ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0945/99 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (13. huhtikuuta 1999) Aihe: Vasco da Gaman silta Lissabonissa - maksujen suorittaminen Vasco da Gaman silta, jonka rahoittamiseen Euroopan unioni osallistuu, on ollut valmiina jo kauan ja avattiinkin jo reilu vuosi sitten. Kun aikaa on kulunut näin paljon, voitaisiin olettaa, että komissio on jo suorittanut kokonaan sille kuuluvan osan rahoituksesta. Voiko komissio ilmoittaa, onko se jo suorittanut kaikki maksuerät siitä kokonaissummasta, joka on komission osuutena tässä hankkeessa, mukaan luettuna liittymäteiden verkosto? Ellei komissio ole suorittanut maksuja, mitä oleellisia hallinnollisia tai loppuarviointiin liittyvä syitä siihen on? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 1999) Ainoa päätöksessä C(94) 3905 määritellyn Tajo-joen siltahankkeen ja sen liittymäteiden rahoitusta koskeva komission suorittamaton maksuerä on yhteisön tuen jäännös. Sen lisäksi, että komissio on jo hankkeen loppuraportin analysoinnin yhteydessä pyytänyt Portugalin viranomaisilta lisätietoja asiasta, jäännöksen maksaminen edellyttää myös komission suorittamaa määrärahan myöntämispäätöksen ehtojen tarkastusta, erityisesti niiden ehtojen, jotka koskevat etelärannan yhdyskuntasuunnittelusta ja Tajo-joen suiston erityissuojelualueeksi saattamisesta annettujen kansallisten säädösten 9/93 ja 280/94 sisältämiä säännöksiä.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0055/99 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (22. tammikuuta 1999) Aihe: Tuista käytävän kilpajuoksun välttäminen liiketoimintaympäristöä edistämällä EU:n aluepolitiikalla yritetään parantaa alikehittyneiden ja sopeutumisvaikeuksissa olevien alueiden kilpailukykyä. Tässä yhteydessä piilee kuitenkin vaara kilpailun vääristymisestä, kun alueet kilpailevat sijoittumisesta synnyttäen haitallista tuista käytävää kilpailua. Tällaiset vääristymät voidaan pitää vähäisinä, jos yksittäisten yritysten tukemisen sijaan etusijalle nostetaan liiketoimintaympäristön edistäminen. Näin voitaisiin tukea paremmin alueiden kestävää kehitystä. Konkreettinen keino tämän strategian täytäntöönpanemiseksi olisi esimerkiksi ehto, että 50 % jokaisen ohjelman kaikista varoista olisi oltava peräisin Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) varoista, jotka on tarkoitettu liiketoimintaympäristön edistämiseen. Mitä mieltä komissio on edellä mainituista ponnisteluista välttää haitallista kilpailua yritysten sijoittumisesta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 1999) EU:n kilpailupolitiikalla varmistetaan, että tukikelpoisille alueille myönnetty tuki on EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan mukainen. Tässä yhteydessä on pelkästään toivottavaa, että eri alueiden välillä esiintyy jonkin verran kilpailua, sillä se lisää sekä alueiden että koko yhteisön kilpailukykyä. Jotta voitaisiin kuitenkin välttää alueiden välinen haitallinen tai epäterve kilpailu sisäisistä investoinneista, kilpailupolitiikkaan kuuluu erilaisia toimenpiteitä, kuten alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat(1) tai monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille(2). Komissio on parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että tukipolitiikassa olisi keskityttävä pikemminkin yritysympäristön parantamiseen kuin itse yritysten tukemiseen. Valmisteluasiakirjassaan "Rakennerahastot ja niiden yhteensovittaminen koheesiorahaston kanssa - Luonnos ohjelmien laatimisohjeiksi ohjelmakaudeksi 2000-2006"(3) (3.2.1999) komissio kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota yritysympäristön laatuun liittyviin seikkoihin, kuten yritystukipalveluihin, kun taas pääomatukien osuuden tulisi olla pienempi. Ohjelmia laativat ja toteuttavat alueet vastaavat itse siitä, kuinka paljon Euroopan aluekehitysrahaston tukea kohdennetaan tuottaviin investointeihin tai yritysinfrastruktuureihin. Tämä kysymys onkin keskeisessä asemassa muotoiltaessa tiettyä aluetta koskevaa erityistä aluekehitysstrategiaa. Tästä syystä komissio ei yleensä aseta minkäänlaisia aluekohtaisia toimintalinjoja (kuten yritysinfrastruktuurit) koskevia erityiskiintiöitä. (1) EYVL C 74, 10.3.1998. (2) EYVL C 107, 7.4.1998. (3) SEK(1999) 103.