ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1790/00 esittäjä(t): Mauro Nobilia (UEN) komissiolle. Asuntolainarahastojen vastavuoroinen tunnustaminen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0188 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1790/00 esittäjä(t): Mauro Nobilia (UEN) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: Asuntolainarahastojen vastavuoroinen tunnustaminen Italian lain n:o 109/94 37 artiklan säännösten mukaisesti asuntolainarahastojen oli määrä tehdä 5. maaliskuuta 1995 mennessä sopimus, jonka nojalla asianomaiset työmarkkinaosapuolet suosisivat työntekijöiden liikkuvuutta tunnustamalla vastavuoroisesti työntekijöiden eri asuntolainarahastoihin maksamat suoritukset. Jos tällaista sopimusta ei ole tehty, edellä mainitun artiklan säännösten mukaisesti asuntolainarahastojen on automaattisesti tunnustettava vastavuoroisesti kaikki oikeudet, maksut, korvaukset ja suoritukset, jotka ovat kerääntyneet työntekijälle tämän omassa järjestössä. Laissa n:o 415/98 tätä määräaikaa vastavuoroisen tunnustamista koskevan sopimuksen tekemiselle jatkettiin 16. toukokuuta 1999 asti. Mainittujen kahden lain välisenä aikana Sardinian ja Sisilian käsityöläisammattien liitot perustivat ammattijärjestö UGL:n (Unione Generale del Lavoro) kanssa käsityöläisille kaksi alueellista asuntolainarahastoa, jotka tunnustavat jäsenilleen muissa asuntolainarahastoissa kerääntyneet samat oikeudet ja soveltavat näin kirjaimellisesti alan työehtosopimusten määräyksiä. Työministerin aloitteesta ANCE (Associazione Nazionale Costruttori Edili), käsityöläisammattien liitot, CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori) ja UIL (Unione Italiana del Lavoro) allekirjoittivat 18. joulukuuta 1998 laissa n:o 109/94 määrätyn sopimuksen. UGL ja edellä mainitut alueelliset käsityöläisammattien liitot jätettiin sopimuksen ulkopuolelle. Valtiosihteeri Viviani kutsui edellä mainitut osapuolet koolle heinäkuussa 1999 ja vahvisti UGL:n ja Sardinian ja Sisilian käsityöläisammattien liittojen jäämisen sopimuksen ulkopuolelle. Neuvottelujen päätteeksi tehtiin 9. syyskuuta 1999 toinen sopimus, jossa työministeri panee merkille, että järjestöillä, jotka eivät ole allekirjoittaneet 18. joulukuuta 1998 hyväksyttyä pöytäkirjaa, on velvollisuus saattaa päätökseen kyseisten yhteistyöelinten tekemien, vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten täytäntöönpano 30. syyskuuta 1999 mennessä. Vielä tähän mennessä UGL ja Sardinian ja Sisilian käsityöläisammattien liitot eivät ole saaneet kutsua neuvotteluihin. Voiko komissio - vahvistaa edellä esitetyt tiedot - ja tarvittaessa ryhtyä toimiin, jotta Italian työministeri poistaisi mahdollisen syrjinnän ja laittoman kilpailun, jota aiheutuisi siitä, että sopimuksen ulkopuolelle jätetyt järjestöt eivät voi saada tarpeellisia ja lain n:o 415/98 mukaisia luovutusilmoituksia, joissa vahvistetaan suoritetut maksuosuudet? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2000) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1956/00 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Atomienergiakysymyksiä käsittelevän asiantuntijapaneelin jäsenten ammatillinen tausta ja ammatilliset kytkökset.