ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1263/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Kiinan liittyminen maailman kauppajärjestöön.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0114 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1263/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Kiinan liittyminen maailman kauppajärjestöön Voisiko komissio ilmoittaa, mitä budjettivaikutuksia Kiinan liittymisellä maailman kauppajärjestöön todennäköisesti on, komission tämänhetkisen neuvotteluaseman perusteella, sekä määrällisesti ilmaistuna että osuutena yhteisön ulkoisten toimien rahoittamista varten varatuista vuotuisista talousarvion määrärahoista? Tällaisia budjettivaikutuksia voivat olla toisaalta tullimaksuista saatavat tulot sekä maatalousmaksut ja toisaalta arvioidut maatalouden vientituet ja muut talousarvioon vaikuttavat menot. Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2000) Yhteisö kohtelee Kiinaa jo nyt Maailman kauppajärjestön (WTO:n) jäsenenä siinä määrin, että yhteisöön suuntautuvassa viennissä Kiinaan sovelletaan suosituimmuustullikohtelun edellyttämiä tulleja. Lisäksi Kiinan liittyminen WTO:hon ei muuta yhteisön omia markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia WTO:ssa, tullit mukaan luettuina. Kiinan liittymisprosessissa WTO:hon keskustellaan Kiinan, ei nykyisten WTO:n jäsenten, tulevista sitoumuksista. Tulleista saatavien tulojen määrä riippuu tuontimäärästä. Jos oletetaan, että Kiinan liittyminen WTO:hon lisää Kiinan vientiä yhteisöön, voidaan odottaa tullitulojen lisäystä pitkällä aikavälillä. Kiina laskee jatkossa WTO:n jäsenmaista tuotavien maataloustuotteiden tulleja, yhteisö mukaan luettuna. Tämä parantaa yhteisön tuotteiden markkinoille pääsyn mahdollisuuksia, mutta ei muuta Uruguayn kierroksella tehtyjä yhteisön vientiä koskevia sitoumuksia. Niinpä yhteisön budjettikustannusten on pysyttävässä sovituissa rajoissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2408/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle. Valuuttakeinottelu.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2408/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2000) Aihe: Valuuttakeinottelu Onko komissio valmis tekemään aloitteen, jonka mukaan kaikkien maiden hallitukset liittoutuisivat yhteen valuuttakeinottelun lopettamiseksi? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (20. syyskuuta 2000) Pääomien vapaan liikkuvuuden periaate sisältyy EY:n perustamissopimukseen, jonka noudattamista komissio valvoo. Osallistuessaan jäsenvaltioiden rahoitusmarkkinoiden globalisoitumisen vaikutusten arviointiin komissio on muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa tutkinut mahdollisuutta ottaa käyttöön pääomanliikkeiden sääntely keinottelun rajoittamiseksi. Pääomien vapaa liikkuvuus edistää maailmantalouden resurssien tehokasta kohdistumista, koska sen avulla kansainvälisille sijoituksille voidaan saada paras mahdollinen tuotto. Vapautuneet pääomavirrat johtavat aiempaa suurempaan talouskasvuun ja sen tasaisempaan jakautumiseen ympäri maailmaa. Nämä tärkeät näkökohdat on otettava huomioon harkittaessa toimenpiteitä, jotka rajoittaisivat pääomien liikkuvuutta. Kansainväliset pääomavirrat ovat lisäksi kasvaneet huomattavasti kuluneiden 20 vuoden aikana, joten on vaikeaa erotella, johtuvatko yksittäiset pääomanliikkeet sijoituksista tai kaupankäynnistä vai ovatko ne pelkästään keinottelua. Vaikka keinotteluun tähtäävät pääomavirrat pystyttäisiin tunnistamaan, pääomanliikkeitä sääntelevät toimet ovat vain harvoin osoittautuneet tehokkaiksi keskipitkällä aikavälillä, koska sijoittajat pystyvät toimintatapojaan muuttamalla kiertämään rajoittavat säännökset. Edellä esitettyjen syiden vuoksi komissio ei voi tukea pääomanliikkeiden sääntelyä tai muita toimenpiteitä, jotka estävät pääomien vapaan liikkuvuuden.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2817/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Ehdokasmaat ja lähentymisperusteiden sekä vakaussopimuksen noudattaminen.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0224 - 0225



