ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3869/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. WEEE ‐ sähkö- ja elektroniikkaromua koskeva direktiiviehdotus ‐ varaosat ja poikkeuslupa.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0074 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3869/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (8. joulukuuta 2000) Aihe: WEEE sähkö- ja elektroniikkaromua koskeva direktiiviehdotus varaosat ja poikkeuslupa Myöntääkö komissio sähkö- ja elektroniikkalaiteromua ja tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamista sähkö- ja elektroniikkalaitteissa koskevien ehdotusten osalta, että varaosien tiettyjä haitallisia aineita koskeva kielto vaikuttaisi niiden suunnitteluun siten, että ne eivät sovellu käytettäviksi elektronisissa laitteissa, joiden varaosia ne ovat? Myöntääkö komissio, että tämä johtaa tarpeettomaan jätteiden syntymiseen? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3867/00, E-3868/00 ja E-3869/00 (23. helmikuuta 2001) Tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamista sähkö- ja elektroniikkalaitteissa koskevan direktiiviehdotuksen(1) 4 artiklassa säädetään, että tällaisissa laitteissa käytettävät tietyt raskasmetallit ja bromatut palonestoaineet korvataan muilla aineilla 1. tammikuuta 2008 alkaen. Tämä vaatimus selvästikin koskee ainoastaan 1. tammikuuta 2008 jälkeen markkinoille saatettavia uusia laitteita eikä kyseisenä päivänä markkinoilla jo olevia laitteita. Tarkoitus ei ole kieltää sellaisten varaosien käyttöä, jotka sisältävät yhtä tai useampaa direktiiviehdotuksessa tarkoitettua ainetta, jos ennen vuotta 2008 ensimmäistä kertaa markkinoille saatettavien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden toimivuus vaarantuisi ilman tällaisia varaosia. Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että muutoin sähkö- ja elektroniikkalaitteita voitaisiin joutua poistamaan käytöstä tarpeettomasti. (1) EYVL C 365 E, 19.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3587/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Khalkiksen sementtitehtaan aiheuttama ympäristön saastuminen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0017 - 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3587/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Khalkiksen sementtitehtaan aiheuttama ympäristön saastuminen Sementtitehdas Khalkiksen sementti sijaitsee aivan Halkidan kaupungin tuntumassa ja on perustamisestaan asti levittänyt suuria määriä sementtipölyä moniin sen kaupunginosiin. Paikallisten viranomaisten ja asukkaiden vastalauseet ovat olleet tuloksettomia. Laitokseen on tehty joitakin parannuksia asentamalla sen piippuihin suodattimia. Kuitenkin merkittävä osa koko tuotantoprosessia tapahtuu vielä kattamattomissa tiloissa (materiaalien kuljettaminen ja varastointi jne.), joten kohtalainen tuuli riittää kuljettamaan laitoksen pölyn kaupunkiin. Useimmissa arvioinneissa ollaan samaa mieltä siitä, että jos tehdään asianmukaiset investoinnit, koko prosessi voi tapahtua katetuissa tiloissa, ja tehtaan edustajat väittävät, että heillä on tätä koskeva suunnitelma. Joka tapauksessa sen toteuttaminen on pahasti viivästynyt ja tulevaisuudennäkymät epäselvät. Koska yhteisön lainsäädäntöä selvästi rikotaan, voiko komissio tutkia tätä kysymystä ja ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin, jotta Halkidan kaupungin saastuttaminen sementtipölyllä lopetettaisiin mitä pikimmin? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2001) Komissio lähetti 13. syyskuuta 1999 Kreikan viranomaisille kirjeen, jossa se pyysi tietoja Tsimenta Xalkidos -sementtitehtaan toimintaolosuhteista. Tässä kirjeessä komissio pyysi erityisesti direktiiviin 84/360/ETY(1) viitaten täsmällisiä tietoja kyseisen yrityksen eri yksiköiden SO2 ja NOX-päästöistä sekä näiden yksiköiden levittämästä pölystä. Kreikassa järjestettiin 9. ja 10. joulukuuta 1999 Euroopan yhteisön ympäristölainsäädännön toteuttamista koskeva vuosikokous, jonka yhteydessä Kreikan viranomaiset lupasivat toimittaa yksityiskohtaiset tiedot kyseisen tehtaan toiminnasta. Helmikuussa 2000 maan viranomaiset antoivat tehtaan D-yksikköä koskevat tiedot. Komissio ottaa uudelleen yhteyttä Kreikan viranomaisiin pyytääkseen tietoja yrityksen muista yksiköistä. Se pyytää myös tarkennuksia edellä mainitun D-yksikön NOX-päästöistä. (1) Neuvoston direktiivi 84/360/ETY; annettu 28 päivänä kesäkuuta 1984, teollisuuslaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen estämisestä, EYVL L 188, 16.7.1984.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4103/00 esittäjä(t): Vittorio Sgarbi (PPE-DE) komissiolle. Itävallan vastaisten pakotteiden kehitys.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0234 - 0234



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4103/00 esittäjä(t): Vittorio Sgarbi (PPE-DE) komissiolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: Itävallan vastaisten pakotteiden kehitys Itävallan myötävaikutus Euroopan unionin yhdentymiseen ja sen suhteet muihin jäsenvaltioihin ovat aina perustuneet keskinäiseen lojaalisuuteen ja kunnioitukseen. Tiukasti toteutetut Itävallan vastaiset pakotteet on nyt purettu. Voisiko komissio kertoa, miten se suhtautuu tällä hetkellä Itävaltaan ja millaisia suunnitelmia sillä on tämän maan varalle, joka kuuluu niiden ensimmäisten eurooppalaisten valtioiden joukkoon, jotka sitoutuivat edustamaan ja puolustamaan demokratian ja oikeusvaltion arvoja, ja joka on nykyisin omaksunut vieläkin tehokkaammin ja täydellisemmin kansan tahdon puolustajan roolin? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2001) Komission aikeet Itävallan suhteen eivät mitenkään poikkea sen aikomuksista mitä tahansa muuta jäsenvaltiota kohtaan. Komissio voi vain iloita siitä, että jokainen jäsenvaltio kunnioittaa demokratiaa ja laillisuutta perussopimusten velvoitteiden mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3946/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Ecofin-asiakirjat.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3946/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Ecofin-asiakirjat 1. Voiko komissio toimittaa yksityiskohtaiset asiakirjat, jotka liittyvät sen uusimpiin ennusteisiin ja vastaavat viimevuotisia asiakirjoja ECFIN/600/99-EN ja ECFIN/599/99-EN? 2. Voiko komissio luetella asiakirjat, jotka se on toimittanut talous- ja raha-asioiden neuvostolle (Ecofin) viimeisten kolmen kuukauden aikana? 3. Voiko komissio luetella asiakirjat, jotka sille on toimitettu talous- ja raha-asioiden neuvostosta (Ecofin) viimeisten kolmen kuukauden aikana? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2001) 1. Talous- ja rahoitusasioista vastaava komission jäsen esitteli komission talousennusteet 22. marraskuuta 2000. Asiakirjat ECFIN/620/00 ja ECFIN/621/00, jotka vastaavat viimevuotisia asiakirjoja ECFIN/600/99 ja ECFIN/599/99, ovat olleet saatavilla kyseisestä päivästä alkaen yksikön ECFIN-B-5 (Ennusteet ja talouden tila) sihteeristöstä. Asiakirja ECFIN/621/00 on lisäksi julkaistu European Economy -julkaisussa (nro 10/11, loka-marraskuu 2000, täydennysosa A), joka on saatavilla kokonaisuudessaan myös talouden ja rahoituksen pääosaston verkkosivulla (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/). 2. Komissio toimittaa asiakirjat neuvostolle eikä yksittäisille neuvoston kokoonpanoille. Komissiolla ei ole tämän vuoksi luetteloa Ecofin-neuvostoa koskevista asiakirjoista. Luettelo talous- ja rahoitusasioita käsittelevistä asiakirjoista, jotka komissio on toimittanut neuvostolle loppuvuoden 2000 aikana, toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. 