ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0230/98 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Kreikan kansallisen julkisen hallinnon koulun vajaatoiminta ja alasajo Kreikan kansallisen julkisen hallinnon koulun (ESDD:n) opiskelijaliiton syytösten mukaan ESDD ei toimi täysipainoisesti ja sen toimintaa ollaan ajamassa alas. Ottaen huomioon, että Euroopan unioni rahoittaa ESDD:tä ja tämä rahoitus kattaa rakennuksen pystyttämisen (75 %) ja sen toimintakulut (90 % Kleisthenis-ohjelmasta), komissiolta kysytään, mitä toimia se aikoo toteuttaa edistääkseen ESDD:n tehokasta toimintaa, jotta rahoille, joita Euroopan unioni on asettanut ja edelleen asettaa käytettäväksi tätä tarkoitusta varten, saataisiin vastine? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Kansallinen julkisen hallinnon koulu saa todella tukea rakennerahastoista toimintaohjelman ¨julkisen hallinnon uudistaminen¨ (Kleisthenis) kautta. Yhteisön rakennerahastojen toiseksi ohjelmakaudeksi 1994*1999 on Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) myönnetty 8,3 miljoonaa ecua virkamiesten alustavaan koulutukseen. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) on sitonut 0,55 miljoonaa ecua mainitun koulun tietokantojen ja verkkorakenteiden kehittämiseen. Kyseisen koulun rakentamiseen ei ole myönnetty yhtään varoja. Osallistumalla ohjelman seurantakomiteaan komissio pyrkii vaikuttamaan kansallisen julkisen hallinnon koulun tarjoaman opetuksen laatuun. On aiheellista mainita, että seurantakomitea on päättänyt käynnistää tutkimuksia koulun uudenaikaistamisesta ja kohentamisesta sekä arvioinnin virkamiehille tarjotusta koulutuksesta. Tutkimustulosten perusteella olisi suunniteltava toimenpiteitä koulun toiminnan ja sen tarjoamien palveluiden laadun parantamiseksi. Tutkimusten toteutuminen on kuitenkin viivästynyt huomattavasti. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, rakennerahastoista tuettujen toimien täytäntöönpano kuuluu kansallisille viranomaisille. Komissio jatkaa ponnistelujaan kansallisen julkisen hallinnon koulun kohentamiseksi. Meneillään olevan puolivälin arvioinnin yhteydessä se kiinnittää erityistä huomiota jo sovittujen toimien laatuun.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0568/98 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Hormoneilla kasvatettujen eläinten lihaa koskeva EU:n tuontikielto WTO:n valituselimen tekemän päätöksen mukaan EU:lla on oikeus tieteellisten tutkimusten perusteella määrittää kuluttajansuojelun taso sopivaksi katsomallaan tavalla siten, että se voi olla korkeampi kuin mitä se olisi kansainvälisten terveydenhuoltonormien mukaisesti. 1. Mitä erityisiä aihepiirejä varten on laadittava mahdollisia riskitekijöitä koskevat vaaditut tieteelliset todisteet? 2. Keitä tutkijoita EU on pyytänyt toimittamaan edellä mainitut todisteet? 3. Kuinka paljon tähän tieteelliseen tutkimukseen on varattu rahaa? 4. Osallistuvatko myös jäsenvaltiot tähän? 5. Mitä tutkimuksia aiotaan suorittaa ja milloin ne aloitetaan? 6. Kuinka suurella summalla ja missä muodossa Saksan hallitus tukee hormonilihan vastaisia tieteellisiä tutkimuksia? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0487/98 ja E-0568/98 (30. maaliskuuta 1998) Maailman kauppajärjestön WTO:n valituselin vahvisti, että yhteisöllä oli oikeus asettaa kansainvälisiä standardeja korkeampi kuluttajansuojelun taso, jos sen toimenpiteet perustuivat riskien arviointiin. Toisaalta valituselin vahvisti asiaa käsitelleen paneelin kannan, että hormonien käytön kieltäminen yhteisössä ei perustunut riittävän yksityiskohtaiseen riskien arviointiin nimen omaan hormonikäsiteltyjen eläinten lihassa olleiden hormonijäämien karsinogeenisten ja genotoksisten vaikutusten osalta. Yhteisö on ilmoittanut WTO:lle aikovansa panna täytäntöön valituselimen 13. maaliskuuta antamat suositukset ja päätökset. Komissio tutkii parhaillaan parhaita keinoja täyttää kansainväliset velvollisuutensa mutta se ei kykene tässä vaiheessa vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen yksityiskohtaisiin kysymyksiin.