ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1978/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. EU-sanktiot ja Itävalta.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1978/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (19. kesäkuuta 2000) Aihe: EU-sanktiot ja Itävalta Sisämaavaltio Itävalta, joka sijaitsee eteläisessä Keski-Euroopassa, muodostaa itäisten Alppien ja Tonavan alueen osana sekä Välimeren alueen naapurina yhden Euroopan ydinseuduista. Se on aina ollut geopoliittisen asemansa vuoksi suurten eurooppalaisten kulttuuri- ja talousalueiden risteyskohta. Grenzmark-alueesta ja Babenbergien valtakaudesta lähtien Habsburgien 600-vuotisen valtakauden kautta nykyiseen tasavaltaan asti Itävalta on yhä uudelleen ollut eurooppalaisen sivistys- ja kulttuurihistorian keskipisteessä ja vaikuttanut ratkaisevalla tavalla Eurooppaan. Itävallan talous on Ruotsia, Suomea ja Sveitsiä voimakkaammin sidottu tiiviisti EU:hun. Siten on tuskin yllättävää, että valitsijoiden suuri enemmistö kannatti 12. kesäkuuta 1994 kansanäänestyksessä maan liittymistä yhteisöön. Itävalta ja sen kansa eivät ole ansainneet sitä, että ne suljetaan kahdenvälisten suhteiden (kuten näennäisesti väitetään) tai Eurooppa-asioiden (kuten käytännössä) ulkopuolelle. Kysyn siksi neuvostolta, milloin se aikoo havahtua huomaamaan Itävallan merkittävät ansiot Euroopassa ja lopettaa järjettömän sanktiopolitiikan? Vastaus (10. lokakuuta 2000) Neuvosto ei ole ottanut kantaa mainittuun asiaan eikä voi näin ollen vastata arvoisalle parlamentin jäsenelle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1429/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Komission käyttämä menettely sen puuttuessa perussopimuksen loukkaukseen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1429/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Komission käyttämä menettely sen puuttuessa perussopimuksen loukkaukseen Tutkiiko komissio mahdollisen perussopimuksen rikkomisen, jos loukattu henkilö itse, oikeushenkilö tai parlamentin jäsen sitä pyytää, tarkoituksena suojella komission ja yksittäisten komission jäsenten mainetta poliittista puolueellistamista koskevilta syytöksiltä, ja pyytääkö komissio tällöin riippumattoman asiantuntijan lausunnon komission velvollisuuksista, ja julkaiseeko se mainitun lausunnon siinäkin tapauksessa, että lausunnon antaja nauttii oikeudellisen koskemattomuuden suojaa? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2000) Jos komissiolle tehdään kantelu EY:n perustamissopimuksen rikkomisesta, kantelu kirjataan pääsihteeristössä, ja asian käsittely annetaan toimivaltaiselle pääosastolle. Oikeudelliseen yksikköön toimitetaan jäljennös kantelusta. Asiasta vastaava pääosasto valmistelee EY:n perustamissopimuksen rikkomista koskevan komission päätöksen yhteistyössä asiaan mahdollisesti liittyvien muiden pääosastojen kanssa. Oikeudellinen yksikkö antaa asiasta lausunnon. Jos kantelun katsotaan olevan perusteltu, aloitetaan menettely, jonka valinta riippuu siitä, kuka rikkomiseen on syyllistynyt. Jos EY:n perustamissopimusta on rikkonut jäsenvaltio, komissio voi kollegiossa päättää aloittaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla) määrätyn menettelyn. Oikeudellisen yksikön lausuntoa ei julkaista, ja komission asiakirjojen julkisuutta koskevissa menettelysäännöissä kielletään yleisön oikeus tutustua siihen (ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jaoston puheenjohtajan määräys asiassa T-610/97/R Carlsen, Kok. 1998, s. II-485).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2890/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Euroopan investointipankin vuosina 1994‐1999 Kanariansaarten pk-yrityksille sekä kaupungin- ja kunnanhallituksille myöntämien lainojen erittely.