3. Komissio ei ylläpidä luetteloa kaikista neuvoston sille toimittamista asiakirjoista. Yleisön oikeudesta saada tietoja komission asiakirjoista 8. helmikuuta 1994 annettujen käyttäytymissääntöjen(1) mukaan jonkin muun elimen laatimaa asiakirjaa koskevat pyynnöt tulee osoittaa kyseisen asiakirjan laatijalle. (1) EYVL L 46, 18.2.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3751/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Yhdistelmäverivalmisteiden arvonlisäverotus.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3751/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Yhdistelmäverivalmisteiden arvonlisäverotus Aikooko komissio tutkia, miten kussakin jäsenvaltiossa peritään arvonlisäveroa yhdistelmäverivalmisteista? Onko komissio tietoinen, että tämä asia askarruttaa hemofiliapotilaita? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2001) Liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17. toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) nykyisten säännösten mukaan yhdistelmäverivalmisteiden verotettavuus vaihtelee sen mukaan, mikä tarkalleen ottaen on valmisteen luonne. Verosta on vapautettu (direktiivin 13 artiklan A kohdan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti) ihmisen kokoveri, mutta tämä vapautus ei koske ihmisverestä peräisin olevia valmisteita. Lääkevalmisteita koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annettujen direktiivien 65/65/ETY ja 75/319/ETY soveltamisalan laajentamisesta ja ihmisverestä tai -veriplasmasta peräisin olevia lääkkeitä koskevista erityissäännöksistä 14. kesäkuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/381/ETY(2) määriteltyjen käsitteiden mukaisesti lääkkeiksi katsottuihin verivalmisteisiin voidaan kuitenkin soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa direktiivin 77/388/ETY 12 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja liitteessä H olevan 3 ryhmän mukaisesti. Alennettua verokantaa sovellettaisiin myös ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta 22. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2309/93(3) liitteen A osaan kuuluviin, bioteknologisilla menetelmillä kehitettyihin yhdistelmäverivalmisteisiin. Muita kuin edellä tarkoitettuja verivalmisteita on verotettava yleisen verokannan mukaisesti. Komissio on tietoinen tilanteen epäjohdonmukaisuudesta ja aikoo puuttua asiaan lähitulevaisuudessa sisämarkkinoiden arvonlisäverojärjestelmän toiminnan parantamiseen tähtäävän uuden alv-strategiansa(4) yhteydessä. (1) EYVL L 145, 13.6.1977. (2) EYVL L 181, 28.6.1989; tämän direktiivin seurauksena veren osiin perustuvia valmisteita, jotka on valmistettu teollisesti julkisessa tai yksityisessä laitoksessa, pidetään ihmisverestä tai -veriplasmasta peräisin olevina lääkkeinä. Näitä ovat ihmisestä peräisin olevat albumiini, hyytymistekijät ja immunoglobuliinit. (3) EYVL L 214, 24.8.1993. (4) KOM(2000) 348 lopullinen, joka on nähtävissä Europa-serverillä seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/publications/official_doc/com/com.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3659/00 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) neuvostolle. Perusoikeuskirja.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3659/00 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) neuvostolle (28. marraskuuta 2000) Aihe: Perusoikeuskirja Mistä erityisestä syystä neuvosto vastustaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan saattamista oikeudellisesti sitovaan muotoon? Mitkä ovat tarkalleen ne syyt, joiden takia neuvosto ei halua sisällyttää perusoikeuskirjaa Nizzan sopimukseen? Voiko neuvosto ilmoittaa, mikä oikeudellinen asema perusoikeuskirjalla on juhlallisena julistuksena? Vastaus (26. helmikuuta 2001) Neuvosto muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Kölnin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti neuvoston tehtävänä ei ole vastata edellä esitettyihin kysymyksiin, ja että neuvosto ei näin ollen ole esittänyt näkemystään asiasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3921/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Dolomiitit eurooppalaisen kulttuuriperinnön osana.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3921/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Dolomiitit eurooppalaisen kulttuuriperinnön osana Pitääkö komissio aiheellisena Dolomiittien virallista julistamista osaksi eurooppalaista kulttuuriperintöä? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2001) EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan (entisen 128 artiklan) mukaisesti Euroopan yhteisöllä on hyvin rajallinen toimivalta kulttuurialalla. Yhteisön toiminnalla pyritään edistämään jäsenvaltioiden yhteistyötä ja tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimia tietyillä aloilla kuten kulttuuriperinnön suojelemisessa, säilyttämisessä ja hyödyntämisessä. Tähän tavoitteeseen pyritään Kulttuuri 2000 -ohjelmassa, joka on eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön edistämisen uusi puiteohjelma. Näin ollen yhteisö ei voi julistaa, että Dolomiittien kaltainen alue olisi luokiteltava osaksi eurooppalaista kulttuuriperintöä. Komissio huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että jonkin alueen luokittelu osaksi kulttuuriperintöä ei tarkoita välttämättä sitä, että aluetta suojellaan. Suojelujärjestelmät kuuluvat toissijaisuusperiaatteen mukaan yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3742/00 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Vakuutusyhtiöiden geenitestit perinnöllisten sairauksien määrittämiseksi.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3742/00 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (28. marraskuuta 2000) Aihe: Vakuutusyhtiöiden geenitestit perinnöllisten sairauksien määrittämiseksi Komission tiedossa varmasti on yleinen huolestuminen siitä, että EU:n ja sen ulkopuoliset vakuutusyhtiöt saattavat anoa lupaa saada tietoja geenitesteistä ja järjestää geenitestejä, minkä perusteella lopulta voidaan evätä vakuutussuoja tai nostaa vakuutusmaksuja. On herännyt suurta huolestumista siitä, että joiltakin henkilöiltä voitaisiin evätä henkivakuutus ja kiinnitykset geenitestien tulosten perusteella. Voiko komissio esittää pääpiirteittäin, onko se käsitellyt tätä kysymystä ja voiko se vakuuttaa, että se ei aio tukea tai ehdottaa säännöksiä, joiden perusteella vakuutusyhtiöt saavat järjestää geenitestejä tai oikeuden saada niistä tietoja? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä, että geenitestien tulosten mahdollinen käyttäminen yleisesti vakuutustoiminnassa kaikissa jäsenvaltioissa aiheuttaa huolta. Vakuutustoimintaa ja tietosuojaa koskevissa yhteisön säännöissä ei ole erityisiä säännöksiä geenitietojen käytöstä vakuutustarkoituksiin. Yhteisön oikeuden mukaan ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot voivat valita, sallivatko ne geenitietojen käytön yleisen edun mukaiset vaatimukset huomioon ottaen. Komission saamien tietojen mukaan useimmissa jäsenvaltiossa sovelletaan vakuutuslaitoksiin jonkinlaisia rajoituksia. Nämä ovat joko lakisääteisiä (Belgiassa, Tanskassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Itävallassa) tai perustuvat vakuutuslaitosten vapaaehtoisiin sopimuksiin (Saksan, Irlannin ja Italian kansalliset vakuutuslaitosten liitot ovat sopineet, etteivät ne pyydä geenitestien tuloksia. Isossa-Britanniassa vakuutuslaitokset pyytävät näitä tietoja ainoastaan, jos