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0316/98 komissiolle esittäjä(t): Wilmya Zimmermann (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteinen juhlapäivä 9. toukokuuta Komissio on mm. ¨Kansalaisena Euroopassa¨ -ohjelman avulla tehnyt selväksi, että on välttämätöntä tehostaa ponnisteluja sen hyväksi, että Euroopan unionin kansalaiset todella voivat samastua unioniin. Osaltaan asiaa edistää varmasti yhteisen valuutan käyttöönotto. Erityisen hyvin samastumista Euroopan unioniin voidaan kuitenkin edistää yhteisen juhlapäivän avulla. Euroopan lippua ja Eurooppa-hymniä täydennettäisiin siten yhdellä yhdistävällä symbolilla, josta hyötyisivät kaikki Euroopan kansalaiset. Toukokuun 9. päivä (toisen maailmansodan päättymisen vuosipäivän jälkeinen päivä ja päivä, jona Robert Schuman vuonna 1950 antoi julistuksen, joka johti EHTY:n perustamiseen) sopisi erittäin hyvin tähän tarkoitukseen. 1. Onko komissio jo laatinut asiaa koskevia ehdotuksia? 2. Miten se suhtautuu ehdotukseen, että Euroopan juhlapäivä otettaisiin käyttöön jäsenvaltioissa toteutettavin yhteisin toimin 9. toukokuuta 2000? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 1998) Komissio tukee ja kannustaa yhdessä Euroopan parlamentin kanssa sekä jäsenvaltioissa olevien edustustojensa ja toimistojensa kautta toukokuun 9. päivää juhlistavia tapahtumia. Vuonna 1997 komissio tuki 4 500 tapahtumaa ja tointa. Joissakin tapauksissa tämä toteutui rahoitustukena. Toukokuun 9. päivää vietetään tänäkin vuonna kaikissa jäsenvaltioissa monin eri tavoin. Siihen liittyen järjestetään näyttelyitä, kilpailuja ja kulttuuritapahtumia juhlapuheineen sekä jaetaan monenlaista aineistoa kouluihin. Päivä näkyy myös julkisen liikenteen mainoksissa. Komissio pyrkii kannustamaan erityisesti sellaisia aloitteita, joiden yhteydessä nuoret ja heidän opettajansa juhlistavat toukokuun 9. päivää kouluissa. Joissakin jäsenvaltioissa päivän tapahtumat yhdistyvät euron esittelyyn. Tähän liittyen järjestetään näyttelyitä, luentoja, keskustelutilaisuuksia jne. Vaikka komissio korostaakin toukokuun 9. päivän juhlistamisen tärkeyttä, se ei voi ehdottaa päivän viettämistä yleisenä vapaapäivänä, koska asiasta päättäminen kuuluu kansallisten viranomaisten toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0867/98 neuvostolle esittäjä(t): Armelle Guinebertière (UPE) (31. maaliskuuta 1998) Aihe: Prostituutioon ja paritukseen liittyvä hollantilainen lakiesitys Haluan kiinnittää oikeus- ja sisäasiain neuvoston huomion Alankomaiden hallituksen lakiesitykseen, joka koskee prostituution ja parituksen asemaa Alankomaissa. Esityksessä kumotaan bordellikielto, laaditaan niin sanottuja vapaaehtoisia prostituoituja varten seksuaalityöntekijöiden sääntö ja poistetaan parituksen rangaistavuus. Jos esitys hyväksytään, siitä voi muodostua ennakkotapaus Euroopassa. Voiko Euroopan unionin neuvosto hyväksyä lain, joka loukkaa ihmisruumiin loukkaamattomuutta ja luovuttamattomuutta ja on vastoin Yhdistyneiden kansakuntien joulukuussa 1949 hyväksymää yleissopimusta ihmiskaupan tukahduttamisesta ja lakkauttamisesta? Vastaus (4. kesäkuuta 1998) Neuvosto ei ole toimivaltainen kommentoimaan jäsenvaltioiden hallitusten antamia lakiesityksiä.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0021/98 komissiolle esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Autojen hälytyslaitteiden vapaan liikkuvuuden este Kesäkuussa 1992 annetun direktiivin (92/49/ETY) ((EYVL L 228, 11.8.1992, s. 1. )) mukaisesti vakuutusyhtiöt voivat vapaasti määrätä auton varkausvakuutuksen ehdot. Käytännössä tämä merkitsee, että kun auto viedään valmistusmaasta, valmistajan autoon alunperin asentamat hälytyslaitteet on vaihdettava, koska kansallisilla vakuutusyhtiöillä on eri vaatimukset eri jäsenvaltioissa. Tilanteen tekee oudoksi se, että myös hyvin korkeatasoiset autojen hälytyslaitteet on korvattava järjestelmillä, jotka vastaavat vakuutusyhtiöiden kansallisen yhdistyksen erittelyjä ja jotka on huollettava vain yhden jäsenvaltion rajojen sisäpuolella. Tämä aiheuttaa kuluttajille enemmän kustannuksia ja riskejä. Ottaen huomioon autojen rekisteröinnin ja huollon, direktiivissä, jota sovelletaan kaikkiin 1. toukokuuta 1996 jälkeen valmistettuihin uusiin autoihin, annetaan yhdenmukaiset tekniset määräykset autojen hälytyslaitteista mahdollistaen auton rekisteröinnin kaikissa jäsenvaltioissa. 