ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3320/00 esittäjä(t): António Campos (PSE) komissiolle. Yhteinen maatalouspolitiikka.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0252 - 0253



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3320/00 esittäjä(t): António Campos (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Yhteinen maatalouspolitiikka Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Mikä on viljantuotantoon käytetty pinta-ala unionin 15 jäsenvaltiossa? 2. Mikä on unionin viljantuottajien lukumäärä? 3. Mikä on keskimääräinen viljantuotannossa työskentelevien työntekijöiden määrä hehtaaria kohden? 4. Mikä on EMOTR-tukiosastosta viljantuotantoon myönnettyjen varojen kokonaismäärä? 5. Mikä on EMOTR-tukiosastosta myönnetty keskimääräinen tuki viljantuottajaa kohden? 6. Mikä on EMOTR-tukiosastosta viljantuotantoon myönnetty keskimääräinen hehtaari- ja työntekijäkohtainen tuki? 7. Mikä on viljantuotannon osuus unionin maataloustuotannosta? 8. Mikä on viljan tuonnin ja viennin suhde unionin 15 jäsenvaltiossa? 9. Mikä on hedelmien ja vihannesten viljelyyn käytetty pinta-ala unionin 15 jäsenvaltiossa? 10. Mikä on unionin hedelmien ja vihannesten tuottajien lukumäärä? 11. Mikä on keskimääräinen hedelmien ja vihannesten tuotannossa työskentelevien työntekijöiden määrä hehtaaria kohden? 12. Mikä on EMOTR-tukiosastosta hedelmien ja vihannesten tuotantoon myönnettyjen varojen kokonaismäärä? 13. Mikä on EMOTR-tukiosastosta myönnetty keskimääräinen tuki hedelmien ja vihannesten tuottajaa kohden? 14. Mikä on EMOTR-tukiosastosta hedelmien ja vihannesten tuotantoon myönnetty keskimääräinen hehtaari- ja työntekijäkohtainen tuki? 15. Mikä on hedelmien ja vihannesten tuonnin ja viennin suhde unionin 15 jäsenvaltiossa? 16. Mikä on hedelmien ja vihannesten tuotannon osuus unionin maataloustuotannosta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2488/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Työnteko vankiloissa.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2488/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Työnteko vankiloissa Italian vankiloissa on noin 54 000 vankia. Monet heistä haluaisivat tehdä työtä (pienelläkin palkalla), mutta byrokratian vuoksi se ei kuitenkaan ole mahdollista. Mitä mieltä neuvosto on asiasta? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2488/00 ja E-2490/00 (7. marraskuuta 2000) Vankiloihin sovellettava työllisyyspolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisön toiminta työllisyysasioissa rajoittuu jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseen sekä jäsenvaltioiden toimien tukemiseen ja niiden täydentämiseen EY:n perustamissopimuksen 125 ja sitä seuraavissa artikloissa määrätyin edellytyksin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2675/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Eurooppalaisten yritysten suojeleminen Kosovossa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0014 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2675/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Eurooppalaisten yritysten suojeleminen Kosovossa Komission vastaus, jonka komission jäsen Patten antoi kysymykseeni E-1032, osoittaa, sisältönsä jotensakin häiritsevästä tyylistä huolimatta, että parlamentin valvontatehtävä muodostaa demokratian kulmakiven, eikä vain EU:n jäsenvaltioissa vaan myös itse Euroopan unionissa. Mitä tulee pyydettyyn asiaan, komission aikomus kiinnittää UNMIKin huomio esiintuomiini kysymyksiin kuten kyseisessä vastauksessa juuri lausutaan luo hyvin erityisen viestintäväylän minun eli Euroopan parlamentin jäsenen, komission eli EU:n toimivaltaisen elimen ja UNMIKin eli Kosovon kriittisen tilanteen hoitajan välille. Koska ja millä tavoin komissio aikoo ryhtyä tarvittaviin toimiin UNMIKin suuntaan kuten se edellä mainitussa vastauksessaan juuri on luvannut tehdä, ja missä määrin se aikoo tiedottaa minulle näistä toimistaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Kirjallista kysymystä E-1032/00(1) koskevan lausuntonsa mukaisesti komissio kiinnittää Yhdistyneiden kansakuntien Kosovon väliaikaisen siviilihallinnon (UNMik) huomiota arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamiin ongelmiin ja toteaa, että komisssio on jo lähettänyt arvoisalle parlamentin jäsenelle kopion UNMiK:lle lähettämästään kirjeestä, vaikka UNMiK:n tehtävänä onkin vastata suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle. Komissio on myös toimittanut arvoisalle jäsenelle UNMik:n ao. virkamiehen yhteystiedot. Komissio on siten luonut selvän yhteyskanavan arvoisan parlamentin jäsenen ja UNMiK:n välille, joka on toimivaltainen viranomainen kaikissa Kosovon siviilihallintoa koskevissa asioissa. (1) EYVL C 81 E, 13.3.2001, s. 15.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2816/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Kunnallisverotus.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0222 - 0223



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2816/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (5. syyskuuta 2000) Aihe: Kunnallisverotus Voiko jäsenvaltio tai sen alue, joka kantaa kunnallisveroa, käyttää kahta erilaista kunnallisverotuksen menetelmää? Voiko esimerkiksi kaupallisten alojen kunnallisverotuksessa yhtä tai kahta tiettyä kaupallista toimintaa kohdella eri tavalla kuin kaikkia muita kaupallisia toimintoja vai täytyykö niitä kaikkia kohdella samalla tavalla? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2000) Koska asiasta ei ole yhteisön lainsäädäntöä, välittömien paikallisverojen, myös yrityksiltä perittävien paikallisverojen, käyttöönotto kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Jäsenvaltioiden asiasta antama lainsäädäntö ei saa kuitenkaan sisältää syrjiviä toimenpiteitä, jotka estävät EY:n perustamissopimuksessa määrättyjen perusvapauksien (sijoittautumisvapaus, palvelujen tarjoamisen vapaus sekä henkilöiden, tavaroiden ja pääomien vapaa liikkuvuus) harjoittamisen. Komissio haluaa muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kun puhutaan mahdollisuudesta kohdella joitakin kaupallisen toiminnan aloja paikallisverotuksessa eri tavalla kuin toisia, tällainen kohtelu, silloin kun siitä on etua joillekin yrityksille tai joillekin tuotannonaloille ja silloin kun se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kuuluu EY:n perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten soveltamisalaan. Mutta kuten komission tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen(1) korostetaan, tiettyjen toimenpiteiden erotteleva luonne ei välttämättä tee niistä valtiontukiin rinnastettavia. Esimerkkinä mainittakoon toimenpiteet, joiden taloudelliset perusteet tekee niistä verotusjärjestelmän tehokkuuden kannalta välttämättömiä tai tarkoituksenmukaisia. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltion on voitava perustella toimenpide. (1) EYVL C 384, 10.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3005/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Ihmisoikeuksien edistämiseen myönnetty EU:n tuki.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0039 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3005/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (26. syyskuuta 2000) Aihe: Ihmisoikeuksien edistämiseen myönnetty EU:n tuki Useat eri järjestöt saavat Euroopan unionilta rahoitustukea ihmisoikeuksien edistämiseen. 1. Voiko komissio antaa luettelon kaikista järjestöistä, jotka saavat tällaista tukea? Voiko se myös ilmoittaa, mitkä niistä ovat valtion järjestöjä ja mitkä kansalaisjärjestöjä? 2. Voiko komissio ilmoittaa yksityiskohtaisesti, kuinka paljon kukin luettelossa esitetty järjestö saa EU:n tukea? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 2000) Parlamentin jäsenen pyytämät tiedot talousarvion ulkosuhteiden alan luvusta B7-7 rahoitettavista toimista on juuri julkaistu komission rahoittaman Euroopan ihmisoikeussäätiön julkaisussa Compendium 2000. Parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetään kappale tätä julkaisua. Ihmisoikeuksien tukemista voidaan harkita rahoitettavaksi myös yhteisön talousarvion sisäisten politiikkojen pääluokasta pakolaisia, turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia koskevien budjettikohtien selitysosien mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3391/00 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön nykytilanne ja sen varoja koskevat suunnitelmat.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0229 - 0229



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3391/00 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Euroopan hiili- ja teräsyhteisön nykytilanne ja sen varoja koskevat suunnitelmat Sopimus Euroopan hiili- ja teräsyhteisöstä raukeaa pian. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat hiili- ja teräsyhteisön nykyiset varat ja mitkä ovat niitä koskevat, sopimuksen päättymisen johdosta tehdyt suunnitelmat? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 2000) Komissio valmistautuu aktiivisesti EHTY:n perustamissopimuksen päättymiseen neuvoston ja parlamentin antamien päätöslausumien mukaisesti. Se hyväksyi 6. syyskuuta 2000 tiedonannon, joka koskee EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymistä ja rahoitustoimintaa vuoden 2002 jälkeen(1). Tiedonannon liitteenä on tilastoja, joista löytyvät kaikki kysyjän pyytämät tiedot EHTY:n varausten nykytasosta ja kehityksestä ennen ja jälkeen 23. heinäkuuta 2002. Kaikkien varausten määrä oli 31. joulukuuta 1999 yhteensä 1 943 miljoonaa euroa (ks. tiedonannon taulukot 1 ja 2). Heinäkuun 31. päivänä 2002 niiden pitäisi komission arvioiden mukaan olla 1 601 miljoonaa euroa. (1) KOM(2000) 518 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2386/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE) ja Francesco Fiori (PPE-DE) komissiolle. Pähkinäntuottajille maksettavien yhteisön tukien jatkaminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2386/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE) ja Francesco Fiori (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2000) Aihe: Pähkinäntuottajille maksettavien yhteisön tukien jatkaminen Italialaisille pähkinöiden viljelijöille ei enää ensi vuonna makseta asetuksen 2200/96(1) (EY) 55 artiklassa määriteltyjä kiinteämääräisiä tukia. Hedelmä- ja vihannesalan yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvat toimenpiteet ovat riittämättömiä, jotta alalla voitaisiin kilpailla erittäin kilpailukykyisien kolmansien maiden, kuten esimerkiksi Turkin kanssa. Varsinkin Viterbon maakunta saattaa joutua kärsimään ikävistä seuraamuksista, jos pähkinäntuottajien hyväksi ei ryhdytä tukitoimenpiteisiin. Voisiko komissio syyskuuksi 2000 kaavaillun hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisen yhteydessä ryhtyä toimiin eurooppalaisten ja erityisesti italialaisten (Italiassahan viljellään 90 % Euroopassa tuotettavista pähkinöistä) pähkinänviljelijöiden aseman turvaamiseksi ja jatkaa suorien tukien maksamista ennen kuin saadaan perustetuksi uusi tukijärjestelmä, joka kattaisi sekä laadun ja markkinoinnin parantamiseen tähtäävät toimet että pähkinäntuottajille suoraan maksettavat kiinteämääräiset tuet? (1) EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2277/00 ja E-2386/00 (18. syyskuuta 2000) Kysymystä yhteisössä tuotettujen pähkinöiden rahoitustuesta hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 18 päivänä toukokuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72(1) II a osaston mukaisesti käsiteltiin 17. heinäkuuta 2000 kokoontuneessa maatalousneuvostossa, jossa tehtiin seuraavat päätelmät: Neuvosto pyytää komissiota ehdottamaan pähkinöiden tuottajille tarkoitettujen maksujen sisällyttämistä myös vuoden 2001 talousarvioon sellaisten tukiohjelmien osalta, jotka muuten päättyisivät vuonna 2000. Lisäksi komissio tarkastelee vuoden 2000 loppuun mennessä valmistuvassa hedelmä- ja vihannesalan tukijärjestelmää koskevassa kertomuksessa myös pähkinäalan tilannetta. Jalostusteollisuuden käyttämän raaka-aineen alkuperän ilmoittamisen osalta ei ole olemassa eikä myöskään suunnitteilla pähkinöitä koskevia erityissääntöjä. (1) EYVL L 118, 20.5.1972.