ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2810/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) neuvostolle. Edustus YK:ssa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0181 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2810/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) neuvostolle (6. syyskuuta 2000) Aihe: Edustus YK:ssa Voiko ministerineuvosto kertoa, pyrkiikö Euroopan unioni yhtenäisen kansakunnan asemaan tai johonkin muuhun edustukselliseen asemaan YK:ssa? Voiko neuvosto kertoa, millainen diplomaattinen status Euroopan unionin edustajilla on YK:ssa? Vastaus (30. marraskuuta 2000) 1. Tarkasteltaessa Euroopan unionin asemaa Yhdistyneissä Kansakunnissa voidaan todeta, että Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjassa jäsenen asema myönnetään vain valtioille. Näin ollen Euroopan unionin viisitoista jäsenvaltiota ovat Yhdistyneiden Kansakuntien täysimääräisiä jäseniä. Euroopan unionilla sellaisenaan ei ole oikeudellista asemaa Yhdistyneissä Kansakunnissa. Euroopan yhteisöllä on sen sijaan tarkkailijan asema YK:n yleiskokouksessa. Euroopan yhteisö on saanut YK:lta pysyvän kutsun osallistua tarkkailijana yleiskokouksen istuntoihin ja käsittelyihin, ja sillä on pysyvä toimisto järjestön päämajassa, jossa sitä edustaa puheenjohtajavaltio ja komissio. 2. Unionilla on yhä merkittävämpi poliittinen asema Yhdistyneissä Kansakunnissa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 19 artiklassa määrätään, että jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisissä konferensseissa. Ne tukeutuvat niissä yhteisiin kantoihinsa. Puheenjohtajavaltio sekä toimivaltansa puitteissa komissio yhteensovittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti jäsenvaltioiden kannat. Puheenjohtaja esittelee Euroopan unionin kannat Yhdistyneiden Kansakuntien eri elimissä ja tekee yhä enemmän aloitteita unionin nimissä. Euroopan unionin tarkoituksena ei ole hakea Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenen asemaa, mikä on mahdotonta jo Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjankin mukaan. 3. Euroopan unionin edustajien aseman osalta Yhdistyneissä kansakunnissa voidaan todeta, että Euroopan unionin jäsenvaltioita ja luonnollisesti myös puheenjohtajana toimivaa valtiota edustavat Yhdistyneissä Kansakunnissa niiden pysyvät edustustot, kuten kaikkia muitakin Yhdistyneiden Kansakuntien jäseniä. Euroopan komissiolla on edustusto New Yorkissa, ja neuvoston pääsihteeristö perusti sinne yhteystoimiston vuonna 1994. Käytännön syistä ja Yhdysvaltojen oikeusjärjestyksen vuoksi edustusto ja toimisto, jotka ovat kumpikin erillisiä yksiköitä ja toimivat eri tiloissa, on tällä hetkellä akkreditoitu yhdessä Euroopan yhteisön nimissä sekä YK:hon että isäntävaltioon. 4. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaan unionin perustana ovat Euroopan yhteisöt täydennettyinä sillä politiikalla ja niillä yhteistyön muodoilla, jotka otetaan käyttöön tällä sopimuksella. Näin ollen Maastrichtin sopimuksen tultua voimaan Euroopan yhteisö ilmoitti YK:n pääsihteeristöön, että se kuuluu vastedes Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella perustettuun Euroopan unioniin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3342/00 esittäjä(t): Luisa Morgantini (GUE/NGL) komissiolle. Kokapensaan viljelijöiden toiminnan tukahduttaminen Boliviassa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0224 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3342/00 esittäjä(t): Luisa Morgantini (GUE/NGL) komissiolle (18. lokakuuta 2000) Aihe: Kokapensaan viljelijöiden toiminnan