukaan Italian ministerineuvostolle annetun Commissione Riggio -raporttina tunnetun ehdotuksen käsittelyä ei ole vielä aloitettu eikä ajankohtaa asetettu mahdolliselle käsittelylle. Komissio on kehittämässä sääntelyjärjestelmää siviili-ilmailun turvallisuuden lujittamiseksi. Tämä tapahtuisi ensisijaisesti perustamalla Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA). Lentoasemien turvallisuus ei tämänhetkisten suunnitelmien mukaan kuulu EASA:n velvollisuuksiin, mutta komissio aikoo puuttua tähän kysymykseen myöhemmin mahdollisesti laajentamalla EASA:n toiminta-alaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0513/02 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Direktiivin 1999/22/EY noudattamatta jättäminen Valencian eläintarhassa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0513/02 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (28. helmikuuta 2002) Aihe: Direktiivin 1999/22/EY noudattamatta jättäminen Valencian eläintarhassa Olen saanut viime aikoina useita kansalaisten valituksia Valencian eläintarhan eläinten oloista. Olen tarkastanut henkilökohtaisesti tilanteen ja vaikka eläintarhan viralliset luvat ovat kunnossa, on helppo huomata, että siellä ei noudateta luonnonvaraisten eläinten pitämisestä eläintarhassa annetun direktiivin 1992/22 EY(1) 3 artiklan kolmannen luetelmakohdan vaatimuksia, joiden mukaan: eläintarhojen on pidettävä eläimensä oloissa, jotka pyrkivät täyttämään kunkin lajin biologiset ja suojeluun liittyvät vaatimukset, muun muassa tarjoamalla lajikohtaisesti varustettuja aitauksia; sekä tarjottava eläimille korkeatasoinen hoito huolellisesti laaditun ohjelman pohjalta, johon kuuluu eläinlääkinnällinen ennaltaehkäisevä ja sairauksien hoito sekä ruokinta. Onko komissio jo saanut vahvistuksen siitä, että Espanja on saattanut direktiivin 1999/22/EY osaksi kansallista lainsäädäntöään? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen direktiivin noudattamisen Valencian eläintarhassa ja siellä pidettävien eläinten suojelun ja hyvinvoinnin? (1) EYVL L 94, 9.4.1999, s. 24. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. huhtikuuta 2002) Komissiolle ei ole vielä ilmoitettu, mitä toimia Espanjan viranomaiset ovat toteuttaneet siirtääkseen kansalliseen lainsäädäntöönsä luonnonvaraisten eläinten pitämisestä eläintarhassa 29. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/22/EY. Kuitenkin lienee syytä mainita, että direktiivin 9 artiklassa säädetty määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on huhtikuu 2002. Joka tapauksessa komissio valvoo, että yhteisön oikeutta noudatetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0640/02 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ja brittiläistä naudanlihaa koskeva tuontikielto.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0221 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0640/02 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle (4. maaliskuuta 2002) Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ja brittiläistä naudanlihaa koskeva tuontikielto On kulunut kaksi kuukautta siitä, kun Euroopan yhteisöjen tuomioistuin määräsi, että Ranskan brittiläisellä naudanlihalle asettama tuontikielto on laiton. Ranska ei ole poistanut kieltoa EYT:n määräyksestä huolimatta. Mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä määräyksen täytäntöönpanemiseksi ja milloin? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 2002) Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen. Komissio on jo pyytänyt Ranskaa ilmoittamaan, mihin toimiin se aikoo ryhtyä yhteisöjen tuomioistuimen 13. joulukuuta 2001 kyseisessä asiassa (komissio v. Ranskan tasavalta C-1/00) antaman tuomion täytäntöönpanemiseksi. Koska komissio ei ole saanut pyyntöönsä tyydyttävää vastausta, se on päättänyt käynnistää EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisen menettelyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0321/02

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(12. helmikuuta 2002)

Aihe: Eurooppa-neuvoston Barcelonan kokouksen valmistelut

Vuonna 2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita ja tarvittaessa yhteisöä varmistamaan, että tulevien matkaviestinjärjestelmien radiotaajuusvaatimukset täytetään ajoissa ja tehokkaasti. Täysin yhdentyneet ja vapautetut televiestintämarkkinat olisi toteutettava vuoden 2001 loppuun mennessä. Katsooko komissio, että tämä tavoite saavutettiin?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2002)

