ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2635/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Laiton valtiontuki Combus A/S:lle.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0060 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2635/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Laiton valtiontuki Combus A/S:lle Tanskalainen valtion omistama linja-autoyhtiö Combus A/S on valtiontuen avulla voinut kilpailla yksityisten (kotimaisten ja ulkomaisten) linja-autoyhtiöiden kanssa huomattavasti todellisia kustannuksia pienemmillä hinnoilla. Saamieni tietojen mukaan tanskalaisilla linja-autoliikenteen harjoittajilla oli syksyllä 1999 tapaaminen komission kanssa. Tällöin he esittivät vastustavansa Combus A/S:n saamaa laitonta valtiontukea. Kokouksessa liikenteenharjoittajat saivat sen käsityksen, että komissio ryhtyisi asiassa toimiin. Kysyn siksi nyt: 1. Onko komissio tehnyt tutkimuksia sen jälkeen, kun tanskalaiset linja-autoliikenteen harjoittajat kävivät Brysselissä syksyllä 1999? 2. Jos tutkimukset ovat käynnissä, voiko komissio kertoa, kuinka pitkälle niissä on päästy, ja etenkin ilmoittaa, milloin se arvioi Combus A/S:n saamaa laitonta valtiontukea koskevan kysymyksen olevan loppuun käsitelty? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 2000) Valtiontuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä ja joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kaupankäyntiin, vaatii periaatteessa komission ennakkohyväksynnän. Komissio ei ole saanut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan (entinen 93 artikla) mukaista ilmoitusta tanskalaiselle valtion linja-autoyhtiölle Combus A/S:lle myönnetystä valtiontuesta. Komissio on kuitenkin vapauttanut julkisen maantie- tai rautatieliikenteen hoitamisesta myönnetyn taloudellisen tuen perustamissopimuksen valtiontukijärjestelmän nojalla ennakkoilmoitus- ja arviointimenettelystä, mikäli tuki on myönnetty julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä 26. kesäkuuta 1969 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69(1), sellaisena kuin se on muutettuna 20. kesäkuuta 1991 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1893/91(2), mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat asetuksen puitteissa vapaasti valita yhtiöille julkisten palveluiden hoitamisesta aiheutuneiden kulujen tasapainottamiseksi myöntämänsä tuen muodon. Komissio aloittaa kuitenkin toimet tapauksissa, joissa myönnettyä tukea käytetään todistettavasti väärin ja joissa sen voidaan todeta sekä haittaavan kilpailua että vaikuttavan rajat ylittävään kauppaan. Komissio ei ole vielä päättänyt muodollisesti Combus A/S:n rahoituksen arvioinnista. Tämänhetkisen markkinatilanteen perusteella komissio ei katso olevan tarvetta välittömiin toimiin. (1) EYVL L 156, 28.6.1969. (2) EYVL L 169, 29.6.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3361/00 esittäjä(t): Barbara Weiler (PSE) komissiolle. Äidinkielistä opetusta antavien opettajien syrjintä.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0244 - 0244



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3361/00 esittäjä(t): Barbara Weiler (PSE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Äidinkielistä opetusta antavien opettajien syrjintä Äidinkielistä opetusta antavat opettajat luokitellaan Hessenissä julkisalan palkkataulukossa yleisesti alempiin palkkaluokkiin kuin saksalaiset kollegansa. 1. Onko Saksan osavaltioilla komission mielestä oikeus luokitella äidinkielistä opetusta antavat opettajat alhaisempaan palkkaluokkaan kuin niin ikään virkasuhteessa olevat aineenopettajat? 2. Jos on, olisiko tällainen alhaisempaan palkkaluokkaan luokittelu mahdollista myös, mikäli äidinkielisen opetuksen antamiseen vaaditaan alkuperämaasta saatu täysi pätevyys ja samalla tunnustetaan virallisesti yksittäisen opettajan pätevyys? 3. Eikö tällainen menettely komission mielestä ole ristiriidassa seuraavien oikeuksien kanssa: - oikeus yhtäläiseen kohteluun (tässä tapauksessa kansalaisuuden suhteen) - oikeus vapaaseen liikkuvuuteen - oikeus samaan palkkaan samasta työstä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2000) Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja niistä tosiseikoista, joihin kunnianarvoisa jäsen on viitannut. Komissio ilmoittaa hänelle näistä tiedoista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3181/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. ERM II.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3181/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: ERM II 1. Jos Britannia päättää liittyä euroon, katsooko komissio, että perustamissopimus edellyttää Britannialta ERM II:een liittymistä ennen kuin se voi liittyä euroon? Jos näin on, kuinka pitkäksi aikaa? 