KIRJALLINEN KYSYMYS E-3041/01

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(30. lokakuuta 2001)

Aihe: Uuden teknologian käyttöönotto Kreikassa

Euroopan teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestön (UNICEn) julkaisuun sisältyvien tosiseikkojen perusteella, jotka ovat suurelta osin komissiosta, Eurostatista ja muista merkittävistä kansainvälisistä elimistä peräisin olevia, uudelleen julkaistuja tietoja, uutta teknologiaa on omaksuttu ja otettu käyttöön Kreikassa erittäin hitaasti.

On syytä panna merkille, että vain kuudella sadasta kreikkalaisesta oli tietokone vuonna 1999, kun vastaava yhteisön keskiarvo oli 25. Kreikka sijoittui tällä luvulla yhteisön maista viimeiseksi, ja jopa joidenkin ehdokasvaltioiden kuten Puolan ja Thekin jälkeen. Yhteisön viimeistä sijaa Kreikka pitää myös vuonna 1998 tutkimukseen henkeä kohti tehdyissä investoinneissa (OECD:n tietojen mukaan) sekä niin kutsutussa online-pankkitoiminnassa, sillä pankkien tietoliikenneyhteyden välityksellä tapahtuva liiketoiminta on koko liiketoiminnasta vain hieman yli nolla prosenttia. Tietokoneiden käyttö on erittäin vähäistä myös ensimmäisen ja toisen asteen opetuksessa, sillä Euroopan komission mukaan niiden käyttö Kreikan kansakouluissa on nolla prosenttia ja keskikouluissa ja lyseoissa vastaava prosenttiluku on selvästi unionin alhaisin.

Miten komissio suhtautuu näihin masentaviin tietoihin uuden teknologian ja sen sovellusten käytöstä Kreikassa? Onko se selvittänyt, mitkä ovat syyt tähän ikävään tilanteeseen? Katsooko komissio, että Kreikalle myönnetyt yhteisön kokonaismäärärahat (yhteisön tukikehykset, muut yhteisön aloitteet jne.) on käytetty tehokkaimmalla ja avoimimmalla tavalla lähentymisen toteuttamiseksi?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(12. joulukuuta 2001)

Julkaistut tilastotiedot jäsenvaltioiden tutkimukseen ja kehitykseen sekä tietoyhteiskunnan integroimiseen käyttämistä varoista kuvastaa yleistä ilmiötä Euroopan unionissa. Kysymys on erityisesti siitä, että Kreikka käyttää hitaasti hyväkseen teknologisia innovaatioita. Tähän on olemassa lukuisia syitä, joista voidaan mainita muutamia ilman erityistä tärkeysjärjestystä: jäykät taloudelliset ja sosiaaliset rakenteet, joustamattomat työmarkkinat, merkittävä makroekonominen epätasapaino, jonka seurauksena syntynyt taloudellinen ympäristö ei kannusta tällaiseen toimintaan, sekä merkittävien suorien ulkomaisten investointien puuttuminen.

Mitä tulee tietoyhteiskunnan toteuttamiseen Kreikassa, komissio katsoo Eurobarometrin tuoreimpien tutkimusten perusteella, että kyseinen jäsenvaltio on toteuttanut merkittäviä toimia saadakseen Euroopan keskitasoa olevia jäsenvaltioita kiinni tässä kehityksessä. Kansallisella tasolla on vielä toteutettava useita hankkeita, jotta teknologisen kehityksen tulokset saadaan käyttöön. Tämän vuoksi komissio myöntää Kreikan aloittamalle tietoyhteiskuntaa koskevalle ohjelmalle tukea rakennerahastoista. Ohjelman tavoitteet ovat yhdenmukaiset eEurope-hankkeen tavoitteiden kanssa: halvemmat, nopeammat ja varmemmat Internet-yhteydet, Internetin käytön edistäminen sekä ihmisiin ja heidän taitoihinsa investoiminen.

Komissio katsoo, että uuden tekniikan tehokas käyttöönotto kaikilla aloilla on eEruope-hankkeen keskeinen tavoite. Kun vertaillaan eri jäsenvaltioiden edistymistä tietoyhteiskunnan toteuttamisessa, saadaan selkeämpi ja yksityiskohtaisempi kuva tietoyhteiskunnan toteutumisasteesta sekä EU:ssa että yksittäisissä jäsenvaltioissa. Tällöin pystytään tekemään entistä kohdennetumpia päätöksiä tulevaisuudessa.