ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1047/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Anconan kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1047/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Anconan kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Anconan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja ympäristönsuojeluun. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Anconan kunta esittänyt Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Anconan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 ja E-1059/03 (5. toukokuuta 2003) Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle vastauksena edellä mainittuihin kysymyksiin, että Frosinonen, Fiumicinon, Anconan, Carraran, Livornon, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esitelleet yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Tämä koskee vuoden 2003 valintakierrosta. Firenzen kunta ehdotti vuonna 2002 kaksi LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, joille ei saatu rahoitusta. Vuosina 2000 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Massan kunta ehdotti vuonna 2000 yhtä LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, jolle ei saatu rahoitusta. Vuosina 2002 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Praton kunta ei ehdottanut vuosina 2000 ja 2002 yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Vuonna 2003 se jätti yhden hanke-ehdotuksen. Sen arviointimenettely on parhaillaan käynnissä ja saatetaan päätökseen syyskuussa 2003. Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puitteissa ei ole suunnitteilla yhteisön rahoitusta. Mikään kysyjän mainitsemista kunnista ei ole käyttänyt yhteisön rahoitusta ympäristökasvatus- ja valistustoimiin vuodesta 2000 lähtien.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1054/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pesaron kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0101 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1054/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Pesaron kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pesaron kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja ympäristönsuojeluun. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pesaron kunta esittänyt Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pesaron kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 ja E-1059/03 (5. toukokuuta 2003) Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle vastauksena edellä mainittuihin kysymyksiin, että Frosinonen, Fiumicinon, Anconan, Carraran, Livornon, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esitelleet yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Tämä koskee vuoden 2003 valintakierrosta. Firenzen kunta ehdotti vuonna 2002 kaksi LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, joille ei saatu rahoitusta. Vuosina 2000 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Massan kunta ehdotti vuonna 2000 yhtä LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, jolle ei saatu rahoitusta. Vuosina 2002 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Praton kunta ei ehdottanut vuosina 2000 ja 2002 yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Vuonna 2003 se jätti yhden hanke-ehdotuksen. Sen arviointimenettely on parhaillaan käynnissä ja saatetaan päätökseen syyskuussa 2003. Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puitteissa ei ole suunnitteilla yhteisön rahoitusta. Mikään kysyjän mainitsemista kunnista ei ole käyttänyt yhteisön rahoitusta ympäristökasvatus- ja valistustoimiin vuodesta 2000 lähtien.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0887/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. LIFE III -ohjelmaan, viidenteen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevaan toimintaohjelmaan sekä ympäristöongelmiin liittyvien koulutus- ja tietoisuuden lisäämistoimiin tarkoitettujen varojen käyttö Fiumicinon kunnassa.