ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2442/99 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. YK:n Beijing + 5 -konferenssi.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2442/99 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: YK:n Beijing + 5 -konferenssi Aikooko komissio tukea taloudellisesti valtiosta riippumattomia järjestöjä, jotka haluavat osallistua ensi vuonna New Yorkissa pidettäviin Beijing + 5 -kokouksiin? Millaiset kriteerit näiden valtiosta riippumattomien järjestöjen on täytettävä saadakseen tällaista tukea? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2000) Yhdistyneiden kansakuntien (YK) erityisistunto Naiset vuonna 2000: sukupuolten tasa-arvo, kehitys ja rauha 2000-luvulla Beijing 2000 muodostaa foorumin, jossa vahvistetaan sitoutumista asiaan ja arvioidaan hallitusten saavuttamaa edistystä vuoden 1985 tulevaisuudenstrategioiden ja vuoden 1995 Beijingin julistuksen ja toimintaohjelman täytäntöönpanossa. YK:n jäsenvaltiot nimittävät valtuuskuntansa, jotka osallistuvat YK:n maailmankonferensseihin ja kokouksiin. Hallituksia ei virallisesti pyydetä ottamaan kansalaisjärjestöjä mukaan kansallisiin valtuuskuntiin, mutta koska naisten kansalaisjärjestöjen merkitys Beijingin seurantaprosessissa on yksimielisesti tunnustettu, kansallisiin valtuuskuntiin kuuluu yhä enemmän kansalaisjärjestöjen edustajia. Kansalaisjärjestöjen osallistumiseen tarvittavasta rahoituksesta vastaa kussakin valtiossa ensi sijassa vapaaehtoissektori ja toissijaisesti maan hallitus. Komission käytettävissä ei ole varoja sellaisten kansalaisjärjestöjen tukemiseksi, jotka haluavat osallistua Beijing + 5 -kokoukseen. Euroopan yhteisö, jota komissio edustaa, on allekirjoittanut Beijingin julistuksen ja toimintaohjelman, mutta se on YK:n suhteen tarkkailijan asemassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2088/99 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) neuvostolle. Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaiset, joilla on turvapaikkaoikeus toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2088/99 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) neuvostolle (8. marraskuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaiset, joilla on turvapaikkaoikeus toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa Amsterdamin sopimuksen yhteydessä turvapaikkapolitiikka otettiin mukaan Euroopan yhteisön perustamissopimukseen, etenkin IV osastoon viisumi-, turvapaikka ja maahanmuuttopolitiikka sekä muu henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvä politiikka. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten turvapaikasta vaaditaan, että neuvostolle ilmoitetaan välittömästi, jos jokin jäsenvaltio päättää myöntää turvapaikan jonkin toisen jäsenvaltion kansalaiselle; näin halutaan vahvistaa neuvoston keskeistä asemaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden tietojenvaihdossa turvapaikoista ja siirtolaisuudesta. Tällainen kehitys sekä osittain 28. heinäkuuta 1952 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja 31. tammikuuta 1967 tehdyn New Yorkin pöytäkirjan asettamat rajoitukset pakolaisen asemasta ovat johtaneet siihen, että Euroopan unionin kansalaiset voivat yleisesti ottaen saada turvapaikan vain kolmansissa maissa eivätkä enää unionin jäsenmaissa. Onko tapauksia, joissa jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen olisi saanut turvapaikan toisessa jäsenvaltiossa tai yhteisön ulkopuolisessa maassa ennen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja pöytäkirjan voimaantuloa tai sen jälkeen? Mikäli näin on, mistä syistä turvapaikka myönnettiin? Eikö neuvoston mielestä ole välttämätöntä tutkia kiireellisesti, miksi turvapaikkoja anotaan ja saadaan kolmansissa maissa, jotta rajoituksia Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten mahdollisuuksiin saada turvapaikkaoikeus toisessa jäsenvaltiossa voitaisiin poistaa? Vastaus (17. joulukuuta 1999) Neuvosto ei ole saanut niinä yli kuutena kuukautena, jolloin Amsterdamin sopimus on ollut voimassa, yhtään turvapaikkaa koskevan pöytäkirjan mukaista ilmoitusta jäsenvaltion kansalaisen toisessa jäsenvaltiossa tekemästä turvapaikkahakemuksesta. Neuvostolla ei ole tietoja turvapaikkahakemuksista, joita jäsenvaltioiden kansalaiset olisivat tehneet kolmansissa maissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1740/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Euroopan unionista kotoisin olevien opiskelijoiden Jugoslaviassa oleskeluun liittyvät pommitusten seurauksista johtuvat vaikeudet.