ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3282/01 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Ympäristön saastuminen San Claudiossa (Oviedo-Asturias).



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3282/01 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (27. marraskuuta 2001) Aihe: Ympäristön saastuminen San Claudiossa (Oviedo-Asturias) Ympäristöjärjestö San Claudio Aire Limpio (Amascal) on valittanut Asturiasin alueen viranomaisille Oviedon San Claudiossa toimivan Indasa-yhtiön aiheuttamasta ilman ja maaperän saastumisesta. Yhtiö käyttää sulatusuunissaan metalliromua, maalijätteitä, painoväriä ja voiteluöljyä, jotka kaikki luokitellaan vaarallisiksi jätteiksi. Espanjan lain vaatimien kahden kilometrin sijasta 300 metrin päässä asutuskeskuksesta sijaitsevan yhtiön aiheuttamat ilmaan ja maaperään päästämät raskasmetallit (lyijy, kadmium jne.) ovat saaneet asukkaat pelkäämään oman terveytensä ja alueensa tulevaisuuden puolesta. EU hyväksyi vuonna 1966 puitedirektiivin parantaakseen ilman laatua ja yhteisön lainsäädännössä on myös kansallisia enimmäispäästörajoja. Toisaalta jätteitä koskevaa direktiiviä 75/442/ETY(1), jossa vahvistetaan jätteiden keruuta, hävittämistä, kierrätystä ja käsittelyä koskevat periaatteet, on täydennetty myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden hävittämistä koskevalla direktiivillä 78/319/ETY(2). Tässä tapauksessa voitaisiin soveltaa seuraavia direktiivejä: - direktiivi 1999/30/EY(3) ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista, - direktiivi 82/884/ETY(4) ilmassa olevan lyijyn raja-arvosta ja siihen tehdyt muutokset, - direktiivi 88/609/ETY(5) tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan pääsevien epäpuhtauspäästöjen rajoittamisesta ja siihen tehdyt muutokset, - direktiivi 96/62/EY(6) ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä kysymyksessä taatakseen voimassaolevan yhteisön lainsäädännön asianmukaisen soveltamisen? (1) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39. (2) EYVL L 84, 31.3.1978, s. 43. (3) EYVL L 163, 29.6.1999, s. 41. (4) EYVL L 378, 31.12.1982, s. 15. (5) EYVL L 336, 7.12.1988, s. 1. (6) EYVL L 296, 21.11.1996, s. 55. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 2002) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomista asioista, koska se on saanut asiaa koskevan valituksen. Todettakoon, että valituksen käsittelyn yhteydessä komissio on pyytänyt Espanjan viranomaisia esittämään huomionsa siitä, mitä yhteisön lainsäädäntöä tässä tapauksessa olisi sovellettava. Espanjan viranomaisten vastaus on juuri saapunut, ja komissio tarkastelee sitä parhaillaan. Perustamissopimusten valvojan ominaisuudessaan komissio toteuttaa joka tapauksessa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan. Komissio tiedottaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tarkastelunsa tuloksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3664/01 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Eurooppalaista elintarviketurvallisuuspolitiikkaa koskevan kampanjan rahoitus.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3664/01 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (15. tammikuuta 2002) Aihe: Eurooppalaista elintarviketurvallisuuspolitiikkaa koskevan kampanjan rahoitus Myönnetäänkö elintarvikkeista, maataloudesta ja matkailusta vastaavalle eurooppalaiselle ammattiyhdistysten liitolle rahoitusta ammattiyhdistysten tiedotuskampanjan täytäntöönpanoa varten? Kampanjalla pyritään antamaan yhdistysten jäsenille tietoa elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan eurooppalaisen politiikan tärkeimmistä elintarvikkeisiin liittyvistä hankkeista ja tavoitteista. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 2002) Komissio on käynnistänyt kaikissa jäsenvaltioissa ehdotuspyynnön kuluttajia elintarvikkeiden turvallisuudesta informoivan kampanjan toteuttamisesta. Hakijoiden esittämien asiakirjojen tarkastelun jälkeen on kussakin jäsenvaltiossa valittu yksi organisaatio kampanjan toteuttajaksi ehdotuspyynnössä lueteltujen kriteerien perusteella. Elintarvikkeista, maataloudesta ja matkailusta vastaava eurooppalainen ammattiyhdistysten liitto ei esittänyt tähän tiedotuskampanjaan liittyvää hakemusta. Näin ollen sen toimia elintarviketiedotuksen alalla ei rahoiteta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2641/01 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle. Kiihkoislamilaiset talebanit pidättäneet kahdeksan ulkomaalaista Afganistanissa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0028 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2641/01 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (28. syyskuuta 2001) Aihe: Kiihkoislamilaiset talebanit pidättäneet kahdeksan ulkomaalaista Afganistanissa Kiihkoislamilainen talebanhallinto on pitänyt pidätettyinä Shelter Now International -kansalaisjärjestön kahdeksaa ulkomaalaista (neljää saksalaista, kahta australialaista ja kahta amerikkalaista) sekä 16 afganistanilaista jäsentä 5. elokuuta lähtien syytettyinä yrityksistä käännyttää muslimeja kristinuskoon. Samaan aikaan sadat kansainvälisten humanitaaristen järjestöjen jäsenet pyrkivät auttamaan tuhansia aseettomia afgaaneja selviytymään sisällissodasta. Sharian eli islamilaisen lain mukaan pidätetyille voidaan langettaa kuolemantuomio. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ja mitä diplomaattisia aloitteita se aikoo tehdä velvoittaakseen islamistisen hallinnon takaamaan pidätettyjen ulkomaalaisten turvallisuuden ja kunnioittamaan heidän ihmisoikeuksiaan? Mitä se aikoo tehdä painostaakseen maan laitonta hallintoa noudattamaan kansainvälistä lainsäädäntöä ja kunnioittamaan uskonnonvapautta sekä mielipiteen- ja sananvapautta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2001) Ne kolme hallitusta, joita kahdeksan ulkomaalaisen avustustyöntekijän meneillään oleva oikeudenkäynti Kabulissa suoraan koskee, ovat ilmaisseet kansainväliselle yhteisölle toimivansa kyseisessä asiassa tässä vaiheessa kahdenvälisesti. Komissio kunnioittaa niiden tahtoa. Se on muiden unionissa olevien kumppaneiden tavoin valmis tarvittaviin toimiin, jos Saksan, Australian tai Yhdysvaltojen hallitus niin pyytää. Arvoisa parlamentin jäsen lienee selvillä siitä, että Kabulin nykyiseen hallitukseen ylläpidettävien suhteiden kaltaisissa asioissa komissio toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Neuvosto vahvisti 22. tammikuuta 2001 Afganistania koskevan yhteisen kannan 2001/56/YUTP(1), jossa luetellaan unionin tavoitteet Afganistanissa, ja niiden joukossa on kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistäminen, mukaan lukien naisten ja lasten oikeudet. Unioni otti yhteisellä kannalla käyttöön aseidenvientikiellon koko Afganistaniin ja soveltaa Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa 1267 ja 1333 Taliban-hallitusta vastaan määrättyjä pakotteita. (1) EYVL L 21, 23.1.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3613/01 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle. Laiton lapsilla käytävä kauppa ja lasten hyväksikäyttö Albaniassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3613/01 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (9. tammikuuta 2002) Aihe: Laiton lapsilla käytävä kauppa ja lasten hyväksikäyttö Albaniassa Albanian yleisen järjestyksen ministeriön tietojen mukaan Albaniassa on kaudella 19922000 joutunut 4000 lasta järjestäytyneen rikollisuuden uhreiksi. Nämä lapset on viety laittomasti lähinnä läntiseen maailmaan, tarkoituksena tarjota heitä pedofiilien hyväksikäytettäviksi, käyttää heitä kerjäämisessä ja joissakin tapauksissa hyödyntää heitä ihmiselinten kaupassa. Aikooko neuvosto ryhtyä yhteensovitettuihin toimiin siten, että Europol tulee mukaan mahdollisimman suuressa määrin ja tiivistä yhteistyötä tehdään albanialaisten, italialaisten ja kreikkalaisten viranomaisten kanssa, jotta laitonta kauppaa ja lasten hyväksikäyttöä harjoittavien verkostojen toiminta saadaan lakkautettua? Koska neuvosto aikoo tehdä päätöksiä lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumista koskevasta lainsäädäntökehyksestä, jonka Euroopan parlamentti hyväksyi 12. kesäkuuta 2001(1). (1) Parlamentin 12.6.2001 hyväksymä teksti. Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka neuvosto antoi hänen suulliseen kysymykseensä N:o H-0626/01 ja jossa neuvosto palautti mieleen, että se torjuu tällaista hyväksikäyttöä Euroopan unionin alueella mutta että tämä ei ole sille mahdollista kyseisen alueen ulkopuolella. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema ehdotus neuvoston puitepäätökseksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumisesta on edelleen tarkasteltavana. Neuvoston 6. ja 7. joulukuuta 2001 pidetyssä istunnossa (oikeus- ja sisäasiat, pelastuspalvelu) saavutettiin laaja yksimielisyys määritelmistä ja kriminalisoitavasta käyttäytymisestä. Käsittelyä jatketaan tältä pohjalta, ja sen pitäisi lähiaikoina johtaa poliittiseen yhteisymmärrykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3298/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Eläinten epäasianmukaisen kohtelun vuoksi peruutetut EU:n tuet.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0093 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3298/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Eläinten epäasianmukaisen kohtelun vuoksi peruutetut EU:n tuet Ruotsissa on käynyt ilmi, että eläintenomistajat, jotka hoitavat eläimiään huonosti, ovat kuitenkin saaneet miljoonien verran EU:n tukea. Tukea ei voida vaatia takaisin, koska tavallisimpia eläimille maksettavia tukia koskevat määräykset eivät sisällä mitään eläinten kohtelua koskevia vaatimuksia. Aikooko komissio tehdä ehdotuksia eläintenhoitoa koskeviksi ehdoiksi, joiden noudattamista tukien maksaminen edellyttää, tai aikooko komissio ehdottaa, että tukimääräykset yhdistettäisiin kansallisiin eläinsuojelumääräyksiin? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3298/01 ja P-3352/01 (15. tammikuuta 2002) Komissio on tietoinen arvoisien parlamentin jäsenten korostamasta ongelmasta. On syytä mainita, että Amsterdamin sopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista(1) vaaditaan yhteisöä ja jäsenvaltioita ottamaan täysimääräisesti huomioon yhteisön maatalous-, liikenne-, sisämarkkina- ja tutkimuspolitiikan laatimisen ja täytäntöönpanon yhteydessä eläinten hyvinvoinnin vaatimukset. Jäsenvaltioiden hallinto huolehtii tukien maksamisesta yksittäisille maatalousyrittäjille, joten asia kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen komissio ei toimi käytännössä yksittäisissä tapauksissa. Komissio ei voi antaa yksityiskohtaista vastausta kirjalliseen kysymykseen E-3298/01, koska arvoisa parlamentin jäsen viittaa komission tukiin yleisesti. Suoran maataloustuen järjestelmien osalta sääntelyssä asetetaan kuitenkin useita eri edellytyksiä. - Ensinnäkin, mitä tulee epäsuotuisien alueiden tasaushyvitykseen, asetuksen (EY) N:o 1257/1999(2) 14 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti edunsaajan on ollakseen tukikelpoinen noudatettava hyvää maatalouskäytäntöä, jonka jäsenvaltio määrittelee. - Toiseksi, asetuksen (EY) N:o 1259/1999(3) 3 artiklan mukaisesti yhteisen maatalouspolitiikan mukaisien suoran tuen järjestelmien tapauksessa jäsenvaltioiden on toteutettava käytössä olevan maatalousmaan tai kyseisen tuotannon tilanteen kannalta tarkoituksenmukaisiksi katsomansa ympäristötoimenpiteet. Näihin toimenpiteisiin voi muun ohella sisältyä yleisiä pakollisia ympäristövaatimuksia sekä suoran tuen edellytyksenä olevia erityisiä ympäristövaatimuksia. Eläinten hyvinvointia ei kuitenkaan ole erikseen mainittu neuvoston asetuksessa. - Lopuksi voidaan todeta yleisemmästä näkökulmasta, että asetuksen (EY) N:o 1257/1999 33 artiklan 11 kohta tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuudet ryhtyä toimenpiteisiin eläinten hyvinvoinnin parantamiseksi. (1) EYVL C 340, 10.11.1997. (2) EYVL L 160, 26.6.1999. (3) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3440/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician yhteismetsäalueet ja maaseudun kehittäminen.