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0197/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Hanhenmaksan tuotanto Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen hanhien julman pakkoruokinnan hanhenmaksan tuottamiseksi nyt, kun EU:n eläintensuojeluasiantuntijoiden komitea on julkaissut asian tuomitsevan kertomuksen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0079/99 ja E-0197/99 (18. maaliskuuta 1999) Hanhenmaksan tuotannosta laadittiin tieteellinen raportti, koska Euroopan neuvostossa on keskusteltu tuotantoeläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (jonka sopimuspuoli yhteisö on) mukaisista ankkojen, myskisorsien tai niiden hybridien sekä hanhien hyvinvointia koskevista suosituksista. Vuonna 1998 yleissopimuksen sopimuspuolet päättivät odottaa komission tieteellistä raporttia ennen ankkoja, myskisorsia ja hanhia koskevien (ankan tai hanhen rasvaisen maksan tuotanto mukaan luettuna) suositusten antamista. Asiasta keskusteltiin ensimmäisen kerran 22 päivänä helmikuuta 1999 Euroopan neuvoston pysyvän komitean puheenjohtajien kokouksessa, jossa valmisteltiin asiakirjoja vuoden 1999 kesäkuun viimeisellä viikolla pidettäväksi suunniteltua täysistuntoa varten. Tuotantoeläinten suojelusta 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY(1) 5 artiklassa säädetään, että komissio tekee tarvittaessa neuvostolle ehdotuksia, jotka ovat tarpeen tuotantoeläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen ja, tieteellisen arvioinnin perusteella, tämän yleissopimuksen nojalla annettujen suositusten yhdenmukaiseksi soveltamiseksi. Komissio tekee ehdotuksen ankkojen ja hanhien hyvinvoinnista saatuaan Euroopan neuvoston edellä mainitun direktiivin mukaisten keskustelujen tulokset. (1) EYVL L 221, 8.8.1998.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0703/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Kanarian saarten alueen tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0364/99 esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Uudet koulutus- ja työllisyyskokemukset Saamieni tietojen mukaan muutamat Sisiliassa toteutetut "job rotation" -kokeilut näyttävät tuottaneen positiivisia tuloksia matkailualalla. Kyseessä on järjestelmä, jossa valittujen yritysten tietyt työtekijät osallistuvat uudelleenkoulutuskursseille, joihin sisältyy opetusta maassa ja maan ulkopuolella. Näissä yrityksissä kyseiset työntekijät korvataan aikaisemmin koulutetuilla työttömillä. Kurssin päätyttyä työntekijä palaa samaan yritykseen paremmin koulutettuna ja yrityksen vaatimuksiin paremmin soveltuvana. Hänet korvannut työntekijä palaa työmarkkinoille paremmin koulutettuna mukanaan uusi kokemus työelämästä. Tunteeko komissio tämän "job rotation" -järjestelmän? Voiko komissio kertoa, onko järjestelmää kokeiltu käytännössä Italian lisäksi muissa jäsenvaltioissa, ja mitkä ovat olleet sen tulokset? Osallistuuko Euroopan unioni jollakin tavoin tällaisiin näinkin kiinnostaviin "kokeiluihin"? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1999) Komissio on tietoinen työpaikkojen kierrätysjärjestelmästä. Useita työpaikkojen kierrätyshankkeita on tuettu taloudellisesti yhteisön ADAPT-aloitteesta. Työpaikkojen kierrätysjärjestelmä aloitettiin Tanskassa vuonna 1996 perustamalla "A New track in Europe" -niminen runkoverkko, joka koostuu 11:stä järjestöstä, jotka toimivat eri jäsenvaltioissa. Järjestöille on myönnetty ADAPT-rahoitusta yksittäisiä projekteja ja ylikansallista työpaikkojen kierrätysyhteistyötä varten. Vuodesta 1998 lähtien itse verkko ei ole saanut rahoitusta Euroopan sosiaalirahastolta (ESR), useat yksittäiset hankkeet kylläkin ovat. Nykyään verkko koostuu 33 järjestöstä (mukana on myös yksi Italiassa toimiva järjestö), joilla on kumppanuusasema ja jotka edustavat 14:ää 15:stä jäsenvaltiosta. Joissakin jäsenvaltioissa on ilmennyt, että työpaikkojen kierrätyshankkeet ovat integroitavissa muuhun politiikkaan, koska ne saavat aikaan muutoksia koulutus- ja työnvälitysjärjestelmissä. Komissio lähettää arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle kopion yhteisön työpaikkojen kierrätysjärjestelmän tulevaisuudennäkymien arviointia koskevasta väliraportista.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0169/99 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Kauppa Euroopan komissio pyysi 14. tammikuuta 1999 neuvostolta suostumusta neuvottelujen aloittamiseksi Vietnamin viranomaisten kanssa kaksinkertaisen tullivalvontajärjestelmän käyttöönottamisesta Vietnamista peräisin olevien kenkien osalta, koska on epäiltävissä, että Kiina, Thaimaa ja Indonesia käyttävät hyväkseen Vietnamia välttääkseen polkumyyntiä koskevat toimenpiteet, jotka Euroopan unioni on hyväksynyt näiden maiden kenkäviennille. Voiko komissio ilmoittaa, milloin tämä järjestely otetaan käyttöön? Millä tavoin kenkäteollisuudelle, joka on yhteiskuntataloudellisesti hyvin tärkeä toimiala Euroopan unionissa ja eritoten Espanjassa, aiotaan korvata edellä mainitusta viennistä aiheutunut vahinko? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1999) Neuvosto on 22. helmikuuta 1999 hyväksynyt virallisesti neuvottelujen aloittamisen sopimuksesta, jolla otetaan käyttöön kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmä tiettyjen jalkineiden tuonnissa Vietnamista. Komissio aloittaa lähiaikoina neuvottelut Vietnamin viranomaisten kanssa tavoitteenaan sopimukseen pääseminen huhtikuuhun 1999 mennessä. Neuvosto ottaisi tämän jälkeen kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän käyttöön väliaikaiselta pohjalta odotettaessa sopimuksen viralliseksi tekemiseksi tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamista. Tämä saattaa kestää huomattavan pitkään, mutta sopimuspuolet voivat diplomaattinootein sopia sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta. Sen odotetaan tapahtuvan yhden tai kahden kuukauden kuluessa sopimuksen parafoinnista eli touko-kesäkuussa 1999. Tämänkaltaisissa tapauksissa ei kilpaileville tuotannonaloille voida maksaa korvauksia, koska asiasta ei ole olemassa lainsäädäntöä yhteisössä.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0189/99 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Rajumyrskystä aiheutuneet huomattavat vahingot Kanariansaarilla Tämän vuoden tammikuun ensimmäisellä viikolla Kanariansaarilla raivosi myrsky, joka aiheutti huomattavia vahinkoja saarien toiminnalle elintärkeille infrastruktuureille. Rajumyrskyn aiheuttamat vahingot ovat vaikuttaneet erityisesti saarten maatiloihin sekä satama- ja tieinfrastruktuuriin. Kanariansaarten autonomian hallitus on perustanut erityiskomission vahinkojen rekisteröimiseksi ja sen arvion mukaan menetykset ovat 16,5 miljardia pesetaa. Onko komissio tietoinen vahinkojen suuruudesta? Aikooko komissio myöntää taloudellista apua vahingoittuneiden infrastruktuurien korjaamisen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1999) Komissio ei ole tähän mennessä saanut Espanjan viranomaisilta minkäänlaista tiedonantoa Kanariansaarilla tammikuun 1999 ensimmäisellä viikolla riehuneen myrskyn aiheuttamista vahingoista. Komissio ehdottaa Kanariansaarten rakennetukitoimenpiteiden seurantakomiteoiden seuraavassa kokouksessa, että Espanjan keskus- ja alueviranomaiset voisivat kumppanuuden osana tarkastella ohjelmanmuutosten mahdollisuutta sekä käytettävissä olevien varojen mahdollista kohdistamista vaurioituneiden perusrakenteiden kunnostamiseksi tähtäävien toimien toteuttamiseen.