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2817/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Ehdokasmaat ja lähentymisperusteiden sekä vakaussopimuksen noudattaminen Voiko komissio kertoa, mitkä EMU:n lähentymisperusteet sekä vakaus- ja kasvusopimukseen liittyvät vaatimukset EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden on täytettävä ja mistä vaatimuksista niille mahdollisesti myönnetään erivapauksia ennen kuin maat voidaan hyväksyä EU:n jäseniksi? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2000) Lähentymiskriteerien noudattaminen ei ole koskaan ollut yhteisön jäsenyyden vaatimus, vaan se on välttämätöntä yhteisen rahan käyttöönottamiseksi ja euroalueeseen liittymiseksi. Ehdokasmaita ei arvioida euron käyttöönottovalmiuden mukaan ennen niiden liittymistä yhteisöön. Vaikka ehdokasmaiden olisi liittymistä edeltävänä aikana pyrittävä kohti todellista lähentymistä ja makrotalouden vakautta, lähentymiskriteerien ja vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteiden noudattaminen ei ole yhteisön jäsenyyden edellytys. Liittymissopimuksessa on vahvistettava uusien jäsenvaltioiden asema jäsenvaltioina, joita koskee poikkeus. Tämän poikkeuksen vaikutukset on esitetty EY:n perustamissopimuksen 122 artiklan 3 kohdassa (entinen 109 k artikla). Yhteisön jäseniksi tultuaan ehdokasmaihin sovelletaan EY:n perustamissopimuksen mukaisia menettelyjä (erityisesti 104 artiklaa (entinen 104 c artikla) ja 122 artiklaa) sekä vakaus- ja kasvusopimusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1153/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0086 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1153/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.) julkaistiin tammikuussa 2000. Sen neljäs luku koskee Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja viides luku elintarviketurvallisuuden lainsäädäntönäkökulmia. Komissiolla ei tällä hetkellä ole käytössään oikeudellista välinettä, jonka avulla se voisi hyväksyä omasta aloitteestaan suojatoimet, jotka koskevat jostakin jäsenvaltiosta peräisin olevia rehuja tai muita kuin eläinperäisiä jalostettuja elintarvikkeita (valkoisen kirjan 80 kohta). Onko komissio sitä mieltä, että yksi ainoa kiireellinen menettely, jota sovelletaan kaikentyyppisiin elintarvikkeisiin ja rehuihin, mahdollistaa edellä mainitun puutteen korjaamisen? Jos komissio on tätä mieltä, aikooko se luoda tällaisen oikeudellisen välineen? Jos komissio ei ole tätä mieltä, miksi? Millä muulla tavalla komissio voi ryhtyä omasta aloitteestaan suojatoimiin, jotka koskevat jostakin jäsenvaltiosta peräisin olevia rehuja tai muita kuin eläinperäisiä jalostettuja elintarvikkeita? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1381/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Naisten ja miesten tasa-arvoasioita käsittelevän ministerineuvoston perustaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1381/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Naisten ja miesten tasa-arvoasioita käsittelevän ministerineuvoston perustaminen Euroopan parlamentissa on naisten oikeuksien valiokunta, joka käsittelee yksinomaan naisia koskevia asioita. Myös Euroopan komissiossa on yksi jäsen, jolle kuuluvat naisia koskevat asiat. Mitä mieltä neuvosto on siitä, että perustettaisiin naisten asioita käsittelevä ministerineuvosto, jotta jäsenvaltiot, joissa ei vielä ole erityisesti naisten asioita käsittelevää ministeriötä, saisivat kimmokkeen perustaa sellaisen? Vastaus (18.19. syyskuuta 2000) Helsingin Eurooppa-neuvosto sopi päätelmiensä liitteen III suosituksessa 9, että neuvoston työskentelyn yhtenäisyyden ja johdonmukaisuuden parantamiseksi neuvoston kokoonpanojen määrää olisi vähennettävä. Se antoi yleisten asioiden neuvoston tehtäväksi ryhtyä tämän tavoitteen edellyttämiin toimiin. Yleisten asioiden neuvosto päätti 10. huhtikuuta 2000 ryhmitellä uudelleen tiettyjä kokoonpanoja rajoittaakseen niiden määrän 16:een(1) Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Neuvosto muistuttaa, että naisten