ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3497/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (10. marraskuuta 1997) Aihe: Egnatia-tien jatkaminen Egnatia-tie kuuluu eurooppalaisiin verkkoihin, ja EU sekä Euroopan investointipankki osallistuvat jo sen rakentamisen yhteisrahoitukseen. Balkanin pääkaupunkeja yhdistäviä pystysuoria pääväyliä koskeva hanke on jo päätetty ja poikkeuksellisen tärkeä hanke. Tien jatkaminen Istanbuliin asti antaisi verkolle uuden ulottuvuuden. Katsooko komissio tällaisen ajatuksen olevan käyttökelpoinen? Voisiko EU yhteisrahoittaa tällaista hanketta ja tutkia yhdessä Euroopan investointipankin kanssa tämänkaltaista suunnitelmaa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 1997) Yhteisö on määritellyt Via Egnatia-moottoritien rakentamisen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaiseksi hankkeeksi. Se liittyy myös yleiseurooppalaiseen liikennekäytävähankkeeseen, joka hyväksyttiin Kreetalla vuonna 1994 järjestetyssä toisessa yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa ja tarkistettiin Helsingissä vuonna 1997 käydyssä kolmannessa yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa. Hankkeet tarjoavat tehokkaat yhteydet Balkanille. Liikennekäytävästä X yhdistyy kaksi haaraa Via Egnatiaan, toinen Thessalonikiin ja toinen Florinasta etelään. Käytävät IV ja IX vievät kumpikin Ormenion läpi, käytävä IV Edirneen ja edelleen Istanbuliin sekä käytävä IX Alexandroúpolista etelään. Koska Via Egnatia jatkuu Ormenioon saakka ja koska käytävä IV jatkuu Ormeniosta Istanbuliin, näitä kahta solmiva yhteys on jo otettu huomioon yhteiseurooppalaisen liikenteen infrastruktuurin kehittämisessä. On totta, että Via Egnatian mahdollinen jatkaminen Istanbuliin (suoralla yhteydellä Kipistä Istanbuliin, kuten vanha Via Egnatia) tarjoaisi suoran yhteyden Istanbuliin ja tekisi käytävän IV yhteyden tarpeettomaksi. Koska kyseinen jatko-osuus sijaitsisisi kuitenkin täysin Turkin alueella, tien kehittäminen sekä mahdolliset rahalaitosten yhteisrahoitukset olisivat Turkin viranomaisten vastuulla. Jos tien jatkaminen kiinnostaa useita Mustanmeren alueen maita, siitä voitaisiin keskustella Mustanmeren yhteiseurooppalaisen liikennealueen yhteydessä, jolla pyritään multimodaalisen liikenneverkon kehittämiseen Mustanmeren alueella. Yhteisö ei ole suunnitellut yleisrahoitusta Via Egnatia-tien jatkamiselle Istanbuliin nykyisessä vuosien 1994-1999 rahoitussuunnitelmassa. Hankkeen toteutettavuutta voisi harkita tulevaisuudessa.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3203/97 komissiolle esittäjä(t): Maartje van Putten (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Uuden suklaadirektiivin vaikutukset kehitysmaihin Kehitysyhteistyöministereiden neuvosto on pyytänyt komissiota monta kertaa teettämään tutkimuksen, jossa selvitetään uutta suklaadirektiiviä koskevan komission ehdotuksen taloudellisia vaikutuksia kaakaontuottajiin. 1. Alankomaiden kehitysyhteistyöministeri ilmoitti 10. syyskuuta 1997 Alankomaiden parlamentille, että komissio ei ole tähän päivään mennessä vastannut tähän pyyntöön. Pitääkö tämä tieto paikkaansa? 2. Voisiko komissio ilmoittaa, miksi se ei ole vastannut tähän pyyntöön? 3. Aikooko komissio vielä teettää tällaisen tutkimuksen? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1997) Komissio vahvistaa parlamentin jäsenen Marianne Thyssenin kirjalliseen kysymykseen P-1864/97 ((EYVL C 45, 10.2.1998, s. 114. ))' antamansa vastauksen: komissio on pyytänyt ulkopuolisia asiantuntijoita tekemään puolueettoman tutkimuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä olevan kaakao- ja suklaadirektiiviehdotuksen vaikutuksista Kamerunin talouteen. Komissio toivoo, että tutkimuksesta saadaan tärkeätä tietoa, jonka avulla direktiiviehdotuksen vaikutuksia voidaan arvioida mahdollisimman tarkasti. Komissio on saanut hiljattain tutkimukseen pyytämänsä lisätiedot. Tutkimus on nyt valmis, ja se saadaan jakeluun hyvin pian. Selvitys voidaan laajentaa koskemaan myös muita kaakaontuottajamaita erityisesti Afrikassa, Karibialla ja Tyynellämerellä.