KIRJALLINEN KYSYMYS E-1365/02

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(14. toukokuuta 2002)

Aihe: Simpanssien ja muiden kädellisten käyttäminen eläinkokeissa

Erittäin selvässä ja hyödyllisessä vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni E-0291/02(1) komissio mainitsee, että Alankomaissa sijaitseva kädellisten biolääketieteellinen tutkimuskeskus (BPRC) on komission tietojen mukaan yhteisössä tällä hetkellä ainoa tutkimuslaitos, joka tekee kokeita simpansseilla. Voiko komissio vahvistaa, että se osittain rahoittaa kyseistä tutkimuslaitosta? Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon se rahoittaa sitä? Voiko komissio myös vahvistaa rahoituksen ehtona olevan, että tutkimuslaitoksen on noudatettava kaikkia asiaankuuluvia eläinkokeita koskevia nykyisiä ja tulevia direktiivejä?

Komissio myös mainitsi vastauksessaan olevan kuitenkin ilmeistä, että direktiivissä 86/609/ETY(2) säädetyt valvontatoimenpiteet eivät ole riittäviä kädellisten nisäkkäiden hyvinvoinnin varmistamiseksi ja että tästä syystä teollisuus on alkanut selvittää vallitsevaa tilannetta. Eläinten hyvinvointia koskevat keskustelut on jo aloitettu jäsenvaltioiden, teollisuuden ja kansalaisjärjestöjen kanssa. Voiko komissio kertoa, onko kädellisten tapauksessa pakollista ja kokeiden korvaamisen, vähentämisen ja kehittämisen periaatteen mukaista, että kokeiden suorittajat ilmoittavat etukäteen kansallisille viranomaisille kokeiden luonteesta ja selittävät syyn, miksi muita koe-eläinmalleja tai vaihtoehtoisia menettelytapoja ei voida käyttää sekä ilmoittavat kokeiden merkityksen ja korkeimmat sallitut kipurajat? Ellei näin ole, onko komissio samaa mieltä siitä, että tällainen vaatimus on tarpeellinen direktiivien tehokkaaksi tarkkailemiseksi ja että tarkkailuprosessi tehostuisi, jos tällaiset lupa-anomukset niiden hyväksymisen jälkeen tulisivat julkisiksi asiakirjoiksi? Tietääkö komissio, montako koetta kädellisillä koe-eläimillä tehtiin biolääketieteellisessä tutkimuskeskuksessa viime vuonna?

(1) EYVL C 172 E, 18.7.2002, s. 176.

(2) EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(1. heinäkuuta 2002)

Alankomaissa Rijswijkissä sijaitseva kädellisten biolääketieteellinen tutkimuskeskus (BPRC) osallistuu useaan tutkimuksen ja teknologian kehittämisen viidennen puiteohjelman (19982002) kolmivuotiseen tutkimushankkeeseen. Komissio on tähän mennessä rahoittanut BPRC:tä yhteensä noin 5,4 miljoonalla eurolla tutkimuksen ja teknologian kehittämisen viidennestä puiteohjelmasta. Hankkeet kattavat sellaisia tutkimusalueita kuin rokotteiden ja lääkkeiden kehittäminen ihmisen immuunikatovirukseen (HIV), tuberkuloosiin, malariaan ja hepatiitti C:hen.

Kädellisten biolääketieteellinen tutkimuskeskus (BPRC) sijaitsee Euroopan unionissa mutta on unionin toimielimistä riippumaton. Se on sitoutunut sopimuksella täyttämään kaikki lakisääteiset ja eettiset vaatimukset sekä kansallisella että unionin tasolla.

Kuten parlamentin ja neuvoston hyväksymässä kuudennessa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmassa todetaan, on noudatettava eettisiä perusperiaatteita eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset mukaan luettuina. Lisäksi tutkimustoiminnassa on noudatettava eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevaa Amsterdamin pöytäkirjaa. Komission muutetuissa ehdotuksissa kuudetta puiteohjelmaa(1) toimeenpanevista erityisohjelmista vaaditaan, että tutkimustoiminnassa on noudatettava eläintensuojeluperiaatteita yhteisön lainsäädännön mukaisesti ja tutkimushankkeiden osallistujien on noudatettava tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevaa lainsäädäntöä ja säännöstöä.

Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24. marraskuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY säädetään, että kokeessa ei saa käyttää eläintä, jos tavoitellun tuloksen saavuttamiseksi on mahdollista soveltaa jotakin toista tieteellisesti luotettavaa menetelmää, joka ei edellytä eläimen käyttöä. Siinä todetaan myös, että milloin koe täytyy suorittaa, eläinlajin valintaa on huolellisesti harkittava, ja valinta on tarvittaessa perusteltava viranomaiselle. Vaihtoehtoisista kokeista on valittava ne, joiden suorittamiseen tarvitaan vähiten eläimiä, ja joissa käytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurofysiologinen herkkyystaso, ja jotka aiheuttavat vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa ja jotka todennäköisimmin antavat luotettavia tuloksia. Direktiivi velvoittaa jäsenvaltiot luomaan menettelyt, jotka tekevät mahdolliseksi, että itse kokeista tai tällaisia kokeita tekevistä henkilöistä annetaan tiedot etukäteen viranomaiselle. Milloin eläintä aiotaan käyttää kokeeseen, joka aiheuttaa tai saattaa

aiheuttaa sille voimakasta ja todennäköisesti jatkuvaa kipua, kokeesta on annettava ilmoitus ja perustelu viranomaiselle tai siihen on saatava kyseisen viranomaisen nimenomainen lupa. Jäsenvaltioiden viranomaisten on saatujen lupapyyntöjen ja ilmoitusten perusteella kerättävä ja mahdollisuuksien mukaan määräajoin julkistettava tilastotietoja eläinten käyttämisestä kokeisiin eli niihin käytettyjen eläinten lukumäärät ja lajit (toimitettujen kaupallisesti arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus säilyttäen). Direktiivin perusteellisen uudelleentarkastelun aikana on huolellisesti tutkittava, onko asetettava yleinen pakollinen vaatimus etukäteisilmoituksen antamisesta kokeista, joissa käytetään muita kädellisiä kuin ihmisiä.

Komissiolla ei ole tietoa BPRC:ssä vuonna 2001 suoritettujen sellaisten kokeiden määrästä, joihin käytettiin muita kädellisiä kuin ihmisiä.

(1) KOM(2002) 43 lopullinen.