ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2130/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Äidinmaitokorvikkeita koskevan direktiivin 91/321/ETY noudattaminen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0238 - 0239



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2130/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (17. heinäkuuta 2001) Aihe: Äidinmaitokorvikkeita koskevan direktiivin 91/321/ETY noudattaminen Komissio toteaa, että antamieni tietojen perusteella se ei näe, miten kuvatut myynninedistämistoimet voisivat häiritä sairaaloiden ja [äidinmaitokorvikkeiden] toimittajien välistä kilpailua (P-1229/01)(1). Belgian kuluttaja-asioista, kansanterveydestä ja elinympäristöstä vastaava ministeri Magda Aelvoet on kuitenkin ilmoittanut vastauksessaan senaattori Sabine de Bethunen esittämään selvityspyyntöön, että äidinmaitokorvikkeiden valmistajien myynninedistämiskampanjat ovat vastoin kyseistä päätöstä (torstaina 22. maaliskuuta). Äidinmaitokorvikkeiden valmistajat mainostavat tuotteitaan jakamalla ilmaisia näytteitä belgialaisilla synnytysosastoilla. Kyseinen lähestymistapa ei ole ainoastaan vastoin lakia. Se on myös EY:n perustamissopimuksen vastainen (kilpailun vääristymisen osalta) ja täysin vastoin WHO:n säännöstön tärkeintä päämäärää, eli rintaruokinnan tukemista kansanterveydellisistä syistä. Lisäksi vaikuttaa siltä, että kansalliset viranomaiset, tässä tapauksessa Belgian liittovaltiossa, eivät tee mitään kyseisen ongelman korjaamiseksi. Koska kansallisten viranomaisten toiminta on puutteellista, aikooko komissio ryhtyä toimiin huolehtiakseen siitä, että kaikki asianosaiset noudattavat voimassaolevaa lainsäädäntöä Belgian liittovaltiossa? Jos vastaus on myönteinen, mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa varmistaakseen, etteivät äidinmaitokorvikkeiden valmistajat enää mainosta tuotteitaan jakamalla ilmaisia näytteitä belgialaisilla synnytysosastoilla? Jos vastaus on kielteinen, miten komissio perustelee sen, että se pitää äidinmaitokorvikkeiden valmistajien ja myyjien harjoittamaa tuotteiden ilmaisjakelua synnytyssairaaloissa äidinmaitokorvikkeita koskevan direktiivin 91/321/ETY(2) mukaisena toimintana? (1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 227. (2) EYVL L 175, 4.7.1991, s. 35. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen kirjalliseen kysymykseensä P-1229/01(1). Sama vastaus on voimassa edelleen. (1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 227.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1205/01 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle. Ongelmat Finmeccanica-yhtymän organisaatiossa ja uudelleenjärjestelyssä.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0060 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1205/01 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Ongelmat Finmeccanica-yhtymän organisaatiossa ja uudelleenjärjestelyssä Finmeccanica-yhtymän uudistusohjelmat ovat aiheuttaneet vakavaa huolta yhtymän ja sen tytäryhtiöiden Alenia Aerospazion, Alenia Difesan, ja Alenia Marconi Systemsin henkilöstössä. Viimeksi mainittu on italialais-brittiläinen sotilaselektroniikan yhteisyritys, jonka johdossa on Britannian edustaja. Finmeccanica-yhtymä on ilmoittanut tappioikseen pelkästään Italian markkinoilla 230 miljardia liiraa tilanteessa, jossa tuotannon arvo on 1 577 miljardia ja uusia tilauksia on 1 168 miljardia. Yhtymä on tehnyt uudistussuunnitelman, joka heikentäisi työllisyyttä Italiassa, sillä 400 työntekijää Giuglianon ja Fusaron tehtailla irtisanottaisiin. Voiko komissio tarkistaa, onko Britannian edustajalla määräävä asema yhtymän sisäisessä hallinnossa, joka muuten perustuu tasa-arvon periaatteeseen? Voiko komissio tarkastaa Alenia Marconi Systemsin tutkimus- ja tuotantosektorin ulkoistamisohjelman, jotta perustettava uusi tytäryhtiö ei lisäisi alan työttömyyttä Italiassa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2001) Kyseisissä