ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0020/99 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (19. tammikuuta 1999) Aihe: Pienet valtiot ja Lomén sopimuksen uudelleen neuvotteleminen Olisiko komission mielestä aiheellista sisällyttää pieniä valtioita koskeva erillinen luku Lomén yleissopimuksen tilalle laadittavaan yleissopimukseen? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) Neuvoston 29. kesäkuuta 1998 hyväksymissä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) kanssa kehityskumppanuudesta tehtävää sopimusta koskevissa neuvotteluohjeissa määrätään, että eriytyneen lähestymistavan omaksuminen kuuluu tulevan sopimuksen perusperiaatteisiin. Tämä merkitsee myös yhteistyön yksityiskohtaisten sääntöjen ja ensisijaisten tavoitteiden mukauttamista kumppanimaan kehitystasoon, tarpeisiin ja pitkän aikavälin kehitysstrategiaan. Neuvotteluohjeissa määrätään nimenomaisesti erityisen huomion kiinnittämisestä vähiten kehittyneisiin maihin sekä sisämaa- ja saarivaltioiden haavoittuvuuden asianmukaisesta huomioon ottamisesta. Tämä vaikuttaa erityisesti määrärahojen myöntämistä koskevaan järjestelmään. Maan tarpeita kartoitettaessa otetaan huomioon sen rakenteellinen tai maantieteellinen haavoittuvuus. AKT-valtioiden kanssa käytävissä neuvotteluissa osapuolten on jo nyt määrä käsitellä sopimuksessa huomioon otettavia parametrejä. Komissio arvioi, että tämän tyyppisillä määräyksillä olisi voitava ottaa huomioon ne erityiset vaikeudet, joita pienet valtiot voivat kohdata, ilman että tulevassa sopimuksessa olisi tarpeen määrätä pienistä valtioista erillisessä luvussa. Olisi pantava merkille, että käytössä olevien parametrien mukaan hyvin monia AKT-valtioita voitaisiin pitää pieninä valtioina.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0817/99 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (6. huhtikuuta 1999) Aihe: Nuorten alkoholismin vastainen yhteisön kampanja Nuorisoalkoholismin kasvuluvut ovat niin selviä, että niistä täytyy olla erittäin huolissaan. Tilastollisesti on todettavissa, että 15-30 vuotiaista 3 % juo päivittäin liikaa ja luvut kolminkertaistuvat viikonloppuisin. Jos Euroopan unioni on käynnistänyt erittäin tehokkaita muiden tuotteiden, esimerkiksi tupakan, väärinkäytön torjumiseksi, nyt näyttää olevan parasta varoittaa nuorisoa siitä, että alkoholin liiallinen käyttö on yhtä haitallista kuin huumeiden ja muiden kontrolloimattomissa olevien, terveydelle haitallisten ja riippuvuutta aiheuttavien aineiden käyttö. Katsooko komissio, että sen olisi ehdotettava jäsenvaltioille nuorisoalkoholismin torjuntakampanjaa, jossa alkoholin käytön lopettamisen lisäksi motivoidaan alkoholin orjiksi jääneiden nuorten tervehtymistä, tarjotaan vaihtoehtoja vapaa-ajan käyttöön ja luodaan terveyskulttuuri, jolla poistetaan nykyisin yhteiskunnassa vallalla oleva liiallinen suvaitsevaisuus nuorten alkoholikäytön suhteen? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 1999) Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että kyseessä on erittäin vakava asia. Komissio kiinnittää suurta huomiota tähän asiakokonaisuuteen terveyden edistämiseen kouluissa tähtäävän verkoston avulla. Tämä eurooppalainen verkosto kattaa kaikki jäsenvaltiot, ja siihen kuuluu yli 5 000 koulua. Komissio valmistelee lisäksi parhaillaan ehdotusta neuvoston suositukseksi, jossa käsiteltäisiin lasten ja nuorten alkoholinkäyttöä. Ehdotuksessa pyritetään erityisesti lisäämään tietoisuutta alkoholijuomien vaikutuksista lapsiin ja nuoriin, vahvistamaan näille ikäryhmille suunnattuja terveyden edistämiseen pyrkiviä toimia sekä vetoamaan alkoholijuomien valmistajiin ja jälleenmyyjiin, jotta ne valvoisivat alkoholituotteiden mainostamista, markkinointia ja jälleenmyyntiä sekä julkisen sääntelyn pohjalta että alan itsesääntelyn avulla.