ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2670/01 esittäjä(t): Ioannis Averoff (PPE-DE) komissiolle. Viinitilojen uudelleenjärjestelyyn ja rakenneuudistukseen myönnettävä tuki Kreikassa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2670/01 esittäjä(t): Ioannis Averoff (PPE-DE) komissiolle (2. lokakuuta 2001) Aihe: Viinitilojen uudelleenjärjestelyyn ja rakenneuudistukseen myönnettävä tuki Kreikassa Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun uuden neuvoston asetuksen (17 päivänä toukokuuta 1999 annettu asetus (EY) N:o 1493/1999(1)) mukaan jäsenvaltiot ovat vuosittain oikeutettuja rahoitustukeen viinitilojen uudelleenjärjestelyä ja rakenneuudistusta varten. Kreikka ei saanut vuosina 20002001 lainkaan rahoitustukea. 1. Miksi Kreikalle ei myönnetty lainkaan tukea vuosina 20002001? Pitääkö paikkansa, että syynä olivat viiveet suunnitelman ja viinintuotantokykyä koskevan selvityksen laatimisessa? Ovatko komission yksiköt tietoisia viivästymisen syistä? 2. Katsooko komissio, että Kreikan toimittaman suunnitelman ja selvityksen avulla turvataan maan viinitilojen tehokas uudelleenjärjestely ja parannetaan Kreikan viininviljelyn kilpailukykyä? (1) EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 2001) Kreikalle on määrärahojen alustavasta jaosta markkinointivuodelle 2000/2001, hehtaarimäärät jäsenvaltioittain huomioon ottaen, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 mukaisen viiniviljelmien rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirtymisen toteuttamiseksi 25 päivänä heinäkuuta tehdyssä komission päätöksessä 2000/503/EY(1) myönnetty 8 280 000 euron suuruinen tuki 1 162 hehtaarin vähimmäismäärälle markkinointivuodeksi 20002001 viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999(2) 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 25. kesäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessä viinintuotantokykyä koskevan selvityksen, joka on edellytyksenä yhteisön tuen saamiselle. Komissio teki päätöksensä 18. heinäkuuta 2001. Kreikalle myönnettyjen yhteisön varojen käyttämättä jääminen 30. kesäkuuta 2001 johtuu juuri tästä tilanteesta. Kreikka ei ole käyttänyt soveltamisasetuksessa (viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä erityisesti tuotantokyvyn osalta 31 päivänä toukokuuta 2000 annettu komission asetus (EY) N:o 1227/2000(3)) jäsenvaltioille annettua mahdollisuutta käyttää osa (enintään 75 prosenttia) 30. kesäkuuta jäljellä olevista määrärahoista 15. lokakuuta 2001 mennessä. Kreikalle on myönnetty 7,323 miljoonaa euroa 3 028 hehtaarille varainhoitovuodeksi 2002. Rakenneuudistussuunnitelmien laatiminen kuuluu jäsenvaltioille asetuksen (EY) N:o 1493/1999 12 artiklan mukaisesti. Komissiolla ei ole käytössään tietoja, joiden perusteella voitaisiin ennakoida rakenneuudistussuunnitelman vaikutuksia kunkin jäsenvaltion viininviljelyalan kilpailukyvyn parantamiseen. (1) EYVL L 201, 9.8.2000. (2) EYVL L 179, 14.7.1999. (3) EYVL L 143, 6.6.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2162/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Rajat ylittävään matkailuun erikoistuneet oppaat.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2162/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (19. heinäkuuta 2001) Aihe: Rajat ylittävään matkailuun erikoistuneet oppaat Eräillä vähävaraisilla yhteisön alueilla, joilla asuu vähän väkeä toimeentulomahdollisuuksien puuttumisen takia, on kehitetty uusi toimenkuva, rajat ylittävä luontomatkaopas, joka tarjoaa ammatillisia palvelujaan sellaisille matkailijoille, jotka liikkuvat usean jäsenvaltion alueelle ulottuvilla luonnonpaikoilla. Nykyisin monissa asukasyhdistyksissä ja kunnissa edistetään sellaisen ammattikoulutusmallin kehittämistä, jossa koulutetaan luonnossa tapahtuvaan urheiluun erikoistuneita henkilöitä, esimerkiksi luontomatkaoppaita. Vaatimus kyseisen koulutusmallin järjestämisestä merkitsee näille asukkaille vastavirtaan soutamista ja hallinnollisen sokeuden kohtaamista, ja niinpä kysynkin komissiolta, että onko olemassa sellaista yhteisön ohjelmaa, jonka puitteissa voitaisiin tehdä yhteistyötä mainitun koulutusmallin luomiseksi useiden jäsenvaltioiden alueella työskenteleviä rajat ylittäviä matkaoppaita varten? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2001) Yhteisön Interreg III -aloitteella yhteisrahoitetaan rajat ylittäviä, kansainvälisiä ja alueiden välisiä yhteistyötoimia yhteisön alueella. Ohjelmia, joissa asetetaan strategiset painopisteet, esittävät asianomaiset raja-alueella yhteistyötä tekevät kumppanit havaittujen tarpeiden perusteella ja komission Interreg III -aloitetta koskevien suuntaviivojen mukaisesti. Kun komissio on hyväksynyt ohjelman strategisten painopisteidensä mukaisesti, kumppanien tehtävänä on valita yksittäiset hankkeet tukea varten. Niihin voi sisältyä sen tyyppisiä kursseja, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Interreg-ohjelman ulkopuolella on mahdollista kehittää matkailuoppaiden kursseja yhteisön Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa. Tämän ohjelman tarkoituksena on tukea kansainvälisiä kumppanuuksia kehitettäessä innovatiivisia koulutusvälineitä ammatillisen koulutuksen alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2965/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. CE-merkinnän käyttö tainnutusaseissa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2965/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: CE-merkinnän käyttö tainnutusaseissa Onko komissio tietoinen lisääntyvästä huolestumisesta, joka koskee sitä, että jäsenvaltiot antavat tainnutusaseiden valmistajille oikeuden käyttää sähköpampuissa Euroopan komission CE-turvallisuusmerkintää laadusta kertovana ja myyntiä edistävänä tekijänä? Voisiko komissio ilmoittaa, millaisen menettelyn perusteella yhteisön normien noudattamisesta kertovat merkinnät myönnetään ja kuinka moni tainnutusaseiden valmistaja käyttää tuotteissaan CE-merkintää? Aikooko komissio näin ollen ryhtyä toimiin estääkseen näitä valmistajia käyttämästä turvallisuusmerkintää tuotteidensa myynnin edistämisessä? Erkki Liikasen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2934/01, E-2965/01, P-3012/01, E-3108/01 ja E-3191/01 (3. joulukuuta 2001) Arvoisia parlamentin jäseniä pyydetään tutustumaan komission kirjalliseen kysymykseen P-2783/01 (esittäjä Glyn Ford)(1) antamaan vastaukseen. (1) EYVL C 81 E, 4.4.2002, s. 209.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2841/01 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) komissiolle. CE-merkinnät tainnutusaseissa ja turvallisuusvälineissä.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2841/01 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: CE-merkinnät tainnutusaseissa ja turvallisuusvälineissä Kansalaiset ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa tainnutusaseiden käytöstä sekä siitä, että tainnutusaseiden myynnin edistämiseen on käytetty CE-merkintää. Voisiko komissio näin ollen 1. ilmoittaa, millaisen menettelyn perusteella eurooppalainen CE-merkintä myönnetään ja kuka on kyseisestä asiasta vastaava komission jäsen; 2. kertoa Euroopan parlamentille, kuinka monta tainnutusaseiden valmistajaa käyttää tuotteissaan CE-merkintää; 3. ryhtyä toimiin, jotta tainnutusaseiden valmistajia voitaisiin estää käyttämästä CE-merkintää tuotteidensa myynnin edistämiseen? Erkki Liikasen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2812/01 ja E-2841/01 (6. marraskuuta 2001) Komissio kehottaa arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan kirjalliseen kysymykseen P-2783/01 (esittäjä Glyn Ford)(1) antamaansa vastaukseen. (1) EYVL C 81 E, 4.4.2002, s. 209.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2053/01 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle. Maahanmuuttajien integroimiseen tähtäävät ohjelmat.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2053/01 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle (12. heinäkuuta 2001) Aihe: Maahanmuuttajien integroimiseen tähtäävät ohjelmat Jäsenmaissa on käynnistetty useita erilaisia ohjelmia, joiden tarkoituksena on edistää maahanmuuttajien integroitumista uuden kotimaansa yhteiskuntaan. Valitettavan usein maahanmuuttajat kokevat kuitenkin, että ohjelmat hyödyttävät vain niitä järjestäviä maan oman väestön jäseniä; edes ohjelmien toteutusta ei ole useinkaan annettu maahanmuuttajien tehtäväksi. Onko selvitetty, missä määrin maahanmuuttajien integroimiseen tähtäävissä ohjelmissa on onnistuttu? Missä maissa on saatu parhaita tuloksia kotouttamisessa ja mitkä tekijät ovat onnistumiseen vaikuttaneet? Onko selvitetty ohjelmien ja niihin liittyvän koulutuksen ym. liiketaloudellista arvoa ja mahdollisuutta antaa tällainen liiketoiminta maahanmuuttajien vastuulle? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2051/01 ja E-2053/01 (27. marraskuuta 2001) Neuvostolla ei ole tietoja jäsenvaltioiden maahanmuuttajien yhteiskunnallisen osallisuuden edistämiseksi aloittamista ohjelmista. Maahanmuuttajien integroimiseen tähtäävät ohjelmat kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2218/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Kulkukoirien lukumäärän kasvu Etelä- ja Keski-Euroopan kaupungeissa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2218/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2001) Aihe: Kulkukoirien lukumäärän kasvu Etelä- ja Keski-Euroopan kaupungeissa Onko komissio tietoinen, että kulkukoirien ja -kissojen lukumäärä Etelä- ja Keski-Euroopassa on yhä kasvamassa? Tietääkö komissio, että ongelman laajuuden takia eläinsuojelujärjestöjen on lähes mahdotonta ottaa kiinni näitä eläimiä? Onko komissio tietoinen, että nämä kulkukoirat ja -kissat, jotka kärsivät heitteillejätöstä, saattavat aiheuttaa myös kasvavan kansanterveysongelman? Onko komissio tietoinen, että Bukarestissa Romaniassa on noin 100 000 kulkukoiraa, joka vaeltavat laumoissa, ja että esimerkiksi Ateenassa ja Korfulla Kreikassa sekä Napolissa ja Pompeijissa Italiassa on myös runsaasti vapaasti kulkevia eläimiä? Mitä komissio voi tehdä tämän ongelman ratkaisemiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 2001) Komissio tietää, että kulkukoirat ja -kissat ovat vakava ongelma tietyissä Euroopan kaupungeissa. Vastuu tämän ongelman ratkaisemisesta on kuitenkin asianomaisten jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden viranomaisilla. Yhteisöllä ei ole asiassa toimivaltaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1964/01

esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle

(3. heinäkuuta 2001)

Aihe: Susilapset

Susilapset eli vanhempiensa hylkäämät tai karanneet lapset, jotka asuvat metsissä eläinten kanssa niiden hoitamina, ovat melko harvinaisia tapauksia.

Viimeisimmässä tapauksessa kyse oli vanhempiensa hylkäämästä chileläislapsesta, joka löydettiin 10 vuoden päästä keskeltä kulkukoiralaumaa. Naaraskoirat olivat pitäneet hänet hengissä maidollaan.

Ilmiö on niin erikoislaatuinen, että tieteen ja politiikan maailman siihen kohdistama huomio vaikuttaa yllättävän laimealta.

Koska vuonna 2001 tällaisia tapauksia ei missään nimessä saisi enää sattua ja koska EU:n perusoikeuskirjassa (artiklassa 24) taataan lasten oikeudet, miten komissio on suhtautunut tapaukseen ja millaista humanitaarista ja taloudellista tukea se antaa maille, joissa tällaisia ilmiöitä tapahtuu, jotta ne voivat kantaa vastuunsa ja estää tapausten toistumisen tulevaisuudessa?

Miten aiotaan auttaa näitä ihmisiä saamaan takaisin sosiaaliset taidot, sillä löytämishetkellä he eivät useinkaan osaa puhua mitään kieltä ja heillä on vaikeita ruumiillisia ja henkisiä sopeutumisvaikeuksia?

