ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0688/02 esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL) neuvostolle. Ulkomaisten joukkojen läsnäolo Kolumbiassa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0075 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0688/02 esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL) neuvostolle (5. maaliskuuta 2002) Aihe: Ulkomaisten joukkojen läsnäolo Kolumbiassa Liberaalipuolueen presidenttiehdokas on äskettäin ilmoittanut, että Yhdysvaltain sotilaita osallistuu Caguanin pääkaupunkiin San Vicente de Chucurriin kohdistuvaan hyökkäykseen. Mitä neuvosto aikoo tehdä estääkseen Kolumbian aseellisen konfliktin muuttumisen kansainväliseksi ja estääkseen ulkomaisten sotilaiden läsnäolon? Vastaus (22. heinäkuuta 2002) 1. Kolumbian rauhanprosessi on tällä hetkellä epävarmassa tilassa. Kolumbian presidentti joutui 20. helmikuuta 2002 lopettamaan vuonna 1998 aloitetun vuoropuhelun sekä prosessin, jonka tavoitteena oli sopimusten tekeminen Kolumbian vallankumouksellisten asevoimien ja kansanarmeijan FARC-EP:n kanssa, sekä lakkauttamaan suojavyöhykkeen. Neuvosto on aina tukenut presidentti Andres Pastranaa ja hänen vuosia kestäneitä pyrkimyksiään rauhan aikaansaamiseksi Kolumbiassa, mutta valitettavasti FARC-EP ei ole vastannut haasteisiin. 2. Nyt on Kolumbian viranomaisten vuoro määritellä konkreettisesti, millä tapaa Kolumbian hallitus voisi ottaa käyttöön uusia keinoja ratkaisun löytämiseksi konfliktiin. Alueellisten järjestöjen, joihin Kolumbia kuuluu, suositukset sekä naapurimaiden kokemukset voisivat epäilemättä edistää kyseisten keinojen määrittelyä. 3. Neuvosto ilmaisee solidaarisuutensa Kolumbian kansaa, presidentti Pastranaa ja hänen hallitustaan kohtaan ja toivoo, että kunnioittamalla ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja oikeusvaltion periaatteita Kolumbian demokratia voisi toteuttaa kansansa toiveet rauhasta ja hyvinvoinnista. 4. Neuvosto on useaan otteeseen tuonut julki mielipiteensä, jonka mukaan sisäisen konfliktin ratkaiseminen neuvotteluteitse on ainoa hyväksyttävä vaihtoehto, ja vahvisti tukensa kaikille aloitteille, joiden tarkoituksena on todellisen vuoropuhelun luominen Kolumbiaa repivän konfliktin lopettamiseksi. Neuvosto ilmoitti myös toistamiseen valmiudestaan olla mukana yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa kaikissa neuvotteluprosesseissa, jotka voivat johtaa ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin perustuvaan rauhaan. 5. Sikäli kuin turvallisuusongelmat eivät sitä estä, Euroopan unioni pyrkii panemaan täytäntöön Kolumbian rauhanprosessin tukemista koskevan eurooppalaisen ohjelman puitteissa annetut riippumattomat sitoumukset. Ohjelman tarkoituksena on edistää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioitusta ja humanitaarista oikeutta ja taata ne, parantaa paikallisen väestön elinolosuhteita, kannustaa vaihtoehtoiseen viljelyyn ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun sekä tukea konfliktia ylläpitävien rakenteiden muuttamista. 6. Neuvostolla on itse asiassa ollut Andien maiden yhteisön ja Yhdysvaltojen kanssa käymänsä vuoropuhelun puitteissa tilaisuus useaan otteeseen vaihtaa tietoja kaikista Kolumbian tilanteeseen liittyvistä näkökohdista sekä esittää Euroopan unionin kanta asioihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0556/02

esittäjä(t): Renzo Imbeni (PSE) ja Giovanni Pittella (PSE) neuvostolle

(4. maaliskuuta 2002)

Aihe: Sveitsissä asuvien yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten viisumit

Sveitsissä asuu vakituisten, pitkäaikaisten oleskelulupien turvin muutamia satoja tuhansia ihmisiä, jotka ovat muuttaneet sinne lähinnä Balkanin alueelta ja Turkista. Joka kerta, kun he ylittävät Euroopan unionin (Italian, Itävallan, Saksan tai joskus myös Ranskan) rajan, he joutuvat hankkimaan viisumin. Sveitsissä äskettäin perustettu maahanmuuttajien integroitumista käsittelevä foorumi (FIM) ehdottaa, että näiltä ihmisiltä ei enää vaadittaisi viisumia, vaan passi ja vakituinen oleskelulupa riittäisivät.