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0087 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1740/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (30. syyskuuta 1999) Aihe: Euroopan unionista kotoisin olevien opiskelijoiden Jugoslaviassa oleskeluun liittyvät pommitusten seurauksista johtuvat vaikeudet Merkittävä määrä Euroopan unionin maista, varsinkin Kreikasta, tulevia opiskelijoita oli aloittanut opintonsa Jugoslaviassa ennen sotatoimien alkamista. Tällä hetkellä nämä opiskelijat perheineen kamppailevat vaikeiden ongelmien kanssa, jotka johtuvat ympäristön saastumisesta, juomaveden puutteesta, infrastruktuurien hajoamisesta, terveyden- ja lääkehuollon ongelmista, suurista vaikeuksista siirtymisessä paikasta toiseen, polttoainepulasta ja rikollisuudesta, joka kasvaa sodanjälkeisen yhteiskunnallisen hajoamisen vuoksi. Luonnollisesti monet opiskelijat epäröivät palata ja on jo olemassa vaara, että he jättävät opintonsa kesken. Komissiolta kysytään: 1. Katsooko se käytössään olevien tietojen perusteella, että Jugoslaviassa vallitsevat nykyisin turvalliset olosuhteet eurooppalaisten opiskelijoiden opintojen jatkamiselle? 2. Eikö se katso, että paras ratkaisu olisi kirjata nämä opiskelijat kotimaidensa yliopistojen opiskelijoiksi, jotta he välttyisivät monilta vaaroilta ja voisivat rauhassa jatkaa opintojaan? 3. Mihin aloitteisiin komissio voisi ryhtyä edistääkseen merkittävästi näiden opiskelijoiden ongelmien ratkaisemista? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 1999) Kosovon konfliktista Serbialle koituvia yleisiä ympäristöseurauksia koskevan kysymyksen osalta komissio viittaa Mark Wattsin(1) esittämään kirjalliseen kysymykseen P-498/99 ja kysyjän esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1512/99(2) annettuihin vastauksiin. Komissio ei voi ottaa kantaa siihen ovatko jonkin kolmannen maan olosuhteet riittävän turvalliset, jotta jäsenvaltioiden opiskelijat voivat harjoittaa opintojaan. Kysymys opiskelijoiden siirtymisestä kolmansien maiden yliopistoista jäsenvaltioiden yliopistoihin on opiskelijoiden ja kyseisten yliopistojen välinen asia. Komissio ei aio ryhtyä toimenpiteisiin tässä asiassa. (1) EYVL C 348, 3.12.1999, s. 85. (2) EYVL C 27 E, 29.1.2000, s. 103.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1741/99 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Eurooppalaisiin investointeihin kohdistuva uhka Chilessä.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0088 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1741/99 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (30. syyskuuta 1999) Aihe: Eurooppalaisiin investointeihin kohdistuva uhka Chilessä Virallisten lähteiden mukaan Chilen viranomaiset ovat viime aikoina painostaneet Chileen investoineita espanjalaisia yrityksiä. Onko komissio tietoinen tästä painostuksesta? Katsooko komissio, että mikä tahansa jäsenvaltion yrityksiin kohdistuva painostus merkitsee selvää vihamielisyyden osoitusta koko Euroopan unionia kohtaan? Onko komissio ryhtynyt tutkimaan asiaa? Jos painostus osoittautuu todeksi, aikooko komissio ryhtyy toimiin EU:n ja Chilen yhteistyösopimusten puitteissa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1999) Komissio on tietoinen ulkoministeri Valdésin ja eräiden espanjalaisten yritysjohtajien yksityisluonteisesta tapaamisesta Santiago de Chilessä. Komissio ja sen Chilen edustusto eivät tiedä, että Chilen viranomaiset olisivat ottaneet minkäänlaista espanjalaisiin yrityksiin kohdistuvaa syrjintää koskevaa virallista kantaa. Tällä hetkellä komissiolla ja sen edustustolla ei myöskään ole todisteita siitä, että Chilen viranomaiset harjoittaisivat painostusta jonkin jäsenvaltion yrityksiä kohtaan. On selvää, että jonkin jäsenvaltion yritysten mahdollista epäoikeudenmukaista kohtelua käsitellään sovittujen menettelyjen mukaisesti yhteisön toimielimissä. Yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Chilen välisiä suhteita hoidetaan yhteistyötä koskevan sopimuksen mukaan. Tämän sopimuksen 33 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisneuvostossa, joka muodostuu neuvoston ja komission jäsenistä ja Chilen edustajista, keskustellaan tärkeistä kysymyksistä sekä muista yhteiseen etuun kuuluvista kahdenvälisistä tai kansainvälisistä aiheista sopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi. Sopimuksen tavoitteena on vahvistaa yhteisön ja Chilen välisiä suhteita, ja komissio tekee kaiken mahdollisen näiden suhteiden tason ja laadun säilyttämiseksi ja parantamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1586/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Vapaana kulkevista lemmikki- ja kotieläimistä johtuva terveysongelmien lisääntyminen Kosovossa.