ja miesten tasa-arvoasioita käsittelee työllisyys- ja sosiaaliasioiden neuvosto(2). Lisäksi neuvosto katsoo, että ottamalla miesten ja naisten tasa-arvon edistäminen huomioon kaikissa unionin siihen liittyvissä politiikoissa varmistetaan paremmin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tavoitteiden toteutuminen. EY:n perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti on myös kunkin jäsenvaltion asia päättää, kuka edustaa sitä neuvostossa. Neuvoston tehtävä ei ole ottaa siihen kantaa. Helsingin Eurooppa-neuvosto (6.10.11.12.99) harkitsi korkeintaan sitä mahdollisuutta, että kukin jäsenvaltio tarkistaa säännöllisesti sisäiset EU-asioiden koordinointijärjestelynsä ja mukauttaa ne neuvoston optimaalista toimintaa vastaaviksi. (1) Kokoonpanojen luettelo on asiakirjassa 7039/1/00 REV 1 ja julkaistaan virallisessa lehdessä kesäkuussa 2000. (2) Kokoonpanon nimeä muutettiin Amsterdamin sopimuksen myötä EY:n perustamissopimukseen tehtyjen muutosten vuoksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2260/00 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle. Sähkömarkkinoiden vapautuminen.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2260/00 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Sähkömarkkinoiden vapautuminen Useat jäsenvaltiot ovat viime aikoina vapauttaneet sähköenergian hinnat. Hintojen vapauttamisella on myönteisiä vaikutuksia koko maanosassa ja erityisesti Espanjassa, Iberian niemimaan alueella. Baleaarien saarilla seuraukset eivät kuitenkaan välttämättä olisi samanlaiset, koska syrjäisillä alueilla täysin vapaiden markkinoiden luominen ei maantieteellisen sijainnin vuoksi ole mahdollista. Näin ollen sähkömarkkinoiden vapauttaminen ei välttämättä aiheuta tulevaisuudessa toivottua hintojen laskua. Jos sähkömarkkinoiden vapautuminen ei toteudu kokonaan eräillä Euroopan unionin alueilla, kuten Baleaareilla, aikooko komissio ryhtyä toimiin, jotka edistäisivät hintojen kokonaan vapauttamista? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2000) Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Baleaarien saariryhmän sähkönjakelujärjestelmä koostuu viidestä voimalaitoksesta, joista kolme sijaitsee Mallorcassa, yksi Ibizassa ja yksi Menorcassa. Näiden kolmen saaren sähkönjakelujärjestelmät eivät ole yhteydessä toisiinsa eivätkä myöskään Espanjan mantereen sähköverkkoon. Maantieteellisestä sijainnista johtuvan Baleaarien sähkönjakelujärjestelmän pienen koon vuoksi on selvää, etteivät sähkömarkkinoiden vapauttamisen ja sitä kautta lisääntyneen kilpailun myönteiset vaikutukset hintoihin voi toteutua samalla tavalla kuin suuremmilla sähkömarkkinoilla. Eristyksissä olevien järjestelmien täydellinen vapauttaminen saattaa jopa aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia, kuten hinnannousua, joka johtuu tällaisissa järjestelmissä toimivien luonnollisestikin harvojen markkinatoimijoiden monopolistisesta tai oligopolistisesta käyttäytymisestä. Näin ollen mikäli Espanjan hallitus katsoo näin pienten eristyneiden markkinoiden sähkönjakelujärjestelmien vapauttamisen epätarkoituksenmukaiseksi, sillä on mahdollisuus vedota sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19. joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY(1) 24 artiklan 3 kohtaan ja hakea poikkeusta direktiivin pääsäännöksistä, jolloin loppukäyttäjille varmistetaan kohtuullinen hintataso markkinoiden tehokkaan säätelyn avulla. Yleisesti ottaen komissio on täysin tietoinen saarten sähkönjakelun erityisongelmista, sillä niitä on pohdittu vastikään järjestetyssä Azorien tilannetta käsitelleessä konferenssissa, jonka aiheena oli saariyhteisöjen energiahuolto. Komissio tutkii parhaillaan tilannetta ja pohtii sellaisia mahdollisia ratkaisuja ja toimenpiteitä, erityisesti mahdollisuuksia lisätä uusiutuvien luonnonvarojen käyttöä, joilla on erityisen suuria kasvumahdollisuuksia sellaisilla saarilla, jotka eivät ole yhteydessä valtakunnallisiin sähköverkkoihin. (1) EYVL L 27, 30.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1503/00

