ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3269/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Pernaruttolaboratorioiden valvonta Euroopassa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0031 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3269/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Pernaruttolaboratorioiden valvonta Euroopassa Yhdysvalloissa Iowa State University on tuhonnut hallussaan olleet pernaruttobakteerit. World Federation for Culture Collection -nimisen maailmanlaajuisen mikrobikokoelmien järjestön mukaan pernaruttobakteeria on Euroopassa varastossa Ison-Britannian, Saksan, Ranskan ja Italian lisäksi Turkilla, Tekillä, Puolalla, Unkarilla sekä Sveitsillä. Edellä mainittujen seikkojen ja pernaruttotapausten aiheuttamien ongelmien taustaa vasten kysyn komissiolta: 1. Aikooko komissio, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, laatia luettelon EU:n viidentoista jäsenvaltion alueella sijaitsevista laboratorioista (sotilaslaboratorioista, yliopistollisista, eläinlääketieteellisistä, farmakologisista laboratorioista), joissa säilytetään pernaruttobakteereita tai muita tauteja kuten isorokkoa, ruttoa, koleraa, kurkkumätää, tuberkuloosia, lavantautia, lepraa tai poliota ym. aiheuttavia mikrobeja. 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden laboratorioiden pernaruttobakteerivarastojen pienentämiseksi ja saadakseen säädettyä tiukan valvonnan niiden suojaamiseksi? 3. Aikooko se myös ryhtyä samoihin toimiin Euroopan unionin jäseniksi ehdolla olevien valtioiden suhteen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2002) Kuten komissio totesi neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamassaan tiedonannossa(1), jonka se laati vastauksena Gentissä 19. lokakuuta 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään pyyntöön, komissio aikoo luoda EU:n laajuiset valmiudet, joiden avulla voidaan ajoissa havaita ja tunnistaa iskuissa mahdollisesti käytettävät biologiset ja kemialliset aineet sekä tehdä tarvittaessa nopeat tilannemääritykset ja luotettavat diagnoosit. Tähän toimintaan kuuluu sen tarkastelu, miten jäsenvaltioissa toimivat laboratoriot kykenevät vastaamaan näihin haasteisiin. Tarkastelua laajennetaan aikanaan unionin ehdokasmaihin. (1) KOM(2001) 707 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1330/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Lentomatkustajien veritulppariski.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0002 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1330/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (3. toukokuuta 2001) Aihe: Lentomatkustajien veritulppariski 15. maaliskuuta 2001 antamassaan vastauksessa kysymykseeni E-0191/01(1) komissaari de Palacio totesi, että komissio oli ottanut yhteyttä useisiin tahoihin ja vaatinut lentoyhtiöitä ryhtymään erilaisiin toimenpiteisiin, mm. antamaan ennen lähtöä matkustajille neuvoja veritulppariskin vähentämiseksi. Millaisia vastauksia komissio on saanut? Onko komissiolla näyttöä siitä, että lentoyhtiöt ovat ryhtyneet toteuttamaan kyseisiä toimenpiteitä, ennen lentoa tapahtuva matkustajien neuvominen mukaan luettuna? Onko komissio tyytyväinen tähän mennessä saamiinsa vastauksiin? (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 131. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 2001) Komissio viittaa Juan Naranjo Escobarin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1189/01 antamaansa vastaukseen(1), jossa esitetään yhteenveto komission toteuttamista toimista tällä alalla. Mitä tulee lentoyhtiöiden toteuttamiin toimiin, komissio on saanut tiedot niiltä alan järjestöiltä, joihin se on ottanut yhteyttä, ja useat lentoyhtiöt ovat ilmoittaneet toteuttaneensa erityistoimenpiteitä. Tällaisia ovat esimerkiksi lehtisten jakaminen matkustajille, tietoiskut lentoyhtiöiden ilmaislehdissä ja lennoilla esitettävät videot, joissa neuvotaan matkustajille voimisteluliikkeitä. Kaikki tällaiset toimet lisäävät matkustajien tietämystä ja tietoisuutta asiasta ja auttavat ehkäisemään ongelmien syntymistä. Aloitteiden tekemisestä on kulunut vasta suhteellisen vähän aikaa, ja kehitystä on jo tapahtunut paljon kansainvälisellä tasolla. Komissio on erittäin tyytyväinen siihen, että ongelmaan suhtaudutaan vakavasti, mutta aikoo luonnollisesti jatkaa kaikkien aloitteiden seuraamista. (1) EYVL C 340 E, 4.12.2001, s. 195.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3186/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) neuvostolle. Luonnonvaraisten eläinten liha (bushmeat).



