ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3992/97 neuvostolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (15. tammikuuta 1998) Aihe: Väkivaltainen rasismi Saksassa Saksan liittotasavallan rikostentorjuntaviraston tietojen mukaan uusnatsien suorittamien väkivallantekojen tapaukset lisääntyivät 14 %:lla viime vuodesta ja niitä oli yhteensä 5 173, uhreina portugalilaisia, italialaisia, turkkilaisia, kreikkalaisia ja muita työntekijöitä. Tämän rasistisen väkivallan uhriksi joutui myös kreikkalainen siirtolainen Anastasios Dalakouras, jonka kimppuun joukko äärioikeistolaisia hyökkäsi 8. marraskuuta 1997 eräässä kylässä Brandenbourgissa sillä seurauksella, että hän loukkaantui vakavasti. Koska tällaisten rasististen tekojen ja rasismin ilmausten valvonta kuuluu EU:n toimivaltaan, yhtäältä siksi, että se liittyy ihmisoikeuksien suojeluun, ja toisaalta siksi, että se liittyy henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen, neuvostolta kysytään: Montako henkilöä on pidätetty edellä mainittujen tapausten yhteydessä ja mitä syytteitä heitä vastaan on nostettu? Mitä toimenpiteitä Saksan hallitus aikoo toteuttaa vähentääkseen rasistisen väkivallan tapauksia alueellaan? Vastaus (30. maaliskuuta 1998) 1. Neuvosto tuomitsee kaikki teot, joiden vaikuttimena on rasismi tai muukalaisviha. Neuvostolla ei ole arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen mainitsemista tapauksista mitään tilastoja. 2. Neuvosto palauttaa tässä yhteydessä mieleen rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta 15. heinäkuuta 1996 hyväksytyn yhteisen toiminnan ((EYVL L 185, 24.7.1996, s. 5. )). Kyseisen yhteisen toiminnan mukaisesti neuvosto arvioi kesäkuun loppuun 1998 mennessä, ovatko jäsenvaltiot täyttäneet tämän yhteisen toiminnan mukaiset velvollisuutensa, ottaen huomioon sen liitteenä olevat lausumat. Neuvosto ei vastaa ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä, joita kunkin jäsenvaltion hallitus toteuttaa. 3. Lopuksi neuvosto muistuttaa 2. kesäkuuta 1997 neuvoston asetuksella N:o 1035/97 perustetun Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen olemassaolosta. Seurantakeskuksen johtokunta piti ensimmäisen kokouksensa Wienissä 21. tammikuuta 1998. Seurantakeskus pyrkii ensisijaisesti toimittamaan Euroopassa ilmenevää rasismia, muukalaisvihaa ja antisemitismiä koskevaa puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden käyttöön. Nämä tiedot ovat erittäin hyödyllisiä niiden toimenpiteiden kannalta, joita unioni ja sen jäsenvaltiot toimivaltuuksiensa mukaisesti toteuttavat.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3552/97 komissiolle esittäjä(t): Gianni Tamino (V) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Asetuksen ETY N:o 1318/93 mukaiset tuet Italiassa Coloradosta peräisin olevan amerikkalaisen lihan jälleenmyymiseksi Viitaten aikaisemmin esittämiini kysymyksiin E-4101/96 ((EYVL C 217, 17.7.1997, s. 62 )) ja E-0970/97 ((EYVL C 45, 10.2.1998, s. 11. )), jotka koskivat EU:n tukia häränlihan kulutuksen edistämiseksi Italiassa turvautumalla harhaanjohtavaan mainontaan, jonka AEEP/EASA:n (Euroopan mainonnan etiikan liitto) jäsen l'Istituto di Autodisciplina Pubblicitaria (italialainen mainonnan itsesääntelyvirasto) tuomitsi, haluaisin tiedottaa, että ¨Corriere della Seran¨ Roomassa 21. lokakuuta 1997 julkaistussa numerossa oli ¨GF Commercio Carnin¨ (yritys, joka on allekirjoittanut edellä mainitun ilmoituksen yhdessä Italian lihakauppiaiden yhdistyksen kanssa) mainossivu, josta käy ilmi, että yrityksellä on oikeus käyttää EU-merkkiä, ETY-laatumerkintää ¨ensiluokkaista häränlihaa¨ ja että yritys pyrkii ¨jatkuvasti täydellisyyteen ja korkeaan laatuun, olemme hyväksyneet arvostetuimpien tuotteidemme joukkoon Coloradosta peräisin olevan 'amerikkalaisen lihan' (...)