ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3475/00 esittäjä(t): Vittorio Sgarbi (PPE-DE) komissiolle. Pohjois-Italian tulvat.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0116 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3475/00 esittäjä(t): Vittorio Sgarbi (PPE-DE) komissiolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Pohjois-Italian tulvat Viimeaikaiset sääolosuhteet ovat aiheuttaneet runsaasti tuhoja Luoteis-Italiassa ja vahingoittaneet alueen taloutta, infrastruktuureja ja kiinteistöjä sekä johtaneet kymmenien ihmisten kuolemaan. Tuhot olisivat voineet olla vieläkin suuremmat, ellei alueella olisi kyetty reagoimaan tapahtumiin niin nopeasti ja tehokkaasti. Samankaltaiset tapahtumat järkyttivät aikaisemmin Etelä-Italiaa aiheuttaen myös valtavia tuhoja ja joitakin uhreja. Loppusyksyä ja talvea odotetaan nyt huolestuneina siitä huolimatta, että ennaltaehkäisyjärjestelmät ja toimintavälineet ovat osoittautuneet erittäin tehokkaiksi. Ottaen huomioon näiden tapahtumien poikkeuksellisen luonteen ja vakavuuden, katsooko komissio, että Euroopan unionin toimielinten olisi ryhdyttävä taloudelliseen yhteistyöhön tuhojen kohteeksi joutuneiden alueiden kanssa ja annettava niiden käyttöön Euroopan unionin varoja? Michel Barnier'n komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3431/00, E-3464/00, E-3475/00 ja P-3583/00 (13. joulukuuta 2000) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin jäsen Michl Ebnerin suulliseen kysymykseen H-0857/00 parlamentin marraskuussa 2000 pidetyssä ensimmäisessä istunnossa(1). Lisäksi kysyjä voisi tutustua komission puheenvuoroon 25. lokakuuta 2000 pidetyssä lokakuun toisessa istunnossa käydyssä keskustelussa ilmastonmuutoksista(2) ja 16. marraskuuta 2000 pidetyssä marraskuun istunnossa käydyssä keskustelussa tulvista Euroopassa(3). (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (marraskuu 2000). (2) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (lokakuu II 2000). (3) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (marraskuu 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3399/00

esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) komissiolle

(3. marraskuuta 2000)

Aihe: Arvonlisäveron maksamisen välttäminen

Olen havainnut, että joissain EU:n jäsenmaissa on vaikea saada kuittia, jossa arvonlisävero on selvästi merkittynä. Koska elektronisia kassoja ei ole joka kaupassa, on erittäin helppoa välttää arvonlisäveron suorittaminen. Ongelmaan on kiinnitettävä huomiota, sillä arvonlisäverotuloista suurin osa tulee EU:lle ja näin arvonlisäveron maksamatta jättäminen on koko EU:n huoli.

Pyydän saada tietää, kuinka suureksi komissio arvioi arvonlisäverojen välttämisprosentin ja mitä komissio aikoo tehdä valvonnan tehostamiseksi?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(6. joulukuuta 2000)

Kuudennen arvonlisäverodirektiivin(1) 22 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan verovelvollisen on toiselle verovelvolliselle suorittamistaan tavaroiden luovutuksista ja palvelujen suorituksista toimitettava lasku tai laskuna toimiva asiakirja (mukaan luettuna kassakuitti, jos tämä hyväksytään asianomaisessa jäsenvaltiossa). Yhteisön oikeuden mukaan tällaista velvoitetta ei synny silloin, kun palveluja suoritetaan henkilöille, jotka eivät ole verovelvollisia. ALV:n kanto ja valvonta yhteisön alueella kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja ne voivat asettaa moitteettoman veronkannon ja veronkierron torjunnan kannalta välttämättömiksi katsomiaan velvoitteita.

Arvonlisäverokuitin antamatta jättäminen ei siten anna itsessään aihetta epäillä palvelujen suorittajan petosta. Verovelvollisen on tilitettävä ALV kaikesta myynnistä riippumatta siitä, onko arvonlisäverokuittia annettu. Verovelvollisen toimien valvonnassa jäsenvaltioiden verohallinto ottaa huomioon käteismyynnin.

Koska veronkierrosta on saatavilla useita erilaisia kansallisia laskelmia, veronkierron laajuudesta ei ole mahdollista esittää yhtä ainoaa luotettavaa lukua.