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0157 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1956/00 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Atomienergiakysymyksiä käsittelevän asiantuntijapaneelin jäsenten ammatillinen tausta ja ammatilliset kytkökset Voisiko komissio toimittaa luettelon atomienergiakysymyksiä käsittelevän asiantuntijapaneelin jäsenistä ja heidän ammatillisista kytköksistään ja ammattitaustastaan? Voisiko komissio lisäksi ilmoittaa kantansa ansioituneiden kansalaisjärjestöaktiivien nimittämisestä asiantuntijapaneeliin sekä siitä, että jäsenvaltioita rohkaistaisiin tällaisten suositusten antamiseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2000) Atomienergiakysymyksiä käsittelevä ryhmä on jäsenvaltioiden edustajista koostuva työryhmä, jonka tarkoituksena on valmistella ydinalaa koskevat neuvoston päätökset. Ryhmän koostumus kuuluu neuvoston yksinomaiseen toimivaltaan. Näin ollen ainoastaan neuvosto voi vastata parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1438/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. ICCAT:n suositusten siirtäminen lainsäädäntöön.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1438/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: ICCAT:n suositusten siirtäminen lainsäädäntöön Santiago de Compostelassa vuonna 1988 pidetyssä ICCAT:n (kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio) kokouksessa hyväksyttiin suositus valkotonnikalan kuolleisuuden rajoittamisesta enintään nykyiselle tasolle, koska kyseisen lajin pyyntimäärät ovat saavuttanut lähes ylärajan. Kalastuskapasiteetti jäisi viimeksi kuluneiden vuosien tasolle ja alusten lukumäärä rajoitettaisiin vuosien 19931995 keskiarvoon. Vaikka komissio pani alulle tämän ehdotuksen, suositusta ei ole noudatettu, koska sitä ei ole siirretty yhteisön lainsäädäntöön. Sen vuoksi komission täytyi Rio de Janeirossa pidetyssä ICCAT:n kokouksessa vaatia, että hyväksyttyä suositusta on noudatettava. Ollaanko tätä ICCAT:n sääntöä siirtämässä yhteisön määräyksiin? Voiko komissio turvata, että kyseinen sääntö pannaan täytäntöön vuoden 2000 kuluessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 2000) Komissio on hyväksymässä laajasti vaeltavia kalakantoja koskevan asetusehdotuksen, joka sisältää ICCAT:n (Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission) suosituksen valkotonnikalaa pyydystävien alusten määrän rajoittamisesta. Komissio on lähettänyt kirjeen asianomaisille jäsenvaltioille ja pyytänyt niiltä tarvittavia tietoja kyseisen toimenpiteen toteuttamiseksi jo vuonna 2000 ennen asetuksen muodollista hyväksymistä neuvostossa. Komissio on rajoittamassa jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella pyyntialusten määrää ICCAT:n ehdottaman mallin mukaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1543/00 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) komissiolle. Horisontaalisen maaseudun kehittämissuunnitelman eteneminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0071 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1543/00 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Horisontaalisen maaseudun kehittämissuunnitelman eteneminen Suomen horisontaalinen maaseudun kehittämissuunnitelma toimitettiin komissiolle vuoden 1999 lokakuun lopussa. Ohjelmaan sisältyvät maatalouden ympäristötukea ja epäedullisten alueiden (LFA) tukea koskevat järjestelmät. Suomen ohjelma olisi tullut käsittelyyn ensimmäisenä. Esillä olleet ongelmat oli ratkottu, ja kaikki vaaditut tarkennukset ja lisätiedot oli toimitettu määräajassa. Horisontaalisen maaseudun kehittämissuunnitelman piti olla STAR-komitean käsittelyssä 29. maaliskuuta. Käsittelyä kuitenkin siirrettiin 26.27. päivään huhtikuuta. Komissio on antanut uuden ilmoituksen Suomelle, jonka mukaisesti suunnitelma voidaan viedä STARiin vasta toukokuussa. Maa- ja metsätalousministeriö on vahvistanut kevään 2000 tukihaun viimeiseksi ajankohdaksi 26. toukokuuta. Viimeistään tuolloin viljelijöiden on sitouduttava viideksi vuodeksi uusiin ympäristö- ja LFA-tukijärjestelmiin. Ympäristötuen erityissopimuksissa sitoutuminen oli tehtävä jo 24. huhtikuuta. Viljelijät ovat joutuneet kohtuuttomaan tilanteeseen. 1. Mitä komissio aikoo tehdä asian hyväksi? 