yrityksissä käytettävää määräysvaltaa koskevan rakenteen osalta komissio katsoi asiassa M.1258 GEC Marconi/Alenia 28. elokuuta 1998 tekemässään päätöksessä(1), että sekä GEC-Marconilla että Finmeccanica S.p.A:lla (kokonaan omistamansa tytäryhtiön Alenia Systems S.p.A:n kautta) oli Alenia Marconi Systems -yrityksessä yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(2) (sulautuma-asetus) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu yhteinen määräysvalta. Komissio otaksuu, että GEC Marconin oikeudet Alenia Marconi Systemsissä on siirretty BAe Systemsille, koska BAe on hankkinut omistukseensa GEC Marconin. Komissio pitää yrityksen rakenneuudistuksen sosiaalisia seurauksia erittäin tärkeinä, mutta sulautuma-asetuksen mukaiseen valtuutukseen rajoittuvaa arviointia lukuun ottamatta komissiolla ei ole tietoja kysymyksessä esitetyistä seikoista eikä sillä ole muita oikeudellisia perusteita tutkia yksittäisiä rakenneuudistustoimia, ellei kyseistä rakenneuudistusta rahoiteta valtiontuella. (1) EYVL C 306, 6.10.1998. (2) EYVL L 395, 30.12.1989, sellaisena kuin se on muutettuna EYVL L 257, 21.9.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0992/01 esittäjä(t): Geoffrey Van Orden (PPE-DE) komissiolle. Bulgarialle annettu rahoitus.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0172 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0992/01 esittäjä(t): Geoffrey Van Orden (PPE-DE) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Bulgarialle annettu rahoitus Euroopan parlamentti antoi 4. lokakuuta 2000, eli yli viisi kuukautta sitten, päätöslauselman (A5-0241/2000), joka koski Bulgarian jäsenyyshakemusta Euroopan unioniin. Päätöslauselmassaan Euroopan parlamentti pyytää komissiota antamaan parlamentille niin pian kuin mahdollista yksityiskohtaisen ja kattavan selvityksen kaikesta Bulgarialle viime aikoina annetusta rahoituksesta sekä arvion siitä, mikä komission avustusohjelmien panos on ollut Bulgariassa talouden ja hallinnon alalla saavutettuun todelliseen edistykseen. Mitä kehitystä on tapahtunut tämän pyynnön noudattamisen suhteen? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2001) Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle yksityiskohtaisen selostuksen ohjelmoinnista ja hankkeista, jotka on toteutettu Bulgariassa Phare-ohjelman alaisuudessa vuodesta 1999 lähtien sekä ISPAn (liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline) ja SAPARDin (maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma) alaisuudessa vuodesta 2000 lähtien. Yhteisön varoilla tuettujen meneillään olevien tai jo toteutettujen hankkeiden vaikutuksia arvioidaan vakiintuneella valvonta- ja arviointijärjestelmällä. Hankkeiden heikkouksien löytämiseksi ja niiden korjaamiseksi käytetään riippumattomien arvioijien raportteja, joista myös otetaan opiksi uutta avustusta suunniteltaessa. Näiden raporttien perusteella voidaan todeta, että Bulgaria käyttää yhteisön avustusta vaihtelevalla tehokkuudella. Tähän on usein syynä Bulgarian instituutioiden kyvyttömyys toteuttaa hankkeita. Komissio on reagoinut tähän uusien suunnitteilla olevien tukitoimien tarkemmalla suunnittelulla ja tiukemmilla ehdoilla. Arvioitaessa yhteisön Bulgarian liittymistä edeltäviin valmisteluihin antaman avustuksen toimivuutta, on vaikea erottaa, mihin aloitteisiin on käytetty yhteisön avustusta ja mihin kansainvälisten rahoituslaitosten ja kahdenvälisten avustuselinten täydentävien ohjelmien rahoitusta. Bulgarian uudistusten yleinen suunta kuitenkin kannustaa komissiota. Viranomaiset ovat onnistuneet vakiinnuttamaan kansantaloudellisen tilanteen ja omaksumaan suuren osan yhteisön säännöstöstä sekä alkaneet käsitellä herkkiä yhteiskunnallisia kysymyksiä. Bulgaria on tähän mennessä edistynyt liittymisneuvotteluissa hyvin. Toisaalta Bulgarialla ei kuitenkaan vielä ole toimivaa markkinataloutta, julkishallinnon (erityisesti oikeuslaitoksen) taso ja yhteisön säännöstön täytäntöönpano vaihtelee, ja korruptio on yhä ongelma. Nämä ovat avainkysymyksiä, joihin yhteisön tukitoimissa keskitytään lähitulevaisuudessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0413/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle. EU:n pakkausdirektiivi.