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3715/97 komissiolle esittäjä(t): Heidi Hautala (V) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Lapsikaappaukset Lapsia kaapataan EU:n jäsenmaissa avioeron tai muun välirikon seurauksena toiseen kulttuuriin. Jäsenmaan omien viranomaisten toiminta on vaikeaa varsinkin, jos lapset on kaapattu maahan, jonka oman lainsäädännön mukaan määräysvalta on isällä ja hänen suvullaan. Lapsikaappauksista on vähän tietoa eivätkä EU:n jäsenmaat hyödynnä toistensa kokemuksia lasten saamiseksi takaisin. Mitä aloitteita komissio on tehnyt lapsikaappaustapausten tutkimiseksi? Miten komissio seuraa Haagin sopimuksen toteuttamista? Miten arvioidaan lapsen etua, jos osoittautuu, että lapselle on enemmän haittaa kuin hyötyä Haagin sopimuksen noudattamisesta? Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (5. joulukuuta 1997) Kysymyksessä esitetyllä tavalla kaapattujen lasten palauttamista säätelee Haagissa vuonna 1980 tehty yleissopimus kansainvälisestä lapsikaappauksesta, jonka ovat ratifioineet hyvin monet valtiot, mm. lähes kaikki Euroopan yhteisön jäsenvaltiot, sekä vuonna 1980 tehty Luxemburgin yleissopimus, jonka ovat niin ikään ratifioineet useat jäsenvaltiot. Näiden yleissopimusten mukaan on nimettävä keskushallinnon viranomaiset, joiden tehtävänä on tutkia ja selvittää niiden käsiteltäväksi annetut lasten kaappaus- ja palauttamatta jättämistapaukset. Vuonna 1980 tehdyn Haagin sopimuksen seurannasta huolehtii Haagin konferenssi, jossa keskushallintojen edustajat säännöllisin väliajoin pohtivat, miten yleissopimuksen täytäntöönpanoa voitaisiin parantaa. Komissio osallistuu tähän työhön Haagin konferenssin yhteydessä. Haagin sopimuksen 13 artiklassa määrätään, että lapsen palauttamisesta voidaan kieltäytyä erityisesti jos ¨on olemassa vakava vaara, että palauttaminen saattaisi lapsen ruumiillisille tai henkisille vaurioille alttiiksi taikka että lapsi muutoin joutuisi kestämättömään tilanteeseen¨. Sopimuksessa määrätään myös, että ¨oikeus tai hallintoviranomainen voi lisäksi kieltäytyä määräämästä lasta palautettavaksi, jos lapsi vastustaa palauttamista ja jos viranomainen katsoo, että lapsi on saavuttanut sellaisen iän ja kypsyyden, että lapsen mielipiteeseen on aiheellista kiinnittää huomiota¨. Lapsen palauttamisesta päättävä kansallinen viranomainen voi siis täysivaltaisesti ja lapsen edun huomioon ottaen arvioida, onko palauttaminen toteutettava vai ei. Komissio ei aio toteuttaa erityisiä toimenpiteitä sellaisten tapausten suhteen, joissa toinen vanhemmista tai joku muu perheenjäsen kaappaa lapsen avioeron yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3572/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (17. marraskuuta 1997) Aihe: EU:sta varastettujen moottoriajoneuvojen jäljittämistä ja takavarikointia koskevat toimenpiteet entisen Jugoslavian maissa 1. Tietääkö neuvosto, että Euroopan unionin maissa autovuokraamoista ja yksityishenkilöiltä varastetaan runsaasti moottoriajoneuvoja, jotka viedään lopulta entisen Jugoslavian maihin ja myydään siellä? 2. Tietääkö neuvosto, että alankomaalaiset santarmit olivat havainneet, että eräästä alankomaalaisesta autovuokraamosta varastetuilla autoilla ajetaan täysin avoimesti Bosniassa julkisilla teillä ja että näissä autoissa on vielä kyseisen autovuokraamon mainoksia ja alkuperäiset alankomaalaiset rekisteritunnukset? 3. Voisiko neuvosto ilmoittaa, mihin toimenpiteisiin Euroopan unionissa voidaan ryhtyä tämän tilanteen estämiseksi? 