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0133/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Kolmannet maat ja Välimeren kalastussäädösten noudattaminen Euroopan unioni on ottanut käyttöön (asetus 1626/94)(1) tiettyjä teknisiä toimenpiteitä, jotka tähtäävät Välimeren kalakantojen säilyttämiseen ja joihin sisältyy haitallisten pyydysten käyttökielto, kalastusalueen vähimmäisetäisyys rannikosta, jne. Nämä määräykset eivät koske kolmansien Välimeren maiden, kuten Turkin, kalastustoimintaa, minkä seurauksena kalakantojen suojelu ei ole tuloksekasta ja kyseisestä maasta tulevien kalastustuotteiden myynti yhteisön markkinoilla aiheuttaa vääristyneen kilpailutilanteen. Kun otetaan huomioon EU:n ja Turkin solmima tulliliittosopimus, katsooko komissio, että Turkista tulevia kalastustuotteita voidaan myydä vapaasti yhteisön markkinoilla ilman että Turkki noudattaa EU:n jäsenvaltioiden kalastajia sitovia asetuksia? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä saadakseen Turkin ja muut Välimeren maat noudattamaan asetuksessa 1626/94 mainittuja teknisiä toimenpiteitä ja varmistaakseen siten Välimeren kalavarojen tuloksekkaan suojelun? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) Kyseessä olevaa yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan Turkin kaltaisten rannikkovaltioiden - kuten Turkki - aluksiin vain, jos ne toimivat jonkun jäsenvaltion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä. Turkki soveltaa omia kalavarojen säilyttämissääntöjään, jotka eivät välttämättä aina ole yhteneväisiä yhteisön lainsäädännön kanssa. Turkista peräisin olevien kalastustuotteiden liikkuvuudelle ei kuitenkaan ole laillisia esteitä, jos ne noudattavat yhteisön markkinalainsäädäntöä ja myös niihin sisältyviä terveysvaatimuksia. Komissio ei voi vaatia, että yhteisön ulkopuolinen maa sisällyttäisi yhteisön asetuksen osaksi omaa kansallista lainsäädäntöänsä. Olisi suotavaa, että Välimeren maiden lainsäädäntö olisi tietyssä määrin yhdenmukainen vähimmäisvaatimusten osalta, mutta että niillä olisi kuitenkin mahdollisuus mukauttaa näitä säännöksiä omien alueellisten ominaispiirteidensä mukaan. Näin voidaan toimia ainoastaan Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) puitteissa, jossa komissio onkin aloittanut tarvittavat menettelyt. (1) EYVL L 171, 6.7.1994, s. 1.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0961/99 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (13. huhtikuuta 1999) Aihe: Puolueeton tutkimus Algeriassa kadonneiden 3 000 kansalaisen kohtalosta Amnesty Internationalin toimittamien tietojen mukaan kansalaisten katoamistapaukset Algeriassa ovat yleistyneet mielivaltaisia pidätyksiä ja laittomia vangitsemisia koskevien paljastusten myötä. Amnesty korostaa, että viimeisten kuuden vuoden aikana noin 3 000 miestä ja naista on kadonnut, ja vain murto-osassa tapauksista kadonneista on löydetty tietoa pitkäaikaisten salaisten pidätysten jälkeen. Viranomaiset ja turvallisuuspalvelu kieltäytyvät antamasta pidätettyjen omaisille mitään tietoja heidän sukulaistensa kohtalosta, minkä seurauksena epätoivoiset omaiset yrittävät löytää kadonneista edes vähäisimpiä jälkiä sairaaloista, armeijan tukikohdista tai jopa ruumishuoneista ja sairaaloista. Kysyn Euroopan komissiolta mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen täydellisen, puolueettoman ja riippumattoman tutkimuksen käynnistämisen näiden katoamistapausten selvittämiseksi sekä ihmisoikeuksien tehokkaan suojelun Algeriassa? Komission jäsen Maríninkomission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 1999) Yhteisö seuraa tarkkaan Algerian poliittisen tilanteen, myös maan turvallisuuspoliittisen tilanteen kehittymistä. Yhteisön ja Algerian suhteet on määritelty Barcelonan julistuksessa, jonka poliittinen osa käsittelee oikeusvaltion kehittymistä ja ihmisoikeuksien sekä perusvapauksien kunnioittamista kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti. Algeriaa, joka on ratifioinut useimmat asiaa koskevat kansainväliset lait, koskevat näihin lakeihin perustuvat valvontajärjestelmät. Lisäksi Algerian viranomaiset sallivat YK:n pääsihteeristön muodostaman merkittävien henkilöiden ryhmän vierailun maassa 22. heinäkuuta - 4. elokuuta 1998. Ryhmä keräsi ihmisoikeustilanteesta tietoja, myös kadonneiden henkilöiden tilanteesta. Kahdenvälisesti yhteisön ja Algerian välillä on meneillään ministeritason poliittinen vuoropuhelu ad hoc -pohjalta, ja sen viimeisin kokous pidettiin Wienissä vuoden 1998 lokakuussa. Ihmisoikeuskysymykset ja erityisesti kadonneiden kansalaisten kohtalo olivat tämän tapaamisen asialistalla. Yhteisön ja Algerian poliittinen vuoropuhelu näistä asioista jatkuu, ja sen pitäisi lujittua osana assosiaatiosopimusta, kun siitä käytävät neuvottelut, jotka aloitettiin vuonna 1997, on saatettu päätökseen. Tällä sopimuksella toisaalta poliittinen vuoropuhelu vakiinnutettaisiin, ja toisaalta ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisesta tehtäisiin oleellinen osa yhteisön ja Algerian välisiä sopimussuhteita.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0858/99 esittäjä(t): Pieter Dankert (PSE) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: ESR - Alankomaat ESR:n koulutushankkeita koskevan toiminta-alan 3 lopullinen edunsaaja Dijkhuis Advies ilmoittaa, että vuoden 1997 loppumaksua ja vuoden 1998 toista ennakkoa ei vielä ole maksettu ja että ESR-koordinaattori ei ole selittänyt näitä viivästyksiä millään tavoin. Lisäksi Dijkhuis Advies viittaa viimeaikaiseen verotoimenpiteeseen, "ylimääräiseen koulutusetuuteen", josta ESR:n yhteisrahoitusta saavat hankkeet eivät voi hyötyä ja joille aiheutuu siitä jopa haittaa, mikä johtuu eroista siinä, miten tukikelpoiset kulut määritellään tämän toimenpiteen mukaan, ja siitä, että ESR-varat katsotaan omiksi tuloiksi. Voisiko komissio ilmoittaa, onko vuoden 1997 erän ja vuoden 1998 toisen ennakon suhteen ongelmia? Mitkä nämä mahdolliset ongelmat ovat? Onko komissio tietoinen mainitusta "ylimääräisestä koulutusetuudesta"? Mitä mieltä se on tästä toimenpiteestä, joka johtaa eriarvoiseen kohteluun niiden hankkeiden välillä, jotka saavat ja jotka eivät saa ESR-rahoitusta? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 1999) Komissio ei voinut käsitellä tavoite 3 -ohjelman vuoden 1997 loppumaksupyyntöä alkuperäisessä muodossaan. Lopullinen versio, josta komissio ja sosiaali- ja työllisyysministeriö (SZW) pääsivät yksimielisyyteen, lähetettiin komissiolle 30. maaliskuuta 1999. Jo suoritetut ennakot ylittävät kuitenkin anotun summan. Komissio katsoo siis tavoite 3 -ohjelman vuoden 1997 maksujen tulleen jo suoritetuiksi. Julkiset työnvälityspalvelut huolehtivat maksujen suorittamisesta hankkeen täytäntöönpanijoille. Vuoden 1998 toinen ennakko, josta päätettiin lokakuun alussa 1998, maksettiin kahdessa erässä komission käytettävissä olevien talousarviovarojen puutteen vuoksi. Ensimmäinen 38 miljoonan euron suuruinen osa maksettiin marraskuun puolivälissä 1998. Jäljelle jääneen 26 miljoonan euron suuruisen summan komissio maksoi 15. maaliskuuta 1999. Arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella komissio ei voi vastata "ylimääräinen koulutusetuus" -verotoimenpidettä koskevaan kysymykseen. Asiaa selvitettäessä tavoitteen 3 johtamisesta vastuussa olevien julkisten työnvälityspalvelujen kautta tuli ilmi, että kyseisen hankkeen ja kyseisten toimien tunnistamiseksi tarvittaisiin enemmän tietoja. On tietenkin selvää, että komissio on valmis välittämään parlamentin jäsenelle enemmän tietoa kyseisestä asiasta, jos tämä tarkentaa kysymystään.