ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3337/98 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) komissiolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Alkoholin ja lelujen mainonnan rajoitukset Ranskassa ja Kreikassa Confédération européenne des Producteurs de Spiritueux (Euroopan alkoholintuottajien liitto) ja Confédération des Brasseurs du Marché Commun (Yhteismarkkinoiden oluentuottajien liitto) nostivat vuonna 1994 Euroopan unionissa kanteen Ranskan "Evinin lakia" vastaan, jolla alkoholin mainonta kielletään laajasti. Komissio tutkii ranskalaisten kanavien kautta esitettävien ulkomailla nauhoitettujen urheilulähetysten esityskieltoa, jos näissä lähetyksissä näkyy alkoholia mainostavia julisteita. Komissio antoi jo vuonna 1996 Ranskalle neuvoa-antavan lausunnon, jolla se kehotti kumoamaan kiellon 40 päivän kuluessa. Kielto on kuitenkin edelleen voimassa. 1. Milloin komissio aikoo lopultakin toimia Ranskassa voimassaolevan kiellon lakkauttamiseksi? 2. Kreikassa on jo kauan ollut voimassa leikkikalujen televisiomainontaa koskeva kielto. Kiellolla pyritään ensisijaisesti suojelemaan Kreikan leikkikaluteollisuutta ulkomaiselta kilpailulta. Milloin komissio ryhtyy toimiin Kreikan määräämää mainontakieltoa vastaan? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1999) 1. Ranskassa voimassa olevan alkoholin televisiomainontaa koskevan kiellon osalta komissio on - saatuaan Ranskalta vastineen arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamaan perusteltuun lausuntoon - käynnistänyt keskustelut Ranskan viranomaisten kanssa. Näiden keskustelujen tarkoituksena on saada kaikki asianomaiset osapuolet (mainostajat, televisiotoiminnan harjoittajat, audiovisuaalisen alan komitea (Conseil superieur de l'audiovisuel - CSA), viranomaiset ja urheiluliitot) sopimaan yhdessä siitä, miten voitaisiin parantaa ja selkiyttää nykyisiä käytännesääntöjä, jotka koskevat ulkomailla järjestettävien urheilutapahtumien esittämistä ranskalaisilla kanavilla ja tähän liittyen alkoholijuomia mainostavien taulujen mahdollista näkymistä televisioruudussa. CSA ja televisiotoiminnan harjoittajat käyvät parhaillaan asiasta keskusteluja. Komissio toivoo, että mainostajat, jotka eivät alunperin osallistuneet käytännesääntöjen laadintaan, tulisivat pian mukaan tähän työhön. Komissio arvioi näiden keskustelujen tuloksia vuoden 1999 kuluessa ja päättää tämän arvioinnin perusteella, ryhtyykö se jatkotoimiin meneillään olevan sääntöjen rikkomisesta johtuvan menettelyn osalta. 2. Kreikassa voimassa olevan leikkikalujen televisiomainontaa koskevan kiellon osalta Kreikalle lähetettiin maaliskuussa 1997 virallinen huomautus EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Kreikan viranomaisilta saadun vastauksen perusteella komissio arvioi, että televisiomainonnan lapsille mahdollisesti aiheuttamiin riskeihin olisi aiheellista perehtyä tarkemmin. Komissio aikoo aloittaa aihetta koskevat keskustelut Kreikan viranomaisten kanssa lähitulevaisuudessa.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3427/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Turkin puuvillan tuonnille asettamat maksut Turkin hallitus asetti äskettäin 35 Yhdysvaltain sentin tuontimaksun jokaista puhdistettua puuvillakiloa kohden, vaikka tulliunionisopimuksen mukaan allekirjoittaneet valtiot eivät saa asettaa maksuja tai tulleja kahdenkeskisessä kaupassa. Koska tämä maksu ei sovi yhteen Turkin Euroopan unionille antamien sitoumusten kanssa, voisiko komissio ilmoittaa, 1. onko tällaisen maksun asettaminen tulliunionin hengen ja kirjaimen mukaista, ja 2. vaatiko Turkki ehdottomasti, että EU antaa ennakkoon suostumuksen tämän maksun asettamiselle, ja antoiko EU suostumuksensa? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1998) Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, Turkin viranomaiset ovat antaneet 13. syyskuuta 1998 päivätyn asetuksen nro 23462, jossa raakapuuvillakilolle vahvistetaan 35 sentin suuruinen tulli ja puuvillakilon viennille 35 sentin suuruinen lisävero. Vientivero poistettiin ja tuontitulli laskettiin 35 sentistä kilolta 5,2 prosenttiin 10. lokakuuta 1998 päivätyllä asetuksella nro 23 489. Nämä asetukset on annettu kuulematta ennalta komissiota. Tulliliittoon kuuluvia asioita käsittelevän yhteisön ja Turkin assosiaationeuvoston päätöksessä N:o 1/95 säädetään kuulemisesta teollisuustuotteita koskevien kauppatoimenpiteiden osalta. Komissio katsoo, että yhä voimassa oleva toimenpide ei vastaa tulliliitosta johtuvia velvoitteita, joista säädetään päätöksen N:o 1/95 4 artiklassa. Näiden velvoitteiden mukaisesti sopimuspuolet eivät saa ottaa käyttöön uusia tuonti- tai vientitulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja niiden välisessä kaupassa. Komissio ottaa asian esille Turkin viranomaisten kanssa tarkoituksenmukaisia kanavia käyttäen.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3630/98 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeuksien ja demokraattisten vapauksien kunnioittaminen Turkissa Turkin ihmisoikeusliiton esittämien valitusten mukaan Turkin viranomaiset ovat estäneet liiton puheenjohtajan Akin Birdalin matkan ulkomaille, koska Birdalille langetetun vankeustuomion käsittely on kesken. Akin Birdal aikoi matkustaa Norjaan saadakseen hoitoa vammoihin, jotka häntä vastaan muutama kuukausi sitten tehty murhayritys aiheutti, ja osallistuakseen Nobel-instituutin hänen kunniakseen järjestämään tilaisuuteen. Myös kahdeksan turkkilaista opiskelijaa tuomittiin äskettäin 5-8 vuodeksi vankeuteen Turkin turvallisuustuomioistuimessa; opiskelijoita syytettiin kuulumisesta laittomaan vasemmistolaiseen järjestöön. Millä tavoin komissio aikoo puuttua asiaan turvatakseen ihmisoikeudet ja demokraattiset vapaudet Turkissa, etenkin kun otetaan huomioon erittäin tärkeät keskustelut, jota käydään EU:n ja Turkin suhteiden kehittymistä käsittelevästä kertomuksesta? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1998) Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen Akin Birdalista. Komissio seuraa tarkasti Turkin ihmisoikeustilannetta kokonaisuudessaan. Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa 4. marraskuuta 1998 antamassaan ensimmäisessä määräaikaiskertomuksessa komissio korosti Turkin ihmisoikeustilanteen ongelmallisuutta ja tarvetta parantaa sitä. Kertomuksessa viitattiin erityisesti ongelmiin, joita ihmisoikeuksien alalla työskentelevät valtiosta riippumattomat järjestöt ovat kohdanneet, ja siinä viitattiin myös Akin Birdalin tapaukseen. Tässä yhteydessä komissio haluaa muistuttaa Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmistä, joiden mukaan "Turkin ja Euroopan unionin välisten suhteiden vahvistaminen riippuu myös Turkin aloittamien poliittisten ja taloudellisten uudistusten jatkamisesta, etenkin ihmisoikeuksia koskevien vaatimusten ja käytäntöjen mukauttamisesta Euroopan unionissa voimassa oleviin vaatimuksiin ja käytäntöihin...". Huolimatta Ankaran päätöksestä keskeyttää poliittinen vuoropuhelu yhteisön kanssa yhteisö haluaa kaikissa yhteyksissään Turkin viranomaisten kanssa edelleen ilmaista huolensa edellä mainituista kysymyksistä.