ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4106/97 komissiolle esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Yhteisöaloitteiden ja koheesiorahaston hankkeiden toteuttamisen edistyminen Kreikassa Voisiko komissio kertoa minulle, vertailevan ja yksityiskohtaisen taulukon pohjalta, miten yhteisöaloitteiden sekä koheesiorahaston hankkeiden toteutus ovat tähän mennessä edistyneet kussakin jäsenvaltiossa? Komission jäsenen Wulf-Mathiesin Komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3210/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Maanalainen Tessalonikiin Kreikassa käydään paljon keskustelua maanalaisen mahdollisesta rakentamisesta Tessalonikin kaupungin pohjoiselle satama-alueelle. Äskettäin ilmoitettiin, että rakentamista oli lykättävä, koska komissio oli antanut tiedotuksen siitä, että EU:n julkisia töitä koskevien sopimusten myöntämistä käsitteleviä sääntöjä oli rikottu. Mikä on komission virallinen kanta maanalaisen rakentamiseen Tessalonikiin ja mitkä tarkkaan ottaen ovat perusteet sille, että se vastustaa töiden toteuttamista? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1997) Tessalonikin metron käyttöoikeusurakkaan liittyvästä sopimuksentekomenettelystä on tehty yksi valitus, jota komissio käsittelee parhaillaan. Se tutkii, onko kyseisen hankinnan tarjousmenettelyssä noudatettu julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 93/37/ETY ((EYVL L 199, 9.8.1993. )) säännöksiä ja Euroopan yhteisön perustamissopimusta. Erityisesti komissio tutkii sitä, noudattavatko neuvotteluasteelle viedyt tarjoukset tämän urakan tarjouseritelmässä annettuja edellytyksiä niin teknisen suorituskyvyn kuin luottokelpoisuuden ja taloudellisen tilanteen osalta. Näitä seikkoja selvittäessään komissio on ollut useaan kertaan yhteydessä Kreikan hallitukseen ja asianomaisiin tahoihin ja pyytänyt niiltä haluamiaan tietoja ja selvityksiä asian tutkimiseksi. Se on myös pyytänyt Kreikan viranomaisia lykkäämään urakkasopimuksen tekemistä siihen saakka, kunnes se on saattanut tutkimuksensa päätökseen.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3139/97 komissiolle esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Oikeudenkäynti C-150/97 - Euroopan yhteisöjen tuomioistuin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa alkoi komission Portugalin tasavaltaa vastaan nostaman kanteen käsittely 17. huhtikuuta 1997. Kysymys on neuvoston 27. kesäkuuta 1985 antaman direktiivin 85/337/ETY noudattamatta jättämisestä. Koska säännöksen täytäntöönpanon merkitys Portugalille ja muille jäsenvaltiolle on suuri, kysyn komissiolta, voiko se kanteen nostajana tiedottaa, missä vaiheessa oikeudenkäynti on tuomioistuimessa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1997) Komissio nosti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa 17. huhtikuuta 1997 kanteen Portugalia vastaan, koska tämä oli saattanut virheellisesti tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985. )) osaksi kansallista lainsäädäntöään. Oikeudenkäynnissä (asia C-150/97) ei käsitellä direktiivin puutteellista soveltamista, vaan direktiivin useiden säännösten virheellistä saattamista muodollisesti Portugalin lainsäädäntöön. Yhteenveto väitteistä on julkaistu virallisessa lehdessä ((EYVL C 181, 14.6.1997. )). Portugali kiisti väitteet vastineessaan. Komission vastauksen jälkeen Portugalin viranomaiset esittivät vastauskirjelmänsä. Kirjallinen menettely on siten viety päätökseen. Sitä seuraa suullinen menettely, jonka alkamispäivää ei tuomioistuin ole vielä vahvistanut. Tuomioistuin tekee päätöksensä vasta kyseisen menettelyn jälkeen. On syytä ottaa huomioon, että vaikka Portugalin viranomaiset kiistävätkin Portugalia koskevat väitteet, ne ovat kuitenkin hyväksyneet 8. lokakuuta 1997 annetun asetuksen 278/97, joka on julkaistu 8. lokakuuta 1997 ilmestyneen Diári da Repúblican N:ossa 233, I A-sarja, sivu 5440. Asetuksella muutetaan 6. kesäkuuta 1990 annettu lakiasetus 186/90 ja 27. marraskuuta 1990 annettu sääntelyasetus 38/90, joilla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ¨jotta kyseinen direktiivi voitaisiin saattaa täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä¨. Komissio tutkii parhaillaan muutosten merkitystä asiassa C-150/97 esitettyihin väitteisiin.