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0887/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (21. maaliskuuta 2003) Aihe: LIFE III -ohjelmaan, viidenteen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevaan toimintaohjelmaan sekä ympäristöongelmiin liittyvien koulutus- ja tietoisuuden lisäämistoimiin tarkoitettujen varojen käyttö Fiumicinon kunnassa Italian hallituksen valtiovarainministeriön valvontakomitea esitteli syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä tutkimuksesta ilmeni huolestuttavasti myös se hitaus ja tehottomuus, jolla jotkut aluehallinnot hankepäätöksensä tekevät. Myös Euroopan komissio on korostanut useaan otteeseen olevansa huolestunut yhteisön varojen puutteellisesta käytöstä kunnissa. Kun otetaan huomioon, että erityisesti joidenkin paikallishallintojen, kuten Fiumicinon kunnan, on ehdottoman tarpeellista käyttää yhteisön varoja ympäristön turvaamiseen ja suojeluun, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Fiumicinon kunta esittänyt LIFE III -ohjelmaan, viidenteen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevaan toimintaohjelmaan sekä ympäristöongelmiin liittyviin koulutus- ja tietoisuuden lisäämistoimiin kuuluvia hankkeita? 2. Onko se saanut rahoitusta näihin hankkeisiin? 3. Onko kyseisiä varoja käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 ja E-1059/03 (5. toukokuuta 2003) Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle vastauksena edellä mainittuihin kysymyksiin, että Frosinonen, Fiumicinon, Anconan, Carraran, Livornon, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esitelleet yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Tämä koskee vuoden 2003 valintakierrosta. Firenzen kunta ehdotti vuonna 2002 kaksi LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, joille ei saatu rahoitusta. Vuosina 2000 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Massan kunta ehdotti vuonna 2000 yhtä LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, jolle ei saatu rahoitusta. Vuosina 2002 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Praton kunta ei ehdottanut vuosina 2000 ja 2002 yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Vuonna 2003 se jätti yhden hanke-ehdotuksen. Sen arviointimenettely on parhaillaan käynnissä ja saatetaan päätökseen syyskuussa 2003. Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puitteissa ei ole suunnitteilla yhteisön rahoitusta. Mikään kysyjän mainitsemista kunnista ei ole käyttänyt yhteisön rahoitusta ympäristökasvatus- ja valistustoimiin vuodesta 2000 lähtien.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0627/03 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle. Poliittiset vainot Turkmenistanissa.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0072 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0627/03 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle (25. helmikuuta 2003) Aihe: Poliittiset vainot Turkmenistanissa Turkmenistanista on tullut ankara diktatuuri, jossa poliittista oppositiota järjestelmällisesti sorretaan. Myös oppositioon kuuluvien henkilöiden omaisia ja tuttavia rangaistaan vankilalla, kidutuksella ja maan sisäisellä karkotuksella. Yhden esimerkin tästä sorrosta muodostavat Sapar Yklimovin omaisiin kohdistetut rangaistukset. Sapar Yklimov joutui pakenemaan Turkmenistanista esitettyään kritiikkiä maan diktatuuria kohtaan. Hän asuu nykyisin Ruotsissa ja on Ruotsin kansalainen. Tällä hetkellä Sapar Yklimovin sukulaisia vainotaan Turkmenistanissa, eikä heidän sallita poistua maasta. Vainottujen joukossa on Sapar Yklimovin tytär, joka on aikaisemmin oleskellut Ruotsissa pakolaisena. Miten neuvosto on reagoinut Turkmenistanin vainoihin? Onko Sapar Yklimovin sukulaisiin, mukaan luettuna hänen tyttärensä, kohdistettua vainoamista käsitelty suoraan Turkmenistanin viranomaisten kanssa tai onko neuvosto aikonut käsitellä sitä tulevaisuudessa? Vastaus (22. heinäkuuta 2003) Turkmenistanin vaikea tilanne huolestuttaa suuresti Euroopan unionia. EU ilmoitti 20. tammikuuta 2003 antamassaan julkilausumassaan tukevansa varauksetta Turkmenistanin viimeaikaisten tapahtumien perusteellista ja avointa tutkimista. Neuvosto palauttaa mieliin, että seitsemän EU:n jäsenvaltiota sekä kolme muuta ETYJin jäsenvaltiota ovat panneet Turkmenistanin suhteen täytäntöön Moskovan mekanismin, joka hyväksyttiin Moskovassa 1991 pidetyssä inhimillistä ulottuvuutta koskeneen konferenssin kokouksessa. Yleisellä tasolla EU on tukenut tätä prosessia alusta saakka ja seurannut aktiivisesti sen täytäntöönpanoa Turkmenistanissa. EU tukee Alankomaiden pyrkimyksiä Etyjin puheenjohtajana aloittaa vuoropuhelu Ashhabatin viranomaisten