ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1639/02 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle. Suu- ja sorkkatauti Etelä-Koreassa.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1639/02 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle (10. kesäkuuta 2002) Aihe: Suu- ja sorkkatauti Etelä-Koreassa Etelä-Koreassa puhkesi toukokuun alussa suu- ja sorkkatautiepidemia. Tähän mennessä on teurastettu 92 000 sikaa ja nautaa. Epidemia puhkesi muutamaa viikkoa ennen Japanissa ja Koreassa 31. toukokuuta 30. kesäkuuta 2002 pidettäviä jalkapallon maailmamestaruuskisoja. 10 EU:n viidestätoista jäsenvaltiosta ottaa osaa kisoihin (Belgia, Tanska, Englanti, Ranska, Saksa, Irlanti, Italia, Portugali ja Ruotsi). 1. Miten komissio suhtautuu Etelä-Koreassa suu- ja sorkkataudin puhkeamisen vuoksi toteutettuihin toimiin? 2. Kuinka suurena komissio pitää mahdollisuutta, että tauti leviää EU:hun? 3. Mihin ehkäiseviin toimenpiteisiin ryhdytään, jotta turistit, jalkapallon ystävät ja pelaajat eivät palattuaan tartuta suu- ja sorkkatautia Euroopassa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 2002) Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan vastauksiin, jotka komissio antoi samaa aihetta käsitteleviin kirjallisiin kysymyksiin P-1535/02 (Reimer Böge) ja P-1544/02 (Albert Jan Maat)(1) ja P-1682/02 (Alexander de Roo)(2). Niiden kahdentoista pääasiassa sioissa havaitun tautitapauksen lisäksi, joista oli ilmoitettu 20. toukokuuta 2002 mennessä ja joihin viitattiin edellä mainituissa vastauksissa parlamentin jäsenille, 3. kesäkuuta 2002 jälkeen on ilmaantunut toistuvasti uusia tautitapauksia myös nautojen ja pienten märehtijöiden keskuudessa. Korean tasavallan toimivaltaiset viranomaiset toteuttivat jalkapallon ystäville suunnatun tiedotuskampanjan sekä toimittivat tiedotusaineistoa Internetiin (http://www.nvrqs.go.kr). Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat käynnistäneet tiedotuskampanjoita suu- ja sorkkataudin saastuttamista maista ja erityisesti Korean tasavallasta palaaville henkilöille. Luonnos kolmansista maista unioniin saapuvien matkailijoiden matkatavaratarkastusten tehostamista koskevaksi komission ehdotukseksi esitellään piakkoin elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle. (1) Katso sivu 172. (2) Katso sivu 209.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1478/02 esittäjä(t): Herman Schmid (GUE/NGL) komissiolle. Lasten työntekoa koskeva kielto.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1478/02 esittäjä(t): Herman Schmid (GUE/NGL) komissiolle (27. toukokuuta 2002) Aihe: Lasten työntekoa koskeva kielto Nuorten työntekijöiden suojelusta 22. kesäkuuta 1994 annettuun neuvoston direktiiviin 94/33/EY(1) sisältyy muun muassa lasten työntekoa koskeva kielto (1 artiklan 1 kohta, 4 artiklan 1 kohta jne.) sekä joukko määräyksiä, ehtoja, poikkeuksia jne. Direktiivin 17 artiklassa säädetään, että määräykset on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä ja säännöksiä ja että jäsenvaltioiden on joka viides vuosi annettava komissiolle selvitys direktiivin soveltamisesta. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle kertomukset direktiivin soveltamisesta. 1. Onko direktiivi (osittain tai kokonaan) saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä? 2. Onko komissio saanut selvitykset ensimmäiseltä viisivuotisjaksolta? 3. Saavatko Euroopan parlamentin jäsenet ja unionin kansalaiset tutustua näihin selvityksiin? 4. Onko komissio tehnyt yhteenvedon saamistaan selvityksistä? 5. Tietääkö komissio, missä määrin direktiiviä sovelletaan käytännössä jäsenvaltioissa? 