esittäjä(t): Ilka Schröder (Verts/ALE) komissiolle

(12. toukokuuta 2000)

Aihe: Maailman kauppajärjestön uusi neuvottelukierros

Komissio haluaisi Maailman kauppajärjestön (WTO) uuden neuvottelukierroksen alkavan pian. Samanaikaisesti valtioiden ja niiden yhteenliittymien kanssa sovitaan kauppasopimuksista, jotka kattavat useampia kauppaan liittyviä näkökohtia kuin WTO:ssa jo tehdyt sopimukset (esimerkiksi julkiset hankinnat ja investoinnit).

Pyrkiikö komissio yksittäisten valtioiden tai valtioiden yhteenliittymien kanssa tekemillään kauppasopimuksilla tarkoituksellisesti ennakoimaan tulevia WTO-sopimuksia?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(3. heinäkuuta 2000)

Uuden kattavan monenvälisten neuvottelujen kierroksen käynnistäminen on yhteisön kauppapolitiikan tärkein tavoite tällä hetkellä, ja komissio työskentelee tinkimättömästi rakentaakseen yhteisymmärrystä asiasta Maailman kauppajärjestössä (WTO). Yhteisön uudelle kierrokselle asettamia tavoitteita ovat mm. investointeja ja kilpailua koskevien monenvälisten sääntöjen laatiminen ja sellaisten olemassa olevien monenvälisten sääntöjen selkiyttäminen, jotka koskevat kaupan tavoitteiden ja muihin tärkeisiin julkisiin hallinnonaloihin (esimerkiksi ympäristönsuojeluun, kuluttajansuojaan tai kehitysyhteistyöhön) liittyvien tavoitteiden välistä suhdetta. Nämä säännöt ovat välttämättömiä, jos WTO haluaa vastata asianmukaisesti globalisaation tuomaan haasteeseen. Koska WTO:ssa päätökset tehdään yksimielisesti, kierroksen käynnistämisestä, sen asialistasta ja mahdollisista tuloksista on neuvoteltava siten, että ne tyydyttävät kaikkia järjestön 136 jäsentä.

Sen lisäksi, että yhteisö osallistuu WTO:n toimintaan, se on sopimuspuolena alueellisissa kauppasopimuksissa monien muiden maiden tai maiden muodostamien ryhmittymien kanssa. Neuvottelut jatkuvat useiden muiden kumppaneiden kanssa. Se, että alueellisten sopimusten määräykset saattavat olla suurisuuntaisempia kuin mitä monenvälisellä tasolla on toistaiseksi sovittu, kuvastaa yksinkertaisesti erilaisia (kahdenvälisiä) olosuhteita, joissa alueellisia sopimuksia koskevia neuvotteluja käydään. Esimerkiksi useisiin yhteisön alueellisiin sopimuksiin sisältyy määräyksiä kilpailupolitiikasta; seikka, joka on vielä otettava esille koko WTO:n puitteissa.

