KIRJALLINEN KYSYMYS E-2242/01 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) ja Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle. EU:n rakennerahastojen työllisyyspoliittisten ohjelmien kesto ja kehittäminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0136 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2242/01 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) ja Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle (26. heinäkuuta 2001) Aihe: EU:n rakennerahastojen työllisyyspoliittisten ohjelmien kesto ja kehittäminen Rakennerahastojen hankkeet ovat projektiluonteisia. Yleinen ongelma esim. työllistämisprojekteissa on se, että niiden mahdollisuudet luoda pysyviä työpaikkoja ovat heikkoja. Projektien kestoa tulisi pidentää pysyvien tulosten aikaansaamiseksi. Joskus kansallisella rahoituksella pystytään jatkamaan projektia jonkin aikaa ja näin parannetaan tulosta. Yleensä kuntien rahoitusmahdollisuudet kuitenkin ovat heikot. Saattaisi olla hyödyllistä, että mahdolliseen yritystukeen liitettäisiin sitoumus työllistämisvelvoitteista. Siitä huolimatta, että rakennerahastojen hankkeiden toimeenpano on jäsenmaan vastuulla, tulisi komission ottaa kantaa asiaan. Pyydämme saada tietää, mitä komissio aikoo tehdä projektien tulosten parantamiseksi mm. niiden työllistävyyden osalta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2001) Työllisyyden välitön ja välillinen edistäminen ja ylläpitäminen yhteisön alueilla on yksi Euroopan unionin rakennerahastotukea saavien ohjelmien päätavoitteista. Kuten arvoisat parlamentin jäsenet esittävät, uusien työpaikkojen määrän asettaminen tuen edellytykseksi ja hankkeiden oikea kestoaika ovat tärkeitä näkökohtia. Niitä on kuitenkin voitava mukauttaa rakennerahastojen eri toiminta-aloihin, jotka liittyvät tuotantoinvestointeihin, infrastruktuureihin ja koulutukseen. Yksi rakennerahastojen tärkeimmistä työllistämisvälineistä on erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) tuotantoinvestointeihin myönnettävä tuki. Vuonna 1999 valmistunut komission arviointi rakennerahastojen vaikutuksista pk-yrityksiin osoitti, että vuosina 19941999 syntyi bruttomäärällisesti 2,3 miljoonaa ja nettomäärällisesti 2 miljoonaa uutta työpaikkaa. Mikäli mahdollista, tuki sidotaan työllistämisvelvoitteeseen. Tätä periaatetta ei kuitenkaan voida soveltaa kaikissa olosuhteissa kuten silloin, kun tukea myönnetään pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseen kannustamalla innovatiivista toimintaa tai kehittämällä työntekijöiden ammattitaitoa. Myös tuki infrastruktuureihin liittyville investoinneille kuuluu rakennerahastojen ensisijaisiin tavoitteisiin erityisesti tavoite 1 -alueilla (vähiten kehittyneet alueet). Tällaisiin investointeihin välittömästi liittyvä työllisyys on luonteeltaan lyhytkestoista ja ajoittuu rakentamisvaiheeseen. Toimivat infrastruktuurit liikenteen, tietoliikenteen ja energian alalla ovat kuitenkin ensiarvoisen tärkeitä kaikkien alueiden pitkän aikavälin kilpailukyvyn ja kestävän työllisyyden kannalta. Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) tuettavissa koulutushankkeissa toimet suunnataan uusien työpaikkojen luomiseen ja Euroopan työllisyysstrategian mukaisten tavoitteiden saavuttamiseen. Strategialla pyritään tukemaan työllistymistä, yrittäjyyttä, työvoiman mukauttamista ja tasavertaisia mahdollisuuksia osana laajempaa, pysyvien työpaikkojen syntymiseen tähtäävää yleistavoitetta. Käytännössä ESR:n tukea saavien toimien kestoaika voi vaihdella huomattavasti. Nämä vaihtelut riippuvat paikallisten kumppaneiden valitsemien hankkeiden tyypistä, ja niiden taustalla on yleensä tarve ottaa huomioon asianomaisten sosiaaliryhmien hyvinkin erilaiset tarpeet. Komissio on avoin kaikille uusille ehdotuksille, joiden avulla voidaan osaltaan tehostaa sen pyrkimyksiä työllisyyden parantamiseen rakennerahastojen kautta.