Eikö komissio katso, että olisi syytä tukea perusteellisia tieteellisiä tutkimuksia kustakin tapauksesta, niille yhteisistä piirteistä ja tehokkaimmista kuntoutuskeinoista?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(6. syyskuuta 2001)

Komissiolla ei mielestään ole toimivaltuuksia puuttua kyseiseen asiaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2721/01 esittäjä(t): Jean Saint-Josse (EDD) komissiolle. Natura 2000 — Luontotyyppidirektiivi — Ranska — ranskalaisia kohteita koskeva hylkäävä päätös — vaikutukset Life-varojen käyttöön.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0203 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2721/01 esittäjä(t): Jean Saint-Josse (EDD) komissiolle (26. syyskuuta 2001) Aihe: Natura 2000 Luontotyyppidirektiivi Ranska ranskalaisia kohteita koskeva hylkäävä päätös vaikutukset Life-varojen käyttöön Ranskan Conseil d'Etat kumosi 27. syyskuuta 1999 tekemällään päätöksellä (asia nro 194648) ensimmäiset päätökset, joiden perusteella Ranskan ympäristöministeri oli toimittanut Euroopan komissiolle luettelot 534 kohteesta, jotka voitaisiin sisällyttää Natura 2000 -verkostoon (16. lokakuuta, 3. joulukuuta ja 9. joulukuuta 1997 tehdyt päätökset). 22. kesäkuuta 2001 tekemällään päätöksellä (asia nro 219995) Conseil d'Etat rankaisi jo toisen kerran peräkkäin maankäytöstä ja ympäristöasioista vastaavaa ministeriötä, koska ministeriö ei vakuutteluistaan huolimatta ollut pystynyt todistamaan, että se oli toteuttanut etukäteen Ranskan lainsäädännön vaatiman kuulemismenettelyn. Uudet päätökset, jotka koskevat kohteiden esittämistä Euroopan komission yksiköille, on siis jälleen kerran kumottu kyseessä olevien 534 kohteen osalta. Ranskan ympäristöministeriön on nyt siis pakko aloittaa alusta uudelleen paikallisen väestön kuulemismenettely ennen uusien kohteiden esittämistä. Päätöksellä on juridisia vaikutuksia yhteisön varojen, erityisesti Life-varojen käyttöön. Onko näiden Ranskan tärkeimpiin kohteisiin kuuluvien 534 kohteen joukossa kohteita, jotka ovat tähän mennessä saaneet yhteisrahoitusta Life-varoista tai jotka voivat saada yhteisrahoitusta tästä yhteisön rahastosta? Mitä mieltä komissio on tästä Conseil d'Etat'n päätöksestä ja sen vaikutuksista Life-varojen käyttöön mahdollisesti kyseeseen tulevien kohteiden osalta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. lokakuuta 2001) Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan korkein hallinto-oikeus (Conseil d'Etat) kumosi 27. syyskuuta 1999 tekemällään päätöksellä Ranskan viranomaisten Natura 2000 -verkkoon ehdottamien 534:n kohteen ilmoittamisen komissiolle, koska lakisääteistä kuulemismenettelyä ei oltu noudatettu. Ranskan viranomaiset eivät tähän mennessä ole virallisesti ilmoittaneet tästä tilanteesta komissiolle. Näin ollen komission olisi tässä vaiheessa ennenaikaista kommentoida sitä, mitä vaikutuksia edellä mainitulla korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä saattaa olla Life-varojen osoittamiseen kohteille, joita tämä kumoamispäätös koskee.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1802/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Euroopan patenttiviraston työkielet.