Lissabonin Eurooppa-neuvosto (23.24. maaliskuuta 2000) pyysi neuvostoa ja Euroopan parlamenttia saattamaan päätökseen mahdollisimman aikaisin vuonna 2001 komission lakiehdotukset, jotka perustuvat vuoden 1999 televiestinnän lainsäädännön uudelleentarkasteluun. Lisäksi Eurooppa-neuvosto pyysi jäsenvaltioita ja tarvittaessa yhteisöä varmistamaan, että tulevien matkaviestinjärjestelmien radiotaajuusvaatimukset täytetään ajoissa ja tehokkaasti. Täysin yhdentyneet ja vapautetut televiestintämarkkinat olisi toteutettava vuoden 2001 loppuun mennessä.

Ministerineuvosto hyväksyi 14. helmikuuta 2002 sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen uuden sääntelyjärjestelmän(1). Uuden lainsäädäntökokonaisuuden tarkoituksena on toteuttaa tietoyhteiskunnan sisämarkkinat luomalla yhdenmukaistettu järjestelmä sähköisen viestinnän verkkojen ja palvelujen sääntelylle. Kokonaisuuden osana tehtiin päätös yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä(2). Päätöksen nojalla komissio voi keskustella säännöllisesti radiotaajuuspolitiikkaan liittyvistä kysymyksistä jäsenvaltioiden kanssa ja toimia yhteistyössä asiaa käsittelevien kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tarvittaessa voidaan päättää asianmukaisista teknisistä täytäntöönpanotoimista ja antaa lainsäädäntöä radiotaajuuksien saatavuuden ja tehokkaan käytön yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi.

Televiestintäalan vapauttamisen osalta komissio on todennut, että useimpien jäsenvaltioiden televiestintämarkkinat avattiin kilpailulle 1. tammikuuta 1998 ja viimeiset markkinat vapautettiin 1. tammikuuta 2001. Tällä hetkellä kahdentoista jäsenvaltion koko väestö voi valita yli viidestä kauko- ja ulkomaanpuheluvälittäjästä ja kuudessa jäsenvaltiossa paikallispuheluvälittäjistä. Kilpailu vahvistuu, kunhan hiljattain hyväksytty lainsäädäntö tulee voimaan keväällä 2003.(3)

Tulevien matkaviestinjärjestelmien radiotaajuusvaatimusten osalta voidaan vielä todeta, että kaikki jäsenvaltiot ovat varanneet taajuuksia kolmannen sukupolven matkaviestinpalveluja varten (mukaan luettuna yleismaailmallinen matkaviestintäjärjestelmä, UMTS). Näiden palvelujen odotetaan olevan tärkeässä asemassa, kun Euroopan kansalaiset pyritään samaan osaksi todellista tietoyhteiskuntaa.

(1) 6111/02 (Press 29-G).

(2) Ei vielä julkaistu.

(3) SEC(2002) 29/2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0039/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Kannabiksen käyttö hoitotarkoituksiin.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0232 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0039/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (23. tammikuuta 2002) Aihe: Kannabiksen käyttö hoitotarkoituksiin Kannabiksen käyttöä hoitotarkoituksiin koskevat jäsenvaltioiden lait ovat erilaisia ja aiheuttavat eriävyyksiä farmakopeassa esimerkiksi kivunlievitystä koskevissa kysymyksissä. Mitä tietoja komissio voi antaa kyseisestä asiasta? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2002) Tällä hetkellä mitkään lääkkeet, jotka komissio on hyväksynyt ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2309/93(1) nojalla, eivät sisällä kannabista tai muita johdannaisia. Komissiolla ei ole kattavia tietoja kaikista lääkkeistä, joille jäsenvaltiot ovat myöntäneet lupia tai joita tutkitaan kliinisesti. Tämän vuoksi ei ole mahdollista sanoa, sisältääkö joku kansallisesti hyväksytty lääke kannabista. Joka tapauksessa myönnetyn luvan olisi oltava ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY(2) ja eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY(3) laatu-, turvallisuus- ja tehokkuusvaatimusten mukainen. Mikään yhteisön säännös ei sinänsä kiellä kannabiksen käyttöä lääkkeen vaikuttavana aineena. (1) EYVL L 214, 24.8.1993. (2) EYVL L 311, 28.11.2001. (3) EYVL L 311, 28.11.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0041/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle. Rahasto koulutus-, sosiaali-, kulttuuri- ja urheilutoiminnassa mukana oleville eläkeläisille.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0234 - 0234