Voisiko neuvosto ilmoittaa, kannattako se edellä mainittua ehdotusta? Jos se kannattaa sitä, mihin toimiin se aikoo ryhtyä ehdotuksen toteuttamiseksi käytännössä? Jos se ei kannata sitä, mitä vaihtoehtoja se ehdottaa sekaannusten välttämiseksi kyseisten Euroopan unionin jäsenvaltioiden konsulaateissa?

Katsooko neuvosto, että Euroopan unionin ja Sveitsin välisen sopimuksen ratifiointia koskevien lopullisten päätösten yhteydessä voitaisiin löytää ratkaisu tähän vakavaan ongelmaan?

Vastaus

(26. kesäkuuta 2002)

Neuvosto muistuttaa, että neuvoston asetuksessa 539/2001 vahvistetaan luettelo kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään. Asuinpaikka ei ole viisumin myöntämisen tai myöntämättä jättämisen peruste.

Palautetaan myös mieleen, että vaikka viisumien myöntämismenettelyä on yhdenmukaistettu Schengenin säännöstön tasolla (yhteinen konsuliohjeisto diplomaatti- ja konsuliedustustoille), viisumien myöntäminen kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan, ja ne päättävät viisumihakemuksista tapauskohtaisesti.

Neuvosto palauttaa vielä mieleen, että tätä alaa koskeva aloiteoikeus on joka tapauksessa yksinomaan komissiolla, eikä neuvosto ole tähän mennessä saanut käsiteltäväkseen aloitetta, jollaista arvoisat parlamentin jäsenet tarkoittavat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0468/02 esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) neuvostolle. Presidentti Bushin 29. tammikuuta 2002 Yhdysvaltojen tilasta pitämä puhe.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0091 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0468/02 esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) neuvostolle (27. helmikuuta 2002) Aihe: Presidentti Bushin 29. tammikuuta 2002 Yhdysvaltojen tilasta pitämä puhe Mitä mieltä neuvosto on Yhdysvaltojen tilaa koskevasta puheesta, jonka Yhdysvaltojen presidentti piti 29. tammikuuta 2002? Mistä asioista neuvosto on samaa mieltä Yhdysvaltojen presidentin kanssa, ja mistä asioista se on hänen kanssaan eri mieltä ja miksi? Pitääkö neuvosto huolestuttavana sitä, että puheessa ei viitattu lainkaan Euroopan unioniin? Jos se on neuvoston mielestä huolestuttavaa, niin miten se aikoo ottaa asian esille? Jos se ei ole neuvoston mielestä huolestuttavaa, niin miksei? Vastaus (26. kesäkuuta 2002) EU reagoi nopeasti ja tehokkaasti 11. syyskuuta 2001 sattuneisiin valitettaviin tapahtumiin, mille Yhdysvallat antoi suurta arvoa. Näiden halpamaisten toimien toistumisen estämiseksi unioni on pyrkinyt takaamaan paremman turvallisuuden kaikille noudattaen samalla perusvapauksia, jotka muodostavat kulttuurimme perustan. Neuvosto ei ottanut kantaa presidentti Bushin Yhdysvaltojen tilasta pitämään puheeseen, joka oli suunnattu ensisijaisesti yhdysvaltalaiselle yleisölle. EU kantaa USA:n tavoin huolta kansainvälisestä terrorismista, joukkotuhoaseiden leviämisestä ja alueellisten konfliktien mahdollisesta leviämisestä. Se ei kuitenkaan merkitse sitä, että neuvosto olisi aina samaa mieltä Yhdysvaltojen kanssa siitä, miten tietyssä tilanteessa olisi toimittava. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, erimielisyyksistä olisi keskusteltava rauhallisesti ja rationaalisesti. Neuvosto on pannut tyytyväisenä merkille, että presidentti Bush antoi 11. maaliskuuta 2002 pitämässään puheessa tunnustusta monien maiden merkittävälle panokselle terrorismin torjunnassa Euroopan unionin maat mukaan luettuina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0768/02 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle. Postpoliosyndrooma ja 15. marraskuuta 2001 kokoontuneen terveysministerien neuvoston työn jatkotoimet.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0096 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0768/02 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle (19. maaliskuuta 2002) Aihe: Postpoliosyndrooma ja 15. marraskuuta 2001 kokoontuneen terveysministerien neuvoston työn jatkotoimet EU:n terveysministerien neuvosto pohti kokouksessaan 15. marraskuuta 2001 puheenjohtajavaltion ehdotuksesta, mitä päätöksiä voitaisiin hyväksyä polion jälkitautina esiintyvän oireyhtymän, nk. postpoliosyndrooman suhteen, jotta sitä sairastavien henkilöiden tilannetta voitaisiin helpottaa. Mihin toimiin neuvosto on edellä mainitun kokouksen jälkeen ryhtynyt? Miten jäsenvaltiot ovat suhtautuneet asiaan? Mitä ehdotuksia puheenjohtajavaltio aikoo antaa tätä oireyhtymää sairastavien tuhansien unionin kansalaisten tilanteen pikaiseksi parantamiseksi? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0511/02 ja E-0768/02 (26. kesäkuuta 2002) Puheenjohtajavaltio Belgia otti 15. marraskuuta 2001 neuvostossa esille sen, että polion myöhäisoireyhtymä on vakava ja herkkä kansanterveyden ongelma, jonka tehokas korjaaminen edellyttää asianmukaisia toimia. Asiasta on lisää tietoa puheenjohtajavaltion neuvostolle osoittamassa ilmoituksessa, johon puheenjohtajavaltion neuvostossa esittämät puheenvuorot perustuivat. Tähän neuvoston asiakirjaan voi tutustua neuvoston www-sivuilla. Neuvosto muistuttaa arvoisille parlamentin jäsenille, että terveydenhoitopalveluiden ja sairaanhoidon tarjonta on jäsenvaltioiden vastuulla ja näin ollen neuvostolla ei ole toimivaltaa arvioida yksittäisten jäsenvaltioiden menettelyä asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1359/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Aseiden hankkimisen ja hallussapidon valvontaa koskeva lainsäädäntö ehdokasvaltioissa.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0209 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1359/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (14. toukokuuta 2002) Aihe: Aseiden hankkimisen ja hallussapidon valvontaa koskeva lainsäädäntö ehdokasvaltioissa 1. Mitkä ehdokasvaltiot ovat panneet täytäntöön aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18. kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY(1)? 2. Missä valtioissa direktiiviä ei vielä ole pantu täytäntöön? 3. Mitkä ovat tarkkaan ottaen ne direktiivin kohdat, joita ei ole pantu täytäntöön? 4. Mihin mennessä direktiivi on pantava täytäntöön? (1) EYVL L 256, 13.9.1991, s. 51. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2002) Kaikki ehdokasmaat ovat suostuneet ottamaan käyttöön aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY(1) sisältämän yhteisen säännöstön. Yleensä ehdokasmailla, kuten jäsenvaltioillakin, on jo nyt tiukemmat vähimmäissäännökset kuin mitä direktiivissä 91/477/ETY säädetään kielletyistä, luvanvaraisista tai ilmoitettavista aseista. Kaikissa ehdokasmaissa ollaan parhaillaan siirtämässä direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näiden töiden perusteella komissio toteaa, että suurin osa ongelmista liittyy aseiden siirtämismenettelyitä koskevien tekstien päätökseen viemiseen ja varsinkin Euroopan tuliaseenkantoluvan käyttöönottoon. Ottaen huomioon ehdokasmaiden tekemät sitoumukset näiden töiden pitäisi olla päätöksessä maiden liittymispäivään mennessä. Tämän varmistamiseksi komissio seuraa tarkasti töiden edistymistä liittymistä edeltävän strategian puitteissa. (1) EYVL L 256, 13.9.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0162/02 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) ja Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle. Israelin vastaiset ydinaseet.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0058 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0162/02 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) ja Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle (5. helmikuuta 2002) Aihe: Israelin vastaiset ydinaseet 1. Onko neuvosto tietoinen Iranin entisen presidentin H. Rafsanjanin lausunnoista, jotka koskevat ydinaseiden mahdollista käyttöä Israelia vastaan? 2. Minkä arvoisina neuvosto pitää näitä lausuntoja? 3. Miten EU pyrkii estämään Irania kehittämästä ydinaseita? Vastaus (25. kesäkuuta 2002) Neuvosto on vastaanottanut entisen presidentin Ali Akbar Hashemi Rafsanjanin puhetta koskevat selvitykset, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Kansainvälisten sääntöjen ja järjestelmien vahvistaminen joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseksi on ensisijaisen tärkeää EU:lle sekä EU:n ulkopolitiikan olennainen tavoite. EU uskoo myös, että Israeliin kohdistuvia uhkauksia ei voida hyväksyä ja että uhkaukset vahingoittavat epäilyksettä Lähi-idän rauhanprosessia sekä alueen vakautta. Vuoropuhelussaan kolmansien maiden kanssa, Iran mukaan lukien, EU edistää aktiivisesti asesulkua, aseriisuntaa ja asevalvontaa koskevien monenvälisten välineiden maailmanlaajuista ja tehokasta täytäntöönpanoa. Madridissa 4. helmikuuta 2002 pidetyssä kahdeksannessa EU:n ja Iranin välisessä poliittisessa vuoropuhelussa Espanjan ulkoasiainvaltiosihteeri Miquel Nadal ilmaisi olevansa syvästi huolestunut presidentti Rafsanjanin puheesta, jonka hän voimakkaasti tuomitsi. EU on puolestaan kehottanut Irania ratifioimaan täydellisen ydinkoekieltosopimuksen ja tekemään viivytyksettä lisäpöytäkirjan Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) kanssa. Lähi-idän konfliktin ratkaisemista koskevien ponnistelujensa yhteydessä neuvosto katsoo myös, että uhkaukset alueellisen väkivallan kiihdyttämisestä eivät helpota nykyistä äärimmäisen vakavaa tilannetta. Tätä on korostettu yhteyksissä Iranin kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0263/02