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0063 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1802/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (21. kesäkuuta 2001) Aihe: Euroopan patenttiviraston työkielet Neuvosto ei vielä ole vastannut kysymykseen P-0762/01(1) Alicanten tavaramerkkiviraston ja Euroopan patenttiviraston kielipolitiikasta. Kysymys jätettiin kolmetoista viikkoa sitten, ja virallinen vastausaika on kuusi viikkoa. Neuvosto on kuitenkin näyttänyt laatineen 31. toukokuuta yhteisen kannan yhteisön patentista. Kielipolitiikkaan viitataan ainoastaan kohdassa, jossa mainitaan, että käännöskustannuksia tulee rajoittaa. Euroopan unionissa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan kaikki voivat lähestyä toimielimiä jollain yhdestätoista virallisesta kielestä. Tässä yhteydessä keskustelu Euroopan patenttiviraston työkielistä on aiheellinen. Voiko neuvosto vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Katsooko neuvosto, että Euroopan patenttivirastoon tulee voida tehdä patenttihakemus kaikilla EU:n virallisilla kielillä? Jos näin on, miten neuvosto takaa sen, että henkilöt ja yritykset voivat tehdä hakemuksen kaikilla EU:n virallisilla kielillä? Miten neuvosto perustelee mahdollisen kielteisen kantansa? 2. Tukeeko neuvosto Kreikan hallituksen aloitetta ryhtyä toimiin Alicanten tavaramerkkiviraston kielipolitiikan suhteen? (1) Katso sivu 6. Vastaus (26. marraskuuta 2001) Euroopan patenttivirastolle tehtäviin eurooppapatenttia koskeviin hakemuksiin sovellettavan kielijärjestelyn osalta neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka neuvosto on antanut hänen samaa aihetta koskeneeseen kysymykseensä E-0534/01. Yhteisöpatenttia koskeviin hakemuksiin sovellettavan tulevan kielijärjestelyn osalta neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka neuvosto on antanut kysymykseen P-0762/01. Asiaan T-120/99 liittyvän Kreikan hallituksen toiminnan osalta neuvosto ottaa huomioon yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen mainitussa asiassa antaman tuomion, jossa tuomioistuin hylkää kanteen ja kantajan kyseisen viraston kielijärjestelystä esittämät väitteet. Neuvosto muistuttaa, että Euroopan parlamentin työjärjestyksessä säädetyt määräajat eivät sido neuvostoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1406/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle. Suu- ja sorkkataudin vaikutus EU-rahoituksen käyttöön.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0025 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1406/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Suu- ja sorkkataudin vaikutus EU-rahoituksen käyttöön Aikooko Eurooppa-neuvosto sallia monipuolistamista varten myönnettyjen yhteisön varojen käytön suu- ja sorkkataudin seurauksista vakavasti kärsineen liiketoiminnan ennalleen palauttamiseen? Vastaus (27. marraskuuta 2001) 1. Tukholmassa 23. ja 24.3.2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi olevansa huolestunut maatalousalan vakavasta tilanteesta ja ilmaisi myötätuntonsa maanviljelijöitä ja muita maaseudun asukkaita kohtaan. Eurooppa-neuvosto myös ilmoitti vakaasti päättäneensä rajoittaa suu- ja sorkkataudin ja BSE-taudin seurauksia ja lopulta hävittää taudit kokonaan, ja korosti, että yhteisön toimenpiteissä on noudatettava rahoitusnäkymiä. 2. Ennen Eurooppa-neuvoston kannanottoa komissio toteutti pysyvän eläinlääkintäkomitean puoltavan lausunnon saatuaan tiettyjä toimenpiteitä kyseisten tautien leviämisen estämiseksi erityisesti rajoittamalla eläinten liikkumista ja aloittamalla riskieläinten teurastukset. Lisäksi komissio on ehdottanut erilaisia yhteisön osittain rahoittamia toimenpiteitä sekä eläinlääkinnän että yhteisten markkinajärjestelyjen aloilla. 3. Eläinlääkintäalan osalta komissio ehdottaa suu- ja sorkkataudin leviämisen pysäyttämiseksi tehtyjen teurastusten yhteisrahoitusta enintään 60 prosenttiin asti kustannuksista. Näiden toimien lisäksi naudanlihamarkkinoiden tukemiseksi on BSE-kriisin johdosta toteutettu toimenpiteitä, joista päätettiin maatalousneuvostossa kesäkuussa 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1843/01 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle. CRYO-cell (komission vastaus kirjalliseen kysymykseen E-1079/01).



