ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1135/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pistoian kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0190 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1135/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Pistoian kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Koska erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pistoian kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja siirtotyöläisten tukemiseen, yhteisön ulkopuolisista maista lähtöisin olevat siirtotyöläiset mukaan lukien, jotta heille voidaan taata parhaat mahdolliset elinolot ja mahdollisuudet sopeutua paikallisyhteisöön sekä työn että sosiaalisten olojen kannalta, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pistoian kunta esittänyt siirtotyöläisiä koskevaan toimintaohjelmaan liittyviä hankkeita? 2. Onko Pistoian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 ja E-1138/03 (28. huhtikuuta 2003) Tällä hetkellä yhteisön tasolla ei ole siirtotyöläisiä koskevaa toimintaohjelmaa. Komissio muistuttaa, että siirtotyöläisten sopeutumisen edistämistoimien rahoitus budjettikohdasta B3-4110 lopetettiin vuonna 1998 seurauksena Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-106/96 antamasta tuomiosta. Sen jälkeen tällä alalla ei ole myönnetty rahoitusta. Komissio (oikeus- ja sisäasioiden pääosasto) käynnistää toukokuussa 2003 budjettikohdasta B5-815 rahoitettavan uuden ohjelman EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten integroitumisen edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0140/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Grönlannin välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0154 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0140/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Grönlannin välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Grönlannin välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Grönlannin kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) 1. Yhteisön ja Grönlannin kalastussuhteista määrätään kalastussopimuksessa(1), joka tuli voimaan 1. helmikuuta 1985 samanaikaisesti eroamissopimuksen eli ns. Grönlannin sopimuksen(3) kanssa. Kalastussopimuksessa sovelletaan Grönlannin sopimuksen periaatteita, joissa painotetaan yhteistyötä ja kehittämistä, mutta siinä ei rajoituta ainoastaan kalastusasioihin, vaan sen tarkoituksena on myös Grönlannin kehittämisen tukeminen. Yhteisön ja Grönlannin välisen kalastussopimuksen liitteenä olevan nykyisen pöytäkirjan(2) 11 artiklassa taloudelliseksi korvaukseksi vahvistetaan 42 820 000 euroa vuodessa. Pöytäkirjassa ei tehdä selkeää eroa Grönlannin vesille saatavista pyyntikiintiöistä maksettavan summan ja summan, joka on tarkoitettu kattamaan yhteistyö ja kehittäminen, välillä. 2. Yhteisö katsoo, että avoimuutta silmällä pitäen taloudellinen korvaus olisi tulevaisuudessa jaettava kalastusosuuteen ja yhteistyö- ja kehitysosuuteen. Neuvottelut jatkuvat vuonna 2003 tarkistusprosessin yhteydessä, jolloin tarkoituksena on päästä avoimuuteen rahoituksen osalta. 3. Grönlannin kanssa tehdyn kalastussopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan mukaisesti kalastavilta aluksilta ei peritä lisenssimaksuja. (1) EYVL L 29, 1.2.1985. (2) EYVL L 209, 2.8.2001. (3) EYVL L 29, 1.2.1985.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0382/03 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Larissan alueella sijaitsevan tehtaan aiheuttamat ympäristövaikutukset.