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0201 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0413/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle (15. helmikuuta 2001) Aihe: EU:n pakkausdirektiivi Britannian ylioikeuden äskettäisen päätöksen mukaan muovista kukkaruukkua pidetään pakkauksena ja siksi se kuuluu EU:n pakkausdirektiivin soveltamisalaan. Vahvistaako komissio, että pakkauksen määrittely kuuluu todellakin jäsenvaltioiden toimivaltaan? Onko komissio samaa mieltä, että eri jäsenvaltioiden erilaiset määrittelytavat todennäköisesti aiheuttavat sekaannusta yhtenäismarkkinoilla? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2001) Pakkaus määritellään pakkauksista ja pakkausjätteistä 20. joulukuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/62/EY(1). Direktiivi on sittemmin siirretty osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä direktiivissä säädetyn menettelyn mukaisesti, jolloin myös pakkauksen määritelmästä on tullut osa kansallista lainsäädäntöä. Näin ollen kansallisella tasolla sovellettavan määritelmän tulkinta kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan ja velvollisuuksiin niin, että samalla otetaan kuitenkin huomioon asiaa koskeva yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö. Komissio ei voi puuttua kansallisten tuomioistuinten tuomioihin eikä antaa lopullista tulkintaa yhteisön lainsäädännöstä. Direktiivissä 94/62/EY annettua pakkauksen määritelmää voi viime kädessä tulkita ainoastaan yhteisöjen tuomioistuin. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että direktiivissä 94/62/ETY annettua pakkauksen määritelmää on vaikea tulkita tietyissä tapauksissa (esimerkkinä kukkaruukut) ja että sitä koskevat erilaiset tulkinnat voivat aiheuttaa sekaannusta yhtenäismarkkinoilla. Tämän vuoksi komissio on jo toteuttanut toimenpiteitä ja toteuttaa niitä edelleenkin pakkausalan eri tahojen avustuksella (mm. jäsenvaltiot, teollisuus, valtiosta riippumattomat ympäristöjärjestöt, kuluttajat) sen selvittämiseksi, mikä olisi määritelmän paras tulkinta. (1) EYVL L 365, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0126/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Jälleenmyyntikorvaus.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0255 - 0255



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0126/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Jälleenmyyntikorvaus Onko ehdotus jälleenmyyntikorvausta koskevaksi direktiiviksi yhdenmukainen muutetun EY:n perustamissopimuksen 295 artiklan kanssa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2001) Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut lausunnossaan 1/94(1), että sisäisen lainsäädännön tasolla yhteisöllä on immateriaalioikeuden alalla Euroopan yhteisön perustamis-sopimuksen 94 ja 95 artiklan (entinen 100 ja 100 a artikla) nojalla toimivalta yhdenmukaistaa kansallisia lain-säädäntöjä. Tuomioistuin on myös todennut vakiintuneessa oikeuskäytännössään, että 295 artiklaa ei pitäisi tulkita siten, että siinä annetaan jäsenvaltion lainsäätäjälle oikeus toteuttaa sellaisia toimenpiteitä teollis- ja kaupallisoikeuksien alalla, jotka vaikuttaisivat tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteeseen yhteisillä sisä-markkinoilla. Lisäksi tuomioistuin on tarkastellut mahdollisuutta lähentää tulevaisuudessa mainitun alan kansallisia lainsäädäntöjä(2). Ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi alkuperäisen taideteoksen tekijän hyväksi tulevasta jälleenmyyntikorvauksesta(3) pyritään luomaan yhtenäiset oikeudelliset puitteet jälleenmyyntikorvaus-asiassa, jotta varmistettaisiin nyky- ja modernin taiteen teosten markkinoiden tehokas toiminta yhteisön sisällä. Ehdotus vastaa näin ollen 94 ja 95 artiklassa vahvistettuja tavoitteita, mitä tulee lainsäädäntöjen lähentämiseen, ja on yhdenmukainen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 295 artiklan (entinen 222 artikla) kanssa. (1) Lausunto 1/94, annettu 15. marraskuuta 1994 (Kok. 1994, s. I-5267). (2) Komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta, C-30/90 (Kok. 1992 s. I-829); Espanja v. neuvosto, C-350/92 (Kok. 1995, s. I-1985). (3) EYVL C 178, 21.6.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0049/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja NMD-aloite.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0049/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (23. tammikuuta 2001) Aihe: Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja NMD-aloite Yhdysvaltain presidentti George W. Bush on niin kutsutun ohjuspuolustusjärjestelmän, National Missile Defensen vankkumaton kannattaja. Ohjuspuolustusjärjestelmän tulisi suojata Yhdysvaltoja ohjushyökkäyksiltä. Hanke muodostaa kuitenkin uhan Euroopan mantereen turvallisuudelle. Venäjän hallitus on todennut, että NMD-hanke on ristiriidassa vuoden 1972 torjuntaohjuskieltosopimuksen (Anti-Ballistic Missile, ABM) kanssa. Britannian ulkoministeri Robin Cook pelkää uutta asevarustelukilpailua. Yhdysvaltain hallitus tarvitsee Britannian hallituksen tuen, jos se todellakin aikoo toteuttaa torjuntaohjusjärjestelmänsä. Pohjois-Yorkshireen on määrä sijoittaa järjestelmään kuuluva osa. 1. Mikä on yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan kanta ohjuspuolustusjärjestelmään (National Missile Defense)? 2. Katsooko yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, että ohjuspuolustusjärjestelmä on vuoden 1972 ABM-sopimuksen mukainen? Jos vastaus on myönteinen, miten hän perustelee kantansa, että ohjuspuolustusjärjestelmä on vuoden 1972 ABM-sopimuksen mukainen? 3. Yhtyykö yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Britannian ulkoministerin Robin Cookin pelkoon siitä, että kehittämällä ohjuspuolustusjärjestelmän Yhdysvallat aloittaa uuden asevarustelukierteen? Jos vastaus on kielteinen, miten hän perustelee Britannian ulkoministerin Robin Cookin näkemyksen torjuvan kantansa? 4. Ottaen huomioon kysymyksiin 1, 2 ja 3 antamansa vastaukset, miten yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja suhtautuu ohjuspuolustusjärjestelmään kuuluvan osan sijoittamiseen Pohjois-Yorkshireen? Vastaus (14. toukokuuta 2001) Toistaiseksi ei ole olemassa neuvoston kantaa kansalliseen ohjuspuolustusjärjestelmään. Vuoden 2000 ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssissa New Yorkissa Euroopan unioni vahvisti uudelleen, miten tärkeä on USA:n ja Neuvostoliiton vuonna 1972 allekirjoittama sopimus ballististen ohjusten torjuntajärjestelmien rajoittamisesta yhtenä strategisen vakauden kulmakivenä. Lisäksi EU totesi, että se haluaa sopimuksen säilyvän. Kansallista ohjuspuolustusjärjestelmää on useissa yhteyksissä käsitelty yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan pääsihteerin Javier Solanan ja hänen yhdysvaltalaisten virkaveljiensä välisissä keskusteluissa. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri on toistanut joidenkin jäsenvaltioiden esittämät kannat yleisen vakauden ylläpitämisen tärkeydestä hyväksyttyjen turvallisuussopimusten avulla. Hän on myös korostanut tarvetta neuvotella tästä aiheesta yksityiskohtaisesti ja avoimesti USA:n ja sen eurooppalaisten liittolaisten kesken.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0337/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Tullitariffit.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0179 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0337/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Tullitariffit 1. Aikooko komissio ilmoittaa Euroopan unioniin, Japaniin ja Yhdysvaltoihin tuotuihin muihin kuin maataloustuotteisiin sovelletun tullitariffin painotetun keskiarvon viimeisimmältä saatavilla olevalta vuodelta? 