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0381/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Lasten nauttimat isotoniset juomat Euroopan unionin elintarvikealan tiedekomitean tutkimuksen mukaan isotonisten virvoitusjuomien nauttiminen aiheuttaa lapsilla hermostuneisuutta, ahdistuneisuutta ja ärtyneisyyttä. Voiko komissio toimittaa lisätietoja edellä mainituista tutkimustuloksista? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä lasten suojelemiseksi tämän kaltaisten virvoitusjuomien nauttimiselta? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1999) Elintarvikealan tiedekomitea antoi lausunnon kofeiinista, tauriinista ja glukuronolaktonista niin kutsuttujen energiajuomien ainesosina(1). Kofeiinin osalta se totesi, että energiajuomien osuus aikusten saamassa kofeiinin kokonaismäärässä ei vaikuta huolestuttavalta. Lapset puolestaan eivät tavallisesti nauti paljonkaan teetä tai kahvia, ja jos he juovat energiajuomia cola- tai muiden virvoitusjuomien sijasta, heidän päivittäinen kofeiinin saantinsa saattaa lisääntyä aikaisempaan tilanteeseen verrattuna. Tämä saattaa johtaa käyttäytymisen muuttumiseen, esimerkiksi vireyden lisääntymiseen, ärtyneisyyteen, hermostuneisuuteen tai ahdistuneisuuteen. Komitea suositteli raskaana oleville naisille kohtuutta kofeiinin nauttimisessa mistä tahansa lähteestä. Muiden arvioitujen ainesosien (tauriinin ja glukuronolaktonin) osalta tiedekomitea ei pystynyt vahvistamaan, että niiden käytön turvallisuutta tiettyjen nk. energiajuomien koostumuksissa olisi riittävästi osoitettu. On pääosin valmistajan vastuulla tuoda saataville tieteelliset tiedot, joiden perustella kyseisten ainesosien turvallisuus energiajuomissa voidaan arvioida. Tämän vuoksi komissio on toimittanut jäsenvaltioille tiedon lausunnosta ja kehottanut niitä varmistamaan yleisestä tuoteturvallisuudesta 29 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/59/ETY(2) velvoitteiden mukaisesti, että niiden markkinoille tuodut tuotteet ovat turvallisia. Komissio jatkaa mainittujen aineiden tieteellisen arvioinnin seurantaa heti, kun uutta oleellista tietoa on saatavilla. (1) Saatavilla Internetistä osoitteesta (http://europa.eu.int/comm/dg24/health/sc/scf/out22en.html). (2) EYVL L 228, 11.8.1992.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0688/99 esittäjä(t): Fernand Herman (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Tärkkelystuotannon ja alan tuotantolaitosten tilanne Euroopan unionissa Kiinnitin suullisessa kysymyksessäni O-0025/96(1) komission huomion siihen, ettei Euroopan unionin tärkkelysteollisuus kykene enää täyttämään tyydyttävällä tavalla asiakkaidensa tarpeita (paperiteollisuus, käyminen, bioteknologiat jne.), mikä johtuu etenkin maksettavien tukien riittämättömyydestä. Komissio jäsen Fischler vastasi minulle Strasbourgin täysistunnossa 15. helmikuuta 1996, että komissio tulisi tekemään kaikkensa taatakseen tälle teollisuudenhaaralle tyydyttävät kilpailuedellytykset suhteessa kolmansien maiden kilpailijoihin. Nyt kun helmikuusta 1996 on kulunut kolme vuotta voin vain todeta, että tänä ajanjaksona tuotannolle annettu tuki on ollut riittämätöntä yli puolet kuluneesta ajasta. Tästä syystä monet eurooppalaiset yritykset ovat siirtäneet tärkkelystä raaka-aineena käyttävät tuotantoyksikkönsä Euroopan unionin ulkopuolelle - ja kyse on bioteknologiaan liittyvästä tulevaisuudenalasta. Voiko komissio vahvistaa Euroopan tärkkelysteollisuudessa jo kauan jatkuneen epävarmuuden poistamiseksi ja sen aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi seuraavat seikat: - tärkkelyksen käytön tukemista jatketaan ja järjestelmää kehitetään, - tärkkelystuotannolle maksettavat tuet tulevat olemaan niin suuret, että ne kattavat Euroopan unionissa maissista maksettavan hinnan ja maailmanmarkkinahinnan välisen erotuksen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1999) Komissio vahvistaa Strasbourgin täysistunnossa 15. helmikuuta 1996 antamansa sitoumuksen. Komissio on aina halunnut varmistaa tärkkelysteollisuuden ja tärkkelystä raaka-aineena käyttävän teollisuuden kilpailukyvyn Euroopassa. Tämä pätee erityisesti tärkkelystä ja sen johdannaistuotteita raaka-aineina