KIRJALLINEN KYSYMYS P-1648/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Via Baltica.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1648/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (4. kesäkuuta 2002) Aihe: Via Baltica Voiko komissio vahvistaa tiedot, joiden mukaan Via Baltica -moottoritie, jota tuetaan EU:n TINA-ohjelmasta (liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelma, joka koskee ehdokasvaltioiden liikenneverkkoja), rakennetaan suunnitellulle reitille suoraan Puolassa sijaitsevan Biebrzan kansallispuiston poikki? Miten komissio katsoo suunnitellun reitin, joka kulkee kansainvälisesti merkittävän suoalueen läpi, vastaavan kestävään kehitykseen ja elinympäristöjen suojeluun liittyvää yhteisön politiikkaa ja etenkin ehdokasvaltioiden Natura 2000 -ohjelman alaisuudessa määrittämiä tärkeitä paikkoja? Aikooko komissio vielä neuvotella Puolan hallituksen kanssa Via Baltican Puolan-osuuden uudesta reitistä, jotta voitaisiin minimoida Biebrzan kansallispuistoon kohdistuvat hankkeen ympäristövaikutukset? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-1648/02 ja E-1694/02 (2. heinäkuuta 2002) Liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelma (TINA) liittyy vuonna 1999 suunniteltuun verkostoon. Se muodostaa tällä hetkellä perustan yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1692/96/EY tekniselle mukauttamiselle(1). Via Baltica on tieosuus käytävässä I, joka on osa yleiseurooppalaisten liikennekäytävien järjestelmää. TINA-verkosto ja käytäväverkko ovat paikoitellen päällekkäisiä, kuten Varsovan, Bialystokin ja Liettuan rajan välisellä osuudella. Tämä tie (joka on jo olemassa) kulkee Biebrzan kansallispuiston läpi. Mitä tulee yhteisön rahoitukseen, komissio haluaa korostaa, että Via Baltican rakentamiseen Biebrzan kansallispuiston läpi Puolassa ei ole myönnetty PHARE- eikä ISPA-rahoitusta. Tällaista hanketta ei myöskään sisälly ISPA:n eikä PHARE:n jatkosuunnitelmiin. Yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan juridisesti katsoen ehdokasmaissa vasta liittymisen jälkeen, mutta komissio kannustaa ponnekkaasti ehdokasmaita soveltamaan ja panemaan täytäntöön ympäristöä koskevan yhteisön säännöstön ja erityisesti Natura 2000 -verkon säännökset liittymistä edeltävällä kaudella. Natura-verkkoa laajennetaan liittymisen jälkeen uusiin jäsenvaltioihin kuten Puolaan. Kuten parlamentin jäsen tietää, yhteisön luonnonsuojelua koskeva lainsäädäntö takaa tämäntyyppisten liikennehankkeiden vaihtoehtojen asianmukaisen selvittämisen siinä tapauksessa, että hanke vaikuttaa johonkin Natura 2000 -verkon alueeseen. Tapauksissa, joihin liittyy liittymistä edeltävää yhteisön rahoitusta, komissio asettaa yhteisön ympäristölainsäädännössä asetettuja standardeja vastaavat standardit. Niitä on noudatettava, ennen kuin yhteisön rahoitusta voidaan myöntää mahdolliselle hankkeelle. Se tarkoittaa muun muassa neuvoston direktiivin 97/11/EY(2) soveltamista. Lisäksi ehdokasmaan on tutkittava, vaikuttaako hanke ympäristön kannalta herkkiin alueisiin, jotka voivat tulevaisuudessa olla luontotyyppi-(3) tai lintudirektiivin(4) suojelun alaisia. Luontotyyppidirektiivin 6 artiklan säännökset takaavat, että ympäristön kannalta herkille alueille aiheutuvat kielteiset vaikutukset otetaan huomioon, jos suunnitelmat tai hankkeet todennäköisesti vaikeuttavat näihin alueisiin. Määritelmän mukaan ympäristön kannalta herkät alueet luonnonsuojelun alalla ovat alueita, jotka toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat määritelleet Natura 2000 -verkkoon kuuluviksi tai kuten Puolan tapauksessa ehdotetuiksi alueiksi lintu- ja luontotyyppidirektiivien mukaisesti. Tällä hetkellä Puola ei ole vielä määrittänyt tällaisten alueiden lopullista luetteloa. Siksi komissio katsoo seuraavantyyppisten alueiden olevan ympäristön kannalta herkkiä alueita luonnonsuojelun alalla: a) alueet, jotka ovat ehdokasmaiden tärkeiden lintualueiden (IBA = Important Bird Areas) uusimmassa luettelossa, ja vastaavasti kansallisten viranomaisten hyväksymät yksityiskohtaisemmat tieteelliset luettelot, jos sellaisia on laadittu, b) kansainvälisesti tärkeät kosteikot, jotka on osoitettu Ramsarin yleissopimuksen mukaisesti tai jotka täyttävät tällaisen suojelun vaatimukset, c) alueet, joita koskee Bernin yleissopimus Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta (4 artikla), ja erityisesti alueet, jotka täyttävät Emerald-verkon kriteerit, d) alueet, jotka on suojeltu kansallisella luonnonsuojelulainsäädännöllä. Tämän kannan perusteella komissio katsoo, että Puolan tulisi kaikissa liikenneinfrastruktuurihankkeissa noudattaa yhteisön direktiivien ja erityisesti luontotyyppi- ja lintudirektiivien periaatteita ja menettelytapoja voidakseen minimoida vaikutukset mihin tahansa alueeseen, joka kuuluu johonkin edellä esitetyistä luokista. Puolan tulisi myös varmistaa, että suoritetaan asianmukainen ympäristövaikutusten arviointi neuvoston direktiivin 97/11/EY mukaisesti. (1) EYVL L 228, 9.9.1996. (2) Neuvoston direktiivi 97/11/EY, annettu 3 päivänä maaliskuuta 1997, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta (EYVL L 73, 14.3.1997). (3) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992). (4) Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25.4.1979).