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 218/92 14 artiklan ja neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 12 artiklan mukaisesti komissio valvoo pysyvästi yhteisön tasolla jäsenvaltioiden ALV:n kanto- ja valvontamenettelyjen tehokkuutta sekä hallinnollista yhteistyötä. Edellä mainittuihin asetuksiin perustuvissa viimeisimmissä kertomuksissa jäsenvaltioille annettiin useita suosituksia arvonlisäveropetosten valvonnan ja torjunnan parantamiseksi(2). Komissio aikoo piakkoin esittää uutta yhteisön tason lainsäädäntöä, jotta jäsenvaltiot voisivat tehostaa hallinnollista yhteistyötään huomattavasti.

(1) Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annettu kuudes neuvoston direktiivi 77/388/ETY (EYVL L 145, 13.6.1977).

(2) Hallinnollisesta yhteistyöstä välillisen verotuksen (ALV) alalla 27 päivänä tammikuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 218/92 (asetuksen 14 artiklan soveltamista koskeva kolmas kertomus) EYVL L 24, 1.2.1992, ja arvonlisäverosta kertyvien omien varojen lopullisesta yhdenmukaisesta kantomenettelystä annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1553/89 (asetuksen 12 artiklan soveltamista koskeva neljäs kertomus) EYVL L 155, 7.6.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1653/00 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle. Hyljedirektiivi 83/129/ETY.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0035 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1653/00 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Hyljedirektiivi 83/129/ETY Vastatessaan hyljedirektiivin (83/129/ETY)(1) täytäntöönpanoa koskevaan kysymykseeni (P-0395/00)(2) komissio vakuutti luottavansa siihen, että jäsenvaltiot noudattavat direktiiviä. Se viittasi samalla mahdollisiin tulkintavirheisiin hylkeenpoikasista saatavien tuotteiden luokittelussa. Eurostatin tietojen mukaan Italia toi vuonna 1998 yhteensä 554 000 ecun arvosta kuuttien turkeista (whitecoat) tehtyjä tuotteita, ja myös Kreikka, Belgia, Luxemburg, Itävalta ja Ranska toivat samana vuonna merkittäviä määriä näitä tuotteita. Kreikan tuonti vuonna 1998 nousi nähtävästi 605 000 ecuun Italian ja Ranskan tuontilukujen ollessa myös huomattavia. Tanska väittää sekä tuontinsa että vientinsä olevan äärimmäisen vähäistä, vaikka Kreikka ilmoittaa Tanskan-vientinsä olevan merkittävää, ja Italia tuo paljon Tanskasta. 1. Onko komissio tutustunut näihin tilastoihin? 2. Onko komissio pyytänyt jäsenvaltioilta lisätietoja näistä huolestuttavista tilastoista, jotka eivät todennäköisesti johdu vain oletetuista luokitteluvirheistä, kuten komission edellisessä vastauksessa annettiin ymmärtää? 3. Voivatko nämä tilastot komissionkin mielestä osoittaa, että osa jäsenvaltioista ei kykene noudattamaan hyljedirektiivin 1 artiklan 1 kohtaa? 4. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tilanteen korjaamiseksi? (1) EYVL L 91, 9.4.1983, s. 30. (2) EYVL C 330 E, 21.11.2000, s. 150. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2000) Komissio on samaa mieltä parlamentin jäsenen kanssa siitä, että hylkeenpoikasista peräisin olevien tuotteiden tuontia jäsenvaltioihin ja vientiä jäsenvaltioista käsittelevän yhteisön lainsäädännön väitetyt jatkuvat rikkomiset, johon Eurostatin tilastot viittaavat, on selvitettävä. Komissio käsittelee tätä asiaa kyseeseen tulevien jäsenvaltioiden kanssa ja ilmoittaa parlamentin jäsenelle tuloksista mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2045/00 esittäjä(t): Carlos Costa Neves (PPE-DE) komissiolle. Poseima-ohjelman uudelleenarviointi.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2045/00 esittäjä(t): Carlos Costa Neves (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Poseima-ohjelman uudelleenarviointi Tiettävästi komissiossa valmistaudutaan Poseima-ohjelman tarkistamiseen. Näin ollen voiko komissio ilmoittaa, - onko varmistettu tai aiotaanko varmistaa Portugalin hallituksen sekä Azorien ja Madeiran aluehallitusten osallistuminen tähän tarkistamisprosessiin tai niiden kuuleminen tästä asiasta? - onko varmistettu tai aiotaanko varmistaa työmarkkinaosapuolten, etenkin maatalouden harjoittajia edustavien järjestöjen osallistuminen meneillään olevaan uudelleenarviointiin tai niiden kuuleminen tästä asiasta? - onko jokin edellä mainitun kaltainen järjestö esittänyt komissiolle konkreettisia ehdotuksia käynnistettävistä, muutettavista tai lakkautettavista toimista? - milloin komissio arvioi saavansa päätökseen Poseima-ohjelman uudelleenarvioinnin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. heinäkuuta 2000) Tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 15 päivänä kesäkuuta 1992 annettuun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) tarkistusta valmistellaan yhteistyössä näiden alueiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa (maataloutta koskeva Poseima-ohjelma). Tämän ohjelman tarkistusehdotus esitellään alustavasti syksyä 2000 koskevassa komission työohjelmassa. Jäsenvaltiot sekä alueviranomaiset ja eräät työmarkkinaosapuolet ovat toimittaneet asetusta koskevia muutosehdotuksia komissiolle. Lisäksi komissio järjesti kumppaneille monipuolisen yhteistyötapaamisen 23. marraskuuta 1999. Komissiolla on myös mahdollisuus tavata maanviljelijöiden etujärjestöjen edustajia Azoreille ja Madeiralle tehtävien vierailujen yhteydessä sekä Brysselissä järjestettävien tapaamisten aikana. (1) EYVL L 173, 27.6.