FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/241

(2004/C 84 E/0285)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3451/03

esittäjä(t): Ioannis Marinos (PPE-DE) neuvostolle

(20. marraskuuta 2003)

Aihe: Eurobarometrin euroa ja inflaatiota koskevat tiedot

Eurobarometrin julkaisussa numero 58, joka koskee loka-marraskuuta 2002 ja julkaistiin toukokuussa 2003, esitetään hyvin mielenkiintoisia havaintoja koskien euron vastaanottoa euroalueen kansalaisten keskuudessa. Tämän julkaisun sivulla B.80 esitetään tilastot tuloksista, jotka saatiin kysyttäessä, onko hinnat pyöristetty joko ylös- tai alaspäin, kun ne on muutettu euromääräisiksi. Euroalueen kansalaisista 77 prosenttia katsoi, että hinnat on pyöristetty ylöspäin, ja joissakin unionin jäsenvaltioissa luku on vielä korkeampi, esimerkiksi Kreikassa (88 %), Espanjassa (89 %) ja Hollannissa (91 %). Kysymykseen siitä, tuntevatko kansalaiset henkilökohtaisesti olevansa kiintyneitä euroon, 56 prosenttia vastaajista euroalueella tuntee olevansa vain vähän (34 %) tai ei lainkaan (22 %) kiintynyt yhteisvaluuttaan, kun sitä vastoin 61 prosenttia vastaajista tuntee olevansa melko (36 %) tai erittäin (25 %) kiintynyt vanhaan kansalliseen valuuttaan (asiakirjan s. B.84). On huomattava, että Kreikassa (67 %) ja Italiassa (71 %) tämä osuus on vielä korkeampi (s. B.83).

Onko neuvosto huolestunut näistä Eurobarometrin tuloksista, jotka vahvistavat epäilyn, että uuden yhteisvaluutan käyttöönotto johti paitsi hintojen pyöristämiseen ylöspäin myös perusteettoman suuriin hintojen korotuksiin euron käyttöönoton verukkeella, minkä seuraukset kuluttajien tulojen kannalta, erityisesti euroalueen pienempipalkkaisten kuluttajien (esimerkiksi kreikkalaiset), ovat ilmeiset? Onko neuvosto, erityisesti pitäen silmällä laajentumista ja vuoden 2004 eurovaaleja, esittänyt suosituksia niiden maiden hallituksille, joissa inflaatio on selvästi kiihtynyt uuden yhteisvaluutan käyttöönoton jälkeen, mikä johtaa kuluttajien vastalauseisiin ja luonnollisesti heikentää euron vastaanottoa psykologiselta kannalta? Mitä vastauksia nämä hallitukset ovat mahdollisesti antaneet?

Vastaus

(11. maaliskuuta 2004)

Komission syksyn 2003 talousennusteet ja EKP:n vuosikertomus 2002 eivät tue väitettä, että euroon siirtyminen olisi johtanut korkeaan kuluttajahintainflaatioon euroalueella.

Syksyn 2003 talousennusteet osoittavat kuitenkin, että inflaatioerot euroalueen eri jäsenvaltioiden välillä ovat huomattavia ja erojen ennustetaan säilyvän huomattavina vuonna 2004.

Euroalueen kolmen suurimman talouden osalta inflaation vuonna 2004 ennustetaan olevan Saksassa 1,6 %, Ranskassa 1,8 % ja Italiassa 2,3 %. Muiden jäsenvaltioiden inflaatioennusteet vuodeksi 2004 ovat korkeammat: esimerkiksi Espanjan osalta ennuste on 2,8 % ja Kreikan osalta 3,7 %, mikä johtuu osittain niiden nopeammasta nykyisestä ja aikaisemmasta talouskasvusta.

Keskimääräinen kuluttajahintainflaatio euroalueella oli 2,1 % vuonna 2000, 2,4 % vuonna 2001 ja 2,2 % vuonna 2002 (katso EKP:n vuosikertomus 2002, s. 39, taulukko 6).

Vuosikertomuksessaan — erityisesti sivulla 42 ja siitä eteenpäin — mainitsemista syistä EKP kiistää myös, että kuluttajahinnat olisivat todella nousseet merkittävästi.

Näin ollen neuvosto ei voi olla samaa mieltä kysyjän kanssa siitä, että euroon siirtyminen olisi aiheuttanut merkittävää kuluttajahintojen nousua erityisesti Kreikassa.