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0166/99 esittäjä(t): Ludivina García Arias (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Yritysten saavutetut oikeudet, jotka perustuvat sääntelyn muuttamiseen ja toimialan vapauttamiseen Eräät eurooppalaiset sähköyhtiöt vetoavat sähköhuollon siirtymisestä kilpailun piiriin syntyvien kustannusten yhteydessä saavutettuihin oikeuksiin, joiden menettäminen on korvattava kuluttajien kustannuksella. Eikö komissio katso, että tällaisen oikeudellisen perustelun käyttäminen on vakava ennakkotapaus kaikkiin vapautettuihin toimialoihin nähden, koska perustamissopimuksissa vahvistetaan muun muassa yhtäläisen kohtelun periaate. Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0164/99, E-0165/99 ja E-0166/99 (12. huhtikuuta 1999) Komissio on todellakin laatinut keskusteluasiakirjan Siirtymäkausijärjestelyjen suuntaviivat - direktiivin 96/92/EY 24 artikla. Asiakirjasta neuvoteltiin jäsenvaltioiden kanssa sähködirektiivin 96/92/EY täytäntöönpanon seurantaryhmän kokouksessa 13. toukokuuta 1998. Asiakirjan on laatinut energian pääosasto (DGXVII) tiiviissä yhteistyössä kilpailun pääosaston (DGIV) ja oikeudellisen yksikön kanssa. Se ei velvoita komissiota mihinkään direktiivin 24 artiklan eikä perustamissopimuksen 92 artiklan mukaisiin päätöksiin. Tämän huomioon ottaen parlamentin jäsenet voivat saada asiakirjan. Direktiivin 24 artiklassa käsitellään hukkakustannuksia eli kilpailuun siirtymisen aiheuttamia kustannuksia suhteessa niihin sitoumuksiin tai toimintatakeisiin, jotka ovat peräisin direktiivin voimaantuloa edeltäneeltä ajalta ja joita ei voida noudattaa direktiivin säännösten vuoksi; tällöin voidaan myöntää poikkeuksia direktiivin luvuissa IV, VI ja VII esitetyistä säännöksistä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin jättää käyttämättä oikeutensa poikkeusmenettelyyn eli olla viivyttämättä markkinoiden vapauttamista. Sen sijaan jäsenvaltiot voivat soveltaa direktiivin säännöksiä kokonaisuudessaan ja korvata menetykset sähköalan yrityksille siirtomaksuin. Komissio katsoo, että tällaiset toimenpiteet eivät ole poikkeuksia direktiivin täytäntöönpanosta vaan maksuja sähköalan yrityksille, joten ne olisi myös tutkittava valtionapusääntöjen mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0532/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (8. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti "vaatii komissiota esittämään tarpeelliset aloitteet yhteisön tasolla toimivan laboratorion perustamiseksi, jotta yhteisön ja vapaasti unionin maaperällä myytävien kolmansien maiden tuotteiden laatu sekä teknisten ja terveyteen liittyvien säännösten noudattaminen taataan". Mitä tässä kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia toimenpiteitä on toteutettu? (1) EYVL C 210, 6.7.1998, s. 295.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0874/99 esittäjä(t): James Nicholson (PPE) komissiolle (8. huhtikuuta 1999) Aihe: Pohjois-Irlanti ja yhteisöaloite tekstiili- ja vaatetusteollisuusalueiden toiminnan monipuolistamiseksi (RETEX II) Kuinka paljon rahoitusta Pohjois-Irlannille on myönnetty tekstiili- ja vaatetusteollisuusalueiden toiminnan monipuolistamista koskevan yhteisöaloitteen (RETEX II) muodossa meneillään olevalle kaudelle?