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3864/98 esittäjä(t): Christa Randzio-Plath (PSE) komissiolle (9. joulukuuta 1998) Aihe: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi rajojen yli suoritettavista tilisiirroista Mikä on tilanne rajojen yli suoritettavia tilisiirtoja koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/5/ETY(1) saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä? Nyt, kun euroa ollaan ottamassa käyttöön 1.1.1999, miksi Euroopan komissio ei toimi aktiivisemmin direktiivin toteuttamisessa ja EU:n jäsenvaltioiden sisällä tehtävissä valmisteluissa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 1999) Direktiivi 97/5/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 14. päivään elokuuta 1999 mennessä. Jäsenvaltiot ovat itse asiassa antaneet poliittisen sitoumuksen, jonka mukaan ne saattavat direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään jo 1. päivään tammikuuta 1999 mennessä. Useimmat jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole tehneet näin, eikä sitoumuksen täyttämistä voida vaatia niiltä oikeusteitse sitoumuksen poliittisen luonteen takia. Komissio kutsui lokakuussa 1998 jäsenvaltiot keskustelemaan direktiivin täytäntöönpanosta, ja keskusteluissa kävi ilmi, että tilanne oli edellä kuvatun kaltainen. Komissio aikoo alkuvuodesta 1999 järjestää lisää kokouksia, joissa käsitellään asiaa. On myös otettava huomioon, että direktiivi olisi saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa samaan aikaan, koska siinä säädetään rajat ylittävistä toimenpiteistä. On myös otettava huomioon, että tilisiirtoliikenteen tehostaminen, jota tarvitaan viipymättä rahaliiton kolmatta vaihetta varten, ei riipu ainoastaan direktiivin 97/5/EY täytäntöönpanosta vaan myös massasiirtoihin tarkoitettujen automatisoitujen maksujärjestelmien paremmasta verkottamisesta. Komissio on jatkuvasti yhteydessä luottolaitoksiin, jotta näistä parannuksista voitaisiin keskustella. Äskettäin laatimassaan tiedonannossa "Rahoituspalvelujen toimintaohjelma"(2) komissio toteaa, että sen tavoitteena on saada pankit luomaan rajat ylittäviä yhteyksiä automatisoituihin selvityskeskuksiin, jotka useimmissa jäsenvaltiossa hoitavat tehokkaasti kotimaan maksuliikenteen mutta joilla ei ole rajat ylittäviä yhteyksiä. (1) EYVL L 43, 14.2.1997, s. 25. (2) KOM(98) 625 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3615/98 esittäjä(t): Nelly Maes (ARE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Echon ulkoisen toiminnan yksikön sulkeminen ja asiakirjojen, tietokonelaitteiden, toimistokalusteiden ja -tarvikkeiden katoaminen Onko totta, että juuri ennen Echon ulkoisen toiminnan yksikön sulkemista kesäkuussa 1995 sen kaikki asiakirjat, tietokonelaitteet, toimistokalusteet ja toimistotarvikkeet "katosivat"? Onko olemassa luetteloa tai kuvausta kadonneista välineistä? Jos on, kuinka suuresta rahallisesta arvosta on kysymys?
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3763/98 esittäjä(t): Eva Kjer Hansen (ELDR) neuvostolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Suorat maksut maanviljelijöille Pyydän neuvostolta oikeudellista selvitystä niistä seurauksista, jotka aiheutuvat yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten tukijärjestelyjen yhteydessä kokonaan tai osittain EMOTR:n tukiosastosta suoraan maanviljelijöille maksettavia maksuja koskevan asetusehdotuksen (KOM(98) 0158 - CNS 98/0113(1)) täytäntöönpanosta. Pyydän sisällyttämään selvitykseen yksittäisten maanviljelijöiden oikeudellisen aseman arvioinnin ennen kaikkea hallinnollisten päätösten, käänteisen todistustaakan ja seuraamusten määräämisen suhteellisuuden osalta. Lisäksi pyydän sisällyttämään selvitykseen arvion erilaisesta kohtelusta, jota ilmenee, kun maat voivat ottaa käyttöön erilaisia määräyksiä kansallisten ympäristömääräysten noudattamisesta, mukaan luettuna sääntöjen noudattamisen valvonnan erot. Lopuksi pyydän, että selvityksessä arvioidaan ongelmia, jotka liittyvät maatalousalan menojen yleiseen valvontaan sekä tilinpäätökseen. Vastaus (22.