4. Voisiko neuvosto lisäksi ilmoittaa, miten ne Euroopan unionin jäsenvaltioista varastetut moottoriajoneuvot voitaisiin jäljittää ja takavarikoida, jotka ovat laittomasti käytössä entisen Jugoslavian maissa? 5. Onko neuvoston mielestä mahdollista tehdä tiivistä yhteistyötä entisen Jugoslavian maiden eri viranomaisten kanssa niiden varastettujen moottoriajoneuvojen jäljittämiseksi ja takavarikoimiseksi, jotka ovat auto-vuokraamojen ja/tai yksityishenkilöjen omaisuutta Euroopan unionin jäsenmaissa? Vastaus (26. tammikuuta 1998) Neuvosto on täysin tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomista ongelmista. Puheenjohtajavaltio järjesti lokakuussa 1997 Euroopan unionin jäsenvaltioiden, Euroopan komission, Keski- ja Itä-Euroopan maiden, Baltian maiden, EDU:n/Europolin, Interpolin ja YK:n välisen, varastettujen ajoneuvojen alan asiantuntijoiden kokouksen, jossa tarkasteltiin toimenpiteitä varastettujen ajoneuvojen kauppaa koskevan ongelman ratkaisemiseksi. EDU:n/Europolin tehtävänä on 10. maaliskuuta 1995 hyväksytyn yhteisen toiminnan mukaisesti ((EYVL L 62, 20.3.1995, s. 1. )) ajoneuvojen laitonta kauppaa koskevien tietojen vaihto ja analysointi ja sen laatima toimintasuunnitelma sai kyseisiltä asiantuntijoilta kiinnostuneen vastaanoton. Neuvosto on vakuuttunut siitä, että Europol-yleissopimuksen voimaantulo, käytettyjen autojen rekisteröinnin tehostettu tarkastus, rekisteröinti- ja poliisiviranomaisten välinen tietojen vaihto, olemassa oleviin tietopankkeihin syötetyt moottoriajoneuvoja koskevat tiedot ja varastettujen ajoneuvojen palauttamista koskevien kahden- tai monenvälisten sopimusten tekeminen vahvistavat ajoneuvojen laittoman kaupan torjuntaa.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3184/97 komissiolle esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Uuden koulumaitotuen kansanterveydelliset vaikutukset Ministerineuvosto on kehottanut komissiota lisäämään viilin niiden tuotteiden joukkoon, jotka saavat koulumaitotukea. Komission asetusmuutosehdotuksen mukaan vain täysmaidosta tehty viili saisi tukea. Esimerkiksi Suomessa täysmaidosta ei tehdä viiliä juuri lainkaan, koska kuluttajat haluavat rasvattomampia ja siten terveydelle edullisempia tuotteita. Miten komissio perustelee ehdotustaan tukea rasvan käyttöä? Miten komission koulumaitotukimuutosehdotus tukee kansanterveyden edistämistä Euroopan unionin jäsenmaissa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1997) Esittäessään viilituotteiden sisällyttämistä koulumaitotukeen oikeutettujen tuotteiden luetteloon maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamisesta koulujen oppilaille koskevista yleisistä säännöistä 30 päivänä kesäkuuta 1983 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 1842/83 ((EYVL L 183, 7.7.1983. )) mukaisesti komissio on halunnut turvata viilille samanlaisen aseman kuin jogurtilla on ottaen huomioon näiden tuotteiden samankaltaisen laadun. Koulumaitojärjestelmän vuonna 1993 toteutetusta uudistuksesta lähtien ohjelma on sitä paitsi suunnattu kulutukseen tarkoitettuun maitoon tavoitteena parantaa järjestelmän tehokkuutta ja säilyttää tämän perustuotteen asema. Oppilailla, jotka haluavat vähentää maitorasvan kulutustaan, on siis mahdollisuus valita vähärasvainen maito, jota tukijärjestelmässä myös tuetaan.