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0219 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2890/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Euroopan investointipankin vuosina 19941999 Kanariansaarten pk-yrityksille sekä kaupungin- ja kunnanhallituksille myöntämien lainojen erittely Euroopan komission lähteiden mukaan Euroopan investointipankki myönsi vuosina 19941999 Kanariansaarten pk-yrityksille sekä kaupungin- ja kunnanhallituksille lainoja yhteensä 22 084 miljoonaa pesetaa. Voisiko komissio täsmentää, mille hankkeille varoja osoitettiin ja miten summa jakaantui eri kohteiden kesken? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-1997/00(1). (1) Katso sivu 128.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1845/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Pääoman vapaa liikkuvuus.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1845/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Pääoman vapaa liikkuvuus Voiko komissio vahvistaa, että tietyt jäsenvaltiot erityisesti Espanja asettavat rajoituksia maasta vietävän käteisen määrälle? Jos vastaus on myöntävä, ovatko nämä määräykset komission mielestä yhteensopivia perussopimusten jäsenvaltioille asettamien velvoitteiden kanssa? Jos vastaus on kielteinen, mihin toimiin komissio ryhtyy korjatakseen tilanteen ja mitä toimintamahdollisuuksia on niiden käytössä, jotka ovat kärsineet vahinkoja näiden määräysten vuoksi? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (7. heinäkuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 56 artiklan (entinen 73 b artikla) velvoitteiden mukaan jäsenvaltiot eivät voi rajoittaa maasta vietävän käteisen määrää. EY:n perustamissopimuksen velvoitteita noudattaen Espanja ei rajoita pääoman vientiä. Espanjan lain mukaan tietyn määrän ylittävän valuutan tuonnista tai viennistä on kuitenkin ilmoitettava tulliviranomaisille. Tällaisesta ilmoitusjärjestelmästä säätävä laki ei ole yhteisön lainsäädännön vastainen. EY:n perustamissopimuksen 58 artiklan (entinen 73 d artikla) mukaan 56 artiklan määräykset eivät rajoita jäsenvaltioiden oikeutta säätää pääomanliikkeitä koskevista ilmoitusmenettelyistä hallinnollisten tietojen tai tilastotietojen saamiseksi, mutta sovellettavat toimenpiteet ja menettelyt eivät saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään taikka pääomien ja maksujen vapaan liikkuvuuden peiteltyä rajoittamista. Jäsenvaltioilla, jotka soveltavat tällaista ilmoitusjärjestelmää, on myös oikeus määritellä säännöksen rikkomisesta määrättävän sakon suuruus. Ainoastaan espanjalaiset tuomioistuimet voivat päättää kysymyksistä, jotka koskevat vahingonkorvauksia pääomatappioista (valuuttakurssierot) ja korkotappioista (korot sakon lisäksi pidätetyistä määristä).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1606/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Munuaistauteja sairastavien urheilukilpailut.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0086 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1606/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Munuaistauteja sairastavien urheilukilpailut Munuaistauteja sairastavien urheiluseura aikoo järjestää ensimmäiset paneurooppalaiset munuaistauteja sairastavien kilpailut Ateenassa antaakseen munuaistauteja sairastaville tilaisuuden tutustua urheiluun ja myös tuodakseen esiin elinten lahjoittamisen ajatusta ja valistaakseen yleisöä tästä aiheesta. Voiko komissio osallistua edellä mainitun urheilutapahtuman rahoittamiseen, kun otetaan huomioon osanottajien erikoislaatuisuus? Mikäli vastaus on kyllä, minkä rahoitusvälineen kautta tämä voi tapahtua? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Komissio tunnustaa, että urheilulla on merkittävä asema terveyden edistämisessä. Komission on kuitenkin valitettavasti ilmoitettava arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei yhteisön talousarvioon sisälly budjettikohtaa, josta parlamentin jäsenen mainitsemaa urheilutapahtumaa voitaisiin tukea.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1607/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Jäteöljyjen kerääminen laittomasti.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0086 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1607/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Jäteöljyjen kerääminen laittomasti Jäteöljyhuollosta annetussa direktiivissä 75/439/ETY(1) säädetään, että jäsenvaltioiden on toteuttava asianmukaiset toimet varmistaakseen jäteöljyjen keräämisen ja turvallisen jäteöljyhuollon. Komission tuoreen raportin mukaan 92 prosenttia jäteöljyistä kerättiin Kreikassa laittomasti ja myytiin ilman käsittelyä polttoaineeksi. Ottaen huomioon yhtäältä sen, että Kreikka on vuonna 1995 sisällyttänyt lainsäädäntöönsä edellä mainitun direktiivin, mutta ei ole turvannut sen edellyttämiä jäteöljyjen lainmukaisen keräämisen ja käsittelyn mekanismeja, ja toisaalta sen, että jäteöljyjen polttamisessa syntyy ympäristölle haitallisia kaasuja: Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa, jotta Kreikka panisi jäteöljyjä koskevan direktiivin käytännössä täytäntöön? (1) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 23. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (4. heinäkuuta 2000) Kreikan jäteöljyhuoltoa koskevat luvut, jotka esiintyvät yhteisön jätelainsäädäntöä koskevassa komission kertomuksessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille(1), ovat peräisin Coopers & Lybrandin tekemästä tutkimuksesta Economics of Waste Oils Regeneration(2), koska kansallisten viranomaisten lähettämä vastaus kyselyyn saapui niin myöhään, ettei sitä voitu sisällyttää kertomukseen. Komissio tutkii parhaillaan Kreikan viranomaisten esittämiä virallisia lukuja. (1) KOM(1999) 752 lopullinen. (2) Economics of Waste Oils Regeneration, Coopers & Lybrand, Haag, 29. tammikuuta 1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1638/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Maitokiintiöiden poistuminen ja sen seuraukset.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1638/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Maitokiintiöiden poistuminen ja sen seuraukset Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) äskettäisessä uudistuksessa määrätään mahdollisuudesta tarkistaa joidenkin alojen politiikkaa muutamien markkinointikausien soveltamisen jälkeen. Maitosektorilla tämä tarkistaminen on määrä tehdä vuoden 2003 tienoilla. Olisiko tuolloin tarkoitus tutkia kiintiöjärjestelmän mahdollista lakkauttamista jo ennen vuotta 2008? Jos kiintiöjärjestelmän lakkauttamista aikaistetaan tai se päätetään poistaa lopullisesti vuonna 2008 tai sitä ennen, mihin toimiin komissio ryhtyisi hyvittääkseen karjankasvattajien kiintiöiden hankintaan eri jäsenvaltioissa liittyvät suuret investoinnit? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. kesäkuuta 2000) Maito- ja maitotuotealan lisämaksusta annetun asetuksen (ETY) N:o 3950/92 muuttamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1256/1999(1) 3 artiklassa sanotaan, että neuvosto toteuttaa vuonna 2003 komission selvityksen pohjalta lisämaksujärjestelmää koskevan välitarkastuksen tavoitteena lakkauttaa järjestelmä vuoden 2006 jälkeen. Komissio ei ole vielä päättänyt tämän selvityksen sisältöä eikä toimenpiteitä, joita se aikoo ehdottaa. Ei olisi myöskään erityisen järkevää vahvistaa toimenpiteet nyt ja julkaista ne vasta vuonna 2003, koska näin ei otettaisi huomioon tilanteen mahdollista myöhempää kehitystä. Komissio haluaa kuitenkin rauhoitella edustajaa: sopivan hetken tullen se tarkastelee kiintiöitä suhteessa maitoalan kokonaistilanteeseen, ja mikäli tehdään päätös niiden vähittäisestä poistamisesta, komissio tutkii päätöksen kaikki mahdolliset jälkiseuraukset ja ehdottaa asianmukaisia siirtymätoimenpiteitä. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1397/00 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle. Direktiivin 92/61/ETY soveltaminen Saksassa ja rengasmääräykset.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1397/00 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Direktiivin 92/61/ETY soveltaminen Saksassa ja rengasmääräykset Rengasmääräyksiä, joita komissio alunperin ehdotti moottoripyörien tyyppihyväksyntää varten, ei sisällytetty direktiiviin 92/61/ETY(1), koska Euroopan parlamentti katsoi, että ajoneuvojen valmistajat eivät saa määrätä rengastyyppejä moottoripyörien tyyppihyväksynnän (EU-ABE) yhteydessä, koska se merkitsisi kilpailun rajoitusta niitä rengasvalmistajia kohtaan, joita ei mahdollisesti ollut otettu huomioon. Näyttää kuitenkin siltä, että Saksassa ajoneuvojen valmistajat ovat direktiivin voimaan tulon jälkeenkin pystyneet kiertämään ajoneuvojen tyyppihyväksynnän ja voineet merkitä ajoneuvon rekisteritietoihin haluamansa rengastyypit. Onko komissio tietoinen tällaisesta käytännöstä? Onko komissio sitä mieltä, että direktiivin soveltamistapa Saksassa rikkoo yhteisön lainsäädäntöä? (1) EYVL L 225, 10.8.1992, s. 72. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (16. kesäkuuta 2000) Renkaiden ja niiden asentamisen teknisiä vaatimuksia koskevat säännökset sisältyvät kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tietyistä osista ja ominaisuuksista 17. kesäkuuta 1997 annettuun neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiiviin 97/24/EY(1). Komissio on tietoinen tiettyjen Saksassa valmistettujen henkilöautojen rengasmerkkejä koskevista rajoituksista. Komission kanssa käydyn kirjeenvaihdon seurauksena Saksan viranomaiset osoittivat komissiolle 29. helmikuuta 2000 päivätyn tiedonannon, jonka mukaan tyyppihyväksyntäviranomaisia oli kehotettu vastaisuudessa jättämään tällaiset merkkirajoitukset pois ajoneuvojen asiakirjoista. Tiedonannon mukaan ajoneuvojen asiakirjoihin mahdollisesti sisältyvillä nykyisillä merkkirajoituksilla ei ole oikeudellista merkitystä. Komission mielestä myöskään moottoripyörien rengasmerkkejä koskevat rajoitukset eivät ole hyväksyttävissä. Komissio ottaa yhteyttä Saksan viranomaisiin tilanteen selvittämiseksi. (1) EYVL L 226, 18.8.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1015/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Nautakarjan vienti kolmansiin maihin.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0057 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1015/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Nautakarjan vienti kolmansiin maihin Kuinka paljon nautakarjaa vietiin EU:sta kolmansiin maihin vuonna 1999 ja kuinka paljon maksettiin vientitukia nautakarjan viennistä kolmansiin maihin 16. lokakuuta 1998 ja 15. lokakuuta 1999 välisenä aikana? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Vuonna 1999, 323 000 elävää nautaa vietiin kolmansiin maihin. Näistä naudoista maksettiin (varainhoitovuonna 1999) 92,3 miljardia euroa vientitukea.