WTO:n säännöissä nimenomaan määrätään jäsenten välisistä alueellisista sopimuksista (tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen, GATT, XXIV artikla ja palvelukaupan yleissopimuksen, GATS, V artikla) ja lukuisista vaatimuksista, jotka kyseisten sopimusten on täytettävä. Edellyttäen, että nämä vaatimukset täytetään, alueellisia kauppasopimuksia olisi komission mielestä pidettävä monenvälistä kauppajärjestelmää tukevina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1443/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) neuvostolle. Amsterdamin sopimuksen 13 artikla ja hallitustenvälinen konferenssi.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0059 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1443/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) neuvostolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Amsterdamin sopimuksen 13 artikla ja hallitustenvälinen konferenssi Tarkistettuun Amsterdamin sopimukseen liitetyssä uudessa 13 artiklassa suhtaudutaan myönteisesti Euroopan unionin toteuttamaan sukupuoleen, etniseen alkuperään, rotuun, ikään, vammaisuuteen, uskontoon ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjuntaan. Kyseinen 13 artikla ei kuitenkaan oikeuta yksityishenkilöitä ryhtymään oikeustoimiin kansallisissa tuomioistuimissa heidän joutuessaan edellä mainituista syistä syrjinnän kohteeksi. Aikooko neuvosto seuraavaa hallitustenvälistä konferenssia silmälläpitäen muuttaa 13 artiklaa siten, että unionin kansalaiset voisivat vedota siihen suoraan kansallisissa tuomioistuimissaan? Vastaus (18.19. syyskuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin jäsen on luultavasti tietoinen, neuvostolla ei ole asemaa jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssissa eikä se voi näin ollen ottaa kantaa konferenssin työskentelyyn. Euroopan parlamentilla toisaalta on kaksi tarkkailijaa, jotka ovat tiiviisti mukana konferenssin työskentelyssä valmistelutasolla. Puheenjohtajavaltio haluaisi muistuttaa, että hallitustenvälisessä konferenssissa ollaan harkitsemassa mahdollisia muutoksia perustamissopimukseen sen varmistamiseksi, että unionin toimielimet voivat jatkaa tehokkaasti työskentelyään laajentumisen jälkeen. Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomaan asiaan liittyviä ehdotuksia ei ole toistaiseksi esitetty.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1529/00

esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle

(12. toukokuuta 2000)

Aihe: Ratin-rotanmyrkky/salmonella

Ratin-rotanmyrkyssä käytetään sen lontoolaisen valmistajan Rentokilin mukaan salmonellakantoja(1). Valmistaja on ilmoittanut Politiken-päivälehdelle, että myrkkyä on viety Englannista Espanjan ja Italian markkinoille aina vuoteen 1992 asti.

Jo vuonna 1961 tuote poistettiin Tanskan markkinoilta salmonellan leviämisen pelon vuoksi.

Voiko komissio tähän liittyen ilmoittaa:

- Onko Ratinin valmistus, vienti ja käyttö ollut sallittua vuoteen 1992 saakka?

- Onko varmaa, että salmonella ei Ratinin käytön seurauksena ole levinnyt Italiasta ja Espanjasta muihin EU-maihin?

- Onko Ratinin käytöllä yhteyttä salmonellan leviämiseen EU:ssa?

(1) Dagbladet Politiken, 10.4.2000: Salmonellagift solgt i 90'erne.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(3. heinäkuuta 2000)

Luvan antaminen Ratinille tai valmisteen käytön kieltäminen perustui kansalliseen lainsäädäntöön, kunnes kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annettiin 15 päivänä heinäkuuta 1991 neuvoston direktiivi 91/414/ETY. Direktiivin mukaan komissio huolehtii tällöin kaupan pidettyjen kasvinsuojeluaineiden tehoaineiden tarkistamisesta. Yksikään jäsenvaltio ei ilmoittanut komissiolle Ratinin käytöstä kasvinsuojeluaineena yhteisössä. Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/8/EY(1) on nykyinen kehys biosidituotteiden (myös jyrsijämyrkkyjen) hyväksynnälle, jos kyseiset tuotteet eivät kuulu vuonna 1991 annetun direktiivin soveltamisalan piiriin. Jos Ratinin kaltainen yhdiste saatettaisiin markkinoille, sille olisi haettava joko direktiivin 91/414/ETY tai 98/8/EY tai kummankin mukaisen luvan käyttötarkoituksesta riippuen. Ratinin käytölle ei ole nykyisin lupaa.

