ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3003/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Tukihakemus, Anker Anker-nimisen yrityksen (teollisuusleipomo) jättämä hakemus valtion tuesta on parhaillaan käsiteltävänä sosiaaliministeriössä Wienissä. Kysymys on noin 90 miljoonan sillingin suuruisesta "avustuksesta", joka on tarkoitus käyttää tämän leipomon saneeraukseen ja ylläpitoon. Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun tätä yritystä saneerataan valtion varoin. Itävallan sosiaaliministeriö on lehtitietojen mukaan jo suostunut tuen myöntämiseen. Avustuksella on tarkoitus lievittää niitä taloudellisia rasituksia, joista tämän yrityksen pitäisi periaatteessa itse vastata. Valtion varoja ei ole tarkoitus käyttää vain saneeraukseen ja työpaikkojen turvaamiseen vaan myös yrityksen laajentamiseen. Lisätuen myöntäminen vääristäisi mielestäni kilpailua ja haittaisi monien leipomo- ja konditorioalalla toimivien itävaltalaisten pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa. 1. Tietääkö komissio tästä asiasta? 2. Mitä mieltä komissio on tästä valtion tuesta? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, mikäli tapaus luokitellaan kilpailun vastaiseksi? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1998) Eräs kantelija on jo ilmoittanut komissiolle, että itävaltalainen yritys Anker on hakenut valtiontukea sosiaaliministeriöltä. Komissio pyytää Itävallan viranomaisten lausuntoa asiasta ja tutkii myös, onko yritys saanut aiemmin valtiontukea. Jos se on saanut, tutkitaan, myönnettiinkin tuki hyväksytyn tai voimassaolevan tukiohjelman mukaisesti. Yleensä pelastamis- tai rakenneuudistustuen myöntäminen suurelle yritykselle edellyttää erillistä ilmoitusta komissiolle. Jos jäsenvaltio myöntää valtiontukea yritykselle ennen kuin komissio on ilmoittanut kantansa, komissio aloittaa viivytyksittä EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Jos komissio katsoo, ettei sellainen valtiontuki 92 artiklan huomioon ottaen sovellu yhteismarkkinoille, komissio julistaa tuen laittomaksi ja jäsenvaltio joutuu perimään maksetun tuen takaisin.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4075/98 esittäjä(t): Werner Langen (PPE) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin Rheinland-Pfalzille ajanjaksolla 1994-1998 myöntämä tuki Voiko komissio ilmoittaa miten paljon Euroopan unioni on myöntänyt tukea Rheinland-Pfalzille ajanjaksolla 1994-1998 eritellen tuensaajat ja tuen avulla luodut työpaikat eri alueilla? Millaisia määriä maksettiin erityisesti - KONVER-ohjelmien osana - maatalouden - EMOTR:n - opetuksen - nuorison - kulttuurin - tutkimuksen ja teknologian - korkeakoulujen - talouden - aluekehityksen/rakennerahastojen - ja sosiaalipolitiikan alalla? Komission puheenjohtajan Jacques Santerkomission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2085/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Kreikan tilastotiedot "Europe" julkaisi 18. toukokuuta 1998 otsikolla "Weekly Europe Selected Statistics No 1055" uudelleen valtion ja yksityisten EU:n jäsenvaltioissa tekemistä investoinneista tietoja, jotka ovat peräisin Eurostatin julkaisusta "Statistics in Focus, Economy and Finance" (12/98). Näistä tilastoista puuttuvat Kreikan tiedot. Komissiolta kysytään: 1. Mistä johtuu, ettei Kreikan tietoja esitetä? 2. Jos tietojen puuttuminen johtuu siitä, ettei jäsenvaltio ole toimittanut niitä, mihin toimenpiteisiin se ryhtyy hoitaakseen ongelman ja mahdollistaakseen kaikkien EU:n jäsenvaltioiden tilastotietojen esittämisen? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1998) Julkaisu, johon viitataan 18. toukokuuta 1998 ilmestyneessä tiedotteessa "Europe", on sarjan "Statistics in Focus" numero 1998/12 (Theme 2: Economy and Finance), "Government and Private Sector Investment in the European Union 1980-1996". Tiedotteessa esitetään tiivistetysti osa tiedoista, jotka sisältyvät julkaisuun "National Accounts ESA: Detailed Tables by Sector - Non financial Operations". Aloittain luokiteltua kiinteän pääoman bruttomuodostusta koskevien luotettavien ja vertailukelpoisten Euroopan laajuisten tietojen julkaisemiseksi tarvitaan joukko yksityiskohtaisia, yhdenmukaisia ja kattavia tilastotietoja. Jäsenvaltioiden eri institutionaalisten sektoreiden ja erityisesti yritysten ja julkisyhteisöjen muita kuin rahoitustaloustoimia koskevien tietojen toimittaminen on ollut tähän mennessä aina vapaaehtoista. Tiettyjen Kreikkaa koskevien tietojen puuttuessa Kreikkaa ei ole voitu sisällyttää edellä mainittuun sarjaan "Statistics in Focus". Tilanteen pitäisi parantua huomattavasti tulevina vuosina, kun vuoden 1999 huhtikuun alusta aletaan soveltaa Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25. kesäkuuta 1996 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2223(1), jossa jäsenvaltioita velvoitetaan toimittamaan vuosittain kaikki kansantalouden tilinpidon sektorikohtaiset tiedot. (1) EYVL L 310, 31.11.1996.