Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2705/98 esittäjä(t): Karla Peijs (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Tilastojen käyttö vakaus- ja kasvusopimuksessa Asetuksissa 1466/97(1) ja 1467/97(2) sekä päätöslauselmassa(3) vakaus- ja kasvusopimuksesta käsitellään sopimuksia, joiden mukaan valtiot, joiden julkistalouden alijäämä ylittää 3 prosenttia, joutuvat tekemään korottoman talletuksen, joka voidaan pahimmassa tapauksessa muuttaa sakoksi. 1. Voiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa ja minkä tilastojen perusteella nämä päätökset (liiallista alijäämää koskevan menettelyn käynnistäminen, talletuksen tekemistä tai sakon maksamista koskeva vaatimus, liiallista alijäämää koskevan menettelyn päättäminen) tehdään vakaus- ja kasvusopimuksessa? 2. Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin ryhdytään, jos tarkistetut BKT-lukemat johtavat talletuksen tai sakon määrän muuttamiseen? Voiko se vahvistaa, että lopullinen sakko vahvistetaan täsmällisten lukujen perusteella? Voiko se vahvistaa, kun otetaan huomioon nykyinen BKT:n määrittäminen, että tällöin viitataan yhteisöjen omia varoja koskevan asetuksen (ETY, Euratom)1552/89(4) 10 artiklan 8 kohtaan? 3. Voiko komissio ryhtyä ennen talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen käynnistymistä 1. tammikuuta 1999 toimiin tämän vakaus- ja kasvusopimusta koskevaan asetukseen 1467/97 liittyvän kysymyksen selvittämiseksi - mahdollisesti neuvoston päätöksellä - jotta luottamus vakaus- ja kasvusopimuksen moitteettomaan toimivuuteen lisääntyisi? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 1998) 1. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1467/97(5) vahvistetaan selkeät määräajat liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien päätösten tekemiselle. Asetuksessa täsmennetään ajankohta, jolloin päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on tehtävä. Jos 1. maaliskuuta vuonna t toimitettujen tietojen perusteella (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan N:o 5 soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) 3605/93 mukaisesti(6)) ilmenee, että jäsenvaltiolla oli liiallista alijäämää vuonna t-1, neuvoston on päätettävä liiallisen alijäämän olemassaolosta kolmen kuukauden kuluessa tietojen toimittamisesta, eli viimeistään toukokuussa, jos päätös perustuu ennen maaliskuun alkua toimitettuihin tietoihin. Näin ollen komission on hoidettava tähän menettelyyn liittyvät tehtävänsä siten, että neuvosto voi noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia tiukkoja aikarajoja. Jos kyseinen jäsenvaltio ei toteuta neuvoston suosittelemia tehokkaita toimia seitsemän kuukauden kuluessa liiallisen alijäämän korjaamiseksi, sille on määrättävä seuraamuksia viimeistään kymmenen kuukauden kuluttua tietojen toimitusajankohdasta, eli saman kalenterivuoden aikana, jona päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on tehty, jos päätös perustuu ennen maaliskuun alkua toimitettuihin tietoihin. Nopeutettua menettelyä voidaan soveltaa, jos neuvosto toteaa kyse on tarkoituksellisesti suunnitellusta liiallisesta alijäämästä. Asetuksessa täsmennetään myös, että jos neuvosto on toimitettujen tietojen perusteella sitä mieltä, että liiallinen alijäämä on korjattu, se kumoaa päätöksensä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Myös täyttämättä jääneet seuraamukset kumotaan. Asetuksessa säädettyjä määräaikoja sovelletaan myös tapauksissa, joissa menettely aloitetaan eri ajankohtana tai erilaisissa olosuhteissa. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesti tehtyjen päätösten on perustuttava komission tietoihin. Päätöksissä on otettava huomioon jäsenvaltioiden toimittamat tuoreimmat päätöksentekoajankohtana saatavilla olevat tiedot julkistalouden alijäämästä, julkisesta velasta ja nimellisestä bruttokansantuotteesta. Tietoja voidaan joutua tarkistamaan peräkkäisissä tietojen toimituksissa. Päätöstä, joka on tehty sellaisten tietojen perusteella, joita on sittemmin tarkistettu, voidaan joutua muuttamaan tarkistettujen tietojen toimittamisen vuoksi. Jos esimerkiksi syyskuussa toimitettujen tarkistettujen tietojen perusteella ilmenee, että vastoin maaliskuun tietoja edellisen vuoden alijäämä ylitti 3 prosenttiin BKT:stä asetetun rajan, komissio voi aloittaa menettelyn ja neuvosto voi päättää liiallisen alijäämän olemassaolosta kyseisessä jäsenvaltiossa. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan esiintynyt tilannetta, jossa liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvä päätös olisi muuttunut vastakkaiseksi tarkistettujen tietojen perusteella. 2. Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyviä seuraamuksia voidaan määrätä useita vuosia sen jälkeen kun muodollinen päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on tehty, koska päätös on velvoittava niin kauan kun kyseinen jäsenvaltio ei ole korjannut liiallista alijäämäänsä. Kuten edellä todettiin, liiallisia alijäämiä koskeviin menettelyihin liittyviin päätöksiin käytettyjen tietojen on oltava tuoreimmat päätöksentekohetkellä saatavilla olevat tiedot. Näin ollen seuraamuksen suuruus on laskettava edeltävän vuoden julkistalouden alijäämää ja nimellistä BKT:tä koskevien tuoreimpien tietojen perusteella. Nimelliseen BKT:hen ja alijäämään liittyvien tietojen tarkistaminen voi tapahtua vasta seuraamusten toimeenpanon jälkeen, eli sen jälkeen kun talletus on tehty tai sakko maksettu. Tarkistukset voivat johtaa huomattaviin muutoksiin seuraamusten määrässä. Koska vakaus- ja kasvusopimuksessa ei suoraan säännellä tietojen tarkistamista koskevaa ongelmaa, näitä kysymyksiä käsiteltäessä olisi noudatettava vakiomuotoista menettelytapaa. Tietojen tarkistamiseen liittyvästä yleisestä menettelystä on säädetty määritettäessä yhteisön talousarvion neljättä varainlähdettä. Yhteisön talousarviomenettelyssä voidaan tehdä BKT:tä koskevien tietojen tarkistuksia jopa neljä vuotta kyseisen vuoden jälkeen. Tämä johtaa talousarvioon jo maksettujen osuuksien muutoksiin. Samaa lähestymistapaa voitaisiin noudattaa vakaus- ja kasvusopimukseen liittyvissä rahamääräisissä seuraamuksissa. Samoja nimellistä BKT:tä koskevia tietoja voitaisiin käyttää sekä maksuosuuden määrittämisessä neljännen varainlähteen osalta että liiallisia alijäämiä koskevia menettelyjä varten(7). Yhteisön talousarviomenettelystä saadut kokemukset osoittavat lisäksi, että BKT:tä koskeviin tietoihin tehdään merkittävämpiä korjauksia pääasiassa tarkasteluvuotta seuraavan vuoden aikana ja että sen jälkeen tiedot pysyvät varsin vakaina. 3. Komissio ei aio tehdä neuvoston asetusta (EY) 1467/97 koskevia lainsäädäntöaloitteita. (1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. (2) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. (3) EYVL C 236, 2.8.1997, s. 1. (4) EYVL L 155, 7.6.1989, s. 1. (5) EYVL L 209, 2.8.1997. (6) EYVL L 332, 31.12.1993. (7) Markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom, 2 artikla (EYVL L 49, 21.2.1989).