vakuutussumma ylittää tietyn vähimmäismäärän). On syytä huomata, että äskettäin annetussa täydentäviä sairausvakuutuksia koskevassa parlamentin päätöslauselmassa(1) komissiota pyydettiin tutkimaan mahdollisuutta kieltää geenitietojen ja muiden lääketieteellisten henkilötietojen käyttö. Joka tapauksessa yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY(2) 8 artiklassa edellytetään rekisteröidyn lupaa hänen terveyteensä liittyvien geneettisten tietojen käsittelyyn, jollei tapaus kuulu erityisen poikkeuksen soveltamisalaan. (1) A5-0266/2000, 16.11.2000. (2) EYVL L 281, 23.11.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3596/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen uudistaminen.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0173 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3596/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen uudistaminen Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskukselle tehtiin ulkoinen arviointi vuoden 2000 alussa. Ulkoisen arvioinnin perusteella seurantakeskus ryhtyi uudistamaan perinpohjaisesti tavoitteitaan ja työtapojaan. Uudistussuunnitelma esiteltiin kansalaisvapauksien ja -oikeuksien valiokunnalle, joka suhtautui siihen myönteisesti. Euroopan unionin huumeiden vastaisen toimintaohjelmassa myönnetään seurantakeskukselle merkittäviä tehtäviä ja tärkeä rooli. Voisiko komissio ilmoittaa, mitä aloitteita se aikoo tehdä antaakseen seurantakeskuksen uudistamiselle sekä organisatorista tukea että resursseja? Voisiko komissio myös ilmoittaa, miten se aikoo järjestää yhteistyönsä seurantakeskuksen kanssa tulevaisuudessa välttääkseen sen, että sama työ tehtäisiin kahteen kertaan, voidakseen käyttää apunaan tarkoituksenmukaisia yhteisön ohjelmia ja työvälineitä ja saadakseen täyden hyödyn seurantakeskuksen työkapasiteetista ja aikaansaannoksista? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2001) Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EDMC) ulkoista arviointia koskevassa raportissa todetaan, että keskuksen toiminnan painopistealueet on määriteltävä uudelleen ja että toiminnassa on määrän sijaan korostettava laatua. EDMC:n hallintoneuvosto on hyväksynyt uudistussuunnitelman suuntaviivat, ja keskuksen johtaja esittää lähiaikoina ehdotukset uudistuksen toteuttamiseksi käytännössä. EDMC:n budjetti on kasvanut huomattavasti sitten alkuaikojen. Kun keskuksen toiminta käynnistyi vuonna 1995, budjetti oli 5,35 miljoonaa euroa. Vuonna 2001 keskuksen budjetti on 60 prosenttia suurempi eli yhteensä 8,75 miljoonaa euroa. Uudistuksen toteuttaminen ei saa lisätä määrärahatarvetta, vaan tarkoituksena on toimintaa tehostamalla ja painopistealueisiin keskittymällä auttaa keskusta toteuttamaan etenkin niitä tehtäviä, jotka sisältyvät sen toimintasuunnitelmaan vuosille 20002004. Vastauksena kysymykseen EDMC:lle annettavasta organisatorisesta tuesta ja resursseista komissio toteaa huolehtivansa siitä, että asianomaiset ehdotukset esitetään neuvostolle. Keskuksen perustamisesta annettua asetusta onkin komission ehdotuksesta(1) muutettu niin, että keskus voi antaa teknistä apua ehdokasmaille ja toteuttaa 2 miljoonan euron avustushankkeen Phare-ohjelman yhteydessä. Lisäksi komissio on jatkuvasti tiiviissä yhteydessä keskukseen ja kiinnittää erityishuomiota synergian edistämiseen keskuksen toiminnan ja yhteisön huumeidentorjuntaohjelmien kesken. (1) EYVL C 342 E, 30.11.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3827/00 esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle. Seafrance-yhtiö ja Englannin kanaalin lauttaliikenteen päivälippuja koskevat myyntirajoitukset.