tukahduttaminen Boliviassa Boliviassa hallituksen ja kokapensaan viljelijöiden välit ovat erittäin tulehtuneet. Virallisesti Boliviassa on enää 2 000 hehtaaria kokapensasviljelyksiä, jotka pitäisi hävittää, kun niitä aiemmin oli 35 000 hehtaaria. Sosiaalisista syistä tuottajajärjestöt vaativat hallitukselta toimia korvaavien ohjelmien edistämiseksi ennen kuin jäljellä olevat 2 000 hehtaaria hävitetään. Katolinen kirkko, oikeusasiamies ja pysyvä ihmisoikeuskokous ovat ehdottaneet yhden kuukauden määräaikaa, jonka hallitus on hylännyt ulkomaiseen painostukseen vedoten. Aikooko komissio Yhdysvaltojen tavoin vaatia viljelysten välitöntä hävittämistä, vai esittääkö se Bolivian viranomaisille erilaisen näkemyksen ja tukee comision facilitadora -periaatetta, jonka mukaan ongelma on ratkaistava rauhanomaisesti, rauhalliseen tahtiin ja tarjoamalla pienviljelijöille eri vaihtoehtoja? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 2000) Komissio on sitoutunut tukemaan voimakkaasti Bolivian vaihtoehtoisen kehittämisen ohjelmia. Komissio rahoittaa muun muassa seuraavaa toimintaa: 19 milj. euroa Chapapren (Département de Cochabamba) vaihtoehtoiseen kehitykseen päätuotantoalueella yhdessä Praedac-projektin kanssa (Programa de Apoyo a la Estrategia de Desarrollo Alnativo en el Chapare); 11 milj. euroa talouden kehittämiseen köyhissä vuoristolaaksoissa kokapensaan tuotantoaloihin siirtymisen estämiseksi. Lisäksi sopimuspöytäkirjassa, jota ollaan allekirjoittamassa Bolivian hallituksen kanssa ja joka koskee yhteisön teknisen ja rahoitusyhteistyön suuntaa-antavaa monivuotista ohjelmointia kaudeksi 20002006, vahvistetaan, että noin 10 % käytettävistä varoista (1012 milj. euroa) osoitetaan vaihtoehtoisen kehityksen projekteihin. Komission suosittelemassa menettelytavassa otetaan huomioon kokapensaan tuottajat, joiden kanssa yhdessä määritellään sosiaaliset ja taloudelliset jatkotoimenpiteet, jotka on toteutettava korvauksena laittoman viljelyn lopettamisesta. On kuitenkin selvää, että komission toiminnan Boliviassa on oltava sopusoinnussa maan viranomaisten määrittelemien toimintalinjojen kanssa. Komissio ei ole osallisena Bolivian viranomaisten määrittelemissä ja maan kansalliseen politiikkaan perustuvissa laittoman viljelyn hävittämisohjelmissa. Komissio ei myöskään ole asettanut apunsa ehdoksi erityisten aikataulujen noudattamista laittoman viljelyn poistamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3647/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Maarekisteriä koskevien tutkimusten toimeksiannoissa ilmenneet epäselvyydet.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3647/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (23. marraskuuta 2000) Aihe: Maarekisteriä koskevien tutkimusten toimeksiannoissa ilmenneet epäselvyydet Suunnitteilla olevan Kreikan maarekisterin toisessa pääohjelmassa julistettiin 17. toukokuuta 1999 kilpailu 12:sta maarekisterin laatimista koskevasta tutkimuksesta, joiden arvo on yhteensä 5 miljardia drakmaa. Euroopan komissio pyysi asiasta vastaavalta ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriöltä äskettäin selvityksiä tarjousten arviointivaiheessa ilmenneiden epäselvyyksien vuoksi, jotka liittyivät hankkeen valinta- ja toimeksiantoperusteisiin. 1. Mihin perustuu oikeudellinen este, johon ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö päätyi arviointimenettelyssä? 2. Mitä selvityksiä ministeriö on esittänyt komissiolle? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jos se ei hyväksy näitä selvityksiä? Fritz Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 2001) Komissio voi vahvistaa arvoisalle parlamentin jäsenelle saaneensa kyseistä tarjouskilpailua koskevia valituksia. Alustavan tutkimuksen jälkeen komissio lähetti Kreikan viranomaisille kirjeen eräistä menettelyyn liittyvistä seikoista, joiden yhteensopivuus yhteisön säännösten kanssa vaikutti komission mielestä ongelmalliselta. Komissio on äskettäin saanut Kreikan viranomaisten kirjallisen vastauksen, jota tutkitaan yksityiskohtaisesti. Komissio ei tässä vaiheessa voi antaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tarkkoja vastauksia esitettyihin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2335/00 esittäjä(t): Maria Berger (PSE) komissiolle. Epäilys polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 vastaisesta rikkomuksesta: tšekkiläisen Temelin-yrityksen (CEZ) sähkönvienti.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2335/00 esittäjä(t): Maria Berger (PSE) komissiolle (4. heinäkuuta 2000) Aihe: Epäilys polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 vastaisesta rikkomuksesta: tekkiläisen Temelin-yrityksen (CEZ) sähkönvienti Tekkiläisiä kuluttajia on syytä epäillä hintojen polkumyynnistä ja ristiintukemisesta. Sähkön kulutus on jo vuosien ajan vähentynyt Tekissä; maassa tehtyjen tilastojen mukaan sähkön kulutus vähenee jatkuvasti (2,6 prosenttia vuonna 1999). Temelin-yrityksen (CEZ) sähkövienti lisääntyi kuitenkin huomattavasti ja oli vuoden 2000 ensimmäisellä neljänneksellä 3 100 GWh eli suurempi kuin koskaan ennen. CEZ:in mukaan sähkönvienti saattaa lisääntyä tänä vuonna jopa 12 000 GWh. Saksaan suuntautuvasta viennistä saatavan keskimääräisen tulon (367 Tekin korunaa/MWh) ja CEZ:in keskimääräisen tuotantohinnan (864 Tekin korunaa/MWh) vertailu osoittaa, että sähkön viennin arvo oli huomattavasti tuotantokustannuksia pienempi (tuotto oli vain 41,8 prosenttia tuotantokustannuksista). 1. Onko komissio jo tutkinut tätä asiaa? 2. Onko tässä kyse polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1) rikkomisesta? (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (25. heinäkuuta 2000) Mitään Tekistä peräisin olevan sähkön tuontia koskevia polkumyynnin vastaisia menettelyjä ei ole pantu vireille. Komissio voi ehdottaa polkumyynnin vastaisten menettelyjen vireillepanoa ainoastaan, jos sillä on riittävästi näyttöä vahingollisesta polkumyynnistä, kuten polkumyyntiä koskevan perusasetuksen 5 artiklassa säädetään (neuvoston asetus (EY) N:o 384/96(1), annettu 22 päivänä joulukuuta, sellaisena kuin se on muutettu neuvoston asetuksella N:o 2331/96(2), annettu 2 päivänä joulukuuta 1996 ja neuvoston asetuksella N:o 905/98(3), annettu 27 päivänä huhtikuuta 1998). Yleensä yhteisön tuotannonala esittää tarvittavan näytön valituksessa. Komissio tutkii tarkasti sille esitetyt valitukset. Komissio on tuotannonalan käytettävissä, jos yhteisön tuottajat haluavat saada tietoa valituksen tekemiseen liittyvistä menettelytavoista tai valitusten sisällöstä. Valituksen jättämistä seuraavien 45 päivän aikana komissio voi panna vireille polkumyynnin vastaisen menettelyn tutkiakseen yhteisön tuotannonalan esittämät väitteet. Myös tutkimuksen kestolle on asetettu tarkat aikarajat. Jos menettely pannaan vireille, väliaikaiset toimenpiteet voidaan ottaa käyttöön 9 kuukauden kuluessa ja lopulliset toimenpiteet viimeistään 15 kuukauden kuluessa vireillepanosta. (1) EYVL L 56, 6.3.1996. (2) EYVL L 317, 6.12.1996. (3) EYVL L 128, 30.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2026/00 esittäjä(t): Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle. Segura-joen saastuminen (Murcia, Espanja).