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0041/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle (23. tammikuuta 2002) Aihe: Rahasto koulutus-, sosiaali-, kulttuuri- ja urheilutoiminnassa mukana oleville eläkeläisille Onko Euroopassa rahastoja koulutus-, sosiaali-, kulttuuri- ja urheilutoiminnassa aktiivisesti mukana oleville eläkeläisille? Eläkeläiset käyvät itse maksamillaan tietokonekursseilla, ja lisäksi he maksavat itse kulkuvälineistä aiheutuvat kustannukset. Hyvin usein heidän ainoa tulonlähteensä on pieni eläke. Onko Euroopassa rahoitusta heidän tarpeilleen? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2002) Euroopan sosiaalirahasto (ESR) ei voi rahoittaa arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä mainittuja toimia. Asetuksen (EY) N:o 1784/1999(1) 2 artiklan mukaan rahasto tukee ja täydentää työmarkkinoiden sekä inhimillisten voimavarojen kehittämiseen tähtääviä jäsenvaltioiden toimenpiteitä erityisesti monivuotisten kansallisten työllisyyttä koskevien toimintasuunnitelmien yhteydessä. ESR:n rahoituksella pyritään näin ollen parantamaan työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia sisämarkkinoilla, eli ESR on pohjimmiltaan työmarkkinaväline, jota ei voida käyttää eläkkeellä olevien tukemiseen. (1) Euroopan sosiaalirahastosta 12. heinäkuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1784/1999, EYVL L 213, 13.8.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0679/02 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle. Ruumiiden kuljetukset EU:ssa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0181 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0679/02 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle (12. maaliskuuta 2002) Aihe: Ruumiiden kuljetukset EU:ssa Muussa kuin synnyinmaassaan kuolleiden ruumiiden kuljetuksia säätelevät Berliinin yleissopimus (1937) ja Euroopan neuvoston vuonna 1973 tekemä Strasbourgin yleissopimus. Nämä sopimukset pohjautuvat kuitenkin edelleen rajatarkastuksiin eivätkä ota huomioon Euroopan talousalueen perustamista. Yhdenmukaisten muodollisuuksien puuttuminen ja tietyt välttämättömät tuotteet (sinkillä vuoratut ruumisarkut) aiheuttavat edelleen korkeita kustannuksia ruumiiden kuljetuksessa. Mihin toimiin voidaan ryhtyä, jotta ruumiiden kuljetukset rajojen yli eivät olisi hankalampia kuin kuljetukset jäsenvaltioiden sisällä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0073/02, E-0087/02,E-0210/02, E-0344/02, E-0346/02, P-0407/02 ja E-0679/02 (25. maaliskuuta 2002) Komissio myöntää, että toisessa jäsenvaltiossa kuolleen henkilön ruumiin siirtäminen kotijäsenvaltioon on vaikea ja arkaluontoinen asia, joka saattaa aiheuttaa suurta kärsimystä vainajan perheelle. Komissio on tietoinen joistakin yksittäistapauksista erityisesti koska viime aikoina on esitetty kirjallisia kysymyksiä tapauksista, joissa vainajan siirtäminen jäsenvaltiosta toiseen on ollut ongelmallista. Komissiolla ei kuitenkaan ole tietoja tai tilastoja, joista saisi yleiskuvan mahdollisesta ongelmasta ja sen laajuudesta. Tällaiset seikat herättävät mahdollisesti kysymyksiä, joista osa koskee yhteisön politiikan eri aloja, kuten liikennettä, terveyttä ja vapaata liikkuvuutta. Näyttää kuitenkin siltä, että yhteisöllä ei ole selkeää toimivaltaa, joka kattaa kaikki nämä aspektit. Ruumiiden kuljettamisesta määrätään kansainvälisessä Berliinin sopimuksessa (1937, nro 4391 Kansainliiton sopimussarja) ja Euroopan neuvoston syyskuussa 1973 tekemässä ruumiiden kuljettamista koskevassa sopimuksessa. Joka tapauksessa on muistettava, että vainajien kuljetusta sääntelevien jäsenvaltioiden on yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti sovellettava kaikkia vaatimuksia syrjimättömällä tavalla. Myös kaikkien kansanterveyteen perustuvien poikkeusten on noudatettava tuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Edellä esitetyn perusteella komissio seuraa asiaa tarkasti, muttei toistaiseksi aio ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0339/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Työaikadirektiivi.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0339/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (12. helmikuuta 2002) Aihe: Työaikadirektiivi Voimassa olevan työaikadirektiivin mukaan 48-tuntisen työviikon enimmäismäärästä on mahdollista poiketa yksittäistapauksissa. Jos tämä poikkeusmahdollisuus poistetaan, monet etenkin kausiluonteisesti työskentelevät yritykset joutuvat palkkaamaan lisähenkilöstöä ja kasvattamaan siten kokonaiskustannuksiaan. Onko komissio tehnyt täysimääräisen arviointitutkimuksen poikkeuslausekkeen poistamisen seurauksista? Onko komissio pohtinut vakavasti asiasta koituvia seurauksia kausiluonteisille työntekijöille, kuten vaikkapa formula 1 -tallien henkilöstölle? Voisiko komissio kertoa tutkimuksen yksityiskohdista ja siinä esille tulleista seikoista? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2002) Työaikadirektiivin(1) 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa säädetään, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus olla soveltamatta 6 artiklaa (viikoittainen 48 tunnin enimmäistyöaika), mikäli työnantaja on ensin saanut työntekijän suostumuksen tällaiseen työskentelyyn. Yhdistynyt kuningaskunta on ainoa jäsenvaltio, joka on käyttänyt tätä mahdollisuutta olla soveltamatta 6 artiklaa. Direktiivin 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa säädetään lisäksi tämän lausekkeen tarkastelemisesta uudelleen vuonna 2003. Siinä säädetään seuraavaa: Ennen kuin seitsemän vuotta on kulunut a alakohdassa mainitusta päivästä [23. marraskuuta 1996], neuvosto tarkastelee komission ehdotuksen perusteella, johon sisältyy arviointikertomus, uudelleen tämän i alakohdan säännöksiä ja päättää tarvittavista toimenpiteistä. Riippumattomille kansallisille asiantuntijoille on vastikään lähetetty tarjouspyyntö, joka koskee tutkimuksen tekemistä tämän lausekkeen vaikutuksista. Tutkimuksen pitäisi antaa yleiskatsaus 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdan soveltamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Siinä pitäisi erityisesti ottaa hyvin huomioon työmarkkinaosapuolten kanta ja analysoida työaikaa koskevien kansallisten sääntöjen soveltamisen valvonnasta vastaavien tahojen oikeuskäytäntöä. Komissio valmistelee aikanaan arviointiraportin aiheesta kyseisen tutkimuksen päätelmien ja omien havaintojensa perusteella. (1) Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/104/EY, EYVL L 307, 13.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0437/02 esittäjä(t): Ozan Ceyhun (PSE) komissiolle. Saksan liittotasavallan kansalaiset ja läpikulku Bulgarian tasavallan kautta — yksityiskohtaiset tiedot ja todistajanlausunnot.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0249 - 0249



