ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0607/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionissa toimivien kirkkojen avustaminen yhteisön talousarviosta.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0087 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0607/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (1. maaliskuuta 2001) Aihe: Euroopan unionissa toimivien kirkkojen avustaminen yhteisön talousarviosta Jokaisen jäsenvaltion talousarvioon sisältyy varoja, joilla voidaan tukea joko eri kirkkojen tai erilaisten sosiaalisten liikkeiden toimintaa kyseisessä valtiossa. Veronmaksajat haluavat, että tietyllä osalla heidän maksamista veroistaan tuetaan joko heidän kirkkokuntaansa tai jotain tiettyä kansallista tai alueellista sosiaalista liikettä. Voiko komissio ilmoittaa, onko se harkinnut Euroopan unionin talousarvion varojen kohdentamista kirkkoihin, joihin yhteisön kansalaiset kuuluvat, samalla tavalla kuin se tukee muuta sosiaalista toimintaa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 2001) Jäsenvaltiot avustavat kirkkokuntia ja uskonlahkoja monin tavoin. Joissakin jäsenvaltioissa avustukset kerätään suoraan verotuksen yhteydessä, mutta tavallisempaa on, että jäsenvaltiot myöntävät verovähennyksiä vapaaehtoisista lahjoituksista ja antavat suoria avustuksia tiettyihin toimiin ja vapaaehtoistyöhön. Kirkkokunnat ja uskonlahkot sekä niiden edustajat voivat tehdä vapaaehtoistyötä ja saada tukea myös sitä kautta. Yhteisön varoja myönnetään monenlaiseen toimintaan, jota myös kirkkokunnat ja uskonlahkot tai niiden edustajat voivat harjoittaa. Komissio ei katso tarpeelliseksi täydentää nykyistä tukea muulla yhteisön talousarviosta maksettavalla tuella, eivätkä kirkkokunnat tai uskonlahkot ole sitä pyytäneet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0132/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Työntekijät.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0044 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0132/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: Työntekijät 1. Kuinka monta kokopäivä- ja osa-aikatyöntekijää komissio on työllistänyt kunakin vuonna viimeisten kymmenen vuoden aikana? 2. Kuinka monella itsenäisellä ammatinharjoittajalla oli lyhytaikaisia sopimuksia komission kanssa kunakin vuonna viimeisten kymmenen vuoden aikana? 3. Minkä oli komission henkilöstön osuus EU:n toimielinten henkilöstön kokonaismäärästä kunakin vuonna viimeisten kymmenen vuoden aikana? 4. Minkä suuruinen osuus komission henkilöstöstä työskenteli tulkkauksessa ja kääntämisessä (kummankin osuus erikseen ilmoitettuna) kunakin vuonna viimeisten kymmenen vuoden aikana? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 2001) Komission työntekijöiden lukumäärä oli kunkin vuoden 31. joulukuuta: >TAULUKON PAIKKA> Taulukkoon sisältyvät työtehtävissä toimivat vakinaiset ja väliaikaiset virkamiehet, jotka on palkattu eri talousarvioista [hallinto, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, virallisten julkaisujen toimisto ja Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF)]. Tämä kysymys koskee monia erityyppisiä sopimuksia, joiden kattamia tilanteita ja tehtäviä on mahdotonta vertailla keskenään. Niiden budjettikohtien hallinnointi, joista asiantuntijoiden kanssa tehtävät määräaikaiset sopimukset voidaan rahoittaa, on keskitetty pääosastoihin. Tällaisia sopimuksia ovat esimerkiksi määräaikaiset konsultointitehtävät, ehdotusten arviointia varten annettava tekninen tuki, konferensseissa avustaminen sekä erilaiset tekniset avustustehtävät, joiden pituus voi vaihdella muutamasta päivästä useisiin kuukausiin. Näistä useimmat tehdään komission toimitilojen ulkopuolella. Tarkempaa vastausta ei voida antaa ilman selvitystä siitä, minkä tyyppisiin sopimuksiin arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa. Koska komissiolla ei ole käytettävissään tarkkoja lukuja muiden toimielinten henkilöstön määrästä, seuraavassa verrataan komission henkilöstötaulukossa esitettävien virkojen määrää kaikkien toimielinten henkilöstötaulukoissa esitettävien virkojen kokonaismäärään: >TAULUKON PAIKKA> Komissio: kaikki talousarviot (hallinto, tutkimus ja teknologinen kehitys, virallisten julkaistujen toimisto, OLAF, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö). Toimielimet: komissio, Euroopan parlamentti, Euroopan oikeusasiamies, neuvosto, yhteisöjen tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin sekä talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean yhteinen organisaatio. Tulkkaus- ja käännöstehtäviin osallistuvien virkamiesten osuus komission henkilöstöstä on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Taulukkoon sisältyvät työtehtävissä toimivat virkamiehet, jotka on palkattu eri talousarvioista (hallinto, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, virallisten julkaisujen toimisto ja OLAF).