ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2179/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kaksipyöräisten ajoneuvojen epätasa-arvoinen kohtelu Kreikassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0009 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2179/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (23. heinäkuuta 2001) Aihe: Kaksipyöräisten ajoneuvojen epätasa-arvoinen kohtelu Kreikassa Kreikan tieliikennelaissa rinnastetaan eri ajoneuvoluokat kysymyksissä, joissa niitä tulisi kohdella eri tavoin niiden teknisten ominaisuuksien eli mittojen ja painon mukaan. Tällainen esimerkki epätasa-arvoisesta kohtelusta on viimeaikainen verokannan korotus, joka on autoilla noin 10 prosenttia, mutta kaksipyöräisillä ajoneuvoilla 30 prosenttia. Lisäksi kaksipyöräisten ajoneuvojen liikenneverot ovat samat kuin autoilla, jotka painavat viisi kertaa enemmän, kun taas suojavarusteiden, kuten suojakypärien, arvonlisäveroaste on 18 prosenttia. Kysyn komissiolta, aikooko se ryhtyä toimiin puuttuakseen kaksipyöräisiin ajoneuvoihin kohdistuvaan epätasa-arvoiseen kohteluun osana Euroopan unionin verotuksen yhdenmukaistamista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (4. lokakuuta 2001) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, ajoneuvoverotuksen alalla, kaksipyöräiset moottoriajoneuvot mukaan lukien, on hyvin vähän jäsenvaltioiden soveltamaa yhteisön lainsäädäntöä tai yhdenmukaistettuja kansallisia verosäännöksiä, lukuun ottamatta raskaita tavarankuljetusajoneuvoja koskeviin vuosittaisiin veroihin ja maksuihin sovellettavia yhteisiä sääntöjä. Yhteisön lainsäädännön mukaisia tavanomaisia ALV-asteita sovelletaan Kreikassa nykyisin sekä henkilöautoihin että kaksipyöräisiin moottoriajoneuvoihin. Tällä alalla ei siis esiinny eroavaisuuksia tai ole mitään tarvetta ryhtyä uusiin verotuksen yhdenmukaistamistoimiin, sillä molempia mainittuja liikennevälineitä koskee sama arvonlisäveroaste, 18. Mitä tulee Kreikan kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen rekisteröinti- ja vuosittaisiin käyttöveroihin ja niiden suhteeseen vastaaviin henkilöautoihin kohdistettuihin veroihin, komissio huomauttaa, että tällä hetkellä jäsenvaltiot eivät sovella yhteisön lainsäädäntöä tai suorita kansallisen verosääntelyn yhdenmukaistamistoimia tällä alalla. Jokaisen jäsenvaltion tehtävänä on luoda ja soveltaa kansallista lainsäädäntöään EY:n perustamissopimuksen yleisiä määräyksiä noudattaen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3493/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle. Euroopan parlamentin 11. joulukuuta 1990 antama päätöslauselma katalaanista.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3493/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Euroopan parlamentin 11. joulukuuta 1990 antama päätöslauselma katalaanista Euroopan parlamentin 11. joulukuuta 1990 antamassa päätöslauselmassa yhteisön kielten ja katalaanin tilasta (A3-0169/90)(1) komissiota kehotettiin muun muassa toteuttamaan toimia seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi: 1. yhteisöjen perussopimusten ja -tekstien julkaiseminen katalaaniksi, 2. levittämään yhteisön toimielimiä koskevan julkisen tiedon levittäminen kaikille tiedotusvälineille katalaaniksi, 3. katalaanin sisällyttäminen Euroopan kielten opetusta ja jatkokoulutusta koskeviin komissionohjelmiin, 4. katalaanin käyttö suullisissa ja kirjallisissa yhteydenotoissa asianomaisilla itsehallintoalueilla sijaitsevissa Euroopan komission toimistoissa. Lisäksi kyseisessä päätöslauselmassa todettiin, että yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen mukaisesti todistajilla ja asiantuntijoilla on oikeus käyttää katalaania oikeudessa, jos he eivät pysty ilmaisemaan itseään riittävän hyvin jollakin tuomioistuimen työkielellä. Parlamentin ja komission Barcelonan-toimistosta saamieni 4 kohtaa koskevien tietojen mukaan, katalaania käytetään päivittäisessä työssä, yleisölle suunnatussa tiedotuksessa ja toimiston oma-aloitteisesti järjestämissä tapahtumissa jne. Kuitenkin ainoastaan osa Euroopan parlamentin Madridin tiedotustoimiston laatimasta ja levittämästä aineistosta on kirjoitettu katalaaniksi. Edellä mainituissa toimistoissa on pyritty siihen, että entistä suurempi osa parlamentin ja komission julkaisuista saataisiin katalaaniksi, mutta määrärahojen ja asiaa koskevien selkeiden ohjeiden puute on vaikeuttanut tätä työtä. Suurin osa tiedotusmateriaalista on laadittu ja laaditaan ainoastaan espanjaksi. Mikä on komission arvio Euroopan parlamentin päätöslauselmassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamisesta? Aikooko komissio ryhtyä konkreettisiin toimiin määrärahojen ja selkeiden sääntöjen puutetta sekä katalaanin käyttöä yhteisön toimielimissä koskevan ongelman ratkaisemiseksi? Voiko komissio ilmoittaa, käytetäänkö yhteisöjen tuomioistuimessa katalaania? (1) EYVL C 19, 28.1.1991, s. 42. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2002) Tässä vaiheessa komissio voi vastata seuraavasti: - komissio ei vielä ole arvioinut kokonaisvaltaisesti päätöslauselman täytäntöönpanoa, - komission Barcelonan edustusto käyttää katalaania kansalaisille suunnatussa tiedotuksessa, kuten arvoisa parlamentin jäsen itsekin toteaa. Komissio ei tässä vaiheessa suunnittele katalaaninkielisen tiedotusmateriaalin lisäämistä, - komissio ottaa yhteyttä yhteisöjen tuomioistuimeen ja antaa sitten arvoisalle parlamentin jäsenelle täydentävän vastauksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2669/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Unkarin Széchenyi-suunnitelma.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0030 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2669/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (2. lokakuuta 2001) Aihe: Unkarin Széchenyi-suunnitelma Unkarissa pyritään parhaillaan johdattamaan maa mahdollisimman nopeaan kasvuun niin sanotulla Széchenyi-suunnitelmalla, johon liittyy useita ohjelmia yritysten, matkailun ja alueellisen talouden sekä aktiivisen työllisyyden edistämiseksi. Suurisuuntaisen suunnitelman keskeisiä tavoitteita ovat nopean ja kestävän talouskasvun varmistaminen, kotimaisten ja ulkomaisten taloudellisten resurssien hyödyntäminen, uusien taloudellisten mahdollisuuksien luominen, sosiaalinen vaurastuminen ja uuden taloudellisen aikakauden vaatimuksiin vastaaminen. Voiko komissio ilmoittaa, pyrkiikö se Széchenyi-suunnitelman toteuttamiseen etsimällä aktiivisesti kumppaneita ja investoijia tai tukeeko se suunnitelmaa muulla tavalla, esimerkiksi rahallisesti? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2001) Komissio toivottaa tervetulleeksi Széchenyi-suunnitelman, jolla vahvistetaan Unkarin talouden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kilpailukykyä. Komissio ei osallistu aktiivisesti kumppaneiden ja investoijien etsimiseen eikä tue suunnitelmaa suoraan rahallisesti. Kuitenkin Unkarin alustava kansallinen kehittämis-suunnitelma, joka vahvistaa taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon tähtäävän Phare-ohjelman tukemista, pohjautuu myös Széchenyi-suunnitelmaan. Tähän liittyen Phare-ohjelmasta on rahoitettu vuosien 2000 ja 2001 aikana seuraavilla aloilla useita toimia, jotka