-23. helmikuuta 1999) Ehdotus asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia suoran tuen järjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on osa Agenda 2000 -kokonaisuutta koskevia komission ehdotuksia. Näin ollen myös kyseinen ehdotus on parhaillaan kaikilta osin ja muun muassa oikeudelliselta ja taloudelliselta kannalta neuvoston tarkasteltavana. Neuvosto ei vielä ole vahvistanut kantaansa, eikä se näin ollen vielä tässä vaiheessa voi vastata arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen. (1) EYVL C 170, 4.6.1998, s. 93.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2817/98 esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Päällekkäisvaraukset ja matkustajien oikeudet Tänä kesänä on taas sattunut useita matkustajien kannalta ikäviä tapauksia, että on tehty päällekkäisiä varauksia ja myyty moneen kertaan samoja matkoja. 1. Aikooko komissio toteuttaa uusia toimenpiteitä tämän tilanteen korjaamiseksi? 2. Eikö Euroopan unionin lentokentillä pitäisi tiedottaa yleisesti matkustajien oikeuksista ja heille kuuluvista korvauksista näissä tilanteissa? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1998) Komissio pitää parlamentin jäsenen lailla asiaa ongelmallisena ja on sen vuoksi jo toteuttanut uusien toimenpiteiden edellyttämät toimet antamalla ehdotuksen(1) neuvoston asetukseksi sitä korvausjärjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä, jota sovelletaan, jos matkustajalta säännöllisessä lentoliikenteessä evätään pääsy lennolle, annetun asetuksen (ETY) 295/91(2) muuttamisesta. Ehdotuksessa komissio esittää, että matkustajien kuluttajansuojaan liittyvää tiedottamista olisi parannettava sijoittamalla lentokentille selkeästi näkyvillä olevia asiaa koskevia tiedotuksia. Ehdotus on jo ollut Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä, ja muutoksia käsitellään parhaillaan neuvostossa. Onkin mahdollista, että yhteinen kanta hyväksytään jo lähitulevaisuudessa. (1) EYVL C 120, 18.4.1998. (2) EYVL L 36, 8.2.1991.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2955/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (19. lokakuuta 1998) Aihe: Viclas-järjestelmä Lehtitietojen mukaan Itävalta aikoo asettaa puheenjohtajakaudellaan "uuden virstanpylvään rikollisuuden torjunnassa". Tämä tarkoittaa, että Itävallassa vuonna 1997 käynnistynyt Viclas-järjestelmä, joka koskee toistuvasti samaan rikokseen syyllistyvien tunnistamista ja tutkimista, otettaisiin käyttöön koko Euroopassa. Haluan tässä yhteydessä kysyä neuvostolta seuraavaa: 1. Mikä on tämän järjestelmän käyttöön ottamisen oikeudellinen perusta? 2. Millainen tämä järjestelmä on konkreettisesti? 3. Millaisia tietosuojaa koskevia oikeudellisia toimia siihen sisältyy? 4. Miten pitkälle neuvottelut ovat edenneet? 5. Onko järjestelmä herättänyt vastustusta? Vastaus (18.-19. tammikuuta 1999) Neuvostolle ei ole toimitettu yhtään niin sanottua Viclas-järjestemää koskevaa ehdotusta, eikä sillä ole asiasta muita tietoja kuin, että Itävalta järjesti Wienissä 23.-27. marraskuuta 1998 seminaarin järjestelmän esittelemiseksi jäsenvaltioiden asiantuntijoille.