KIRJALLINEN KYSYMYS E-0569/99

esittäjä(t): Nelly Maes (ARE) komissiolle

(12. maaliskuuta 1999)

Aihe: AKT-maiden ja Euroopan unionin yhteinen teollisuuden kehittämiskeskus

Teollisuuden kehittämiskeskus (Centre de Développement Industriel, CDI), jonka toimipaikka on Brysselissä, on mukana oikeusjutussa, jota käsitellään belgialaisessa ensimmäisen asteen tuomioistuimessa.

Voiko komissio vahvistaa seuraavat asiaan liittyvät seikat:

1. On perustettu rinnakkainen rakenne nimeltä Centre de Développement des Entreprises (CDE), minkä vuoksi CDI:n tekemien sopimusten jatkuvuudesta ei ole varmuutta.

2. Komission Internet-sivuilla julkaistiin uusi organisaatiokaavio ennen kuin tehtiin päätöstä CDI:n lopettamisesta.

3. CDE:n johtaja nimitettiin ilman valintamenettelyä ja julkistamatta avointa virkaa.

4. CDI:n tilapäinen johtaja Mbayi lähetettiin kadulle perheineen (neljä lasta, joista kahdella on Belgian kansalaisuus) eikä hänelle maksettu kolmelta vuodelta palkkaa.

Onko totta, että komission jäsen Pinheiro sai maaliskuussa 1998 varoituksen SFIE:ltä (yhteisöjen virkamiesten ja kansainvälisten virkamiesten ammattijärjestö) viimemainitusta seikasta ja onko koko komissio siitä tietoinen?

Mitä toimia komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa, etteivät yhteisöjen toimielimet joutuisi huonoon valoon ensimmäisen asteen tuomioistuimessa Brysselissä?

Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka suuren rahasumman AKT-maiden ja Euroopan unionin CDE sai Euroopan kehitysrahastosta vuonna 1995?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(8. huhtikuuta 1999)

Tuomioistuimen päätöstä, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa ja joka näyttää liittyvän oikeusjuttuun, jossa vastapuolina ovat Teollisuuden kehittämiskeskus (TKK) ja eräs sen entinen toimihenkilö, ei ole annettu tiedoksi komissiolle. Komissio haluaa muistuttaa, että kaikkiin TKK:n ja sen toimihenkilöiden välisiin riitoihin sovelletaan menettelyjä, joista säädetään AKT-EU-ministerineuvoston antamassa asetuksessa nro 1/92; asetuksessahan säädetään muun muassa asiaa koskevista oikeussäännöistä. Kehittämiskeskuksen hallintoneuvosto, johon komissio osallistuu vain tarkkailijana, ei ole suoraan vastuussa tämänkaltaisten riitojen sovittelusta, mutta TKK:n johto, jonka tehtävänä on edustaa kehittämiskeskusta kyseisissä oikeusjutuissa, tiedottaa sille säännöllisesti asian kulusta.

Parlamentin jäsenen pyytämien muiden täsmennysten osalta komissio haluaa korostaa seuraavia seikkoja.

1. Neuvoston kesäkuussa 1998 komissiolle myöntämissä neuvotteluvaltuuksissa Lomén yleissopimuksen korvaavan sopimuksen tekemiseksi Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT) kanssa mainitaan tarve laajentaa TKK:n toiminnan vaikutusta. Tällainen mukauttaminen edellyttää kehittämiskeskuksen toimivaltuuksien laajentamista ja sen muuttamista yritysten kehittämiskeskukseksi (CDE). Lyhenteellä CDE ei siis viitata jo olemassaolevaan rinnakkaiseen rakenteeseen, vaan kyseisen kehittämiskeskuksen tulevaan nimeen sen jälkeen, kun unionin jäsenvaltiot ja AKT-valtiot pääsevät sopimukseen nykyisen Lomén yleissopimuksen korvaamisesta uudella yhteistyösopimuksella.

2. TKK ei ole yhteisön elin, vaan komissiosta riippumaton, kansainvälisen oikeuden mukainen elin, joka nauttii Belgian valtion myöntämää diplomaattista koskemattomuutta. Kehittämiskeskuksen hallintokaaviosta ei päätä komissio, vaan hallintoneuvosto, jossa täyttä päätösvaltaa käyttävät jäsenvaltiot ja AKT-valtiot. TKK:n tietosivuja ei myöskään löydy komission www-sivuilta.

3. Päätökset TKK:n muuttamista yritysten kehittämiskeskukseksi koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdään unionin ja AKT-valtioiden yhteisellä sopimuksella Lomén yleissopimuksen korvaavan uuden yhteistyösopimuksen mukaisesti.

4. Henkilö, johon parlamentin jäsen viittaa, on TKK:n entinen työntekijä, joka on kehittämiskeskuksen vastapuolena jo usean kuukauden ajan jatkuneessa välimiesmenettelyssä. Oikeudellisesti kyseistä henkilöä ei voida katsoa TKK:n tilapäiseksi johtajaksi, sillä AKT-EU-ministerineuvosto vastaa kehittämiskeskuksen johdon nimitystä, ja siis erottamista, koskevasta menettelystä. Se nimitti virkaan TKK:n nykyisen johtajan ja apulaisjohtajan vuonna 1995 Lomén yleissopimuksen päättymiseen saakka. AKT-EU-ministerineuvosto ei ole tehnyt kehittämiskeskuksen johdon erottamista koskevia päätöksiä toisin, kuin kyseinen työntekijä väittää.

Komissio vahvistaa, että se on toimittanut säännöllisesti samat täsmennykset sekä osapuolten edustajille että ulkopuolisille laitoksille, jotka ovat ottaneet asian esille komission kanssa.

TKK:n toiminta rahoitetaan Euroopan kehitysrahastosta. Määrärahat Lomén yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan kattamalle ajanjaksolle (1995-2000) ovat 72,7 miljoonaa euroa.