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2865/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Espanjan valtion esitys alueellisiin kehitysohjelmiin tarkoitettujen rakennerahastotukien jakamisesta kaudella 2000‐2006.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0020 - 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2865/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Espanjan valtion esitys alueellisiin kehitysohjelmiin tarkoitettujen rakennerahastotukien jakamisesta kaudella 20002006 Eräässä galicialaisessa tiedotusvälineessä julkaistiin uutinen, jonka mukaan komissio on kehottanut Espanjan valtion viranomaisia laatimaan uudestaan alueelliset kehitysohjelmansa, jotta suunniteltujen investointien prioriteetit eivät olisi liian hajallaan. Liittyykö tämä kehotus siihen, että tavoitteen 1 alueilla toteutettua rakennerahastojen tukea, jota Espanjan valtio on monesti käyttänyt sääntöjen ja asetusten tavoitteiden vastaisella tavalla, on jaettu väärin? Michel Barniern komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 2000) Rakennerahastojen tavoitteeseen 1 kaudella 20002006 kuuluville Espanjan alueille myönnetyt varat on myönnetty tiiviissä jäsenvaltion ja komission keskeisessä yhteistyössä niin alueiden kuin alojenkin osalta rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 8 artiklan mukaisesti. Komissio hyväksyi periaatteessa 26. heinäkuuta 2000 näitä alueita koskevan yhteisön tukikehyksen (YTK). Tämä hanke esitettiin mainitussa asetuksessa säädetyille eri komiteoille ja komissio hyväksyi sen lopullisesti 18. lokakuuta 2000 näiden neuvotteluiden jälkeen. Aluekehityssuunnitelmassa esitetystä kymmenestä toimintalinjasta YTK sisälsi yhdeksän. Kaksi suunnitelmassa tunnistettua toimintalinjaa (matkailu ja kulttuuriperintö, yhteiskunnalliset palvelulaitokset ja yhteiskunnan hyvinvointi) yhdistettiin ja yksi uusi toimintalinja (tekninen avustus) lisättiin. Jokaisen toimintalinjan kohdalla YTK-hanketta täsmennettiin osarahoitettavien tukitoimien luonteen selventämiseksi. Tämä kumppanuusmenettely on kaikille yhteisön rakenteellisista tukitoimenpiteistä hyötyville jäsenvaltioille yhteinen. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2935/00 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle. Kypros.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0025 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2935/00 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Kypros Mihin toimiin komissio on ryhtynyt taivuttaakseen Turkkia kumoamaan saarron, joka koskee Kyproksella käyneitä kauppalaivoja? Onko komissio sitä mieltä, että saarto on laiton, että se on kaikkien Euroopan unionin säädösten vastainen ja että se heikentää Turkin mahdollisuuksia päästä unionin jäseneksi? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2000) Komissio on huolissaan rajoituksista, joita Turkki vieläkin soveltaa Kyproksen kanssa kauppaa käyviin tai Kyproksessa rekisteröityihin aluksiin. Asiaa on käsitelty Turkin viranomaisten kanssa useissa yhteyksissä, viimeksi yhteisön ja Turkin kuudennen, liikennettä, ympäristöä ja energiaa Euroopan laajuiset verkot mukaan luettuina käsittelevän alakomitean kokouksessa 30. kesäkuuta 2000 Brysselissä. Komissio ilmoitti Turkille hyvin selvästi, että se odottaa näiden rajoitusten mahdollisimman pikaista kumoamista osana jäsenyysvalmisteluja. Komissio seuraa tilannetta tarkasti ja ottaa asian esille vuoden 2000 määräaikaiskertomuksessa, jonka se hyväksyy 8. marraskuuta 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2904/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Työllisyys Yhdistyneen