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3015/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: CEDEFOP ja "pääasialliset työkielet" CEDEFOPin johtajan Johan van Rensin minulle lähettämässä kirjeessä (päivätty 15.9.1998), joka oli kaikin puolin vastalauseita herättävä, mainitaan, että tämä keskus ei ole velvollinen - johtajansa käsityksen mukaan - laatimaan esittämiään asiakirjoja kreikaksi, koska (kuten hän sananmukaisesti huomauttaa) "kaikissa EU:n toimielimissä pääasialliset työkielet (erityisesti toimivaltaisten sihteeristöjen tasolla) ovat englanti, ranska ja saksa". Tämä ennenkuulumaton näkemys tulee esiin jatkona monille merkillisille tapahtumille ja käytännöille, joita tämä keskus on noudattanut ja jotka antavat, ikävä kyllä, aihetta sen toimintaa ja myös sen ennennäkemättömiä henkilöstön valintamenettelyjä koskevaan arvosteluun. Pyytäisin saada tietää komission kannan edellä mainittuun CEDEFOPin johtajan näkemykseen sekä onko yhteisön toimielimissä virallisesti määritelty "pääasialliset työkielet", mikä aivan ilmeisesti olisi ristiriidassa kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kielten tasavertaisen käytön kanssa. Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1998) Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta 10 päivänä helmikuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen ETY)N:o 337/75(1) 15 artiklan nojalla keskukseen sovelletaan Euroopan yhteisössä käytettäviä kieliä koskevia järjestelyjä. Tämän mukaisesti keskuksen on noudatettava Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annetun neuvoston asetuksen N:o 1(2) säännöksiä. Tämän asetuksen 6 artiklan nojalla keskus voi lisäksi muiden yhteisön toimielinten tavoin antaa työjärjestyksessään yksityiskohtaiset säännöt näiden kielten käyttämistä koskevien järjestelyjen soveltamisesta. Mitä tulee kanssakäymiseen yhteisön muiden toimielinten kanssa, arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa olisi ollut toivottavaa, että keskus olisi toimittanut parlamentille pyydetyt tiedot kaikilla yhteisön kielillä. Määrärahasyistä keskuksen johtaja joutui kuitenkin toimittamaan parlamentille tiedot ainoastaan kolmella kielellä. (1) EYVL L 39, 13.2.1975. (2) EYVL 17, 6.10.1958.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3195/98 esittäjä(t): Heidi Hautala (V) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Huumevieroitushoidossa käytettävien korvaavien lääkkeiden ja hoitomuotojen sääntely EU:ssa Euroopan unionin alueella on omaksuttu kaksi toisistaan lähes täysin poikkeavaa lähestymistapaa huumevieroituksessa. Ensimmäinen on normatiivinen malli, joka on laitoskeskeinen ja sisältää viranomaisvalvontaa ja valvottua lääkkeiden annostelua. Toinen on vuorovaikutteinen malli, joka on asiakaskeskeinen ja korostaa vapaampaa lääkkeiden annostelua ja avoimia keskusteluita sekä potilaan oikeutta valita lääkärinsä ja hoitopaikkansa. Myös hoidossa käytettävien lääkkeiden saatavuus vaihtelee suuresti. Esimerkiksi avohoidossa Ranskassa käytettävää vieroituslääkettä buprenorfiinia (Subutex) ei voi hankkia Suomessa reseptillä, koska viranomaiset pitävät sitä lähes heroiinin veroisena huumeena, jota on lupa antaa narkomaaneille ainoastaan asiakasta ja lääkettä tiukasti kontrolloivista hoitopaikoista. Suomesta matkustaakin Ranskaan kuukausittain ainakin 80 narkomaania hakemaan tätä lääkettä. 1. Valmisteleeko komissio lainsäädäntöä huumeriippuvaisten korvaushoidoista ja hoidoissa käytettävistä lääkkeistä? 2. Aikooko komissio käynnistää selvityksiä eri huumevieroitushoitojen ja lääkkeiden tehokkuudesta eri tautivaiheessa elävien narkomaanien hoidossa? 3. Aikooko komissio puuttua siihen, että monissa jäsenmaissa yksityishoidossa olevien narkomaanien on matkustettava toiseen jäsenmaahan voidakseen käyttää hoidossaan buprenorfiinia/Subutexia? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 1998) 1. ja 3. Buprenorfiini on metadonin ohella yksi niistä lääkkeistä, joita käytetään useimmiten opiaattien aiheuttaman riippuvuuden hoidossa. Näiden korviketuotteiden markkinoille saattaminen sekä niiden määräämisperusteet ja määräämistä koskevat ohjeet ja menettelyt kuuluvat kansallisten viranomaisten toimivaltaan, eikä komissio aio säätää lakeja tällä alalla. 