ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1877/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Irlanti).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1877/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Irlanti) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Irlannissa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Irlannissa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3025/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Matkailun tukeminen ja Philoxenia-ohjelma.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3025/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (23. lokakuuta 2001) Aihe: Matkailun tukeminen ja Philoxenia-ohjelma Matkailuala on heikentynyt voimakkaasti syyskuun 11. päivän terrori-iskujen seurauksena. Varattuja matkoja peruutetaan yhä enemmän, matkanjärjestäjät peruuttavat laivaristeilyjä ja jopa lentoyhtiöt vähentävät vuorojaan. Kun otetaan huomioon matkailun merkitys Euroopan unionille (ala, joka luo eniten työpaikkoja, kattaa 13,5 prosenttia bruttokansantulosta ja työllistää välittömästi yhdeksän miljoonaa henkilöä) ja syyskuun 11. päivän iskujen dramaattiset seuraukset matkailualalle, onko komissiolla tietoja meneillään olevan kriisin keskipitkän aikavälin vaikutuksista Euroopan unionin tai jäsenvaltioiden matkailualaan? Aikooko se ryhtyä joihinkin toimiin? Aikooko se tarkastella uudelleen Philoxenia-ohjelmaa? Erkki Liikasen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2861/01 ja P-3025/01 (5. joulukuuta 2001) Komissio antoi 13 päivänä marraskuuta 2001 kertomuksen Syyskuun 21. päivänä pidetyn Eurooppa-neuvoston seuranta: Euroopan matkailualan tilanne(1). Kertomuksessa käsitellään Yhdysvaltojen syyskuun 11. päivän terrori-iskujen vaikutuksia erityisesti Euroopan matkailualaan. Kertomuksessa komissio korostaa, että jotkut sen 10 päivänä lokakuuta 2001 antamassa tiedonannossa Yhdysvalloissa suoritettujen terrori-iskujen seuraukset ilmailualalla(2) ehdotetuista toimenpiteistä vastaavat myös Euroopan matkailualan vaatimuksiin. Kertomuksen mukaan haasteena on kehittää Euroopan matkailualalle strategia, joka vastaa tulevaisuuden poliittisiin ja taloudellisiin haasteisiin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Euroopan matkailualan toimijoiden yhdentymis- ja yhteistyöpyyntöihin vastaava strategia pitäisi saada aikaan uudella matkailualan yhteistyöhön perustuvalla lähestymistavalla, jota esitetään komission 13. marraskuuta 2001 antamassa tiedoksiannossa Yhteistyöhön perustuva toimintatapa Euroopan matkailun tulevaisuutta varten(3). Lähestymistavassa suositut toimenpiteet tähtäävät kaikkien matkailualan toimijoiden etujen yhdistämiseen yhteisön toimintatavoissa ja matkailualaan vaikuttavissa aloitteissa sekä edistävät parempaa yhteydenpitoa matkailualan ja muiden asiaankuuluvien osapuolten välillä. Lähestymistavan tarkoituksena ei kuitenkaan ole muotoilla uudelleen aiempaa ehdotusta monivuotisesta ohjelmasta matkailun edistämiseksi (Philoxenia). Koska epävarmuus jatkuu, komissio jatkaa matkailualaan kohdistuvien vaikutusten seuraamista. Tarkkailu toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden, matkailualan ja muiden sidosryhmien kanssa. Tiettyjä markkinasegmenttejä, aloja ja kohteita kohdanneesta välittömästä kriisitilanteesta huolimatta Euroopan matkailualan pitkän aikavälin kasvua ja kilpailukykyä vaarantavia toimenpiteitä on vältettävä. (1) KOM(2001) 668 lopullinen. (2) KOM(2001) 574 lopullinen. (3) KOM(2001) 665 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2426/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Uskontojen tasavertaisuus