KIRJALLINEN KYSYMYS E-2584/00 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle. Pyöriäiset sivulajina Euroopan kalastuksessa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2584/00 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Pyöriäiset sivulajina Euroopan kalastuksessa Ascobans-sopimuksen allekirjoittajat ovat sitoutuneet vähentämään sivulajien pyynnin alhaisimmalle mahdolliselle tasolle ja vähintään alle 2 prosenttiin arvioidusta kannasta. Nykyinen pyynti ylittää mainitun tason. Ascobans pitää pyöriäisten pyyntiä sivulajina potentiaalisesti vakavana biologisena ongelmana, koska kannasta ja pyynnin tasosta ei ole varmaa tietoa. Edellä mainitun vuoksi kysyn komissiolta: Mitkä jäsenvaltiot pyydystävät pyöriäisiä sivulajina? Mitkä jäsenvaltiot ovat valmistelleet ja panneet täytäntöön pyöriäisten sivulajina pyydystämisen vähentämistä koskevan toimintasuunnitelman? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt ja aikoo ryhtyä varmistaakseen elinympäristödirektiivin (12 artiklan 4 kohdan) noudattamisen? Pyydän myös komissiota ilmoittamaan, mihin toimiin Tanska on ryhtynyt omilla vesialueillaan ja Itämerellä kalastuksen aikamäärien ja alueiden suhteen, ja varmistavatko Tanskan toimet riittävällä tavalla elinympäristödirektiivin 12 artiklan 4 kohdan noudattamisen. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2000) Komissio kannattaa kaikkia toimia, joilla edistetään valaiden suojelua ja vähennetään pyöriäisten pyyntiä sivusaaliina. Parlamentin jäsen on epäilemättä tietoinen, että yhteisön lainsäädännöllä rajoitetaan jo nyt ajoverkkojen kokoa ja kielletään niiden käyttö vuoden 2002 alusta, mikä elvyttää valaskantaa. On huomattava, että yhteisö ei ole osallisena pienten valaiden suojelua Itä- ja Pohjanmerellä koskevassa Ascobans-sopimuksessa, jonka osapuolten tavoitteet voivat erota komission tavoitteista. Pyöriäiskannat ovat alttiita luonnollisille kannanmuutoksille. Sivusaaliina pyynnin vaikutus kantaan voi vaihdella levinneisyysalueen eri osissa, esimerkiksi Itä- ja Pohjanmerellä. Tieteellisesti ajateltuna on mahdollista, että kaikkialla sovellettava yleinen sivusaaliita koskeva rajoitus ei ole paras ratkaisu lajin suojelemiseksi(1). Komissiolla on yleisesti ottaen hyvin vähän tietoa pyöriäisen kannanmuutoksista ja pyynnistä sivusaaliina. Komissio on tukenut useita tutkimushankkeita ja selvityksiä merinisäkkäiden (pääasiassa valaiden) ja kalastustoiminnan välisestä yhteydestä. Tutkimukset ovat tuoneet selvyyttä havaittuihin ongelmiin. Sivusaaliiden rajoittamisen lisäksi muillakin toimenpiteillä voi olla vaikutusta pyöriäiskantaan; yhtä tärkeää on suojella lajin lisääntymis-, lepo- ja ravinnonhankintapaikkoja. Lajille osoitettujen Natura 2000 -alueiden merkitystä tutkitaan parhaillaan. Luontotyyppidirektiivin (luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY(2)) 17 artiklassa velvoitetaan jäsenvaltiot laatimaan joka kuudes vuosi kertomus luontotyyppidirektiivin säännösten mukaisesti toteutetuista toimista. Komissio odottaa parhaillaan näitä tietoja jäsenvaltioilta. Tietoihin pitäisi sisältyä kertomukset 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä, joilla vähennetään sivusaaliita. Tällä hetkellä ei siis ole mahdollista luetella kyseiselle lajille merkittävää haittaa aiheuttavaa sivusaaliina pyyntiä harjoittavia jäsenvaltioita artiklassa esitetyllä tavalla. On myös mahdotonta arvioida, mitkä jäsenvaltioiden toimet ovat 12 artiklan 4 kohdan velvoitteiden mukaisia, tai ennakoida komission mahdollisia tulevia toimenpiteitä. Komissio on kuitenkin tietoinen, että Tanskan viranomaiset valvovat pyöriäisen satunnaista pyyntiä ja tappamista ja suorittavat tutkimusta. Tanska on lisäksi ilmoittanut komissiolle aikovansa jatkaa pyöriäisen suojelutoimenpiteitä. Neuvoston kokouksessa 16. kesäkuuta 2000 kalastusasioista vastaava jäsen esitti syvän huolestumisensa tästä ja muista samankaltaisista aiheista. Jatkoa varten jäsenvaltioilta pyydetään komissiota varten tietoja kansallisista toimista, joita ne ovat toteuttaneet tai aikovat toteuttaa. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1239/98, annettu 8. kesäkuuta 1998, tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 894/97 muuttamisesta, EYVL L 171, 17.6.1998. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.