käyttävään bioteknologian alaan. Tukijärjestelmän ansiosta onnistutaan myymään vuosittain merkittävät ja yhä kasvavat määrät tärkkelysalan tuotteita ja tärkkelyksestä jalostettuja tuotteita - jopa 3,5 miljoonaa tonnia tärkkelysekvivalenttia. Komissio ei voi yhtyä käsitykseen, jonka mukaan tuotantotuki olisi arvoisan parlamentin jäsenen ilmoittamana kautena ollut riittämätöntä. Tuen määrää laskettaessa on otettava huomioon tärkkelyksen valmistamisessa käytettyjen maatalouden raaka-aineiden hintatason todellinen ero maailman markkinoilla ja yhteisön markkinoilla. Tätä periaatetta on aina sovellettu siten, että eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyky käytettyjen raaka-aineiden hinnoissa on varmistettu. Käytännössä ainoat viitteeksi kelpaavat markkinat ovat maissin markkinat. Komissio käyttää edelleen tätä markkinoiden hallintavälinettä, niin kauan kuin maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön markkinahintojen välinen merkittävä ero säilyy entisellään. (1) Euroopan parlamentin keskustelut 4-475 (helmikuu 1996).
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0555/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Intia ja ympäristö Kuka ottaa osaa tulevaan EU:n ja Intian väliseen korkean tason tapaamiseen, jossa käsitellään ympäristöasioita? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 1999) Tällä hetkellä suunnitelmissa ei ole järjestää yhteisön ja Intian välistä, ympäristöasioita käsittelevää korkean tason tapaamista. Ympäristökysymyksistä kuitenkin keskustellaan säännöllisesti osana yhteisön ja Intian välistä yhteistyötä, kuten äskettäin pidetyissä kehitysyhteistyön alaryhmän ja sekakomitean kokouksissa 13. ja 14. tammikuuta 1999. Sekakomitean kokouksen tuloksena aloitettiin kahdenväliset keskustelut useiden asiantuntijoista koostuvien työryhmien, muun muassa ympäristöasioita käsittelevän työryhmän, perustamisesta. Ympäristö on yksi kolmesta tärkeimmästä aihepiiristä Intian kanssa tehdyssä yhteistyöohjelmassa peruskoulutuksen ja perusterveydenhuollon ohella. Tämä on EU:n ja Intian kumppanuuden laajentamista koskevan komission tiedonannon(1) mukaista. Lisäksi komissio on viime kuukausina ehdottanut Intian edustajille kahdenvälisen vuoropuhelun ja yhteistyön tiivistämistä ympäristöasioissa osana komission pyrkimyksiä edistää tietojen vaihtoa niin sanotun pehmeän turvallisuuden alalla. Komissio otti ympäristöasiat erityisesti esille New Delhissä 13. marraskuuta 1998 järjestetyssä viimeisessä yhteisön ja Intian välisessä vuotuisessa ministerikokouksessa (troikan vierailu) ja ehdotti yhteisön ja Intian välisen yhteisen ympäristökonferenssin järjestämistä ensimmäisenä askeleena kohti niin sanottua uutta kumppanuutta ympäristöasioissa. (1) KOM(96) 275 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0730/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Itävallan alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0030/99 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (20. tammikuuta 1999) Aihe: Komission virkamiehen pidättäminen virantoimituksesta Komission varainhoidon valvontayksikön virkamies Paul van Buitenen pidätettiin virantoimituksesta sillä perusteella, että hän toimitti Euroopan parlamentille kertomuksen, joka sisälsi paljastuksia Euroopan komission eräiden yksiköiden EU-varojen hoidossa ilmenneistä taloudellisista epäselvyyksistä, ja se johti siihen, että parlamentti ei myöntänyt komissiolle vastuuvapautta varainhoitovuoden 1996 talousarvion toteuttamisesta. Kyseiseltä hollantilaiselta virkamieheltä on evätty pääsy työpaikalleen, ja komission edustaja on vahvistanut rangaistustoimenpiteen täytäntöönpanon. Miten komissio päätyi van Buitenenille määrättyyn ankaraan rangaistukseen, onko komission tekemä päätös kaikkien EU:n toimielinten toimintaa koskevan läpinäkyvyystavoitteen mukainen ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen EU:n kansalaisten varojen rehellisen käytön?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0363/99

esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) komissiolle

(1. maaliskuuta 1999)

Aihe: Kloonaus Espanjassa

Tiedemiesten, lakimiesten ja sosiologien muodostama Espanjan ensimmäinen kloonausasiantuntijoiden komitea on lopettelemassa myönteistä mietintöään, joka koskee lakiuudistusta, jolla poistetaan nykinen kloonauskielto ja sallitaan kloonaus Espanjassa edellyttäen, että tarkoituksena on sairauden parantaminen. Terveystieteiden säätiön alaisessa bioetiikan instituutissa perustettu komitea on käytännössä lopettanut tutkimuksensa, joka esitetään virallisesti kesäkuun tienoilla, kun oikeudellinen alustus ja sosiologinen ongelma on viimeistelty. Tällöin johtopäätökset toimitetaan Espanjan hallituksen ja Euroopan unionin vastuuhenkilöille ja muille aiheeseen liittyville kansainvälisille instituutioille. Mietinnössä korostetaan, että kloonaus voi olla erittäin käyttökelpoinen tekniikka sopiviin tarkoituksiin, koska kloonaustekniikoiden kautta voidaan saada kudosta, jolla on mahdollista parantaa tiettyjä sairauksia. Komitean mielestä kuitenkin syntyy huomattavia ongelmia, jos kloonaus ymmärretään yritykseksi kloonata identtisiä ihmisiä, eikä sitä tällöin ole helppo hyväksyä.

Vaikka meillä ei olekaan käytössämme Espanjan kloonausasiantuntijoiden komitean päätösvaiheessa olevaa mietintöä, voisiko komissio etukäteen kertoa, mikä on sen kanta näinkin hankalaan ja kiistanalaiseen aiheeseen kuin kloonaus?

Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 1999)

Komissio pyysi helmikuussa 1997 bioteknologian eettisiä vaikutuksia tutkivaa asiantuntijaryhmää ottamaan kantaa asiaan, ja asiantuntijaryhmä antoikin toukokuussa 1997 lausunnon kloonaustekniikoihin liittyvistä eettisistä näkökohdista (lausunto nro 9). Lausunnossa tarkasteltiin eri kloonaustekniikoita ja pääteltiin, että kaikki sellaiset yritykset, joiden tarkoituksena on saada syntymään geneettisesti samanlainen ihmisyksilö ihmisen, aikuisen tai lapsen, solusta peräisin olevan tuman siirron avulla (lisääntymistarkoituksessa toteutettu kloonaus), olisi kiellettävä.

Komission kanta aiheeseen on yhdenmukainen asiantuntijaryhmän lausunnon kanssa, ja komissio tuomitsee näin ollen jyrkästi ihmisen tuottamisen kloonaamalla. Ihmiskloonaus on tästä syystä jätetty sekä neljännen että viidennen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman ulkopuolelle parlamentin ja neuvoston yhteispäätöksellä.