Slovakiassa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2426/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (4. syyskuuta 2001) Aihe: Uskontojen tasavertaisuus Slovakiassa Teologinen Johannes Kalvin -akatemia Slovakiassa ei saa taloudellista tukea Slovakian valtiolta. Muilla pienemmillä ja suuremmilla kirkollisilla laitoksilla on tunnustettu asema joko seminaareina ja/tai yliopistollisina tiedekuntina. Akatemia on odottanut jo kuusi vuotta saadakseen korkeakouluaseman. Komission kertomus, jossa pyydettiin akatemian tunnustamista, julkaistiin kymmenen kuukautta sitten. Mikäli akatemian asemaa ei tunnusteta, lopetetaan palkan maksaminen sen johtajille ja papeille. Muut historialliset kirkot saavat lähetysaikaa maan virallisessa radiossa ja televisiossa. Kalvinisteille tätä mahdollisuutta ei ole suotu. Kalvinistinen kirkko on 90 000:lla jäsenellään maan neljänneksi suurin. Aikooko komissio Slovakian kanssa käymissään neuvotteluissa selvittää kohdistuuko tietyn uskonnon harjoittamiseen syrjintää, vai onko tämän syrjivän kohtelun syitä etsittävä pikemminkin siitä tosiasiasta, että he (kalvinilaiset) kuuluvat unkarilaiseen vähemmistöön? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 2001) Komissio seuraa tarkasti uskonnonvapauden kunnioittamista Slovakiassa Kööpenhaminassa sovittujen poliittisten kriteerien puitteissa. Komission vuoden 1999 määräaikaiskertomuksessa(1) todettiin ensimmäistä kertaa Slovakian täyttävän kyseiset poliittiset kriteerit. Sama päätelmä kirjattiin vuoden 2000 määräaikaiskertomukseen(2). Komissio voi vahvistaa, että teologinen Johannes Kalvin -akatemia on tavoitellut asemansa tunnustamista, mutta tähän mennessä sitä ei ole tunnustettu tiedekunnaksi. Komissio voi myös vahvistaa, että valtaenemmistö Slovakian kalvinisteista kuuluu unkarilaiseen vähemmistöön. Komission tietojen mukaan tämä ei kuitenkaan ole vaikuttanut kyseisen kirkon julkiseen rahoitukseen eikä kalvinistien esiintymiseen virallisilla televisio- ja radiokanavilla. Sekä kirkkojen saamasta rahoituksesta että niille annettavasta lähetysajasta säädetään lailla. Valtio on vastuussa pappien ja osittain myös kirkollishallinnon palkkojen maksamisesta. Slovakian kalvinistisen kirkon toimintaa rahoitetaan samalla tavoin kuin muiden Slovakian 14 rekisteröidyn kirkon toimintaa. Komissio jatkaa poliittisten kriteerien täyttämisen tarkkaa seurantaa liittymistä valmistelevien neuvottelujen edetessä, uskonnonvapauden kunnioittaminen mukaan luettuna. (1) KOM(1999) 511 lopullinen. (2) KOM(2000) 711 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2371/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n kalastusyhteistyöhön osoittamat talousarviomäärärahat.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0122 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2371/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (8. elokuuta 2001) Aihe: EU:n kalastusyhteistyöhön osoittamat talousarviomäärärahat Voisiko komissio kertoa EU:n ja kolmansien maiden yhteistyön kehittämiseen tarkoitetusta vuosittaisesta talousarviosta ja sen kalastusyhteistyöhön tarkoitetusta osuudesta vuosittain ja maittain kaudella 19942002? Voisiko komissio kertoa, paljonko Euroopan kehitysrahastosta (EKR) on vuosittain myönnetty määrärahoja kalastusyhteistyöhön kaudella 19942001 ja paljonko EKR-varoja kalastusyhteistyöhön myönnetään kaudella 20022007? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2001) Useimpien unionin tekemien ja asianomaisesta budjettikohdasta (B7-8000) rahoitettujen kansainvälisten kalastussopimusten puitteissa yhteisö tukee kohdennettuja toimia, joiden tavoitteena on yleensä tukea kalastusalaan kyseisessä yhteisön ulkopuolisessa maassa liittyviä toimintoja (kuten seurantaa ja valvontaa, tutkimusta, pienimuotoista kalastusta, stipendejä sekä koulutusta muun muassa kalastuksen ja tilastoinnin aloilla). Euroopan kehitysrahaston (EKR) vuotuisesta tuesta kalastusalan yhteistyöhön vuosina 19942001: kalastukseen kohdistettiin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT) osalta vuodesta 1994 vuoden 2001 elokuuhun OLAS-tietokannan tietojen mukaan (OECD:n koodiin 313 luokiteltuna) 45 518 000 euroa. Lähes 11,5 miljoonaa euroa kohdistettiin kalastuspolitiikan ja hallinnon tukemiseen ja lähes 24,7 miljoonaa euroa kalastuksen kehittämiseen (ottaen huomioon 3 miljoonan euron vapauttaminen vuonna 1999). Muita kalastukseen liittyviä kohdealoja ovat olleet koulutus, tutkimus ja palvelut. Vuotuinen jakauma on ollut seuraava: - 1994: 10 678 000 euroa (6,3 miljoonaa euroa alan kehittämiseen; 4,2 miljoonaa euroa tutkimukseen, 0,15 miljoonaa euroa politiikan ja hallinnon tukemiseen) - 1995: 13 518 000 euroa (12,4 miljoonaa euroa alan kehittämiseen; 1,1 miljoonaa euroa politiikan ja hallinnon tukemiseen) - 1996: 5 000 0000 euroa (tutkimukseen) - 1997: 20 200 euroa (politiikan ja hallinnon tukemiseen) - 1998: 447 000 euroa (347 000 euroa alan kehittämiseen; 100 000 euroa politiikan ja hallinnon tukemiseen) - 1999: 3 112 000 euroa (politiikan ja hallinnon tukemiseen) - 2000: 14 866 000 euroa (6,07 miljoonaa euroa politiikan ja hallinnon tukemiseen; 8,7 miljoonaa euroa alan kehittämiseen; 0,042 miljoonaa euroa palveluihin) - Elokuu 2001: 877 000 euroa (politiikan ja hallinnon tukemiseen). Kalastusalan yhteistyöhön kohdistettavaa EKR-tukea vuosille 20022007 ollaan suunnittelemassa. Komissio voi vastata tätä koskevaan kysymykseen ohjelmasuunnitelman valmistuttua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2584/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Kreikka vaarassa menettää yhteisön kolmannen tukikehyksen määrärahoja.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2584/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (24. syyskuuta 2001) Aihe: Kreikka vaarassa menettää yhteisön kolmannen tukikehyksen määrärahoja Kreikan lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan Kreikka on vaarassa menettää yhteisön kolmannesta tukikehyksestä myönnettyjä määrärahoja, koska toimijat eivät ole kyenneet noudattamaan määrärahojen tehokasta ja laadukasta käyttöönottoa koskevia tiukkoja ehtoja. On kuvaavaa, että maan kaikkien kuntien koheesiorahastoon hyväksyttäviksi ja rahoitusta varten toimittamista 275 hankkeesta 13 alueen asiasta vastaavat viranomaiset valitsivat ennakolta 106 hanketta, joista lopulta vain 30 päätyy hyväksyttäviksi yhteisön toimivaltaisiin elimiin, ja loput eivät täytä uusissa asetuksissa määritettyjä kelpoisuusehtoja. Pyydän Euroopan komissiota ilmoittaa minulle, voiko Kreikka menettää nämä määrärahat, koska se ei ole kyennyt ottamaan niitä käyttöön? Mikä on komission mielestä syy siihen, että paikalliset toimijat eivät kykene noudattamaan uusia kelpoisuusvaatimuksia? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2001) Komissio pitää tervetulleina Kreikan hallituksen ponnisteluja yhteisön varoista osarahoitettavien hankkeiden ja ohjelmien hallinnon parantamiseksi. Tämä käy ilmi lehtitiedoista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Hankkeiden valinnassa ja toteuttamisessa on otettu käyttöön ohjelmakaudeksi 20002006 tarkempi lähestymistapa sekä rakennerahastojen että koheesiorahaston osalta. Vuosi 2001 on siirtymäkausi perustettaessa ja käytettäessä uusia rakenteita ja menettelyjä, joiden odotetaan olevan täysin toiminnassa vuonna 2002. Sekä Kreikan hallitus että komissio tunnustavat, että on tarpeen vahvistaa viranomaisten ja hallinnon hallintokapasiteettia paikallisella ja alueellisella tasolla, ja yhteisön tukikehys 20002006 mahdollistaa siihen liittyvät toimet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1994/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Markkinoiden vääristyminen EU:n ulkopuolelle suuntautuvien lentojen myynnissä.