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle

(8. helmikuuta 2002)

Aihe: Yhdysvaltain tukikohdassa Guantánamossa sijaitsevan X-Ray-leirin vangit

Miten neuvosto suhtautuu Yhdysvaltain hallitukseen asiassa, joka koskee uutisia, että Afganistanista Guantánamon leirille tuotuja vankeja kohdellaan kuin villieläimiä ja heitä estetään käyttämästä näkö-, kuulo-, haju- ja tuntoaistiaan, eli heidän kohtelunsa on kidutuksen kaltaista?

Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0168/02, E-0236/02, E-0239/02 ja E-0263/02

(27. kesäkuuta 2002)

Neuvosto vahvistaa, että jokaista pidätettyä on tärkeää kohdella inhimillisesti ja kansainvälisen oikeuden yleisiä vaatimuksia noudattaen. Neuvosto ei pysty yksinomaan tiedotusvälineiden välittämien tietojen perusteella varmistamaan, vastaavatko Guantánamon pidätysolosuhteet näitä sääntöjä. Presidentti Bush antoi asiasta julkisen lausunnon 31. tammikuuta 2002. Neuvostolla ei ole tarpeellista tietoa pätevän arvion tekemiseksi siitä, tulisiko Guantánamon pidätettyjä kohdella sotavankeina. Neuvosto muistuttaa, että Geneven sotavankien kohtelua koskevan kolmannen, vuonna 1949 tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätään, että jos on epäilystä pidätetyn asemasta, hänen on saatava osakseen sopimuksen mukainen suojelu siihen asti, että asianomainen tuomioistuin on määrännyt hänen asemansa. Tällä välin pidätettyjä on kohdeltava inhimillisesti, heidän on saatava asianmukaista lääkärinhoitoa, vaatteita ja ravintoa. Pidättäjävallalla on kuitenkin oikeus ryhtyä tarvittaviin toimiin tilojen ja pidätettyjen turvallisuuden varmistamiseksi kansainvälistä oikeutta noudattaen.

Neuvosto ei aio lähettää tarkkailijoita Guantánamoon. Neuvosto pitää myönteisenä sitä, että Punaisen Ristin kansainväliselle komitealle on myönnetty esteetön pääsy pidätettyjen luo ja että se voi näin täyttää tehtäväänsä. Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Espanjan ja Belgian hallitusten valtuuskunnilla on myös ollut pääsy Guantánamo Bayn laivastotukikohdassa pidätettyinä olevien kansalaistensa luo.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0236/02

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle

(7. helmikuuta 2002)

Aihe: Guantánamon 110 vangin huolestuttava tilanne

Kuubassa sijaitsevassa Guantánamon amerikkalaisessa tukikohdassa säilytettävien 110 vangin kohtelu, joilla arvellaan olleen yhteyksiä al-Qaida-verkostoon, on herättänyt maailmanlaajuista paheksuntaa. Eri kansainväliset järjestöt ja kansalaisjärjestöt ovat esittäneet vastalauseensa vankien epäinhimillisistä kuljetus- ja säilytysolosuhteista amerikkalaistukikohdassa sekä vangeille kuuluvan oikeudellisen aseman puolesta.

Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä, jotta Kuubassa olevien vankien kuljetus- ja säilytysolosuhteet tutkitaan, pidätettyjen oikeudellinen asema määritetään toimivaltaisessa tuomioistuimessa ja ennen kaikkea selvitetään, onko heillä oikeus sotavangin asemaan Geneven kolmannen sopimuksen ehtojen mukaisesti? Joka tapauksessa on varmistettava ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja inhimillinen kohtelu Geneven sopimuksen sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisesti.

Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0168/02, E-0236/02, E-0239/02 ja E-0263/02

(27. kesäkuuta 2002)

Neuvosto vahvistaa, että jokaista pidätettyä on tärkeää kohdella inhimillisesti ja kansainvälisen oikeuden yleisiä vaatimuksia noudattaen. Neuvosto ei pysty yksinomaan tiedotusvälineiden välittämien tietojen perusteella varmistamaan, vastaavatko Guantánamon pidätysolosuhteet näitä sääntöjä. Presidentti Bush antoi asiasta julkisen lausunnon 31. tammikuuta 2002. Neuvostolla ei ole tarpeellista tietoa pätevän arvion tekemiseksi siitä, tulisiko Guantánamon pidätettyjä kohdella sotavankeina. Neuvosto muistuttaa, että Geneven sotavankien kohtelua koskevan kolmannen, vuonna 1949 tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätään, että jos on epäilystä pidätetyn asemasta, hänen on saatava osakseen sopimuksen mukainen suojelu siihen asti, että asianomainen tuomioistuin on määrännyt hänen asemansa. Tällä välin pidätettyjä on kohdeltava inhimillisesti, heidän on saatava asianmukaista lääkärinhoitoa, vaatteita ja ravintoa. Pidättäjävallalla on kuitenkin oikeus ryhtyä tarvittaviin toimiin tilojen ja pidätettyjen turvallisuuden varmistamiseksi kansainvälistä oikeutta noudattaen.