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2431/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Kansat.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0094 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2431/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (18. heinäkuuta 2000) Aihe: Kansat Miten komissio tulkitsee EY:n perustamissopimuksen 151, 189 ja 190 artiklassa olevan kansat-termin? Tarkoittaako kansat Espanjan valtion tapauksessa Espanjan perustuslaissa tunnustettuja kansallisuuksia (nacionalidades)? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 2000) Parlamentin jäsenen mainitsemissa määräyksissä ja joissakin muissa määräyksissä (ks. muun muassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artikla) käytetyt ilmaukset Euroopan kansat tai valtioiden kansat ovat yleisluontoisia viittauksia yhteisön jäsenvaltioiden väestöön. Komissio katsookin, että käyttäessään termiä kansat perussopimusten laatijat halusivat viitata yhdenmukaisesti kaikkiin niihin henkilöihin, joilla on yhteisön jäsenvaltion kansalaisuus, toisin sanoen EU:n kansalaisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2373/00 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle. Lapsisotilaat ja pienaseet Afrikan selkkauksissa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0003 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2373/00 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Lapsisotilaat ja pienaseet Afrikan selkkauksissa Saamme järkyttäviä tietoja pienaseiden aiheuttamista tuhoista ja sukupolven tuhoamisesta käyttämällä lapsisotilaita sekä epävirallisissa että virallisissa armeijoissa. Arviolta jopa 300 000 lasta koko maailmassa ja 120 000 lasta pelkästään Afrikassa taistelee valtioiden sotavoimissa tai aseellisissa vastarintaryhmissä. Valitettavasti monet aseista valmistetaan Euroopassa ja kuljetetaan sieltä noudattamatta vuonna 1998 sovittuja aseiden vientiä koskevia menettelysääntöjä. Miten neuvosto voisi varmistaa, että näitä EU:n sääntöjä sovelletaan entistä tiukemmin ja sitovammin kussakin jäsenvaltiossa? Voiko neuvosto kiinnittää entistä tarkemmin huomiota perusteisiin ja voimassa oleviin määräyksiin, ennen kaikkea perusteisiin 1, 3 ja 7 sekä määräyksiin 8 ja 11, tarkasteltaessa näitä sääntöjä vuosittain? Vastaus (22. joulukuuta 2000) 1. Neuvosto on jatkuvasti huolestunut käsiaseiden epävakauttavasta keskittymisestä ja niiden erittäin vahingollisesta vaikutuksesta sekä virallisissa että epävirallisissa armeijoissa toimiviin lapsisotilaisiin. Aseiden vientiä koskevilla käytännesäännöillä, jotka hyväksyttiin 8. kesäkuuta 1998, pyritään määrittelemään korkean tason yhteiset vähimmäissäännöt, joita kaikkien jäsenvaltioiden on noudatettava tavanomaisten aseiden kaupan valvonnassa. Niillä pyritään myös tehostamaan alan tietojenvaihtoa avoimuuden parantamiseksi. 2. Aseiden vientiä koskevat politiikat ja käytännesääntöjen soveltaminen ovat jäsenvaltioiden vastuulla, ja ne päättävät itse käytännesääntöjen perusteella aseiden vientiä koskevien lupien myöntämisestä tai epäämisestä. Jäsenvaltioiden on kuitenkin vuosittain neuvostossa vaihdettava tietoja aseviennistään. Tämän pohjalta laaditaan vuosikertomus, jonka perusteella voidaan arvioida yhteisesti käytännesääntöjen täytäntöönpanoa ja niihin kuuluvien eri kriteereiden soveltamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1685/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Matkailuskandaalin selvittely.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1685/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Matkailuskandaalin selvittely Eräs PO:lla 23 työskennellyt Kreikan kansalainen sanottiin kaikessa hiljaisuudessa irti toimestaan kesällä 1994. Häntä syytettiin lahjusten vastaanottamisesta erilaisten Ranskan ja Kreikan matkailuun liittyvien hankkeiden yhteydessä. Kyseistä Kreikan kansalaista pidettiin vangittuna Belgiassa 13 kuukautta, jonka jälkeen hänet vapautettiin. Viimeisimmät asiaa koskevat tietomme ovat toukokuulta 1998, jolloin odotettiin erään oikeudenkäynnin alkamista. Ruotsalaisissa sanomalehdissä julkaistujen tietojen mukaan asiasta 1990-alussa vastuussa olleet korkeat virkamiehet eivät saaneet vankilatuomioita. Onko uusi komissio tutkinut tapauksen ja selvittänyt nämä matkailuskandaalit? Onko edellä mainittu virkamies saanut tuomionsa? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (12. heinäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottama asia on toisaalta kurinpidollinen ja toisaalta juridinen. Nimittävä viranomainen toteutti kurinpitotoimet vuonna 1995 komission yhden virkamiehen ja yhden väliaikaisen toimihenkilön osalta (viraltapano ja työsopimuksen irtisanominen). Komission tekemissä selvityksissä ei todettu aiheelliseksi syyttää muita toimielimen virkamiehiä ja toimihenkilöitä eikä siten myöskään käynnistää muita kurinpitomenettelyjä. Komissio toimitti tätä asiaa koskevat asiakirjat Belgian, Espanjan, Kreikan, Ranskan ja Luxemburgin oikeusviranomaisille. Ranskan oikeusviranomaisten toimivaltaan kuuluvista asioista pariisilainen tuomioistuin piti kolmipäiväisen istunnon 29. ja 30. kesäkuuta ja 6. heinäkuuta 2000 antaakseen tuomion.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0645/00