2. Voivatko viljelijät muuttaa sitoutumistaan tukijärjestelmiin sen jälkeen, kun komission päätökset ja kansalliset päätökset on tehty ja niistä on tiedotettu viljelijöille? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2000) Suomen horisontaalinen maaseudun kehittämisohjelma oli määrä esittää maatalouden rakenteita ja maaseudun kehittämistä käsittelevälle komitealle (STAR-komitea) 29. maaliskuuta 2000. Vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY(1) mukaisessa Suomen toimintasuunnitelmassa havaittiin kuitenkin eräitä ratkaisemattomia ongelmia, minkä vuoksi asia vedettiin pois käsittelystä lisäselvitysten saamiseksi. STAR-komitean tämän vuoden huhtikuun kokous peruutettiin osittain, koska aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitea toimi STAR-komitean asemesta, mutta käsitteli ainoastaan tavoitteeseen 1 liittyviä asioita. Tämän vuoksi Suomen suunnitelma oli STAR-komitean 24. toukokuuta 2000 pidetyn kokouksen esityslistalla, ja komitea antoi siitä puoltavan lausunnon. Hyväksymismenettelyn viimeinen vaihe on komission päätös. Maatalouden ympäristötukea voidaan myöntää viljelijöille, jotka sitoutuvat ohjelmaan vähintään viideksi vuodeksi. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin mukauttaa sitoumuksia sopimuskaudella, mikäli hyväksyttyyn ohjelmaan sisältyy tällainen mukautusmahdollisuus ja mukautus on perusteltua toimenpiteen tavoitteisiin nähden. (1) EYVL L 375, 31.12.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2422/00

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(11. heinäkuuta 2000)

Aihe: Espanjan ja Portugalin välisen tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet

Portugalilaisten kalastajien ja kauppiaiden vastikään Matosinhosissa aiheuttamat välikohtaukset, joissa estettiin Espanjasta tuodun sardiinin myynti, rikkovat vakavasti yhteisön perusvapauksia ja erityisesti periaatetta tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta jäsenvaltioiden välillä.

Euroopan komission olisi otettava pikaisesti yhteyttä Portugalin viranomaisiin, jotta vahinkoa kärsineille voidaan taata mahdollisuus jatkaa ammatillista toimintaansa tavanomaiseen tapaan.

Onko komissio ryhtynyt toimiin tämän asian johdosta? Jos on, minkätyyppisiin toimiin ja minkälaisin tuloksin? Mitä komissio aikoo tehdä, ellei se vielä ole tehnyt mitään? Voisiko komissio pitää kysymyksen esittäjän tilanteen tasalla toteutettujen toimista ja niiden tuloksista?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(28. heinäkuuta 2000)

Sen jälkeen, kun Espanjan viranomaiset ilmoittivat arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat seikat komissiolle sisämarkkinoiden toimivuudesta jäsenvaltioiden välisen tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta 7 päivänä joulukuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2679/98(1) nojalla, komissio käynnisti kyseisen asetuksen 3 artiklassa säädetyn hälytysmenettelyn. Se pyysi Portugalin viranomaisia vahvistamaan tosiasiat ja ryhtymään tarvittaviin ja suhteellisiin toimenpiteisiin tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi. Portugalin viranomaiset vastasivat säädetyssä määräajassa, antoivat kaikki pyydetyt tiedot tapahtuneesta ja ilmoittivat ryhtyneensä toimenpiteisiin, joita olivat mm. poliisin toimivaltuuksien vahvistaminen paikan päällä ja kokousten pitäminen asianomaisten toimijoiden kanssa uusien välikohtausten välttämiseksi. Tämä tietojenvaihto toimitettiin eteenpäin muille jäsenvaltioille.

Koska hälytysmenettelyyn ryhtyminen johti positiivisiin tuloksiin eli tilanteen palautumiseen nopeasti normaaliksi, komissio ei katsonut tässä vaiheessa tarpeelliseksi käynnistää asetuksen N:o 2679/98 5 artiklassa säädettyä ilmoitusmenettelyä.