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0111 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3440/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: Galician yhteismetsäalueet ja maaseudun kehittäminen Galiciassa Espanjassa on olemassa germaanistyyppinen omistusmuoto nimeltään yhteismetsät. Yhteismetsille on tunnusomaista, että niiden maaseutumaat kuuluvat tietyssä yhteisössä asuville maanomistajanaapureille. Tällaisia yhteismetsäalueita on 2 800, ja yhden alueen keskimääräinen pinta-ala on 243 hehtaaria. Yhteismetsäalueet muodostavat kolmanneksen maaseutumaista Galiciassa. Väestölaskennan mukaan yhteismetsäalueilla asuu 250 000 asukasta. Nyt takaisin hankitut Francon aikana suuressa määrin laittomasti vallatut perinteiset yhteisomistusmaat ovat jakamatonta ja luovuttamatonta omaisuutta. Yhteismetsien käyttöä säätelevän Galician autonomian lainsäädännön ja maiden erityisluonteen sallimissa rajoissa yhteisomistusmaita voidaan käyttää metsänhoito-, maatalous-, ympäristö-, matkailu-, teollisuus- ja kaivostoimintaan sekä muihin tarkoituksiin naapuruusomistus säilyttäen. Yhteismetsien tarjoamat tähän mennessä vähäisessä määrin hyödynnetyt taloudelliset ja sosiaaliset mahdollisuudet ovat erinomaiset. Voivatko Galician yhteisomistusmaat olla YMP:n toisen pilarin maaseudun kehittämisaloitteiden kohde? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3440/01, E-3441/01, E-3443/01 ja E-3444/01 (1. helmikuuta 2002) Komissio tukee rakennerahastoista useita eri alueellisia kehitysohjelmia Espanjassa. Yhteisö tukee useita maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelmia myös Galician alueella. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia yhteisomistusmaita ei kuitenkaan tueta mistään erityisohjelmasta. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999(1) säädetään tukikelpoisuusperusteet, joiden mukaisesti hankkeille voidaan myöntää yhteisön tukea. Jos yhteisomistusmaat ovat oikeutettuja saamaan tukea kyseisen asetuksen mukaisesti, kyseisille alueille voidaan myöntää rahoitusta rakennerahastoihin kuuluvasta EMOTR:n ohjausosastosta. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä pyytämään paikallisilta ja/tai kansallisilta viranomaisilta lisätietoa asiasta. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3341/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Viheralueet Ateenassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0099 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3341/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (3. joulukuuta 2001) Aihe: Viheralueet Ateenassa Kreikkalaisissa lehdissä julkistettujen tuoreiden tutkimusten mukaan Ateenassa on viheralueita hädin tuskin 2,5 neliömetriä asukasta kohti, kun kansainvälisten normien mukaan vaadittaisiin 15 neliömetriä. On syytä panna merkille, että vuonna 1977 viheralueita oli 4 neliömetriä jokaista Ateenan asukasta kohti ja vuonna 1965 vastaava luku oli 6 neliömetriä. Ateenan kattilalaakson alueella on satoja hehtaareita vapaata tilaa, jota ei hyödynnetä kaupungin vihreiden keuhkojen muodostamisessa. Suunnitteilla olevat olympialaisiin liittyvät hankkeet merkitsevät, että Ateenan ja Pireuksen viimeisillekin rakentamattomille alueille ilmestyy urheilun tarpeisiin ja muihin tarkoituksiin tehtyjä valtavia betonirakennelmia. Huomattakoon, että koko Falironlahden alue on vaarassa muuttua betonierämaaksi, kun sinne rakennetaan suunnitellut uudet suuret urheilulaitokset, samoin koko alue Pasalimanista Anavissokseen asti, koska sinne suunnitellaan rakennettavan sananmukaisesti aivan veden partaalle elokuvateattereita, huvittelupaikkoja, hotelleja, kauppoja jne. Mikä on komission kanta tähän Ateenan alueella vallitsevaan masentavaan tilanteeseen? Paljonko viheralueneliömetrejä asukasta kohden on muissa EU-maiden pääkaupungeissa? Onko komissio puuttunut asiaan ja miten, jotta Kreikan hallitus ymmärtäisi, että Ateenan alueen lisärakentaminen uhkaa heikentää ateenalaisten jo nyt alhaista elämänlaatua sekä horjuttaa kaupungin erittäin haurasta ekologista tasapainoa? Mikä on ollut kreikkalaisten viranomaisten reaktio tähän jos sellaista on ollut? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kaupunkisuunnittelu kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan (joka on usein siirretty paikallistasolle). Näin ollen komissio keskittyy työssään kaupunkisuunnittelun alalla auttamaan paikallisia tai kansallisia viranomaisia esimerkiksi kehittämään seurantavälineitä, jotka helpottavat kokemusten ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa EU:n kuntien ja kaupunkien välillä. Komissio ei näin ollen myöskään ole asettanut viheralueiden prosenttiosuutta koskevia suosituksia tms. Kaikista tärkeistä hankkeista (mukaan luettuina koheesiorahastosta ja rakennerahastoista rahoitettavat hankkeet) on kuitenkin yhteisön lainsäädännön mukaan tehtävä ympäristövaikutusten arviointi. Tämä koskee myös Ateenan olympialaisiin liittyviä hankkeita. Arvioinnilla on varmistettava, että hankkeet ovat sopusoinnussa voimassa olevien suojelutoimenpiteiden kanssa. Viheralueiden luominen Ateenaan ei kuulu rakennerahastoista tai koheesiorahastosta yhteisön yhteisrahoitusta saavien erityisohjelmien piiriin. Tähän liittyviä toimia voitaisiin kuitenkin ehdottaa osana Attika ja ympäristö -toimintaohjelmia sekä tietyin ehdoin ja rajoituksin koheesiorahastosta rahoitettaviksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2958/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Luettelo Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille langettamista tuomioista.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2958/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Luettelo Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille langettamista tuomioista Vastauksessaan neuvostolle esittämääni kysymykseen H-0727/2001(1) Leyla Zannaa ja kolmea muuta kansanedustajaa koskevasta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille langettamasta tuomiosta neuvoston puheenjohtaja totesi, että neuvostolla ei ole hallussaan luetteloa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioista, joita Turkki ei ole pannut täytäntöön. Kun otetaan huomioon, että Euroopan unionin ja Turkin välisessä kumppanuussuhteessa ja vahvistetussa poliittisessa vuoropuhelussa edellytetään Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden noudattamista, jota myös Euroopan parlamentti on vaatinut, voiko komissio laatia luettelon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioista, joita Turkki ei ole pannut täytäntöön, ja välittää sen edelleen ministerineuvostoon? (1) Suullinen vastaus 3. lokakuuta 2001. Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2001) Euroopan neuvoston toimivaltaisten yksiköiden, erityisesti ministerikomitean, tehtävänä on valvoa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden noudattamista. Käytettävissä olevien tietojen mukaan ministerikomitea valvoo nykyään noin 230:n Turkille langetetun tuomion täytäntöönpanoa. Ainoastaan yhdessä tapauksessa (Loizidou-tapaus) ministerikomitea on selvästi ja toistuvasti ilmoittanut, ettei Turkki ole suostunut noudattamaan ihmisoikeustuomioistuimen päätöstä. Monissa muissa tapauksissa ministerikomitea on kuitenkin ilmaissut tyytymättömyytensä täytäntöönpanon hitauden ja/tai toteutustavan vuoksi. Nämä tapaukset liittyvät pääasiallisesti siihen, ettei Turkin lainsäädännössä ole keinoja poistaa sellaisten tuomioiden seurauksia, joilla rikotaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mielestä oikeutta sananvapauteen (Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artikla). Ministerikomitea totesi yleisesti 12. syyskuuta 2001 Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen jäsenille antamassaan vastauksessa, että osassa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioissa tarkoitetuista aloista on tapahtunut merkittävää edistystä. Komitea huomautti kuitenkin, ettei tiettyjä yksittäisiä ja/tai yleisiä erityistoimenpiteitä ollut vielä toteutettu. Komitea muistutti, että kyseiset toimenpiteet ovat tärkeitä ja kiireellisiä erityisesti todettujen rikkomusten vakavuuden sekä sen vuoksi, että kyseisten tuomioiden antamisesta on kulunut jo kauan. Komissio odottaa Turkin noudattavan Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisia sitoumuksiaan täysimääräisesti ja valvoo myös tulevaisuudessa Turkin toimia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten täytäntöön panemiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2976/01 esittäjä(t): Winfried Menrad (PPE-DE) komissiolle. Itävallan, Luxemburgin ja Saksan kahden osavaltion työntekijäyhdistykset.