ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0806/00 esittäjä(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) komissiolle. Euroopan komission edustajan rooli Euroopan parlamentin virallisilla matkoilla.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0806/00 esittäjä(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan komission edustajan rooli Euroopan parlamentin virallisilla matkoilla Euroopan parlamentin edustajien kokemukset komission edustajan roolista virallisilla matkoilla vaihtelevat. Voisiko komissio kertoa, säädelläänkö Euroopan komission edustajan roolia mitenkään Euroopan parlamentin elinten kolmansiin maihin suuntautuneilla matkoilla, erityisesti mitä tulee järjestelyjä, protokollaa, osallistumista jne. koskeviin näkökohtiin? Voiko komissio myös kertoa, onko olemassa säännöstä, joka koskee komission osallistumista Brysselissä järjestettäviin parlamentaaristen valiokuntien ja valtuuskuntien kokouksiin silloin kun keskustellaan asioista, joista komission edustajat voivat antaa parlamentin työn kannalta kiinnostavia tietoja? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) Yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevien komission lähetystöjen päälliköiden rooli parlamentin edustajien virallisten matkojen aikana on määritelty hallintomenettelyä koskevassa Manual of operational procedures -oppaassa. Tämä rooli edellyttää muun muassa parlamentin valtuuskunnan tapaamista sen saapuessa maahan, kuljetusavun hankkimista (kohtuuden rajoissa), parlamentin edustajien ohjeistamista maassa vallitsevan tilanteen ja erityistä mielenkiintoa herättävien aiheiden osalta sekä läsnäoloa parlamentin valtuuskunnan suorittamien vierailujen aikana. Se voi myös tarvittaessa sisältää avustamista suhteissa paikallisiin viestimiin ja mahdollisuuksien salliessa asiaankuuluvan vieraanvaraisuuden tarjoamista. Komissio antoi vuonna 1999 neuvostolle ja parlamentille tiedonannon, jossa se totesi, että komission lähetystöjen päälliköt voivat osallistua parlamentaaristen valiokuntien ja parlamenttien välisten valtuuskuntien kokouksiin samalla tavoin kuin komission päätoimipaikassa työskentelevät virkamiehet. Sellaisissa tilaisuuksissa lähetystöjen päälliköt voivat vastata tehtäviensä hoitoa koskeviin erityisiin kysymyksiin. Ulkosuhteista vastuussa oleva komissaari on rohkaissut lähetystöjen päälliköitä tarjoutumaan komission päätoimipaikkaan suuntautuvien vierailujensa aikana kertomaan asiaankuuluvalle valio- tai valtuuskunnalle unionin ja lähetystön päällikön tehtävienhoidossaan edustaman valtion tai valtioiden välisistä suhteista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0749/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Hollannin lainsäädäntö raskauden keskeyttämisestä.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0103 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0749/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Hollannin lainsäädäntö raskauden keskeyttämisestä Onko komissio tietoinen Hollannin lainsäädännön muutosehdotuksista, jotka sallisivat abortin vielä 24. raskausviikon jälkeen, jos sikiöllä on todettu kehityshäiriö? Onko komissio sitä mieltä, että kyseinen laki olisi EU-sopimuksen 6 artiklan vastainen? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2000) Komissio ei ole saanut tietoa mistään Alankomaiden aborttilain muutosehdotuksesta, jolla sallittaisiin abortit 24. raskausviikon jälkeen. Komissio katsoo, että ei ole asianmukaista käsitellä oletuksiin perustuvia kysymyksiä, ja näitä ovat myös sellaisia lakialoitteita koskevat kysymykset, joiden toteutumisesta ei ole varmuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0662/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle. Naisten ja miesten tasa-arvoisuutta käsittelevä viides toimintaohjelma.