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1884/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Julkisia toimia koskevan ilmoitusjärjestelmän yhdenmukaistaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1884/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Julkisia toimia koskevan ilmoitusjärjestelmän yhdenmukaistaminen Belgian kansalainen Claes omistaa Alicanten Playa de San Juanissa (Espanja) maa-alueen, joka La Condominan palstoittamishankkeessa määriteltiin uudelleen. Tämän hankkeen seurauksena Claesille myönnetyn tontin pinta-ala (2 400 m2) on yli viisi kertaa pienempi kuin hänen alkuperäisen tonttinsa pinta-ala (14 000 m2). Heikon tiedottamisen vuoksi palstoittamishankkeen käsittelyssä muut kuin Espanjan kansalaiset kärsivät rajallisista mahdollisuuksistaan mennä henkilökohtaisesti kunnan virastoihin ilmaisemaan erimielisyytensä kaupunkisuunnitteluyksikön toimien kanssa, eivätkä he voineet puuttua suoraan näihin toimiin. Ilmoituksia ei lähetetä kaikkien asianomaisten kotiosoitteisiin, eli tässä tapauksessa Claesin osoitteeseen Belgiassa. Näin ollen ulkomailla asuvat henkilöt eivät luonnollisesti saa tietoonsa julkaistuja ilmoituksia. Claesin mielestä häneltä evättiin lain myöntämä oikeus pitää tonttinsa ja maksaa kaupunkisuunnitteluyksikölle. Claesille ei annettu tietoa kyseisestä oikeudesta ja sen käyttämistä koskevasta määräajasta. 1. Eikö komissio ole sitä mieltä, että tällaiset tilanteet aiheuttavat yhteisön kansalaisten syrjintää? 2. Aikooko komissio ryhtyä toimiin julkisia toimia koskevan ilmoitusjärjestelmän yhdenmukaistamiseksi, jotta voitaisiin välttää yhteisön kansalaisten kaikenlainen syrjintä omistusoikeutta koskevissa tapauksissa? 3. Mitä keinoja Claesilla on käytettävissään tässä tilanteessa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Komissio ei pysty ainoastaan kysyjän antamien tietojen perusteella arvioimaan, sisältyykö julkisia toimia koskevaan ilmoitusjärjestelmään kansallisuuteen perustuvaa syrjintää. Ensi näkemältä vastaus tähän kysymykseen on kielteinen, ellei menettelyssä tarkoitettujen maanomistajien kansallisuus tai kotipaikka ole määräävä kriteeri säädöstä sovellettaessa. Tässä tapauksessa näyttää siltä, että menettelyä sovelletaan kaikkiin omistajiin, eli sitä sovelletaan samalla tavalla myös toisessa jäsenvaltiossa asuvaan Espanjan kansalaiseen. Komissio ei aio ehdottaa jäsenvaltioiden julkisia toimia koskevan ilmoitusjärjestelmän osalta yhteisiä sääntöjä. Se huomauttaa kuitenkin, etteivät jäsenvaltiot voi antaa eivätkä pitää voimassa kansallisia säädöksiä, jotka voivat johtaa EY:n perustamissopimuksessa tarkoitettuun syrjintään. Neuvosto on lisäksi antanut 29. toukokuuta 2000 asetuksen oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta jäsenvaltioissa siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa(1). Tätä asetusta sovelletaan kuitenkin vain silloin, kun kyseessä on asiakirjan lähettäminen jäsenvaltiosta toiseen. Tilanteessa käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista on säädetty kansallisessa lainsäädännössä. (1) EYVL L 160, 30.6.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1708/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Neuvosto ja Euroopan parlamentin työjärjestyksen 44 artiklan toistuva loukkaaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1708/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (7. kesäkuuta 2000) Aihe: Neuvosto ja Euroopan parlamentin työjärjestyksen 44 artiklan toistuva loukkaaminen Jätin 2. maaliskuuta 2000 kirjalliset kysymykset E-0811/00, E-0812/00 ja E-0813/00, ja ne rekisteröitiin 20. maaliskuuta 2000. Neuvosto ei ole vielä vastannut kysymyksiini, vaikka parlamentin työjärjestyksen mukaan määräaika vastauksen antamiselle umpeutui jo 3. toukokuuta 2000. Onko neuvostolle selvää, että jättäessään vastaamatta se rikkoo toistuvasti parlamentin työjärjestystä ja että