¨. Katsooko komissio, että on oikein antaa rahoitusta yritykselle, joka samassa tiedotteessa kehuu saaneensa ETY-merkin ja myyvänsä eurooppalaisen lihan sijaan amerikkalaista lihaa? Kuinka suuri on ¨GF Commercio Carnin¨ ja ¨Consorzio Italiano Macellatorin¨ (Italian lihakauppiaiden yhdistys) komissiolta saama osuus kokonaisuudessaan? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1997) Komissio voi kertoa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kyseinen mainossivu ei liity mihinkään yhteisön rahoitusta saavaan menekinedistämiskampanjaan. Kyseessä on puhtaasti kaupallinen mainos. Sen takana on yritys, joka myy sekä yhteisön lainsäädännön vaatimusten mukaista korkealuokkaista naudanlihaa että muuta alkuperää olevaa lihaa. Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle päätöksen yhteisön osallistumisesta korkealuokkaisen naudanlihan menekinedistämisohjelmien rahoitukseen vuonna 1997.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3812/97 komissiolle esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) (28. marraskuuta 1997) Aihe: Kulttuurin osuus EU:n budjetissa Koska eri kulttuuripoliittisissa julkaisuissa esitetään jatkuvasti erisuuruisia prosenttilukuja kulttuurin osuudesta EU:n budjetissa ja koska nämä tiedot siirtyvät usein julkaisusta toiseen, kysyn seuraavaa: 1. Miten suuri on kulttuurin todellinen osuus EU:n budjetissa vuonna 1997? 2. Miten tämä osuus on vuosien kuluessa muuttunut sen jälkeen kun komissio on alkanut järjestää kulttuuritoimia? 3. Mitkä alat tai budjettikohdat komissio laskee mukaan kulttuurin osuuteen? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1998) Kulttuuritoimiin varattiin varainhoitovuonna 1997 yhteensä 27 925 000 ecua, joka on 0,03 prosenttia Euroopan yhteisön 89,137 miljardin ecun suuruisesta kokonaisbudjetista. Kulttuurin osuus yhteisön talousarviossa on ollut viime vuosina seuraavanlainen: >TABLE> Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi toukokuussa 1998 annettavan kulttuurin puiteohjelman (2000-2006) toivotaan lisäävän kulttuuriin annettuja määrärahoja. Komissio on sisällyttänyt kulttuurin budjettiosuutta koskevaan laskelmaansa budjettiluvun B3-20 määrärahat. Lukuun kuuluvat seuraavat alamomentit: B3-2000: Raphael-ohjelma B3-2001: Kaleidoskooppi-ohjelma B3-2002: Ariane-ohjelma B3-2003: Muut kulttuuritoimet.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3785/97 komissiolle esittäjä(t): Christof Tannert (PSE) (26. marraskuuta 1997) Aihe: Yhteisön apu Saksan osavaltiolle Berliinille vuonna 1996 Kuinka suuria summia yhteisön apuun kuuluvia varoja Saksan osavaltiolle Berliinille myönnettiin ja maksettiin vuonna 1996, mihin toimenpiteisiin ja minkä ohjelmien mukaisesti 1. Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR)? 2. Euroopan sosiaalirahastosta (ESR)? 3. yhteisön tutkimusohjelmista? 4. yhteisön energia-alan ohjelmista? 5. yhteisön ympäristöalan ohjelmista? 6. muista yhteisön ohjelmista? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 1998) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3688/97 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (19. marraskuuta 1997)

Aihe: Helmsin-Burtonin laki

Onko komissio täysin tietoinen siitä, että komission ja Yhdysvaltain hallituksen välisten Helmsin-Burtonin lain soveltamista koskevien neuvottelujen jälkeen Yhdysvaltain lakia säätävä elin on yhä tiukentanut asennettaan Euroopan unionin etujen vastaisesti.

Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa Yhdysvaltain lakia säätävän elimen asenteen huomioon ottaen?

Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3686/97, E-3687/97, E-3688/97, E-3689/97 ja E-3690/97 (19. joulukuuta 1997)

Yhdysvaltojen kanssa saavutetussa yhteisymmärryksessä ei ole mitään epätasapainoista. Komissio on aloittanut kiistojen ratkaisumenettelyt Helms-Burton -lakia vastaan Maailman kauppajärjestössä (WTO). Komission mielestä tämä laki rikkoo kansainvälistä oikeutta, koska sen tarkoituksena on pyrkiä vaikuttamaan (tai vaikuttaa) sellaisten yhteisön yritysten toimintatapoihin, joilla on yhteyksiä Kuubaan. Yhteisön ja Yhdysvaltojen 11. huhtikuuta 1997 saavuttama Helms-Burton -lakia ja D'Amato-lakia koskeva yhteisymmärrys, jonka seurauksena yhteisö suostui keskeyttämään Yhdysvaltoja koskevan menettelynsä WTO:ssa, edellyttää sellaisten toimenpiteiden valmistelua, joiden avulla voitaisiin ¨estää ja ennaltaehkäistä tulevaisuudessa investointien hankkiminen mistä tahansa sellaisesta valtiosta, joka on pakkolunastanut tai kansallistanut investointeja¨. Tämän lisäksi ja sopusoinnussa edellä mainitun kanssa yhteisymmärrys myös velvoittaa Yhdysvaltoja ja yhteisöä toimimaan yhteistyössä käsitelläkseen ja ratkaistakseen yhdessä sovittujen periaatteiden mukaisesti lainkäyttövaltaa koskevien kiistojen ja sekundääristen boikottien ongelman. On tärkeää huomata, että yhteisön ja Yhdysvaltojen neuvottelut tästä asiasta ovat yhdenmukaisia investointiperiaatteita koskevien neuvottelujen kanssa. Näitä neuvotteluja käydään parhaillaan hyväksyttävissä olevan sopimuksen aikaansaamiseksi, joka antaa sysäyksen poikkeuksen myöntämiseen Helms-Burton -lain IV osastosta, mikä neutraloisi tämän lain Yhdysvaltojen ulkopuolelle ulottuvat vaikutukset.

Yhteisö on lisäksi tehnyt selväksi, että Helms-Burton -lakia koskevien mielipide-erojen ratkaisua ei saada aikaan, ellei Yhdysvallat anna yhteisön yrityksille poikkeusta myös D'Amato-laista.

Yhteisö pidättää itsellään oikeuden jatkaa kiistojen ratkaisumenettelyjä WTO:ssa tai aloittaa uudet menettelyt, jos yhteisön yrityksiä vastaan toimitaan Helms-Burton tai D'Amato -lakien nojalla siksi, että poikkeuksia ei ole myönnetty tai pidennetty.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4207/97 komissiolle esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Kalastusta Euroopan unionissa käsittelevä sininen kirja Euroopan unionin kalatalousalan piirissä tapahtuneet monet muutokset ovat johtaneet alalla uuteen tilanteeseen, joka vaatii yhteisön kalataloutta koskevaa harkintaa ja sen uudelleen suuntaamista koko laajuudessaan. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden tiettyjen kalatalousalan ryhmittymien mielestä olisi tarkasteltava menneisyyttä, pohdittava nykyistä tilannetta ja luotava asianmukaiset ennusteet tulevaisuutta varten. Katsooko komissio, että olisi laadittava yhteisön kalatalousalan tilannetta koskeva sininen kirja, jotta voitaisiin luoda kriteerit ja ennusteet, joilla vakautettaisiin alaa ilman, että olisi pelkoa tähän arkaan taloudelliseen alaan kielteisesti vaikuttavista epätasaisuuksista ja yllätyksistä? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (13. helmikuuta 1998) Komissio on ilmoittanut useaan otteeseen parlamentille ja muillekin toimielimille aloittavansa laajan kuulemisen vuoden 2000 jälkeisestä yhteisestä kalastuspolitiikasta kaikkien asianomaisten ja etenkin kalatalousalan edustajien kanssa. Komissio aikoo toteuttaa kuulemisen sekä kyselylomakkeen avulla että pitämällä kokouksia jäsenvaltioissa vuosina 1998 ja 1999. Laajan kuulemisen jälkeen komissio laatii parlamentille ja neuvostolle kertomuksen yhteisön kalatalouden tilanteesta yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta annetun asetuksen N:o 3760/92 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti ((EYVL L 389, 31.12.1992. )).