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3186/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) neuvostolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Luonnonvaraisten eläinten liha (bushmeat) Voiko neuvosto vahvistaa vastaanottaneensa 6. marraskuuta 340 000 Euroopan kansalaisen allekirjoittaman adressin, jolla vastustetaan afrikkalaisen niin kutsutun bushmeat-lihan (luonnonvaraisten eläinten liha) kasvavia markkinoita Euroopassa, jonne lihaa väitetään tuotavan 4 miljoonaa tonnia vuodessa? Onko neuvosto tietoinen siitä, että kyseinen liha on peräisin Afrikan eri luonnonvaraisista eläimistä, joiden joukossa on lajeja, joita uhkaa sukupuuttoon kuoleminen? Onko neuvosto valmis ottamaan käyttöön tuontikiellon tämän lihan osalta tai luomaan sen tuontia koskevan tiukan ja valvotun kiintiöjärjestelmän, koska muuten kyseisen viennin seurauksena tietyt Afrikassa luonnonvaraisena elävät eläinryhmät kuolevat sukupuuttoon 10 vuoden sisällä? Vastaus (18. maaliskuuta 2002) Neuvosto panee kiinnostuneena merkille kysyjän maininnan 340 000 Euroopan kansalaisen allekirjoittamasta adressista, jolla vastustetaan Afrikasta peräisin olevan luonnonvaraisten eläinten lihan markkinoiden kasvua Euroopassa, mutta neuvostolle ei ole tähän mennessä toimitettu tällaista asiakirjaa. Neuvosto panee myös merkille, että liha on kysyjän mukaan peräisin afrikkalaisista villieläimistä, joista muutamia uhkaa sukupuuttoon kuoleminen. Tuontikiellon tai valvotun tuontikiintiöjärjestelmän käyttöön ottamisen osalta on komission tehtävä tutkia asia perusteellisesti, tiedottaa siitä neuvostolle ja tarvittaessa esittää neuvostolle konkreettinen ehdotus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3486/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. EIP.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0187 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3486/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: EIP Onko komissiolla arvioita Euroopan investointipankin pyrkimyksistä korottaa pääomaansa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 2002) Euroopan investointipankin (EIP) tehtävänä on edistää jäsenvaltioiden yhdentymistä, tasapainoista kehitystä sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. EIP:n osakkaina ovat Euroopan unionin jäsenvaltiot. Ne ovat yhdessä merkinneet pankin pääoman soveltamalla jakoperustetta, joka kuvaa niiden taloudellista painoarvoa yhteisössä. EIP:n korkein päätöksentekoelin on valtuusto, jonka muodostavat kunkin jäsenvaltion nimeämät ministerit, tavallisesti valtiovarainministerit. EIP:n hallintoneuvosto muodostuu 25 johtajasta ja 13:sta valtuuston nimeämästä varajäsenestä. EIP on oikeushenkilö ja vastaa itsenäisesti rahoituksestaan. EIP toimii tiiviissä yhteistyössä yhteisön muiden toimielinten kanssa yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteistyön avulla pankki voi yhteensovittaa toimintansa muiden toimielinten toimintaan, mutta silti säilyttää riippumattomuutensa ja päätöksentekomenettelynsä, kuten perustamissopimuksissa on määrätty. Jotta EIP:n lainanantotoiminta ei keskeytyisi merkittävästi, ehdotukset pääoman korottamiseksi vuoden 2003 alusta olisi toimitettava valtuustolle viimeistään kesäkuussa 2002 pidettävään kokoukseen. Hallintoneuvosto on jo aloittanut asian käsittelyn, jotta pankki voisi tarkastella kevään 2002 aikana sekä strategisia linjauksia että pääoman korottamista koskevia ehdotuksia. Pääoman korottaminen ei edellytä jäsenvaltioilta pääomaosuutensa lisäämistä vaan toteutetaan vapaiden rahastojen avulla. Komissiolla on edustaja EIP:n hallintoneuvostossa, ja komissio antaa myös lausuntoja pankin rahoitusta koskevista ehdotuksista. Koska komissio ei ole EIP:n osakas, mahdollisella pääoman korottamisella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon. Komission edustaja hallintoneuvostossa osallistuu aktiivisesti keskusteluihin ja pyrkii varmistamaan, että pankki pystyy jatkossakin vastaamaan joustavasti parlamentin ja/tai neuvoston esittämiin pyyntöihin rahoittaa erityisiä poliittisia toimia tai tarpeita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0301/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Rakennuksen purkaminen Viana do Castelossa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0301/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Rakennuksen purkaminen Viana do Castelossa Portugalilaisen Viana do Castelon kaupunginhallitus on ilmoittanut, että se aikoo purkaa Polis-ohjelmasta myönnettävien yhteisön määrärahojen tuella rakennuksen, jota kutsutaan nimillä Edificio Jardim ja Prédio Coutinho. Kaupungin keskustassa sijaitseva rakennus rakennettiin noin 27 vuotta sitten, mutta on hyvässä kunnossa. Siinä asuu lähes 90 perhettä, joiden jäsenistä useimmat ovat vanhuksia. Asukkaat ovat jo ryhtyneet erinäisiin hanketta vastustaviin toimiin, joihin kukaan ei ole kiinnittänyt huomiota. He ovat myös asettaneet kyseenalaiseksi, että hyvässä kunnossa olevan rakennuksen purkaminen asetetaan etusijalle, kun on paljon muitakin puutteita. 