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1461/01 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Ydinenergiatutkimukseen suunnattavat varat tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1461/01 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (17. toukokuuta 2001) Aihe: Ydinenergiatutkimukseen suunnattavat varat tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman budjettia aiotaan kasvattaa 17 prosentilla tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan verrattuna. Euratomin osuutta kuudennessa puiteohjelmassa on kuitenkin ajateltu pienentää 2,5 prosentilla viidenteen puiteohjelmaan verrattuna. Ottaen huomioon ydinenergian kasvavan merkityksen Euroopan energiakysymyksen kokonaisratkaisun kannalta, mikä on Euroopan komission perustelu ydinenergiatutkimuksen resurssien näin merkittävälle pienentämiselle? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2001) Komission ehdotuksissa seuraavia tutkimuksen puiteohjelmia varten(1) ohjelmien rakennetta on muokattu huomattavasti edellisiin verrattuna, koska tarkoituksena on tehdä totta eurooppalaisesta tutkimusalueesta. Ehdotusten pääperiaatteita on keskittyminen valikoituihin tutkimusaloihin, joilla yhteisön toiminta voi antaa suurimman mahdollisen lisäarvon. Ydinjätteen käsittelyn ja varastoinnin, säteilysuojelun sekä uusien ja entistä turvallisempien ydinenergian hyödyntämisprosessien alalla yhteisön rahoitus pysyy suunnilleen samana kuin aiemmin. Ydinjätteeseen keskittymisen pitäisi mahdollistaa tutkimuksen yhdistäminen niin että tutkimus saavuttaa kriittisen massan ja että saadaan tuotetuksi yhteinen tietopohja, jota jätehuolto-organisaatiot voivat käyttää. Fuusiotutkimuksen budjetti viidennessä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmassa oli 788 miljoonaa euroa, ja se on nyt vähentynyt 700 miljoonaan euroon. Komission ehdotuksessa vahvistetaan fuusioenergiatutkimuksen suuntautuminen reaktoreihin ja voimistetaan Euroopan tason koordinointia eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa. Ehdotuksessa pidetään ensisijaisen tärkeänä Next Step -vaiheen toteuttamista kansainvälistä lämpöydinenergiareaktoria (ITER) koskevan hankkeen yhteydessä sekä Joint European Torus- eli JET-hankkeen laitteistojen yhteiskäyttöä. Ehdotuksessa korostetaan yhteisön tukea monenkeskisille hankkeille, jotka luovat eurooppalaista lisäarvoa, ja siinä ennakoidaan, että jäsenvaltiot kantavat suuremman vastuun hankkeista, joita assosiaatiot toteuttavat kansallisella tasolla. Uudessa Euratom-puiteohjelmaehdotuksessa omaksuttu lähestymistapa noudattaa samoja linjoja kuin komission vihreä kirja Energiahuoltostrategia Euroopalle.(2) (1) KOM(2001) 94 lopullinen. (2) KOM(2000) 769 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0596/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Primarolo-ryhmä.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0596/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (1. maaliskuuta 2001) Aihe: Primarolo-ryhmä 1. Onko Primarolo-ryhmä vielä olemassa? 2. Vieläkö ryhmä pitää kokouksia? Jos vastaus on myönteinen, voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja tulevista kokouksista, kokousaika ja -paikka mukaan luettuna? 3. Käytännesääntöryhmä antoi lopullisen kertomuksensa marraskuussa ja näin ollen se on kaiketi täyttänyt neuvoston tammikuussa 1998 sille antaman tehtävän. Jos käytännesääntöryhmä toimii edelleen, voiko komissio kertoa miksi, kun otetaan huomioon, että ryhmä on saanut työnsä valmiiksi? 4. Mitä muita valtuuksia käytännesääntöryhmä on saanut toimintansa laajentamiseksi yli neuvoston tammikuussa 1998 antaman päätöslauselman mukaisen toimivallan? Mitä lisätehtäviä ryhmälle on annettu? Missä neuvoston kokouksessa käytännesääntöryhmälle päätettiin antaa lisää valtuuksia? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 2001) Ecofin-neuvosto perusti menettelysääntöjä käsittelevän työryhmän(1) 9. maaliskuuta 1998(2) arvioimaan verotoimenpiteitä, jotka saattavat sisältyä yritysverotukseen sovellettavien menettelysääntöjen(3) soveltamisalaan. Kyseinen työryhmä on siten neuvoston sisäinen ryhmä, joka perustettiin työskentelemään neuvoston yhteydessä. Tämän vuoksi työryhmän työskentelyä ja toimivaltaa koskevat kysymykset olisi osoitettava neuvostolle eikä komissiolle. (1) Yleisessä kielenkäytössä ja varsinkin lehdistössä yritysverotukseen sovellettavia menettelysääntöjä käsittelevästä ryhmästä on usein käytetty nimitystä Primarolo-ryhmä. (2) Ecofin-neuvoston päätelmät, annettu 9. maaliskuuta 1998 (EYVL C 99, 1.4.1998). (3) Ecofin-neuvoston päätelmät, annettu 1. joulukuuta 1997 (EYVL C 2, 6.1.1998).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1593/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Pysäköintitilojen rahoittaminen yhteisön toisesta ja kolmannesta tukikehyksestä Ateenassa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0241 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1593/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Pysäköintitilojen rahoittaminen yhteisön toisesta ja kolmannesta tukikehyksestä Ateenassa Voiko komissio kertoa, mitkä yhteisön toisen tukikehyksen toimista koskivat pysäköintitilojen rakentamista Ateenaan, mitä lopulta toteutettiin suhteessa alkuperäisiin suunnitelmiin, kuinka paljon määrärahoja oli tarkoitus käyttää ja kuinka paljon niitä lopulta käytettiin? Voiko komissio myös kertoa, mitä pysäköintitiloja yhteisön kolmannessa tukikehyksessä on kaavailtu rakennettavan Ateenaan? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2001) Mitään pysäköintitilojen rakentamista Ateenaan ei ole osarahoitettu Kreikalle suunnatusta yhteisön tukikehyksestä ohjelmakaudella 1994-1999. Nykyisen ohjelmakauden 2000-2006 yhteisön tukikehyksen osalta Attikan toimenpideohjelmasta vastaava Kreikan hallintoviranomainen ei ole vielä vahvistanut osarahoitettavia toimenpiteitä ja hankkeiden valintakriteereja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1510/01 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) neuvostolle. Neuvoston puheenjohtajan lausunnot Pohjois-Koreassa.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0132 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1510/01 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Neuvoston puheenjohtajan lausunnot Pohjois-Koreassa Neuvoston puheenjohtaja Göran Persson vieraili Pohjois-Koreassa ja käsitteli eräässä puheessaan maan diktaattoria Kim Jong Iliä. Ruotsalaisen (hallituksen linjaa myötäilevän) Aftonbladet-lehden mukaan hän on kuvannut maan johtajaa eloisaksi, oppineeksi ja avoimeksi henkilöksi. Onko neuvosto sitä mieltä, että kuvaus sopii tyranniin, jolla on tuhansien tai jopa miljoonien ihmisten henki omallatunnollaan? Vastaus (27. syyskuuta 2001) Neuvosto ei ole salannut huoltaan Pohjois-Korean ihmisoikeustilanteesta. Siihen liittyvät huolenaiheet ovat olennainen osa EU:n Pohjois-Korean politiikkaa. Tämä ilmenee selvästi esimerkiksi neuvoston marraskuussa 2000 hyväksymistä toimintalinjoista. Neuvosto suhtautuu sen vuoksi myönteisesti sopimukseen ihmisoikeuskysymyksiä koskevien keskustelujen aloittamisesta, joka tehtiin Korean demokraattisen kansantasavallan kanssa EU:n hiljattain Pjongjangiin tekemän korkean tason vierailun aikana. EU ja Korean demokraattinen kansantasavalta pitivät asiasta alustavan kokouksen Brysselissä 13. kesäkuuta. Neuvosto toivoo, että Korean demokraattinen kansantasavalta on valmis aloittamaan perusteellisen vuoropuhelun, jonka avulla saadaan pian aikaan merkittäviä, konkreettisia parannuksia maan onnettomaan ihmisoikeus- ja humanitaariseen tilanteeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0520/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Team Europe.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0135 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0520/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: Team Europe Haluaisin komissiolta selvityksen Team Europe -hankkeen nykytilanteesta. Kuinka monta henkilöä osallistuu tällä hetkellä Ruotsissa tähän toimintaan ja keitä he ovat? Mikä on luentopalkkiosuositus? Kuinka Team Europe -hanketta markkinoidaan? Kuinka paljon rahaa komissio käytti Team Europe -hankkeen menoihin varainhoitovuonna 2000? Kuinka suuriksi kustannukset arvioidaan vuonna 2001? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2001) Team Europe -ryhmässä on 540 jäsentä eri jäsenvaltioista. Mukana on EU:n eri politiikanaloihin erikoistuneita yliopisto-opettajia, tutkijoita, konsultteja ja taloussektoreiden edustajia. Ryhmän jäsenet luennoivat pyynnöstä yhteisön politiikan eri osa-alueista kouluissa ja yliopistoissa sekä yhdistysten ja ammattialojen (kauppakamarit, ammattijärjestöt, maatalousalan järjestöt jne.) järjestämissä tilaisuuksissa. Team Europen Ruotsin osastossa on 25 jäsentä. Komissio ei maksa korvausta Team Europen jäsenille eikä korvauksista ole annettu tarkkoja sääntöjä. Mahdollisista korvauksista sovitaan periaatteessa etukäteen tapauskohtaisesti luentotilaisuuden järjestäjän ja Team Europen luennoitsijan välillä. Osa luennoitsijoista luennoi korvauksetta esimerkiksi kouluissa tai ammattialojen järjestämissä tilaisuuksissa. Team Europen toiminnasta tiedotetaan monella eri tavalla. Europa-palvelimella on Team Europen verkkosivut, jotka päivitetään säännöllisesti ja joissa on tietoja eri maiden osastojen jäsenistä ja heidän erikoisaloistaan. Joidenkin maiden edustustojen Internet-sivuilla on lisäksi omat Team Europe -sivut. Team Europea koskevia esitteitä on saatavilla kaikilla yhteisön virallisilla kielillä. Ryhmän jäsenet voivat jakaa esitteitä muun muassa luentotilaisuuksissa ja jakaa toiminnastaan tietoja myös yhteysverkkojensa kautta. Komissio tukee ryhmän toimintaa esimerkiksi luennoitsijoiden käyttöön tarkoitetulla neuvontapalvelulla (Team Europe Information Service, TEIS), jonka tavoitteena on tarjota ryhmän jäsenille laadukkaan toiminnan edellyttämää aineistoa, tietoja ja koulutusta. TEIS:n talousarvio varainhoitovuonna 2000 (joulukuusta 1999 marraskuuhun 2000) oli 667 148,30 euroa. Vuoden 2000 syyskuussa järjestettiin kaikille Team Europen jäsenille tarkoitettu kokous (jonka kustannukset olivat 139 098,26 euroa). Meneillään oleva varainhoitovuosi ulottuu joulukuusta 2000 syyskuuhun 2001; käytettävissä oleva talousarvio on 525 118,39 euroa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1882/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Ruotsi).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0251 - 0251



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1882/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Ruotsi) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Ruotsissa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Ruotsissa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (24. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0785/01 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Kalantuonti unioniin.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0785/01 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (7. maaliskuuta 2001) Aihe: Kalantuonti unioniin Italiaan tuotiin vuonna 2000 yli 405 000 tonnia kalaa, josta 56 prosenttia oli peräisin EU:sta ja loput 44 prosenttia kolmansista maista kuten Argentiinasta, Marokosta, Thaimaasta ja Kolumbiasta. Noin neljännes EU:n ulkopuolelta tuotavista kaloista on kasvatettuja. EU:ssa on voimassa yhteisön lainsäädäntö terveydellisistä takeista, jotka koskevat kalankasvatukseen käytettävien altaiden puhtautta. Tämän takia kysyn komissiolta 1. valvotaanko kolmansista maista tuotavan kalan laatua ja puhtautta ja 2. edellyttääkö se kolmansien maiden kanssa tehdyissä kalastussopimuksissa unionissa voimassa olevien sääntöjen mukaisia toimia korkean puhtaustason varmistamiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2001) Kalastustuotteiden tuontia kolmansista maista säännellään vuodesta 1991 alkaen terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/493/ETY(1). 1. Mainitussa direktiivissä säädetään terveyttä koskevista vaatimuksista ja yhteisössä kaupan pidettäväksi tarkoitettuja kalastustuotteita koskevista tarkastuksista. Niitä sovelletaan sekä yhteisön tuotantoon että tuontiin kolmansista maista. Direktiivissä säädetään, että kolmansista maista tuotuihin kalastustuotteisiin sovellettavien terveyttä koskevien säännösten on oltava ainakin yhteisön tuotantoa koskevia säännöksiä vastaavat. 2. Vahvistaakseen tarkat tuontiedellytykset kolmannesta maasta peräisin oleville kalastustuotteille komission on varmistettava edellä mainittu vastaavuus ottaen erityisesti huomioon seuraavaa: - kolmannen maan lainsäädäntö; - kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen ja tarkastuslaitosten organisaatio; - yhteisöön vietäväksi tarkoitettujen kalastustuotteiden tuotannon, varastoinnin ja lähetyksen aikaiset todelliset terveydelliset olosuhteet; - takeet, jotka kolmas maa antaa direktiivin 91/493/ETY liitteessä olevien sääntöjen noudattamisesta. Yhteisön tarkastajien suoritettua arviointinsa kolmannessa maassa ja jos kaikki ehdot täyttyvät, kolmannen maan toimivaltainen viranomainen hyväksytään komission päätöksellä. Näin toimivaltainen viranomainen saa valtuudet tarkastaa kalastustuotteita yhteisön standardien mukaisesti ja allekirjoittaa terveystodistuksia näiden tuotteiden viemiseksi yhteisöön. (1) EYVL L 268, 24.9.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0648/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. BSE-kriisi ja EU:n ehdokasvaltiot.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0058 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0648/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (6. maaliskuuta 2001) Aihe: BSE-kriisi ja EU:n ehdokasvaltiot BSE-kriisi on saanut EU:n alueella aikaan niin huomattavaa yhteiskunnallista levottomuutta, että komissio on laatinut suunnitelman nautakarjan ja sen ruokinnan ongelmien torjumiseksi joitakin neuvoston asetuksia muuttamalla. Jotkut jäsenehdokasvaltiot ovat lähitulevaisuudessa liittymässä Euroopan unioniin. Onko komissiolla toimintasuunnitelmaa, jotta estetään hullun lehmän taudin leviäminen näihin ehdokasvaltioihin? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 2001) Ehdokasmaiden on saatettava nautakarjan spongiformia enkefaliittia (BSE) koskeva yhteisön lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöään ennen liittymistään Euroopan unioniin. Komissio toivoo, että tämä lainsäädäntö pannaan täytäntöön mahdollisimman nopeasti. Tässä tarkoituksessa komissio aikoo pitää kahdenvälisiä teknisiä kokouksia ehdokasmaiden kanssa, jotta voitaisiin selvittää yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon liittyvät vaikeudet BSE:n osalta. Yhteisö on rohkaissut ehdokasmaita siirtymään noudattamaan maanviljelykseen liittyvää uutta yhteisön säännöstöä, johon sisältyy ehdokasmaiden toteuttamat suojatoimet BSE:n leviämisen ehkäisemiseksi. Näihin toimiin kuuluvat lihaluujauhon käyttökielto elintarviketuotantoon käytettäville eläimille, suuririskisen eläinjätteen asianmukainen käsittely, erikseen määritellyn riskiaineksen poistaminen sekä epidemiologinen seuranta. Tieteellisen ohjauskomitean viimeaikaiset lausunnot Kyproksen, Tekin, Viron, Unkarin, Liettuan, Puolan ja Slovakian maantieteellisestä BSE-riskistä ovat osoittaneet, että näissä maissa BSE:tä saattaa esiintyä niiden omassa nautakarjassa. Tämän vuoksi on erityisen tarpeellista saattaa yhteisön BSE-säännöstö jo varhain osaksi kansallista lainsäädäntöä ja siirtyä noudattamaan sitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0468/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Komission uudistaminen.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0122 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0468/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (20. helmikuuta 2001) Aihe: Komission uudistaminen Onko maksujen tarkistamiseen ja maksamiseen kuluva reaalinen aika pidentynyt vai lyhentynyt laskurekisterin käyttöönoton jälkeen? Mikä on nykyinen laskun vastaanottamisen ja maksamisen välinen viivästysaika? Mikä viivästysaika on komission tavoitteena? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 2001) Keskitetyn laskujen kirjausjärjestelmän on kaavailtu olevan kaikkien komission yksiköiden käytössä tämän vuoden heinäkuun alusta lähtien. Tämä ajankohta on ilmoitettu 1. maaliskuuta 2000 hyväksytyn komission hallinnonuudistusta koskevan valkoisen kirjan osan II toimessa 11(1). Siihen saakka yksiköt käyttävät omia järjestelmiään. Laskujen keskimääräinen maksamisaika vuonna 2000 oli 50,2 päivää laskun vastaanottamisesta. Komission tavoitteena on, että vuoteen 2002 mennessä 95 prosenttia laskuista maksetaan 60 päivän kuluessa asianmukaisesta maksupyynnöstä. Tämä tavoite on ilmoitettu toimessa 10. (1) KOM(2000) 200 lopullinen.