KIRJALLINEN KYSYMYS E-1429/01

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(17. toukokuuta 2001)

Aihe: EU:n lainsäädännöstä johtuva rautatiekalustotoimitusten viivästyminen

1. Voiko komissio vahvistaa, että rautatieyhtiöiden on matkustajaliikenteen kasvaessa vaikea asettaa oikea-aikaisesti käyttöön uusia vaunuja ja muuta rautatiekalustoa siksi, että tarvittavien tuotteiden toimitusajat ovat pitkät? Toimitusaika on kolme vuotta jo sellaisen kaluston osalta, josta on olemassa valmiit mallit.

2. Onko komissio lisäksi tietoinen, että tästä kolmen vuoden toimitusajasta ensimmäinen vuosi kuluu niiden ehtojen täyttämiseen, joiden perusteella myönnetään lupa osallistua EU:n tarjouskilpailuun?

3. Kuinka pitkä on nykyään se vähimmäisaika, joka alkaa ajankohdasta, jolloin tehdään päätös ostaa uutta rautatiekalustoa, ja päättyy ajankohtaan, jolloin tavarantoimittajan kanssa tehdään sopimus?

4. Mitä mahdollisuuksia on olemassa valmiiseen malliin perustuvan rautatiekaluston tilaamiseksi nopean menettelyn kautta tavarantoimittajalta, joka on jo kerran tai useammin huolehtinut kyseisen kaluston toimittamisesta?

5. Millä toimilla komissio aikoo lyhentää huomattavasti EU:n lainsäädännöstä johtuvia odotusaikoja, jotta rautatieyhtiöt voivat vastata nopeammin ja joustavammin kasvavaan kysyntään rautatiekalustokapasiteetin lisäämiseksi?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(18. heinäkuuta 2001)

Arvoisa parlamentin jäsen katsoo, että julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön soveltaminen pidentää junien hankintasopimusten osalta hankinta-aikaa kahdellatoista kuukaudella. Komissio toteaa tämän osalta seuraavaa:

Näihin tapauksiin sovelletaan vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annettua neuvoston direktiiviä 93/38/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 16 päivänä helmikuuta 1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/4/EY(2). Tässä direktiivissä sen soveltamisalaan kuuluvat hankintayksiköt velvoitetaan julkaisemaan tarjouskilpailukutsu avoimien Euroopan markkinoiden ja todellisen kilpailun varmistamiseksi.

Direktiivin mukainen järjestelmä on melko joustava. Siinä säädetään kolmesta eri vaihtoehdosta, joilla hankintayksiköt voivat toteuttaa tarjouskilpailukutsun. Nämä vaihtoehdot ovat sopimusta koskeva ilmoitus, kausittainen ennakkoilmoitus ja kelpuuttamisjärjestelmä.

Direktiivissä asetetaan aikarajat, joiden tarkoituksena on taata todellinen kilpailutilanne. Näiden määräaikojen on siis oltava riittävän pitkiä, jotta asianosaiset osapuolet voivat jättää käsittelyedellytykset täyttäviä tarjouksia, kun huomioon otetaan tarjouseritelmässä mainitut osatekijät (esimerkiksi sopimuksen vaativuus). Nämä määräajat ovat vähimmäisaikoja, joita on noudatettava. Jos sopimuksen luonteen vuoksi on tarvetta, hankintayksikön olisi pidennettävä määräaikaa.

Jos hankintayksikkö päättää toteuttaa kilpailukutsun käyttämällä ensimmäistä vaihtoehtoa eli julkaisemalla sopimusta koskevan ilmoituksen, se voi käyttää tässä avointa tai rajoitettua menettelyä tai neuvottelumenettelyä. Avoimessa menettelyssä tarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan on oltava 52 päivää, ja tätä aikaa voidaan lyhentää 36 päiväksi, jos hankintayksiköt ovat julkaisseet kausittaisen ennakkoilmoituksen, jota ei käytetä kilpailukutsuna. Rajoitetun ja neuvottelumenettelyn osalta direktiivissä säädetään, että osallistumishakemusten vastaanottamiselle on yleissäännön mukaan asetettava vähintään 37 päivän määräaika, joka alkaa ilmoituksen toimittamispäivästä ja jonka on kaikissa tapauksissa oltava vähintään 22 päivää (tai poikkeustapauksissa 15 päivää). Tähän määräaikaan on lisättävä tarjousten vastaanottamiselle asetettu määräaika. Direktiivissä säädetään, että tämä määräaika asetetaan hankintayksikön ja valittujen ehdokkaiden välisellä sopimuksella. Jos määräajasta ei päästä sopimukseen, sen on oltava vähintään kolme viikkoa ja kaikissa tapauksissa vähintään kymmenen päivää tarjouspyynnön toimittamispäivästä.