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0662/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Naisten ja miesten tasa-arvoisuutta käsittelevä viides toimintaohjelma Naisten ja miesten tasa-arvoisuutta käsittelevästä viidennestä toimintaohjelmasta keskusteltiin komission jäsenen Anna Diamantopouloun kanssa 22. helmikuuta 2000. 1. Jos ohjelma hyväksytään vuoden 2000 lopulla tai vuoden 2001 alussa, miten sitä aiotaan toteuttaa vuonna 2001? 2. Aikooko komissio sisällyttää tähän viidenteen ohjelmaan toimia miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien ulottuvuuden sisällyttämiseksi kaikkiin politiikkoihin ja tasa-arvoa edistäviä toimia? Miten komissio aikoo jakaa rahoituksen näiden kahden eri ryhmän toimien kesken? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) Kuten työllisyys- ja sosiaaliasioista vastaava komissaari mainitsi naisten oikeuksien komitean kokouksessa 22. helmikuuta 2000, ehdotus uudeksi tasa-arvon puiteohjelmaksi (20012005) on määrä esittää hyväksyttäväksi ennen tulevaa kesää. Sekä Portugali että Ranska ovat sisällyttäneet asian puheenjohtajakautensa ohjelmaan, jotta neuvosto voi varmasti hyväksyä tämän uuden ohjelman EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan perusteella. Näin sen täytäntöönpano voitaisiin aloittaa vuonna 2001. Uusi ohjelma yhdistää naisten kohtaamaa epätasa-arvoa torjuvat erityistoimet ja sukupuolinäkökohtien ottamisen huomioon kaikessa toiminnassa. Tämä näkyy myös ohjelman rahoituksessa. Uuden toiminta-ajatuksen mukaan komissiota kehotetaan määrittelemään kaikki tasa-arvoa edistävät toimensa (olivatpa kyseessä mainstreaming-toimet tai positiiviset erityistoimet) sekä sisällön että kustannusten kannalta. Uusi ohjelma kokoaa yhteisön kaiken sellaisen politiikan, joka voi edistää sukupuolten tasa-arvoa. Lisäksi ohjelma sisältää laaja-alaisia ja koordinoivia toimia, joilla varmistetaan sen sisäinen johdonmukaisuus ja tehokkuus. Mukana ovat myös seuranta, raportointi ja arviointi. Sellaiset toimet, joita ei voida rahoittaa muista budjettikohdista, kootaan neuvoston päätöksenä ehdotettavaan toimintaohjelmaan, jolle osoitetaan rahoitus erityisestä budjettikohdasta (B3-4012).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0220/00 esittäjä(t): Willy De Clercq (ELDR) komissiolle. Bangladeshista tuotujen tekstiilituotteiden tullimaksujen periminen jälkikäteen.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0220/00 esittäjä(t): Willy De Clercq (ELDR) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Bangladeshista tuotujen tekstiilituotteiden tullimaksujen periminen jälkikäteen Yhteisön valtuuskunta teki vuoden 1996 lopulla matkan Bangladeshiin, jonka tarkoitus oli tarkastaa vuoden 1993 lopun ja vuoden 1996 puolivälin välisenä aikana myönnettyjen 15 000:n alkuperätodistuksen (lomake A) kelpoisuus. Matkan johdosta pyydettiin jäsenvaltioiden tulliviranomaisia perimään jälkikäteen niihin todistuksiin liittyvät maksut, jotka 1) olivat selvästi väärennettyjä tai jotka koskivat muualla kuin Bangladeshissa tuotettuja tuotteita, tai jotka 2) perustuivat tuottajien antamiin vääriin ilmoituksiin vienninedistämisvirastolle (Export Promotion Bureau). Bangladesh on tunnustanut alkuperätodistusten (lomake A) myöntämisestä ja niiden puutteellisesta valvonnasta johtuneet ongelmat. Euroopan unionin maahantuojat saivat lisäksi tietää Bangladeshin viranomaisten vaikeuksista hyvin myöhäisessä vaiheessa. Onko totta, että komissio harkitsee parhaillaan ehdotusta, jonka mukaan kyseiset maahantuojat vapautettaisiin tietyistä tullimaksuista erityisten olosuhteiden perusteella? Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ja mitä ajanjaksoa kyseiset toimet koskisivat? Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio ryhtyä toimiin tässä asiassa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2000) On totta, että Bangladeshin viranomaisten vuodesta 1994 vuoden 1996 puoliväliin myöntämien 15 000 alkuperätodistuksen perusteella tapahtunutta tuontia koskevat tullimaksut on julistettu maksettaviksi, koska Bangladeshin viranomaiset ovat kumonneet kyseiset todistukset arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista syistä, mikä on kaikilta osin asetuksen ETY N:o 2454/93(1) säännösten mukaista. Yhteisö teki yhteistyöhön ja hallinnolliseen tutkimukseen liittyvän vierailun Bangladeshiin joulukuussa 1996. Vierailu vahvisti epäilyksen väärinkäytöksistä, ja näiden havaintojen perusteella komissio julkaisi tiedotuksen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä huhtikuussa 1997(2). Bangladeshia koetteli maan talouden ja hallinnon toiminnan kannalta merkittävä luonnonkatastrofi (tulva) kesä-elokuussa 1998. Komissio tarkastelee parhaillaan, onko kyse edellä mainitussa asetuksessa tarkoitetuista erityisistä olosuhteista. (1) EYVL L 253, 11.10.1993. (2) EYVL C 107, 5.4.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0193/00 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle. Tietunneli Olbian satamassa Sardiniassa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0101 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0193/00 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Tietunneli Olbian satamassa Sardiniassa Vastauksena Olbian tunnelia koskevaan kysymykseeni E-2039/99(1) komissio selitti, että Italian viranomaiset ovat velvollisia toteuttamaan ennakkotarkastuksen, jotta voidaan määritellä, onko tämän direktiivin 85/337/ETY(2) liitteen II luokan 12 mukaisen hankkeen ympäristövaikutukset arvioitava. Nyt tunnelin rakennustyöt ovat jo käynnissä. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa, jotta tämä ennakkotarkastus tehdään mahdollisimman nopeasti? Eikö komissio pidä tarpeellisena käynnistää rikkomusmenettelyä Italiaa vastaan kyseisen direktiivin rikkomisen vuoksi ottaen huomioon, että ennakkotarkastus on pakollinen edellä mainitun direktiivin liitteissä luetelluille hankkeille, joiden osalta jäsenvaltioilla on tuomioistuimen vahvistama harkintavalta(3). Kysymyksen esittäjä korosti kysymyksessään 2039/99, että Italian tielaitos (ANAS) antoi tunnelin rakennushankkeen roomalaiselle yritykselle Tor di Vallelle ilman tarjouspyyntöilmoitusta vuonna 1980 laaditun satama-alueen kaavan vastaisesti. Eikö komissio katso, että sopimuksenteko ilman tunnelin rakentamista koskevaa tarjouspyyntöilmoitusta ei ole Euroopan unionin julkisia hankkeita koskevien säännösten(4) mukaista? (1) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 73. (2) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. (3) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 2.5.1996, asia 133/94. (4) Neuvoston direktiivi 92/50/ETY, 18.6.1992; 93/36/ETY, 14.6.1993 ja 93/37/ETY, 14.6.1993. Margot Wallström komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2000) Komissio on ottanut arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman erityistapauksen käsittelyyn ja pyytänyt siitä yksityiskohtaisia tietoja. Tilanne arvioidaan Italian viranomaisten vastausten perusteella. Mitä tulee komission mahdollisiin toimiin yhteisölainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi, komission toimivalta rajoittuu siihen, mitä EY:n perustamissopimus sallii. EY:n perustamissopimuksen valvojan asemassa komissio ei epäröi aloittaa toimenpiteitä, mukaan luettuna rikkomista koskevaa menettelyä, josta määrätään EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entisessä 169 artiklassa), varmistaakseen, että tässä erityisessä tapauksessa sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0995/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0995/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta Liitteessä valkoiseen kirjaan elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopullinen) komissio ilmoittaa, että se antaa direktiiviehdotuksen ravintoaineilla täydennetyistä elintarvikkeista. Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Minkälaisilla perusteilla elintarvikealan tiedekomitea määrittää vitamiinien ja kivennäisaineiden turvalliset enimmäismäärät, ja miten komissio tulee käyttämään näitä tietoja määrittäessään ravintoaineilla täydentämisen enimmäisrajat kyseisessä direktiivissä? 2. Sallitaanko direktiivissä niiden vitamiinien ja kivennäisaineiden käyttö, jotka on lueteltu ruokavaliovalmisteista erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin annetussa direktiivissä (1999/21)? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) 1. Komissio on antanut elintarvikealan tiedekomitealle toimeksiannon tarkastella vitamiinien ja kivennäisaineiden päivittäisen saannin sellaisia enimmäismääriä, joista ei vielä todennäköisesti aiheudu haitallisia terveysvaikutuksia. Tiedekomitean on varmistettava, että sen tarkastelu on tieteellisen riskinarvioinnin periaatteiden mukainen. Komissio aikoo sisällyttää ravintoaineilla täydennettyjä elintarvikkeita koskevaan direktiiviehdotukseensa ne periaatteet ja perusteet, jotka on otettava huomioon elintarvikkeisiin lisättyjen vitamiinien ja kivennäisaineiden enimmäismäärien määrittelyssä. Koska edellä mainitun ehdotuksen valmistelu on alkuvaiheessaan, komissio ei voi kertoa näiden periaatteiden ja perusteiden yksityiskohtia. Esimerkkinä mainittakoon, että yksi näistä periaatteista on elintarvikelainsäädännön perusperiaate eli se, että vitamiineilla ja kivennäisaineilla täydennettyjen elintarvikkeiden on oltava turvallisia. Aineiden mahdollinen saanti kaikista elintarvikelähteistä on myös yksi niistä perusteista, joita on tarkasteltava. Ravintoaineilla täydennettyjen elintarvikkeiden vitamiinien ja kivennäisaineiden enimmäismäärien asettamisessa nojaudutaan elintarvikealan tiedekomitean tieteellisen riskinarvioinnin avulla saamiin turvallisiin enimmäismääriin. Lisäksi sovelletaan määriteltyjä perusteita ja periaatteita osana riskinhallinnan arviointia. 2. Ruokavaliovalmisteista erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin 25. maaliskuuta 1999 annettuun komission direktiiviin 1999/21/EY(1) sisältyy luettelo niistä vitamiineista ja kivennäisaineista, joita kyseisissä valmisteissa olisi oltava. Elintarvikealan tiedekomitea antoi 12. toukokuuta 1999 lausunnon niistä ravintoaineista, joita voidaan lisätä erityisruokavaliovalmisteisiin. Kyseiseen raporttiin sisältyy samantyyppinen luettelo vitamiineista ja kivennäisaineista kuin direktiiviin 1999/21/EY. Näitä luetteloita tullaan käyttämään apuna laadittaessa luetteloa niistä vitamiineista ja kivennäisaineista, joita voidaan lisätä ravintoaineilla täydennettyihin elintarvikkeisiin. (1) EYVL L 91, 7.4.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0650/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Aluepolitiikka.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0026 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0650/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Aluepolitiikka Landaburu totesi aluepolitiikkavaliokunnan kokouksessa, että jos halutaan parannuksia ja lisää tehokkuutta, kriteerejä on vaihdettava tai laajennettava. Indikaattorina ei olisi pidettävä ainoastaan bruttokansantuotetta henkeä kohden. Mitä muita kriteerejä olisi otettava käyttöön? Onko uusista indikaattoreista jo päätetty? Koska tämä päätös aiotaan hyväksyä? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2000) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 3 artiklassa mainitaan bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti. Artiklan mukaan tavoitteen 1 kohdealueet (kehityksessä jälkeen jääneet alueet) ovat tilastollisen alueluokituksen II-tasoa (NUTS II) vastaavia alueita, joiden ostovoimapariteetilla mitattu BKT asukasta kohti on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta (laskettu 26. maaliskuuta 1999 yhteisön käytössä olevien viimeisten kolmen vuoden tietojen perusteella). Alueellinen BKT on keinotekoinen indikaattori, jolla mitataan alueen tuotantoa. Se soveltuu siis hyvin alueiden talouskehityksen arviointiin. NUTS II -tasolla ostovoimapariteetilla mitattu BKT asukasta kohti on ollut tavoitteen 1 alueiden tukikelpoisuusperusteena vuodesta 1988. Komissio vahvisti tavoitteen 1 tukikelpoisten alueiden luettelon 1. heinäkuuta 1999 edellä mainitun asetuksen 3 artiklan mukaisesti. Luettelo on voimassa 31. joulukuuta 2006 asti. Tässä vaiheessa komissio ei aio ehdottaa tavoitteeseen 1 eri tukikelpoisuusperusteita kuin mitä neuvosto hyväksyi parlamentin suostumuksella kaudeksi 20002006. Sen sijaan määrärahojen jaossa tavoitteen 1 alueiden kesken otetaan huomioon muita perusteita kuin alueellinen BKT asukasta kohti. Yksi niistä on työttömyysaste. Komissio muistuttaa parlamentin jäsenelle, että saman asetuksen 4 artiklan mukaan tavoitteen 2 alueiden (rakennemuutosalueet) tukikelpoisuuden arvioinnissa käytetään muita perusteita kuin BKT asukasta kohti. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0599/00 esittäjä(t): Hugues Martin (PPE-DE) komissiolle. Käteisvarojen vaihtaminen euroiksi.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0117 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0599/00 esittäjä(t): Hugues Martin (PPE-DE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Käteisvarojen vaihtaminen euroiksi Kaikkien euroalueeseen kuuluvien maiden kansalliset käteisvarat muunnetaan 1. tammikuuta 2000 euroiksi. Monilla maanmiehillämme on kodeissaan täysin laillisesti hankittuja käteisvaroja, joita ei kuitenkaan ole ilmoitettu veroviranomaisille. Nämä käteisvarat, joiden alkuperä vaihtelee, liittyvät käteismaksuperinteeseen ja rahojen säilyttämiseen sukanvarressa. Näiden käteisvarojen muuntaminen euroiksi merkitsee sitä, että niiden haltijoiden on ilmoitettava ne verottajalle ja maksettava niistä verot tai jopa sakkoja. Ellei asiaan puututa etukäteen, varat saatetaan kanavoida euroalueen ulkopuolisiin maihin, jolloin on olemassa veronkierron tai jopa petoksen vaara. Vaikka näistä käteisvaroista on mahdollista esittää vain summittaisia arvioita maasta riippuen, kansalliset pankkilaitokset arvioivat kuitenkin, ettei kyse ole täysin merkityksettömistä summista ja että laajasta veronkierrosta aiheutuvat seuraukset saattaisivat olla haitallisia euroalueen taloudelle. Lisäksi on olemassa haitallisen verokilpailun vaara unionin sisällä riippuen siitä, kuinka ehdottomiin ratkaisuihin jäsenvaltiot asiassa päätyvät. Eräs ratkaisu voisi olla näiden varojen sijoittaminen uudelleen tietyin ehdoin kussakin jäsenvaltiossa. Onko komissio käsitellyt tätä ongelmaa erityisesti parhaillaan keskustelun kohteena olevan veropaketin yhteydessä? Jos on, millaisia ehdotuksia asiasta on tehty? Ellei ole, aikooko se käsitellä asiaa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 2000) Jotta setelien vaihtaminen vuonna 2002 ei monimutkaistuisi, jäsenvaltiot eivät halua perustaa uusia kontrollimuotoja nykyisten lisäksi. Rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/308/ETY(1) mukaisesti pankkien on vain tarkistettava niiden asiakkaiden henkilöllisyys, jotka haluavat vaihtaa yli 15 000 euroa kerralla tai useammassa erässä. Seteleiden ja kolikoiden vaihtaminen on pankin asiakkaalle ilmaista, jos kyse on tavanomaisista summista. Seteleiden vaihto liikepankeissa jatkuu usein muutaman kuukauden kauemmin kuin poistuvien seteleiden käyttö maksuvälineenä, ja vaihtoaika keskuspankissa on pitkä yleensä kymmenen vuoden luokkaa tai rajoittamaton, kuten Belgiassa. (1) EYVL L 166, 28.6.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0700/00 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) komissiolle. Kanariansaarten tuontisäännökset.