KIRJALLINEN KYSYMYS E-1788/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle. Ihmisoikeudet ehdokasvaltioissa.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0228 - 0229



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1788/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle (28. toukokuuta 2003) Aihe: Ihmisoikeudet ehdokasvaltioissa Vuonna 2004 toteutuvan laajentumisen lähestyessä on ilmennyt huolestuneisuutta siitä, että koska ehdokasvaltioilla voi olla kansallisia strategioita ihmisoikeuskysymysten ratkaisemiseksi, ihmisoikeuksien täytäntöönpano voi kärsiä. Mitä tietoja komissiolla on esimerkiksi Slovakian kansallisesta strategiasta romaniväestön sosiaalisen syrjäytyneisyyden hoitamiseksi? Mikä on tilanne muissa ehdokasvaltioissa? Günther Verheugenin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2003) Komissio tarkkailee edelleen aktiivisesti ihmisoikeusasian ja siihen liittyvien strategioiden kehittämistä jäsenyyteen valmistautuvissa maissa. Se seuraa, noudattavatko maat Kööpenhaminassa vahvistettuja arviointiperusteita. Vaikka jäsenyysehdot pannaankin yleisesti täytäntöön hyvin, useilla osa-alueilla tarvitaan entistä voimakkaampia ponnisteluja. Komissio onkin huomauttanut määräaikaiskertomuksissaan, että hyvin suunnitellun politiikan ja sen täytäntöönpanon välillä on kuilu. Siksi komissio seuraakin tilannetta tarkkaan ja kaikissa sopivissa tilanteissa sekä kaikilla tasoilla kehottaa hallituksia ja muita asianomaisia toimielimiä ponnistelemaan kovemmin kuroakseen kuiluja umpeen. Romanien sosiaalista syrjäytymistä koskeva kysymys on aina ollut erityisen tärkeä komissiolle. Näin ollen tulevat jäsenmaat valmistautuvat täysin osallistumaan liittymispäivästään lähtien avoimen koordinaation menetelmään sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevissa asioissa laatimalla osallisuuden edistämistä koskevia yhteisiä muistioita. Vaikka osallisuuden edistämistä koskevia yhteisiä muistioita vielä kehitellään, kyseessä olevien maiden yhteiskunnallisesta tilanteesta tehty tuore tutkimus paljastaa tiettyjä haasteellisia ongelmia, jotka tulisi ratkaista romanien köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen helpottamiseksi. Ongelmakohtia ovat erityisesti huonot elinolot, alhainen koulutustaso ja lukutaito, huono asema työmarkkinoilla, heikko terveys ja alhainen asumistaso ja köyhyys. Slovakia kehitti ensimmäisen romaneja koskevan toimintasuunnitelmansa vuonna 1999 ja myöhempinä vuosina muutti sitä niin, että siinä otettiin huomioon korkeasta työttömyydestä ja koulutuksellisista puutteista johtuva vallitseva syrjintä ja sosiaalinen syrjäytyminen. Slovakia hyväksyi viimeisimmän toimintaperiaatteita koskevan asiakirjan maaliskuussa 2003. Siinä määritellään vuoteen 2010 asti kestävä pitkän aikavälin strategia ja korostetaan koulutusta, asumista, terveydenhuoltoa ja teknistä infrastruktuuria sekä myös ihmisten valistamista. Unkarin romaneja koskevat toimintaperiaatteet puolestaan perustuvat hallituksen vuonna 1999 käyttöön ottamaan keskipitkän aikavälin strategiaan. Hallituksen huomattavista ponnisteluista huolimatta Unkarissa asuvat romanit eivät ole sosiaalisesti tasa-arvoisessa asemassa. Puutteita on työllisyydessä, terveydenhuollossa, elintasossa ja koulutuksessa. Eriytyminen kouluissa on todellinen ongelma, sillä eriytyneitä luokkia on koko maassa yli 700. Paljonpuhutun pitkän aikavälin strategian, joka toteutettaneen lokakuussa 2003, sekä unionin syrjäytymisen torjumista koskevan lainsäädännön saattamisen osaksi Unkarin lainsäädäntöä pitäisi helpottaa romanien sopeutumista unkarilaiseen yhteiskuntaan. Tekki hyväksyi kesäkuussa 2000 pitkän aikavälin toimintaperiaatteet, joiden pääasialliset kohteet ovat koulutus, työllisyys, asuminen ja syrjinnän torjunta. Mainittakoon myös, että elokuussa 2001 voimaan astunut vähemmistöjen oikeuksia koskeva laki vaikutti kansallisten vähemmistöjen neuvoston, joka on valvova ja neuvoa-antava toimielin, kokoonpanoon niin, että sen jäseniksi nimitettiin tasaisessa suhteessa virkamiehiä ministeriöistä sekä edustajia vähemmistöjen järjestöistä. Hallitus hyväksyi neuvoston ensimmäisen vähemmistöjen tilannetta käsittelevän raportin kesäkuussa 2002. Suurin osa Tekin romaneista asuu kaupungeissa ja kärsii edelleen korkeasta työttömyysasteesta, on pitkälti riippuvainen sosiaaliavusta ja elää sosiaalisesti eristyneenä. Romaneilla on myös heikot oppimislähtökohdat. Puola piti romaneja koskevassa valtion ohjelmassa tärkeimpänä asiana koulutuksellisia muutoksia. Puolassa on erityisiä romaniassistentteja, jotka toimivat koulujen ja oppilaiden perheiden välittäjähenkilöinä, jotta romanioppilaiden suhteet kouluun paranisivat. Romaniassistenttien ohjelma on merkittävästi parantanut romanioppilaiden koulunkäyntiä ja oppimissuorituksia. Bulgaria toteutti vuonna 1999 puiteohjelman, joka koski romanien sopeuttamista yhteiskuntaan. Se keskittyi muun muassa koulutukseen, asumiseen, terveydenhuoltoon ja työllisyyteen. Kuten komission määräaikaiskertomuksissa todetaan, tähän mennessä ohjelman täytäntöönpanossa ei kuitenkaan ole edistytty pitkälle. Valitettavasti romanivähemmistön tilanne ei juurikaan ole muuttunut eikä heidän sosiaalisessa ja taloudellisessa tilanteessaan tai elinolosuhteissaan ole tapahtunut merkittävää kehitystä. Huhtikuussa 2001 Romanian hallitus hyväksyi kansallisen toimintasuunnitelman, jonka tarkoitus on parantaa romanien asemaa. Resurssien puutteen vuoksi kuitenkin tähän mennessä vain viisi toimintasuunnitelman kymmenestä kohdasta (terveydenhuolto, asuminen, työllisyys, koulutus ja infrastruktuuri) on kyetty ottamaan ensisijaiseen käsittelyyn.