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle

(13. maaliskuuta 2000)

Aihe: Puheenjohtajavaltio Portugalin julkilausuma

Puheenjohtajavaltio Portugali julkaisi 31. tammikuuta 2000 14:n EU:n jäsenvaltion nimissä (kaikki muut paitsi Itävalta) julkilausuman, jonka mukaan se a) ei suosi tai hyväksy minkäänlaisia virallisia kahdenvälisiä poliittisia yhteyksiä Itävallan hallitukseen, kun sen hallitusosapuolena on vapauspuolue (FPÖ), b) ei tue itävaltalaisia ehdokkaita, jotka hakevat kansainvälisten järjestöjen toimia, ja c) ottaa vastaan Itävallan suurlähettiläitä jäsenvaltioiden pääkaupungeissa ainoastaan enää teknisellä tasolla. Lisäksi Portugalin pääministeri ja ulkoministeri ovat antaneet itävaltalaisten viranomaisten ymmärtää, että niin kauan kuin FPÖ on hallitusosapuolena, kahdenvälisiä suhteita ei voida pitää yllä tavalliseen tapaan. Voiko neuvosto tätä taustaa vasten vastata seuraaviin kysymyksiin:

1. Kuvastaako puheenjohtajavaltio Portugalin julkilausuma merkittävää suunnanmuutosta jäsenvaltioiden välisissä suhteissa, mikä merkitsisi 15:n jäsenvaltion välisen yhteistyön muuttumista tulevaisuudessa 14:n ja yhden jäsenvaltion väliseksi vastakkainasetteluksi?

2. Onko tällainen suhteeton ja liioitellulta tuntuva reaktio oikeutettua sellaista jäsenvaltiota kohtaan, jota voidaan epäilyksettä kuvata vapaamieliseksi maaksi ja vakaaksi demokratiaksi, jossa ihmisoikeudet ja perusvapaudet taataan perustuslaissa ja turvataan riippumattoman oikeuslaitoksen toimin?

