ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2439/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Kreikan syrjäisiä saarialueita koskeva poikkeus asetuksen N:o 2408/92 säännöksistä Asiasta vastaava komissaari vastasi hiljattain kysymykseeni, joka koski tuottamattomia ja tappiollisia lentoliikenneyhteyksiä syrjäisille saarille, ilmoittaen että Kreikka ei ole pyytänyt poikkeusta 92 artiklan 2 kohdan a alakohdan tai asetuksen (ETY) 2408/92(1) säännöksistä. Kun otetaan huomioon, että Kreikan liikenneministeri ja Olympic Airways -yhtiön johto kävivät viime viikolla Brysselissä keskusteluja komission kanssa lähinnä valtion Olympic Airways -yhtiölle myöntämästä tuesta, komissiolta kysytään: 1. Oliko käsiteltyjen kysymysten joukossa rahallisen korvauksen maksaminen sellaisten lentoreittien liikennöimisestä, joille Kreikka on asettanut "julkisen palvelun velvoitteen" yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsyä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille koskevan asetuksen ETY N:o 2408/92 4 artiklan mukaisesti? 2. Onko komissio edelleen sitä mieltä, että Olympic Airways on hallituksen määräyksestä velvollinen ylläpitämään palveluja pienillä kannattamattomilla reiteillä Manner-Kreikan ja Kreikan saarten välillä? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1998) Komission ja Kreikan hallituksen keskusteluissa, jotka järjestettiin ennen 29. heinäkuuta 1998 tehtyä päätöstä, jolla sallittiin uudestaan valtiontuki Olympic Airways -yhtiölle, ei käsitelty rahallisia korvauksia Manner-Kreikan ja Kreikan saarten välisille pienimuotoisille ja kannattamattomille reiteille. Komissiolle ei ole tähän mennessä ilmoitettu julkisen palvelun velvoitteista Kreikassa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2408/92(2) 4 artiklan säännösten nojalla. Yksi komission ehdoista tuen hyväksymiselle oli, että hallitus ei saa osallistua Olympic Airways -yhtiön hallintaan. Koska julkisen palvelun velvoitteet eivät koske näitä reittejä, yhtiö voi hoitaa Kreikan saarten lennot kaupallisten näkökohtien perusteella parhaaksi katsomallaan tavalla. (1) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8. (2) EYVL L 240, 24.8.1992.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2800/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Parthenonin veistosten kunnostaminen kelvottomin menetelmin British Museumissa Lehdistössä on julkaistu paljastuksia, joiden mukaan Parthenonin veistokset kärsivät korjaamattomia vaurioita Bristish Museumissa, kun niitä kunnostettiin menetelmillä, jotka olivat kelvottomia jo sen ajankohdan mittapuiden mukaan. Ottaen huomioon, että Akropolis ja sen veistokset ovat osa perustamissopimuksessa mainittua Euroopan kulttuuriperintöä, komissiolta kysytään: Millä tavoin se aikoo kannustaa Ison-Britannian hallitusta hyväksymään sen, että kansainvälisesti arvostetut tutkijat tarkastaisivat, mitä vaurioita Parthenonin veistokset ovat kärsineet British Museumissa huonon käsittelyn vuoksi? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1998) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että Akropoliin Parthenon ja sen veistokset ovat keskeinen ja arvokas osa Euroopan kulttuuri- ja arkkitehtuuriperintöä. Juuri siksi komissio on tukenut vuodesta 1983 lähtien vuosittain rahallisesti Akropoliin monumenttien suojelua, säilyttämistä ja entisöintiä. Komission tiedossa ei ole yhtään virallista tiedonantoa vaurioista, joita British Museumissa oleville veistoksille väitetään aiheutuneen väärien kunnostusmenetelmien vuoksi. Näin ollen komissio noudattaen toissijaisuusperiaatetta ja EY:n perustamissopimuksen 128 artiklaa, jonka mukaan yhteisön on rohkaistava jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kulttuuriperinnön säilyttämiseksi ja suojaamiseksi, on valmis tukemaan aloitetta Raphael-ohjelman puitteissa arvoisan kysyjän ehdottamalla tavalla, jos kyseessä olevat laitokset, eli British Museum ja Kreikan arkeologiavirasto (Hellenic Archeological Service) tekevät sen yhteisesti.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2526/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Poliittinen sorto Burmassa Burman sotilasdiktatuuri on syyllistynyt lukemattomiin julmuuksiin Burman kansaa vastaan, ja maan väestö elää äärimmäisessä köyhyydessä huolimatta runsaista luonnonvaroista. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä? Kannattaisiko neuvosto taloudellisten ja rahoituksellisten pakotteiden asettamista Burman hallitusta vastaan? Vastaus (16. marraskuuta 1998) Neuvosto on syvästi huolestunut jatkuvista ihmisoikeusrikkomuksista ja demokratisoitumisprosessin pysähtyneisyydestä Burmassa/Myanmarissa. Erityisen huolestuttavaa on, että hallitus on viime aikoina tiukentanut rajoituksia ja lisännyt demokraattiseen oppositioon kohdistuvaa painostusta, minkä unioni on tuominnut. Unioni on useassa yhteydessä, viimeksi 26. lokakuuta 1998 tuonut voimakkaasti julki olevansa erittäin huolestunut Burman/Myanmarin ihmisoikeustilanteesta ja demokratian puuttumisesta. YK:n ihmisoikeustoimikunnan 54. istunnossa Euroopan unioni esitti päätöslauselman, jossa arvosteltiin Burman ihmisoikeustilannetta ja joka hyväksyttiin 20. huhtikuuta 1998. Unioni on myös toistuvasti kehottanut Burman hallitusta aloittamaan todellisen vuoropuhelun kaikkien demokraattisten oppositiopuolueiden kanssa. EU on lisäksi Burman/Myanmarin tilanteen vuoksi säännöllisesti yhteydessä ASEAN-maihin ja kannustaa niitä painostamaan voimakkaammin Burman hallitusta. Neuvosto päätti 26. huhtikuuta 1998 jatkaa jälleen kuudella kuukaudella alun perin 28. lokakuuta 1996 vahvistamaansa Burmaa koskevaa yhteistä kantaa(1), jossa määrätään tietyistä Burmaa ja Burman vastuuhenkilöitä koskevista rajoittavista toimenpiteistä. Neuvosto on myös päättänyt lujittaa tätä EU:n yhteistä kantaa kieltämällä kauttakulkuviisumit ja laajentamalla kielto koskemaan Burman matkailualan viranomaisia (samalla kun varmistetaan, että kieltoa sovelletaan tiukasti kaikkiin Burman valtion rauhan ja kehityksen neuvoston (SPDC) ja armeijan jäseniin sekä näiden perheisiin). Neuvosto yhtyy lisäksi Aung San Suu Kyin ilmaisemaan kantaan, että nykyisessä tilanteessa matkailijoiden ei ole suositeltavaa vierailla Burmassa. Neuvosto on myös harkinnut Burman vastaisia taloudellisia ja rahoitusta koskevia sanktioita, mutta ei ole vielä tässä vaiheessa tehnyt päätöstä. Tässä yhteydessä on kuitenkin mainittava, että maassa harjoitettavan pakkotyön vuoksi EY on päättänyt poistaa Burmalta/Myanmarilta tullietuusjärjestelmän etuudet. (1) EYVL L 287, 8.11.1996.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2697/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Lentoturvallisuus Lentoturvallisuutta koskevassa yhteisön lainsäädännössä pidetään yhtenä tehokkaimmista lentoturvallisuuden parantamiskeinoista riippumattoman kansallisen viraston perustamista lento-onnettomuuksien ehkäisemiseksi ja tutkimiseksi. Tällaisen elimen perustaminen on siis pakollista ETY-direktiivin mukaan, mutta Italiassa tätä direktiiviä ei vielä ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kuljetusyhtiöiden vapaa kilpailu tekee direktiivistä entistäkin tärkeämmän ja kiireellisemmän soveltaa, ja kyseisen elimen luominen olisi perusteltava epäpoliittisesti, koska kaikilla on oikeus turvallisuuteen. Mitkä jäsenvaltiot eivät vielä ole saattaneet kyseistä direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään? Eikö komissio katso, että sen pitäisi painostaa jäsenvaltioita tekemään sen? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1998) Kuusi jäsenvaltiota (Belgia, Kreikka, Ranska, Italia, Itävalta ja Portugali) ei ole vielä saattanut täydellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnan perusperiaatteista 21. marraskuuta 1994 annettua neuvoston direktiiviä 94/56/EY(1). Komissio on jo lähettänyt perustellut lausunnot kyseisille jäsenvaltioille ja päättää ennen vuoden loppua, onko asioita syytä viedä tuomioistuimeen. (1) EYVL L 319, 12.12.1994.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2825/98 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (11. syyskuuta 1998) Aihe: Orangutangikriisi Indonesiassa Tietääkö komissio, että Environmental Investigation Agency Limited on julkaissut kehotuksen toimintaan orangutangien suojelemiseksi? Onko komissio samaa mieltä siitä, että perusehdot, jotka on hahmoteltu tässä asiakirjassa, ovat välttämättömiä ja onko komissio valmis auttamaan niiden täyttämisen vaatimisessa asettamalla avulle ehtoja? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen kyseisestä orangutangien suojelemista koskevasta vetoomuksesta. Se haluaa kuitenkin kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä komission huomion kiinnittämisestä kyseiseen asiakirjaan, ja on valmis myöhemmin vastaamaan asiakirjassa käsiteltyjä asioita koskeviin kysymyksiin. Alkajaisiksi komissio viittaa vastaukseensa, jonka se antoi parlamentin jäsenen Cristiana Muscardinin esittämään kysymykseen E-1852/98(1) orangutangien suojeluhankkeiden rahoituksesta. (1) EYVL C 402, 22.12.1998, s. 161.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3408/98

esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle

(17. marraskuuta 1998)

Aihe: Lentäjien, lentoemäntien ja stuerttien eläkejärjestelyt

Italian hallitus nosti äskettäin lentäjien, lentoemäntien ja stuerttien eläkkeelle siirtymisen vähimmäisikää. Vaikuttaa siltä, että tässä päätöksessä ei otettu asianmukaisesti huomioon lentämisen kuluttavia vaikutuksia, kuten uni-valverytmin häiriintymistä, kuivan ja otsonipitoisen ilman hengittämistä tai altistumista esimerkiksi röntgenhoitajiin verrattuna kolminkertaiselle kosmiselle säteilylle. Kaikesta tästä johtuen lentohenkilöstön keskimääräinen odotettavissa oleva elinikä on paljon muita alhaisempi. Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole saatavilla riittävästi tieteellistä tietoa asiasta, osittain siitä johtuen, että lentoyhtiöiden suorittamista tutkimuksista ei ole annettu tietoja henkilökunnalle ja ammattiyhdistyksille.

Voisiko komissio edellä olevaan liittyen kertoa,

1. onko komissiolla tietoja ja tutkimustuloksia asiasta?

2. onko olemassa direktiivejä tai muita asiakirjoja, jotka koskevat lentohenkilöstön eläkkeellepääsyä?

3. mitä asiasta on määrätty muissa jäsenvaltioissa?

Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus

(21. joulukuuta 1998)

1. Komissiolla ei ole käytössään tietoja tai tutkimuksia kyseisten työntekijöiden odotettavissa olevasta eliniästä, eikä heidän eläkejärjestelyistään ole annettu erityistä direktiiviä.

2. Jäsenvaltiot voivat vapaasti laatia sosiaaliturvajärjestelmien organisointia ja toimintaa koskevat omat toimintalinjansa, kunhan ne vain noudattavat yhteisön lainsäädäntöä miesten ja naisten yhtäläisen kohtelun osalta (miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19 päivänä joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 79/7/ETY(1) ja miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/378/ETY(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/97/EY(3)) sekä siirtotyöläisten sosiaaliturvan osalta(4). Näin ollen jäsenvaltiot voivat päättää vapaasti lentäjien ja lentohenkilöstön eläkeiästä, kunhan vain edellä mainittuja yhteisön säännöksiä noudatetaan.

3. Komissio julkaisee jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien yleisistä suuntauksista ja suuntaviivoista vertailevia taulukkoja (Missoc), mutta niissä ei viitata erityisesti lentäjiin ja lentohenkilöstöön.

(1) EYVL L 6, 10.1.1979.

(2) EYVL L 225, 12.8.1986.

(3) EYVL L 46, 17.2.1997.

(4) Asetus (ETY) 1408/71 ja 574/72 (saatettu ajan tasalle asetuksella (EY) 118/97 - EYVL L 28, 30.1.1997).
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2971/98 esittäjä(t): Franz Linser (NI) neuvostolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Brennerin tunnelihankkeen rahoitus ja toteutus Liikenneasioita käsittelevän neuvoston puheenjohtaja Einem esitti 1.9.1998 Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunnalle, että tällä hetkellä ei ole ehdotonta tarvetta Brennerin tunnelin rakentamiseen. 1. Miten neuvosto perustelee tämän kannan? 2. Miten neuvosto aikoo hoitaa hankkeen tulevan rahoituksen? 3. a) Missä vaiheessa on liittymien rakennushanke Italian valtion alueella? b) Onko Italiassa aloitettu suunnittelutyö? c) Jos on, onko jo suoritettu geologisia tutkimuksia, koeporauksia tai muita toimia? d) Jos ei, milloin suunnittelutyö aloitetaan? 4. a) Missä vaiheessa on liittymien rakennushanke Saksan valtion alueella? b) Onko Saksassa aloitettu suunnittelutyö? c) Jos on, onko jo suoritettu geologisia tutkimuksia, koeporauksia tai muita toimia? d) Jos ei, milloin suunnittelutyö aloitetaan? Vastaus (7. joulukuuta 1998) Tässä yhteydessä muistutetaan, että hanke Suurnopeusjuna / yhdistetty kuljetus - pohjoinen-etelä, Nürnberg-Erfurt-Halle / Leipzig-Berliini, Brennerin rata: Verona-München sisältyy yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä päätöksessä n:o 1692/96/EY(1) liitteessä III olevaan luetteloon hankkeista, joihin Essenin Eurooppa-neuvosto kiinnitti erityistä huomiota. Euroopan laajuisen liikenneverkon ja siihen liittyvien hankkeiden toteuttamisen seuranta kuuluu komission toimivaltaan. (1) EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1592/98 esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: "Tauras" -pankin konkurssi Saamieni tietojen mukaan Euroopan unionin varoja menetettiin liettualaisen "Tauras" -pankin konkurssissa vuonna 1995/1997. 1. Kuinka paljon EU:n varoja oli kyseisessä pankissa? Kuinka paljon pankkiin sijoitetusta rahoista saatiin takaisin? Kuinka suurta osuutta rahoista ei todennäköisesti saada koskaan takaisin? 2. Minkä vuoksi kyseinen pankki valittiin aikoinaan EU:n yhteyspankiksi? Kuka kantaa vastuun pankin valinnasta yhteyspankiksi? Minkä opetuksen komissio katsoo saaneensa tapauksesta? Minkä kriteerien perusteella EU:n yhteyspankit valitaan? 3. Onko komissio myös jossakin muussa yhteydessä joutunut toteamaan, että EU:n yhteyspankiksi valitsema pankki on joutunut taloudellisiin vaikeuksiin? Jos on, mistä tapauksista oli kyse, ja kuinka suuret taloudelliset tappiot niistä aiheutui? 4. Kontrolloidaanko EU:n yhteyspankeiksi valittuja pankkeja jollakin erityisellä tavalla? Jos kontrolloidaan, millaisista kontrolleista on kyse? Jos ei kontrolloida, niin miksi ei? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Komissio ei ole valinnut Taurasta välittäjäpankiksi eikä tallettanut yhteisön varoja kyseiseen pankkiin. Tämän vuoksi Tauraksen konkurssissa ei menetetty yhteisön varoja. Arvoisa parlamentin jäsen viittaa ehkä Liettualle marraskuussa 1992 myönnetystä makrotaloudellisesta rahoitusavusta saatuihin tuottoihin. Yksityiskohtainen kuvaus tämän toimenpiteen toteuttamisesta löytyy kolmansille maille myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun toteuttamista koskevasta kertomuksesta(1), jonka komissio antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille joka vuosi. Liettualle myönnetty yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu annettiin osana Liettuan ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) välistä järjestelyä ja muodostui yhteisön Liettuan keskuspankille myöntämästä lainasta. Kyseessä oli riippumaton lainaustoimenpide, jonka Liettuan tasavalta takasi. Avun täytäntöönpanoaikaan vallinneiden poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi Liettuan viranomaisille annettiin lupa lainata osa varoista edelleen muutaman paikallisen pankin kautta. Tällaiset lainaustoimet ovat liettualaisten pankkien ja yritysten välisiä rahoitustoimia, ja kaikista varojen edelleen lainaamiseen liittyvistä riskeistä vastaa Liettuan valtio. Tämän järjestelyn puitteissa Liettuan viranomaiset päättivät 29. elokuuta 1995 myöntää Taurakselle 17 miljoonan ecun lainan. Näillä edelleenlainaustoimilla ei kuitenkaan ole mitään vaikutusta yhteisön saataviin Liettualta. Toistaiseksi Liettua on hoitanut yhteisöltä saamansa lainat tunnollisesti, eikä komissio odota velanhoito-ongelmia jatkossakaan. (1) KOM(98) 3 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3054/98 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Manchester United -jalkapalloseura Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, ettei Manchester Unitedin ehdotettu myyminen BSkyB-yhtiölle ole ristiriidassa EU:n kilpailupolitiikan kanssa? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1998) BSkyB:n tekemä tarjous Manchester United -jalkapalloseuran ostamisesta ei sisälly yhteisön keskittymiin sovellettavan lainsäädännön (yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) 4064/89(1), sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) 1310/97(2)) soveltamisalaan, koska se ei merkitse yhteisönlaajuisen keskittymän syntymistä. Hanke ei etenkään täytä asetuksen 1 artiklassa säädettyjä liikevaihdon arviointiperusteiden raja-arvoja. Edellä olevien syiden vuoksi hankkeeseen sovelletaan periaatteessa kansallista kilpailulainsäädäntöä ja sen mukaisia menettelyjä. Kyseisen hankkeen tutkivat Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset. (1) EYVL L 257, 21.9.1990. (2) EYVL L 180, 9.7.1997.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2272/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Coast Roadin sillan vahvistaminen Southportissa Onko komissio pannut alulle 169 artiklan mukaisen alustavan tutkimuksen ehdotetusta Sefton Coast Roadin siltojen vahvistamisesta, jota voidaan pitää tien kunnostamisena ilman luontotyyppidirektiivin edellyttämää ympäristöarviointia? Arvioinnin pohjalta voidaan todeta onko hankkeesta haittaa ehdotetulle Sefton Coastin erityissuojelualueelle. Ovatko asianomaiset Britannian viranomaiset reagoineet tähän tutkimukseen? Jos eivät ole, voiko komissio käyttää vaikutusvaltaansa asian selvittämiseksi mahdollisimman pian, sillä töiden on määrä alkaa syyskuussa 1998? Katsooko komissio, että mahdollisesti lainvastaiset työt on parempi pysäyttää ennen niiden aloittamista? Jos työt taas eivät ole lainvastaisia, eikö ole hyvä varmistaa niiden jatkuminen ilman pelkoa oikeudellisista seurauksista? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia on syytetty luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) tiettyjen säännösten rikkomisesta Sefton Coast Roadin siltojen parantamisen yhteydessä. Komissio tutkii parhaillaan asiaa, ja se on ollut yhteydessä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin. Komissio odottaa Yhdistyneen kuningaskunnan vastausta. Parlamentin jäsenen kolmannen kysymyksen osalta komission tehtävänä on huolehtia, että jäsenvaltiot soveltavat asianmukaisesti perustamissopimusta ja sen mukaisia toimenpiteitä. Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille perustamissopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden, komissio voi ryhtyä toimiin EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla. Komissiolla ei ole kuitenkaan valtuuksia antaa väliaikaista määräystä hankkeiden lopettamisesta jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2301/98

esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle

(22. heinäkuuta 1998)

Aihe: Venäjän tullilainsäädäntö

Venäjän liikenteen ja kaupan kehittymisen jarruna on edelleen se, että maan tullilainsäädäntöä ei ole kyetty harmonisoimaan EU-säädösten kanssa.

Mitä komissio aikoo tehdä painostaakseen Venäjän viranomaisia, että tämä harmonisointityö nopeutuu ja että se saadaan päätökseen mahdollisimman pikaisesti?

Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus

(18. syyskuuta 1998)

Tulliyhteistyöllä on tärkeä osa yhteisön ja Venäjän välisissä suhteissa. komission puheenjohtaja ja Venäjän pääministeri sopivat tulliyhteistyötä koskevasta yhteisestä julkilausumasta monia asioita käsitelleessä kokouksessa heinäkuussa 1997. Sen jälkeen Venäjän kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen mukaisesti perustettu ja 15. heinäkuuta 1998 ensimmäiseksi koolle kutsuttu alakomitea omistautui tulliasioille.

Tämän yhteistyön käytännön saavutuksia ovat esimerkiksi:

- se, että Venäjän tullikoodeksi lähenee yhteisön mallia,

- läheinen yhteistyö ja yhteiset tullitarkastukset Suomen ja Venäjän välisillä valituilla rajanylityspaikoilla suorana tuloksena Tacis-ystävyysohjelmasta Lappeenrannan ja Viipurin tulliviranomaisten kesken,

- Moskovan kansainvälisen lentokentän punaiset ja vihreät linjat ja muut vähemmän näkyvät parannukset matkustajaliikenteen selvityksen nopeuttamiseksi tuloksena Tacis-tulliystävyysohjelmasta Lontoon lentokenttien kanssa,

- havaittujen petoksien määrän kasvu keskustullilaboratoriolle annetun tuen ansiosta jne.

Komissio on lisäksi painostanut melkoisesti Venäjän tullia luopumaan toimenpiteistä, joilla se aikoo lopettaa alueellaan tiettyjen tavaralajien kansainvälisen tavaroiden tieliikennekuljetusten TIR-carnetien käytön, joka toteutuessaan vaikeuttaisi suunnattomasti yhteisön ja Venäjän välistä kauppaa.

Tullilainsäädännön lähentäminen Maailman kauppajärjestön WTO:n sopimuksen edellyttämiin vaatimuksiin muodostaa tärkeän osan Venäjän liittymisestä WTO:hon. Komissio toimii yhteistyössä Venäjän viranomaisten kanssa varmistaakseen mahdollisimman pikaisen mukauttamisen WTO:n vaatimuksiin.

Vaikka tullialan johdetun oikeuden valmistelussa on paljon tekemistä, useat tulliasioita koskevat liikenteen ja matkailun kehittämisen ongelmat Venäjällä liittyvät enemmänkin olemassa olevan lainsäädännön tehokkaaseen soveltamiseen ja erityisesti riskianalyysimenetelmien soveltamiseen kuin yleiseen valvontaan. Tekeillä tai suunnitteilla on monia toimia, erityisillä rajanylityspaikoilla tehtävästä työstä henkilöstön koulutuksen tukemiseen. Henkilöstö on kasvanut huomattavasti koko Neuvostoliiton alueen 1980-luvun lopun noin 2 000:sta lähes 55 000:een nykyisessä Venäjän federaatiossa.

Komissio jatkaa Venäjän tullipalvelujen tukemista ensisijaisena tavoitteena kaupan helpottaminen, mikä tietenkin sisältää matkailun. Komissio kuitenkin myöntää, että Venäjän hallitus on haluton tekemään muutoksia harkitsematta tarkoin niiden vaikutusta, koska Venäjän tullikomitea lisää merkittävästi kansantuloa (yli 30 prosenttia).
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3056/98 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Jalkapallon eurooppalainen superliiga Onko komissio tietoinen suunnitelmista perustaa Euroopan johtavien jalkapalloseurojen yhteinen superliiga? Tarkkaileeko komissio tämän tilanteen kehittymistä varmistaakseen etenkin sen, etteivät liigan ottelujen televisiointioikeudet päädy yksinomaan maksullisille tv-yhtiöille? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1998) Komissio on tietoinen suunnitelmista perustaa uusi eurooppalainen jalkapalloliiga, johon osallistuisi merkittävä joukko eurooppalaisia jalkapalloseuroja. Komissio ei ole tähän mennessä vastaanottanut sen paremmin hankkeen hyväksyntää koskevaa pyyntöä, poikkeuslupahakemusta kuin valitustakaan. Jos komissio vastaanottaa jonkin edellä mainituista tai katsoo aiheelliseksi toimia viran puolesta, se tulee asian käsittelyn yhteydessä arvioimaan, mitä etuja uudesta jalkapalloliigasta koituu kuluttajille. Arviointiin sisältyy sen tutkiminen, miten liiga suhtautuu otteluiden vapaaseen televisiointiin tai niiden lähettämiseen maksutelevision tai kertamaksuperusteisten lähetysten välityksellä.