1. Eikö komissio ole samaa mieltä siitä, että eurooppalaiset tekniset standardit voisivat olla hyödyllisiä, jotta nämä säännöt saataisiin paremmin toimimaan käytännössä? 2. Olisiko komissio valmis antamaan toimivaltaiselle eurooppalaiselle standardointielimelle tehtäväksi laatia autojen hälytyslaitteille teknisen standardin? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1998) Komissio muistuttaa parlamentin jäsentä siitä, että yhdenmukaistettu eurooppalainen tekninen sääntely on jo olemassa. Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estäviä suojalaitteita koskevan neuvoston direktiivin 74/61/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 8. marraskuuta 1995 annettu komission direktiivi 95/56/EY ((EYVL L 286, 29.11.1995. )) sisältää yhdenmukaisia teknisiä säännöksiä, joita sovelletaan hälytysjärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin ja tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettuihin hälytysjärjestelmiin. Jäsenvaltiot eivät mainitun direktiivin mukaisesti voi näin ollen enää 1. tammikuusta 1997 lähtien kieltäytyä myöntämästä yhteisön tyyppihyväksyntää hälytysjärjestelmällä varustetuille ajoneuvoille ja hälytysjärjestelmille. Myös vakuutusyhtiöiden on noudatettava mainittuja säännöksiä. Moottoriajoneuvoteollisuuden osalta komissio noudattaa perinteistä lainsäädäntöön perustuvaa lähestymistapaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti. Komissio antoi mainitun direktiivin, jolla yhdenmukaistetaan kansallisen lainsäädännön yksityiskohdat. Direktiivi saatettiin tämän jälkeen osaksi kunkin jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä. On korostettava, että direktiivin vaatimukset perustuvat mahdollisimman suurelta osin eurooppalaisiin ja kansainvälisiin standardeihin.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0067/98 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (29 tammikuuta 1998) Aihe: Neljäs toimintaohjelma naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi Herättää huomiota, että erityisesti hankkeet, jotka saavat rahoitusta neljännestä toimintaohjelmasta naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi, tutkitaan huomattavasti tarkemmin kuin muut EU-ohjelmiin liittyvät hankkeet. Onko EU:lla näyttöä siitä, että on erityisiä syitä epäillä naisia koskevia hankkeita? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1998) Komissiolla ei ole mitään näyttöä siitä, että naisia koskeviin hankkeisiin kohdistuisi erityisiä epäluuloja. On eurooppalaisten veronmaksajien edun mukaista, että neljännestä toimintaohjelmasta Euroopan komission rahoitusta saavat hankkeet tutkitaan huolellisesti. Myös komissio saa tästä arvokkaita tietoja työtään ja politiikkaansa varten. Tilintarkastustuomioistuin, joka on riippumaton ja toimii menettelysääntöjensä mukaisesti, tutkii parhaillaan neljättä toimintaohjelmaa
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0152/98 komissiolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Nuorten syytettyjen raiskaukset Tsekinmaan tutkintavankiloissa 1. Tietääkö komissio, että Tsekinmaassa syytettyjä pidetään tutkintavankeudessa aivan liian pitkään (joskus yli kaksi vuotta)? 2. Onko komissio tietoinen, että toisinaan yli 30 tutkintavankeudessa olevaa syytettyä on suljettu vain noin 40 neliömetrin kokoiseen tilaan? 3. Tietääkö komissio, että tutkintavankeudessa olevien syytettyjen joukossa on Tsekinmaassa myös alle 14 vuotiaita nuoria? 4. Tietääkö komissio, että nämä lapset joutuvat ylitäysissä selleissä säännöllisesti raiskausten uhreiksi (jopa joukkoraiskausten) tutkintavankeudessa olevien miesten taholta? 5. Ymmärtääkö komissio, että tällä tavalla raiskausten uhreiksi joutuvilla nuorilla on suuri vaara saada HIV-tartunnan kautta tosiasiallinen kuolemantuomio? 6. Voiko komissio aloittaa neuvottelut Tsekinmaan viranomaisten kanssa tämän iljettävyyden lopettamiseksi? 