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0067 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1843/01 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle (26. kesäkuuta 2001) Aihe: CRYO-cell (komission vastaus kirjalliseen kysymykseen E-1079/01) Vastauksessaan 6. huhtikuuta 2001 päivättyyn kirjalliseen kysymykseen E-1079/01(1), joka koski kaupallista toimintaa napanuoran veren tallentamiseksi kantasolujen hankkimista varten, komissio toteaa, että se ei ole tietoinen vastaavanlaisten kaupallisten järjestöjen olemassaolosta yhteisössä. Jos komissio olisi kuitenkin tutustunut mainitsemaani Internet-osoitteeseen www.cryoc.com, se olisi huomannut, että kyseisellä CRYO-cell-nimisellä yrityksellä on toimintaa useissa jäsenvaltioissa. Pyydän sen vuoksi komissiota vierailemaan mainitulla verkkosivustolla perehtyäkseen tarkemmin kyseisen järjestön toimintaan. Pyydän lisäksi komissiota antamaan edellä mainittuun vastaukseensa sisältyneen ehdotuksen mukaisesti tämän aiheen luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän (GEE) käsiteltäväksi sekä välittämään minulle työryhmän pohdinnan tulokset. (1) EYVL C 340 E, 4.12.2001, s. 166. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2001) Komissiolla ei ole muuta tietoa Cryo-cell-nimisestä yrityksestä sen lisäksi, mitä yrityksen Internet-sivulta löytyy ja arvoisa parlamentin jäsen jo tietää. Komissiolla ei myöskään ole tietoa muista vastaavanlaisista yrityksistä unionin alueella. Komissio kuitenkin kiittää parlamentin jäsentä tämän kysymyksen esilletuomisesta. Sen mielestä Cryo-cellin tarjoamat palvelut tuovat esille eettisiä kysymyksiä ja se onkin pyytänyt etiikkaa käsittelevää eurooppalaista työryhmää (CEE) pohtimaan tämäntapaisen toiminnan eettisiä ongelmia. Työryhmä työskentelee parhaillaan ihmisten kantasolujen tieteellisten tutkimustulosten patentoitavuuden synnyttämien eettisten kysymysten parissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2638/01 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Lisäkysymyksiä Belgian valtion eläkejärjestelmästä ja yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännöstä.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2638/01 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (21. syyskuuta 2001) Aihe: Lisäkysymyksiä Belgian valtion eläkejärjestelmästä ja yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännöstä Kysymyksen esittäjä esitti 16. heinäkuuta 2001 kysymyksiä (E-2263/01)(1) siitä, että Belgian valtion eläkejärjestelmä ei noudata yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Komissio antoi näihin kysymyksiin vastaukset, joiden johdosta esitetään seuraavat lisäkysymykset: 1. Onko Belgian hallitus antanut komissiolle sen pyytämiä selvityksiä? 2. Onko Belgian hallituksen vastaus antanut aihetta EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen menettelyn aloittamiseksi? (1) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 230. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2001) Komissio ei ole saanut vastausta 18. heinäkuuta 2001 päivättyyn kirjeeseensä, jossa se pyysi tietoja kahden kuukauden kuluessa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Engelbrecht, C-262/97 antaman tuomion perusteella omaksutusta oikeuskäytännöstä. Komissio on tämän vuoksi lähettänyt Belgian viranomaisille muistutuksen. Arvoisalle parlamentin jäsenelle kerrotaan aikanaan tilanteen kehittymisestä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2676/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Geenitestien patentoiminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2676/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (2. lokakuuta 2001) Aihe: Geenitestien patentoiminen Euroopan patenttivirasto myönsi äskettäin amerikkalaiselle Myriad Genetics -yhtiölle monopolin sellaisten geenitestien patentoimiseen, joilla selvitetään alttiutta rinta- ja munasarjasyöpään sairastumiseen. Ranskan hallituksen tukema maineikas tutkimuskeskus Institut Curie on päättänyt ryhtyä oikeustoimiin kyseisessä asiassa, sillä se katsoo, että nykyinen patenttijärjestelmä sopii huonosti kansanterveysongelmien käsittelemiseen. Voisiko komissio ilmoittaa, minkä näkökannan se aikoo omaksua kyseisessä asiassa, ja mitä aloitteita se aikoo tehdä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2001) Komissio katsoo, ettei sillä ole pakottavia syitä vastustaa hanketta, koska kiistanalainen patentti ei näytä rikkovan tärkeimpiä eettisiä sääntöjä, vaan kuuluu paremminkin DNA-sekvensseihin liittyvien keksintöjen suojan soveltamisalaan. On huomattava, että tämä patentti näyttää herättävän tieteellistä kiinnostusta. Sen pitäisi parantaa naisten rintasyövän havaitsemista varhaisessa vaiheessa. Kolmansien osapuolten patentista tekemän valituksen takia myönnetyn patentin patentoitavuuteen ja soveltamisalaan liittyvät kysymykset kuuluvat kuitenkin väiteosastolle. Komissio tutkii geenisekvenssikeksintöjen suoja-alaan liittyvää kysymystä tarkkaan ja ilmoittaa havainnoistaan toimittamalla neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomukset bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta 6 päivänä heinäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/44/EY mukaisesti(1). (1) EYVL L 213, 30.7.1998.