2. Huumausaineiden väärinkäyttäjien hoitojen arviointi on Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen pääasiallisia toiminta-aloja. Seurantakeskus järjesti maaliskuussa 1997 yhdessä huumausaineiden väärinkäyttöä koskevan Maailman terveysjärjestön (WHO) ohjelman sekä COST A-6 -ohjelman edustajien kanssa työryhmän tästä aiheesta. Työryhmässä määriteltiin toiminnan puitteet keskipitkällä aikavälillä. Huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemistä koskeva yhteisön toimintaohjelma(1) tukee myös vähimmäiskriteerien määrittelemistä psykologisten lääketieteellisten hoitojen ja sosiaaliseen elämään ja koulutukseen liittyvien hoitomuotojen arvioimiseksi. (1) Päätös N:o 102/97/EY, EYVL L 19, 22.1.1997.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3256/98 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Häiriöt lentokoneissa ja lautoilla Kun otetaan huomioon, että juopuneiden matkustajien aiheuttamat häiriöt lentokoneissa ja lautoilla ovat lisääntyneet, uskooko komissio, että oli järkevää päättää vapauttaa valmisteverosta sellaiset tuotteet, joita kulutetaan välittömästi lentokoneissa tai lautoilla? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1998) Yhteisön tasolla ei ole tehty päätöstä vapauttaa valmisteverosta sellaisia tuotteita, joita kulutetaan välittömästi lentokoneissa tai lautoilla. Valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin N:o 92/12/ETY(1) 23 artiklan 5 kohdan nojalla lautoilla ja lentokoneissa kulutettujen hyödykkeiden valmisteverokohtelu on ollut ja on oleva täysin yksittäisen jäsenvaltion päätettävissä. (1) EYVL L 76, 23.3.1992.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2970/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista annetun direktiivin rikkominen Viittaan aiemmin esittämääni kysymykseeni E-4217/97(1), komission 16. helmikuuta 1998 antamaan vastaukseen ja pääosasto XV:n tiedotteeseen nro 4833, joka oli osoitettu Mantovan kaupunginvaltuuston oppositioryhmän johtohenkilöille ja jossa ilmoitettiin, että komissio ei aio enää käsitellä heidän valitustaan Italian hallitukselta saamiensa tietojen perusteella. Edellä esitetyn perusteella tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Onko komissio tietoinen oppositioryhmän johtohenkilöiden lausunnoista, joilla pyritään kiirehtimään lisätutkimuksia? 2. Onko komissio samaa mieltä siitä, että näissä lausunnoissa esitettyjen tietojen perusteella, hallituksen antamat tiedot ovat puutteellisia ja virheellisiä? 3. Eikö komission mielestä ole tuomittavaa suvaita direktiivin 92/50/ETY(2) olennainen rikkominen, jolloin tästä saattaisi muodostua valitettava ennakkotapaus julkisia palveluhankintoja koskevien sääntöjen välttämättömässä ja tarkassa noudattamisessa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1998) 1. Komissio on lukenut kirjeen, jonka se sai Mantovan kaupunginvaltuustolta tiedonantonsa johdosta, joka koski komission aikomusta lopettaa asian käsittely. 2. Käytyään tarkoin läpi edellä mainitun kirjeen komissio ei katso sen sisältävän uutta vakuuttavaa tietoa, joka voisi asettaa Italian viranomaisten kannan epäilyksenalaiseksi. 3. Komissio katsoo, ettei ole aihetta vahvistaa julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/50/ETY(3) väitettyä rikkomista, ja täten komissio päätti 7. lokakuuta 1998 lopettaa asian käsittelyn. (1) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 2. (2) EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1. (3) EYVL L 209, 24.7.1992.