2. Jos ERM II -jäsenyys ei ole ennakkoehto jäsenyydelle, miten Britannian oletetaan täyttävän perustamissopimuksen edellyttämät valuuttakurssien vakautta koskevat ehdot? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2000) Jos Yhdistynyt kuningaskunta päättää ottaa euron käyttöön, Euroopan unionin neuvosto arvioi sen liittymisedellytykset. Arvioinnissa tarkastellaan useita perusteita. Valuuttakurssin vakaudesta määrätään EY:n perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa (entinen 109 j artikla). Tämän mukaan valuuttakurssia koskevana kriteerinä on Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmässä määrättyjen tavanomaisten vaihteluvälien noudattaminen ainakin kahden vuoden ajan siten, ettei valuutan ulkoista arvoa ole alennettu suhteessa toisen jäsenvaltion valuuttaan. Lähentymisperusteita koskevan pöytäkirjan 3 artiklassa viitataan myös 121 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuun Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmään osallistumista koskevaan arviointiperusteeseen. On huomattava, että valuuttakurssijärjestelmän vaihteluvälin laajentamista ± 15 prosenttiin ± 2,25 prosentista tai siirtymistä ERM II:een ei katsota sellaisiksi perusteiksi, joilla voidaan poistaa vaatimus ERM:n tai ERM II:n jäsenyydestä. Jotta perustamissopimuksen mukaiset ehdot täytetään, Englannin punnan on osallistuttava ERM II:een kahden vuoden ajan ennen kuin Yhdistynyt kuningaskunta ottaa euron käyttöön, vaikka valuuttakurssin vakaus ennen ERM II:n jäsenyyttä otettaisiinkin huomioon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2727/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Peltomaan hinta.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0158 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2727/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Peltomaan hinta Voisiko komissio antaa jollain lailla vertailukelpoisia tietoja samantyyppisen peltomaan hehtaarihinnoista kussakin jäsenvaltiossa vuosittain viimeisen kymmenen vuoden aikana tai niin pitkältä ajalta kuin mahdollista? Voiko komissio antaa myös vastaavat tiedot Yhdysvaltojen, Kanadan, Australian ja Argentiinan osalta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 2000) Vuodesta 1973 suurin osa jäsenvaltioista on toimittanut komissiolle tiedot viljelysmaiden hinnoista. Eurostat on julkaissut jaksoa 19771998 koskevat tiedot niiden tulkintaan tarvittavat menetelmälliset tiedot mukaan lukien vuoden 1999 julkaisussaan Viljelysmaiden ja vuokramaiden hinnat Euroopan unionissa(1). Viljelysmaiden hintoja koskevat tiedot on saatu suurimmassa osassa jäsenvaltioista hallinnollisista lähteistä ja ne ovat maarekisterihallinnon tai veroviranomaisten keräämiä. Jäsenvaltioiden väliset suurimmat menetelmälliset erot on selitetty mainitussa julkaisussa. Se, että jäsenvaltioiden välisiä tietoja ei voida vertailla keskenään, johtuu siitä, että viljelysmaiden hintatietojen toimittaminen on jäsenvaltioille vapaaehtoista. Komissiolla ei ole Yhdysvaltoja, Kanadaa, Australiaa ja Argentiinaa koskevia vertailukelpoisia tietoja. (1) ISBN 92-828-8381-7.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2538/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Erasmus-ohjelma: opiskelijoiden verotus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0009 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2538/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (28. heinäkuuta 2000) Aihe: Erasmus-ohjelma: opiskelijoiden verotus Voiko komissio vahvistaa, että vaihto-oppilaina Erasmus-ohjelmiin osallistuvat opiskelijat eivät kuulu paikallisen verotuksen piiriin, jos heillä on vaihto-oppilaan oleskeluoikeus isäntämaassa? Voiko komissio siis kertoa miten toimia, kun paikalliset veroviranomaiset (Grenoblen 2. piiri) esittävät verotusta koskevia vaatimuksia ja jopa viimeisiä varoituksia Ison-Britannian ja Ranskan väliseen vaihto-ohjelmaan kuuluvalle opiskelijalle? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 2000) Koska välittömästä verotuksesta ei ole yhdenmukaistettua yhteisön lainsäädäntöä, se kuuluu periaatteessa jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Erasmus-ohjelmasta myönnettävät apurahat on jätetty tuloverotuksen ulkopuolelle kaikissa ohjelmaan osallistuvissa maissa. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee kuitenkin paikallisverotusta. Ranskassa ei tunneta paikallisen tuloveron käsitettä. Onkin mahdollista, että parlamentin jäsen tarkoittaa kysymyksessä mainitsemallaan paikallisella verotuksella veroja ja muita maksuja, joita kaupunki perii asukkailtaan tarjoamistaan julkisista palveluista. Vaihto-oppilaita ei välttämättä ole vapautettu tällaisista maksuista. Ne ei myöskään yleisesti ottaen kuulu jäsenvaltioiden välisten kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten soveltamisalaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2874/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Työtapaturmat kalastusaluksilla.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2874/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Työtapaturmat kalastusaluksilla Yksi viidestä kuolemaan johtavasta työtapaturmasta Galiciassa liittyy kalastukseen ja yli 18 672 galicialaista kalastajaa joutui työtapaturmaan merellä vuosina 19901999. Nämä UGT-ammattijärjestön Galician osaston tekemään selvitykseen sisältyvät luvut osoittavat ongelman vakavuuden. UGT katsoo selvityksessään, että tapaturmien suuri määrä johtuu paljolti puutteellisista työoloista laivoilla, liian pitkistä työpäivistä, jotka saattavat olla jopa 1618 tuntia, ja asianmukaisten lepo- ja koulutusjaksojen puuttumisesta. Kalastajat saattavat olla kuukausia merellä ilman yhteyksiä perheeseen ja työsopimukset ovat epätyypillisiä, jolloin yritykset käyttävät hyväkseen työntekijöitä. Lisäksi julkinen valta laiminlyö tehtäviään eikä ole huolehtinut kaikista tarvittavista turvatarkastuksista. Tilanne on epäilemättä samankaltainen myös muissa EU:n jäsenvaltioiden kalastuslaivastoissa. Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen kalastajille samanlaiset työolot kuin muilla talouden aloilla ja vähentääkseen tapaturmien määrää ottaen huomioon unionin toimivaltuudet ja vastuun? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan tilanteesta kalastusalalla, jota on pidettävä erittäin riskialttiina taloudellisen toiminnan alana. Neuvosto on antanut työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua koskevia direktiivejä, joilla pyritään parantamaan työntekijöiden terveys- ja turvallisuusoloja sekä vähentämään työtapaturmia ja ammattitauteja. Näihin direktiiveihin kuuluvat terveydelle ja turvallisuudelle asetettavista vähimmäisvaatimuksista aluksilla tapahtuvan sairaanhoidon parantamiseksi 31. maaliskuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/29/ETY(1) sekä turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista kalastusaluksilla tehtävässä työssä 23. marraskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/103/ETY(2). Voidaan myös mainita tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annettu direktiivi 93/104/ETY(4), jota on muutettu 22. kesäkuuta 2000 annetulla parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/34/EY(3) kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolisten alojen kattamiseksi. Tämän vuoksi kalastusala kuuluu nyt direktiivin 93/104/ETY soveltamisalaan. Uuden 17 b artiklan säännöksiä sovelletaan nimenomaisesti kalastusaluksilla oleviin työntekijöihin. Jäsenvaltioiden on pantava direktiivi täytäntöön 1. päivään elokuuta 2003 mennessä. On jäsenvaltioiden tehtävänä varmistaa direktiivien kansallisten täytäntöönpanosäännösten soveltamisen riittävä valvonta, jotta niissä säädetyllä ehkäisypolitiikalla saadaan tehokkaasti vähennettyä työtapaturmia ja ammattitauteja kalastusalalla. (1) EYVL L 113, 30.4.1992. (2) EYVL L 307, 13.12.1993. (3) EYVL L 195, 1.8.2000. (4) EYVL L 307, 13.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2302/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle. Rakennerahastovarat Ceutalle kaudella 2000‐2006.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2302/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Rakennerahastovarat Ceutalle kaudella 20002006 Kuinka paljon komission arvion mukaan rakennerahastovaroja myönnetään Espanjaan kuuluvalle Ceutalle kaudella 20002006? Michel Barnier'n komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2302/00, E-2304/00 ja E-2306/00 (29. syyskuuta 2000) Tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida täsmällisesti Ceutan ja Melillan alueelle myönnettyjen rakennerahastomäärärahojen määrää ja jakautumista ohjelmakaudella 20002006. Itse asiassa Espanjan viranomaisten kanssa neuvotellaan parhaillaan tavoitteeseen 1 ja 2 kuuluvista tukitoimista Espanjassa. Tällä hetkellä ei voida myöskään päättää ennakolta kyseisille alueille Interreg- ja Urban-yhteisöaloitteiden mukaisesti myönnettäviä määriä. Tavoitteen 1 osalta komissio on lähettänyt jokaiselle jäsenvaltiolle ehdotuksen tämän tavoitteen mukaisten käytettävissä olevien määrärahojen jakamisesta jäsenvaltion kyseisten alueiden kesken. Tämä ehdotus perustuu komission käyttämään menetelmään tätä tavoitetta varten myönnettyjen määrärahojen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken. Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle jäljennöksen Espanjaa koskevasta ehdotuksesta. On kuitenkin syytä korostaa, että kyse on ohjeellisesta ehdotuksesta. Määrärahojen lopullisesta jakautumisesta päätetään jäsenvaltion ja komission yhteisellä päätöksellä yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3072/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. EU:n virastot, säätiöt ja keskukset.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0174 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3072/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (2. lokakuuta 2000) Aihe: EU:n virastot, säätiöt ja keskukset Voiko komissio laatia luettelon kaikista EU:n virastoista, säätiöistä ja keskuksista ja ilmoittaa, missä kaupungeissa ne sijaitsevat, paljonko niissä on työntekijöitä ja millaista rahoitusta kukin niistä saa? Onko olemassa uusien EU:n organisaatioiden perustamista koskevia ehdotuksia? Jos vastaus on myönteinen, milloin niiden perustamisesta todennäköisesti päätetään? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 2000) Komissio muistuttaa, että arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle on lähetetty luettelo, johon on merkitty yhteisön hajautetut elimet (virastot, säätiöt, toimistot ja keskukset), niiden toimipaikka, työntekijöiden määrä (henkilöstötaulukko) sekä rahoitus, joka niille on myönnetty yhteisön talousarviosta (vuosiksi 2000 ja 2001). Komissio antoi 27 päivänä syyskuuta 2000 asetusehdotuksen Euroopan lentoturvallisuusviraston(1) perustamisesta. Ehdotus esiteltiin parlamentille ja neuvostolle normaalin menettelyn mukaisesti. Loppuvuodeksi 2000 on suunnitteilla asetusehdotus, johon sisältyy Euroopan elintarvikeviraston perustaminen, niin kuin esitetään komission valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta(2). Lopuksi on syytä mainita, että komissio ehdottaa tiedonantonsa Toimielinten tehtävien ja henkilöresurssien vastaavuus(3) kohdassa 3.3, Ulkoistaminen, että tietyillä aloilla tehtäisiin toteutettavuustutkimuksia ja kustannus-hyötyanalyyseja. (1) KOM(2000) 595. (2) KOM(1999) 719 lopullinen. (3) SEC(2000) 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3508/00 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) komissiolle. Circeon kansallispuisto.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0184 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3508/00 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) komissiolle (10. marraskuuta 2000) Aihe: Circeon kansallispuisto Ottaen huomioon, että - Circeon kansallispuisto perustettiin asetuksella 1930-luvulla - puistosta vastaavaa elintä ei ole koskaan perustettu eikä minkäänlaista aluekehityssuunnitelmaa ole laadittu ja hyväksytty - kansallispuistoon kuuluu ympäristöltään erittäin merkittävä alue, jolla sijaitsee muinaisen Rooman arkeologisia jäännöksiä sekä järviä - yhtä näistä järvistä, Paola-järveä, pidetään yksityisomaisuutena, vaikka se saa runsaasti paikallista tukea, eikä yksityinen omistaja suojele järveä riittävän tehokkaasti; järvi on kuitenkin kiinteä osa puistoa, joten myös sen olisi oltava yleisessä käytössä - Italian asiaa koskeva lainsäädäntö on sekava ja ristiriitainen, eikä edesauta tilanteen selvittämistä, vaikka alue on kansallisesti ja Euroopan laajuisesti merkittävä, voiko komissio kertoa, - onko se tietoinen tästä erityisongelmasta? - aikooko se perehtyä asiaan tarkemmin? - aikooko se tarkistaa, noudattavatko kansalliset viranomaiset Euroopan unionin lainsäädäntöä tällä ja laajemmalla alueella, johon kuuluvat Pontiset saaret ja niiden luonnonsuojelualueet, jotta voidaan varmistaa ympäristön, ihmisen voimakkaasti hyödyntämän alueen sekä kaikilta osin epävarmassa tilanteessa elävän alueen väestön etujen suojelu? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2000) Koska tiettyjä osia kansallispuiston Parco Nazionale del Circeo alueesta on ehdotettu luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) nojalla yhteisön tärkeinä pitämiksi alueiksi ja luokiteltu luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(2) nojalla erityisiksi suojelualueiksi, nämä direktiivit voivat olla ne yhteisön säädökset, joita voidaan soveltaa tähän tapaukseen. Parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että yhteisön lainsäädäntöä olisi rikottu, koska valitukselle ei ole esitetty riittäviä perusteita. Mitä tulee siihen, ettei Ente Parcoa ole koskaan perustettu, parlamentin jäsentä pyydetään ottamaan huomioon, että kansallisen lain noudattamatta jättäminen on kansalliseen oikeusjärjestelmään kuuluva asia. (1) EYVL L 206, 22.7.1992. (2) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2702/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Turkin liittyminen.