6. Tietääkö komissio tapauksista, joissa näitä sääntöjä olisi mahdollisesti rikottu jossakin jäsenvaltiossa tai joissakin jäsenvaltioissa ja jotka olisivat johtaneet oikeustoimiin ja jäsenvaltion tuomioistuimen tai yhteisöjen tuomioistuimen antamaan langettavaan tuomioon. (1) EYVL L 216, 20.8.1994, s. 12. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Kaikki jäsenvaltiot ovat saattaneet nuorten työntekijöiden suojelusta 22. kesäkuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/33/EY osaksi lainsäädäntöään. Komission yksiköt laativat vuonna 2001 raportin direktiivin 94/33/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä unionin 15 jäsenvaltiossa. Komissio toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle suoraan ja parlamentin pääsihteeristöön kopion raportista. Lisäksi komissio pyysi 6. marraskuuta 2001 päivätyssä kirjeessään kaikkia jäsenvaltioita toimittamaan komissiolle mahdollisimman pian kansallisen raportin täytäntöönpanosta käytännössä direktiivin 94/33/EY 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Useimpien jäsenvaltioiden raportit on tähän mennessä saatu. Muille jäsenvaltioille lähetettiin 3. toukokuuta 2002 muistutus. Jäsenvaltioiden raportit ja komission raportti lähetetään 17 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle. Tämän on määrä tapahtua vuoden 2002 viimeisellä neljänneksellä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0973/02 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) neuvostolle. Salakuuntelua Europolissa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0973/02 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) neuvostolle (10. huhtikuuta 2002) Aihe: Salakuuntelua Europolissa 1. Onko neuvosto tietoinen päivälehti De Telegraafin 23. maaliskuuta 2002 ilmestyneessä numerossa esitetystä paljastuksesta, jonka mukaan Europolissa on mahdollisesti harjoitettu sisäistä salakuuntelua? 2. Jakaako neuvosto sen mielipiteen, että jos edellä mainittu väite on totta, se viittaa huonoihin työskentelyoloihin Europolissa ja mahdollisiin ongelmiin sen johdossa? 3. Onko neuvosto valmis tekemään väitteestä selvityksen ja tiedottamaan Euroopan parlamenttia tämän selvityksen tuloksista, sekä toimenpiteistä, joihin mahdollisesti ryhdytään? Vastaus (22. heinäkuuta 2002) Neuvostolle on kerrottu, että Europolin johtaja on kieltänyt Europolin virkamiesten harjoittaneen minkäänlaista salakuuntelua Europolissa. Tällä hetkellä neuvosto ei aio millään tavalla selvittää mainittuja väitteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1223/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Israelin kanssa tehty tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskeva kuudennen puiteohjelman mukainen sopimus.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1223/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 2002) Aihe: Israelin kanssa tehty tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskeva kuudennen puiteohjelman mukainen sopimus Mitä tulee Israelin kanssa tehtyyn tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevaan kuudennen puiteohjelman mukaiseen sopimukseen, voiko komissio ilmoittaa yksityiskohtaisesti, miten mainittua sopimusta voitaisiin lykätä Euroopan parlamentin niin halutessa, jos Israel toimii edelleen tavalla, joka johtaa Jeninin pakolaisleirissä nähdyn verilöylyn kaltaisiin tekoihin? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2002) Komissio haluaa tiedottaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että voimassa olevan tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen perusteella Israel osallistuu itse asiassa meneillään olevaan viidenteen puiteohjelmaan. Vaadittaisiin komission ehdotukseen perustuva neuvoston päätös, jotta voitaisiin keskeyttää sen sopimuksen soveltaminen, jonka perusteella Israel osallistuu kyseiseen puiteohjelmaan. On syytä huomauttaa, että sopimuksessa määrätyn irtisanomisajan puitteissa kumpi tahansa puiteohjelman assosiaatiosopimuksen osapuolista voi milloin tahansa purkaa sopimuksen kirjallisella ilmoituksella. Sopimuksen purkamishetkellä meneillään olevat hankkeet ja toiminnat jatkuvat loppuun asti sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti. Kuudes puiteohjelma ei ole vielä tullut voimaan. Israel ei näin ollen voi kuulua siihen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0886/02 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Ranska ja energian sisämarkkinat.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0099 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0886/02 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (2. huhtikuuta 2002) Aihe: Ranska ja energian sisämarkkinat Energiamarkkinoiden vapauttaminen on merkittävä osa ns. Lissabonin strategiaa, jonka tarkoituksena on tehdä EU:n alueesta maailman kilpailukykyisin alue vuoteen 2010 mennessä. Jäsenmaista Ranskan tasavalta on systemaattisesti vastustanut ja hankaloittanut energiamarkkinoiden vapauttamista. Ranskan käyttäytyminen ei ole missään mielessä hyväksyttävää, varsinkin kun kyse on niinkin suuresta asiasta kuin sisämarkkinoiden toimimisesta energiasektorilla. Jo nykyisten voimassaolevien direktiivien mukaan jäsenvaltioiden olisi tullut vapauttaa kolmasosa sähkö- ja kaasumarkkinoistaan. Miksei komissio ole toteuttanut uhkauksiaan viedä Ranska EY-tuomioistuimeen, vaikka tämä ei ole pannut direktiivejä täytäntöön? Komissio valvoo kilpailua EU:n alueella. Miksei komissio ole estänyt Ranskan energiamonopolin EdF:n yrityskauppoja, joissa tämä monopolivoittojensa turvin on ostanut naapurimaiden energiayhtiöitä? Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä Ranskan saamiseksi mukaan yhteisiin talkoisiin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 2002) Komissio seuraa toimivaltuuksiensa puitteissa säännöllisesti Euroopan unionin energiamarkkinoiden kehitystä. Ranska on saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19. joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY(1). Sen sijaan Ranska ei ole sisällyttänyt kansalliseen lainsäädäntöönsä maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 22. kesäkuuta 1998 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 98/30/EY(2), ja komissio on saattanut tämän laiminlyönnin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Komissio seuraa yritysostoja hyvin tarkasti yrityskeskittymien valvonnasta 21. joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(3) mukaisesti. Electricité de Francen (EdF) tehdessä erilaisia yritysostoja ulkomailla siihen on kohdistettu merkittäviä velvoitteita kilpailun ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi. Lisäksi Barcelonan Eurooppa-neuvostossa 15.16. maaliskuuta 2002 tehty päätös, jonka mukaan muut kuin kotitalouskuluttajat voivat vapaasti valita sähkön toimittajansa vuodesta 2004 lähtien, auttaa saavuttamaan nopeasti paremman kilpailutilanteen. (1) EYVL L 27, 30.1.1997. (2) EYVL L 204, 21.7.1998. (3) EYVL L 395, 30.12.1989, julkaistu uudestaan: EYVL L 257, 21.9.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2354/02 esittäjä(t): Michiel van Hulten (PSE) komissiolle. Eurooppalainen maataloustuki Alankomaiden kuningashuoneelle.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0258 - 0258



