KIRJALLINEN KYSYMYS E-0476/01

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(21. helmikuuta 2001)

Aihe: Sisävesikalastus Irlannissa: järjestelmällinen haukien hävitys keinona lisätä taimenten määrää

1. Voiko komissio vahvistaa, että Irlannin läntisellä järvialueella harjoitetaan taimenkannan säilyttämiseksi ja kasvattamiseksi nk. haukien harvennusta (pike culling), mikä tarkoittaa, että hauen (Esox lucius) määrää rajoitetaan järvissä ja joissa, koska oletetaan, että tämä johtaa purotaimenen määrän lisääntymiseen?

2. Voiko komissio vahvistaa, että EU:n kalastushankkeille antaman taloudellisen tuen edellytyksenä on kalakannan inventaario (fish-stock survey), mutta että WRFB:n kiinteiden verkkojen avulla keväällä 1996 toteuttama kalakannan arviointi ei työssä mukana olleiden asiantuntijoiden mukaan tuottanut riittävästi haukia, jotta olisi voitu näyttää toteen, että Lough Maskissa niitä on liikaa, minkä jälkeen haukia pyydettiin myös kutualueilta ja tämä määrä lisättiin laskuihin?

3. Voiko komissio lisäksi vahvistaa, että EU:n kalastushankkeille antaman taloudellisen tuen ehtoihin kuului, että veden laadusta tehtäisiin tutkimus? Corrib Angling Federationin (Lough Corrib: A cause for concern) tammikuussa 1997 julkaisemassa tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että nieriä (Salvelinus alpinus), jota hauki ei syö, häviää järvestä ja veden laatu tekee lohi- ja taimenkannan pitkän aikavälin selviytymisestä mahdotonta, mistä syystä veden laatua on siis parannettava huomattavasti?

4. Onko komissio tietoinen, että edellisessä kysymyksessä tarkoitetun Corribjärveä koskeneen tutkimuksen jälkeen WRBF jatkoi keväällä 1997 haukien hävittämistä täyttämättä kuitenkaan tukiehtoa, jonka mukaan pyydetyt kalat on laskettava muihin järviin, minkä jälkeen tehdyt valitukset johtivat siihen, että ohjelmaa lykättiin syyskuussa 1997?

5. Onko komissiokin todennut että harvennus jatkuu vuosittain keväisin lyhyinä korkeintaan kolmen kuukauden ajanjaksoina, niin että se on jo ohi ennen kuin on esitetty riittävästi valituksia, joiden pohjalta voitaisiin aloittaa tutkimukset?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(8. kesäkuuta 2001)

1. Tieteellisten tutkimusten mukaan Länsi-Irlannin ainutlaatuisen luonnonvaraisen purotaimenkannan suojelemiseksi ja maksimoimiseksi on valvottava aktiivisesti vesistöön istutettuja hauki-, ahven- ja särkikantoja. Ekologiselta kannalta on ehdottoman tärkeää saavuttaa tasapaino kilpailevien lajien välillä. Tämä kalakantojen hoito on osoittautunut erittäin onnistuneeksi tavaksi maksimoida luonnonvaraisen purotaimenten määrä, ja toiminnan tukena ovat 30 vuoden tieteelliset tutkimukset.

2. Läntisen (Western Regional Fisheries Board) kalakunnan antamien tietojen mukaan Maskjärven tila tutkittiin kutukaudella 1996: järvestä ja kutualueelta otettiin haukinäyte, jonka perusteella määriteltiin tieteelliset kriteerit järvien asianmukaiseksi hoitamiseksi.

3. Läntisen kalakunnan antamien tietojen mukaan selonteko Lough Corrib a cause for concern ei ollut vertaisarvioitu julkaisu, ja se tehtiin noin 16 vuotta sen jälkeen, kun Corribjärvessä viimeksi todistettavasti tavattiin nieriää. Tuolloin käynnistettiin kattava vedenlaaduntarkkailuohjelma, joka jatkuu edelleen; ohjelma on täysin koordinoitu ympäristönsuojeluviraston ja paikallisviranomaisten kanssa. Suurten läntisten järvien vedenlaatu on yhä erinomainen luonnonvaraisen lohen ja purotaimenen selviytymisen kannalta, ja valuma-alueen yksittäiset ongelmat on tunnistettu ja korjaavat toimet ovat käynnissä.

4. Kuten läntinen kalakunta osoitti, Irlannin suurten kalkkikivijärvien kalakantojen hoito-ohjelman tieteellistä perustelua on kehitetty ja hiottu yli 30 vuotta. Se pohjautuu luotettavaan, vertaisarvioituun tutkimukseen, ja pyydetyt hauet siirrettiin ja siirretään yhä muihin vesistöihin, ja jotkin suuret hauet on merkitty ja laskettu vapaaksi.

5. Läntiseltä kalakunnalta saatujen tietojen mukaan kalakantojen hoito on kausiluonteinen toimi Irlannin luonnonvaraisen purotaimenen kalakunnissa kotoperäisen purotaimenen suojelemiseksi, ja vesistöihin myöhemmin istutettua haukea, ahventa ja särkeä harvennetaan valikoiden. Vastaavat toimet ovat yleisiä koko Länsi-Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Tätä pakollista kalanhoitomenetelmää ei edes pyritä salaamaan. Hoitotoimet sijoittuvat pääasiassa kunkin vuoden tammikuusta maaliskuuhun toiminnallisista ja logistisista syistä.