KIRJALLINEN KYSYMYS E-1216/01 esittäjä(t): Joke Swiebel (PSE) komissiolle. Euroopan unionin toimielinten palveluksessa olevien vammaisten lukumäärä.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1216/01 esittäjä(t): Joke Swiebel (PSE) komissiolle (24. huhtikuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin toimielinten palveluksessa olevien vammaisten lukumäärä Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun direktiivin 2000/78/EY(1) 3 artiklan a alakohtaa on muutettu Euroopan parlamentin esittämällä tarkistuksella ja myöhemmin neuvoston hyväksymällä versiolla siten, että myös Euroopan unionin toimielimet on velvoitettu noudattamaan yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Onko komissiolla lukuja (sekä direktiivin voimaantuloa edeltäneeltä että sen jälkeiseltä ajalta), joista käy ilmi, kuinka monta vammaista henkilöä - vamman mukaan eriteltynä - on komission palveluksessa? Jos näin on, voiko komissio ilmoittaa nämä luvut vastatessaan tähän kysymykseen? (1) EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2001) Jäsenvaltioiden edellytetään toteuttavan yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY säännökset 2. joulukuuta 2003 mennessä. Ikään ja vammaisuuteen liittyvien säännösten toteuttamisessa on mahdollisuus enintään kolmen vuoden lisäaikaan, joka päättyy 2. joulukuuta 2006. Komissio noudattaa menettelytapoja, jotka on ilmaistu vuonna 1998 laaditussa vammaisten oikeudenmukaista työhönottoa käsittelevissä käytännesäännöissä (Code of Good Practice for the employment of people with disabilities)(1). Käytännesäännöt ilmaisevat selkeästi EU-toimielinten suhtautumisen vammaisten työhönottoon. Käytännesäännöissä on myös ohjeita työhönotosta, urakehityksestä (liikkuvuus, koulutus, henkilöstön pysyvyys) ja työympäristöstä (pääsy rakennuksiin, toimistokalusteet ja -tarvikkeet) sekä tietoa ja opastusta valintalautakuntien jäsenille. Komission työhönottokilpailuihin osallistujia pyydetään ilmoittamaan komissiolle, jos hakijan osallistuminen kilpailuun edellyttää erityistoimia, kuten pistekirjoitettuja koepapereita, mahdollisuutta sanella kirjoitettuihin kysymyksiin annettavat vastaukset, avustajan läsnäoloa tai muita erityisjärjestelyitä. Komissio ei ylläpidä erityisrekisteriä vammaisista työntekijöistä työhönoton jälkeen, koska tällaisissa rekistereissä olevat tiedot saattavat haitata rekisteröidyn elämää. Komissio tähdentää, että samat uramahdollisuudet ovat avoinna kaikille työntekijöille. Yleiskuvan saamiseksi tehtiin vuonna 1999 pintapuolinen tutkimus, josta kävi ilmi, että komissiossa työskenteli tuolloin noin 40 vammaista työntekijää. Vammat vaihtelivat aistivammoista liikuntavammaisuuteen. Komission strategiseen uudistamiseen liittyvässä keskusteluasiakirjassa vammaisten työolojen ja uravalintojen parantamisesta (Improving Working Arrangements and Career Prospects for People with Disabilities)(2) komissio toteaa, että sen on tarjottava henkilöstölleen vähintään samantasoiset mahdollisuudet ja työturvallisuus kuin jäsenvaltioissa. Vuonna 1998 laadittuihin käytännesääntöihin sitoutumisen lisäksi komissio aikoo muun muassa laajentaa henkilöstösääntöjä siten, että vammaisten yhdenvertainen kohtelu työhönotossa ja palkkauksessa toteutuu ja että syrjinnän vastaisuus ulottuu kaikille henkilöstöpolitiikan tasoille. Edellä mainitusta asiakirjasta ja siihen liittyvistä asiakirjoista käytävät neuvottelut henkilöstön ja sen edustajien kanssa ovat päättymässä, minkä jälkeen komissio ottaa käyttöön kyseiset menettelytavat ja huomioi niiden kehittämisestä esitetyt rakentavat ehdotukset. Komissio toivoo, että henkilöstösääntöjä nykyaikaistavat ja henkilöstöpolitiikkaa parantavat muutokset saavat muiden toimielinten, kuten parlamentin, tuen. (1) SEC(98) 1559/2. (2) SEC(2000) 2084/4.