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3827/00 esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle (30. marraskuuta 2000) Aihe: Seafrance-yhtiö ja Englannin kanaalin lauttaliikenteen päivälippuja koskevat myyntirajoitukset Viitaten 26. syyskuuta 2000 antamaanne vastaukseen kysymykseen P-2824/00(1), toimitan teille lentolehtisen, jota jaettiin huhtikuussa 2000 Seafrance-yhtiön lauttoja käyttäneille päivämatkalaisille. Onko komissio sitä mieltä, että automatkustajia ja jalan kulkevia matkustajia koskevat rajoitukset loukkaavat matkustajien oikeuksia matkustaa vapaasti ja että päivämatkalaisia syrjitään muihin matkustajiin verrattuna? (1) EYVL C 103 E, 3.4.2001. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen komissiolle toimittaman lehtisen mukaan kyseinen lauttayhtiö tarjoaa matkalippuja erikoishintaan, jos meno ja paluu tapahtuvat samana päivänä. Päiväliput eivät ole voimassa yhdensuuntaisella matkalla eivätkä silloin jos paluu tapahtuu seuraavana päivänä. Matkailualalla on yleinen käytäntö, että lisämatkustajia houkutellaan tarjoamalla erikoislippuja (kuten päivälippuja), joihin liittyy matkustusaikaa koskevia rajoituksia. Arvoisan kysyjän tarkoittamat ehdot on ilmeisesti laadittu, jotta estettäisiin matkustajia, jotka muuten ostaisivat tavallisen edestakaisen lipun, ostamasta peräkkäisille päiville kahta päivälippua, joista he käyttäisivät vain menomatkan osuuden. Ilman tätä ehtoa lauttayhtiön ei kannattaisi tarjota halpoja päivälippuja lainkaan. Komissio ei katso arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien ehtojen rikkovan henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevia yhteisön sääntöjä. Komissio ei myöskään katso ehtojen syrjivän päivämatkalaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4001/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Perusoikeuskirja.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0233 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4001/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Perusoikeuskirja Luuleeko komissio, että jos perusoikeuskirja sisällytettäisiin perussopimuksiin, perusoikeuskirjan 42 artiklalla (jossa todetaan, että Kaikilla unionin kansalaisilla ja kaikilla luonnollisilla henkilöillä tai oikeushenkilöillä, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin) olisi mitään vaikutusta asiakirjojen saatavuuteen, koska 51 artiklan 1 kohdassa sallitaan tässä perusoikeuskirjassa tunnustettujen oikeuksien ja vapauksien rajoittaminen, jos ne ovat välttämättömiä ja vastaavat tosiasiallisesti yleisen edun mukaisia unionin tavoitteita tai tarvetta suojella muiden henkilöiden oikeuksia ja vapauksia ja koska 51 artiklan 2 kohdassa todetaan, että Tässä perusoikeuskirjassa tunnustettuja oikeuksia, jotka perustuvat yhteisöjen perustamissopimuksiin tai Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, sovelletaan kyseisissä sopimuksissa määriteltyjen edellytysten ja rajoitusten mukaisesti? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 2001) Unionin perusoikeuskirjan 42 artikla ja 52 artiklan 2 kohta, jotka koskevat oikeutta tutustua asiakirjoihin, heijastavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 255 artiklaa (ent. 191 a artikla), sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella. Tässä artiklassa todetaan todellakin, että kaikilla unionin kansalaisilla ja kaikilla luonnollisilla henkilöillä tai oikeushenkilöillä, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin. Artiklassa todetaan niin ikään, että julkisen tai yksityisen edun huomioon ottamiseksi tätä oikeutta on harjoitettava yleisten periaatteiden ja rajoitusten mukaisesti, jotka neuvosto ja parlamentti vahvistavat yhteispäätösmenettelyä noudattaen. Komissio hyväksyi 26. tammikuuta 2000 ehdotuksen asetukseksi tämän 255(1) artiklan täytäntöönpanosta; ehdotus on parhaillaan kysymykseen tulevien kahden muun toimielimen käsiteltävänä. (1) EYVL C 177 E, 27.6.2000.