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1994/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (6. heinäkuuta 2001) Aihe: Markkinoiden vääristyminen EU:n ulkopuolelle suuntautuvien lentojen myynnissä Onko komissio tietoinen, että joillakin lentoyhtiöillä on Euroopan unionin alueelta lähteviä lentoja koskevia erikoistarjouksia joissakin jäsenvaltioissa eikä koko EU:n alueella? Eikö komissio katso, että kyse on sisämarkkinoiden vääristymisestä? Loyola de Palacion ja Mario Montin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1993/01 ja E-1994/01 (29. lokakuuta 2001) Aluksi komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle seuraavansa erityisen tarkkaan sellaisia kauppatapoja, jotka tähtäävät sisämarkkinoiden lokeroimiseen kuluttajia haittaavalla tavalla. Parlamentin jäsenen kysymykset voivat liittyä kahteen erilaiseen tapaukseen: a) Jotkin lentoyhtiöt tarjoavat edullisempia hintoja reiteille, joihin sisältyy lentokoneen vaihto, houkutellakseen matkustajia keskipitkille ja pitkille lennoilleen. Tällöin esimerkiksi matkasta Amsterdam New York perittäisiin kalliimpi hinta kuin lennosta Frankfurt Amsterdam New York. b) Jotkin lentoyhtiöt varaavat edullisimmat hinnat vain joillekin jäsenvaltioille. Esimerkiksi huokein hinta kaupunkien A ja B väliselle lennolle on saatavilla vain lennon lähtövaltiossa tai saapumisvaltiossa (tai vain asianomaisessa jäsenvaltiossa, jos on kysymys kotimaanlennosta). Samaa edullista lippua ei ole mahdollista hankkia muista jäsenvaltioista käsin. Ensimmäisessä tapauksessa on kysymys eri tuotteista. Tapauksessa a) yksi matkustaja haluaa matkustaa Amsterdamista New Yorkiin ja toinen Frankfurtista New Yorkiin. Lentoyhtiö ei riko kilpailusääntöjä, jos se päättää itsenäisesti periä eri tuotteista eri hinnat. Sitä vastoin kohdassa b) mainittu esimerkki merkitsee eri hintojen määräämistä samoille palveluille. Tällaiset toimintatavat voivat joissain tilanteissa merkitä yhteisön kilpailusääntöjen, erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan (entisten 85 ja 86 artiklan) rikkomista. Näin olisi, jos lentoyhtiö olisi hallitsevassa asemassa kyseisillä markkinoilla, tai jos kilpailusääntöjen rikkomisesta epäilty kauppatapa perustuisi suoraan tai epäsuorasti joko lentoyhtiöiden väliseen horisontaaliseen sopimukseen taikka vertikaaliseen sopimukseen, jonka mukaan tietty lentoyhtiö ei salli, että sen lippuja myyvät yritykset myisivät tietyn luokan lippuja sen jäsenvaltion ulkopuolelle, jossa ne sijaitsevat. Komissio tutkii kiinnostuneena kaikki tiedot, joita sille toimitetaan tällaisista tapauksista. Komissio aikoo myös käsitellä näitä kysymyksiä katsauksessa, joka laaditaan ilmaliikenteen vapauttamistoimenpiteiden kolmannen paketin täytäntöönpanon kymmenvuotispäivän yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2872/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Tarkastukset rajoilla.