KIRJALLINEN KYSYMYS E-2876/00

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle

(13. syyskuuta 2000)

Aihe: Euroopan unioni ja maailman köyhyys

Japanissa pidettiin heinäkuussa G-8-ryhmän kokous, johon osallistuivat EU:n rikkaimpien maiden valtioiden tai hallitusten päämiehet ja komission puheenjohtaja. Kokouksessa hyväksyttiin päätöslauselma, jonka tarkoituksena on vauhdittaa köyhimpien maiden ulkomaanvelan, yhteensä 111 miljardia euroa, anteeksiantamista ja tehostaa näille maille annettavan julkisen avun käyttöä. Kokoukseen osallistuneet vallanpitäjät sitoutuivat myös investoimaan tappavien tartuntatautien kuten aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjuntaan köyhimmissä kehitysmaissa. Kahdeksan hallituksen päämiehet tunnustivat toisaalta, että samaan aikaan kun rikkaimmat maat ovat nauttineet viime vuosikymmeninä taloudellisesta hyvinvoinnista suuressa osassa maailmaa vallitsee köyhyys ja epäoikeudenmukaisuus. Tästä todistavat myös Maailmanpankin esittämät luvut ja arviot, joiden mukaan miljardi ihmistä USA:ssa, Kanadassa, Euroopassa, Japanissa ja Australiassa saavat 80 prosenttia maailman tuloista ja 57 prosenttia maailman väestöstä saa osakseen vain 6 prosenttia vuosittaisista tuloista. Päätöslauselmaan liitettiin Euroopan valtionpäämiesten kuten Euroopan neuvoston istuvan puheenjohtajan Ranskan presidentin Jacques Chiracin, juhlallisia julistuksia, joissa esitettiin sama asia.

Mihin konkreettisiin toimiin Euroopan unioni ryhtyy näiden sopimusten ja aikeitten toteuttamiseksi niin etteivät ne jäisi tyhjiksi sanoiksi, kuten ikävä kyllä useimmiten käy?

Vastaus

(22. joulukuuta 2000)

Köyhyyden torjunta on keskeisellä sijalla EU:n merkittävissä kehitysyhteistyötoimissa. EU on täysin samaa mieltä parlamentin jäsenen esille tuomista kansainvälisen yhteisön erityishuolenaiheista. Käytettävissään olevien eri keinojen avulla neuvosto on parhaillaan toteuttamassa toimia varmistaakseen, että kyseiset ongelmat otetaan huomioon konkreettisesti vaikuttavissa toimissa, ja käsittelee pitkän aikavälin rakennekysymyksiä, jotka tulevaisuudessa vaikuttavat ratkaisevasti hyvinvointiin ja lisäksi lievittävät samalla lyhyellä aikavälillä monien kehitysmaiden ihmisten vaikeaa elämää.

Tarkasteltuaan 10. marraskuuta 2000 pidetyssä istunnossaan Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevaa komission tiedonantoa neuvosto pääsi yhteisymmärrykseen komission kanssa tehtävästä yhteisestä julkilausumasta, jossa määritellään yhteisön uuden kehitysyhteistyöpolitiikan osatekijät. Neuvosto hyväksyi myös tartuntatauteja ja köyhyyttä koskevan päätöslauselman, jossa se vahvistaa muutamien suurten linjojen kuten terveys- ja kehitysyhteistyöpolitiikan optimoinnin, hoitokustannusten alentamisen sekä uusia lääkevalmisteita ja kyseisten tartuntatautien yhteiskunnallisia näkökohtia koskevan tutkimuksen tehostamisen tärkeyden. Uuden politiikan peruslähtökohtana on moniulotteisuus, ja siinä painotetaan kumppanuutta, vastuuta ja osallistumista sekä pyritään yhteisön ja jäsenvaltioiden kehityspolitiikkojen parempaan keskinäiseen täydentävyyteen ja tehokkaampaan hallintoon.

EU:n ja AKT-maiden välille kauan sitten syntynyt suhde on juuri siirtynyt uuteen vaiheeseen kesäkuussa tapahtuneen Cotonoun sopimuksen allekirjoittamisen myötä; Cotonoun sopimuksessa vahvistetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi köyhyyden poistaminen kumppanuuden avulla, jolla varmistetaan kattava ja yhtenäinen lähestymistapa niiden tekijöiden monimutkaiseen verkostoon, joita nykyään pidetään kestävän kehityksen keskeisinä osatekijöinä. Kaikki parlamentin jäsenen mainitsemat erityisseikat, eli velan vähentämiseen tarkoitettu tuki, kehitysstrategioiden huolellinen kohdentaminen suurimman mahdollisen vaikutuksen varmistamiseksi, AIDSin torjunta ja terveydenhuoltojärjestelmien parantaminen yleisesti, on otettu huomioon Cotonoun sopimuksen erityismääräyksissä. Ratkaisevaa on, että mainittujen alojen käytännön työtä ohjaavat itse sopimuksen perusteet, sillä siinä todetaan maailman varallisuuden epätasainen jakautuminen ja pyritään saamaan aikaan yhteistyötä tekevien maiden välille todellinen kumppanuus, joka perustuu demokratian periaatteisiin ja siihen, että AKT-maat ovat itse vastuussa maittensa kehitysstrategioista.

Aikaisemmin tänä vuonna tehdyssä toisessa aloitteessa, eli Kairossa huhtikuussa pidetyssä AfrikkaEurooppa-huippukokouksessa aikaansaadussa toimintasuunnitelmassa toistettiin voimakkaasti sitoutuminen köyhyyden vähentämiseen ja kestävään kehitykseen. Kaikki parlamentin esille ottamat seikat sisältyvätkin toimintasuunnitelman lukuisiin aiheisiin. Koolla olleet valtiot olivat tyytyväisiä velkojen vähentämishankkeisiin ja erityisesti siihen, että EU sitoutuu avustamaan 1 miljardilla eurolla voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita, sekä kyseisen avustuksen kytkemiseen köyhyyden vähentämiseen tähtääviin toimiin. Kahden alueen välisen korkeiden virkamiesten ryhmän, jonka tehtävänä on edistää toimintasuunnitelman toteuttamista, on laadittava ministereille selvitys Afrikan maiden ulkomaanvelasta. Huippukokouksessa edellytettiin lisäksi malarian, tuberkuloosin, polion ja jokisokeuden kaltaisten endeemisten tautien hävittämiseen liittyvää yhteistyötä ja AIDS-yleiskulkutautiin vastaamista eri tavoin.

Neuvosto pyysi komissiota laatimaan viimeksi mainitusta asiasta tiedonannon EU:n mahdollisista lisätoimista tärkeimpien köyhyydestä johtuvien sairauksien, kuten AIDSin, malarian ja tuberkuloosin, torjumiseksi ja ihmisten terveyden parantamiseksi kehitysmaissa.

Parlamentin jäsenelle vakuutetaan, että neuvosto on täysin tietoinen kansainvälisen yhteisön tärkeinä pitämistä kysymyksistä, joihin kuuluvat köyhyyden vähentäminen, AIDS ja velan vähentäminen, ja että se on sitoutunut huolehtimaan siitä, että mainittuja kysymyksiä käsitellään EU:n sisäisissä politiikoissa ja EU:n toimissa kansainvälisissä yhteyksissä.