täydentävät Széchenyi-suunnitelman yhteydessä suoritettavia toimia: - innovaatio erityisesti tietoyhteiskunta; - matkailun kehittäminen; - pk-yritysten kehittäminen; - alueellinen kehitys erityisesti teollisuuspuistot ja liike-elämän vyöhykkeet. Vuosien 2002 ja 2003 osalta komissio käy parhaillaan neuvotteluja Unkarin hallituksen kanssa mahdollisuudesta yhteisrahoittaa joitakin kyseisen suunnitelman puitteissa suoritettavista toimista. Alustavassa kansallisessa kehittämissuunnitelmassa otetaan myös huomioon liittymistä edeltävään rakennepolitiikan välineeseen (ISPA) liittyvät strategiat yhtenäisen kehyksen luomiseksi liittymistä valmistelevaa ohjelmatyötä silmällä pitäen. Näin ollen uusi liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline jolla pyritään tukemaan ehdokasmaita, jotta ne täyttäisivät eurooppalaiset ympäristöstandardit, ja saattamaan ne osaksi Euroopan laajuisia liikenneverkkoja muodostaa kontaktipinnan Széchenyi-suunnitelman suuntaan ja epäsuorasti tukee suunnitelmalla tavoiteltavia päämääriä. ISPA rahoittaa muun muassa hanketta, jolla pyritään kasvattamaan kahden sellaisen maantien kuormituskykyä, jotka eivät ole moottoriteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2668/01

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(2. lokakuuta 2001)

Aihe: Vähemmistöjen suojelu Unkarissa

Unkarissa on viime vuosina pyritty voimakkaasti integroimaan romanien vähemmistö muuhun väestöön. Hallitus on esimerkiksi hyväksynyt pitkän ja keskipitkän aikavälin toimia, joilla pyritään romanien integroimiseen rotusyrjintää torjumalla. Nämä pyrkimykset perustuvat olennaisesti Unkarin hallituksen sitoumukseen siihen, että romanien todellinen sosiaalinen integroituminen vaatii vähemmistö- ja sosiaalipolitiikan toimien yhdistämistä.

Voiko komissio ilmoittaa, tukeeko se näitä jäsenehdokasvaltio Unkarin pyrkimyksiä asianmukaisesti, kuten rahoitusavulla ja hankkeilla, jotka edistävät romanien integroitumista ja elinolojen parantamista Unkarissa?

Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, tukeeko se jäsenehdokasvaltioiden liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä yleisesti hankkeita syrjinnän ja vähemmistöihin liittyvien ongelmatilanteiden torjumiseksi?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2001)

Hakijamaiden edistymistä koskevien säännöllisten kertomusten yhteydessä komissio analysoi poliittisten kriteerien perusteella sitä, missä määrin Unkari huolehtii ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelusta. Tässä yhteydessä on tutkittu tarkasti romanien yhteiskunnallista integroitumista koskevaa keskipitkän aikavälin toimintasuunnitelmaa. Unkarin hallitus hyväksyi tämän ohjelman vuonna 1999, mutta erityisrahoitusta sen täytäntöön panemiseksi myönnettiin vasta vuonna 2000 ja 2001. Vuoden 2001 heinäkuussa vähemmistöjä koskevaa poliittista kehystä lujitettiin edelleen, kun hallitus valmisteli romaneja koskevan pitkän aikavälin strategian, josta käydään parhaillaan keskusteluja romanivähemmistön edustajien ja muiden julkisten ja yksityisten yhteisöjen kanssa. Parlamentin on määrä hyväksyä lopullinen strategia vuoden 2002 alkupuolella.

Tästä myönteisestä kehityksestä huolimatta romanien elinolot ovat edelleen vaikeat, ja vie aikaa, ennen kuin nyt täytäntöön pantavien toimenpiteiden vaikutukset alkavat näkyä. Komissio on vuodesta 1999 alkaen tukenut aktiivisesti Unkarin ponnisteluja romanien tilanteen parantamiseksi. Phare-ohjelman kautta on tähän mennessä asetettu käytettäväksi yli 12 miljoonaa euroa. Toimenpiteet ovat keskittyneet koulutukseen, sosiaaliasioihin ja syrjinnän poistamiseen.