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2354/02 esittäjä(t): Michiel van Hulten (PSE) komissiolle (31. heinäkuuta 2002) Aihe: Eurooppalainen maataloustuki Alankomaiden kuningashuoneelle Volkskrant-lehdessä 16. heinäkuuta 2002 ilmestyneen artikkelin (Beatrix kijkt uit naar komst Balkenende, Beatrix odottaa Balkenenden tuloa) mukaan kuningatar Beatrix kertoi Alankomaiden alahuoneen jäsenille helmikuussa 1999, että kuningashuone on saanut eurooppalaista rahoitusta oliivipuuviljelmän perustamiseksi kuninkaallisen perheen kesäasunnon alueelle Porto Ercoleen, Italiaan. 1. Voiko komissio vahvistaa, että Alankomaiden kuningashuone on saanut rahoitusta oliivipuuviljelmän perustamiseksi Italiassa sijaitsevaan Porto Ercoleen? 2. Saako Alankomaiden kuningashuone muuta eurooppalaista tukea maatalousrahastosta tai muista rahastoista (kuten Euroopan sosiaalirahastosta)? 3. Myönnetäänkö Alankomaiden kuningashuoneelle tukea EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun pyrkimyksen mukaan taata näin maatalousväestölle kohtuullinen elintaso erityisesti lisäämällä maataloudessa työskentelevien henkeä kohti laskettuja tuloja? Jos ei myönnetä, niin minkä pyrkimyksien mukaan? 4. Onko komissio samaa mieltä siitä, että maatalousalan rahoitus olisi rajoitettava pienille ja vähätuloisille yrityksille myönnettävään tukeen ja että komission jäsenen Franz Fischlerin ehdottama 300 000 euron yläraja on joissain tapauksissa liian suuri? 5. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tukipäätöksen olisi perustuttava vähintäänkin varallisuuden arviointiin? Onko komissio tämän vuoksi valmis mukauttamaan suunnitelmiaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. elokuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1473/02 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Sisilialaisen nukketeatterin ja kansanteatteriperinteen suojeleminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1473/02 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (27. toukokuuta 2002) Aihe: Sisilialaisen nukketeatterin ja kansanteatteriperinteen suojeleminen Vaikka sisilialainen nukketeatteri on ainutlaatuinen taidemuoto ja sillä on suuri kulttuurillinen arvo, se on nykyisin vakavissa vaikeuksissa. Trapanin nukketeatteri lopetettiin viisitoista vuotta sitten, ja Caltanissettassa toiminta päättyi jo 1960-luvulla. Caltagironessa ja Sortinossa nukketeatteritoiminta loppui viimeisten nukentekijöiden, Gesualdo Papan ja Ignazio Puglisin, kuoleman myötä. Toisen maailmansodan jälkeen pelkästään Palermossa toimi yli kaksikymmentäviisi nukketeatteria, mutta viiden viime vuoden aikana toimintaansa on jatkanut vain kolme nukketeatteriseuruetta. Näin ollen komissiolle esitetään seuraavat kysymykset: 1. Mihin toimiin komissio voi ryhtyä ainutlaatuista sisilialaista ja eurooppalaista kulttuuriperinnettä edustavan nukketeatteritoiminnan elvyttämiseksi ja jatkamiseksi? 2. Mitä yleisiä, myös koulutukseen ja matkailualaan liittyviä aloitteita komissio aikoo edistää sisilian murteella esitetyn teatterin tukemiseksi ja suojelemiseksi? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2002) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklassa annetaan yhteisölle toimivalta kulttuurialalla. Artiklan 151 mukaan yhteisö pyrkii toiminnallaan rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä myötävaikuttamaan siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta, ja edistämään kulttuuriyhteistyötä jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden sekä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa samalla täysin noudattaen toissijaisuusperiaatetta. Tässä yhteydessä unioni tukee kulttuurialan aloitteita, myös esittävien taiteiden (esimerkiksi musiikkiteatterin, teatterin ja tanssin) alalla, Kulttuuri 2000 -ohjelman yhteydessä ja sen valintaperusteiden mukaisesti. Kyseinen ohjelma on unionin kulttuuriyhteistyön ainoa rahoitus- ja suunnitteluväline. Komissio haluaa mainita, että vuonna 2003 Kulttuuri 2000 -ohjelman nimettynä pääalana on esittävät taiteet, joihin teatterikin kuuluu. Komissio korostaa kuitenkin arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Kulttuuri 2000 -ohjelmasta ei tueta jonkin tietyn alueen kulttuurialoitteita vaan eurooppalaisia kulttuuriyhteistyöhankkeita, mikä vastaa perustamissopimuksessa yhteisölle annettua valtuutusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0925/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan haastaminen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0925/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (5. huhtikuuta 2002) Aihe: Kreikan haastaminen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen Komissio on päättänyt nostaa kanteen Kreikkaa vastaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa asetuksen (ETY) 3577/92(1) rikkomisesta. Asetus koskee palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamista meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi). Mitä asetuksen artikloja Kreikka on rikkonut ja kuinka kauan? (1) EYVL L 364, 12.12.1992, s. 7. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2002) Parlamentin jäsenen mainitsema päätös saattaa asia yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi koskee palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) 7. joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92(1) 3 artiklan tulkintaa. Asiaan liittyvät Kreikan kiertokirjeet on päivätty joulukuussa 1998. Tämä menettely ei siten vaikuta kabotaasin vapauttamista koskevaan Kreikan lakiin nro 2932/2001. Aluksen miehistöön sovellettavat säännöt kuuluvat periaatteessa sen jäsenvaltion, jossa alus on rekisteröity, eli lippuvaltion toimivaltaan. Asetuksen 3 artiklan nojalla jäsenvaltiot voivat kuitenkin antaa omat miehistöä koskevat sääntönsä eli vastaanottavan valtion säännöt, joita sovelletaan saarikabotaasia niiden alueella harjoittaviin jossain muussa jäsenvaltiossa rekisteröityihin aluksiin. Komission ja Kreikan välinen erimielisyys koskee vastaanottavan valtion päätettävissä olevien miehistöön sovellettavien sääntöjen luonnetta ja soveltamisalaa. Kreikan mukaan vastaanottavalla valtiolla on toimivalta määrittää alusten miehistön lukumäärä. Komissio puolestaan katsoo, että ylittäessään turvallisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset tällainen edellytys rajoittaa liikaa palvelujen tarjoamisen vapautta. Lisäksi komissio ja Kreikka ovat eri mieltä saarikabotaasia harjoittaviin risteilyaluksiin sovellettavista miehistösäännöistä. (1) EYVL L 364, 12.12.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1413/02

