ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0332/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Skiniasin kosteikkoalueen suojelu.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0082 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0332/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Skiniasin kosteikkoalueen suojelu Kysymykseeni, joka koski Skiniasin kosteikkoalueen suojelua Natura 2000 -ohjelman tavoitteiden suuntaisesti, komissio vastasi (P-2323/00(1)), että vuoden 2004 olympialaisia varten laadituista Skiniasin rakennussuunnitelmista on valitettu komissiolle, ja näissä puitteissa se tutkii asiaa. Onko komission tutkimus edistynyt? Voiko komissio antaa joitakin tietoja tähänastisesta tutkimuksesta? (1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 193. Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0300/01 ja E-0332/01 (19. huhtikuuta 2001) Kuten parlamentin jäsen kysymyksessään mainitsee, komissio on jo kirjannut virallisen kantelun, joka koskee Skiniasiin rakennettavaksi suunniteltua melonta- ja soutukeskusta. Asiaa koskevien tutkimusten aikana komissio lähetti Kreikan hallitukselle kirjeen, jossa se korosti alueen luonnonsuojelullista merkitystä ja pyysi tietoja mahdollisesta aikomuksesta osoittaa alue Natura 2000 -verkostoon kuuluvaksi suojelualueeksi luontotyyppidirektiivin eli luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) nojalla. Komission edustajat keskustelivat asiasta Kreikan viranomaisten kanssa 13. ja 14. joulukuuta 2000 Ateenassa. Komissio tutkii asiaa parhaillaan ottaen huomioon alueen luonnonsuojelullisen arvon sekä Kreikan viranomaisten vastauksessaan esittämät näkökohdat. Komission on määrä ilmaista selkeä kantansa tähän asiaan lähiaikoina. Rahoitusta koskevan kysymyksen osalta komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että Kreikan viranomaiset eivät ole hakeneet edellä mainittuun hankkeeseen yhteisön rahoitusta. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0658/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle. Lissabonin Eurooppa-neuvosto ja avoin yhteistyö.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0658/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle (6. maaliskuuta 2001) Aihe: Lissabonin Eurooppa-neuvosto ja avoin yhteistyö Vuonna 2000 Lissabonissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa todettiin, että sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen tähtäävän politiikan olisi perustuttava avoimeen koordinointimenetelmään, jossa yhdistetään toisiinsa kansalliset toimintasuunnitelmat ja tämän alan yhteistyötä koskeva komission aloite, joka esitetään kesäkuuhun 2000 mennessä. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tällaisen aloitteen esittämiseksi ja milloin se tarkalleen aikoo esittää sen? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2001) Lissabonin Eurooppa-neuvoston kehotuksesta komissio antoi 16. kesäkuuta 2000 ehdotuksen parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelman käynnistämisestä sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi(1). Ehdotuksen oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 137 artiklan (entisen 118 artiklan) 2 kohdan toinen ja kolmas alakohta. Ehdotuksen tavoitteena on tukea kansainvälistä hyvien toimintatapojen vaihtoa ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseen liittyvää poliittista yhteistyötä. Aloitteen odotetaan edistävän merkittävästi sitoutumista köyhyyden poistamiseen ja avoimeen koordinointiin. Aktiivista panosta edellytetään jäsenvaltioiden valtakunnallisilta, alueellisilta tai paikallisilta hallintoelimiltä sekä työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisyhteiskunnalta. Parlamentin annettua lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä komissio teki 24. marraskuuta 2000 tätä päätöstä koskevan muutetun ehdotuksen(2). Neuvosto vahvisti muodollisesti 12. helmikuuta 2001 yhteisen kannan(3), joka sitä koskevien komission huomautusten kanssa on toimitettu parlamentin toiseen käsittelyyn. (1) KOM(2000) 368 lopullinen. (2) KOM(2000) 796 lopullinen. (3) EYVL C 93, 23.