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0700/00 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Kanariansaarten tuontisäännökset Voiko komissio selittää, miksi varmennettujen siemenperunoiden tuontisäännökset Kanariansaarilla poikkeavat muiden Euroopan unionin alueiden säännöksistä ja onko nykyiseen järjestelyyn koskaan tulossa muutosta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2000) Yhteisön kasvinsuojelujärjestelmää, joka luotiin kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 21. joulukuuta 1976 annetulla neuvoston direktiivillä 77/93/ETY(1), mukautettiin direktiivillä 94/13/EY(2) Kanariansaarten erityisen kasvien terveystilanteen ottamiseksi huomioon. Saarten syrjäinen sijainti ja saaristoasema sekä näistä syistä johtuva niille ominainen kasvien terveystilanne tunnustettiin. Lisäksi säädettiin, että direktiivin liitteissä on annettava erityiset määräykset Kanariansaarten suojelemiseksi. Kanariansaaria ei kuitenkaan ole vielä käytännössä otettu osaksi yhteisön kasvinsuojelujärjestelmää, koska Espanja ei ole vielä toimittanut ajan tasalle saatettua luetteloa Kanariansaarten kannalta haitallisista organismeista eikä asianmukaisiksi katsotuista kasvinsuojelutoimenpiteistä. Kanariansaarten poikkeuksellinen maantieteellinen sijainti on niille suuri haitta, minkä vuoksi niihin sovelletaan myös asetusta N:o 1601/92, jolla myönnetään vapautus maksuista ja/tai tulleista tuotaessa tiettyjä tuotteita, varmennetut siemenperunat mukaan luettuina, suoraan kolmansista maista. Järjestelmästä hyötyvien tuotteiden määrä vahvistetaan vuosittain taseen perusteella. (1) EYVL L 26, 31.1.1977, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 1999/53/EY, EYVL L 142, 5.6.1999. (2) EYVL L 92, 9.4.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0425/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Eläinten suojelu kuljetuksen aikana.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0425/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Eläinten suojelu kuljetuksen aikana Euroopan komissio laati vuonna 1999 viisi kertomusta eri jäsenvaltioissa tehdyistä eläinlääketieteellisistä tarkastuksista. Komission kertomuksista ilmenee, että Ranska, Italia, Kreikka, Belgia ja Irlanti jättävät hyvin laajasti noudattamatta säännöksiä, jotka sisältyvät neuvoston direktiiviin 91/628(1) (muutettu neuvoston direktiivillä 95/29(2)), joka koskee eläinten suojelua kuljetuksen aikana. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että kertomuksissa mainitut jäsenvaltiot noudattavat direktiivin säännöksiä? (1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. (2) EYVL L 148, 30.6.1995, s. 52. David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0340/00, E-0341/00 ja E-0425/00 (21. maaliskuuta 2000) Komissio on saanut elintarvike- ja eläinlääkintätoimistonsa raporttien ja useiden järjestöjen valitusten perusteella tietää, että eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun neuvoston direktiivin 91/628/ETY (jota on muutettu neuvoston direktiivillä 95/29/EY) täytäntöönpano on useissa jäsenvaltioissa puutteellista. Komissio seuraa näitä ongelmia tarkkaan ja kiinnittää ongelmien ilmetessä jäsenvaltioiden viranomaisten huomion niihin. Tällä alalla on käynnistetty jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskeva menettely yhtä jäsenvaltiota vastaan, ja muita on vireillä. Lisäksi direktiivin 13 artiklassa säädetään, että komissio esittää neuvostolle kertomuksen jäsenvaltioiden tämän direktiivin täytäntöönpanon jälkeisistä kokemuksista, ja tähän kertomukseen liitetään mahdolliset ehdotukset. Kertomus esitetään neuvostolle piakkoin, ja siinä otetaan huomioon kaikki saatavilla olevat tiedot. Pysyvään eläinlääkintäkomiteaan on perustettu työryhmä tarkastelemaan niitä ongelmia, jotka liittyvät direktiivin täytäntöönpanoon pitkänmatkankuljetusten osalta. Komissio saattaa harkita yhteisön lainsäädännön muuttamista kuljetuksia käsittelevän työryhmän päätelmien ja jäsenvaltioiden saamien kokemusten perusteella.