1. Onko komissiolle toimitettu Viana do Castelosta Polis-ohjelmaa koskevia ehdotuksia tästä tai muista aiheista? 2. Mikäli vastaus on kyllä, mikä oli tai tulee olemaan komission kanta asiaan? Michel Barnier'n komission puolesta antamatäydentävä vastaus (22. tammikuuta 2002) Portugalin viranomaisilta saatujen tietojen mukaan Prédio Coutinho -rakennuksen purkaminen Viana do Castelon kaupungissa rahoitetaan kansallisesta Polis-ohjelmasta osana vanhankaupungin kunnostamista. Purkamistöihin liittyviä menoja ei osarahoiteta rakennerahastoista. Rakennerahastojen osuus Polis-ohjelman rahoituksesta kaudella 20002006 kattaa seuraavat toimet Viana do Castelon kaupungissa: - torin pysäköintialuetta, kehätien (Fecho do Anel Envolvente) sulkemista ja kävelyteiden parantamista (Norte-toimenpideohjelman toimenpide 2.6) koskevat hankkeet; - tutkimukset ja ympäristötietoisuuteen liittyvät toimet töiden vaikutusten minimoimiseksi (toimenpide 3.16).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3204/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Laiton kaatopaikka Kotihin laguunin lähellä Ilian alueella.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0071 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3204/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (22. marraskuuta 2001) Aihe: Laiton kaatopaikka Kotihin laguunin lähellä Ilian alueella Kuten esitetyistä valituksista ilmenee, Kotihin laguunin alueella Iliassa toimii laiton kaatopaikka, jolle ei ole myönnetty minkäänlaista lupaa ja jonne viedään Lehenan kaupungin ja sitä ympäröivän alueen jätteet. Alue on suojeltu kansainvälisellä Ramsarin sopimuksella. Satoja tonneja alueelle kerättyjä jätteitä poltetaan, mikä aiheuttaa äärimmäisen vaarallisia kaasupäästöjä. Nämä kaasut leviävät ilmaan vaikuttaen arvaamattomalla tavalla Lehenan kaupungin asukkaisiin. Lisäksi suuria määriä myrkyllisiä aineita ja muoveja päätyy kuivatuskouruja pitkin Kotihin laguuniin. Aikooko komissio tutkia asiasta tehtyjä valituksia, rikotaanko tässä yhteisön ympäristölainsäädäntöä ja aikooko komissio toteuttaa toimia näiden oikeudenvastaisten tekojen lopettamiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2002) Kreikka on luokitellut Kotihin laguunin erityissuojelualueeksi (koodi GR 2330006) luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) nojalla. Aluetta on myös ehdotettu samalla koodilla yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(2) nojalla. Jotta kyseinen alue voitaisiin sisällyttää eurooppalaiseen ekologiseen verkostoon eli Natura 2000 -verkostoon Kreikan viranomaisten on luontotyyppidirektiivin 6 artiklan säännösten mukaisesti valvottava, ettei harjoitettu toiminta johda alueen pilaantumiseen. Komissio on aloittanut tutkinnan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien seikkojen johdosta. Kreikan viranomaisille on lähetetty kirje, jossa niiltä pyydetään tietoja jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 91/156/ETY(4), noudattamisesta. Saatuaan Kreikan viranomaisten vastauksen komissio tutkii, onko tilanne jollain tavoin edellä mainittujen yhteisön säännösten vastainen, ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet yhteisön ympäristölainsäädännön noudattamiseksi. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992. (3) EYVL L 194, 25.7.1975. (4) EYVL L 78, 26.3.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3217/01 esittäjä(t): Jean Lambert (Verts/ALE) komissiolle. Megalopolin voimalat Kreikassa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3217/01 esittäjä(t): Jean Lambert (Verts/ALE) komissiolle (22. marraskuuta 2001) Aihe: Megalopolin voimalat Kreikassa Komission ExterneE-tutkimushankkeessa todetaan, että saadut tulokset osoittavat, että ruskohiili on yksi saastuttavimmista sähköntuotantoon käytetyistä polttoaineista. Tämä pitää paikkansa erityisesti Kreikassa, koska Kreikan ruskohiiliesiintymät ovat tyypillisesti heikkolaatuisia ja erityisesti koska niiden lämpöarvo on alhainen ja rikkipitoisuus huomattava. Olen saanut tietää, että Kreikan Megalopolin kaksi voimalaa, jotka ilmeisesti ovat ruskohiilivoimaloita, tuottavat runsaasti saasteita. Pyydän siksi vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: Onko komissiolla lukuja näiden kahden voimalan päästötasoista? Onko komissio varma siitä, että nämä voimalat eivät riko EU:n päästöasetuksia? Rahoittaako komissio aloitteita, joissa pyritään tutkimaan ruskohiilivoimaloiden vaihtoehtoja? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2002) Yhteisön lainsäädännössä sovelletaan voimaloiden päästöihin nykyisellään tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan pääsevien epäpuhtauspäästöjen rajoittamisesta 24. marraskuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 88/609/ETY(1) säännöksiä. Direktiivin uusia ja olemassa olevia laitoksia koskevat säännökset poikkeavat toisistaan. Laitoksille, joiden alkuperäinen rakennuslupa on myönnetty ennen 1. heinäkuuta 1987 (eli olemassa oleville laitoksille), asetetaan direktiivissä rikkidioksidi- ja typen oksidipäästöjä koskevat jäsenvaltiokohtaiset enimmäismäärät ja vähennystavoitteet. Laitoksia, joiden lupa on myönnetty mainitun päivämäärän jälkeen, velvoitetaan noudattamaan direktiivissä asetettuja päästöraja-arvoja. Komissio aikoo tiedustella Kreikan viranomaisilta, voidaanko mainittujen laitosten katsoa olevan direktiivissä 88/609/ETY tarkoitettuja uusia vai olemassa olevia laitoksia ja täyttävätkö ne niitä koskevat vaatimukset. Suuri osa rahoituksesta, joka myönnetään nimenomaan ruskohiilivoimaloita korvaavien vaihtoehtojen tutkimiseen viidennen puiteohjelman (19982002) energian erityisohjelmasta, kohdistetaan uusiutuvien energialähteiden tutkimukseen. Perimmäisenä tavoitteena on vähentää yhteisön riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja varsinkin hiilestä ja ruskohiilestä. Samasta ohjelmasta myönnetään rahoitusta aloitteisiin, joiden tavoitteena on kehittää biomassan rinnakkaiskäyttöä olemassa olevissa ruskohiilivoimaloissa. Näin pyritään vähentämään ruskohiilen käyttöä ja sen käytöstä aiheutuvia päästöjä, varsinkin kasvihuonekaasupäästöjä. (1) EYVL L 336, 7.12.1988.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3313/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Tuet viinin kulutuksen edistämiseksi EU:ssa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0095 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3313/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Tuet viinin kulutuksen edistämiseksi EU:ssa Ylijäämätuotannon ja alhaisen hintatason vuoksi tilanne Espanjan viinialalla on erityisen herkkä. Viinivuoden alkaessa varastoissa on suunnattomat määrät ylijäämäviiniä. Varastoidun pöytäviinin määrä ylittää 10 miljoonaa hehtolitraa, minkä seurauksena rypäleiden hinnat ovat laskeneet hyvin alas. Tästä syystä viinintuottajat ovat pyytäneet otettavaksi käyttöön kaupallisia tukitoimia myyntimahdollisuuksien lisäämiseksi ulkomaille sekä myynninedistämistoimenpiteiden käyttöönottoa kotimaassa. Voiko komissio ilmoittaa, onko se valmis, kuten se on tehnyt muiden maataloustuotteiden kanssa, rahoittamaan sekä koti- että ulkomaille suunnatun viinin kulutuksen edistämiskampanjan, jotta Espanjan viiniala selviää nykyisen kaltaisesta vaikeasta tilanteesta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2002) Komissio on hiljattain tehnyt päätöksen kolmansissa maissa toteutettavien maataloustuotteiden menekinedistämisohjelmien hyväksymisestä. Hyväksyttyjä ohjelmia on 18, ja kaksi niistä koskee espanjalaisia viinejä, joilla on alkuperänimitys. Yhteisössä toteutettavien menekinedistämistoimien osalta komissio aikoo pian esittää luonnoksen maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla 19 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2826/2000(1) soveltamista koskeviksi yksityiskohtaisiksi säännöiksi menekinedistämistä käsitteleville hallintokomiteoille äänestystä varten. Tämän asetusluonnoksen liitteessä III esitetään suuntaviivat viinialan menekinedistämistoimia varten. (1) EYVL L 328, 23.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2695/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Aluepolitiikan pääosaston myöntämä rahoitus.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0040 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2695/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Aluepolitiikan pääosaston myöntämä rahoitus Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa kaikki Ligurian, Lombardian, Piemonten ja Aostanlaakson vuosina 20002001 aluepolitiikan pääosaston hallinnoimaa rahoitusta varten esittämät hankkeet sekä hyväksyttyjen hankkeiden nimet? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Aluepolitiikan pääosasto ei osarahoita hankkeita vaan alueellisia ja alueiden välisiä kehittämisohjelmia. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaisesti hankkeiden arvioiminen ja valitseminen eivät kuulu komission toimivaltaan, vaan niistä vastaavat alueelliset ja kansalliset hallintoviranomaiset, joille mainitut hankkeet on esitettävä. Edellä mainittujen viranomaisten on pidettävä tiedot komission käytettävissä valvontaa varten. Komissio kehottaakin arvoisaa parlamentin jäsentä pyytämään kyseisten alueiden viranomaisia toimittamaan luettelot vuosina 2000 ja 2001 esitetyistä ja hyväksytyistä hankkeista. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3592/01