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3500/97 komissiolle esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) (10. marraskuuta 1997) Aihe: Aasiassa toteutettava perhesuunnittelualoite Euroopan komission ja Yhdistyneiden kansakuntien väestörahaston (UNFPA) tehtyä sopimuksen perhesuunnittelualoitteen käynnistämiseksi Aasiassa (30.1.1997), kuinka monille ja mille kansalaisjärjestöille on myönnetty määrärahoja aloitteen piirissä toimeenpantavia hankkeita varten? Paljonko nämä määrärahat maksavat ja missä maissa niitä käytetään? Milloin komissio otaksuu aloitteen päättyvän? Millaisella menettelyllä Euroopan komission ja UNFPA:n väliset päätökset tehdään? Kumpi organisaatio on viime kädessä vastuussa aloitteen koordinoinnista? Aikooko komissio toistaa tämän aloitteen muualla, esimerkiksi latinalaisessa Amerikassa tai arabimaissa? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (28. marraskuuta 1997) Yhdistyneiden kansakuntien väestörahaston (UNFPA) kanssa tehdyn sopimuksen allekirjoituksesta 31. tammikuuta 1997 lähtien ohjelma on edennyt toimintasuunnitelmansa mukaisesti, johon sisältyi vuoden valmisteluvaihe seuraavine toimintoineen: - maissa käytävien neuvottelujen ensimmäinen vaihe - johon osallistuvat eurooppalaiset ja kansalliset kansalaisjärjestöt, komission valtuuskunnan edustajat ja kansalliset viranomaiset - jonka tarkoituksena on luoda yhteiset tavoitteet kyseisissä maissa suoritettavalle toiminnalle. Nämä neuvottelut on jo käyty Kamputseassa, Laosissa, Pakistanissa, Nepalissa, Bangladeshissa ja Vietnamissa; - täytäntöönpanon valmistelu kahdessa Brysselissä järjestetyssä, hankkeen kulkuun perustuvia johtamisjärjestelmiä ja yhteisiä indikaattoreita käsittelevässä seminaarissa, johon eurooppalaiset kansalaisjärjestöt osallistuivat. Hakemuksen muoto ja ohjeet hankkeen esittämiselle viimeistellään ja lähetetään kaikille eurooppalaisille tai kansallisille kansalaisjärjestöille. Tähän mennessä 17 eurooppalaista kansalaisjärjestöä on ilmoittanut olevansa kiinnostunut ja ensimmäisen toimintasuunnitelman odotetaan olevan valmis vuoden 1997 loppuun mennessä. Se koskee aluksi kolmea maata, Pakistania, Nepalia ja Kamputseaa. Valmistelut etenevät kuitenkin nopeasti koskemaan myös muita maita. UNFPA on vastuussa hankkeen arvioimisesta. Lopullisen päätöksen ohjelmasuunnitelmasta tekee komissio esivalinnan kirjallisten perustelujen pohjalta. Aloitteen laajentamisen osalta muihin maantieteellisiin alueisiin, komissio ottaa huomioon kaiken tiedon Aasiassa tapahtuvasta kehityksestä tehdäkseen mahdollisesti päätöksen ohjelman käyttöönottamisesta myös muilla alueilla.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3487/97 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (3. marraskuuta 1997) Aihe: Varsovan sopimus ja essexiläisen panttivangin kohtalo Kuwaitissa - korvausvaatimus British Airwaysia vastaan Viitaten essexiläisen Edward Hammettin ja British Airwaysin lennolla 149 olleiden 367 matkustajan pitkään meneillään olleeseen valitukseen, jonka mukaan lentoyhtiö laskeutui vastuuttomasti ja tarkoituksella Kuwaitiin Irakin miehitettyä maan Persianlahden sodan aikaan, onko komissio sitä mieltä, että lento-onnettomuuteen joutuville matkustajille maksettavaa korvausta koskeva asetusluonnos muodostaa ennakkotapauksen, jolla puolletaan Euroopan unionin toimivaltaa suhteessa Varsovan sopimukseen? Aikooko komissio siten sitoutua kannattamaan uutta asetusta, jonka myötä Euroopan komissio voisi tutkia lentoyhtiöiden mahdollista vastuullisuutta muissa kuin lento-onnettomuuksiin liittyvissä valituksissa, riippumatta siitä voidaanko Varsovan sopimuksen näkökohtia soveltaa? Onko komissio sitä mieltä, että Hammettin kaltaisissa tapauksissa kyseisen lainsäädännön läpimeno olisi vain hyödyksi valitusten tekijöille? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3485/97 ja E-3487/97 (11. joulukuuta 1997) Irakin miehitettyä Kuwaitin sinne laskeutuneella British Airwaysin lennolla 149 mukana olleiden matkustajien valitettavassa ja ahdistavassa kokemuksessa ei ole kyse yhteisön oikeuden rikkomisesta. Koska tapaukseen ei voida soveltaa yhteisön lainsäädäntöä, komissiolla ei ole perusteita asian tutkimiseksi. Niinpä matkustajien oikeudet riippuvat asianomaisten kansallisten lakien sekä Varsovan sopimuksen soveltamisesta. Komissio selvittää kuitenkin mahdollisuutta kehittää lentoliikenteen kuluttajapolitiikkaa entisestään. Lentoliikenteen kuljetusehtoja arvioiva perusteellinen selvitys on saatu valmiiksi ja toimitettu äskettäin komissiolle, joka on käynnistänyt kaikille asiasta kiinnostuneille tarkoitetun kuulemismenettelyn selvityksen tuloksista.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3329/97 neuvostolle esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE) (23. lokakuuta 1997) Aihe: Italian tasavalta ja yhteisön oikeuden loukkaaminen 1. Italiassa on voimassa säädös, jonka mukaan unionin kansalaisen on - riippumatta siitä, mistä maasta hän on kotoisin - esitettävä Italiassa asuinpaikkatodistus ajoneuvon rekisteröintiä varten. Onko tämä säädös yhteisön oikeuden mukainen? 2. Italiassa on voimassa säädös, jonka mukaan Italian kansalaiset, jotka on merkitty nk. AIRE-listaan (koskee ulkomailla asuvia Italian kansalaisia) - mutta joilla on yritys Italiassa - eivät voi rekisteröidä ajoneuvojaan Italiassa ilman asuinpaikkatodistusta. Onko tämä säädös yhteisön oikeuden mukainen? Vastaus (26. tammikuuta 1998) Neuvoston tehtävänä ei ole arvioida ajoneuvojen rekisteröintiä koskevan Italian lainsäädännön yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen kanssa. EY:n perustamissopimuksen mukaan tämä tehtävä kuuluu komissiolle ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle (ks. tähän liittyen perustamissopimuksen 155 ja 164 artikla).
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3457/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Ispran YTK Isprassa sijaitsevassa YTK:ssa on toistuvasti esitetty protesteja henkilökunnan taholta, joka katsoo, että työtehtäviä on jaettu ottamatta asianmukaisesti huomioon kyseisten työntekijöiden pätevyyttä. Kuinka on mahdollista, että italialaista henkilöstöä, jolla on tutkinto esimerkiksi oikeustieteessä, taloustieteissä tai valtiotieteissä, ei juuri koskaan käytetä koulutusta vastaavissa tehtävissä, mutta hallinnollisissa tehtävissä käytetään teknisen koulutuksen saaneita, joilla ei ole minkäänlaista kokemusta tai koulutusta hallinnolliselta alalta? Onko vain sattumaa, että kyseinen henkilöstö ei ole kansalaisuudeltaan italialaista? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1997) Komissio valitsee työntekijän sisäisellä menettelyllä, ja jos tämä ei johda minkäänlaiseen tulokseen, lopulta ulkoisella menettelyllä. Ilmoitus avoimesta paikasta ei heikennä kenenkään vaatimukset täyttävän hakijan mahdollisuuksia hakea paikkaa. Virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisesti virkamiesten valinnassa ei kiinnitetä huomiota heidän rotuunsa, uskontoonsa tai sukupuoleensa. Luonteeltaan vahvasti tieteellis-teknisessä työyhteisössä myös teknisen koulutuksen saaneilla hakijoilla on mahdollisuus hakea hallinnollisiin tehtäviin. Henkilöstösääntöjen mukaisesti kaikissa tapauksissa hakijoiden pätevyys avoinna olevan paikan tehtävien hoitamiseen arvioidaan heidän toimittamiensa tutkinto- ja muiden todistusten perusteella, samoin kuin tehtävien hoidossa vaadittavien tietojen ja taitojen perusteella.