kanssa. Alankomaiden ulkoministerin 3. maaliskuuta käymät neuvottelut olivat tältä osin erityisen hyödylliset. Turkmenistanin tilanteesta on käyty melkoisesti keskusteluja Keski-Aasiassa olevien EU-edustustojen päälliköiden kanssa 5.6. maaliskuuta 2003 pidetyssä kokouksessa. Näiden ja muiden neuvoston keskustelujen aikana on tuotu esille useita yksittäisiä tapauksia. Viime viikkoina EU:n jäsenvaltioiden edustustojen päälliköt Ashhabatissa ovat kaikin tavoin pyrkineet välittämään EU:n huolestuneisuuden Turkmenistanin viranomaisille, mutta ovat kokeneet sen huomattavan vaikeaksi. Päätavoitteena on näin ollen saada viranomaiset muuttamaan lähestymistapansa pikemminkin kuin painostamaan yksittäisissä tapauksissa. EU pyrkii kuitenkin kaikissa mahdollisissa yhteyksissä, myös Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan 59. istunnossa, tuomaan esiin sekä yleiset että yksittäiset huolenaiheensa Turkmenistanin tilanteesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0672/03 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. Lehdistön vapauden kunnioittaminen Baskimaassa.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0075 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0672/03 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (7. maaliskuuta 2003) Aihe: Lehdistön vapauden kunnioittaminen Baskimaassa Espanjan oikeuslaitos määräsi 21. helmikuuta 2003 kansallismielisen baskilehden Euskaldunon Egunkaraian suljettavaksi ja sen päätoimittajat pidätettäväksi. Tämä Espanjan viranomaisten toimenpide on herättänyt lukuisia protesteja ja hämmästystä monissa politiikan ja kansalaisyhteiskunnan edustajissa. Myös Baskimaan hallitus on ilmaissut solidaarisuutensa lehteä kohtaan. Mitä komissio ajattelee tästä Espanjan viranomaisten toimenpiteestä? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä puolustaakseen baskien vapauksia ja ennen kaikkea lehdistön vapautta? António Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0641/03, E-0672/03 ja E-0801/03 (30. huhtikuuta 2003) Egunkaria-sanomalehden lopettaminen on seurausta tuomioistuimen päätöksestä. Koska oikeudellinen toimivalta on EU:n demokraattisissa oikeusvaltiossa täytäntöönpanovallasta riippumaton, tuomioistuinten päätöksiä ei voida asettaa minkäänlaisen poliittisen valvonnan alaisiksi. Näin ollen komissio ei voi kommentoida oikeusviranomaisten päätöksiä. Kaikkien unionin jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmät tarjoavat riittävät menettelyjä koskevat takeet jokaiselle oikeudenkäynnin kohteena olevalle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen mukaisesti. On syytä muistuttaa, että jos joku katsoo perusoikeuksiaan loukatun, hän voi vedota asiassa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen käytettyään ensin kaikki maansa sisäiset oikeuskeinot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1265/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Joulukuussa 2002 kokoontuneen liikenneneuvoston päätös, joka koskee jäsenvaltioiden sopimuksia teollisuusyritystensä kanssa.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1265/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (3. huhtikuuta 2003) Aihe: Joulukuussa 2002 kokoontuneen liikenneneuvoston päätös, joka koskee jäsenvaltioiden sopimuksia teollisuusyritystensä kanssa Joulukuussa 2002 kokoontunut liikenneneuvosto päätti kehottaa jäsenvaltioita tekemään teollisuusyritystensä kanssa sopimuksia laadukkaan merenkulun takaamiseksi ja kieltääkseen raskaiden öljylaatujen kuljettamisen yksirunkoisissa säiliöaluksissa. Mitkä ovat olleet tämän päätöksen seuraukset? Mitä sopimuksia eri jäsenvaltiot ovat tehneet teollisuusyritystensä kanssa? Vastaus (22. heinäkuuta 2003) Kuten parlamentin jäsen kysymyksessään totesi, alusten turvallisuudesta ja meren pilaantumisen ehkäisemisestä 6 päivänä joulukuuta 2002 vastauksena Prestige-aluksen onnettomuuteen tehdyissä neuvoston päätelmissä jäsenvaltioita kehotettiin tekemään teollisuusyritystensä kanssa sopimuksia laadukkaan merenkulun takaamiseksi ja vanhempien raskaita öljylaatuja kuljettavien säiliöalusten poistamiseksi ja komissiota laatimaan tätä tarkoitusta varten mallisopimus. Komissio kuitenkin piti asianmukaisempana sisällyttää raskaiden öljylaatujen kuljettamista yksirunkoisilla säiliöaluksilla koskeva kielto Euroopan