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0437/02 esittäjä(t): Ozan Ceyhun (PSE) komissiolle (12. helmikuuta 2002) Aihe: Saksan liittotasavallan kansalaiset ja läpikulku Bulgarian tasavallan kautta yksityiskohtaiset tiedot ja todistajanlausunnot Viitaten kysymykseeni H-0793/01 ja komission 13. marraskuuta antamaan vastaukseen pyytäisin komissiolta lisätietoja ja yksityiskohtia voidakseni arvioida tilannetta paremmin. Lähetän komissiolle erikseen yksityiskohtaisia tietoja ja todistajanlausuntoja. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Bulgarian tasavallan ja Kööpenhaminan kriteerien noudattamisen suhteen uusien tietojen perusteella? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0327/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Tapaus Equal.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0327/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Tapaus Equal Frankfurter Allgemeine Zeitung -lehden 24. tammikuuta 2002 ilmestyneessä numerossa kerrotaan, että EU:n työllisyysohjelmasta Equalista tehtyä sopimusta koskevia asiakirjoja ei enää löydy Saksan työministeriöstä. Muun muassa kaikki komission ja ministeriön välinen kirjeenvaihto on kadonnut. Voiko komissio toimittaa minulle kopiot tästä kirjeenvaihdosta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee mahdollisuutta tutustua asiakirjoihin. Pyynnön käsittely kuuluu työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosastolle Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001(1) mukaisesti. (1) EYVL L 145, 31.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0046/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön tuki.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0046/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (24. tammikuuta 2002) Aihe: Yhteisön tuki Korkkityöläisten ammattiliiton mukaan Portugalin suurin korkkialan yritys Corticeira Amorim SGPS SA -yhtymä, jonka pääkonttori sijaitsee Santa Maria da Feirassa, painostaa kaikenikäisiä työntekijöitään hyväksymään työsopimuksen irtisanomisen, vaikka se on saanut merkittäviä yhteisön tukia. Huolestuneena työttömyyden kasvusta Portugalissa pyydän komissiolta seuraavia tietoja: 1. Mitä yhteisön tukia portugalilainen korkkialalla toimiva Corticeira Amorim SGPS SA -yhtymä on saanut ja mihin tarkoituksiin? 2. Mitä komissio aikoo tehdä tukeakseen työpaikkojen säilymistä edellä mainitun yrityksen toimipaikoissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 2002) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun, ohjelmakautta 20002006 käsittelevän neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 8 artiklan 3 kohdassa säädetään, että tukitoimien täytäntöönpano on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Komission on näin ollen mahdotonta antaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tietoja yksittäiselle yritykselle myönnettyjen yhteisön varojen määristä ja myöntämisehdoista. Siksi komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä kääntymään asiasta vastaavien Portugalin viranomaisten puoleen. Yhteystiedot ovat seuraavat: Instituto de Gestão do Fundo Social Europeu, Rua Castilho no 5, 7o/8o, 1250-066 Lisboa. Komissio ei voi ryhtyä tukemaan suoraan tietyn konsernin yrityksiä, jotta niiden työpaikat säilyisivät. Yritysten on noudatettava kansallisten viranomaisten määrittämiä menettelyjä, joita sovelletaan valittaessa rakennerahastojen varoista yhteisrahoitettavia hankkeita. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0360/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Sijaisopettajat ja direktiivi 1999/70/EY.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0213 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0360/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (14. helmikuuta 2002) Aihe: Sijaisopettajat ja direktiivi 1999/70/EY Joka vuosi kreikkalaisissa ensimmäisen ja toisen asteen kouluissa on täyttämättömiä opettajanvirkoja. Jotta kouluissa ei syntyisi ongelmia opettajien puutteen vuoksi, näihin oppilaitosten täyttämättömiin virkoihin otetaan joka vuosi sijaisopettajia tai tuntiopettajia. Tämän seurauksena samat opettajat usein työskentelevät samassa koulussa yhden lukuvuoden määräaikaissopimuksella, jonka päättyessä heidät erotetaan ja otetaan sitten takaisin töihin. Voidaanko heinäkuun 10. päivän jälkeen vuonna 2002, johon mennessä kaikkien jäsenvaltioiden on täytynyt saattaa voimaan kaikki lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta annetun direktiiviin 1999/70/EY(1) täytäntöönpanemiseksi, edellä mainitun direktiivin säännöksiä soveltaa myös sijaisopettajiin, joilla on määräaikaissopimus, ja muuttaa sopimukset toistaiseksi voimassa oleviksi? (1) EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 2002) Direktiiviin(1) liitetyn puitesopimuksen 2 lausekkeen mukaisesti sopimusta sovelletaan määräaikaisiin työntekijöihin, joilla on työsopimus tai työsuhde, sellaisena kuin se on määritelty jäsenvaltion lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännössä. Jäsenvaltioiden tehtävänä on kuitenkin työmarkkinaosapuolia kuultuaan määrittää, millä edellytyksillä määräaikaisia työsopimuksia tai työsuhteita pidetään perättäisinä tai toistaiseksi voimassa olevina työsopimuksina tai työsuhteina. (1) Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta 28. kesäkuuta 1999 annettu neuvoston direktiivi 1999/70/EY, EYVL L 175, 10.7.1999.