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0057 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2026/00 esittäjä(t): Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Segura-joen saastuminen (Murcia, Espanja) Segura-joen saastuminen on vakava ongelma ja toimivaltaisten viranomaisten puuttuminen asiaan on ollut hidasta. Ongelma koskettaa Murcian, Orihuelan, la Vega Median ja Vega Bajan sekä Valencian itsehallintoalueeseen kuuluvan Alicanten asukkaita. Tämän vuoden helmikuussa hyväksyttiin viemärien ja vedenpuhdistuslaitosten rakentaminen ja käyttöönotto seuraavilla paikkakunnilla: Pedanías de Baños y Mendigo, La Murta, Lobosillo, La Tercia, Gea y Truyols ja Cabezo de la Plata. Hanke oli EAKR:n rahoittama ja sen tarkoituksena oli löytää ratkaisu tähän vakavaan ongelmaan. Toimet eivät kuitenkaan osoittautuneet riittäviksi. Eikö komission mielestä olisi kiireellistä vaatia paikallisia toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään välittömästi toimiin ja tarjoamaan yleisiä ratkaisuja, joilla voitaisiin noudattaa Euroopan unionin antamia määräyksiä kansalaisten oikeudesta puhtaaseen elinympäristöön? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Tiedonannossaan, jossa esitellään suuntaviivat rakennerahastojen ohjelmille ohjelmakaudelle 20002006(1), komissio korostaa vesihuollon merkitystä, varsinkin yhdyskuntajätevesien keräys-, käsittely- ja viemärijärjestelmän osalta. Siinä on kiinnitetty erityistä huomiota tyhjennysaukkojen sijaintiin ja niiden ympäristövaikutuksiin. Komissio on parhaillaan saamassa päätökseen kansallisten viranomaisten kanssa neuvottelut uudesta yhteisön tukikehyksestä tavoitteeseen 1 kuuluvien Espanjan alueiden osalta. Komissio tarkastelee huolella mainituissa suuntaviivoissa ilmoitettujen toimintalinjojen perusteella viranomaisten ehdotukset kaikkien Espanjan alueiden, siis myös Murcian maakunnan osalta. Tähän mennessä toimitettujen tietojen perusteella ei ole ollut mahdollista päättää, sovelletaanko tässä tapauksessa tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta annettua neuvoston direktiiviä 76/464/ETY(2) ja asiaankuuluvia direktiivejä(3). Periaatteessa luettelon I aineiden päästöille on oltava kansallisten viranomaisten lupa ja luettelon II aineiden on oltava kansallisten viranomaisten tunnistamia. Jäsenvaltioiden on laadittava asiaankuuluvien luettelon II aineiden aiheuttaman saastuttamisen vähentämisohjelmat, joihin sisältyy joen laatutavoitteiden asettaminen. (1) EYVL C 267, 22.9.1999. (2) EYVL L 129, 18.5.1976. (3) Direktiivi 82/176/ETY, EYVL L 81, 27.3.1982. Direktiivi 83/513/ETY, EYVL L 291, 24.10.1983. Direktiivi 84/156/ETY, EYVL L 74, 17.3.1984. Direktiivi 84/491/ETY, EYVL L 274, 17.10.1984. Direktiivi 86/280/ETY, EYVL L 181, 4.7.1986.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3177/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Avoimuus.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3177/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: Avoimuus Prodin komissio on nimittämisestään saakka antanut toistuvia lupauksia avoimuudesta. Julkishallinnon avoimuus merkitsee, että salaisia kokouksia ei pidetä ja että ainakin kaikkien kokousten esityslistat on julkaistava. Espanjan lehdistöön on tihkunut tietoja, että Espanjan hallituksen toinen varapääministeri Rato matkusti 14. syyskuuta Brysseliin incognito keskustelemaan komission jäsen Montin kanssa. Voiko komissio vastata avoimuuden nimissä seuraaviin kysymyksiin? 1. Onko totta, että Monti ja Rato kävivät keskusteluja 14. syyskuuta? 2. Olivatko keskustelut Montin tavanomaiseen työhön kuuluvia vai pyysikö espanjalaisosapuoli niiden pitämistä luottamuksellisina? 