7. Onko komissio valmis antamaan Tsekinmaan viranomaisille taloudellista apua, jotta epäkohta saadaan korjattua niin nopeasti kuin mahdollista? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1998) Komissio on tietoinen Tsekin vankiloiden tilanteesta. Komissio valvoo jatkuvasti ja tarkasti kehitystä Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaissa varmistaakseen, että unioniin liittymishetkellä ne täyttävät jäsenyyden arviointiperusteet, jotka Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto vahvisti kesäkuussa 1993. Yhteisö auttaa hakijamaita valmistautumaan unioniin sitä valmistelevalla strategialla, jossa Phare-ohjelmalla on keskeinen tehtävä, Vuodesta 1998 Phare-ohjelma perustuu prioriteetteihin, jotka komissio ilmoitti hakijamaita koskevissa, heinäkuussa 1997 julkaistuissa maalausunnoissa. Nämä etusijalle asetetut alat on vahvistettu liittymiskumppanuuksissa, jotka komissio teki kunkin hakijamaan kanssa helmikuussa 1998. Käytettävissä olevat niukat varat ja tarve valita etusija-alat rahoitettaviksi ehdotettujen oleellisten hankkeiden paljoudesta selittävät, miksi tällä hetkellä Phare-ohjelman varoja ei ole tarkoitettu rahoittamaan Tsekin vankiloiden toimintoja. Valtiosta riippumattomat järjestöt voivat kuitenkin hakea rahoitusta sellaisille hankkeille, jotka koskevat vankien oikeuksia eurooppalaisen demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan aloitteen mukaisesti. Komissio saattaa asian Tsekin viranomaisten tietoon.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0112/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Kreikan vapauttaminen tiettyjen sisälmysten kuluttamiskiellosta Komission päätöksellä 97/534/EY ((EYVL L 216, 8.8.1997, s. 95. )) sellaisena kuin tämä on muutettuna päätöksellä 97/866/EY ((EYVL L 351, 23.12.1997, s. 69. )) kielletään 1.4.1998 alkaen sellaisten ainesten käyttö, joihin saattaa liittyä tarttuvan BSE-taudin riski. Tämän päätöksen perusteella myös Kreikassa kielletään tiettyjen karitsojen ja vohlien sekä nautaeläinten sisälmysten kuluttaminen, vaikka Kreikkaa pidetään maana, jossa ei esiinny BSE-taudin tarttuvia muotoja ja sen alueella ei ole ilmennyt yhtäkään tautitapausta. Koska, jos edellä mainittu kielto pätee myös Kreikan kohdalla, siitä tulee kärsimään eräs perinteinen ravintotottumus, joka on osa paikallista ja kansallista kulttuuria, ja koska tietyissä näistä ruoista käytetään paikallisia nuoria karitsoja ja vohlia, eikä luujauhoja, jotka aiheuttavat tämän kauhistuttavan taudin, käytetä märehtijöiden ruokkimisessa, aikooko komissio tutkia, voidaanko Kreikka vapauttaa edellä mainitun päätöksen soveltamisesta näillä tiukoilla ehdoilla? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1998) Komissio hyväksyi 25. helmikuuta 1998 ehdotuksen 30. päivänä heinäkuuta 1997 tehdyn komission päätöksen 97/534/ETY muuttamisesta. Ehdotuksen tarkoituksena on estää luettelossa mainittujen riskiainesten käyttö sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa BSE-tautia on esiintynyt kotoperäisenä, kunnes käytettävissä on tieteellistä tietoa tarttuviin spongiformisiin enkefalopatioihin (TSE) liittyvästä tilanteesta kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio kehotti pysyvän eläinlääkintäkomitean viimeksi pidetyssä kokouksessa jäsenvaltioita toimittamaan täydelliset tiedot TSE:hen liittyvästä tilanteesta. Kysymyksen esittäjälle ja parlamentin sihteeristölle toimitetaan kopio lehdistötiedotteesta. Komission ehdotus hylättiin maatalousministerien neuvoston kokouksessa 16. * 17. maaliskuuta 1998. Samalla neuvosto kehotti komissiota lykkäämään päätöstä 97/534/EY.