Neuvosto ei aio lähettää tarkkailijoita Guantánamoon. Neuvosto pitää myönteisenä sitä, että Punaisen Ristin kansainväliselle komitealle on myönnetty esteetön pääsy pidätettyjen luo ja että se voi näin täyttää tehtäväänsä. Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Espanjan ja Belgian hallitusten valtuuskunnilla on myös ollut pääsy Guantánamo Bayn laivastotukikohdassa pidätettyinä olevien kansalaistensa luo.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0885/02 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Jätteen määritelmä ja sivutuotteet.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0885/02 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (3. huhtikuuta 2002) Aihe: Jätteen määritelmä ja sivutuotteet EU:n jätehuollon puitedirektiivissä (91/156/EEC(1)) jäte määritellään sellaiseksi esineeksi tai aineeksi, jonka sen haltija on poistanut käytöstä, aikoo poistaa käytöstä tai on velvollinen poistamaan käytöstä. Määritelmän ongelmana on se, ettei se tunne prosesseja, joista tuloksena saadaan kaksi tuotetta. Esimerkiksi terästehtaan sivutuotteena saatavaa ferrokromikuonaa myydään edelleen mm. maa- ja tienrakennuksessa käytettäväksi. EU:n jätemääritelmän mukaan ferrokromikuona on jätettä ja sen tuottaja joutuu maksamaan siitä sekä jäteveroa että tuotteen myynnistä aiheutuvaa arvonlisäveroa. Näin yritykset, jotka kehittävät ja tuotteistavat prosessiensa sivutuotteita hyötykäyttöön ja säästävät samalla luonnonmateriaaleja, joutuvat taloudellisesti epätarkoituksenmukaiseen tilanteeseen. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä jätteen käsitteen muuttamiseksi niin, että jätteen loppukäsittelyn ja hyödyntämisen eroon saadaan lisää selkeyttä? (1) EYVL L 78, 26.3.1991, s. 32. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (14. toukokuuta 2002) Jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklan a kohdassa määritellään jäte miksi tahansa aineeksi tai esineeksi, jonka haltija hävittää, aikoo hävittää tai on velvollinen hävittämään. Yhteisön tuomioistuin on tulkinnut tämän määritelmän tarkoittavan sitä, että EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen ympäristönsuojeluperiaatteiden mukaisesti jätteen käsitettä ei voida tulkita suppeasti(2). Ferrokromikuonaa koskeva ennakkoratkaisupyyntö on paraikaa yhteisön tuomioistuimen käsittelyssä. Ennakkoratkaisu saattaa johtaa romumetallimateriaalien aseman selventämiseen direktiivissä(3). Ympäristöä koskevassa kuudennessa yhteisön toimintaohjelmassa kehotetaan selventämään jätteen ja muun kuin jätteen välinen oikeudellinen ero(4). Toimintaohjelman yhteydessä komissio ryhtyy toimiin tarkastellakseen sitä, kuinka tämä tehtävä on parhaimmin toteutettavissa. (1) EYVL L 194, 25.7.1975, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna 18. maaliskuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/156/ETY (EYVL L 78, 26.3.1991) ja 24. toukokuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä 96/350/EY (EYVL L 135, 6.6.1996). (2) Asiat C-418/97 ja C-419/97 ARCO Chemie Nederland and Epon, Oikeustapauskokoelma 2000, s. I-4475, tuomion 3940 kohta. (3) Asia C-444/00 The Queen on the application of Mayer Parry Recycling Ltd. (4) Ympäristöä koskevaa kuudetta yhteisön toimintaohjelmaa koskevan parlamentin ja neuvoston päätösehdotuksen 8 artiklan 2 kohdan iv alakohta (PE-CONS 3618/02).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0483/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle. Poliittinen oikeudenkäynti journalisti Dede Abdulhalimia vastaan Kreikassa.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0092 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0483/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle (27. helmikuuta 2002) Aihe: Poliittinen oikeudenkäynti journalisti Dede Abdulhalimia vastaan Kreikassa Kreikassa on ryhdytty hiljattain oikeusmenettelyihin eräitä demokraattisesti toimivia journalisteja vastaan. Esimerkkinä on Kreikan Traakian alueen Komotinin kaupungin asukkaan, vähemmistöihin erikoistuneen journalistin ja Trakianin Sesi -lehden, sekä ISIK FM paikallisradioaseman johtajan, Dede Abdulhalimin, syytteeseen asettaminen ja tuomitseminen. Paikallisradioasema ISIK FM:n musiikkiohjelmassa soitettiin 14. tammikuuta 2000 nimekseen Boskurt (harmaa susi) esittämän kuulijan toivoma kappale. Seuraavana päivänä tehtiin tämän kappaletoivomuksen johdosta journalistia kohtaan valitus. Syyte oli, että toivomus viittasi turkkilaiseen äärioikeistolaiseen liikkeeseen harmaat sudet, mikä leimattiin rikolliseksi toiminnaksi ja Kreikkaa vastaan suunnatuksi petokseksi. Kyseisen lähetyksen nauhoitus osoittaa, että siinä mainittiin ainoastaan kuuntelijan nimi, herra Boskurt (harmaa susi), ilman mitään muuta mainintaa. Helmikuun 25. päivänä 2000 herra Karaiskos haastoi kunnianloukkauksesta Dede Abdulhalimin Komotinin oikeusistuimeen. Oikeus käsitteli asian 6. syyskuuta 2001. Tuomari päätti (päätös numero 1071) tuomita Deden poissaolevana neljän kuukauden vankeusrangaistukseen. Muutosta oikeuden päätökseen haetaan Komotinin muutoksenhakutuomioistuimesta 12. helmikuuta 2002. Onko neuvosto tietoinen tästä oikeudenkäynnistä? Katsooko neuvosto, että tämä oikeudenkäynti on sopusoinnussa sananvapauden ja lehdistön vapauden kanssa? Aikooko neuvosto pyytää tämän johdosta tietoja asianomaiselta jäsenvaltiolta? Vastaus (25. kesäkuuta 2002) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei se ole perehtynyt kyseiseen tapaukseen ja ettei ole sen tehtävien mukaista kommentoida oikeuden päätöksiä.