parlamentille ja neuvostolle 20. joulukuuta 2002 esitettyyn ehdotukseensa yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta annetun asetuksen (EY) N:o 417/2002 muuttamisesta, jotta varmistettaisiin yhtenäinen täytäntöönpano kaikkialla yhteisössä. Neuvosto on noudattanut komission tähän asiaan esittämää lähestymistapaa ja sopi 27. maaliskuuta 2003 pidetyssä istunnossaan ehdotusta koskevasta yleisnäkemyksestä, joka käsittää kiellon kuljettaa raskaita öljylaatuja yksirunkoisilla säiliöaluksilla. Kuten komissio toteaa 5. maaliskuuta 2003 antamassaan tiedonannossa Kertomus Eurooppa-neuvostolle Prestigen onnettomuuden seurausten vuoksi toteutettavista toimenpiteistä, vaikuttaa siltä, että teollisuusyritykset ovat yhtä mieltä siitä, että yhteisön lainsäädäntö on asianmukaisin keino varmistaa kilpailevien yhtiöiden välinen tasapuolinen kohtelu.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0909/03 esittäjä(t): Seán Ó Neachtain (UEN) komissiolle. Kommunikointi iirin kielellä (Gaeilge) komission kanssa.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0909/03 esittäjä(t): Seán Ó Neachtain (UEN) komissiolle (18. maaliskuuta 2003) Aihe: Kommunikointi iirin kielellä (Gaeilge) komission kanssa Perustamissopimuksen 21 artiklan mukaan unionin kansalaisella on oikeus kirjoittaa Euroopan komissiolle jollakin 314 artiklassa mainitulla kielellä ja saada vastaus samalla kielellä. Mainitussa luettelossa on mukana myös iirin kieli (Gaeilge). Perustamissopimuksen vaatimuksista huolimatta komission Internet-sivujen yleisluonteisia kysymyksiä koskevaa kirjelaatikkolomaketta (http://www.europa.eu.int/geninfo/mailbox/form_en.htm) ei voi täyttää iirin kielellä. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tilanteen korjaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että perustamissopimuksen 21 artiklaa noudatetaan ja että kansalaiset voivat lähettää sähköpostia komissiolle myös iiriksi? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 2003) Parlamentin jäsen kuvailee oikeussääntöjä, joita noudattamalla Euroopan unionin toimielinten kanssa käyty kirjeenvaihto voi tapahtua oikeudellisesti asianmukaisella tavalla. EY:n perustamissopimuksen 314 artiklan 2 kohdassa iiri mainitaan yhtenä niistä kielistä, joilla perustamissopimus on todistusvoimainen. Sen 21 artiklan 3 kohdassa puolestaan määrätään, että jokainen unionin kansalainen voi kirjoittaa toimielimille jollakin 314 artiklassa mainitulla kielellä ja saada vastauksen samalla kielellä. Koska iiri tarkoittaa gaelin kieltä, jokainen kansalainen voi kirjoittaa komissiolle gaeliksi ja saada vastauksen samalla kielellä. Gaelia ei kuitenkaan mainita Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä annetussa Euroopan talousyhteisön neuvoston asetuksessa N:o 1/1958(1) tai sen myöhemmissä muutosasetuksissa lueteltujen unionin virallisten työkielten joukossa. Komissio on vuodesta 1995 eli Euroopan unionin Europa-sivuston avaamisesta lähtien pyrkinyt siihen, että sähköiset julkaisut ilmestyisivät periaattessa kaikilla unionin virallisilla kielillä. Virallisten asiakirjojen lisäksi Europa-palvelimella (http://europa.eu.int) on tarjolla suuri määrä muuta tietoa. Komission tavoitteena onkin varmistaa kaikin keinoin, että kansalaiset voisivat käyttää palvelinta valitsemallaan virallisella kielellä, elleivät tekniset syyt tai henkilöstön ja määrärahojen puute sitä estä. Tätä tavoitetta pidetään etusijalla myös tulevan laajentumisen yhteydessä. (1) EYVL B 17, 6.10.1958.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1277/03 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle. Romanian uniaatit.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1277/03 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle (4. huhtikuuta 2003) Aihe: Romanian uniaatit Kreikkalaiskatolisen vähemmistön (jota kutsutaan myös itäistä riitusta noudattavaksi katoliseksi kirkoksi eli uniaateiksi) kirkko Ocna Muresissa Transilvaniassa Romaniassa saattoi jälleen aloittaa toimintansa 7. helmikuuta 2002 sen jälkeen, kun oikeusistuin oli vahvistanut sen oikeudet. Muutama viikko myöhemmin, 16. maaliskuuta 2002, kysymyksen esittäjälle ilmoitettiin kolmen ortodoksipapin johtaman rikollisjoukkion ajaneen uniaatit pois kirkostaan paikallisen poliisin avustamana. Kysymyksen esittäjän tietoon on tullut myös muutama vuosi