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(8. tammikuuta 2002)

Aihe: Maatalouteen ja ympäristöön liittyvät toimet ja perinteiset oliiviviljelmät

Maatalous- ja ympäristötuet perinteisille oliivipuuviljelmille ovat oleellisia tärkeän ekosysteemin ja biologisen monimuotoisuuden (kasvit ja eläimet) säilyttämiseksi sekä maiseman suojelemiseksi Portugalin taloudellisesti ja sosiaalisesti taantuneilla alueilla, jotka kärsivät yhä vakavammasta autioitumisesta, kuten viimeisen väestölaskennan (2001) tiedot osoittavat. Oliivin viljely on edelleen tärkeä tulonlähde ja työllistäjä.

Kun Portugalin hallitukselta on kysytty oliiviviljelmien suojelemiseksi tehtyjen maatalous- ja ympäristöhankkeiden kansallisen sääntelyn kriteereistä, se on ilmoittanut, että asiasta on päättänyt Euroopan komissio.

Nämä kriteerit erityisesti maatilan fysiografisen laatuluokituksen indeksi (índice de qualificação fisiográfica da parcela, IQFP), jonka täytyy kansallisten säädösten mukaan olla 3, 4 tai 5 poistavat paljon maatalous- ja ympäristötukia Portugalin perinteisiltä oliiviviljelmiltä Trás-os-Montesin, Alto Douron, Beira Interiorin ja Alentejon alueilla.

- Mitkä syyt vaikuttivat komission päätökseen?

- Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ongelman ratkaisemiseksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(12. helmikuuta 2002)

Maatalouden ympäristötoimenpiteiden tavoitteena on kannustaa sellaisten viljelymenetelmien käyttöönottoa, jotka edistävät ympäristön ja luonnonvarojen suojelua ja kehittämistä sekä luonnonarvoltaan ja maisemallisesti arvokkaan maatalousmaan säilyttämistä ja parantamista ja jotka myös lujittavat viljelymaiden perinteisiä ominaispiirteitä ja geneettistä monimuotoisuutta. Tämän vuoksi tällaista tukea myönnetään ainoastaan maatalouden ympäristösitoumuksille, joiden voidaan varmuudella osoittaa ulottuvan tavanomaista viljelykäytäntöä laajemmalle.

Edellä mainitun perusteella perinteiselle oliivinviljelylle maksetaan maatalouden ympäristötukea parlamentin jäsenen mainitsemien perusteiden mukaisesti. Kyseiset perusteet on vahvistettu osana yhdessä Portugalin viranomaisten kanssa sovittua ja komission hyväksymää maaseudun kehittämissuunnitelmaa ja ne ovat tiukempia kuin edellä mainittuja hyviä maatalouskäytäntöjä koskevat vaatimukset. Palkkiot eivät ole sinänsä viljelytukea, vaan niiden tarkoituksena on kannustaa tuottajia siirtymään ympäristöystävällisiin maatalouskäytäntöihin (esimerkkeinä mainittakoon kasvinsuojeluaineiden käytön kieltäminen, puiden leikkaaminen joka kolmas vuosi ja rikkaruohojen torjunta).

Maatalouden ympäristösitoumuksista maksettavat korvaukset lasketaan tulonmenetysten, lisäkulujen ja taloudellisten kannustimien tarpeen perusteella. Koska tuet eivät siis ole pelkkä tulonsiirron väline, ne eivät ole ristiriidassa sovellettavien säännösten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3685/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Yhdistyneen kuningaskunnan terveysviranomaiset.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0221 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3685/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan terveysviranomaiset Voiko komissio vahvistaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei saa Euroopan yhteisön lainsäädännön perusteella kieltää kansallisia terveysviranomaisiaan tekemästä terveydenhoitopalveluja koskevia sopimuksia muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden tarjoajien kanssa tilanteessa, jossa nämä viranomaiset voivat tehdä sopimuksia Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneiden terveydenhoitopalvelujen tarjoajien kanssa? Voiko Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus estää maan terveysviranomaisia tekemästä sopimuksia toisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden palvelujen tarjoajien kanssa, kunnes maassa on hyväksytty säännökset, joissa asetetaan ulkomaisia sopimuspalveluja koskevat ehdot? Haluaisin ennen kaikkea tietää, onko tällainen rajoitus hyväksyttävä, kun terveysviranomaiset vastaavat lainsäädännön mukaan terveydenhuollosta kullakin paikkakunnalla? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 2002) Sellainen sopimustentekopolitiikka, jonka seurauksena kansallisille tarjoajille annettaisiin etusija tai palvelujen hankkiminen muiden jäsenvaltioiden tarjoajilta kiellettäisiin, ei näyttäisi olevan yhdenmukainen yhteisön lainsäädännön kanssa. Yhteisöjen tuomioistuimen annettua tuomionsa asiassa Geraets-Smits ja Peerbooms (C-157/99) ja asiassa Vanbraekel (C-368/98) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle aikeestaan selventää nykyisiä sääntöjään, jotka koskevat terveydenhoitopalvelujen ostamista terveydenhoitojärjestelmän (NHS) puitteissa. Lisäksi ne ilmoittivat aikeestaan tiedottaa selvästi terveysviranomaisille ja perusterveydenhuollosta vastaaville yksiköille, että ne voivat hankkia palveluja myös muista jäsenvaltioista. Tiedotusvälineissä on kerrottu Yhdistyneen kuningaskunnan potilaista, joita on hoidettu muissa jäsenvaltioissa, jotta he eivät olisi joutuneet odottamaan kansallisten terveysviranomaisten järjestämää hoitoa. Yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainituissa asioissa antamat tuomiot ovat herättäneet useita kysymyksiä, ja komissio toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa niiden ratkaisemiseksi.