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0364/98 neuvostolle esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE) (19. helmikuuta 1998) Aihe: Ehdotus asetukseksi työpaikkojen luomisesta sekä pien- ja mikroyritysten tukemisesta Mahgreb-maissa Ehdotus asetukseksi työpaikkojen luomisesta sekä pien- ja mikroyritysten tukemisesta Mahgreb-maissa (KOM(94)0289) ((EYVL C 214, 4.8.1994, s. 26. )) esitettiin Euroopan parlamentille elokuussa 1994. Tämän ehdotuksen hyväksyminen edellyttää yhteistoimintamenettelyä, jonka mukaisesti Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 28. lokakuuta 1994 ja esitti sen jälkeen komissiolle muutetun ehdotuksen 22. joulukuuta 1994. Tästä lähtien on odotettu, että neuvosto vahvistaisi yhteisen kantansa, mutta sitä ei ole tapahtunut tähän mennessä. Mikä on tämän asetusehdotuksen tilanne neuvostossa, ja mikä estää vahvistamasta yhteistä kantaa? Miksi tämä asia ei etene? Onko mitään tietoa siitä, mikä tulee olemaan neuvoston yhteinen kanta? Vastaus (11. toukokuuta 1998) Neuvosto aloitti sen asetusehdotuksen tarkastelun, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, mutta tarkastelua ei ole saatettu loppuun sen vuoksi, että asetusehdotuksesta on tullut aiheeton. Ottaen huomioon Korfun ja Essenin Eurooppa-neuvostojen päätelmät Välimeren alueen ensisijaisesta strategisesta merkityksestä ja merkittävää rahoitustukea edellyttävän Euro-Välimeri -kumppanuuden perustamisesta komissio esitti MEDA-asetuksen yhteydessä uudenlaisen rahoituskumppanuuden. Neuvosto antoi kyseisen asetuksen kuulutaan Euroopan parlamenttia kaksi kertaa. Komissio oli alkuperäisen ehdotuksensa johdanto-osassa erityisesti viitannut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan ehdotukseen sekä muihin rahoitusyhteistyöstä Välimeren maiden kanssa annettuihin neuvoston asetuksiin ja ilmoittanut, että uusi asetusehdotus korvaa ne. MEDA-asetuksen liitteessä II määritellään tukitoimien tavoitteet ja yksityiskohtaiset säännöt sekä säädetään Välimeren maissa toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille annettavaa tukea koskevista toimenpiteistä.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0232/98 komissiolle esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE) ja Giorgos Dimitrakopoulos (PPE) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Yhteisen maatalouspolitiikan menojen vähentäminen ja maatalouden nykyaikaistamiseen tähtäävien toimien hyväksyminen Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin yhteisen maatalouspolitiikan kokonaisuudistuksen ja sen tulevaisuudessa Euroopan unionissa kohtaamien haasteiden taustaa vasten, joita komissio kuvaa Agenda 2000 -asiakirjassa: 1. Mitä summia on asetettu käyttöön YMP:n menojen kattamiseksi ja mitä summia on osoitettu aluekehitysrahastoista rahoitettaviin rakennepoliittisiin toimiin tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla harjoitettavan maatalouden ja karjanhoidon alalla kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 2. Mikä on EMOTR:n tukiosaston menojen vähennysten suhteellinen osuus ja mikä on vastaava ecu-määräinen summa suhteessa kokonaisbudjetteihin kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 3. Millä tavoin EMOTR:n ohjausosaston menot ovat kehittyneet (suhteellinen osuus ja summat) suhteessa EMOTR:n kokonaismenoihin sekä suhteessa kokonaisbudjetteihin kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 4. Mitä YMP:n modernisointitoimenpiteitä, rakennepoliittisia toimia ja ohjelmia yhteisö on toteuttanut ja mitä summia niiden toimeenpanoon on osoitettu budjeteista kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 5. Mitä nuoria maanviljelijöitä ja uusien tekniikoiden käyttöönottoa maanviljelyssä ja karjanhoidossa koskevia toimenpiteitä ja ohjelmia on hyväksytty ja mitä summia niille on myönnetty kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 6. Onko ecu-määräisissä nimellissummissa vastaavuutta toisaalta EMOTR:n tukiosaston maatalousmenojen vähennyksen ja toisaalta maataloutta koskevien modernisointitoimenpiteiden kehittämisen ja interventioiden välillä kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 7. Mitä konkreettisia toimenpiteitä tullaan toteuttamaan maanviljelijöiden tulojen jatkuvan vähentymisen johdosta ja kuinka varmistetaan modernin, kilpailukykyisen ja omillaan toimeen tulevan maatalouden kehittäminen EU:ssa, kun vastassa ovat kansainvälisen kilpailun ja lähestyvän EU:n laajenemisen haasteet? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0023/98 komissiolle esittäjä(t): Francis Decourrière (PPE) (29. tammikuuta 1998)