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0827/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Eläinlääkejäämien sallittujen enimmäismäärien julkaiseminen jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0103 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0827/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Eläinlääkejäämien sallittujen enimmäismäärien julkaiseminen jäsenvaltioissa Euroopan parlamentin jäsen John McCartin esitti 30. maaliskuuta 2000 komissiolle kirjallisen kysymyksen eläinlääkejäämien sallituista enimmäismääristä ja niiden valvonnasta (E-1114/00(1)). Lääkealan antamien tietojen mukaan Lontoossa sijaitseva lääkearviointivirasto määrittelee elintarviketuotantoon tarkoitetuille eläimille annettavien lääkkeiden vaikuttavien aineiden jäämien sallitut enimmäismäärät. EU:n 15:llä jäsenvaltiolla on laillinen velvollisuus toimittaa komissiolle aina sekä tulevan vuoden elintarvikkeiden lääkeainejäämien valvontaohjelma että edellisvuoden tulokset. Näistä tuloksista ilmenee, mitä eläinlääkkeiden jäämiä Euroopan unionin elintarvikkeista otetuista näytteistä löytyy. Vain yksi jäsenvaltio, Iso-Britannia, julkaisee kolmen kuukauden välein tällaiset yksityiskohtaiset tulokset. Muut jäsenvaltiot joko eivät julkaise tietoja ollenkaan tai julkaisevat ne vain rajoitetusti, ja vain ajoittain Internetissä. Tällaisten jäämiä koskevien tietojen täysimääräinen ja avoin julkaiseminen kaikissa jäsenvaltioissa saattaisi vaikuttaa myönteisesti kuluttajan luottamuksen parantamiseen. Voiko neuvosto vahvistaa, että vain yksi jäsenvaltio, Iso-Britannia, julkaisee kolmen kuukauden välein yksityiskohtaiset tiedot elintarvikenäytteistä löytyneistä eläinlääkejäämistä? Jos näin ei ole, julkaisevatko muut jäsenvaltiot nämä tiedot säännöllisesti ja yksityiskohtaisesti? (1) EYVL C 53 E, 20.2.2001, s. 77. Vastaus (16. heinäkuuta 2001) Neuvosto muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että perustamissopimuksen mukaisesti komissio vastaa yhteisön säännöstön soveltamisen seurannasta. Näin ollen vain komissiolla on edellytykset vahvistaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat tiedot. Muutoin neuvosto viittaa vastaukseen, jonka komissio antoi 29. toukokuuta 2000 John McCartinin kysymykseen ja jossa on arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia seikkoja koskevia hyödyllisiä tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1274/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Pohjois-Afrikan ääri-islamilaisia liikkeitä koskeva tutkimus.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0231 - 0232



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1274/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (2. toukokuuta 2001) Aihe: Pohjois-Afrikan ääri-islamilaisia liikkeitä koskeva tutkimus Ääri-islamilaiset liikkeet ovat saavuttaneet merkittävän aseman Pohjois-Afrikassa. Ne edustavat aitoa poliittista oppositiota, vaikka eivät olisikaan parlamenteissa. Myös niiden mobilisaatioaste ja voimakas läsnäolo kaupunkilähiöissä ja yliopistoissa on vakava huolenaihe yhteisön koko eteläosalle. Siksi tätä sosiologista ilmiötä on seurattava läheltä, jotta voidaan jatkuvasti arvioida sen tulevaa kehitystä ja estää mahdolliset kielteiset seuraukset, joita saattaa olla sen juurtumisella Pohjois-Afrikkaan. Katsooko komissio edellä esitetyn johdosta, että yksityiskohtaisen ja kattavan tutkimuksen tekemistä ääri-islamilaisista liikkeistä Pohjois-Afrikassa olisi tuettava, jotta voidaan arvioida niiden kehitystä ja mitata niiden todellista vaikutusta tällä geopoliittisella alueella? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (31. toukokuuta 2001) Komissio ei suunnittele tämänkaltaisen tutkimuksen tekemistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1319/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Toimilupien myöntäminen Attikan tasangolla toimiville radioasemille.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1319/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (3. toukokuuta 2001) Aihe: Toimilupien myöntäminen Attikan tasangolla toimiville radioasemille Kreikan radioasemia koskevasta oikeudellisesta kehyksestä vuosikausia vallinneen epätietoisuuden jälkeen Kreikan hallitus on päättänyt ryhtyä myöntämään radioasemille toimilupia. Hallitus on myöntänyt toimiluvan 20:lle Attikan tasangolla toimivalle radioasemalle katsoen, että käytettävissä olevat taajuudet riittävät vain kyseiselle määrälle asemia. Hallitus ei kuitenkaan myöntänyt toimilupaa monille asemille, joilla on suuri kuuntelijakunta, vilkas toiminta ja runsaasti työntekijöitä. Esitettyjen vastalauseiden jälkeen ja perustuen tekniseen suositukseen, joka täytti tietyt hallituksen asettamat vaatimukset, toimilupien määrää lisättiin 28:aan. Toimilupaa eivät kuitenkaan vieläkään saaneet monet asemat, joiden laatu ja kuulijakunta on tunnustettu. Tämä päätös tehtiin sen jälkeen, kun Ateenan polyteknillisen korkeakoulun lehtorit olivat laatineet raportin, jonka mukaan taajuuksia on niin paljon, että niitä voitaisiin ongelmitta myöntää jopa 35 radioasemalle. Kreikan hallitus käyttää kansallista radio- ja televisioneuvostoa äänitorvenaan tuottamaan lausuntoja, jotka tukeutuvat erilaisiin hallituksen laatimiin teknisiin suosituksiin. Tämän seurauksena kansallisen radio- ja televisioneuvoston jäsen, jolla on läheiset yhteydet hallituspuolueeseen, erosi syyttäen asiasta vastaavaa ministeriötä puuttumisesta neuvoston asioihin. 1. Kun otetaan huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 ja 2 kohdat perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja perusoikeuskirjan 11 artikla tiedotusvälineiden vapaudesta, katsooko komissio, että Kreikan hallituksen kyseinen päätös noudattaa laillisuuden eurooppalaisia periaatteita? 2. Aikooko komissio esittää Kreikan hallitukselle asiaan liittyvän suosituksen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (29. kesäkuuta 2001) Komissio on hiljattain saanut valituksen, joka koskee toimilupien myöntämistä Attikan tasangolla toimiville radioasemille. Komissio tutkii parhaillaan valitusta, ja se on pyytänyt lisätietoja Kreikan viranomaisilta. Koska tapaus on sangen monitahoinen, on vielä liian varhaista sanoa, ovatko Kreikan hallituksen toimet yhdenmukaisia EU:n lainsäädännön kanssa. Komissio pitää erittäin tärkeänä sitä, että yhteisöön luodaan radio- ja televisiotoiminnan yhtenäismarkkinat, ja se aikoo tarkastella tapausta sen ansaitsemalla huolella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1488/01 esittäjä(t): Jean-Claude Martinez (TDI) komissiolle. Lihaluujauhoon liittyvät petokset.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1488/01 esittäjä(t): Jean-Claude Martinez (TDI) komissiolle (18. toukokuuta 2001) Aihe: Lihaluujauhoon liittyvät petokset Ranskassa kiellettiin lihaluujauhon käyttö naudoille BSE-taudin eli hullun lehmän taudin torjumiseksi heinäkuussa 1990 ja vahvistettiin tätä kieltoa heinäkuussa 1996 kieltämällä erikseen määriteltyjen riskimateriaalien kuten aivojen, pernan ja selkäytimen käyttö. Vuoden 1996 jälkeen on kuitenkin edelleen valmistettu ja pantu liikkeelle vilpillisesti tuhansia tonneja nautojen ravinnoksi tarkoitettua lihaluujauhoa, mikä kävi ilmi äskettäisestä skandaalista. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, kun otetaan huomioon nämä vakavat tosiasiat ja ihmisten terveydelle aiheutetut riskit? Onko komission mielestä aiheellista ottaa lihaluujauho uudelleen käyttöön jopa muille kuin märehtijöille kuten se on ehdottanut? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2001) Ranskan oikeusviranomaiset tutkivat parhaillaan epäilyjä lihaluujauhoon liittyvästä petoksesta. Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) tiedotetaan asian etenemisvaiheista. Elintarvike- ja eläinlääkintäviraston tähänastisten tarkastusten perusteella ja eri jäsenvaltioiden naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE:n) tutkimisessa noudattamien toisistaan poikkeavien käytäntöjen takia komissio katsoo, että on ennenaikaista esittää luulihajauhon käyttöä karjan rehuna koskevan täydellisen kiellon poistamista. Näin ollen nykyinen kielto, joka oli määrä kumota 30. kesäkuuta 2001, pysyy edelleen voimassa. Sillä välin pyritään siihen, että neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyisivät ja jäsenmaat panisivat täytäntöön muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinten sivutuotteiden sääntöjä koskevan asetuksen(1). Tässä asetuksessa edellytetään seuraavaa: a) vain ihmisravinnoksi kelpaavista eläimistä peräisin olevia eläinten sivutuotteita saa käyttää eläinten rehuna; b) muun kuin eläinten rehuksi tarkoitetun eläinjätteen keruu, varastointi, kuljetus, prosessointi ja käyttö on pidettävä täysin erillään; c) rehun tuotantoon keskittyneet renderointilaitokset on pidettävä täysin erillään muun eläinjätteen käsittelylaitoksista; ja d) eläinten sivutuotteiden jäljitettävyyttä koskevia sääntöjä on vahvistettava (muun muassa siten, että valvotaan erikseen määriteltyjen riskimateriaalien kulkeutumista kirjausjärjestelmän ja saateasiakirjojen tai terveystodistusten avulla sekä merkitsemällä hävitettäväksi määrätyt eläinvalkuaiset tai -rasvat). (1) EYVL C 96 E, 27.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0816/01 esittäjä(t): Gian Gobbo (TDI) komissiolle. Romaniassa toimivien eurooppalaisten ja venetolaisten yritysten tukeminen.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0816/01 esittäjä(t): Gian Gobbo (TDI) komissiolle (19. maaliskuuta 2001) Aihe: Romaniassa toimivien eurooppalaisten ja venetolaisten yritysten tukeminen Euroopan unionissa toimivien yritysten toimintojen siirtäminen Romaniaan on yleistynyt huomattavasti viime vuosina. Tämä ilmiö on erityisen yleinen Veneton maakunnassa Italiassa. Tuhannet venetolaiset yrittäjät ovat aloittaneet kaupallista toimintaa varsinkin Timisoaran alueella. Tällainen toiminta voi edistää tuntuvasti Romanian talouden kehittymistä. - Voisiko komissio ilmoittaa, millaisia tukitoimia Euroopan unioni kaavailee toimintojaan Romaniaan siirtäville yrityksille? - Katsooko komissio, että olisi aiheellista vahvistaa teknistä ja hallinnollista apua esimerkiksi avaamalla tätä tarkoitusta varten viraston Timisoaran kaupunkiin? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2001) Komissio on tietoinen Veneton maakunnassa olevien italialaisten yritysten kasvavasta kiinnostuksesta kehittää kauppa- ja investointisuhteita Romanian kanssa, erityisesti Timisoaran alueella. Komissio kannattaa tätä kehitystä, koska se rohkaisee liiketoiminnallisen ja teknisen taitotiedon siirtoa, jonka avulla voidaan kehittää paikallista taloutta ja edistää kilpailukykyä. Komissio on euroneuvontakeskusten (EIC) verkon kautta tarjonnut palveluja yrityksille tällä alueella vuodesta 1996 lähtien, jolloin Timisoaran kauppa- ja teollisuuskamarista tuli Bukarestin eurotiedonvälityskeskuksen sivutoimisto. Molemmista toimistoista tuli täysivaltaisia euroneuvontakeskuksia vuonna 1999. Timisoaran euroneuvontakeskuksen tehtävänä on antaa tietoa ja avustaa alueen yrityksiä yhteisön toimintatapojen ja ohjelmien suhteen. Se voi myös auttaa yrityksiä löytämään liikekumppaneita. Timisoaran kauppa- ja teollisuuskamarilla on myös yhteisiä hankkeita Ravennan kauppakamarin ja yhden Venezia-Mestren kauppakamarin kanssa, joilla pyritään edistämään yhteistyötä italialaisten yritysten ja Timisoaran alueen yritysten välillä. Toivottavaa on, että vuonna 2001 - ja edellyttäen, että asiasta tehdään assosiaationeuvoston päätös - Romania alkaa osallistua monivuotiseen ohjelmaan yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001-2005)(1). Tämä ohjelma sisältää eurooppalaista yhteisyritystä koskevan järjestelmän, josta mistä tahansa jäsenvaltiosta oleva yritys voi hakea tukea yhteisyrityksille romanialaisten yritysten kanssa. Toinen Romanialle avoin tukijärjestelmä on PHARE-varoin rahoitettu pk-yritysten rahoitusjärjestelmä. Tämä tarjoaa luottojärjestelyjä, teknistä apua (koulutusta) ja suoritepalkkioita Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaiden pankeille sekä pääomasijoituksia pääomasijoitusrahastoille paikallisten pk-yritysten rahoituksen lisäämiseksi. (1) Neuvoston päätös 2000/819/EY, tehty 20. joulukuuta 2000, EYVL L 333, 29.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0438/01 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle. Yhtenäismarkkinat.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0438/01 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle (16. helmikuuta 2001) Aihe: Yhtenäismarkkinat Lontoon ja Brysselin välistä meno-paluulippua Eurostar-junaan ostanut Euroopan unionin kansalainen huomasi, että lippu olisi edullisempi Brysselistä ostettuna. Eurostarin mukaan hintaeron syynä oli kunkin maan vaihteleva markkinatilanne. Tämän jälkeen hän otti yhteyttä Eurostarin lipunmyyntitoimistoon Belgiassa toivoen voivansa ostaa lipun puhelimitse luottokorttia käyttämällä. Eurostar ei kuitenkaan suostunut lähettämään lippua Belgian ulkopuolelle, vaikka ostaja olisi ollut valmis maksamaan kaikki postituskulut. Koska kyseisellä henkilöllä ei ollut yhteyksiä Belgiaan, hän joutui ostamaan lipun Englannista ja maksamaan siten samasta palvelusta korkeamman hinnan. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Eikö kyseessä ole yhtenäismarkkinoiden rikkominen? Onko Eurostarin toiminta lainmukaista? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2001) Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle huolestuvansa aina liiketavoista, joilla pyritään jakamaan yhtenäismarkkinat kansallisten rajojen mukaan tai joilla syrjitään tiettyjen jäsenvaltioiden kuluttajia. Kysymyksessä viitataan yksityiseen liiketapaan, jota on arvioitava yhteisön kilpailusääntöjen mukaisesti. Näiden sääntöjen vastaista ei ole, että kuljetuspalvelujen tarjoaja soveltaa eri markkinoilla eri hintoja. Tämä koskee myös samalla reitillä eri suuntiin tehtäviä matkoja. Yhteisön sääntöjen rikkomista ei merkitse sekään, että yritys myy samaa tuotetta eri jäsenvaltioissa eri hintaan. Sääntöjenvastaista voi kuitenkin tietyissä olosuhteissa olla se, että toisessa jäsenvaltiossa olevalle asiakkaalle kieltäydytään myymästä tai välittämästä matkalippua. Eurostar voi rikkoa kilpailusääntöjä, jos se on tehnyt palvelujensa riippumattomien jälleenmyyjien kanssa rajoittavan sopimuksen tai jos on luotu yhdenmukaistettu menettelytapa, jolla näitä estetään myymästä lippuja kotijäsenvaltionsa ulkopuolelle. Kilpailusääntöjen rikkomisesta voi myös olla kysymys, jos Eurostarin menettely johtuu sen kilpailijoidensa kanssa tekemästä horisontaalisesta sopimuksesta tai jos voidaan osoittaa sen väärinkäyttäneen määräävää markkina-asemaansa. Komissiolla ei tässä tapauksessa ole todisteita tällaisesta toiminnasta, mutta se ottaa mielellään vastaan lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1331/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Tamesiden kaupunginvaltuusto.