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4087/97 komissiolle esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Vesivoimala arkeologiselle alueelle Viranomaiset antoivat hiljattain luvan kahden vesivoimalan rakentamiseen Dimitsanan alueelle lähelle paikkaa, jonka kulttuuriministeriö on määritellyt yhtenäiseksi arkeologiseksi alueeksi ja joka sijaitsee legendaarista Lousio Gortiniasin joen ympäristössä, missä sijaitsevat Johannes Kastajan, Emilian ja muinaisen Gortinian luostarit. Lupa myönnetään myös putkien johtamiseen joen ratapenkkojen läpi. Samalla alueella avattiin hiljattain myös vesivoiman historiaa esittelevä ulkoilmamuseo, jonka rahoittamiseen Euroopan unioni on osallistunut. Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin suojellakseen tätä harvinaisen luonnonkaunista aluetta, jolla sijaitsee useita eurooppalaisen kulttuuriperintömme muistomerkkejä? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1998) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, kansallisen arkeologisen perinnön suojelu kuuluu yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan ja vastuulle. Yhteisön ja erityisesti komission rooli määräytyy toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Niiden osallistuminen on selkeästi määritelty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 128 artiklassa. Yhteisön tehtävänä on erityisesti rohkaista jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kulttuuriperinnön säilyttämiseksi. Tällainen yhteistyö voi toteutua käytännön tasolla neuvoston ja Euroopan parlamentin yhdessä päättämien hankkeiden, kuten Raphael-ohjelman kautta. Edellä olevaan perustuen on selvää, että komissio ei voi toimia arvoisan parlamentin jäsenen esille nostamassa asiassa, joka koskee vesivoimalan rakentamista Dimitsanan alueelle.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3496/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (10. marraskuuta 1997) Aihe: Larissan sokeritehtaan työntekijöiden terveydenhoito ja turvallisuus Työntekijöiden neuvoston ja toimivaltaisen työpaikkalääkärin selonteossaan esittämien, julkisuuteen tulleiden syytösten mukaan työntekijöiden terveys- ja turvallisuusolot ovat sietämättömät Larissassa sijaitsevalla sokeritehtaalla; lähinnä on kyse altistumisesta kemiallisille aineille (suolahapolle, rikille, formaliinille), sokeripölylle, joka kiteytyy keuhkoihin, ja melulle. Kun otetaan huomioon, että voimassa on direktiivi 89/391/ETY ((EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1. )) toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä, komissiolta kysytään, onko se tietoinen näistä työolosuhteita kyseisellä tehtaalla koskevista syytöksistä, ja mitä toimia se aikoo toteuttaa, jotta olot siellä saataisiin terveellisiksi ja turvallisiksi? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1998) Komission tietoon ei ole tullut valituksia arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman sokeritehtaan työolosuhteista, ja komissio aikookin ottaa yhteyttä Kreikan viranomaisiin saadakseen lisätietoja asiasta. Työnantajilla on oikeudellinen velvoite panna täytäntöön toimenpiteet, jotka sisältyvät niihin kansallisiin lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä työturvallisuutta ja työterveyttä koskeva yhteisön lainsäädäntö. Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY ((EYVL L 183, 29.6.1989. )) lisäksi lainsäädäntöön sisältyy joukko yksityiskohtaisempia direktiivejä. Esimerkkejä näistä ovat työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät altistumiseen kemiallisille, fysikaalisille ja biologisille tekijöille työssä annettu neuvoston direktiivi 80/1107/ETY ((EYVL L 327, 3.12.1980. )), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 88/642/ETY ((EYVL L 356, 24.12.1988. )), ja työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät melualtistukseen työssä annettu neuvoston direktiivi 86/188/ETY. ((EYVL L 137, 24.5.1986. ))