(1) EYVL L 337, 12.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2266/00 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle. AKT-valtiot.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0203 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2266/00 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: AKT-valtiot Mihin palkkaluokkiin EU:n AKT-valtioissa sijaitsevissa virastoissa työskentelevät kokopäivätoimiset työntekijät kuuluvat? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2265/00, E-2266/00, E-2267/00 ja E-2268/00 (28. elokuuta 2000) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1158/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0087 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1158/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 ilmestyi valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Eurooppalaisen elintarvikeviranomaisen (EEV) perustamista. Luku 5 koskee elintarvikelainsäädäntöä. On pohdittava, olisiko komissiolle annettava lisävaltuuksia toimintaan tapauksissa, joissa EU:n sääntöjä on jätetty noudattamatta (kohta 94). Lisävaltuudet antaisivat komissiolle mahdollisuuden reagoida nopeasti. 1. Mitkä lisävaltuudet ovat komission mielestä tarpeen, jotta se voisi reagoida nopeammin valvonnan tuloksiin? 2. Onko näistä lisävaltuuksista laadittu jo konkreettisia ehdotuksia? Jos vastaus on myönteinen, mikä ehdotusten keskeinen sisältö on? Jos vastaus on kielteinen, milloin komissiolla on konkreettisia ehdotuksia toivotuista lisävaltuuksista? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1677/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle. Jäsenvaltioiden kansalaisuus.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0071 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1677/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Jäsenvaltioiden kansalaisuus Ennen vuoden 1981 Britannian kansalaisuuslain (British Nationality Act), jossa säädettiin kansalaisuuden siirtymisestä sekä miehen että naisen kansalaisuuden mukaan, voimaantuloa kansalaisuutta koskeva lainsäädäntö perustui Yhdistyneessä Kuningaskunnassa periaatteeseen, jonka mukaan kansalaisuus periytyi vain miehen kansalaisuuden mukaan. Silloin päätettiin, että ulkomailla ennen vuoden 1981 Britannian kansalaisuuslain voimaantuloa syntyneet lapset, joiden äiti oli Britannian kansalainen, eivät automaattisesti voineet saada Britannian kansalaisuutta. Ulkomailla ennen vuoden 1981 Britannian kansalaisuuslain voimaantuloa syntyneillä lapsilla, joiden isä oli Britannian kansalainen, oli kuitenkin oikeus saada täysi Britannian kansalaisuus. Onko komissio kanssani yhtä mieltä, että Yhdistyneen Kuningaskunnan hallituksen päätös olla soveltamatta kyseistä lakia takautuvasti syrjii brittiläisiä naisia? Mihin toimiin komissio voi ryhtyä tämän tilanteen korjaamiseksi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2000) Komissio korostaa, että jäsenvaltion kansalaisuutta koskevista kysymyksistä säädetään yksinomaan kyseisen jäsenvaltion laissa. Tämä on erityisesti todettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen liitteenä olevassa jäsenvaltion kansalaisuudesta annetussa julistuksessa N:o 2(1); myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut sen Michelettin asiassa antamassaan tuomiossa(2). Kyseessä on jäsenvaltion sisäinen asia, eikä komissio voi ottaa kantaa Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1981 kansalaisuuslakiin. Näistä syistä komissio ei voi ryhtyä tätä alaa koskevissa asioissa toimenpiteisiin. (1) EYVL C 191, 29.7.1992. (2) Asia C-369/90, Kok. 1992, s. I-4239.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3042/00 esittäjä(t): Andre Brie (GUE/NGL) komissiolle. Mecklenburg-Vorpommernin osavaltioon vuonna 1999 myönnetyn EU:n tuen määrä.