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0208 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2872/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Tarkastukset rajoilla Heinäkuussa 2001 Sveitsissä työskentelevä Portugalin kansalainen João Paulo Teixeira de Moura lähti kesälomalle Portugaliin. Koska hän ei ollut saanut suoraa lentoa Zürichistä Portoon, hän varasi paikan Madridiin välilaskun tekevästä koneesta. Saavuttuaan Barajasin lentokentälle 16. heinäkuuta kello 16.20 hän kulki passintarkastuspisteen kautta, jossa Espanjan poliisi totesi hänen passinsa kelpaamattomaksi, koska poliisin mukaan passin haltija ei ollut Portugalin kansalainen. Vaikka Teixeira de Moura esitti heti muut henkilöpaperinsa (ajokortti, henkilöllisyystodistus, verokortti), hänet pidätettiin ja lähetettiin seuraavana päivänä kello 17.10 takaisin lähtöpaikkaansa. Barajasin tarkastuspisteen poliisiraportissa todetaan oudosti, että kyseessä oleva Portugalin kansalainen tuli tarkastukseen näyttämään passiaan, mutta lisätään, että hän ei esittänyt voimassa olevan lainsäädännön mukaista asiakirjaa eikä näin täyttänyt maahan pääsyyn liittyviä vaatimuksia. Yhteisön ulkorajoilla tarpeelliset tiukat tarkastukset ovat ymmärrettäviä, mutta on vaikea käsittää, miten Euroopan unionin yhden jäsenvaltion poliisi voi todeta toisen jäsenvaltion myöntämät asiakirjat pätemättömiksi. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta yhteisöön luotavan turvallisuuteen, vapauteen ja oikeuteen perustuvan alueen turvallisuuteen liittyvät seikat eivät rajoita vapautta ja oikeutta koskevia asioita? Miten komission mielestä olisi meneteltävä, jotta edellä mainittu Portugalin kansalainen saisi Espanjan poliisin aiheuttamista haitoista korvausta? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 2001) Komissio ottaa yhteyttä Espanjan viranomaisiin ja pyytää lisätietoja arvoisan parlamentin jäsenen kertomasta tapauksesta. Jos asia antaa siihen aihetta, komissio ottaa sen käsittelyyn EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla) määrätyssä menettelyssä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2324/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Alle 18-vuotiaat jalkapalloilijat ja muut alat.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2324/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Alle 18-vuotiaat jalkapalloilijat ja muut alat Komission jäsenen Anna Diamantopoulouksen vastauksessa kysymykseeni E-1051/01(1) komissio esittää, että yhteisön säännökset työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta koskevat kaikkia EU:n kansalaisia, jotka ovat isäntämaan sääntöjen mukaan saavuttaneet työmarkkinoille pääsyyn vaadittavan vähimmäisiän, ja että alle 18-vuotiaiden jalkapalloilijoiden suojelemiseksi on erityisehtoja. Voiko komissio kertoa, koskevatko nämä erityisehdot muidenkin alojen työntekijöitä, ja jos koskevat, niin mitä nämä erityisehdot ovat? (1) EYVL C 340 E, 4.12.2001, s. 156. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2001) Komissio huomauttaa, että Kansainvälisen jalkapalloliiton (FIFA) ja Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) kanssa käymissään keskusteluissa sovittujen periaatteiden mukaan sellaisten pelaajien, jotka ovat saavuttaneet uuden harjoitteluseuran maan työmarkkinoille pääsyyn vaadittavan vähimmäisiän mutta ovat alle 18-vuotiaita, kansainväliset siirrot sallitaan, mutta heidän suojelunsa varmistetaan säännöillä, jotka määräävät, miten harjoitteluseurat kohtelevat tällaisia pelaajia. Jalkapalloviranomaiset ovat vastuussa siitä, että nämä säännöt laaditaan asiaankuuluvasti yhteisön ja kansallisten sääntöjen mukaisesti. Tässä järjestelyssä otetaan huomioon erityisesti jalkapalloiluun liittyvät erityispiirteet, eikä sitä voida täten soveltaa suoraan muilla aloilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2496/01

esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) neuvostolle

(14. syyskuuta 2001)

Aihe: Sähkömagneettiset kentät

Neuvoston 12. heinäkuuta 1999 antamassa suosituksessa 1999/519/EY(1) väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz 300 GHz) altistumisen rajoittamisesta ehdotetaan, että korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseksi olisi noudatettava viitearvoja, joilla tämä suojelun taso saavutetaan. Sähkön siirtoon ja jakeluun käytettävällä 50 Hz:n taajuudella magneettivuon tiheys ei saa missään tapauksessa ylittää 100 µT (100 mikroteslaa).

Monet tutkijat pitävät tätä arvoa selvästi liian korkeana. He katsovat että varovaisuusperiaatteen mukaisesti arvo ei saisi ylittää 0,2 µT:aa. Äskettäin CIRC (Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus) sai valmiiksi selvityksensä, joka perustui riittävällä tavalla tehdyistä tutkimuksista saatuihin useisiin alkuperäisiin analyyseihin ja päätteli, että erittäin pienitaajuisille magneettikentille, joiden voimakkuus ylittää 0,4 µT:aa, altistumisen ja lasten leukemiatapausten välillä on tilastollisesti merkittävä yhteys ja riippuvuus.

Lapsella, joka altistuu jatkuvasti 0,4 µT:n kentälle on kaksinkertainen riski sairastua leukemiaan. Tämä uusi tieto tulee järjestöltä, jonka tieteellistä arvovaltaa ei epäillä, ja tekee täysin pätemättömäksi neuvoston suosituksen siltä osin, kuin se koskee väestön altistumista yleisesti päivittäisessä ympäristössä esiintyville ympäristöhaitoille. Se asettaa kyseenalaiseksi myös nykyisessä tekstissä käytetyn lähestymistavan, jossa unohdetaan ennalta varautumisen periaate ja otetaan huomioon vain terveyshaitat. Aikooko neuvosto pikaisesti muuttaa vuoden 1999 tekstin, kun otetaan huomioon mahdolliset vaikutukset elämän laatuun suurella osalla Euroopan väestöstä?

(1) EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59.

Vastaus

(10. joulukuuta 2001)

Neuvoston 12. heinäkuuta 1999 antamassa suosituksessa 1999/519/EY(1) väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz 300 GHz) altistumisen rajoittamisesta erityisesti kehotetaan komissiota seuraamaan suosituksen soveltamisalaan kuuluvien seikkojen kehitystä suosituksen tarkistamiseksi ja saattamiseksi ajan tasalle ottaen huomioon myös parhaillaan tutkittavina olevat mahdolliset vaikutukset, myös asiaankuuluvat varotoimenpiteet, sekä laatimaan viiden vuoden kuluessa kertomuksen, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden laatimat kertomukset sekä viimeisimmät tieteelliset tiedot ja ohjeet. Neuvosto on valmis harkitsemaan komission mahdollisia ehdotuksia vuoden 1999 suosituksen muuttamiseksi viimeisimpien tieteellisten tietojen ja ohjeiden pohjalta.

Arvoisa parlamentin jäsen lienee myös tietoinen siitä, että EY-sopimuksen 249 artiklassa tuodaan selvästi esiin, että suositukset eivät ole sitovia. Lisäksi suosituksen johdanto-osassa todetaan, että jäsenvaltiot voivat perustamissopimuksen mukaisesti säätää tätä suositusta korkeatasoisemmasta terveyden suojelusta.

(1) EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59.