2. Aikooko se myös esittää arvion vastaavasta arvosta kullekin vuodelle ajalta ennen merkittävien kansainvälisten kaupan vapauttamissopimusten tekemistä Euroopan yhteisöjen perustamisesta lähtien? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 2001) 1. Muiden kuin maataloustuotteiden painotetut keskimääräiset tullitariffit olivat vuonna 1998 seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 2. Toiseen kysymykseen vastaamiseksi tarvittavia tietoja ei ole saatavilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0387/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Galapagossaaret.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0387/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (15. helmikuuta 2001) Aihe: Galapagossaaret Millaista tukea EU tarjoaa Ecuadorin hallitukselle sen pyrkiessä suojelemaan herkkiä ekosysteemejä äskettäisistä öljyvahingoista eniten kärsineillä Galapagossaarilla (San Cristobal, Espanola, Santa Fe)? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2001) Vuodesta 1994 lähtien komissio on tukenut Charles Darwin -säätiötä (saariston säilyttämistä edistävästä tutkimuksesta, koulutuksesta ja opetuksesta vastaavaa riippumatonta elintä) osana projektia tiede- ja opetusohjelman vahvistamiseksi (hankkeen viite ECU/RELEX/1994/0046, varat 862 000 euroa). Säätiö osallistuu tällä hetkellä yhteisön tutkimusprojektiin, joka koskee merien resurssien hoitoa ja saarten ekojärjestelmiin liittyvien kiistojen ratkaisemista. Hanketta rahoitettiin vuonna 1998 (viite IC18-CT98-0297, projektivarat 550 000 euroa). Komissio vastaanotti 23. tammikuuta 2001 Ecuadorin viranomaisilta pyynnön saada kiireellisesti apua Galapagos-saaria uhkaavan öljylautan torjumiseksi. Komissio ilmoitti 24. tammikuuta 2001 lähettävänsä paikalle kolmen asiantuntijan muodostaman eurooppalaisen asiantuntijaryhmän(1). Tämä päätös tehtiin osana järjestelyjä, joista on säädetty neuvoston ja parlamentin 20. joulukuuta 2000 tekemässä päätöksessä N:o 2850/2000/EY, jolla luotiin yhteisön yhteistyöjärjestely onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla(2). Asiantuntijoiden tehtävänä on ollut auttaa Ecuadorin viranomaisia määrittelemään parhaimmat keinot lievittää saasteiden vaikutuksia ja helpottaa vahingoittuneiden alueiden kunnostamista. Kaikki asianomaiset järjestöt, jotka osallistuvat saaristojen ekojärjestelmien säilyttämiseen, voivat tehdä ehdotuksia ohjelmaan kehitysmaiden ympäristö (viite SCRE/111699/C/G). (1) Lehdistötiedote IP/01/104. (2) EYVL L 332, 28.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0260/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Jälleenmyyntikorvaus.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0260/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (8. helmikuuta 2001) Aihe: Jälleenmyyntikorvaus Mitä jälleenmyyntikorvausta koskevan direktiiviehdotuksen 9 artiklassa tarkoitettujen luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden on tehtävä mahdollisen korvauksen saamiseksi silloin, kun korvausvaatimusta ei ole täsmennetty tai ei voida täsmentää? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0256/01, E-0260/01, E-0262/01 ja E-0264/01 (26. maaliskuuta 2001) Parlamentti puolsi 13. joulukuuta 2000 useita tarkistuksia neuvoston 19. kesäkuuta 2000 vahvistamaan yhteiseen kantaan alkuperäisen taideteoksen tekijän oikeudesta jälleenmyyntikorvaukseen(1). EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan (ent. 189 b artikla) 3 kohdan nojalla neuvoston tehtävänä on ilmaista kantansa näihin tarkistuksiin. Vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin tiettyjä säännöksiä koskeviin kysymyksiin komissio viittaa parlamentin tarkistukset sisältävään yhteiseen kantaan. Parlamentin jäsen ilmaisee huolensa velvoitteista, jotka tällä direktiivillä asetetaan 9 artiklassa tarkoitetuille henkilöille. Kyseisten henkilöiden on useimmiten määrä vastata 1 artiklan 4 kohdan nojalla