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(23. toukokuuta 2002)

Aihe: Alicanten ja Frankfurtin Eurooppa-kouluista puuttuva flaaminkielinen opetus

Kahdessa uudessa Alicanteen ja Frankfurtiin perustettavassa Eurooppa-koulussa, jotka pitäisi avata syyskuussa, ei ole flaaminkielistä opetusta. Karlsruhen ja Münchenin Eurooppa-kouluissa kyllä annetaan opetusta flaamiksi. Frankfurtin suunniteltuun kielivalikoimaan kuuluvat saksa, englanti, ranska ja italia. Alicanten kielet ovat saksa, englanti, ranska ja espanja.

Voiko komissio ilmoittaa, miksi on päätetty, että Frankfurtin ja Alicanten uusissa Eurooppa-kouluissa ei anneta flaaminkielistä opetusta?

Voiko komissio ilmoittaa, millä tavoin se aikoo vielä yrittää saada flaaminkielisen opetuksen näihin kouluihin?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(24. kesäkuuta 2002)

Frankfurtin ja Alicanten uusissa Eurooppa-kouluissa ei ole hollannin kielen osastoa, koska yhteisön työntekijöiden hollantia äidinkielenään puhuvien lasten lukumäärä on alle kieliosaston perustamiseen vaaditun vähimmäismäärän.

Eurooppa-koulujen johtoryhmän (hallitustenvälinen Eurooppa-kouluista vastaavan elin) 24. ja 25. lokakuuta 2000 antamien ja vahvistamien perusteiden mukaan joka kieliosastossa tulee olla vähintään 75 oppilasta ala-asteella ja ja 84 oppilasta yläasteella ja lukiossa.

Jos tilanne Frankfurtin ja Alicanten kouluissa muuttuu jatkossa siten, että vähimmäismäärä täyttyy muiden kuin koulujen jo tarjoamien kielten osalta, komissio tukee tietenkin tarvittavien kieliosastojen perustamista mainittuihin kouluihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1007/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Liittymisneuvottelut, maatalous ja Sapard-ohjelma.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0076 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1007/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (12. huhtikuuta 2002) Aihe: Liittymisneuvottelut, maatalous ja Sapard-ohjelma Euroopan komission ja eri ehdokasvaltioiden (Liettua, Latvia, Unkari, Bulgaria, Viro, Puola, Tekki, Slovenia ja Romania) hallitusten välillä Sapard-ohjelman puitteissa tehtyjen monivuotisten rahoitussopimusten 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa mainitaan aina, että (sopimukseen liittyvän) yhteydenpidon on tapahduttava englanniksi: Any communication between the Commission and () related to this Agreement shall be in English. Kunkin sopimuksen 10 artiklassa todetaan lisäksi, että ainoastaan sopimuksen englanninkielisen version katsotaan olevan alkuperäinen. Miksi komissio valitsi englannin lähdekieleksi? Voiko komissio vakuuttaa, että nämä asiakirjat käännetään kaikille unionin virallisille kielille ja aikooko se tulevaisuudessa kommunikoida myös muissa yhteyksissä ehdokasvaltioiden viranomaisten kanssa ainoastaan englannin kielellä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2002) Komission politiikkana ei ole käyttää kommunikaatiokielenä pelkästään englantia hakijamaiden kanssa. Komission ja hakijamaiden välisessä yhteydenpidossa käyttävä kieli valitaan sen perusteella, mikä on tarkoituksenmukaista ja mitä kieltä molemmat osapuolet ymmärtävät. Hyvä esimerkki kielivalinnoista on hakijamaiden ja asiantuntijoiden välinen kummitoiminta (twinning), jossa esim. virolaiset käyttävät usein suomen kieltä liittymistä valmistelevien suomalaisten neuvonantajien kanssa. Romaniassa käytetään puolestaan laajalti ranskaa, ja myös saksaa käytetään usein yhteisenä kielenä. Maatalouden ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille myönnettävän yhteisötuen osalta kommunikaatiokieleksi valittiin käytännön syistä englanti. Komissio huomauttaa, että jokaista maata kohden on asiakirjoja jo nyt keskimäärin 1000 sivua.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1682/02