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3102/97 neuvostolle esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (UPE) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Katolinen kirkko Venäjällä Olen kuullut luotettavista lähteistä, että Venäjän presidentti Boris Jeltsinin pitäisi allekirjoittaa 23. kesäkuuta duumassa ja 4. heinäkuuta 1997 liittoneuvostossa hyväksytty laki, jolla alennettaisiin katolinen kirkko pelkäksi lahkoksi, jonka oikeudet olisivat hyvin rajoitetut. Tämä vaarantaisi ortodoksisen ja katolisen kirkon ekumeenisen vuoropuhelun ja rikkoisi sitä paitsi ihmisten perusoikeuksia ja 18 artiklassa määrättyä uskonnonvapautta. Mitä komissio tekee tämän vakavan epäoikeudenmukaisuuden estämiseksi? Lisäksi kysyn, eikö neuvoston, komission ja parlamentin pitäisi toimia yhdessä ja perustaa tutkintavaliokunta, joka valvoisi katolisen uskon ja kirkon valinneiden Venäjän katolilaisten oikeuksia? Haluan lisäksi kiinnittää huomiota siihen, että katolista uskontoa ei milloinkaan voi verrata lahkoihin, joita maailmassa on paljon ja jotka usein on perustettu ainoastaan mammonan tavoittelua varten. Vastaus (19. tammikuuta 1998) Samoin kuin muut asiasta huolestuneet tahot Euroopan unioni kehotti painokkaasti mm. asianmukaisin vetoomuksin Venäjän viranomaisia olemaan antamatta kyseistä lakia, ja ilmoitti, että se piti ensisijaisen tärkeänä kaikkien uskontojen tasapuolista ja niiden kansainvälisesti tunnustettujen periaatteiden mukaista kohtelua, joita Venäjä on sitoutunut noudattamaan. Nyt kun kyseinen laki on annettu, neuvosto aikoo tarkkaavaisesti seurata, että uutta lakia sovelletaan Venäjän antamien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti Euroopan neuvostossa tehdyt sitoumukset mukaan lukien. Neuvostolla ei ole tietoa siitä, että tämän lain johdosta katolista uskontoa tunnustavia Venäjän tai muun maan kansalaisia olisi vainottu.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3201/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Ekstra-neitsytöljy-laatuluokan oliiviöljy Italialaisten kuluttajien kansallinen järjestö arvostelee ankarasti tulevaa muutosta oliiviöljyn kansainvälisen kaupan sääntöihin; kyseiset säännöt on tarkoitus sisällyttää lähitulevaisuudessa annettavaan yhteisön säädökseen. 1. Pitääkö paikkansa, että kyseisen muutoksen jälkeen ¨italialaiseksi¨ voitaisiin nimittää myös jostakin muusta maasta Italiaan tuotua ns. ¨extravergine¨ eli ekstra-neitsytöljyä, jos öljy pelkästään suodatettaisiin Italiassa ja siihen lisättäisiin vähäinen prosenttiosuus Italiassa tuotettua neitsytöljyä? 2. Jos näin on, eikö komissio katso, että tällainen käytäntö on kuluttajien ¨laillistettua huijausta¨, koska kuluttaja ei tiedä, miltä alueelta hänen ostamansa ekstra-neitsytöljy on peräisin? 3. Kun alkuperän valvonnan periaatetta sovelletaan muihin tuotteisiin kuten viiniin ja juustoon, eikö samaa periaatetta enää noudateta oliiviöljyn tapauksessa? 4. Miten komissio aikoo varmistaa, että myös öljyn osalta noudatetaan avoimia käytäntöjä ja sovelletaan alkuperänimityksiä, ja että samalla vältetään laillistamasta epäasianmukaisia ja sekaannuksiin johtavia käytäntöjä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3201/97 ja E-3383/97 (17. marraskuuta 1997) Ensinnäkin on täsmennettävä, että oliiviöljyyn ja uutettuun oliiviöljyyn sovellettava kansainvälisen oliiviöljyneuvoston (IOOC) laatima kauppaa koskeva sääntö antaa tällä hetkellä mahdollisuuden siihen, että niiden käytäntöjen mukaisesti, joihin kunnianarvoisat parlamentin jäsenet viittaavat, tuotteen alkuperämaana voidaan pitää