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2702/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Turkin liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Turkkiin sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän takuu- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 2000) Jotta voitaisiin arvioida Turkin yhteisöön liittymisestä aiheutuvat vuosittaiset maataloustuen lisäkustannukset, olisi kohtalaisella varmuudella tiedettävä, milloin ja millä ehdoin Turkki liittyy yhteisöön. Nämä seikat on määriteltävä Turkin kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joita ei vielä ole käynnistetty. Parlamentin jäsenen esittämien oletusten perusteella tehty kustannusarvio olisi näin ollen väistämättä hypoteettinen ja teoreettinen. Liittymistä edeltävän prosessin tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1602/00 esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) komissiolle. Toissijaisuusperiaate.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0031 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1602/00 esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Toissijaisuusperiaate 1. toukokuuta 1999 voimaan tulleeseen Amsterdamin sopimukseen liitettiin pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta. Pöytäkirja täsmentää ja määrää kriteerit siitä, miten näitä periaatteita on sovellettava ja miten ne on ottava huomioon. Onko tämän pöytäkirjan käyttöönotto johtanut mihinkään muutoksiin komissiossa ja sen virkamiesten työrutiineissa? Jos on, mitä muutoksia on tehty toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden huomioon ottamisen varmistamiseksi? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 2000) Komissio on järjestäytynyt sisäisesti pystyäkseen ottamaan huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskevan pöytäkirjan. Pöytäkirjaan sisältyvät olennaisilta osin Eurooppa-neuvoston Edinburghissa vuonna 1992 laatimat suuntaviivat, joita komissio on aina pyrkinyt noudattamaan täysimääräisesti. Komission yksiköille on esitelty ja jaettu heinäkuusta 1998 lähtien uudet sisäiset suuntaviivat, joilla pyritään selkeämmin määrittelemään, mihin toimiin pöytäkirjassa esitettyjen tietojen perusteella olisi ryhdyttävä. Nämä ohjeet ovat synnyttäneet tuloksia, jotka näkyvät erityisesti siinä, että perustelut suunnitellulle yhteisön politiikalle esitetään nykyään tarkemmin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen suhteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3184/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Equal-ohjelma.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3184/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: Equal-ohjelma Eri jäsenmaiden Equal-ohjelmasta vastaavien kanssa pidetyissä kokouksissa, komissio on sitoutunut esittämään asiakirjan, jossa vahvistetaan ohjeet ja säännöt kumppanuudelle Equal-ohjelmassa. 1. Ottaen huomioon, että Equal-yhteisöaloitteen aikataulu on tiukka, milloin komissio aikoo toteuttaa lupauksensa tätä aloitteen tavoitteiden mukaan niin tärkeää kumppanuutta koskevan asiakirjan esittämisestä? 2. Mitä kriteereitä sovelletaan yhteisön tuen jakamisessa, jos kumppanuushanke syntyy tavoitteeseen 1 kuuluvan alueen ja sen ulkopuolisen alueen välillä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2000) Komissio on sitä mieltä, että kehittämiskumppanuuksien asianmukainen perustaminen kaikissa jäsenvaltioissa on erittäin tärkeää Equal-yhteisöaloitteen menestyksekkään kehittämisen kannalta. Jäsenvaltioiden kanssa neuvotellaan parhaillaan kansallisten Equal-aloiteohjelmien luonnosten hyväksymisestä, ja näissä kahden- ja monenvälisissä neuvotteluissa käsitellään seikkaperäisesti myös kumppanuuksien perustamista. Tämän tiiviin yhteistyön tulokset näkyvät jo siinä, että on vahvistettu joukko kysymyksiä ja vastauksia, joiden pohjalta aloitteen tiettyjä seikkoja myös kumppanuuksia tulkitaan ja niistä sovitaan. On totta, että joidenkin jäsenvaltioiden kohdalla on myös tärkeää antaa selkeät kriteerit siitä, miten rahoitus järjestetään tavoitteeseen 1 kuuluvan alueen ja tavoitteen 1 ulkopuolisen alueen välisissä kumppanuushankkeissa. Komissio pyrkii edellä mainituissa neuvotteluissa huolehtimaan siitä, että jäsenvaltiot sopivat pragmaattisista säännöistä ongelman ratkaisemiseksi.