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(6. kesäkuuta 2002)

Aihe: Vainukoirien käyttö Etelä-Koreasta peräisin olevan suu- ja sorkkatautiviruksen torjunnassa

Etelä-Koreassa tavattiin (30. huhtikuuta) jälleen suu- ja sorkkatautia, vaikka kansainvälinen eläinkulkutautivirasto oli juuri todennut maan olevan vapaa (yhdessä Alankomaiden, Ranskan ja Irlannin kanssa) suu- ja sorkkataudista.

Tässä kuussa pidetään Japanissa ja Etelä-Koreassa vuoden 2002 jalkapallon maailmanmestaruuskisat, joka kerää myös paljon jalkapallokannattajia Euroopan unionista. Siinä missä järjestäjät ovat huolissaan japanilaisten kannattajien jäämisestä pois suu- ja sorkkataudin puhkeamisen vuoksi pelkäävät monet muut maahan saapuvien jalkapallon ystäviin liittyvää riskiä taudin leviämisestä. Viranomaiset vakuuttavat, että taudin esiintymisalue on kaukana jalkapallostadioneista ja että suu- ja sorkkataudin leviämistä ei ole syytä pelätä.

Miten Euroopan komissio aikoo torjua mahdollisuuden, että suu- ja sorkkatauti voisi levitä Etelä-Koreasta Euroopan unioniin?

Aiotaanko Euroopan lentokentillä ryhtyä toimiin yksityishenkilöiden mukanaan tuomien kasvien ja liha- tai juustotuotteiden löytämiseksi vainukoirien avulla ja tuhoamiseksi?

Aiotaanko lentokentillä ja niiden tuntumassa (niin Japanissa ja Etelä-Koreassa kuin Euroopassakin) toteuttaa desinfiointitoimenpiteitä suu- ja sorkkatautiviruksen maastaviemisen ja maahantulon ennaltaehkäisemiseksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(4. heinäkuuta 2002)

Arvoisan parlamentin jäsenen esittämässä kysymyksessä komissio viittaa vastaukseen, jonka se antoi samasta aiheesta Reimer Bögen kirjalliseen kysymykseen P-1535/02 sekä Albert Jan Maatin kirjalliseen kysymykseen P-1544/021(1).

Uudesta tautitapauksesta ilmoitettiin 3. kesäkuuta 2002 niiden 12 tautitapauksen lisäksi, joista oli ilmoitettu 20. toukokuuta 2002 mennessä. Koreasta saatujen tietojen mukaan myös viimeksi ilmoitettu tautitapaus oli sattunut maaseudulla noin 40 kilometrin päässä lähimmästä jalkapallokentästä.

Korean tasavallan toimivaltaiset viranomaiset ovat käynnistäneet tiedotuskampanjan jalkapallon harrastajille, ja tietoja levitetään myös verkkosivuilla (http://www.nvrqs.go.kr).

Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat nekin käynnistäneet tiedotuskampanjoita henkilöille, jotka palaavat suu- ja sorkkataudin saastuttamista maista ja erityisesti Korean tasavallasta.

Lisäksi luonnos komission päätökseksi, jolla pyritään yhdenmukaistamaan yleisen tietoisuuden lisäämiseen ja tarkastusten tehostamiseen rajanylityspaikoilla käytettävät menetelmät, esitellään piakkoin jäsenvaltioille elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean kokouksessa.

(1) Katso sivu 172.