On lisäksi muistettava, että Amsterdamin Eurooppa-neuvosto (kesäkuussa 1997) korosti antamassaan julkilausumassa jäsenvaltioiden pyrkivän määrätietoisesti toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ihmiskloonauksen kieltämiseksi.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0524/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (8. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti "pyytää komissiota laatimaan Euroopan unionin kalataloustuotteiden säilyketeollisuuden ja vesiviljelyn tilannetta koskevan tutkimuksen, jossa käsitellään seuraavia aiheita: yritykset, alan kehitys yhteisön eri maissa viime vuosina, tuotantotiedot, raaka-aineiden alkuperä, tuonnin ja viennin määrä, työllisyys, tekniset ja terveyteen liittyvät määräykset, tullimääräykset ja, yleisesti, alalla sovellettava lainsäädäntö ja kyseisen säännöstön kodifiointi". Voiko komissio ilmoittaa, mitä Euroopan parlamentin pyytämiä tutkimuksen laatimista ja säilykealalla sovellettavien säännösten kodifiointia koskevia toimenpiteitä se on toteuttanut? (1) EYVL C 210, 6.7.1998, s. 295.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0743/99 esittäjä(t): Yves Verwaerde (PPE) komissiolle (9. maaliskuuta 1999) Aihe: EU:n harjoittama ulkopolitiikka ja valtioista riippumattomien järjestöjen tukeminen Pyydän komissiolta tietoa arviointiperusteista, joita se käyttää päättäessään, mille valtioista riippumattomille järjestöille myönnetään yhteisön tukea vaaleihin liittyviin tarkkailu- tai koulutusvaltuuskuntiin osallistumiseen osana demokratiakehityksen edistämiseen tähtäävää EU:n ulkopolitiikkaa. Komission jäsenen Hans Van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1999) Myönnettäessä yhteisön tukea valtiosta riippumattomille järjestöille, jotka osallistuvat vaaleihin liittyviin tarkkailu- tai koulutustehtäviin, komissio noudattaa arviointiperusteina kyseessä olevan järjestön kokemusta ja ammatillista suuntautumista sekä ehdotettujen toimintojen laatua. Tärkeä arviointiperuste on lisäksi puolueettomuus vaalitoiminnassa, kun komissio valitsee valtiosta riippumattomia järjestöjä vaalien valvontatehtäviin. Tämä on erityisen tärkeää, kun kolmansissa maissa pidettäviin vaaleihin liittyvä tukitoiminta on paikallisille valtiosta riippumattomille järjestöille annettavaa tukea ja koulutusta, jotta kehitetään sen maan omia kykyjä, joissa vaalit pidetään. Toisinaan yhteisön myöntämällä tuella suositaan eurooppalaisen ja paikallisen valtiosta riippumattoman järjestön välistä kumppanuutta. Varsinkin kun kyseessä on joukkoviestinten tarkkailu vaalien yhteydessä, komissio valitsee sellaiset valtiosta riippumattomat järjestöt, jotka ovat ammattitaitoisia, joilla on kokenut henkilöstö ja työkielten hallinta sekä tehokkaat toimintatavat. Vaalien tarkkailua koskevan koulutuksen osalta komissio tukee jäsenvaltioiden sellaisten akateemisten laitosten toimintaa, joiden tieteellinen toiminta alalla on tunnustettu.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0440/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (4. maaliskuuta 1999) Aihe: Lobbausta koskevat määräykset Aikooko Euroopan komissio kehottaa yrityksiä EU:ssa sisällyttämään vuosikertomuksiinsa yksityiskohtia niiden harjoittamasta lobbauksesta ja sen aiheuttamista kustannuksista? Näin voitaisiin yhdenmukaistaa Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen lobbausta koskevaa lainsäädäntöä. Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 1999) Se, että amerikkalaiset yritykset ovat velvollisia ilmoittamaan lobbaustoiminnastaan ja siihen tarkoitetuista määrärahoista, perustuu rekisteröintijärjestelmään, jota sovelletaan kaikkiin Yhdysvaltojen liittovaltion eri elimissä lobbausta harjoittaviin järjestöihin. Rekisteröintijärjestelmä ei kuitenkaan vastaa komission näkemystä, jonka mukaan järjestelmän on oltava avoin kaikille eturyhmille, taattava yhdenvertainen kohtelu ja perustuttava itsesäätelyyn. Komissio ei aio tässä yhteydessä toteuttaa toimenpiteitä, jotka vaatisivat sitä perustavalla tavalla poikkeamaan noudattamastaan linjasta.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0700/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Aragonian alueen tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1139/99 esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) komissiolle (27. huhtikuuta 1999) Aihe: Kiinalaiset opiskelijat Voisiko komissio tutkia mahdollisuutta lisätä kiinalaisille opiskelijoille myönnettävien apurahojen ja vastaavien määrää tavoitteena yltää Yhdysvaltojen myöntämien apurahojen nykyiselle tasolle? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) Komission puheenjohtaja Santer ilmoitti marraskuun alussa 1998 Kiinaan tekemällään vierailulla, että komissio aikoo valmistella uuden laaja-alaisen apuraha-ohjelman Kiinaa varten. "Apurahat 2000" -ohjelma antaa 2000 kiinalaiselle mahdollisuuden saada yhteisön tukea opintojen ja tutkimuksen suorittamiseen Euroopassa. Ohjelmaa valmistellaan parhaillaan (asiantuntijat vierailevat Kiinassa, neuvotteluja käydään Kiinan viranomaisten kanssa ja ehdotusta laaditaan jäsenvaltioiden komitealle) ja se on tarkoitus käynnistää vuonna 2000. Komissio on lisäksi sitä mieltä, että yhteisön ja Kiinan akateemisen yhteistyön lisäämiseksi merkittävästi on tavoiteltava rakenteellista yhteistyötä molempien kumppaneiden opettajien ja opiskelijoiden valmentamiseksi.