3. Eikö puheenjohtajavaltion julkilausuma pitäisi torjua yksinomaan jo siitä syystä, että se annettiin ilman, että asiasta käytiin etukäteen vuoropuhelua Itävallan liittohallituksen kanssa, mikä rikkoo vakavasti eurooppalaisen vuoropuhelun henkeä?

4. Eikö julkilausuma ole peruttava viime kädessä siitä syystä, että koalition osapuolet ovat poikkeuksetta hyväksyneet EU:n perusarvot?

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0645/00 ja E-0646/00

(20. marraskuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista toimenpiteistä on ilmoitettu Portugalin pääministerin neljäntoista jäsenvaltion hallitusten puolesta laatimassa julkilausumassa. Kyseinen julkilausuma ei sido neuvostoa.

Neuvosto ei ole antanut asiasta lausuntoa eikä näin ollen pysty vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2754/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Syrjäisiä alueita käsittelevän komission yksiköiden välisen työryhmän toiminnan laajentaminen.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2754/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Syrjäisiä alueita käsittelevän komission yksiköiden välisen työryhmän toiminnan laajentaminen Komission kertomuksessa perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan toimeenpanosta (sen päätelmissä) kehotetaan jatkamaan ja vahvistamaan syrjäisiä alueita käsittelevän komission yksiköiden välisen työryhmän toimia. Työryhmä on tukenut syrjäisiä alueita poikkeuksellisen omistautuneesti ja tehokkaasti niin, että sitä voidaan kuvata esimerkilliseksi. Työryhmällä on kuitenkin huutava pula henkilöstöstä eräillä alueilla ja erityisesti maataloudesta vastaavassa osastossa, joka tarvitsee paljon suuremman henkilöstön, kun otetaan huomioon maatalouden merkitys syrjäisille alueille ja yhteisön lainsäädännön äärimmäinen monimutkaisuus. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa komission yksiköiden välisen työryhmän (komission oman kertomuksen mukaisesti) ja erityisesti maatalousasioista vastaavan tiimin vahvistamiseksi? Romano Prodin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-2754/00 ja E-2889/00 (10. lokakuuta 2000) Kuten komission toiminta osoittaa, se pitää EU:n ulkoalueita (syrjäisimpiä alueita) ja EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (ent. 227 artikla) 2 kohdan täytäntöönpanoa erittäin tärkeänä. Komissio tietää syrjäisiä alueita käsittelevän työryhmän olevan avainasemassa ja huolehtii sen moitteettomasta toiminnasta. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, komissio on ryhtynyt toteuttamaan laajamittaista suunnitelmaa hallintonsa uudistamiseksi, jotta se voisi palvella yhteisöä tehokkaammin. Komission käynnistämän uudistustyön keskeisiä tekijöitä ovat rakenteiden järkeistäminen ja resurssien parempi hyödyntäminen. Niitä on pidettävä pysyvänä tavoitteena. Komissio vakuuttaa, että päätöksissä, joita se tekee toimivaltaansa kuuluvissa sisäisissä organisaatiokysymyksissä, huolehditaan siitä, että syrjäisiä alueita käsittelevän työryhmän moitteeton toiminta jatkuu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2993/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle. Pakistan.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0150 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2993/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle (25. syyskuuta 2000) Aihe: Pakistan Pakistanissa perustettiin äskettäin kansallinen komitea, joka suojelee naisten oikeuksia ja pyrkii parantamaan heidän asemaansa. Aikooko neuvosto auttaa komiteaa tarvittavan lainsäädännön varmistamisessa, jotta pakistanilaisten naisten elinolot kohentuisivat? Vastaus (20./21. joulukuuta 2000) Neuvosto on arvoisan parlamentin jäsenen tapaan huolestunut naisten aseman parantamisesta Pakistanissa. Yhteisön rahoittamissa tai osittain rahoittamissa kehitysohjelmissa, joita valtioista riippumattomat järjestöt pääosin toteuttavat Pakistanissa, neuvosto yrittää yleisesti ottaa huomioon sukupuolta koskevan ulottuvuuden naisten elinolosuhteiden parantamiseksi. Käynnissä olevissa sosiaalialan ohjelmissa asetetaan jo etusijalle koulutuksen, terveyden ja perhesuunnittelupalveluiden parantaminen sekä naisten ja tyttöjen mahdollisuuksien kehittäminen käyttää suojelujärjestelmiä ja päästä ammatteihin. Neuvostoa ei tähän mennessä ole kuitenkaan pyydetty erityisesti tukemaan uutta pakistanilaista komiteaa, jonka tehtävänä on suojella naisten oikeuksia ja osallistua heidän asemansa parantamiseen. Neuvosto voi kuitenkin vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se tutkii myönteisessä hengessä tätä asiaa koskevat mahdolliset pyynnöt.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2761/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Lypsykarjataloudelle myönnetyt EU:n tuet.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2761/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Lypsykarjataloudelle myönnetyt EU:n tuet Voiko komissio antaa täydellisen erittelyn tuista, jotka EU on myöntänyt viimeisten viiden vuoden aikana: a) lypsykarjatilojen maidontuotannolle b) lypsykarjatilojen maidonjakelulle ja c) lypsykarjataloudelle ilmoittaen tiedot kunkin jäsenvaltion ja vuoden osalta erikseen? Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, onko maitotaloutta rahoitettu muilla Euroopan unionin tuilla? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. syyskuuta 2000) Maitoa ja maitotuotteita koskevan yhteisen markkinajärjestelyn puitteissa on maidontuotantoa toistaiseksi tuettu vain epäsuorasti voin ja rasvattoman maitojauheen interventio-ostoin sekä eräille maitotuotteille myönnettyjen vientitukien ja sisäisten tukien muodossa. Agenda 2000:n puitteissa on päätetty, että lypsykarjatalouden suora tuki otetaan käyttöön vuonna 2005. Taulukot, joista ilmenevät yhteisön vuosittaiset maitoa ja maitotuotteita koskevat tukimenot jäsenvaltioittain ja budjettikohdittain vuosina 19951999, lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Maatalousalan investointien, myös maataloustuotteiden jalostukseen ja markkinoille saattamiseen liittyvien investointien tukemisen puitteissa yhteisö on tukenut investointeja, joiden tarkoituksena on laitteiden nykyaikaistaminen, laadun parantaminen ja ympäristötavoitteiden saavuttaminen. Näitä investointeja on tuettu tietyin edellytyksin. Alan ylituotannon vuoksi on erityisesti edellytetty, ettei tuotantokapasiteettia lisätä. Maitoalaan liittyvän tuen määrästä vuosina 19951999 ei tällä hetkellä on saatavilla tietoja, sillä tuki on osa rakennerahasto-ohjelmia, joita ei vielä ole päätetty.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2654/00

esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle

(1. syyskuuta 2000)

Aihe: Eläinten nahkojen merkinnät ja valvonta

Useiden kansainvälisten järjestöjen tekemät tutkimukset ovat osoittaneet, että Aasiassa jopa 2 miljoonaa lemmikkieläintä, jotka ovat etupäässä kissoja ja koiria, tapetaan nahkan takia. Eläimet pidetään kauhistuttavissa olosuhteissa ja tapetaan kuvottavalla tavalla. Monet näistä nahkoista viedään ulkomaille ja päätyvät esiin eurooppalaisiin kauppoihin. Lisäksi on osoitettu, että alkuperän salaamiseksi monia näistä nahkoista ei ole merkitty kissan tai koiran nahkoiksi.

Onko kissojen ja koirien nahkan tuonti kielletty?

Jos on kielletty, mihin säädöksiin tämä kielto perustuu ja miten järjestetään asianmukaiset tarkastukset?

Jos ei ole kielletty, tehdäänkö tarkastuksia, joilla pyritään määrittämään onko nahkat merkitty valheellisesti tai harhauttavasti?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(13. lokakuuta 2000)

Yhteisön lainsäädäntö sisältää suuren määrän säännöksiä, jotka koskevat lukuisia eläinten hyvinvointiin liittyviä asioita yhteisön rajojen sisällä. Koska kissojen ja koirien nahkojen myyntiä ei kuitenkaan ole kielletty CITES-sopimuksessa(1), yhteisö ei ole kieltänyt tällaisten tuotteiden tuontia.

Kun yhteisöön tuodaan eläinten nahkoja, tulliviranomaiset suorittavat yleensä visuaalisen tarkastuksen selvittääkseen vastaavatko mahdollisessa tuoteselosteessa annetut tiedot todellisuutta. Tarkastuksen tarkoitus on kaksinainen: sen selvittäminen, kuuluuko tuote CITES-sopimuksen soveltamisalaan, sekä oikean tulliluokituksen varmistaminen asiaankuuluvan tullitariffin määrittämiseksi.

(1) Villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus.