ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3060/02 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) neuvostolle. Eurooppa-valmistelukunta.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0083 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3060/02 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) neuvostolle (25. lokakuuta 2002) Aihe: Eurooppa-valmistelukunta Financial Times -lehdelle 7. lokakuuta antamassaan haastattelussa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän ja unionille perustuslain laativan valmistelukunnan puheenjohtaja Valéry Giscard d'Estaing korosti vastustavansa komission toimivaltuuksien lisäämistä ja kannattavansa suvereeniutensa säilyttävien jäsenvaltioiden hallitusten välisen yhteistyön tiivistämistä. Valmistelukunnan puheenjohtaja asettuu siten selkeästi konfederaatiomallin kannalle. Edustaako tämä Valéry Giscard d'Estaingin visio konfederaatiosta myös neuvoston näkemyksiä? Miten neuvosto suhtautuu valmistelukunnan puheenjohtajan ajatukseen korvata mahdollisesti nimi Euroopan unioni nimellä Yhdistynyt Eurooppa, joka olisi Valéry Giscard d'Estaingin mielestä lähempänä kansalaisia? Vastaus (20. helmikuuta 2003) Neuvosto ei koskaan kommentoi lehdistölle annettuja lausuntoja. Se ei ole muodostanut kantaa tällä hetkellä valmistelukunnassa käytäviin keskusteluihin, eikä sen olisikaan asianmukaista tehdä niin. Valmistelukunnan puheenjohtaja esitti tulevaisuuden Eurooppaa koskevan mallin ja ehdotuksen Euroopan unionin mahdollisesta nimenmuutoksesta omasta aloitteestaan. Neuvosto ei ole keskustellut näistä asioista eikä muodostanut kantaa niihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2509/02

esittäjä(t): Christopher Beazley (PPE-DE) komissiolle

(3. syyskuuta 2002)

Aihe: Sanomalehtien jakelu jäsenvaltioissa

Onko komissio tietoinen, että Irlannin tasavallan lehtimyyjien on maksettava asianomaiselle tukkukauppiaalle lisämaksu (kuljetusmaksu) Yhdistyneen kuningaskunnan sanomalehtien myymisestä, mutta niiden ei tarvitse maksaa kyseistä lisämaksua joistakin Irlannin kansallisista sanomalehdistä?

Onko komissio lisäksi tietoinen, että lisämaksuvelvoite johtuu joidenkin sanomalehtien jakelun yksinoikeusjärjestelyistä, minkä vuoksi lehdenmyyjillä ei ole vaihtoehtoista hankintakeinoa?

Katsooko komissio, että kyseinen tilanne on yhtenäismarkkinoiden periaatteiden mukainen?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(24. lokakuuta 2002)

Komissio on tietoinen jäsenvaltioissa ja erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa(1) käytössä olevista sanomalehtien jakelujärjestelmistä sekä niihin liittyvistä kuljetusmaksuista. Irlannin nykyisestä järjestelmästä komissiolla ei kuitenkaan ole tarkkoja tietoja.

Jos arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema yksinoikeusjakelu perustuu kustantajien, tukkumyyjien ja lehtimyyjien välisiin sopimuksiin, sitä saattavat koskea yhteisön kilpailusäännöt, kuten EY:n perustamissopimuksen 81 artiklassa sekä erityisesti ryhmäpoikkeusasetuksessa (EY) N:o 2790/1999(2) ja vertikaalisia kilpailunrajoituksia koskevissa suuntaviivoissa(3) on säädetty. Sen sijaan markkinoiden vapauteen liittyvät EY:n perustamissopimuksen määräykset koskevat lähinnä jäsenvaltioiden sisäistä sääntelyä.

Komissiolle ei ole jätetty kysymyksessä kuvatusta tilanteesta yhteisön kilpailusääntöihin perustuvaa ilmoitusta tai kantelua. Komissio ei myöskään ole saanut yhtään todistetta siitä, että Irlannissa myytävien irlantilaisten ja brittiläisten sanomalehtien tukkuhintojen erot johtuisivat yllä mainittua ryhmäpoikkeusasetusta tai yllä mainittuja suuntaviivoja rikkovasta menettelystä tai että ne muuten

olisivat yhteisön kilpailusääntöjen vastaisia. Sitä paitsi on syytä huomata, että Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuotavien painotuotteiden kuljetusmaksut on voitu määrätä tukkumyyjille koituvien ylimääräisten kuljetus- ja jakelukulujen peittämiseksi.

Komissio seuraa tiiviisti, miten sanoma- ja aikakauslehtien jakelun rajat ylittävä hinnoittelu EU:ssa kehittyy yhteisön kilpailusääntöjen kannalta. Lisäksi se aikoo lähestyä Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailuviranomaisia, jotta asiaa voitaisiin arvioida entistä perusteellisemmin.

(1) Ks. OFT:n arvio Internet-osoitteesta http://www.oft.gov.uk/news/press+releases/2002/pn+02-02.htm.

(2) Komission asetus (EY) N:o 2790/1999, annettu 22 päivänä joulukuuta 1999, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tiettyihin vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin, EYVL L 336, 29.12.1999.

(3) Komission tiedonanto Suuntaviivat vertikaalisista rajoituksista, EYVL C 291, 13.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2541/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Säännönvastaisuuksia Ferroliin (Espanja) rakennettavan kaasunkäsittelylaitoksen yhteydessä.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0030 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2541/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (6. syyskuuta 2002) Aihe: Säännönvastaisuuksia Ferroliin (Espanja) rakennettavan kaasunkäsittelylaitoksen yhteydessä Reganosa-yhtiö aikoo rakentaa Toulousen ja Enscheden onnettomuuksista huolimatta maakaasun varastointi- ja käsittelylaitoksen kahden kilometrin päähän 40 000 asukkaan väestökeskuksesta. Maankäyttöpolitiikasta vastuussa olevat kunnalliset viranomaiset ovat hyväksyneet hankkeen, joka on Seveso-direktiivin vastainen ja vastoin Espanjan lainsäädäntöä, jonka mukaan turvaetäisyyden on oltava vähintään 2 000 metriä. Vajaan 500 metrin päässä laitokselle kaasua toimittavien nestekaasusäiliöalusten suunnitellusta toimintapisteestä sijaitsevat Ferrolin laivastotukikohta, asevarastot ja sota-alukset. Onko komissio tietoinen tästä? Onko komissio tietoinen, että kaasunkäsittelylaitosta koskevaa ympäristövaikutusten arviointia direktiivien 85/337/ETY(1) ja 97/11/EY(2) mukaisesti ei ole tehty, vaan asiaan liittyy pelkästään Galician hallituksen joka puolestaan omistaa 10 prosenttia hankkeen toteuttavasta yrityksestä tekemä ympäristövaikutuksia koskeva päätös? Onko komissio ottanut yhteyttä Espanjan hallitukseen saadakseen yksityiskohtaista tietoa tästä asiasta? Mitä tietoja Espanjan hallitus on antanut? (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. (2) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5. Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-2541/02 ja E-2555/02 (15. lokakuuta 2002) Komissio on tietoinen parlamentin jäsenen esiin tuomista seikoista. Komissio on itse asiassa päättänyt aloittaa viitteellä 2001/2141 kirjatun asian tutkimisen Patricia McKennan kirjallisen kysymyksen E-1310/01, Laura González Álvarezin kirjallisen kysymyksen E-1359/01 sekä kysyjän oman kirjallisen kysymyksen E-1379/01(1) perusteella. Asiaa tutkiessaan komissio on kääntynyt kahdesti Espanjan viranomaisten puoleen varmistaakseen, että tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettua neuvoston direktiiviä 85/337/ETY(2) ja vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 16. joulukuuta 1996 annettua neuvoston direktiiviä 96/82/EY(3) (Seveso-direktiivi) sovelletaan moitteettomasti. Espanjan viranomaisten tuorein vastaus on parhaillaan komission tarkasteltavana. Asiaa käsitellään Espanjan viranomaisten kanssa ensi lokakuussa kahdenvälisessä kokouksessa, jossa on tarkoitus tehdä tilannekatsaus tiettyihin ympäristöalaa koskeviin kanteisiin ja rikkomisiin. Peustamissopimuksen valvojan tehtävässään komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan mainituissa tapauksissa. (1) EYVL C 350 E, 11.12.2001. (2) EYVL L 175, 5.7.1985, sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY, EYVL L 73, 14.3.1997. (3) EYVL L 10, 14.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3222/02

esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle

(14. marraskuuta 2002)

Aihe: Ehdokasvaltiot ja niin sanotun kuuman ilman (hot air) määrä

Onko arvioitu, miten paljon niin sanottua kuumaa ilmaa kullakin kymmenestä (ja myöhemmin 12:sta) uudesta jäsenmaasta on EU:n päästökauppajärjestelmän ensimmäisellä kaudella (20052007) tai sitä seuraavalla kaudella tai seuraavilla kausilla? Kuinka suuren määrän kuumaa ilmaa Saksan liittotasavalta voi vuorostaan myydä ottaen huomioon, että Saksa yhdistyi Kioton pöytäkirjan viitevuoden jälkeen?

Onko EU laatinut suunnitelmia, milloin ja miten kuuma ilma tulisi tuoda markkinoille, jos otetaan huomioon päästöoikeuksien hinta ja todellinen päästöjen vähentäminen EU:ssa? Missä yhteydessä suunnitelmat on julkaistu, mikäli sellaisia on olemassa?

Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3222/02 ja E-3224/02

(3. maaliskuuta 2003)

Neuvoston tiedossa ei ole arvoisan parlamentin jäsenen tiedustelemia arvioita, eikä varsinkaan arvioita projektimääristä, joista todennäköisesti tehdään aloite. EU ei ole tehnyt sopimuksia liittymisneuvotteluja käyvien maiden kanssa yhteistoteutushankkeiden edistämiseksi. Neuvostolla ei myöskään ole tietoa malleista yhteistoteutushankkeiden vaikutuksesta päästöoikeuksien hintaan ja se pyytää ottamaan huomioon, että ehdotuksessa EU:n päästökaupan järjestelmäksi ei sen nykymuodossa ole säännöksiä asian sisällyttämiseksi. Komissiolta odotetaan kuitenkin vuoden 2003 aikana ehdotusta Kioton pöytäkirjaan perustuvien projektipohjaisten hankkeiden (puhtaan kehityksen mekanismi ja yhteistoteutus) ja EU:n päästökaupan järjestelmän kytkemisestä toisiinsa. Tässä asiassa voisikin olla parempi osoittaa esitetyt kysymykset komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3042/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Menneiden tilanteiden vakiinnuttaminen Portugalissa.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3042/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (24. lokakuuta 2002) Aihe: Menneiden tilanteiden vakiinnuttaminen Portugalissa Lehdistön arvioiden mukaan vuonna 2002 Portugalissa julkisia menoja kirjataan kolmen prosentin arvosta valtiontalouden tilinpidon ulkopuolelle, koska menot liittyvät menneiden tilanteiden vakiinnuttamiseen eivätkä varainhoitovuoteen 2002. Voiko komissio vahvistaa, vastaako tilanne todellisuutta? Voiko komissio vahvistaa, vastaako kyseinen menettely useiden valtion laitosten vuonna 2002 aiheuttamien maksamattomien menojen kertymää? Pedro Solbes Miran komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3042/02, E-3043/02 ja E-3044/02 (25. marraskuuta 2002) Kun menot kirjataan kansantalouden kirjanpidon ja Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmän (EKT 95) mukaisesti, ne kirjataan suoriteperusteisina eikä kassaperusteisina. Toisin sanoen menot kirjataan niiden vuosien tilinpitoon, joina maksusitoumukset on tehty, eikä vasta maksujen suorittamisen aikaiseen tilinpitoon. Portugalin vuoden 2002 tarkistettua talousarviota koskevassa talouskertomuksessa mainitaan, että edellisvuosina menoiksi kirjattujen maksusitoumusten takia tasataan vuonna 2002 menorästejä 2,1 miljardin euron edestä, joka on 1,6 prosenttia vuoden 2002 arvioidusta bruttokansantuotteesta (BKT). Kysymyksessä mainitun opetusministeriön talousarvion ulkopuolisen alijäämän yhteydessä on syytä tähdentää, että komissio valvoo koko julkista taloutta eikä sen tiettyjä osia tai sektoreita, ellei niissä havaita epätavallisia piirteitä, jotka voisivat asettaa vaakalaudalle julkisen talouden yleisten tavoitteiden saavuttamisen. Lisäksi arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema alijäämä on ilmeisesti laskettu julkisen talouden kirjanpidon eikä EKT 95:n sääntöjen mukaisesti. Portugalin vuoden 2003 talousarvioon liitetyn talouskertomuksen mukaan on julkisen talouden alijäämätavoite vuonna 2003 2,4 prosenttia BKT:stä kansantalouden tilinpidon mukaisesti laskettuna. Nimenomaan kansantalouden tilinpitoon perustuvat julkisen talouden luvut ovat tärkeitä julkisen talouden valvonnassa ja erityisesti vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanossa. Komission tiedossa ei ole muuta virallista ennustetta Portugalin vuoden 2003 julkisen talouden alijäämästä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3248/02 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle. Tulivuori Etnan purkauksen aiheuttama hätätila.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0180 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3248/02 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle (19. marraskuuta 2002) Aihe: Tulivuori Etnan purkauksen aiheuttama hätätila Joitain viikkoja sitten Euroopan korkein tulivuori, Etna, purkautui voimalla, jota ei ole rekisteröity vuosiin. Tulivuoren läheisyydessä olevien kylien ja kaupunkien on pakko sopeutua elämään jatkuvassa valmiustilassa. Laavavirta, joka valuu toisinaan odottamatta vuoren seinämiä pitkin on ulottunut myös joihinkin asutuskeskuksiin, kuten Linguaglossan kuntaan, ja tuhonnut 400 hehtaaria Sisilian tärkeintä männikköä sekä maailmankuulun Piano Provenzanan laskettelu- ja murtomaahiihtokeskuksen. Tällä hätätilanteella on painava vaikutus alueen taloudelliseen tilanteeseen, koska se vaikuttaa tiettyihin avainaloihin, kuten maatalouteen ja matkailuun, ja pahentaa jo entisestään huonoa tilannetta. Kun otetaan huomioon, että tämä vuosi on kansainvälinen vuoristojen vuosi, aikooko komissio ryhtyä hätätoimiin lievittääkseen Catanian ja sen lähialueen väestön kärsimiä, erityisesti taloudellisia mutta myös ympäristöllisiä vahinkoja, jotka tämä luonnonilmiö on aiheuttanut? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2002) Komissio tiedottaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että neuvosto on 11. marraskuuta 2002 antanut asetuksen (EY) N:o 2012/2002 Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta(1). Rahaston tarkoituksena on välttämättömien toimien toteuttaminen suurkatastrofin tapahduttua. Mikäli Italian viranomaiset jättävät tukihakemuksen täyttäen samalla asetuksessa säädetyt edellytykset, komissio tutkii asiaa, jotta tukea voitaisiin mahdollisimman pian antaa kyseiselle alueelle. Komissio muistuttaa kysymyksen esittäjää siitä, että ohjelmakauden 20002006 määrärahoja, joita ei ole vielä sidottu aiempiin hankkeisiin, voidaan jäsenvaltioiden pyynnöstä kohdentaa rakennerahastojen tukeen oikeutetuilla vyöhykkeillä ja alueilla alueellisten ohjelmien muihin painopistealueisiin. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta, EYVL L 311, 14.11.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3380/02 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle. Hopeoituja kuituja neurodermatiittipotilaille — Hightech-vaatteet.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3380/02 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle (21. marraskuuta 2002) Aihe: Hopeoituja kuituja neurodermatiittipotilaille Hightech-vaatteet Olen lukenut useista tieteellisistä julkaisuista, että viime vuosina on kehitetty lääketieteellistä hyötyä tuovia Hightech-vaatteita, joita on jo markkinoilla. Erityisen mielenkiintoisina pidän tietoja hopeoiduista kuiduista valmistetuista vaatteista, jotka voivat lievittää varsinkin neurodermatiittipotilaiden kipuja ja korjata ihon tilaa huomattavasti. Eräs hoidon haittapuolista on kuitenkin se, että tällaiset lääketieteellisesti vaikuttavat vaatteet ovat melko kalliita. Julkaisuista käy kuinkin ilmi myös se mahdollisuus, että jos vaatteet kuuluisivat sairaskassoista korvattaviin tuotteisiin, asia voisi hyödyttää myös kassoja, koska näin voitaisiin säästää huomattavia summia potilaiden tarvitsemissa kalliissa voiteissa ja lääkkeissä. Edellisen perusteella kysyn komissiolta seuraavaa: Onko komissio tietoinen tästä uudesta hoitomenetelmästä? Aikooko komissio ottaa sen konkreettisesti huomioon terveyspolitiikkaa kehittäessään? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2002) Ei. Komissio ei ole tietoinen tästä tuotteesta eikä sen erityispiirteistä ja mahdollisista terveysvaikutuksista. Yhteisön kansanterveyspolitiikka kuuluu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan soveltamisalaan, minkä perusteella parlamentti ja neuvosto ovat äskettäin hyväksyneet kuusivuotisen toimintaohjelman(1). Ohjelmassa on kolme painopistealuetta; terveyden edistäminen ja terveyttä koskevan tiedon kehittäminen, terveysuhkiin liittyvä nopea toiminta sekä terveyteen vaikuttaviin tekijöihin liittyvät toiminnot. Mahdollisuutta vähentää terveydenhoitokustannuksia kysymyksessä mainitun tyyppisten vaatteiden avulla pidetään jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvana asiana eikä edellä mainitun toimintaohjelman piiriin kuuluvana asiana. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY, tehty 23 päivänä syyskuuta 2002, yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (20032008) hyväksymisestä Komission lausunnot, EYVL L 271, 9.10.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3490/02 esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR), Imelda Read (PSE), Phillip Whitehead (PSE),Roger Helmer (PPE-DE), Christopher Heaton-Harris (PPE-DE)ja Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Kreivikunnanvaltuustojen mahdollisuudet saada EU:n ystävyyskaupunkiohjelmiin liittyvää rahoitusta.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0216 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3490/02 esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR), Imelda Read (PSE), Phillip Whitehead (PSE),Roger Helmer (PPE-DE), Christopher Heaton-Harris (PPE-DE)ja Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (9. joulukuuta 2002) Aihe: Kreivikunnanvaltuustojen mahdollisuudet saada EU:n ystävyyskaupunkiohjelmiin liittyvää rahoitusta Yhdistyneen kuningaskunnan ja Manner-Euroopan paikallishallintojen rakenteellisista eroista johtuen vaikuttaa siltä, etteivät kreivikunnanvaltuustot voi saada EU:n rahoitusta toimen A alaisuuteen kuuluvan ystävyyskaupunkitoiminnan puitteissa, sillä niitä ei katsota kunniksi, kun taas eurooppalaiset kunnat saavat kyseistä rahoitusta. Kreivikunnanvaltuustot eivät kuitenkaan ole ainoastaan suoria palveluntarjoajia, vaan osallistuvat myös aktiivisesti ystävyyskaupunkitoimintaan. Voiko komissio ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan ja Manner-Euroopan paikallishallinnon väliset erot ja varmistaa, että myös Yhdistyneen kuningaskunnan kreivikunnanvaltuustot voisivat saada EU:n ystävyyskaupunkirahoitusta? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2003) Ystävyyskaupunkitoiminta perustuu budjettikohtaan A-321, jonka selvitysosan mukaan määräraha on tarkoitettu unionin kaupunkien väliseen sekä unionin kaupunkien ja ehdokasmaiden kaupunkien väliseen toimintaan. Nykyisessä menettelyssä ystävyyskaupunkitoimintaa koskevat ehdotuspyynnöt julkaistaan kerran vuodessa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tällä hetkellä rahoitetaan kahdenlaisia toimia: a) ystävyyskaupunkien ja -kuntien asukkaiden tapaamiset b) konferenssien järjestäminen ystävyyskaupunkitoimintaan liittyvistä eurooppalaisista aiheista tai koulutus- ja tiedotusseminaarien järjestäminen ystävyyskaupunkitoiminnasta vastaaville. Osalla a on tarkoitus tukea suoraan kaupunkien ja kuntien asukkaiden tapaamisia. Tästä syystä se on suunnattu ainoastaan kaupungeille ja kunnille, ei paikallishallinnon ylemmälle portaalle (joita ovat mm. County council Yhdistyneessä kuningaskunnassa, länsstyrelse Ruotsissa ja Kreis Saksassa). Osa b on tarkoitettu tukemaan epäsuoraan ystävyyskaupunkitoimintaa saamalla kuntien ja kaupunkien vaikuttajat mukaan aihekohtaisiin tapahtumiin ja koulutukseen. Tämän vuoksi kohderyhmään kuuluvat myös näihin toimiin osallistuvat eri tahot (alueelliset ja paikallisviranomaiset, paikallisviranomaisten järjestöt ja liitot). Näin ollen myös paikallishallinnon ylemmän portaan on mahdollista saada tukea ystävyyskaupunkitoimintaan. Komissio on tietoinen Euroopan paikallishallintorakenteiden moninaisuudesta. Kaikkia jäsenvaltioita kohdellaan yhtäläisesti, eikä Yhdistyneen kuningaskunnan kreivikuntia aseteta erilaiseen asemaan kuin muiden jäsenvaltioiden vastaavia tahoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2205/02 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Matkailualan hintaerot.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0052 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2205/02 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (12. heinäkuuta 2002) Aihe: Matkailualan hintaerot Kun EU:ssa varataan lentolippuja (EU:ssa tai sen ulkopuolella sijaitsevaan määränpäähän) samojen lentojen hinnat vaihtelevat samasta varausjärjestelmästä huolimatta sen mukaan, missä maassa varaaja asuu tai missä varaus on tehty. EU:ssa lauttavarausta tehtäessä asiakkailta kysytään, asuvatko he maassa, jossa varaus tehdään, ja joskus heiltä pyydetään myös osoitetietoja. Voiko komissio kertoa, onko tämä menettely vastoin EU:n politiikkaa ja voidaanko sitä pitää kilpailun esteenä? Voiko komissio kertoa, mitä toimia aiotaan käynnistää tämän menettelyn laillisuuden tutkimiseksi, kuinka yleistä se on matkailualalla ja mitä sen lakkauttamiseksi tehdään? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 2002) Parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemat lentolippujen hintaerot voivat tietyissä tapauksissa olla yhteisön kilpailusääntöjen vastaisia. Jos yhtiö rajoittaa tietyt tarjouksensa sen mukaan, missä maassa varaus tehdään tai missä maassa lipun ostaja asuu, yhtiö perii samasta palvelusta eri hintoja. Tällainen menettely voi tietyissä olosuhteissa rikkoa yhteisön kilpailusääntöjä. Näin on esimerkiksi silloin, kun kyseinen yhtiö on määräävässä asemassa tietyn reitin liikennöinnissä, kun liikenneyritykset sopivat keskenään soveltaa mainitun kaltaista hintapolitiikkaa tai kun yritys estää myyntiorganisaatioitaan myymästä tietyn hintaluokan lippuja niiden sijaintijäsenvaltion ulkopuolelle. Komissio seuraa tarkkaan tällaista toimintaa. Lentoliikenteen alalla komissio noudattaa erityisesti Kansainvälisen lentokuljetusliiton (IATA) sääntöjä. Niissä määritellään ehdot, joita matkatoimistojen on noudatettava saadakseen IATAn hyväksymismaininnan ja voidakseen myydä IATA-lippuja. Meriliikenteen alalla komissiolla on ollut käsiteltävänä useita parlamentin jäsenen mainitsemien tapausten kaltaisia asioita, jotka liittyvät hintaan ja varauksiin. Erään kuluttajan tekemän valituksen perusteella komissio on vastikään tutkinut tapausta, joka koskee lauttaliikennettä Englannin kanaalin reiteillä harjoittavaa yhtiötä, voidakseen varmistua siitä, ettei yhtiön toiminta ole yhteisön kilpailusääntöjen vastaista. Tietyissä tapauksissa kahden jäsenvaltion välillä liikennöivät yritykset voivat kansallisissa myynninedistämissäädöksissä olevien erojen vuoksi joutua olemaan antamatta alennusta asiakkaalleen toisessa näistä jäsenvaltioista, välttyäkseen rikkomasta kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä. Tällaisista eroista kansallisissa lainsäädännöissä on seurauksena potentiaalisten asiakkaiden syrjiminen tiukempaa lainsäädäntöä noudattavassa jäsenvaltiossa. Komissio antoi lokakuussa 2001 asetusehdotuksen, jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa toimintaa siten, että hyvityksiin ja alennuksiin kohdistuvat rajoituksen poistetaan ja edellytetään sen sijaan avoimuutta, jolloin voidaan varmistaa, että kuluttajalle tiedotetaan tarjousten todellisesta sisällöstä.