jälleenmyyntikorvauksesta silloin, kun useat henkilöt katsovat itsellään olevan oikeus jälleenmyyntikorvauksiin tai kun kukaan ei esitä jälleenmyyntikorvauksia koskevia vaateita. Jälleenmyyntikorvausten suorittamisen yksityiskohtaiset säännöt määräytyvät valitun hallinnointikäytännön mukaan. Tarkistukset sisältävän yhteisen kannan mukaisesti tämä kysymys kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Ne voivat ratkaista asian omaan tilanteeseensa parhaiten sopivalla tavalla. Jos jäsenvaltio on esimerkiksi päätynyt siihen, että jälleenmyyntikorvauksia on hallinnoitava yhteisvalvonnan avulla, yhteisvalvontajärjestöjen tehtävänä on käsitellä näitä kysymyksiä. Joka tapauksessa velan maksaminen tilanteessa, jossa velkojaa ei aina tiedetä, liittyy jälleenmyyntikorvausten lisäksi myös moniin muihin tapauksiin, ja jäsenvaltioissa sovelletaan näihin tilanteisiin pitkälle vakiintuneita oikeussääntöjä. Myös 9 artiklassa tarkoitettujen henkilöiden on siis noudatettava oman maansa lainsäädännön mukaisia menettelyjä näissä tapauksissa. Kun edellä esitetyt seikat otetaan huomioon, Euroopan laajuisen keskistetyn rekisterin perustaminen, johon kootaan jälleenmyyntikorvausten edunsaajiksi hyväksyttyjen taiteilijoiden ja heidän perillistensä tiedot, vaikuttaa hyödyttömältä hallinnolliselta muodollisuudelta. Komissio ei myöskään suunnittele tällaisen rekisterin perustamista. Parlamentin jäsen esittää kysymyksen myös 5 artiklan soveltamisalasta. Tältä osin komissio vahvistaa, että jälleenmyyntikorvauksen laskentaperusteena käytettävä myyntihinta ei saa sisältää veroja eikä muita maksuja, jotka yleensä lisätään nettohintaan, kuten arvonlisäveroa. Tämä direktiivi ei siis rajoita jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien soveltamista. (1) EYVL C 300, 20.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0185/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Sotilaiden surmaamat turkkilaiset vangit.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0185/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (5. helmikuuta 2001) Aihe: Sotilaiden surmaamat turkkilaiset vangit Miten neuvosto suhtautuu niihin väkivaltaisuuksiin, joihin sotilaat ovat syyllistyneet turkkilaisissa vankiloissa, joissa muutenkin tapahtuu jatkuvasti vakavia ihmisoikeusrikkomuksia? Voisiko neuvosto ilmoittaa, onko sen mielestä tarpeen, että Euroopan unioni keskeyttää kaikki Turkin liittämiseksi Euroopan yhteisöön tavalla tai toisella tehdyt aloitteet ottaen huomioon, että Euroopan unionin jäseniksi haluavien maiden hallitusten on kunnioitettava vapauden ja kansanvallan periaatteita? Sotilaiden väkivaltaisuutta vastaan mieltään osoittaneen ja elävältä poltetun 30-vuotiaan Halit Onderin kuolema osoittaa, ettei Turkin vankilalaitoksen ja maan hallituksen toiminta sovi yhteen Euroopan unionin jäsenehdokasvaltioiden allekirjoittamissa sopimuksissa vahvistetun ihmisoikeuksien kunnioittamisen vaatimuksen kanssa. Vastaus (14. toukokuuta 2001) Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka neuvosto antoi kysymyksiin E-4111/00 ja E-4154/00.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0675/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Kalastuslupamaksut EU:n kansainvälisissä kalastussopimuksissa.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0232 - 0232



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0675/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (6. maaliskuuta 2001) Aihe: Kalastuslupamaksut EU:n kansainvälisissä kalastussopimuksissa 1. Voiko komissio ilmoittaa kehitysyhteistyölle osoitetun summan suuruuden kussakin voimassa olevassa EU:n ja kolmannen maan välisessä kalastussopimuksessa? 2. Voiko komissio ilmoittaa EU:n varustamoiden kalastuslupamaksuina maksaman summan suuruuden kussakin voimassa olevassa EU:n ja kolmannen maan välisessä kalastussopimuksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 2001) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.