maata, jossa suodatus ja sekoittaminen kansalliseen oliiviöljyyn tehdään. Juuri tällaisten käytäntöjen syntymisen estämiseksi komissio on pyytänyt kansainvälistä oliiviöljyneuvostoa tutkimaan kyseisen säännön uudistamista siten, että voitaisiin muun muassa alkaa soveltaa rajoittavampia ja selkeämpiä ehtoja alkuperämaata määritettäessä. Kansainvälisen oliiviöljyneuvoston laatimaa alkuperämaan käsitettä koskevaa kaupallista sääntöä käsitellään Turkissa 17. - 21. marraskuuta 1997 pidettävän oliiviöljyneuvoston 77. kokouksen yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3346/97 neuvostolle esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) (23. lokakuuta 1997) Aihe: Belgian osuus Euroopan yhteisön talousarviosta Valtionvarainministerien kokouksessa Mondorfissa 13. - 14. syyskuuta Alankomaat pyysi osuutensa pienentämistä unionin rahoituksessa ja väitti, että sisäisten tilastojen mukaan Alankomaat on unionin suurin nettorahoittaja. Voiko neuvosto toimittaa kopion tilastoista, joihin Alankomaiden edustaja viittasi? Onko neuvostolla omia laskelmia, joista saa yksityiskohtaisia tietoja siitä, mitkä ja kuinka paljon unionin jäsenmaat ovat nettomaksajia tai nettoedunsaajia vuosina 1995, 1996 ja 1997? Vastaus (20. tammikuuta 1998) 1. Alankomaiden valtuuskunta mainitsi arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittaman valmisteluasiakirjan valtiovarainministerien epävirallisessa kokouksessa ilman, että siitä on laadittu virallista tiedonantoa neuvostossa. Tavallisen käytännön mukaisesti mainitunlaisen, valtuuskunnan sisäisen ja epävirallisissa puitteissa esille tuodun asiakirjan toimittaminen on pelkästään sen laatineen valtuuskunnan eli tässä erityisessä tapauksessa Alankomaiden valtuuskunnan asia. 2. Toisen kysymyksen osalta neuvosto on merkinnyt tiedoksi komission yksiköiden laatimat numerotiedot, jotka koskevat varojen ja useimpien menojen jäsenvaltiokohtaista jakautumista. Samanlaisia tietoja on luovutettu neuvoston käyttöön aikaisempien rahoituskokonaisuuksien käsittelyjen yhteydessä. Vastaavat tiedot löytyvät lisäksi myös tilintarkastustuomioistuimen kertomuksista. Komissio ja neuvosto eivät kuitenkaan ole koskaan määrittäneet jäsenvaltioiden nettorahoitusosuuksia.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3537/97 neuvostolle esittäjä(t): Wilfried Telkämper (V) (14. marraskuuta 1997) Aihe: Kaakkois-Aasian metsäpalojen vaikutus alkuperäiskansoihin Äskettäinen katastrofi Indonesiassa ja Malesiassa johti huomattaviin ympäristötuhoihin sekä paikallisen väestön vakaviin terveys- ja muihin ongelmiin. Tietääkö neuvosto, kuinka moni ihminen joutui kärsimään savusta ja varsinaisista tulipaloista, mitkä alkuperäiskansojen alueet kärsivät vahinkoja, tuhosiko tuli alkuperäiskansojen asutuksia, kuoliko paloissa ihmisiä, ja tarvitsevatko hengissä selvinneet humanitääristä apua? Tietääkö neuvosto lisäksi, kuinka paljon luonnonmetsää ja kuinka paljon talousmetsää tuli tuhosi, onko olemassa suunnitelmia metsän uudelleen istuttamiseksi, ja mitä seurauksia metsäpaloista koitui alkuperäiskansojen maankäyttöoikeuksille? Onko neuvosto sitä mieltä, että viime aikoina tapahtuneet suuret metsäpalot ja niiden vaikutukset paikalliseen väestöön ovat sopusoinnussa biologista monimuotoisuutta koskevan sopimuksen määräysten sekä Agenda 21:n periaatteiden kanssa? Vastaus (12. helmikuuta 1998) Vastauksessa Johannes SWOBODAn esittämään kysymykseen n:o E-3430/97 neuvosto on selvittänyt yksityiskohtaisesti Euroopan unionin Kaakkois-Aasian metsäpaloista kärsineille maille antamaa apua. Jo annettujen tietojen lisäksi on syytä korostaa kansainvälisen yhteisön ja erityisesti unionin jäsenvaltioiden antaman kahdenvälisen avun merkitystä. Kansainvälistä apua koordinoidaan tarkasti itse paikalla Jakartassa, jossa Euroopan komission edustusto on luonut tarvittavat