kuningaskunnan tupakkateollisuudessa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0210 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2904/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Työllisyys Yhdistyneen kuningaskunnan tupakkateollisuudessa Kuinka monta työpaikkaa komissio arvioi menetettävän tai luotavan Yhdistyneen kuningaskunnan tupakkateollisuudessa tupakkatuotteiden valmistamista, mainontaa ja myyntiä koskevan direktiivin niiden säännösten perusteella, 1. jotka liittyvät savukkeiden tervamäärän uusiin enimmäisrajoihin ja 2. Euroopan unionin standardeja vastaamattomien tupakkatuotteiden vientiä koskeviin rajoituksiin? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2000) Ehdotus savukkeitten tervapitoisuuden vähentämisestä edelleen 12:sta 10:een milligrammaan(1) on jatkoa prosessille, joka käynnistettiin savukkeista poltettaessa syntyvän tervan suurinta sallittua määrää koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 17. toukokuuta 1990 annetulla neuvoston direktiivillä 90/239/ETY.(2) Direktiivillä vähennettiin pitoisuuksia huomattavasti, mutta siitä ei ole tullut komission tietoon kielteisiä taloudellisia tai työllisyysvaikutuksia. Enimmäistervapitoisuutta ehdotetaan nyt laskettavan huomattavasti vähemmän kuin vuoden 1990 direktiivissä, eikä komission tiedossa ole mitään sellaisia seikkoja, joiden perusteella vähentämisestä olisi odotettavissa vakavia taloudellisia tai työllisyysseurauksia. Ehdotuksen mukaan tervan, nikotiinin ja hiilimonoksidin enimmäismääriä sovelletaan kaikkiin, sekä yhteisöön tuotaviin että täällä valmistettaviin tuotteisiin. Tätä pidetään olennaisena, jotta voidaan varmistaa, että säännöstä ei kierretä, että tuotteita koskevien sääntöjen noudattamista voidaan valvoa ja että väestön terveydelle annetaan korkeatasoinen suoja. Komissiolle ei ole esitetty todisteita vakavien kielteisten taloudellisten tai työllisyysvaikutusten tueksi. Jotta valmistajilla olisi riittävästi aikaa sopeutua uusiin yhteisön normeihin, etsiä uusia markkinoita tai muuttaa markkinointi- ja valmistusmenetelmiään, komissio ehdottaa kuitenkin pitkää siirtymäaikaa. (1) KOM(2000) 428 lopullinen. (2) EYVL L 137, 30.5.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2594/00 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Meda-ohjelma.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2594/00 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Meda-ohjelma Ulkosuhteista vastaava komission jäsen Patten kertoi kehitys- ja yhteistyövaliokunnan kokouksessa kesäkuussa 2000 Strasbourgissa laajasti ja innostavasti suunnitelmistaan ulkosuhteista vastaavien yksiköiden ja komission ulkomaanavun hallinnon uudistamiseksi. Kuitenkin eräät kysymykset, jotka esitin keskustelun kuluessa jäivät luultavasti ajanpuutteen vuoksi ilman vastausta. Jotta komission jäsen voisi vastata rauhassa, kysyn uudelleen seuraavaa. Euroopan unionin Meda-ohjelman määrärahoista Marokon kuningaskunnalle on käytetty tähän mennessä vain noin 25 prosenttia. Mitä toimenpiteitä jatkossa voitiaisiin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä toteuttaa tämän hankalan tilanteen korjaamiseksi, joka estää unionin strategisen kehitysyhteistyötavoitteen saavuttamisen ja mikä vielä vakavampaa, estää Marokon kuningaskuntaa ja sen kansalaisia saamasta tämän yhteistyön hyötyjä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2000) Marokolle MEDA-ohjelmasta vuosina 19961999 myönnetyt määrärahat olivat suuruudeltaan 630,29 miljoonaa euroa, mikä vastaa tavoiteltua tasoa. Sen sijaan maksujen osalta ainoastaan rakennesopeutusohjelmalle varat määrärahat (120 miljoonaa euroa) maksettiin kokonaisuudessaan. Ohjelman kolmas ja neljäs maksuerä suoritettiin joulukuussa 1999. Muiden Marokon kanssa tehtävien yhteistyöhankkeiden alhainen maksatusaste selittyy osittain perinteisten kehitysyhteistyöhankkeiden pitkällä kestolla (510 vuotta). Se on myös seurausta MEDA-hankkeiden hitaasta