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0382/03 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (13. helmikuuta 2003) Aihe: Larissan alueella sijaitsevan tehtaan aiheuttamat ympäristövaikutukset Larissan alueella (Larissan ja Sykourion välisellä paikallistiellä kilometrin 6 kohdalla) sijaitsevan tiilitehtaan Terra AR Viokeralin polttoaineena käytetään koksia, eikä tehtaaseen ole asennettu rikkidioksidin suodatuslaitteita. Tämän polttoaineen käytön on todettu aiheuttavan vakavia ympäristöseurauksia, koska hyväksyttyjä rajoituksia korkeampien rikkidioksidipäästöjen seurauksena ilmassa olevan rikin määrä kasvaa. Onko komission mielestä rikottu direktiiviä 96/61/EY(1), ja jos on, miten komissio aikoo vaikuttaa siihen, että Kreikka toimii direktiivin mukaisesti ja että tämän ja mahdollisesti muiden Kreikan alueella sijaitsevien tehtaiden samankaltaiset rikkidioksidipäästöt saataisiin lopetettua? (1) EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2003) Komissio on parlamentin jäsenen ilmoittamien tietojen perusteella aloittanut viran puolesta tutkinnan tarkistaakseen, noudatetaanko laitoksessa yhteisön ympäristölainsäädäntöä. Kreikan viranomaisille on osoitettu kirje, jossa pyydetään tietoja seuraavien direktiivien noudattamisesta: ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24. syyskuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/61/EY ja tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettu neuvoston direktiivi 85/337/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1977 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY(2). Saatuaan Kreikan viranomaisten vastauksen komissio tutkii, onko edellä mainittuja yhteisön säännöksiä rikottu, ja toteuttaa tarvittavat toimet yhteisön oikeuden noudattamisen varmistamiseksi kyseisessä tapauksessa. (1) EYVL L 175, 5.7.1985. (2) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0842/03 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle. Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0237 - 0238



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0842/03 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle (18. maaliskuuta 2003) Aihe: Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus Periaatteella maatilan tulotuesta, joka edellyttää ympäristöön, elintarvikkeiden turvallisuuteen, eläinten hyvinvointiin, työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvien säädösten noudattamista samoin kuin velvollisuutta hoitaa kaikki maatalousmaat asianmukaisesti, pyritään pääsemään eroon tuotantoon perustuvasta tukijärjestelmästä, joka on tähän asti ollut vallalla ja joka on näyttänyt rajoituksensa. On kuitenkin syytä pelätä, että tuotantomääristä riippumattoman tuen soveltamisessa ei oteta tarpeeksi huomioon alueellisia eroja, nimenomaan tuotantoa syrjäisimmillä alueilla. Lukuisat viljelijät asettuvat asumaan näille alueille joka vuosi ilman, että he välttämättä ryhtyvät pitämään maatilaa. Rajoittaessaan maatilan tulotukikelpoisuuden vain niihin tuottajiin, jotka ovat saaneet tukia vuosien 20002002 aikana, komission ehdotus itse asiassa estää uusien tuottajien pääsyn tuen piiriin. Tämä toimenpide on vastaus yksinomaan mantereella tapahtuvan tuotannon rajoitteisiin, mutta se on täysin sopimaton tilanteeseen merentakaisissa departementteissä, joissa paikallinen tuotanto kattaa vain pieneltä osin paikallisen kulutuksen. Mihin erityisjärjestelyihin komissio aikoo ryhtyä edistääkseen nuorten viljelijöiden asettumista kyseisille alueille? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2003) Yhteisö on jo pitkään tukenut uusien viljelijöiden ja erityisesti nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamista. Yhteisössä otettiin Agenda 2000:lla täytäntöönpannun maaseudun kehittämispolitiikan uudistuksen yhteydessä käyttöön nuorille viljelijöille tarkoitettu erityinen tuki, jonka tulokset ovat olleet rohkaisevia. Komissio esitti neuvostolle hiljattain yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistamista koskevia ehdotuksia. Uusia viljelijöitä koskevaa ongelmallista tilannetta käsitellään niissä erityisesti, ja komissio ehdottaa neuvostolle kansallisen varannon muodostamista kuhunkin jäsenvaltioon. Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tiettyjen viljelykasvien tuottajien tukijärjestelmistä annetun neuvoston asetusehdotuksen 45 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat käyttää kansallista varantoa viitemäärien myöntämiseksi uusille viljelijöille, jotka aloittavat maataloustoimintansa 31 päivän joulukuuta 2000 jälkeen, puolueettomin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja vältetään markkinoiden ja kilpailun vääristymistä. Näin ollen jäsenvaltioiden tehtävänä on määritellä myöntämisperusteet ja myöntää uusille viljelijöille oikeudet puolueettomin perustein ja tavalla, jolla taataan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0332/03 esittäjä(t): Dominique Souchet (NI) neuvostolle. Libyan valitseminen Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan puheenjohtajaksi.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0186 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0332/03 esittäjä(t): Dominique Souchet (NI) neuvostolle (10. helmikuuta 2003) Aihe: Libyan valitseminen Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan puheenjohtajaksi Euroopan unionin jäsenvaltiot äänestivät yhteisesti tyhjää, kun Libya valittiin Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan puheenjohtajaksi. Libya valittiin näin ihmisoikeuksien osalta kansainvälisen yhteisön puheenjohtajaksi. Eikö tämä johdu yhteisestä kannasta, josta päätettiin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan mukaisesti, vai onko kyse kenties muusta päätöksestä? Katsooko neuvosto, että tämä valinta vahvistaa Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmän uskottavuutta? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Neuvosto voi vahvistaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että seitsemän EU:n jäsenvaltion päätös pidättyä äänestämästä 20. tammikuuta 2003 järjestetyssä äänestyksessä johtui yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa hyväksytystä Euroopan unionin yhteisestä kannasta. Se, vahvistaako Najat al-Hajjajin nimittäminen Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmän uskottavuutta, riippuu hyvin paljon siitä, miten hän johtaa Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan työtä ihmisoikeustoimikunnan 59. istunnossa. Hänen aiemman ihmisoikeustoimikunnassa tekemänsä työn perusteella on täysi syy uskoa, että Najat al-Hajjaji hoitaa ihmisoikeustoimikunnan 59. istunnon puheenjohtajan tehtävän kaikella tehtävän edellyttämällä pätevyydellä ja ammattitaidolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0930/03 esittäjä(t): Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) komissiolle. Solarium.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0243 - 0244



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0930/03 esittäjä(t): Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) komissiolle (24. maaliskuuta 2003) Aihe: Solarium Solariumin käyttö lisääntyy jatkuvasti. Ottaen huomioon solariumin aiheuttamat terveysriskit, etenkin ihosyövän riskin, on erityisen huolestuttavaa, että nuoret käyvät solariumissa yhä enemmän. Tästä syystä eräissä maissa, muun muassa Brasiliassa, solariumissa käynti on kielletty alle 16-vuotiailta, ja 1618-vuotiaiden solariumissa käyntiin liittyy tiettyjä ehtoja. Kyseisissä maissa määrätään huomattavia sakkoja yrityksille, jotka eivät noudata kyseisiä säännöksiä. Mihin toimii komissio aikoo ryhtyä, jotta alaikäisten solariumin käytössä noudatettaisiin varovaisuusperiaatetta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2003) Milanossa sijaitseva Euroopan syöpäinstituutti (EIO) tarkastelee ja päivittää Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmasta rahoitettua, syöväntorjuntaa koskeviin eurooppalaisiin sääntöihin liittyvää hanketta. Tarkasteluun kuuluvat myös suositukset liiallisen ultraviolettisäteilylle altistumisen välttämisestä ja tuoreet epidemiologiset tutkimustulokset auringosta lähtevälle ultraviolettisäteilylle altistumisen yhteydestä ihosyöpiin. Ultraviolettisolariumien aiheuttama altistus sisällytetään keskusteluun. Uudet suoritukset julkistetaan Milanossa kesäkuussa 2003. Luonnos on jo saatavilla käsittelyä varten sitä varten laaditulla verkkosivustolla (http://www.cancercode.org/code_06.htm). Komissio aikoo tiedottaa aktiivisesti hankkeen tuloksista, jotta kansalaiset voivat ryhtyä asianmukaisiin varotoimiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0202/03 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. OLAF:in ja Barissa toimivan Italian valtion yleisen syyttäjän käynnistämä tutkinta ammatilliseen koulutukseen tarkoitettujen varojen käytöstä Apulian alueella.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0202/03 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (3. helmikuuta 2003) Aihe: OLAF:in ja Barissa toimivan Italian valtion yleisen syyttäjän käynnistämä tutkinta ammatilliseen koulutukseen tarkoitettujen varojen käytöstä Apulian alueella Kysymykseen P-0656/01(1) annetun vastauksen perusteella ammatilliseen koulutukseen tarkoitettujen varojen käyttöä Apulian alueella koskevassa asiassa voidaan todeta, että - OLAF on käynnistänyt tutkinnan 28. heinäkuuta 2000 ja että - komissio on antanut Barin yleiselle syyttäjälle luvan kuulla yhtä komission virkamiestä, joka on erikoistunut Euroopan sosiaalirahaston rahoitusmenettelyihin. 1. Onko OLAF kuullut tutkinnan kuluessa Apulian alueellisen neuvoston entistä, ammatillisesta koulutuksesta vastannutta jäsentä, asianajaja Giuseppe Di Donnaa? 2. Onko OLAF:in tutkinta saatettu päätökseen, ja jos on, niin mitä tuloksia siitä on saatu? 3. Onko Barissa toimivan Italian valtion yleisen syyttäjän aloittama oikeudellinen tutkinta saatettu päätökseen, ja jos on, niin mitä tuloksia siitä on saatu? (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 234. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2003) Komissio ilmoitti kysymykseen P-0656/01 antamassaan vastauksessa Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) aloittaneen asian tutkinnan 28. heinäkuuta 2000. Tutkimukset ovat edelleen kesken. OLAF jatkaa tässä yhteydessä Barin yleisen syyttäjän avustamista. Komission mukaan OLAF on ilmoittanut, että asetuksen (EY) N:o 1073/1999(1) mukaisesti se ei voi toimittaa tutkintaan liittyviä tietoja eikä mahdollisten kuultujen tai kuultavien henkilöiden nimiä. Komissio kehottaa parlamentin jäsentä ottamaan yhteyttä Barin yleiseen syyttäjään tämän johdolla tapahtuvaan rikostutkintaan liittyvissä asioissa. On kuitenkin huomattava, että komissio on aloittanut menettelyn yhteisön rahoituksen maksamisen keskeyttämiseksi hankkeille, jotka ovat oikeudellisen tutkinnan kohteina italialaisissa tuomioistuimissa. Kyseinen menettely on jo saatettu päätökseen. Sen perusteella on tarkoitus tehdä lähiaikoina päätös Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) Puglia -toimintaohjelmalle (19941999) myönnetyn 12 996 932 euron rahoitusosuuden maksamisen keskeyttämisestä oikeudellisen tutkinnan ajaksi. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista, EYVL L 136, 31.5.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1020/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Livornon kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0203 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1020/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Livornon kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskuntatoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi, ja monet Italian kaupungit, mukaan lukien Livornon kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Livornon kunta esittänyt Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Livornon kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0892/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Kulttuuri 2000 -ohjelman varojen käyttö Fiumicinon kunnassa.