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3811/97 komissiolle esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) (26. marraskuuta 1997) Aihe: Tuloliitännällä varustettujen videokameroiden epäoikeudenmukainen tullikohtelu Euroopan elokuva- ja videoalan amatöörit katsovat luovan toimintansa kärsivän. Videokameroita, jotka on varustettu tuloliitännällä, kohdellaan EU:n tullipolitiikassa tavallisten videonauhureiden tapaan. Epäoikeudenmukaisen tullikohtelun välttämiseksi valmistajat jättävät laitteista tärkeitä liitäntöjä pois. Näin ollen videoamatöörit eivät pääse hyödyntämään uusimman tekniikan mukaisia jälkikäsittelymahdollisuuksia. Videoamatööri tuskin tulee ajatelleeksi lähetysten tallentamista videokameralla. Koska EU:n alueella ei ole lainkaan videokameroiden tuotantoa eikä siis myynnissäkään ole täysin varusteltuja laitteita ja koska tästä aiheutuu se vaara, että laitteiden luvaton maahantuonti lisääntyy, kysyn seuraavaa: Miksi tuloliitännällä varustettuja videokameroita kohdellaan tullissa täsmälleen samalla tavalla kuin tavallisia videonauhureita? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 1998) Ennen 1. tammikuuta 1996 videokamerat luokiteltiin yhdistetyn nimikkeistön (harmonoidusta tavarankuvaus ja -koodausjärjestelmästä tehdyn sopimuksen liitteessä määrätyn nimikkeistön mukaisesti) CN-koodiin 8521 10 31, johon kuuluvat videosignaalien tallennus- tai toistolaitteet. Näin ollen liitännät televisio-ohjelmien nauhoittamista varten sisältävät videokamerat luokiteltiin videonauhureiksi, ja ne saivat tällaisille tuotteille myönnetyn tullikohtelun (14 %) yhteisön yhteisen tullitariffin mukaisesti. Kun harmonoitu tavarankuvauksen ja -koodausjärjestelmän nimikkeistö uudistettiin 1. tammikuuta 1996, nimikkeeseen 8525 sisällytettiin myös ¨yksittäisiä kuvia ottavat videokamerat ja muut videosignaalien tallennuslaitteet¨. Tämä muutos käsitti erilaisia laitteita, kuten televisiovastaanottimesta ohjelmia tallentamaan pystyvät laitteet eli videonauhurit. Yleisesti myönnettiin, että tämän tiettyjä sopimuspuolia, kuten yhteisöä, koskevan muutoksen myötä videokamerat siirtyivät nimikkeestä 8521 nimikkeeseen 8525. On siis syytä vahvistaa, että videokamerat voidaan luokitella CN-koodiin 8525 40 99. Kun tuote siirretään toisesta nimikkeestä toiseen, yhteisö sitoutuu myöntämään sille nimikkeeseen kuuluvan tullikohtelun. Näin ollen videokameroihin sovelletaan edelleen 14 % suuruista tullitariffia. Yksipuolisia tullitariffivähennyksiä kulutuselektroniikan tuotteille ei ole suunnitteilla. Tällaiset tuotteet jätettiin pois tietotekniikkasopimuksesta, jossa useat maat, kuten Yhdysvallat, Japani ja yhteisö sopivat tullien poistamisesta tietotekniikkatuotteilta.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3967/97 komissiolle esittäjä(t): Reimer Böge (PPE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Yleinen rehudirektiivi Ottaen huomioon monet asiaan liittyvät ja jo olemassa olevat direktiivit, onko komissio myös sitä mieltä, että olisi tarpeen laatia yksi yleinen rehudirektiivi, jonka avulla luotaisiin selkeästi määritellyt ja selvät kehykset EU:n rehuun liittyvälle lainsäädännölle? Jos on, mitkä tavoitteet ja periaatteet komission mielestä on tällöin otettava ensisijaisesti huomioon? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 1998) Komissio on samaa mieltä parlamentin jäsenen kanssa siitä, että rehuista annetut säädökset olisi mahdollisimman pian kodifioitava uudelleen yhdeksi säädökseksi niiden suuren määrän vuoksi. Tähän tähtäävät valmistelutyöt on aloitettu, mutta valitettavasti ne jouduttiin keskeyttämään tärkeämmiksi arvioitujen asioiden hoitamisen vuoksi. Komission mielestä voimassa oleva lainsäädäntö olisi kodifioitava uudelleen ennen kaikkea yksinkertaistamisen vuoksi. Voimassa olevan lainsäädännön tavoitteita * eläinten ja ihmisten terveyden suojelua, ympäristönsuojelua, rehujen laatua ja karjan kasvattajille tiedottamista * ei saa kuitenkaan unohtaa. Yksinkertaistamisen olisi johdettava siihen, että eri toimijat, erityisesti teollisuus, voisivat soveltaa hyväksyttyjä sääntöjä aikaisempaa paremmin niiden suuremman avoimuuden vuoksi.