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3778/98 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (GUE/NGL) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Kansainväliseen valtameren vuoteen yhdistetyt toimet Yhdistyneet kansakunnat on julistanut vuoden 1998 kansainväliseksi valtameren vuodeksi. Tämä tarjoaa ihanteellisen mahdollisuuden siihen, että komissio saattaa ajan tasalle aihetta koskevat toimintalinjansa ja toimii dynaamisesti valtamerten nykyisen epävakaan tilanteen parantamiseksi niin lainsäädännön kuin aloitteisiin kannustamisenkin piirissä. Saastumisen estämiseen liittyvien toimintalinjojen saattaminen ajan tasalle on välttämätöntä. Tässä yhteydessä suljetuille merille, kuten Välimerelle, jokien kunnossapito on kaikkein tärkeintä (tässä yhteydessä haluan muistuttaa komissiota aikaisemmin esitetyistä vakavista tilanteista kuten Segura-joen ja sen Espanjan itäosassa sijaitsevan suiston tilanne). Myöskin tarve säilyttää biologinen monimuotoisuus edellyttää kattavia toimintalinjoja, joissa ei jätetä hoitamatta merialueiden ympäristöä ja erityisesti niitä seutuja, joilla sijaitsee rannikolla toteutetuista toimista riippuvaisia suoalueita. Meriä ja valtameriä tuhotaan liikenteellä, vesiin johdetulla ydinjätteellä sekä rannikoilla harjoitettavalla aggressiivisella kiinteistöpolitiikalla. Kalavarojen säilyttämisen suhteen haluan korostaa kalastusjärjestelmien merkitystä ja tarvetta noudattaa nykyisiä direktiivejä sekä laatia uusia, jotka eivät aiheuta jäsenvaltioiden etujen välille ristiriitoja. Sellaiset käytännöt kuten huomattavia haittoja Valencian rannikon kalastustoiminnalle aiheuttanut Thunnus thynnus -tonnikalan nuottakalastus Välimerellä on kiellettävä. 1. Aikooko komissio nyt tarkastella integroidusti vesistöjä koskevaa yleispolitiikkaansa ottamalla huomioon kaikki vesistöjen tilaan vaikuttavat suorat ja epäsuorat tekijät? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä vesistöpolitiikkaa koskevan lainsäädännön suhteen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Angela Sierra Gonzálezin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3181/98(1). (1) Katso sivu 47.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3551/98 esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Turkin uudet Kyprokseen kohdistuvat uhkaukset Turkin pääministeri Yilmaz on toistanut äskettäin (5.11.1998) Turkin asevoimien miehittämään Kyproksen pohjoisosaan tekemänsä vierailun aikana lehdistön tiedotustilaisuudessa, jonka hän piti yhdessä kyproksenturkkilaisten johtajan Rauf Denktashin kanssa, että Kyproksen kanssa käytävien liittymisneuvottelujen mahdolliseen edistymiseen "vastataan" liittämällä miehitetty alue Turkkiin. Komissiolta, joka on ryhtynyt moniin lainopillisiin temppuihin saadakseen Turkille EU:sta myönnettävän rahoituksen hyväksytyksi, kysytään: Aikooko se vastata näihin uhkauksiin ja millä tavoin, ja aikooko se jatkossakin sallia kolmannen maan puuttumisen - ja vieläpä tällä tavoin - neuvotteluihin, joita unioni käy itsenäisen tasavallan kanssa, joka on kaikkien merkittävien kansainvälisten järjestöjen jäsen? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1998) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista julistuksista. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Rauf Denktash ja presidentti Suleiman Demirel allekirjoittivat jo tammikuussa 1997 yhteisen julistuksen Kyproksen pohjoisosan vähittäisestä yhdentämisestä Turkkiin. Turkki ja Kyproksen pohjoisosa allekirjoittivat myös assosiaatiosopimuksen heinäkuussa 1998. Komissio esitti mielipiteensä kyseisistä julistuksista tai niissä esitetyistä toimenpiteistä Määräaikaiskertomuksessa Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa, joka annettiin 4. marraskuuta 1998. Komissio katsoo, että toimenpiteet "eivät ole kansainvälisen asiaa koskevan oikeuden mukaisia eivätkä vastaa Yhdistyneiden Kansakuntien asiasta antamia päätöslauselmia, joita Euroopan unioni kannattaa täysin". Nämä päätöslauselmat perustuvat kahden alueen ja kahden yhteisön muodostaman valtioliiton perustamiseen. Samassa asiakirjassa komissio sanoo