Liittymiskumppanuussopimuksessa määriteltyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti komissio tukee muiden hakijamaiden kansallisten vähemmistöjen yhteiskunnallista integraatiota siellä, missä tässä esiintyy ongelmia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3603/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Esteponassa Espanjassa sijaitsevan kivikautisen hautapaikan kunnostamissuunnitelma.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0208 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3603/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Esteponassa Espanjassa sijaitsevan kivikautisen hautapaikan kunnostamissuunnitelma Andalusiassa sijaitsevassa Esteponassa äskettäin tehdyissä kaivauksissa löydettiin neoliittisen ajan lopun tai kuparikauden alun hautapaikka. Alueelta on löydetty viisi pientä hautaa. Hautapaikan kunnostamisesta on laadittu suunnitelma. Katsooko komissio, että sen pitäisi aktiivisesti osallistua tähän suunnitelmaan ja auttaa siten kunnostamaan tämä Malagan alueen tärkeä arkeologinen löytö? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2002) Komissio tukee kulttuurialan aloitteita, joihin kuuluu kulttuuriperinnön suojelu, säilyttäminen ja esiintuominen, Kulttuuri 2000 -ohjelmasta sen kriteerien mukaisesti. Ohjelma on ainoa unionin kulttuuriyhteistyön rahoitukseen ja suunnitteluun käytettävä väline. Lisätietoja arvoisa parlamentin jäsen löytää seuraavalta sivustolta: http://europa.eu.int/comm/culture/c2000. Tässä yhteydessä komissio haluaa muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että vuonna 2003 toteutettavia hankkeita koskeva ehdotuspyyntö julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä vuoden 2002 ensimmäisellä puoliskolla. Kulttuurialan toimijat voivat siis vapaasti ehdottaa hankkeita mahdollista rahoitusta varten.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2940/01 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE),Giovanni Fava (PSE), Giovanni Pittella (PSE), Paolo Costa (ELDR)ja Luigi Cocilovo (PPE-DE) komissiolle. Onnettomuus Linaten lentokentällä.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2940/01 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE),Giovanni Fava (PSE), Giovanni Pittella (PSE), Paolo Costa (ELDR)ja Luigi Cocilovo (PPE-DE) komissiolle (24. lokakuuta 2001) Aihe: Onnettomuus Linaten lentokentällä Linaten lentokentällä 8. lokakuuta sattuneen vakavan onnettomuuden vuoksi pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1. Mitä komissio aikoo tehdä riittävien turvallisuusnormien varmistamiseksi Euroopan lentokentillä? 2. Onko tällä hetkellä suunnitteilla Euroopan unionin säännöksiä, joissa edellytettäisiin, että tutkalaitteiden on oltava toiminnassa, jotta lähtölupa voidaan antaa? 3. Onko suunnitteilla Euroopan unionin säännöksiä, jotka takaisivat riittävät ja yhdenmukaiset normit kiitoratojen merkitsemiselle Euroopan lentokentillä? Kuuluuko Euroopan kansalaisten turvallisuus mukaan lukien riittävät lennonjohtoviranomaisten ja Euroopan lentokenttiä hallinnoivien yritysten turvallisuusnormien tarkastukset ylipäänsä komission mielestä sen vastuualaan? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2938/01 ja E-2940/01 (11. tammikuuta 2002) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan kiitoradoilla tapahtuvien törmäysten, jollainen tapahtui Linaten lentokentällä, riskistä. Komissio on ryhtynyt työhön tällä alalla tutkimusohjelmien puitteissa. Kaksi vuotta sitten käynnistettiin Beta-niminen hanke, jossa on tarkoitus arvioida, mitä hyötyjä voidaan saavuttaa yhteisten vaatimusten määrittelyllä, ja tällä hetkellä ollaan järjestämässä kenttädemonstraatioita. Komissio työskentelee Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja Eurocontrolin kanssa teknisten eritelmien laatimiseksi, ja nykyisten toimien tulokset esitellään ICAO:lle. Kun tekniset vaatimukset on arvioitu, komission hiljattain tekemät yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevat ehdotukset(1) mahdollistavat kaikilla Euroopan lentokentillä tarvittavien toimenpiteiden määräämisen erittäin korkean turvallisuustason saavuttamiseksi. Tähän kuuluvat kaikki mahdolliset keinot, joilla varmistetaan maaliikenteen kattava ja tehokas valvonta, mukaan luettuna kiitoteiden merkinantojärjestelmät. (1) KOM(2001) 123 lopullinen ja 564 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1890/01 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Arvonlisäverotulojen vaje Kreikassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0004 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1890/01 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Arvonlisäverotulojen vaje Kreikassa Lehdistössä äskettäin julkaistujen tietojen mukaan (To Vima -sanomalehti 23. toukokuuta 2001) talousrikosten tutkimuslaitos on todennut, että arvonlisäverotulojen vaje on Kreikassa peräti 1,5 biljoonaa drakmaa. Mikään muu asiasta vastaava virallinen taho ei ole osoittanut tätä havaintoa vääräksi. Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa minulle, mitä havaintoja ja tietoja sillä on tästä kysymyksestä muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa ja vaikuttaako tämä veronkierto ALV-kantaan ja sen seurauksena EU:n omista varoista saatavien lakisääteisten tulojen määrään? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 2001) Komissio on tietoinen ALV-petoksia käsittelevistä useista kansallista tutkimuksista. Tutkimukset eivät kuitenkaan ole kovin yksityiskohtaisia, ja niissä saatujen tulosten välillä voi olla huomattaviakin eroja. Komissio ei voi tehdä pitäviä johtopäätöksiä asiasta suhteessa muihin jäsenvaltioihin, koska luotettavia ja vertailukelpoisia menetelmiä petosten yleisyyden mittaamiseksi ei ole saatavilla. Arvonlisäveropetokset voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden yhteisön talousarvioon maksamien varojen kokonaismäärään. Jäsenvaltioiden osallistuminen talousarvion rahoitukseen määräytyy parhaan saatavilla olevan tiedon perusteella. Nykyisessä ALV-järjestelmässä on havaittu useita erilaisia petostyyppejä, jotka kohdistuvat sekä puhtaasti maan sisäiseen kauppaan että yhteisön sisäiseen ja kansainväliseen kauppaan. Lisäksi on tunnistettu jatkuvasti kasvava petosongelma, joka vaikuttaa yhteisön sisäiseen ja kansainväliseen kauppaan. Komissio on analysoinut jäsenvaltioiden ALV-tulot ja tullut siihen johtopäätökseen, että vaikka yhteisön sisäisessä kaupassa havaitut petokset vastaavat huomattavaa määrää menetettyä tuloa, sillä ei näytä olevan konkreettista vaikutusta ALV-tuloihin. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa, että se on toimittanut neuvostolle ja parlamentille 28. tammikuuta 2000 kertomuksen, johon sisältyy jokaisen jäsenvaltion ALV-valvontamenettelyjä koskeva laaja tarkastelu, ja että se on siten täyttänyt sitoumuksensa(1). (1) KOM(2000) 28 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3456/01 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle. Irlannissa, Mayon kreivikunnassa sijaitseva Knock-lentoasema.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3456/01 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 2002) Aihe: Irlannissa, Mayon kreivikunnassa sijaitseva Knock-lentoasema 1. Miten suurella summalla EU avustaa vuosittain Irlannin tasavallassa, Mayon kreivikunnassa sijaitsevaa Knock-lentoasemaa? 2. Minkä suuruisen osuuden EU maksaa kyseisen lentoaseman juoksevista kustannuksista? 3. Miten suuri EU:n osuus oli lentoaseman rakennuskustannuksista? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2002) 1. Yhteisö ei myönnä tällä hetkellä minkäänlaista tukea Knockin lentokentälle Irlannissa. 2. Yhteisö ei vastaa mistään edellä mainitun lentokentän juoksevista kustannuksista. 3. Irlannin syrjäistä sijaintia koskevan rakennerahastojen toimenpideohjelman osana Knockin lentokentälle (joka silloin tunnettiin Connaughtin lentokenttänä) myönnettiin kaudella 19891993 Euroopan aluekehitysrahastosta noin 270 000 euron suuruinen rahoitusosuus. Ohjelma käsitti terminaalirakennuksen ja säähavaintoaseman kunnostustöitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3193/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön tuki yhdistyksille ja laitoksille.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0070 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3193/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (20. marraskuuta 2001) Aihe: Yhteisön tuki yhdistyksille ja laitoksille Vuoden 2001 talousarviosta näkyy, että Euroopan unioni on myöntänyt yli 32 miljoonaa euroa 24 yhdistykselle, joiden tavoitteena on eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan tukeminen. Millä perusteilla komissio pitää tiettyä yhdistystä tuen arvoisena muihin verrattuna? Millä tavoin valvotaan näiden yhdistysten varojen käyttöä? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2002) Useimpien asiaa koskevien budjettikohtien osalta komissio julkaisee avoimet ehdotuspyynnöt, jonka perusteella voidaan valita ne organisaatiot, joilla on parhaimmat mahdollisuudet edistää eurooppalaista kansalaisyhteiskuntaa kohtuullisin kustannuksin. Ehdotuspyynnöissä määritellään selkeästi organisaatioille asetetut vaatimukset. Tämä otettiin huomioon laadittaessa alustavaa talousarvioesitystä vuodeksi 2002. Sekä tämän vuoden että aikaisempien vuosien talousarviomenettelyssä parlamentti on nimennyt suoraan joidenkin budjettikohtien, esimerkiksi budjettikohtien A-3021, A-3026, ulkosuhteita koskevien budjettikohtien sekä budjettikohdan A-3042, avustusten saajat tehdessään tarkistuksia talousarvioesitykseen. Parlamentti on ennakolta katsonut kyseisten organisaatioiden toiminnan soveltuvan näiden budjettikohtien tavoitteisiin. Tarkistuksissa on esitetty selvitysosaan lisättävä luettelo avustusten saajista tai perustettu uusia budjettikohtia tietyille avustusten saajille. Komissio on ilmoittanut noudattavansa budjettivallan käyttäjän selvitysosassa ilmaisemia toiveita sikäli kuin ne eivät ole sen poliittisten tavoitteiden tai moitteettoman varainhoidon periaatteiden ja sääntöjen vastaisia. Valvonnasta voidaan todeta, että vakioavustussopimuksen 10 artiklassa määrätään teknistä ja taloudellista valvontaa koskevista menettelyistä. Lisäksi komissio tarkistaa aina ennen viimeisen avustuserän maksamista, miten yhteisön varoja on käytetty. Erityisesti toiminta-avustusten osalta komissio edellyttää tilinpäätöksen esittämistä ja varmistaa, että avustus on pelkästään organisaation talousarviota tasapainottava ja että yhteisrahoitusta koskevia sääntöjä on noudatettu. Ongelmatapauksissa tehdään perusteellisempi tarkastus. Komission myöntämiä avustuksia koskevat säännöt löytyvät avustusten hallinnoinnin käsikirjasta, joka on yleisesti saatavilla EU:n toimielinten Europa-palvelimella (http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/vm_gm.htm). Käsikirjan 18 luvussa annetaan avustusten hallinnoijille yksityiskohtaiset ohjeet, jotka koskevat avustusten ja niiden saajien säännöllistä valvontaa, tarkastuksia ja mahdollisten aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintää.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3199/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Olympialaisiin liittyvien hankkeiden edistyminen.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3199/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (20. marraskuuta 2001) Aihe: Olympialaisiin liittyvien hankkeiden edistyminen Euroopan komissio rahoittaa useita elämänlaatua ja kulttuuria koskevia hankkeita, jotka liittyvät Ateenassa järjestettäviin vuoden 2004 olympiakisoihin. Elämänlaadun alaan kuuluu esimerkiksi metro, kaupungissa liikkumista helpottavia hankkeita sekä muita, suunnitteilla olevia hankkeita, esimerkiksi raitiovaunuhanke ja esikaupunkiliikennettä palveleva rautatie. Kulttuurin alaan kuuluu esimerkiksi arkeologisten alueiden yhdistäminen ja muita hankkeita. Voiko komissio kertoa, missä näiden hankkeiden valmiiksi saamiseen liittyvät ongelmat piilevät? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2002) Kreikan viranomaiset lähettivät 13. syyskuuta 2001 komissiolle luettelon tärkeimmistä hankkeista, joiden ne katsovat liittyvän vuoden 2004 olympialaisiin ja jotka on ehdotettu sisällytettäviksi yhteisön tukikehykseen kuuluviin toimenpideohjelmiin ohjelmakaudella 20002006. Komissio lähetti 25. lokakuuta 2001 kyseisille viranomaisille kirjeen, jossa se ilmoitti niille olevansa tiiviissä yhteydessä hallintoviranomaisiin ja antavansa kaiken tarvittavan tuen, jotta Kreikan viranomaisia voitaisiin auttaa saavuttamaan näiden töiden päätökseen saamiseksi asetetut tavoitteet. Komissio myös huomautti, että sopimuksia, jotka liittyvät esikaupunkiliikennettä palvelevaa rautatietä ja raitiotielinjaa koskeviin hankkeisiin, ei ole vielä tehty ja että erityisesti näiden hankkeiden jouduttamiseen olisi tarpeen panostaa kaikin voimin. Komissio on tätä varten tulevina kuukausina säännöllisesti yhteydessä kyseisiin hallintoviranomaisiin. On kuitenkin syytä muistaa, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaisesti hankkeiden suunnittelu ja toteuttaminen kuuluu täysin jäsenvaltioiden vastuulle. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.