3. Painostiko Rato jossakin komission tällä hetkellä käsittelemässä asiassa? 4. Mikäli näin on, voiko komissio kertoa missä asioissa sitä painostettiin? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2000) 1. Kilpailusta vastaava komissaari tapasi Espanjan hallituksen toisen varapääministerin Rodrigo Raton 14. syyskuuta 2000. 2. Tapaamista ei ollut suunniteltu hyvissä ajoin etukäteen, vaan siitä voitiin sopia pikaisesti, koska varapääministeri Rato oli kyseisenä päivänä Brysselissä eikä kilpailusta vastaavalla komissaarilla ollut sitoumuksia sinä iltana. Espanjan viranomaiset eivät ole missään vaiheessa pyytäneet tapaamisen salaamista. 3. ja 4. Tapaamisessa käsiteltiin kustannuksia, jotka aiheutuvat Espanjan sähköalan avaamisesta kilpailulle. Tapaamisessa oli näin ollen kyse tavanomaisesta valtiontukitapausten käsittelyyn liittyvästä yhteydenpidosta komission ja jäsenvaltioiden välillä. Tapaamista ei voida missään mielessä pitää painostuksena, vaan tarkoituksena oli tietojenvaihto ja keskustelu erilaisista näkemyksistä. Kuten parlamentin jäsen epäilemättä tietää, komissaari ei olisi hyväksynyt kysymyksessä mainittua painostamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1463/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle. Vetysulfidin terveysvaikutukset.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1463/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Vetysulfidin terveysvaikutukset Tietääkö komissio, millaisia ihmisten terveyteen ja etenkin silmiin ja keuhkoihin kohdistuvia vaikutuksia on pitkäaikaisesta altistumisesta kaatopaikoilta peräisin olevalle vetysulfidikaasulle? Onko altistumisen vaarojen vähentämiseksi ryhdytty joihinkin toimenpiteisiin? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2000) Vetysulfidikaasulle tunnusomainen mädän kananmunan haju, sekä sen nenän limakalvoja ja hengitysteitä ärsyttävä vaikutus ilmenevät, kun sen pitoisuus on 0,05 ppm. Vetysulfidin pitoisuus 150 ppm aiheuttaa myrkytyksen ihmiselle (hajuaistin lamaantuminen). Altistuminen 300 ppm:n pitoisuudelle voi aiheuttaa keuhkopöhön ja altistuminen 500 ppm:n pitoisuudelle johtaa tajuttomuuteen, jota seuraa nopea kuolema. Yhteisö luokittelee vetysulfidin erittäin helposti syttyväksi, hyvin myrkylliseksi ja ympäristölle vaaralliseksi aineeksi. Tällä hetkellä jätteenkäsittelystä säädetään jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annetulla neuvoston direktiivillä 75/442/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 18. maaliskuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/156/ETY(2), ja erityisesti sen 4 artiklassa, jossa todetaan, että jätteistä on huolehdittava niin, ettei ihmisten terveyttä tai ympäristöä vaaranneta. Kaatopaikoista 26. huhtikuuta 1999 annetussa neuvoston direktiivissä 1999/31/EY(3), jota on sovellettava 16. heinäkuuta 2001 alkaen, säädetään tarkat vaatimukset kaatopaikoille. Direktiivin tarkoituksena on ehkäistä tai vähentää mahdollisimman tehokkaasti jätteiden kaatopaikalle viemisestä aiheutuvia haitallisia ympäristövaikutuksia ja terveydelle aiheutuvia vaaroja. Haitalliset vaikutukset jätteiden sijoittamisesta kaatopaikoille johtuvat pääasiassa kaatopaikkakaasupäästöistä ja suotoveden huuhtoutumisesta ympäröivälle alueelle. Kaatopaikkakaasut ja suotovesi ovat seurausta biohajoavan jätteen hajoamisesta anaerobisissa olosuhteissa. Tällaisten päästöjen pienentämiseksi direktiivissä säädetään, että jäsenvaltioiden on laadittava kansallinen strategia kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan jätteen määrän vähentämiseksi. Direktiivissä vahvistetaan myös tarkat tavoitteet, joihin pyritään vähentämällä biologisesti hajoavan yhdyskuntajätteen sijoittamista