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3042/00 esittäjä(t): Andre Brie (GUE/NGL) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Mecklenburg-Vorpommernin osavaltioon vuonna 1999 myönnetyn EU:n tuen määrä Kuinka paljon Saksan Mecklenburg-Vorpommernin osavaltioon myönnettiin vuonna 1999 yhteisön varoja seuraavista lähteistä: 1. Euroopan aluekehitysrahasto 2. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto 3. Euroopan sosiaalirahasto 4. Yhteisön tutkimusohjelmat 5. Energia-alaa koskevat yhteisön ohjelmat 6. Ympäristöä koskevat yhteisön ohjelmat 7. Liikennettä koskevat yhteisön ohjelmat 8. Koulutusta ja nuorisoa koskevat yhteisön ohjelmat 9. Kansanterveyttä koskevat yhteisön ohjelmat 10. Sosiaalialaa koskevat yhteisön ohjelmat 11. Kansalaisjärjestöjen ohjelmat 12. Kulttuuriohjelmat 13. Kolmansien maiden (KIE- ja IVY-maat) kanssa tehtävää yhteistyötä koskevat ohjelmat 14. Ystävyyskaupunkiohjelmat 15. Muut yhteisön ohjelmat? Miten EU arvioi näiden toimien menestymistä? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1691/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsin ammattinyrkkeilykiellon käsittely komissiossa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0101 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1691/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Ruotsin ammattinyrkkeilykiellon käsittely komissiossa Onko komissio käsitellyt kysymystä ammattinyrkkeilyn kieltämisestä Ruotsissa? Loukataanko tässä tapauksessa vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2000) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle saaneensa mahdollisuuden tarkastella, onko Ruotsin ammattinyrkkeilykielto EY:n perustamissopimuksen 43 artiklan (ent. 52 artiklan) sijoittautumisvapauden periaatteen mukainen. Sijoittautumisvapaus on eräs perusvapauksista, joiden avulla varmistetaan vapaan liikkuvuuden toteutuminen sisämarkkinoilla. Sijoittautumisvapauden periaatteen mukaan jäsenvaltioiden kansalaiset voivat toimia itsenäisinä ammatinharjoittajina sellaisin edellytyksin, jotka sijoittautumisvaltion lainsäädännön mukaan koskevat sen omia kansalaisia. Tässä yhteydessä on korostettava, että kukin jäsenvaltio voi vapaasti säännellä ammatillista toimintaa alueellaan, jos yhteisössä ei erityisesti säännellä jotakin toimialaa (katso erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen 2. heinäkuuta 1984 asiassa 107/83, Ordre des Avocats au Barreau de Paris vastaan Klopp, antama tuomio (1984)ECR2971). Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan ammattinyrkkeilyn harjoittaminen on kuitenkin kiellettyä 1 päivänä tammikuuta 1970 annetun lain nojalla. Tämä kielto koskee yleispätevästi kaikkia, sekä Ruotsin että muiden jäsenvaltioiden kansalaisia. Tämänkaltaisen kiellon ei siis voida katsoa olevan sijoittautumisvapauden periaatteen vastainen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1901/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) ja Hartmut Nassauer (PPE-DE) neuvostolle. Espanjan ja Ison-Britannian sopimus Gibraltarista ja Ison-Britannian osallistuminen tiettyihin Schengenin sopimusten osiin.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1901/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) ja Hartmut Nassauer (PPE-DE) neuvostolle (19. kesäkuuta 2000) Aihe: Espanjan ja Ison-Britannian sopimus Gibraltarista ja Ison-Britannian osallistuminen tiettyihin Schengenin sopimusten osiin 19. huhtikuuta pidetyssä Coreper-kokouksessa Espanjan ja Ison-Britannian suurlähettiläät ilmoittivat maidensa päässeen sopimukseen eräistä Gibraltaria koskevista asioista, jotka olivat tähän mennessä estäneet neuvostoa sopimasta lukuisista oikeus- ja sisäasioiden alaan liittyvistä oikeudellisista säädöksistä. Sovinto koskee seuraavia aloja: - Gibraltarin edustamiseen toimivaltainen viranomainen (Lontoon postilokero) - Gibraltarin henkilöllisyysasiakirjat - Schengenin säännöstöön osallistumista koskevat kysymykset - poliisiyhteistyö Schengenin yleissopimuksen puitteissa. Voisiko neuvosto ilmoittaa parlamentille tämän sopimuksen sisällöstä? Aikooko neuvosto nyt suostua Ison-Britannian pyyntöön, joka koskee liittymistä Schengenin sopimuksen tiettyihin osiin ja EY:n perustamissopimimuksen 4 osaston mukaiseen yhteistyöhön turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikassa? Vastaus (10. lokakuuta 2000) Arvoisille parlamentin jäsenille ilmoitetaan, että: 1. EU:n ja EY:n välineiden ja asiaan liittyvien sopimusten puitteissa sovittu Gibraltarin viranomaisia koskeva järjestely on asiakirjassa, joka toimitetaan tässä tiedoksi Euroopan parlamentille. Asiakirja on olemassa ainoastaan alkuperäisinä toisintoina, eli englanniksi ja espanjaksi. 2. Neuvosto suostui 29. toukokuuta 2000 Yhdistyneen kuningaskunnan pyyntöön liittyä joihinkin Schengenin säännöstön osiin. Asiasta tehty neuvoston päätös on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). (1) EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1984/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Komission virkamiesten osallistuminen Belgian paikallisvaaleihin.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1984/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Komission virkamiesten osallistuminen Belgian paikallisvaaleihin Unionin kansalaisilla on EY:n perustamissopimuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti oikeus äänestää ja asettua ehdokkaaksi Belgian vaaleissa. Komissio on kuitenkin tietojemme mukaan ottanut käyttöön sisäisen määräyksen, joka tekee virkamiehille ehdokkaaksi asettautumisesta vähemmän houkuttelevaa. Ehdokkaaksi asettautuvien virkamiesten on otettava kolme kuukautta palkatonta lomaa. Tämä on täysin ristiriidassa sen kanssa, että unionin kansalaiset, komission virkamiehet mukaan lukien, pyritään integroimaan asuinpaikkakuntansa sosiaaliseen verkostoon. Lisäksi tämä määräys heikentää olennaisesti virkamiesten osallistumista paikalliseen päätöksentekoon. 1. Myöntääkö neuvosto, että kyseinen määräys on ristiriidassa sen kanssa, että unionin kansalaiset, komission virkamiehet mukaan lukien, pyritään integroimaan asuinpaikkakuntansa sosiaaliseen verkostoon? Jos vastaus on myönteinen, aikooko neuvosto kehottaa komissiota perumaan kyseisen määräyksen? Jos vastaus on kielteinen, miten neuvoston mukaan voidaan kolmen kuukauden palkattoman loman vaatimus sovittaa yhteen sen tavoitteen kanssa, että unionin kansalaiset, komission virkamiehet mukaan lukien, pyritään integroimaan asuinpaikkakuntansa sosiaaliseen verkostoon? 2. Myöntääkö neuvosto, että kyseinen määräys heikentää olennaisesti virkamiesten osallistumista paikalliseen päätöksentekoon? Jos vastaus on myönteinen, aikooko neuvosto suosittaa komissiolle kyseisen määräyksen perumista? Jos vastaus on kielteinen, miten neuvoston mukaan voidaan kolmen kuukauden palkattoman loman vaatimus sovittaa yhteen sen tavoitteen kanssa, että komission virkamiehet osallistuvat täysimääräisesti paikalliseen päätöksentekoon? Vastaus (28. syyskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys koskee komission sisäistä määräystä. Kunkin toimielimen organisatorista riippumattomuutta kunnioittaen neuvosto katsoo, että kysymys olisi esitettävä komissiolle. Olettaen, että arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittama määräys on virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 15 artikla, jonka mukaan virkamiehen, joka on ehdolla vaalilla täytettävään julkiseen tehtävään, on haettava virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella; tähän tarkoitukseen virkavapautta voi saada enintään kolme kuukautta, neuvosto korostaa kuitenkin, että kyseinen määräys koskee kaikkien toimielinten virkamiehiä eikä sitä voida muuttaa kuin muuttamalla henkilöstösääntöjä Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 283 artiklan pohjalta.