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2976/01 esittäjä(t): Winfried Menrad (PPE-DE) komissiolle (19. lokakuuta 2001) Aihe: Itävallan, Luxemburgin ja Saksan kahden osavaltion työntekijäyhdistykset Itävallassa, Luxemburgissa ja kahdessa Saksan osavaltiossa (Saarland ja Bremen) on perustettu erityisiä työntekijäyhdistyksiä (Arbeitnehmerkammern). Käytännössä tämä merkitsee oikeudellista vahvistusta julkisoikeuden päätöksentekoon osallistumiselle. Kysyn komissiolta seuraavaa: - Ovatko nämä erityiset yhdistykset EU-lainsäädännön mukaisia? - Onko Euroopan eri valtioissa sovellettava käytäntö, jonka mukaan yritysten on oltava jäseniä talouselämän organisaatioissa (teollisuus- ja kauppakamarit sekä yrittäjäyhdistykset), EU-lainsäädännön mukaista? - Onko EU-lainsäädännössä säädetty työntekijäyhdistysten pakkojäsenyydestä toisin kuin talouselämän organisaatioiden jäsenyydestä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2001) Koska yhteisön lainsäädännössä ei ole asiaan liittyviä säädöksiä, kysymys yritysten ja työntekijöiden velvollisuudesta kuulua ammattijärjestöön tietyissä jäsenvaltioissa kuuluu yksinomaisesti näiden jäsenvaltioiden toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2268/01 esittäjä(t): Gordon Adam (PSE) komissiolle. Suu- ja sorkkatauti — kaupankäyntiongelmat EU:n ehdokasvaltioiden kanssa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0047 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2268/01 esittäjä(t): Gordon Adam (PSE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Suu- ja sorkkatauti kaupankäyntiongelmat EU:n ehdokasvaltioiden kanssa Voiko komissio kertoa mitä se aikoo tehdä niitä EU:n ehdokasvaltioita vastaan, joiden toiminta on joko suu- ja sorkkatautia tai muiden vastaavien kysymysten, kuten BSE-tautia koskevien sopimusten vastaista? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2266/01, E-2267/01, E-2268/01 ja E-2269/01 (27. syyskuuta 2001) Eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun alalla tehdyt suojatoimenpiteitä koskevat yhteisön päätökset ovat erottamaton osa yhteisön säännöstöä. Liittymisneuvottelujen lähtökohtana on periaate, jonka mukaan ehdokasmaat omaksuvat yhteisön säännöstön. Tämä säännöstö suu- ja sorkkataudin sekä naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) perusteella toteutettavia suojatoimenpiteitä koskevat säännökset mukaan luettuina sitoo liittymisen jälkeen näitä maita. Kaikki ehdokasmaat ovat hyväksyneet tämän periaatteen. Lisäksi komissio vaatii, että ehdokasmaat panevat yhteisön säännöstön asteittain täytäntöön liittymistä edeltävänä aikana. Assosiaatiosopimukset säätelevät yhteisön ja ehdokasmaiden suhteita liittymistä edeltävänä aikana. Komissio on tuonut useilla kansainvälisillä foorumeilla esiin, että ehdokasmaiden toteuttamat rajoittavat toimenpiteet ovat joskus ylimitoitettuja. Komissio pyrkii mahdollisuuksien mukaan takaamaan, että nämä toimenpiteet pysyvät yhteisön hyväksymien ehkäisytoimien rajoissa. Komissio painottaa, että ehdokasmaiden toteuttamat toimenpiteet eivät saa aiheuttaa mielivaltaista syrjintää tai peiteltyjä kaupan esteitä. Tässä mielessä assosiaatiosopimukset ovat olennainen osa liittymistä valmistelevaa strategiaa. Komissio aikoo jatkossakin noudattaa tätä linjaa. Komissio on usein yhteydessä jäsenmaiden eläinlääkintäviranomaisiin ja antaa niille säännöllisesti tietoja jäsenvaltioiden tilanteen viimeaikaisesta kehittymisestä sekä toteutetuista toimenpiteistä.