KIRJALLINEN KYSYMYS P-3088/00

esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle

(25. syyskuuta 2000)

Aihe: Juutalaisen opettajan joutuminen uusnatsien pahoinpitelemäksi

Luis Marsiglia, juutalaista syntyperää oleva katolilainen uskonnonopettaja, sai vakavia vammoja, kun kolme uusnatsia pahoinpiteli hänet Veronassa.

Tämä viimeisin tapaus, joka kuuluu pitkään väkivallantekojen sarjaan, on aiheuttanut syvää huolestuneisuutta Italian kaikissa juutalaisyhteisöissä ja varsinkin Roomassa, Milanossa, Firenzessä, Venetsiassa, Triestessä, Genovassa, Livornossa ja Torinossa.

Euroopan parlamentti on useaan otteeseen ilmaissut vastustavansa kaikenlaista rasismia ja muukalaisvihaa ja korostanut Euroopassa toimivista, rasismin väkivaltaisia muotoja avoimesti kannattavista ryhmittymistä ja liikkeistä aiheutuvaa vaaraa.

Mihin pikaisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen tällaiset järkyttävät vihanpurkaukset juutalaista syntyperää olevia Euroopan kansalaisia ja ylipäätään kaikkia vähemmistöjä kohtaan?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(23. lokakuuta 2000)

Komissio on syvästi huolissaan juutalaisvastaisista iskuista Italiassa. Komissio tuomitsee teot ja ilmaisee myötätuntonsa uhreille ja heidän perheilleen. Tällaista väkivaltaa ei voida suvaita Euroopan unionissa, jonka perustana ovat vapaus, demokratia sekä ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittaminen.

Amsterdamin sopimuksessa vahvistettiin unionin oikeusvälineitä, joilla voidaan puuttua rasismiin ja muukalaisvihaan Euroopassa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevissa määräyksissä todetaan nimenomaan, että unioni pyrkii ehkäisemään ja torjumaan rasismia ja muukalaisvihaa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklassa mainitaan rasismin ja muukalaisvihan torjunta yhdeksi päätavoitteista pyrittäessä luomaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen entisen K.3 artiklan perusteella neuvosto hyväksyi 15. heinäkuuta 1996 yhteisen toiminnan rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta(1). Sen päätavoitteena on helpottaa jäsenvaltioiden tehokasta oikeudellista yhteistyötä asiassa estämällä rikollisia käyttämästä hyväkseen jäsenvaltioiden lainsäädännön eroja edesvastuulta välttyäkseen. Yhteisen toiminnan täytäntöönpanoa koskevan toisen raportin on määrä valmistua vuoden 2000 lopussa. Raportin perusteella komissio arvioi muiden toimien tarvetta alalla; toimet voisivat kattaa muun muassa tämän tyyppisten rikosten leviämisen Internetissä.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklan nojalla neuvosto on ryhtynyt toimiin syrjinnän, myös rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi (rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/43/EY(2)). Neuvosto ja parlamentti työstävät yhä ehdotusta direktiiviksi yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista(3). Neuvoston ja parlamentin käsittelyä odottaa myös komission ehdotus neuvoston päätökseksi syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta(4). Lisäksi komissio tukee rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa tukevia tiedotuskampanjoita erityisesti kouluissa.

Wienissä toimiva Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus seuraa unionin tilannetta ja kerää tietoa rasismin yleisyydestä ja torjuntatoimien tehokkuudesta. Keskuksen päätavoitteena on tuottaa rasismia, muukalaisvihaa ja antisemitismiä koskevaa objektiivista, luotettavaa ja vertailukelpoista aineistoa, jota jäsenvaltiot ja yhteisö voisivat käyttää apunaan päättäessään toimivaltaansa kuuluvista toimista. Keskus voi myös laatia päätelmiä ja lausuntoja yhteisölle ja jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden viranomaisten vastuualueeseen kuuluu yksittäisiin tapauksiin puuttuminen ja toimenpiteisiin ryhtyminen rasismin ehkäisemiseksi tukenaan ne voivat käyttää yhteisön toimintaohjelmia ja soveltuvissa tapauksissa seurantakeskusta.

(1) EYVL L 185, 24.7.1996.

(2) EYVL L 180, 19.7.2000.

(3) KOM(1999) 565 lopullinen.

(4) KOM(1999) 567 lopullinen.