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2357/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Tarvitaanko EU:n lähettilästä Kiinassa ja Aseanissa? Voiko neuvosto vahvistaa pitävänsä ihmisoikeuksien kunnioittamista tärkeänä ulkopolitiikan välineenä ja yleisesti maailman vakauden edistäjänä? Onko neuvosto sitä mieltä, että ihmisoikeuksien puolustamista on edistettävä samaan aikaan sekä Afrikassa, Latinalaisessa Amerikassa että Aasiassa? Katsooko neuvosto, että EU:n jäsenvaltioiden saama valtava hyöty Kiinan ja Aseanin nopeasta taloudellisesta kehityksestä on syy sille, että ihmisoikeuksille annetaan vähemmän huomiota tällä alueella? Onko neuvosto yhtä mieltä siitä, ettei neuvoston kanta eivätkä Euroopan parlamentin kuukausittaiset kiireelliset julkilausumat ihmisoikeuksien kunnioittamisesta mainituilla alueilla ole vaikuttaneet kyseisen alueen viranomaisten noudattamaan politiikkaan? Haluaako neuvosto, perustuen pragmaattiseen arvioon alueen vakauden edistämisestä, arvioida uudelleen, auttaisiko EU:n erityislähettiläs Kiinassa ja Aseanissa parantamaan EU:n ja Euroopan parlamentin suhteita kyseisten maiden kanssa ja voitaisiinko siten epäsuorasti edistää ihmisoikeuksien parempaa kunnioittamista? Vastaus (16. helmikuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa todetessaan, että kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen kehittäminen ja lujittaminen ovat Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskeisenä osatekijänä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.1 artiklan perusteella. Unioni soveltaa tätä periaatetta maailmanlaajuisesti. Euroopan unioni vastustaa sen vuoksi ihmisoikeuksien loukkauksia kaikkialla, missä niitä tapahtuu. Edistääkseen ihmisoikeuksien kunnioittamista ja turvaamista Kiinassa ja ASEAN-maissa Euroopan unioni osallistuu parhaillaan monilla foorumeilla käytävään ihmisoikeuksia koskevaan vuoropuheluun. Erityisesti Kiinan viranomaisten kanssa Euroopan unioni on osallistunut ihmisoikeuksia koskevaan vuoropuheluun asiantuntijatasolla vuodesta 1995 lähtien. Viimeisin kokous pidettiin Pekingissä 1. - 2. joulukuuta 1997. Euroopan unioni pyrkii rakentavalla vuoropuhelulla ja aktiivisella yhteistyöllä saamaan aikaan todellista parannusta Kiinan ihmisoikeustilanteeseen. Neuvosto kiinnittää lopuksi arvoisan parlamentin jäsenen huomion niihin myönteisiin aloitteisiin, joita useat jäsenvaltiot ovat tekemässä kansainvälisen tietämyksen lisäämiseksi ihmisoikeusasioissa (seminaarit, kongressit, asiantuntijavaihdot jne.).
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3461/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Ispran YTK Olen saanut tietooni, että Isprassa sijaitsevassa YTK:ssa olisi meneillään tutkimuksia, jotka koskevat tiettyjä ulkopuolisten yritysten kanssa tehtyjä tutkimussopimuksia. Joskus määrältään huomattavienkin ennakkomaksujen maksamisen jälkeen on huomattu, että kyseiset yritykset eivät ole olleet tehtäviensä tasolla tai, mikä vielä pahempaa, niitä ei edes ollut olemassa. Voiko komissio vahvistaa, onko tämä totta, ja jos on, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa niitä työntekijöitä kohtaan, jotka ovat tällaisista urakoista sopiessaan käyttäytyneet näin pinnallisella tavalla? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1997) Yhteisessä tutkimuskeskuksessa Isprassa on käynnistetty hallinnollinen selvitys siitä, onko ulkopuolisten yritysten kanssa tehtävissä sopimuksissa noudatettu säännönmukaisia menettelyitä. Nimittävä viranomainen on päättänyt aloittaa tässä vaiheessa kurinpitotoimet ja kuulla virkamiehiä, joita asia koskee, henkilöstösääntöjen 87 artiklan mukaisesti. Nimittävä viranomainen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet menettelyjen jälkeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3258/97 neuvostolle esittäjä(t): Rosemarie Wemheuer (PSE) (21. lokakuuta 1997)

Aihe: Kidutusvälineiden valmistus ja vienti

Heinäkuun 1997 lopussa ilmestyneiden sanomalehtiuutisten mukaan Iso-Britannia oli hyväksynyt Iso-Britanniassa valmistettujen aseiden maailmanlaajuista kauppaa koskevia tarkastettuja määräyksiä. Lisäksi Iso-Britannia on kieltänyt kidutusvälineiden viennin.