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3847/97 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (5. joulukuuta 1997) Aihe: ¨Euroopan kulttuuripääkaupunki¨ -tapahtuma Komissaari Orejan komission puolesta kysymykseeni n:o E-3127/96 ((EYVL C 105, 3.4.1997, s. 54. )) antaman vastauksen perusteella on selvää, että kreikkalaiset viranomaiset eivät olleet vielä jättäneet anomusta ¨Thessaloniki 97 Euroopan kulttuuripääkaupunki¨ -tapahtuman rahoituksesta. Kun otetaan huomioon, että tästä on kulunut nyt vuosi ja Thessalonikin kulttuuripääkaupunkivuosi on pian päättymässä, komissiolta kysytään: Osallistuiko se loppujen lopuksi taloudellisesti ¨Thessaloniki 97 Euroopan kulttuuripääkaupunki¨ -tapahtuman järjestämiseen ja jos se näin teki, minkä suuruisella summalla? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 1998) Komissio rahoitti ¨Euroopan kulttuuripääkaupunki¨ -tapahtumaa vuonna 1997 seuraavasti: 1. Kaleidoskooppi-ohjelman (budjettikohta B3-2001) IV toimintaan 403 012 ecua seuraavien viiden hankkeen tukemiseksi: - sopraano Vasso Papantaniou (ja Unkarin valtionorkesteri 11.11.1997): 24 089 ecua - Unkarin valtionorkesteri 11-12.11.1997: 47 289 ecua - Ionion yliopiston kuoro 22.11.1997: 18 991 ecua - ooppera ¨Konstantinos Palaiologos¨ 26.*28.11.1997: 296 390 ecua - Paul Mercierin ¨Kitchensink¨ 1-2.12.1997: 16 253 ecua 2. Budjettikohdasta B3-2003 (Muut kulttuuritoimenpiteet yhteisössä ja yhteistyössä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa) maksettiin 208 556 ecua ¨Athosvuoren luostariaarteet¨ -nimisen näyttelyn järjestämiseen. Yhteisön rahoitusosuus vuonna 1997 on siis yhteensä 611 568 ecua. Komissio osallistui lisäksi edellisten vuosien tapaan ¨Euroopan kulttuuripääkaupunki¨ -tapahtuman osana Aristeion-palkintotapahtuman (Euroopan kirjallisuuspalkinto ja Euroopan käännöspalkinto) järjestämiseen 344 890 eculla.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4205/97 komissiolle esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan unionia käsittelevä oppiaine koulujen opintosuunnitelmissa Euroopan unionin todellisuuteen sisältyvät yhteisön kansalaisen elämän kaikki näkökohdat. Jäsenvaltioiden kansalaiset elävät yhdessä yhteisössä, joka on de facto ja de jure. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että yhteisön kansalaiset samaistuvat jo kouluajoistaan lähtien kaikkeen siihen, mitä Euroopan unioni edustaa heidän yksityisessä, ammatillisessa ja poliittisessa elämässään. Voiko komissio kertoa, mitä se tietää jäsenvaltioiden koulujen opintosuunnitelmista, joissa Euroopan unionia käsittelevät opinnot ovat pakollisia, ja mitä se aikoo tehdä sen varmistamiseksi, että kaikki viisitoista jäsenvaltiota sitovasti myöntyisivät ottamaan kyseisen oppiaineen pakolliseksi oppiaineeksi? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1998) Komissio myöntää, että yhteisötietouden opettaminen on tärkeää Euroopan kansalaisuuden kehittämiseksi, mutta muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklasta, jossa määrätään, että yhteisö ¨myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellisestä ja kielellisestä monimuotoisuudesta¨. Komissio kunnioittaa jäsenvaltioiden yksinomaista toimivaltaa mutta tukee ja rahoittaa kuitenkin Sokrates-toimintaohjelman II lukuun kuuluvan Comenius-toimintamuodon täytäntöönpanon kautta useita toimintoja, joilla edistetään yhteisöön liittyvien aiheiden sisällyttämistä kouluopetukseen. Lisäksi tämän vuoden aikana on tarkoitus perustaa Euroopan kansalaisuutta koskeva temaattinen verkko. Verkkoon liitetään oppilaitoksia sekä muita alalla toimivia elimiä, ja sen avulla pyritään esimerkiksi luokittelemaan Euroopan kansalaisuus -teeman kannalta oleellisia tietoja, järjestämään yhteisöön liittyvien aiheiden opetuksessa hyviksi osoittautuneiden käytänteiden levitys sekä järjestämään tapahtumia, joilla edistetään yhteisöaiheisia hankkeita ja vahvistetaan niiden vaikutusta koulutusjärjestelmiin.