olevansa vakuuttunut siitä, että "kaikkien asianomaisten osapuolten olisi aktiivisesti tuettava Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin välityspyrkimyksiä, joita myös YK:n turvallisuusneuvosto ja Euroopan unioni tukevat." Varsinaiset liittymisneuvottelut Kyproksen kanssa aloitettiin 10. marraskuuta 1998 aiemmin vahvistetun aikataulun mukaisesti. Komissio toivoo, että kyproksenturkkilaiset vastaavat myönteisesti kyproksenkreikkalaisten kutsuun osallistua liittymisneuvotteluihin. Komissio on samaa mieltä kuin neuvosto, joka on sanonut, että edistyminen liittymisneuvotteluissa sekä oikeudenmukaisen ja kestävän ratkaisun löytämisessä Kyproksen ongelmaan lujittavat toisiaan.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3759/98 esittäjä(t): Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Vuosituhannen vaihtumisen tuomat ongelmat Venäjällä Venäjän tasavallassa on taloudellisen kriisin vuoksi unohdettu lähes täysin varautua vuosituhannen vaihtumisen tuomiin ongelmiin - asiaan ei tosin aikaisemminkaan ole kiinnitetty tarpeeksi huomiota. Venäjällä on suuri määrä tietokonein varustettuja ydinvoimaloita ja -laitoksia, joten Euroopan ja koko maailman turvallisuus saattaa olla todellisessa vaarassa 1. tammikuuta 2000. 1. Onko komissio tietoinen siitä, että Venäjän tasavallassa ei ole varauduttu tarpeeksi hyvin vuosituhannen vaihtumisen tuomiin ongelmiin? 2. Onko komissio tietoinen siitä, että Gartner Groupin suorittaman tutkimuksen mukaan näyttää siltä, että näihin ongelmiin voidaan löytää ratkaisu suhteellisen vähäisen, arvioiden mukaan 100 miljoonan dollarin rahoituksen turvin? 3. Kuinka toivottavana komissio pitää sitä, että nykyisen tukimuodon eli Venäjän tasavallan edustajien työpajoihin osallistumisen lisäksi Venäjälle myönnettäisiin rahallista tukea vuosituhannen vaihtumisen tuomien ongelmien ratkaisemiseen, esimerkiksi Tacis-hankkeen puitteissa? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) 1. ja 3. Sekä ydinteollisuus, erityisesti maailman ydinenergian tuottajien järjestö WANO, että julkinen sektori Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) johdolla työskentelevät parhaillaan ratkaistakseen ongelman. Viimeisimmässä yleiskonferenssissaan IAEA:n jäsenet pyysivät järjestöä toimimaan tiedotuskeskuksena ja jäsenvaltioiden yhteyspisteenä, jonka välityksellä voidaan vaihtaa tietoja diagnostisista ja korjaavista toimista, joita toteutetaan ydinvoimaloissa sekä radioaktiivisia aineita käyttävissä polttoainekierrätyslaitoksissa ja/tai lääketieteellisissä laitoksissa, jotta kyseiset laitokset voisivat asianmukaisesti valmistautua vuoteen 2000. Vastauksena tähän pyyntöön IAEA käynnisti erityishankkeen ratkaistakseen vuosituhannen vaihteen aiheuttamat tietokoneongelmat. Marraskuussa 1998 järjestö laati ohjeet laitteiden tunnistusta, korjausta ja testausta sekä varmistussuunnitelmia varten. Se aikoo järjestää vuoden 1999 alussa ohjeiden soveltamista koskevia kokouksia. Komissio tunnustaa IAEA:n johtavan roolin ja pyrkii osaltaan myötävaikuttamaan näihin kansainvälisiin pyrkimyksiin, jotta asiaan paneuduttaisiin uusissa itsenäisissä valtioissa sekä Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa). Tässä yhteydessä komissio pyrkii ensisijaisesti lisäämään tietoisuutta asiasta erityisesti ydinalan sääntelyviranomaisten keskuudessa. Piakkoin järjestetään yhteisön, KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden johtavista ydinalan sääntelyviranomaisista koostuvan ns. Concert-ryhmän kokous. 2. Komissio arvioi parhaillaan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa Gartner Groupin tekemää tutkimusta ja ilmoittaa hänelle suoraan päätelmistään.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3351/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (16. marraskuuta 1998) Aihe: Direktiivin 86/609/ETY 26 artiklan perusteella laadittava toinen kertomus Vastauksissaan kirjallisiin kysymyksiin E-2376/97(1) ja E-0038/98(2) komissio totesi, että "kertomuksen on määrä valmistua huhtikuun loppuun mennessä 1998". Miksi komissio ei ole pysynyt aikataulussa ja milloin se aikoo julkaista toisen kertomuksen, jonka määräaika kului umpeen 27. toukokuuta 1997? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1998) Kuten komissio on todennut parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-38/98(3) antamassaan vastauksessa, kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 86/609/ETY(4) 26 artiklan mukaisen toisen tilastollisen kertomuksen laatiminen aloitettiin vuonna 1997 kun oli käynyt selväksi, ettei sovittuja yhteisiä taulukoita saada käyttöön ennen vuoden 1998 loppua. Kertomuksen englanninkielinen versio saatiin valmiiksi huhtikuussa 1998. Komissio voi hyväksyä kertomuksen vasta, kun se on käännetty kaikille yhteisön virallisille kielille. Poikkeuksellisen kiireisen työtilanteen vuoksi kertomus saatiin käännettyä kaikille kielille vasta lokakuussa 1998. Komissio on parhaillaan hyväksymässä kertomusta, ja sen julkaisemista valmistellaan. (1) EYVL C 76, 11.3.1998, s. 102. (2) EYVL C 304, 2.10.1998, s. 20. (3) EYVL C 304, 19.10.1998. (4) EYVL L 358, 18.12.1986, suomenk. erityispainos, alue 15, nide 7 s. 157.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3113/98 esittäjä(t): Thomas Mann (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Gibraltarin piinallinen tulo- ja menoliikenne Miten on mahdollista, että Espanjan rajapoliisi viivyttelee siinä määrin Espanjan ja Ison-Britannian, tässä tapauksessa Gibraltarin henkilö-/lomaliikenteen kanssa, että EU:n matkustajat ovat tuntikausia tavallaan vangittuina autoissa tappavissa lämpöasteissa? Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa tämän kestämättömän tilanteen muuttamiseksi? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1998) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään katsomaan vastauksia, jotka komissio on antanut Matherin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1744/98(1), Sealin kirjalliseen kysymykseen E-1404/95(2) sekä Lomasin suulliseen kysymykseen H-269/95 ja Megahyn suulliseen kysymykseen H-353/95 parlamentin toukokuun 1995 istunnon kyselytunnilla(3). (1) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 76. (2) EYVL C 213, 17.8.1995. (3) Liite EYVL 4-463, 17.5.1995.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2001/98 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Rakennerahastot Euroopan komissio arvioi parhaillaan yhteisön omien varojen järjestelmää ja esittelee tulokset syyskuussa ilmestyvässä kertomuksessa. Aikooko komissio tehdä samankaltaisen arvion rakenne- ja koheesiorahastojen tähänastisesta täytäntöönpanosta? Eikö rakenne- ja koheesiorahastomaksujen tähänastisten vaikutusten perusteellinen tarkastelu olisi järkevä perusta neuvoston tuleville, Agenda 2000 -asiakirjasta käytäville, erittäin vaikeiksi muodostuville neuvotteluille? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 1998) Komissio on samaa mieltä siitä, että rakennerahastojen ja koheesiorahaston vaikutusta sosiaalis-taloudelliseen yhteenkuuluvuuteen olisi tutkittava huolellisesti, jotta varmistettaisiin, että julkisia varoja käytetään mahdollisimman tehokkaasti nykyisenä ohjelmakautena ja myös tulevaisuudessa. Komissio esitti vuonna 1996 ensimmäisen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan kertomuksensa(1), jossa arvioitiin yksityiskohtaisesti rakennerahastoista ja koheesiorahastosta myönnettävien tukien vaikutuksia. Tuista, joille on myönnetty rakennerahastoista tukea yli kolmeksi vuodeksi, tehdään yleensä keskipitkän aikavälin tarkastelu, joka voi johtaa muutoksiin jäljellä olevan ohjelmakauden osalta. Tällainen arviointi tehdään yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden välillä. Komissio arvioi parhaillaan tavoite 1- ja 6 -ohjelmien sekä viideksi vuodeksi hyväksyttyjen tavoite 2 -ohjelmien keskipitkän aikavälin tarkastelun tuloksia. Komissio pitää keskipitkän aikavälin tarkastelua tulevan ohjelmakauden valmistelevana vaiheena ja se esittää tulokset syksyllä. Kaikista hankkeista, jotka on yhteisrahoitettu koheesiorahastosta, tehdään läpikotainen ennakko- ja jälkiarviointi. Lisäksi Lontoon kansantaloustieteen ja valtiotieteiden korkeakoululle (LSE) annettiin vuonna 1995 tehtäväksi tutkimus, jonka tarkoituksena on kehittää uusia menetelmiä koheesiorahastosta myönnettyjen rahoitusavustusten sosiaalis-taloudellisen vaikutuksen arvioimiseksi. Tutkimuksen tulosten mukaan infrastruktuuri- ja yksityisen investoinnin välillä on erittäin myönteinen suhde, vaikutukset pitkäaikaistyöttymyyteen ovat huomattavat ja muut välilliset vaikutukset koheesiomaiden sekä niiden naapureiden alueisiin ovat merkittävät. LSE:n esittämien mallien avulla arvioidut vaikutukset alueellisiin tuloihin ja työllisyyteen ovat suuremmat kuin perinteisillä kustannushyötymenetelmillä arvioidut vaikutukset. Koheesiorahastoa koskevissa vuosikertomuksissa on laaja-alaisia huomioita arviointijärjestelmästä. LSE:n tutkimuksesta valmistellaan parhaillaan kattavaa julkaisua. (1) KOM(96) 542 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3366/98

esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle

(16. marraskuuta 1998)

Aihe: Yhteisön toimielinten kreikkalaisten virkamiesten vaaliloma

Ongelmat vain lisääntyvät niiden yhteisön toimielimissä työskentelevien kreikkalaisten virkamiesten kohdalla, jotka haluavat käyttää äänestysoikeuttaan kotimaassaan. Vaalien johdosta myönnettävää erityislomaa koskevien säännösten (ja PO IX:n niille antaman tulkinnan) mukaan nimittäin EU:n toimielinten kreikkalaiset virkamiehet, jotka haluavat äänestää kuntien ja läänien vaaleissa niiden molemmilla kierroksilla (kuten he muuten ovat velvollisia tekemään Kreikan lainsäädännön mukaan), joutuvat maksamaan kaksi edestakaista lippua käydäkseen kaksi kertaa Kreikassa, ja jos he taas ottavat kahden vaalikierroksen välissä olevan viikon lomaa, he menettävät vastaavat matkapäivät.

Heidän on myös ilmoittauduttava henkilökohtaisesti (kahden vaalikierroksen välisenä aikana) pääosasto IX:ssa (komissiossa henkilöstöasioista vastaava pääosasto), mikä aiheuttaa ylitsepääsemättömiä ongelmia, ja lisäksi he joutuvat tekemään väsyttävät matkat Brysselistä tai Luxemburgista Kreikkaan, joka sijaitsee näistä yhteisön toimielinten kahdesta sijaintipaikasta yli 2000 km:n etäisyydellä, ja sieltä takaisin.

Haluaisin saada tietää komissiolta: Onko se tietoinen siitä vaivasta, jota sen palveluksessa, ja muissa yhteisön toimielimissä, työskentelevät kreikkalaiset virkamiehet joutuvat näkemään matkustaakseen Kreikkaan äänestämään? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä tehdäkseen äänestysoikeuden käytön heille helpommaksi?

Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus

(9. joulukuuta 1998)

Vaalien johdosta myönnettävää erityislomaa ja matkapäiviä koskevia voimassa olevia säännöksiä sovelletaan tasapuolisesti koko henkilöstöön. Kyseisissä säännöksissä säädetään yhtäältä erityislomasta ja toisaalta matkapäivistä. Säännökset perustuvat periaatteeseen, jonka mukaan virkamiehille myönnetään sen verran lomaa, jonka he todella tarvitsevat valitun liikennevälineen perusteella vaalipaikalle matkustamiseen vaalipäivänä ja sieltä paluuseen.

Siten yhden päivän erityisloma myönnetään vain siinä tapauksessa, että vaalit järjestetään arkipäivänä. Samoin matkapäivien myöntäminen tapahtuu tietyin edellytyksin. Yli 2 000 kilometriä ylittäville matkoille myönnetään 3 päivää (1,5 päivää meno- ja 1,5 päivää paluumatkaan), jos matka tehdään autolla, junalla tai laivalla. Jos matka tapahtuu lentäen, matkapäiviä myönnetään kaksi (1 päivä meno- ja 1 päivä paluumatkaa varten). Voidakseen myöntää matkapäivät komissio pyytää jäljennökset matkalipuista ja muista todistusasiakirjoista. Samoja edellytyksiä sovelletaan siinä tapauksessa, että vaalikierroksia on kaksi.

Komissio katsoo kyseisten toimenpiteiden olevan riittäviä, jotta henkilöstö voi täyttää äänestysvelvollisuutensa ja -oikeutensa.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3236/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Komission maksujen myöhästyminen 1. Mikä on Phare- ja Tacis-ohjelmien sopimuksia toteuttaville yrityksille maksettavien varojen keskimääräinen maksuaika? 2. Onko komissio tietoinen, että elokuussa 1998 Hampshire North and Oxford Euro-Constituency -niminen yritys kärsi lähes miljoonan punnan vajeesta, joka johtui yhdestä ainoasta lähteestä, nimittäin Euroopan komissiosta? 3. Katsooko komissio, että se kykenee noudattamaan myöhästyvistä maksuista tehtävää direktiiviä tyydyttävällä tavalla? 4. Mihin toimenpiteisiin komissio ryhtyy parantaakseen myöhästelevän maksajan mainettaan, erityisesti Phare- ja Tacis-sopimusten suhteen? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1998) 1. Phare- ja Tacis-ohjelmiin liittyvien varojen maksun suorittamisaika aika oli vuonna 1998 (lokakuuhun mennessä) keskimäärin 70,2 päivää, josta tulojen ja menojen hyväksyjä käytti 52,5 päivää. Kyseisistä määristä 72 prosenttia on maksettu 60 päivänä kuluessa. 2. Ei. 3. Kyllä. 4. Syyskuun 1. päivänä 1998 toimintansa aloittaneen yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattua yhteisön apua hallinnoivan uuden yksikön (SCR) tehtävänä on tarkastella teknisen avun sopimusten rahoitusrakennetta ja maksusuunnitelmia sekä yhdenmukaistaa teknisen avun ohjelmiin liittyviä menettelyjä ja työtapoja, mikä tuloksena myös Phare- ja Tacis-ohjelmien maksuaikojen pitäisi lyhentyä.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3403/98 esittäjä(t): Luis Campoy Zueco (PPE) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: Uusi huumausaineita koskeva strategia Cardiffissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi selvityksen huumeiden torjumiseen liittyvästä toiminnasta, mukaan lukien vuodesta 1999 alkaen toteutettavat toimenpiteet. Voisiko komissio selvittää, mitä tämä uusi huumausaineita koskeva strategia sisältää? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 1999) Komissio laatii parhaillaan tiedonantoa Euroopan parlamentille ja neuvostolle huumeiden torjumista koskevasta Euroopan unionin toimintasuunnitelmasta vuosiksi 2000-2004 osana Eurooppa-neuvoston Cardiffin kokouksen päätelmien jatkotoimia. Suunnitelman pohjana ovat Cardiffissa hyväksytyt pääperiaatteet, jotka koskevat huumeidentorjuntastrategiaa vuoden 1999 jälkeen. Uusi suunnitelma tarjoaa yleiset puitteet tasapainoisen, kokonaisvaltaisen ja eri alat kattavan lähestymistavan luomiseksi, ja siinä otetaan erityisesti huomioon mahdollisuudet, joita Amsterdamin sopimuksen voimaantulo ja New Yorkissa kesäkuussa 1998 pidetyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen huumeita koskevan erityisistunnon päätelmät tarjoavat.