kaatopaikoille. Jotta nämä tavoitteet saavutetaan, jäsenvaltioiden on lisättävä erityisesti kierrätystä, biohajoavan jätteen kompostointia, biokaasujen tuotantoa ja muita jätteiden hyödyntämismuotoja. Lisäksi direktiivissä edellytetään, että kaatopaikkakaasua on kerättävä talteen kaikilta niiltä kaatopaikoilta, joihin sijoitetaan biohajoavia jätteitä ja, että kaatopaikkakaasu täytyy käsitellä ja käyttää energian tuotantoon. Jos kerättyä kaasua ei voida käyttää tuottamaan energiaa, se on käsiteltävä polttamalla. (1) EYVL L 194, 25.7.1975. (2) EYVL L 78, 26.3.1991. (3) EYVL L 182, 16.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3017/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Ruokailuvälineiden suojapakkauksia koskeva EU:n lainsäädäntö.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0230 - 0230



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3017/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (26. syyskuuta 2000) Aihe: Ruokailuvälineiden suojapakkauksia koskeva EU:n lainsäädäntö Onko komissiolla tietoja siitä, onko EU:ssa tällä hetkellä valmisteilla tai jo hyväksytty sairaaloiden ruokailuvälineiden hygieenistä pakkaamista koskevaa lainsäädäntöä? Onko sairaaloilla lakisääteistä velvoitetta ruokailuvälineiden huolelliseen pakkaamiseen ja sinetöimiseen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2000) Yhteisössä ei ole annettu sairaaloiden ruokailuvälineiden hygieenistä pakkaamista koskevaa lainsäädäntöä. Sairaaloilla ei myöskään ole lakisääteistä velvoitetta pakata ja sinetöidä ruokailuvälineitä. Koska terveydenhuoltojärjestelmät kuuluvat kansalliseen toimivaltaan, jäsenmaissa voi olla asiaa koskevaa lainsäädäntöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2894/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Nautojen korvamerkinnät.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2894/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (6. syyskuuta 2000) Aihe: Nautojen korvamerkinnät EU vaatii karjankasvattajia merkitsemään naudat korvamerkein. Tätä vaaditaan myös niiltä alkuperäiskarjojen yksilöiltä, joille ei haeta EU-tukea. Mikä on korvamerkintöjen funktio sellaisissa tapauksissa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 2000) Eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä 27 päivänä marraskuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/102/ETY(1) jäsenvaltiot velvoitettiin varmistamaan, että nautaeläimet yksilöidään koodilla varustetulla korvamerkillä, jonka avulla voidaan tunnistaa kukin yksittäinen eläin sekä tila, jolla se on syntynyt. Direktiivillä 92/102/ETY on kaksi perustavoitetta: eläinten paikantaminen ja jäljittäminen eläinlääkinnällisiä tarkoituksia varten, mikä on erityisen tärkeää tarttuvien tautien valvonnan kannalta, ja eläinpalkkioiden hallinnoinnin ja valvonnan helpottaminen osana maatalouspolitiikan uudistusta. Saadut kokemukset ja erityisesti BSE-kriisi ovat kuitenkin osoittaneet, että direktiivin 92/102/ETY täytäntöönpano ei kaikilta osin vastannut vaatimuksia, minkä vuoksi sitä oli tehostettava. Oli tarpeen antaa nautaeläimiä koskevia erityissäännöksiä direktiivin säännösten vahvistamiseksi. Tämän vuoksi hyväksyttiin nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkisemisen käyttöönottamisesta 21 päivänä huhtikuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 820/97(2), jonka mukaisesti nautaeläimet on yksilöitävä molempiin korviin kiinnitettävällä korvamerkillä, ja aina kun eläimiä siirretään, niiden mukana on oltava passi. Nämä vaatimukset on säilytetty myös nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1760/2000(3). (1) EYVL L 355, 5.12.1992. (2) EYVL L 117, 7.5.1997. (3) EYVL L 204, 11.8.2000.