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0892/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (21. maaliskuuta 2003) Aihe: Kulttuuri 2000 -ohjelman varojen käyttö Fiumicinon kunnassa Italian hallituksen valtiovarainministeriön valvontakomitea esitteli syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä tutkimuksesta ilmeni huolestuttavasti myös se hitaus ja tehottomuus, jolla jotkut aluehallinnot hankepäätöksensä tekevät. Myös Euroopan komissio on korostanut useaan otteeseen olevansa huolestunut yhteisön varojen puutteellisesta käytöstä kunnissa. Kun otetaan huomioon, että erityisesti joidenkin paikallishallintojen, kuten Fiumicon kunnan, on ehdottoman tarpeellista käyttää yhteisön varoja korostaakseen yhteisen kulttuurin monimuotoisuutta ja perinteitä ja kannustaakseen ammatillista luomistyötä ja liikkuvuutta sekä edistääkseen taiteen ja kulttuurin saatavuutta ja levitystä, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Fiumicinon kunta esittänyt hankkeita rahoitettaviksi Kulttuuri 2000 -ohjelmasta? 2. Onko se saanut rahoitusta näitä hankkeita varten? 3. Onko kyseisiä varoja käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 ja E-0990/03 (25. huhtikuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0541/03 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Alusten rakenteiden katsastus.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0541/03 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (26. helmikuuta 2003) Aihe: Alusten rakenteiden katsastus Katsooko komissio, että Euroopan unionin kansalaisilla on oikeus tietää, onko nykyinen alusten katsastusjärjestelmä tarpeeksi tehokas estämään Prestigen ja Erikan uppoamisten kaltaiset onnettomuudet? Kirjalliseen kysymykseen P-3484/02(1) antamassaan vastauksessa komissio ei ole lainkaan huomioinut toiseksi viimeisessä kappaleessa esitettyjä kysymyksiä alusten rakenteiden katsastuksesta. Voiko komissio nyt vastata näihin kysymyksiin? (1) EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 95. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2003) Komission mielestä on harhaluulo, että satamavaltioiden nykyisen alusten tarkastusjärjestelmän avulla voitaisiin varmuudella paljastaa sellaiset rakenteelliset viat, jotka koituivat Erikan ja Prestigen kohtaloksi. Tämän vuoksi Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) välineissä ja yksirunkoisia laivoja koskevassa yhteisön lainsäädännössä suunnitellaan toimenpiteitä tarkastusjärjestelmän, alusten kunnon arviointijärjestelmän (CAS), luomiseksi. Yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2978/94(1) kumoamisesta 18. helmikuuta 2002 annetulla parlamentin ja neuvoston asetuksella N:o 417/2002 luotu alusten kunnon arviointijärjestelmä (CAS) on erityinen tiukennettu tarkastusjärjestelmä. Sen avulla pyritään havaitsemaan rakenteelliset heikkoudet yksirunkoisissa kantavuudeltaan yli 20 000 tonnin aluksissa, jotka eivät vielä ole saavuttaneet tiettyä ikärajaa. Tarkastuksen tekee kahden ja puolen vuoden välein lippuvaltio tai luokituslaitos, joka toimii lippuvaltion nimissä. Prestigen haaksirikon jälkeen komissio teki ehdotuksen asetuksen N:o 417/2002 muuttamisesta (vrt. tiedonanto 20. joulukuuta 2002)(2). Ehdotuksen mukaan yksirunkoisten alusten korvaamista kaksirunkoisilla nopeutettaisiin ja niiden tarkastusjärjestelmää tiukennettaisiin. Komissio ehdottaa tämän toimenpiteen ulottamista kaikkiin yksirunkoisiin käytössä oleviin säiliöaluksiin vuodesta 2005 lähtien, myös vähintään 15 vuotta vanhoihin kantavuudeltaan alle 20 000 tonnin aluksiin. Ehdotuksesta päästiin poliittiseen sopimukseen liikenneneuvoston kokouksessa 27. maaliskuuta 2003. Jotta nämä välineet saataisiin toimimaan yli valtioiden rajojen, komissio aikoo koordinoida mukavuuslippulaivoja vastaan suunnattuja toimia valvomalla paremmin merenkulkuhallintoja ja alusten kuntoa tarkastavia laitoksia. Tokion ministerikokouksessa tammikuussa 2002 ehdotettiin tarkastusmenettelyn aloittamista, ja komissio kannatti sitä Valkoisessa kirjassaan Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika(3). (1) EYVL L 64, 7.3.2002. (2) KOM(2002) 780 lopullinen. (3) KOM(2001) 370 lopullinen.