käynnistymisestä, mikä on kaikille Välimeren kolmansille maille yhteinen ongelma, joka johtuu osittain puitesopimuksen pitkistä neuvotteluista. Tilanne parani vuonna 1999, ja maksatusten pitäisi lisääntyä tämän vuoden alusta lukien. On selvää, että päätöksentekoon ja yhteisön hallinnointiin liittyvien menettelyjen kankeus on sekin hidastanut MEDA-hankkeiden toimeenpanoa ja maksuja. Marokon tapauksessa tilastot osoittavat, että tähän asti hallinnon hitauteen ovat syyllistyneet yhtä lailla Marokon oma hallinto kuin komissiokin. Komission hiljattain tekemä päätös toteuttaa ulkoisen avun hallinnonuudistus pyrkii vastaaman arvoisan parlamentin jäsenen huolenilmauksiin. Uudistus asettaa yhteisön talousarviosta rahoitettavien toimien valmistelun etusijalle niin, että samanaikaisesti varmistetaan toimien nopea täytäntöönpano heti, kun asiaa koskeva rahoituspäätös on tehty. Näin varojen todellisen vastaanottokyvyn pitäisi kohentua ajallisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2900/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Liikenneonnettomuudet.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2900/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Liikenneonnettomuudet Euroopan parlamentin ja neuvoston 23. heinäkuuta 1996 tekemän päätöksen N:o 1692/96/EY(1) yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 2 artiklassa mainitaan, että liikenneverkon tavoitteena on taata henkilöiden ja tavaroiden kestävä liikkuvuus parhaissa mahdollisissa yhteiskunnallisissa ja turvallisuusolosuhteissa. Nyt kun on kulunut neljä vuotta kyseisen päätöksen tekemisestä, liikenneonnettomuuksissa loukkaantuneiden määrä on Euroopan unionin tilastotietojen mukaan ennallaan kaikissa 15:ssä jäsenvaltiossa, ja liikenneonnettomuuksissa kuolleiden määrä esimerkiksi Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa kasvaa tasaisesti. Mitä komissio aikoo tehdä parantaakseen Euroopan teiden turvallisuutta? (1) EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 2000) Turvattomuus tieliikenteessä on sekä yksityisen kansalaisen näkökulmasta että yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti yksi jäsenmaiden vakavimmista ongelmista. Vastuu liikenneturvallisuuden parantamisesta jakautuu yhteisön, jäsenvaltioiden, alueellisesti toimivien yhteisöjen, yritysten ja tietysti myös kansalaisten kesken. Yhteisön vastuu sen omalla toimialalla on selkeä. Määrätyissä toimissa, kuten ajoneuvojen teknisistä vaatimuksista, ajoluvista ja teknisen innovaation tukemisesta esimerkiksi liikenteen ohjauksen alalla, yhteisön vastuu on joskus jopa yksinomainen. Parhaillaan toteutetaan tai suunnitellaan hankkeita tiedottamisen, valvonnan ja poliisivoimien välisen yhteistyön alalla. Tähän pyritään ottamalla tieturvallisuus huomioon teitä rakennettaessa ja suunniteltaessa sekä tehostamalla tietojen ja kokemusten vaihtoa useilla aloilla, kuten koulutuksessa ja valistuskampanjoissa. Näillä toimilla toivotaan olevan mahdollisimman näkyvä vaikutus maissa, joissa liikennekuolleisuusluvut ovat korkeimmat. Yhteisön tasolla parhaillaan käynnissä tai suunnitteilla olevat lyhyen aikavälin toimenpiteet kuvataan 17. maaliskuuta 2000 annetussa komission tiedonannossa EU:n liikenneturvallisuuden painopisteet seurantakertomus ja toimenpiteiden asettaminen tärkeysjärjestykseen(1). Nämä toimenpiteet kuuluvat toiseen liikenneturvallisuusalan toimintaohjelmaan (vuodet 19972001). Lisäksi komissio jatkaa toimia tämänhetkisen ohjelman toteuttamiseksi ja laatii vuonna 2001 tieliikennekuolemien ja onnettomuuksien vähentämiseen tarkoitetun ohjelman. Vuosia 20022010 koskeva ohjelma kattaa erityisesti edellä mainitut ja parlamentin jäsenen esille tuomat näkökohdat. Komissio tukee Euroopan laajuisten liikenneverkkojen osalta hankkeita, joissa pyritään hyödyntämään telemaattisia keinoja liikenteen hallintaan ja tienkäyttäjille tiedottamiseen, millä myös osaltaan edistetään liikenneturvallisuutta. (1) KOM(2000) 125 lopullinen.