FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/898

(2004/C 78 E/0949)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4030/03

esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe: Maksumäärärahojen vajaakäyttö

Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuin on antanut vuoden 2002 talousarviota koskevan vuosikertomuksen, jonka mukaan toteutuneiden maksujen arvo oli 85 144 euroa käytettävänä olevasta 98 579 euron kokonaismäärästä. Näin ollen maksuista toteutui 86,4 prosenttia.

Kun lisäksi otetaan huomioon, että maksuista toteutui 82,3 prosenttia vuonna 2001 ja 87,9 prosenttia vuonna 2000, voidaan todeta, että maksumäärärahojen vajaakäyttö ei ole poikkeus vaan pikemminkin jo tavaksi tullut sääntö. Epätasapainoa on erityisesti luokassa 2, mikä johtuu osittain siitä, että ensimmäisinä vuosina ohjelmointivaihe vaatii paljon aikaa, välineitä ja voimavaroja. Miten komissio perustelee sitä, että sisäisten politiikkojen menoluokkaan käytettiin vuonna 2002 vain 82,5 prosenttia ja ulkoisiin toimiin käytettiin vuonna 2001 vain 86 prosenttia kokonaismäärästä?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(20. helmikuuta 2004)

Vuonna 2002 maksujen toteutumisaste oli todellakin 86 prosenttia, joka oli suurempi kuin vuonna 2001, jolloin se oli 82 prosenttia.

Maksumäärärahoja jäi käyttämättä noin 13,1 miljardia euroa. Summa jakautuu eri politiikan aloille seuraavasti:

— maatalous: 1,4 miljardia euroa

— rakennerahastot: 8,1 miljardia euroa

— sisäiset politiikat: 1,4 miljardia euroa

— ulkoiset toimet: 0,5 miljardia euroa sekä

— liittymistä valmisteleva tuki: 0,9 miljardia euroa.

Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön lähetetään yksityiskohtainen erittely vajaakäytöstä seuraavien maksumäärärahojen osalta:

— talousarvion määrärahat

— määrärahasiirrot

— kolmansien osapuolten määrärahat.

Rakennerahastojen osalta vajaakäyttö johtui pääasiassa siitä, että vuosien 1994—1999 ohjelmissa toteutuma oli jäsenvaltioiden tekemää ennustetta pienempi, kun taas uusissa vuosien 2000—2006 ohjelmissa toteutumisaste oli 91 prosenttia (vrt. 70 prosenttia vuonna 2001).

Sisäisten politiikkojen osalta noin 50 prosenttia toteutumatta jääneistä maksuista liittyi itse asiassa kolmansien osapuolten määrärahoihin. Talousarvioperiaatteiden mukaan nämä osuudet on vietävä talousarvioon yhdessä niihin liittyvien sitoumusten kanssa myös sellaisissa tapauksissa, joissa maksut tosiasiassa suoritetaan vasta tulevina vuosina ohjelmien ja hankkeiden toteutuessa. Kyseiset määrärahat siirretään automaattisesti, jotta tämä olisi mahdollista. Ilman kolmansien osapuolten määrärahoja toteutumattomia maksuja oli yhteensä noin 700 miljoonaa euroa. Ne liittyivät pääasiassa tutkimukseen ja kehitykseen ja johtuivat oikeudellisten sitoumusten ja sopimuspuolten kustannusarvioiden myöhästymisestä. Yleisesti ottaen on korostettava sitä, että toteutuneiden maksujen määrä lisääntyi vuonna 2002 huomattavasti, eli 1,3 miljardilla eurolla vuodesta 2001.

Ulkoisten toimien osalta maksumäärärahojen vajaakäytön syynä olivat tiettyjen ohjelmien määrärahojen myöhäinen sitominen (mikä vaikutti vastaavien maksujen suorittamiseen seuraavana vuonna) sekä parlamentin tekemä lisäys komission alustavassa talousarvioesityksessä esitettyihin maksuihin. Lähinnä kyseessä olivat seuraavat ohjelmat: Yhteistyö Balkanin maiden kanssa, Tuki Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kumppanimaille, Muut yhteistyötoimet, Humanitaarinen apu ja Yhteistyö Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa. Kaiken kaikkiaan ulkoisiin toimiin liittyvien toteutuneiden maksujen määrä oli 200 miljoonaa euroa suurempi vuonna 2002 kuin vuonna 2001. Maksattamatta olevat määrät olivat myös vakiintuneet ulkoisten toimien osalta aiempien vuosien kasvun sijaan.

Yleensä maksut liittyvät tiettyihin tarpeisiin. Pääsääntöisesti komissio voi suorittaa maksun vain, jos tuensaaja täyttää tietyt edellytykset: sopimus on esimerkiksi allekirjoitettu, hanke on edennyt tai se on saatettu päätökseen ja/tai tuensaaja on toimittanut lopullisen tilityksen rahoitusavun saamiseksi. Kaiken kaikkiaan nämä ovat asioita, joihin komissio ei voi vaikuttaa. Järkevään varainhoitoon kuuluu, että komissio valvoo tarkasti näiden maksuedellytysten täyttymistä. Koska vuoden 2002 talousarvio oli pääosiltaan valmis vuoden 2001 alussa, tiettyjen maksujen toteutumisajankohdan ennustaminen perustui erittäin suureen määrään epävarmuustekijöitä ulkoisten olosuhteiden osalta, mikä aiheutti määrärahatarpeen yliarvioinnin vuonna 2002.