1. Onko EU:n yksittäisillä jäsenvaltioilla olemassa määritelmää siitä, minkä tavaroiden katsotaan kuuluvan ¨kidutusvälineisiin¨ sanan laajimmassa merkityksessä?

2. Missä EU:n jäsenvaltioissa tuotetaan ja markkinoidaan kidutusvälineitä?

3. Onko EU:lla sellaista oikeudellista perustaa, jota voidaan soveltaa kidutusvälineiden tuotannon, markkinoinnin ja erityisesti niiden viennin estämiseksi?

4. Onko tällä alalla tehty aikaisemmin Euroopan laajuisia aloitteita tai onko Euroopan laajuinen aloite suunniteltu tehtäväksi tällä alalla lähitulevaisuuden aikana?

Vastaus (20. tammikuuta 1998)

Kidutusvälineisiin kuuluvien välineiden ja tuotteiden määritteleminen on erityisen vaikeaa, koska olosuhteista riippuen täysin lailliseen käyttöön tarkoitettuja tuotteita ja välineitä voidaan käyttää kidutusvälineinä. Tämä on varmasti syynä sille, että tällaista määritelmää ei sisälly Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 10. joulukuuta 1984 hyväksymään kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaiseen yleissopimukseen ((Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen. Kolmetoista jäsenvaltiota on ratifioinut sen. )), eikä Euroopan neuvoston 26. marraskuuta 1987 hyväksymään eurooppalaiseen yleissopimukseen kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi ((Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota ovat tämän yleissopimuksen osapuolia. )).

Koska tarkkaa määritelmää ei ole, kyseisten tuotteiden ja välineiden valvontaan liittyvään kysymykseen on usein kiinnitetty huomiota neuvoston työryhmissä - tuotteet eivät luonteensa vuoksi sisälly yhteisön kaksikäyttötuotteiden viennin valvontajärjestelmän kattamaan kaksikäyttötuotteiden luetteloon eivätkä kuulu EY:n perustamissopimuksen 223 artiklan soveltamisalaan. Aikaisemmin tehdyt perusteelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että todellisuudessa monet jäsenvaltiot valvovat sellaisten välineiden vientiä, joiden tavanomainen käyttö on laillista mutta joita saatettaisiin käyttää myös kidutukseen, kuten sähköiset tangot ja pamput.

Neuvoston yksiköt jatkavat asian käsittelyä, jotta löydettäisiin sopivin tapa valvoa yhteensovitetusti näiden tuotteiden vientiä.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3149/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Kehitysapukavallukset Mitkä Afrikan valtiot ovat saaneet kehitysapurahoja tai muuta taloudellista tukea ja mistä osastoista? Voiko komissio toimittaa tähän mennessä maksettua kehitysapua (Afrikka) koskevan arviointikertomuksen? Kuinka suuri osuus näistä kehitysapurahoista kavallettiin tai käytettiin muuhun kuin aiottuun tarkoitukseen? Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tässä asiassa? Onko komissio ryhtynyt toimenpiteisiin kavallettujen tai vääriin tarkoituksiin käytettyjen rahojen perimiseksi takaisin? Tietääkö komissio nimeltä ne henkilöt, jotka ovat tehneet näitä kavalluksia tai jotka hyötyvät niistä? Mikäli tietää, aikooko komissio kertoa nämä nimet Euroopan parlamentille? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1997) Arvoisa parlamentin jäsen voi saada tietoja määrärahoista, jotka komissio on kehitysavun puitteissa myöntänyt Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioille (AKT-valtiot), komission tilintarkastustuomioistuimelle, parlamentille ja neuvostolle antamasta tiedonannosta, joka koskee kuudennen ja seitsemännen Euroopan kehitysrahaston tasetta ja tilinpäätöstä varainhoitovuodelta 1996 ((SEC(97)938 lopullinen. )). Yhteisö tekee parhaillaan AKT-maille annettavaa kehitysapua koskevaa kokonaisarviointia. Lopullinen kokoava kertomus asiasta valmistunee vuoden 1998 puolivälissä. Komissio seuraa tarkoin määrärahojen käyttöä sen varmistamiseksi, että niitä käytetään