sitten sattunut vastaava tapaus. Ardudin kaupungissa poliisi varoitti kreikkalaiskatolista pappia, että tämä pidätettäisiin, ja kutsui paikalle seurakunnan jäsenet yksitellen ja antoi näille saman varoituksen. Myös vuonna 1995 Craiovan kaupungissa ortodoksipiispa määräsi kreikkalaiskatolisen kirkon hajotettavaksi armeijan ja poliisin avustuksella. Onko neuvosto tietoinen Romanian uniaattivähemmistöön kohdistuvasta syrjinnästä? Aikooko neuvosto ottaa uskonnollisen vainon esille liittymisneuvotteluissa? Aikooko neuvosto vaatia katoliseen vähemmistöön tai Romanian muihin uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuvan uskonnollisen syrjinnän lopettamista? Vastaus (22. heinäkuuta 2003) Neuvosto pitää äärimmäisen tärkeänä sitä, että ehdokasmaissa kunnioitetaan ihmisoikeuksia, uskonnonvapaus mukaan luettuna. Lokakuussa 2002 julkaistun komission määräaikaiskertomuksen mukaan, joka koskee Romanian edistymistä liittymisen valmisteluissa, Romania täyttää edelleen Kööpenhaminan poliittiset kriteerit. Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamaan erityiskysymykseen, määräaikaiskertomuksessa todetaan, että Romanian perustuslaissa taataan uskonnonvapaus, jota myös noudatetaan käytännössä. Kirkkojen omaisuuteen liittyy kuitenkin eräs erityiskysymys. Kertomuksessa todetaan, että parlamentti on antanut heinäkuussa 2002 säädöksen, joka selkeyttää kirkoilta takavarikoidun omaisuuden palauttamismenettelyä. Säädös laajentaa aiemman lain soveltamisalaa useissa merkittävissä kysymyksissä. Säädös koskee kuitenkin vain kirkkojen omaisuutta, eikä itse kirkkojen palauttamisesta ole nykyisin säädöksiä. Tämä asia on erityisen tärkeää kreikkalaiskatoliselle kirkolle, jolta kommunistihallitus takavarikoi runsaasti kiinteistöjä, joiden palauttamiseen ei ole oikeudellista keinoa. Maan hallitus on sitoutunut antamaan erityissäädöksen tästä asiasta, mutta lain valmistelun viivytykset ovat aiheuttaneet sen, ettei asiassa ole edistytty. Euroopan unioni jatkaa Romanian tilanteen seuraamista liittymistä edeltävän vaiheen strategian puitteissa. Seurannassa sovelletaan Kööpenhaminan liittymiskriteerejä, ja tarvittaessa unioni käsittelee asiaa Romanian kanssa erityisesti Eurooppa-sopimuksella käyttöön otetuissa elimissä, kuten assosiaationeuvostossa ja assosiaatiokomiteassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1439/03 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Kurinpitomenettelyn uudistaminen.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1439/03 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (24. huhtikuuta 2003) Aihe: Kurinpitomenettelyn uudistaminen Euroopan komissio on ehdottanut henkilöstösääntöjen uudistamisen yhteydessä muutoksia myös säännöissä määrättyyn kurinpitomenettelyyn. Nykyisten sääntöjen mukaan jo päätökseen saatettu kurinpitomenettely voidaan käynnistää uudelleen paitsi asianomaisen virkamiehen kanteesta myös nimittävän viranomaisen aloitteesta, mikäli asiassa ilmenee uusia ja vakuuttavia tosiseikkoja, joiden perusteella virkamiehen käytöstä on arvioitava uudelleen. Jos komission ehdotus hyväksytään, kurinpitomenettely voidaan tulevaisuudessa käynnistää uudelleen ainoastaan asianomaisen virkamiehen sitä vaatiessa. Käytännössä tämä tarkoittaisi, että nimittävä viranomainen ei voisi tehdä mitään, vaikka sen tietoon tulisi uusia raskauttavia seikkoja rikkomuksesta, josta virkamies alun perin oli selvinnyt ilman kurinpidollisia seuraamuksia. Miksi komissio on ehdottanut muutosta, jolla se tekee itsensä toimintakyvyttömäksi ratkaisevassa kysymyksessä? Pitäytyykö komissio ehdotuksessaan vai muuttaako se sitä? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2003) Siinä henkilöstösääntöjen muuttamista koskevan komission ehdotuksen versiossa, jonka arvoisa parlamentin jäsen on mitä ilmeisimmin nähnyt, ilmaisu omasta aloitteestaan tai oli jäänyt vahingossa puuttumaan liitteessä IX olevassa 25 artiklassa. Neuvoston kanssa hyväksytty sanamuoto heijastaa voimassa olevia henkilöstösääntöjä, ja se kuuluu seuraavasti: Kun asiaa koskevien todisteiden perusteella ilmenee uusia tosiasioita, nimittävä viranomainen voi käynnistää kurinpitomenettelyn uudelleen omasta aloitteestaan tai kyseessä olevan virkamiehen pyynnöstä(1). (1) Ks. Euroopan unionin neuvoston asiakirja 5752/03 STAT 10 FIN 31, 6. helmikuuta 2003.