yhteydet Indonesian viranomaisiin avun toimittamisen varmistamiseksi parhaissa mahdollisissa olosuhteissa. Muistutettakoon myös joistakin kansainvälisistä aloitteista, esimerkiksi Yhdistyneiden Kansakuntien Genevessä sijaitsevan humanitaaristen asiain osaston (DHA) paikalle lähettämästä asiantuntijaryhmästä katastrofin seurausten ja niitä korjaavien toimenpiteiden arvioimiseksi, sekä kansainvälisten asiantuntijoiden seminaarista, jossa käsiteltiin ilmastonmuutoksia ja erityisesti metsäpaloja ja joka pidettiin marraskuussa 1997 Indonesian hallituksen aloitteesta. Jäsenvaltioiden asiantuntijat osallistuivat edellä mainittuun työskentelyyn rakentavalla tavalla. Lopuksi on korostettava, että erityisesti metsiin kohdistuvan vaikutuksen osalta yhteisön ja sen jäsenvaltioiden pysyvä kanta metsien säilyttämistä koskevan kansainvälisen välineen kehittämisen puolesta on hyvin tunnettu, ja se on ilmaistu useaan otteeseen niin Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen erityisistunnossa kuin hallitustenvälisessä metsäpaneelissa ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolten kokouksissa.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2232/97 neuvostolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: EU:n albanialaisten maahanmuuttajien äänioikeuden käyttö Euroopan unionin maissa, etenkin Kreikassa ja Italiassa, työskentelee satoja tuhansia albanialaisia maahanmuuttajia. On varmaa, että näille työntekijöille tulee tuskin lainkaan olemaan mahdollista käyttää äänioikeutta huolimatta hyvistä aikomuksista, joita eräät hallitukset ovat ilmaisseet sen suhteen, että heidän käymistään omilla alueillaan äänestämässä helpotettaisiin. Ottaen huomioon Albanian tulossa olevien vaalien merkityksen, siirtolaisten erittäin suuren lukumäärän sekä Albanian kansalaisten laajan vaaleihin osallistumisen välttämättömyyden neuvostolta kysytään, aikooko se pyytää Albanian hallitusta, jäsenvaltioita ja Etyjiä edistämään aloitteita, joilla albanialaisille siirtolaisille annetaan mahdollisuus äänestää siellä, missä he oleskelevat, jotta vaalien tulos olisi niin hyvin kansan tahtoa edustava kuin mahdollista? Vastaus (19. tammikuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys on neuvoston toimivallan ulkopuolella. Neuvosto ei ole toimivaltainen ilmoittamaan kantaansa tavasta, jolla kolmas valtio, Albania, järjestää rajojensa ulkopuolelle muuttaneiden kansalaistensa osallistumisen Albaniassa pidettäviin vaaleihin.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3656/97 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Asekauppa Ottaen huomioon: - että jotkut EU:n jäsenvaltiot valmistavat aseita ja vievät niitä kolmansiin maihin ja että komissio on vuodesta 1991 tehnyt asekaupan sääntelyä koskevia päätöksiä, joilla ei ole mitään sitovuutta ja jotka eivät ole saaneet mitään jatkoa, - että tämä ala on erittäin herkkä ja edustaa monia ja merkittäviä etunäkökohtia ja vaikuttaa moniin ja merkittäviin talouden aloihin, - että vaikka tietyt jäsenvaltiot ovat nykyään laatineet asekauppaa koskevia eettisiä sääntöjä, yhteistä eurooppalaista politiikkaa ei kuitenkaan ole, komissiolta kysytään, aikooko se, ja koska, tehdä aloitteen käyttäytymissäännöistä, jotka sääntelisivät asekauppaa sitovalla tavalla? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (5. joulukuuta 1997) Komissio on huolestunut aseiden tuotannon ja viennin herkkää alaa koskevien politiikkojen ja käytäntöjen eroavaisuuksista jäsenmaiden välillä. Parlamentti hyväksyi toukokuussa 1997 Titleyn kertomukseen perustuvan päätöslauselman, jossa komissiota pyydettiin laatimaan aseiden vientiä koskeva valkoinen kirja, jotta voitaisiin tehdä parempi arvio yhteisön asemasta maailmanlaajuisessa asekaupassa. Komissio hyväksyi tämän ehdotuksen ja valmistelee parhaillaan kyseistä asiakirjaa.