Aihe: YOA - tavoite 1, Ranska, Hainaut - teollisuusjätteitä koskeva toimenpidekokonaisuus - neljännen toimintalinjan neljäs alalinja, toimenpidekokonaisuus 15-1

Olen useaan otteeseen kiinnittänyt huomioni rahoitusvaikeuksiin, joita ovat kohdanneet muita materiaaleja kuin teollisuusjätteitä koskevat hankkeet tukikelpoisuuden puuttumisen vuoksi.

Voiko komissio kertoa,

1. eivätkö

- sairaalajätteiden,

- ekojätteiden ja

- kotitalousjätteiden

käsittelylaitokset ole teollisuusjätteitä koskevan toimenpidekokonaisuuden - neljännen toimintalinjan neljännen alalinjan toimenpidekokonaisuus 15-1 -pohjalta tukikelpoisia ja

2. aikooko se laajentaa tukikelpoisten hankkeiden joukkoa niiden suuntaan?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 1998)

Kysymyksessä korostetaan vaikeuksia, joita on ilmennyt joissakin muiden kuin teollisuusjätteiden käsittelyä koskevissa hankkeissa Nord-Pas de Calais'ssa. Hankkeet liittyvät tavoitteen 1 yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan (YOA).

On syytä muistaa, että komissio haluaa asettaa etusijalle sekä teollisuusjätteiden käsittelyn että erityisesti ympäristöalan pienten ja keskisuurten yritysten perustamisen ja kehittämisen aluepolitiikkaan liittyvissä toimissa. Tästä syystä tavoitteen 1 YOA:ssa ei määrätä sellaisten jätteiden käsittelylaitosten yhteisrahoituksesta, joissa käsitellään muita kuin teollisuusjätteitä, tai eri jätteitä käsittelevien jätepuhdistamoiden yhteisrahoituksesta. Jos kyseistä YOA:aa muutetaan ottamalla huomioon edellä mainitut seikat, taloudelliset seuraukset voivat olla huomattavat, ja toimintatavat pitäisi määritellä uudelleen ja arvioida yhteistyöperiaatteen mukaisesti.

Tukea pitäisi sitä vastoin antaa jätteiden käsittely- tai kierrätyslaitosten perustamiseksi varsinkin, jos laitoksissa käytetään uusia teknologioita. YOA:aan sisältyy toimenpiteitä, jotka koskevat laitosten investointeja ja ympäristöystävällisten teknologioiden käyttöönottoa laitoksissa. Tukitoimenpiteitä pitäisi tarpeen vaatiessa pystyä hyödyntämään mukauttamalla ne esitettyihin tarpeisiin.