Jos hankintayksikkö julkaisee kausittaisen ennakkoilmoituksen, jota käytetään kilpailukutsuna, sen on noudatettava määräaikoja, joita sovelletaan rajoitettuun menettelyyn ja neuvottelumenettelyyn edellä esitetyn mukaisesti.

Kelpuuttamisjärjestelmän avulla hankintayksiköt voivat julkaistuaan järjestelmää koskevan ilmoituksen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä laatia luettelon valituista tavarantoimittajista, sopimuspuolista ja palveluntarjoajista. Yksittäisten sopimusten osalta hankintayksikkö voi pyytää tarjousta aiemmin valituilta hakijoilta. Tarjousten vastaanottamiselle asetettu määräaika on sama kuin avoimessa menettelyssä tai neuvottelumenettelyssä: määräaika asetetaan siis joko yhteisellä sopimuksella tai, jos sopimukseen ei päästä, määräaika on kolme viikkoa ja kaikissa tapauksissa vähintään kymmenen päivää tarjouspyynnön toimittamispäivästä.

Hankintayksiköt voivat kelpuuttamisjärjestelmän ansiosta säästää yksittäisten sopimusten osalta aikaa, koska valintavaihe on jo suoritettu. Hankintayksikkö voi järjestelmän ansiosta lisäksi ottaa huomioon hakijalla olevan alan kokemuksen, joka on yksi hakijan pätevyyden arvioinnissa käytettävistä kriteereistä.

Edellä esitetyn perusteella on selvää, ettei yhteisön tarjouskilpailumenettelyyn missään tapauksessa kulu yhtä vuotta. Noudatettavat määräajat vaihtelevat noin kahdeksasta viikosta (pisin määräaika) noin kolmeen viikkoon tai, jos määräaika perustuu hankintayksikön ja hakijoiden väliseen sopimukseen, jopa alle kolmeen viikkoon.

Tätä määräaikaa ei tule pitää ajanhukkana, sillä siitä riippumatta, sovelletaanko direktiiviä, hankintayksikön on jokaisen rahalliselta arvoltaan merkittävän hankinnan yhteydessä tarkasteltava markkinoita ja selvitettävä, millaisia vaihtoehtoja on tarjolla kulloisenkin tarpeen täyttämiseksi.

Komissio katsoo tämän vuoksi, että nykyinen järjestelmä, jossa asetetaan vähimmäismääräajat todellisen kilpailun varmistamiseksi ja jolla taataan samalla, että hakijoilla on todellinen mahdollisuus kilpailla kulloisestakin sopimuksesta, on riittävän joustava. Hankintayksiköt voivat toteuttaa kilpailukutsun kulloiseenkin tilanteeseensa parhaiten soveltuvalla tavalla. Komissio katsoo lisäksi, että sovellettavat määräajat eivät tarpeettomasti pitkitä tarjousmenettelyjä.

Komissio ei tämän vuoksi aio muuttaa voimassa olevaa sääntelyä lyhentääkseen direktiiveissä asetettuja määräaikoja.

Komissio korostaa tässä yhteydessä, että komission 10. toukokuuta 2000 hyväksymässä nykyisen lainsäädännön muuttamista koskevassa ehdotuksessa(3) sovellettavat määräajat ovat pääosin samat kuin aikaisemmin. Ainoa muutos on niiden määräaikojen lyhentäminen, joita sovelletaan silloin, kun ilmoitusten toimittamisessa käytetään sähköisiä välineitä ja kun hankintayksiköt antavat tarjouseritelmän (ja muut sopimusasiakirjat) maksutta käyttöön suoraan Internetin kautta. Uusissa säännöksissä otetaan käyttöön yleissääntö, jonka mukaan määräaikoja voidaan lyhentää tietyissä tarjousmenettelyn vaiheissa silloin, kun ilmoitukset toimitetaan sähköisesti. Tässä järjestelmässä hyödynnetään sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvaa nopeaa julkistamista.

(1) EYVL L 199, 9.8.1993.

(2) EYVL L 101, 1.4.1998.

(3) EYVL C 29 E, 30.1.2001.