On erittäin vaikeaa arvioida, millaista ympäristön pilaantumisen vaaraa Ratinin käytöstä aiheutuisi. Tutkimuskirjallisuudessa on arvioitu tuotteen koostuneen salmonella enteritidis -bakteerin phagityyppi 6a:sta. Salmonella enteritidis on pääasiassa yhteydessä siipikarjatuotteisiin ja varsinkin syötäväksi tarkoitettuihin muniin. Enteriditiksen saastuttamat munat ja tämän bakteerin sekä muiden kuin 6a serotyypin aiheuttamat ihmisen salmonellainfektiot alkoivat lisääntyä 1980-luvun lopulla. Tällöin oli kulunut noin 30 vuotta siitä, kun Ratinin käytöstä luovuttiin useimmissa jäsenvaltioissa. Huomattakoon, että salmonella enteritidiksen on havaittu yleistyneen kaikkialla maailmassa ja varsinkin Yhdysvalloissa. Voidaankin päätellä, että useat tekijät vaikuttavat salmonella enteritidiksen yleistymiseen.

Komissio korostaa, että sairauksia aiheuttavia bakteereita ei pidä tieten tahtoen päästää ympäristöön. Asiasta on laadittu viime vuosikymmenen aikana johdonmukainen yhteisön lainsäädäntö, johon edellä viitattiin.

(1) EYVL L 123, 24.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1760/00 esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) komissiolle. Juomaveden laatu Azoreilla.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1760/00 esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Juomaveden laatu Azoreilla Komissio on tiettävästi kehottanut Portugalin viranomaisia ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että Azoreilla noudatetaan juomavedeksi tarkoitetun veden laatua koskevia yhteisön säännöksiä. Tietojemme mukaan tämä vaatimus esitettiin sen jälkeen kun eräs Azoreilla tehty tutkimus osoitti, että neuvoston direktiiviä 80/778/ETY(1) vastaan oli rikottu. Tämän kysymyksen täydellistä selvittämistä varten kysyn, 1. voiko komissio vahvistaa, että edellä mainitut tiedot pitävät paikkansa? 2. Jos vastaus on myönteinen, niin voiko komissio - antaa täydellisen selonteon siitä, kuinka monta tätä asiaa koskevaa varoitusta se on jo antanut Portugalin keskus- ja alueviranomaisille, ja millaisia varoitukset olivat, - antaa seikkaperäisen selvityksen Portugalin viranomaisille toimitetun lausunnon sisällöstä, - ilmoittaa miten se aikoo seurata tätä prosessia jatkossa? (1) EYVL L 229, 30.8.1980, s. 11. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Komissio vahvistaa parlamentin jäsenelle, että se on useaan otteeseen pyytänyt Portugalin hallitusta toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet juomaveden laadusta 15 päivänä heinäkuuta 1980 annetun direktiivin 80/778/ETY(1) soveltamiseksi Azorien autonomisella alueella. Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että se on antanut rikkomisesta johtuvan menettelyn nro 98/5083 yhteydessä Portugalille perustellun lausunnon, josta on annettu tieto julkisuuteen lehdistötiedotteella 12. toukokuuta 2000. Perusteltu lausunto koskee Azorien alueellisten viranomaisten direktiivin 80/778/ETY soveltamiseen autonomisella alueella tarvittavien toimenpiteiden toteuttamatta jättämistä sekä edellä mainitussa direktiivissä tarkoitettujen raja-arvojen laiminlyöntiä Ribeira Granden kunnassa käytetyn juomaveden osalta. Juomaveden laatua koskevien direktiivien asianmukainen soveltaminen on komission mielestä ensisijaisen tärkeää, minkä vuoksi se toteuttaa jatkossakin kaikki käytettävissään olevat keinot, edellä mainittu direktiivin rikkomisesta johtuvan menettelyn jatkaminen mukaan luettuna, jotta Portugalin viranomaiset toteuttavat tarvittavat toimenpiteet direktiivin 80/778/ETY asianmukaiseksi soveltamiseksi Azorien autonomisella alueella. (1) EYVL L 229, 30.8.1980. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna (EYVL L 224, 3.9.1993).