sovittujen kehitystavoitteiden saavuttamiseen. Sen vuoksi kullekin maalle on määritetty toimintastrategia eli maaohjelma. Maaohjelmassa määritellään erityishankkeet ja hyväksytään niiden rahoitus. Edunsaajamaille voidaan myöntää teknistä apua varojen hallinnoimiseen. Komissio hyväksyy hankkeisiin liittyvät maksusuoritukset todistusasiakirjojen esittämisen ja tarkistamisen jälkeen. Tarkistaminen koskee varojen käyttötarkoituksen ja niiden käytön yhdenmukaisuutta hankkeen tavoitteiden ja rahoitussääntöjen kanssa; tarkistamisen myötä petokset on mahdollista estää tai niitä epäiltäessä aloittaa petosten vastaiset toimenpiteet. Joitakin epäilyttäviä tapauksia on tullut komission petosten torjunnan koordinointiyksikön tietoon ja kyseisiä tapauksia tutkitaan parhaillaan. Hankintasopimuksia koskevia menettelyjä tarkistetaan erityisesti riskialttiilla aloilla säännöllisesti ja ne mukautetaan uusiin olosuhteisiin. Kyseisten toimenpiteiden vahvistamiseksi yleiset sopimusehdot sisältävät tästä lähtien korruption vastaisia lausekkeita ja kyseisiä lausekkeita tullaan sisällyttämään asteittain sekä rahoitussopimuksiin että yhteistyösopimuksiin.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2897/97 komissiolle esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Ehdotus neuvoston asetukseksi eurokolikoiden nimellisarvosta ja teknisestä määrittelystä Välitettyään edellä mainitun ehdotuksen (KOM(97)0247) ((EYVL C 208, 9.7.1997, s. 5.)) muodollisesti käsiteltäväksi sekä parlamentille että neuvostolle, komissio on ilmeisesti päättänyt kysyä kemiallisten yhdisteiden myrkyllisyyttä ja ekomyrkyllisyyttä käsittelevältä tieteelliseltä komitealta sitä, mitä vaikutuksia terveydelle aiheutuu ehdotuksessa mainitun nikkeliä sisältävän metalliseoksen käytöstä 1 ja 2 euron kolikoissa. Vaikuttaa myös siltä, että komissio rahoittaa asian lisätutkimusta. Edellä mainittu huomioon ottaen: 1. Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja tehdyistä lisätutkimuksista? 2. Milloin komission mukaan tutkimustuloksia voidaan odottaa? 3. Aikooko kemiallisten yhdisteiden myrkyllisyyttä ja ekomyrkyllisyyttä käsittelevä tieteellinen komitea odottaa, että tutkimusten tulokset saadaan käsiteltäväksi ennen kuin se päättää asiasta? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2896/97 ja E-2897/97 (11. marraskuuta 1997) Tehdessään ehdotuksen komissio ilmoitti, että ehdotusta tarkistettaisiin kemiallisten yhdisteiden yleistä ja ekologista myrkyllisyyttä käsittelevän tiedekomitean työn tulosten perusteella. Tiedekomitea arvio nikkeliä sisältävien kolikkojen käsittelystä aiheutuvia riskejä. Komitea on nyt esittänyt alustavan selvityksensä, jossa todetaan, ettei ole todisteita nykyisten kolikoiden vaikutuksesta nikkeliallergian puhkeamiseen. Saatavilla olevien varsin rajallisten tietojen perusteella komitea on päätellyt, että erittäin harvoin suuren yleisön tai kolikoita työssään käsittelevien ihmisten nikkeliallergiatapaukset johtuvat liikkeessä olevista kolikoista vapautuvasta nikkelistä. Komitean mielestä on epätodennäköistä, että uudet kolikot voisivat aiheuttaa suurempaa riskiä, vaikka niistä vapautuvan nikkelin määrä pysyisikin entisen kaltaisena. Komitea tekee parhaillaan tieteellisiä kokeita arvioidakseen uusista kolikoista vapautuvan nikkelin määrää. Kokeiden tulokset ovat todennäköisesti käytettävissä muutaman viikon kuluttua. Huolimatta näiden tutkimusten tuloksista komissio päätti ehdotuksessaan minimoida uusien kolikoiden nikkelipitoisuuden käyttämällä mahdollisuuksien mukaan nikkelittömiä metalliseoksia, jotka täyttävät tekniset vaatimukset ja turvallisuusmääräykset. Tällä tavoin on tarkoitus vähentää kolikkojen kokonaisnikkelipitoisuutta nykyisestä 75 prosentista 8 prosenttiin.