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1331/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (3. toukokuuta 2001) Aihe: Tamesiden kaupunginvaltuusto Onko komissio vastaanottanut Phil McCarthyn (ja muiden) lähettämän valituksen, jossa väitetään, että Tamesiden kaupunginvaltuusto on rikkonut direktiivin 97/11/EY(1) säädöksiä ympäristövaikutusten arvioinnista, sillä valtuusto on hyväksynyt ympäristövaikutuksia arvioimatta Hattersley High School -nimisen koulun muuttamisen Backbower-nimiselle rakentamattomalle alueelle Mottram Old Roadin läheisyyteen? Jos komissio on vastaanottanut valituksen, mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä? (1) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2001) Komissio ei voi antaa parlamentin jäsenelle tietoja, jotka koskevat valitusten tekijöiden henkilöllisyyttä ja/tai valitusten aihepiiriä. Komission saamat valitukset käsitellään luottamuksellisesti, ellei valituksen tekijä toisin ilmoita. Kun kansalainen jättää komissiolle valituksen virallisesti, valituksen tekijälle ilmoitetaan, että komissio paljastaa hänen henkilöllisyytensä tai tiedot, jotka saattavat johtaa henkilöllisyyden paljastumiseen, vain jos valituksen tekijä on antanut siihen nimenomaisen luvan. Takuu on merkittävä, sillä näin taataan valitusten tekijöiden luottamus. Komission huomio voidaan kiinnittää yhteisön lainsäädännön mahdollisiin rikkomuksiin ilman pelkoa haitallisista seurauksista, jotka johtuvat valituksen tekijän henkilöllisyyden paljastumisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0448/01 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle. Liikenneonnettomuuksien vaikutukset lapsiin.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0448/01 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Liikenneonnettomuuksien vaikutukset lapsiin Yhdistyneiden kansakuntien lastenavun rahaston mukaan liikenneonnettomuudet aiheuttavat teollistuneissa maissa 8 000 lapsen kuoleman vuosittain ja monille muille lapsille jää onnettomuuksista jälkiseurauksia. Mihin suuntaa-antaviin ja pakottaviin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2001) Euroopan unionin alueella kuolee liikenneonnettomuuksissa joka vuosi noin tuhat alle kymmenvuotiasta lasta. Lapset eivät missään tapauksessa ole vastuussa tieliikenneonnettomuuksista, olivatpa he sitten ajoneuvojen matkustajia, jalankulkijoita tai pyöräilijöitä. Lapset ovat ryhmä, jota on ensisijaisesti suojeltava. Lyhyellä aikavälillä lasten turvallisuutta lisätään kahdella toimenpiteellä, joita EU:n toimielimet ovat tarkastelleet. Toinen toimenpiteistä on ehdotus, jonka tarkoituksena on saattaa lasten turvalaitteiden käyttö pakolliseksi ajoneuvojen sisällä(1). Pyritään myös parantamaan muita heikommassa asemassa olevien tielläliikkujien turvallisuutta törmäyksessä ajoneuvon kanssa saatavien vammojen varalta.(2). Lisäksi komissio suunnittelee uusia toimenpiteitä EU:n liikenneturvallisuusohjelman puitteissa vuosiksi 2002-2010. Komissio toimittaa ohjelman neuvostolle ja Euroopan parlamentille tämän vuoden kuluessa. Lopuksi voidaan todeta, että kaikki liikenneturvallisuuteen tähtäävät toimenpiteet, olivatpa ne sitten yleisiä tai erityisiä, lisäävät lasten turvallisuutta. (1) EYVL C 96, 27.3.2001. (2) KOM(2001) 389 lopullinen.