en ole vieläkään saanut minkäänlaista vastausta 27. huhtikuuta 2000 jättämääni muistutuskysymykseen, joka koski kysymyksiin P-0644/00, E-0645/00 ja E-0646/00 vastaamatta jättämistä? Miten neuvosto perustelee toistuvia laiminlyöntejään? Vastaus (26. syyskuuta 2000) Arvoisaa parlamentin edustajaa pyydetään tutustumaan vastaukseen kysymyksiin E-1299/00 ja E-1300/00, jotka Charles Tannock on esittänyt neuvostolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/00 esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) komissiolle. Perun presidentinvaalit.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/00 esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Perun presidentinvaalit Ottaen huomioon, että opposition presidenttiehdokas Alejandro Toledo vetäytyi Perun presidentinvaalien toiselta kierrokselta, ja ottaen huomioon että Amerikan maiden järjestö (OAS) päätti keskeyttää vaalitarkkailijoidensa työn Perussa, koska se ei hyväksynyt keskusvaalilautakunnan menettelytapoja, voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä siinä tapauksessa, että tätä asiaa ei ratkaista tyydyttävällä tavalla ja että Perussa ei järjestetä avointa, demokraattista ja rehellistä presidentivaalien toista kierrosta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Komissio on seurannut läheltä Perun koko vaaliprosessia. Unionin tekemä päätös vetää vaalitarkkailijansa maasta ilmentää tyytymättömyyttä niihin olosuhteisiin, joissa vaaleja on käyty. Komission mielestä on tarpeen esittää Perulle ehdoton viesti komission aikomuksesta valvoa demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden rikkeetöntä soveltamista ja noudattamista erityisesti hetkellä, jona demokraattiset järjestelmät heikkenevät useissa alueen maissa. Unioni on julkistanut viimeaikaisessa julkilausumassaan näkökantansa tarpeesta vahvistaa demokraattista osallistumista koskevaa kehitystä Perussa ja se on ilmoittanut olevansa valmis tukemaan kaikkia tämän suuntaisia pyrkimyksiä. Unioni tukee Amerikan maiden järjestön valtuuskuntaa, joka saapuu lähiaikoina Peruun, ja toivoo, että se saisi aikaan konkreettisia tuloksia. Kuten 9. kesäkuuta annetussa julkilausumassa korostetaan, lähiaikoina maahan saapuvaa Amerikan maiden järjestön valtuuskuntaa on rohkaistava ja tuettava. On kuitenkin myös seurattava erittäin tarkasti tilanteen kehittymistä maassa ja ryhdyttävä tarvittaessa harkitsemaan tästä näkökulmasta suhteitamme Peruun. Samalla komissio pitää erittäin tärkeänä sellaisten konkreettisten toimenpiteiden ja hankkeiden toteuttamista, jotka vahvistavat demokraattisia instituutioita ja edistävät poliittista moniarvoisuutta Perussa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1147/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1147/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. EU:n tasolla on säädetty vain muutama vierasaineita koskeva vaatimus. Kansallisella tasolla tällaista lainsäädäntöä on paljon (kohta 73). Tämä johtaa eriasteiseen kuluttajan terveydensuojeluun EU:ssa ja myös käytännön ongelmiin valvontaviranomaisten ja teollisuuden parissa. Tarvitaan vierasaineita koskevia normeja, jotka kattavat koko ravintoketjun rehusta lopputuotteeseen. On ensisijaista päättää näiden rajoitusten määrittelemisen tieteellisestä perustasta. 1. Millaisia suunnitelmia komissiolla on vierasaineita koskevien normien suhteen? 2. Mille vierasaineille EU haluaa asettaa rajoitukset? 3. Millä perusteilla komissio valitsee ensisijaiset kohteet? 4. Harkitseeko komissio antavansa tulevaisuudessa viranomaiselle valtuudet säätää vierasaineiden rajoituksia? Jos näin ei ole, kenelle tällaiset valtuudet tullaan antamaan? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.