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0040 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1586/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Vapaana kulkevista lemmikki- ja kotieläimistä johtuva terveysongelmien lisääntyminen Kosovossa Onko komissio tietoinen Ray Gutmanin Washington Postissa julkaistusta artikkelista, jonka mukaan hylätyt vapaana kulkevat lemmikki- ja kotieläimet aiheuttavat ihmisille yhä enemmän terveysongelmia Kosovossa? Onko komissio tietoinen, että tästä syystä sairaudet, kuten bruselloosi ja tuberkuloosi, leviävät nopeasti väestön keskuudessa? Olisiko mahdollista ottaa vapaana kulkevat lemmikki- ja kotieläimet kiinni ja eristää ne, jotta niiden omistajat voisivat tulla hakemaan ne? Onko komissio valmis kiinnittämään tähän ongelmaan enemmän huomiota avustusohjelmassaan tukemalla Kosovossa toimivia eläinlääkäreitä ja eläinlääketieteellisiä laboratorioita ja toteuttamalla Kosovossa jo toimivien asianomaisten terveyspalvelujen tarjoajien, kuten WSPA:n, kanssa kohdistettuja torjuntaohjelmia? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1999) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan Kosovon tilanteesta ja vallitsevien olosuhteiden niin ihmisille kuin eläimillekin aiheuttamista terveysriskeistä. Kosovoa koskevat komission avustusohjelmat liittyvät tällä hetkellä ja lähitulevaisuudessa ensinnäkin humanitaariseen apuun ja asuntojen pikaiseen kunnostamiseen, jotta asukkaat voivat selviytyä tulevasta talvesta, ja toiseksi materiaaliseen jälleenrakentamiseen. Lisäksi niiden terveysriskien osalta, joita hylätyt vapaana kulkevat lemmikki- ja kotieläimet aiheuttavat sekä ihmisille että eläimille, komissio voi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan yhteisöjen humanitaarisen avun toimisto ECHO neuvottelee jo YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n kanssa rokotusohjelmasta, joka koskee kaikkia vapaana kulkevia lemmikkieläimiä ja karjaa Kosovossa. Ohjelma mahdollistaa maakunnan eläinten lukumäärän selvittämisen ja auttaa ehkäisemään sairauksien leviämistä väestöön sekä täydentää Kosovon eläinlääkäriasemien jälleenavaamista tai uudelleenorganisoimista koskevaa työryhmäohjelmaa.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0782/99 esittäjä(t): John Iversen (PSE) komissiolle (6. huhtikuuta 1999) Aihe: Telakkatuki EU:ssa Tanskalainen telakka Aarhus Flydedok A/S teki 26. tammikuuta 1999 konkurssin, joka johtaa siihen, että noin 2 000 ihmistä menettää työpaikkansa. Konkurssi aiheutuu muun muassa telakkateollisuuden erilaisista kilpailuedellytyksistä. Joidenkin yhteisön jäsenvaltioiden telakat saavat ilmeisesti edelleen valtion tukea, kun taas toisten on pärjättävä markkinaehdoin, mikä ei näytä vastaavan EU:lla tällä alalla olevia tavoitteita. Uusin esimerkki tästä on saksalainen telakka Meyer Werft, joka on saanut läpi sopimuksen kahden aluksen rakentamisesta Indonesialle kehitysmaavarojen pohjalta. Tätä taustaa vasten kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Mihin aloitteisiin komissio aikoo ryhtyä lopettaakseen valtion tuet tälle alalle EU:ssa? 2. Missä vaiheessa ovat EU:n, USA:n, Japanin ja Norjan väliset OECD:n puitteissa käytävät neuvottelut telakkateollisuuden valtion tukien poistamisesta? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 1999) 1. Mahdollisuuksia myöntää valtiontukea yhteisön laivanrakennusalalle on viime vuosina vähitellen rajoitettu. Lisäksi komissio seuraa tarkoin tälle alalle myönnettävää valtiontukea. Valitettavasti OECD:n laivanrakennussopimus ei ole tullut voimaan suunnitelmien mukaisesti. Näin ollen komissio antoi vuonna 1998 ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) 1540/98 (annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998) laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta(1). Tämän 1. tammikuuta 1999 voimaan tulleen asetuksen mukaan laivanrakennukselle myönnettävä sopimuskohtainen tuki päättyy 31. joulukuuta 2000. Asetuksessa sallitaan edelleen toimintatuki, joka myönnetään kehitysmaalle annettavana kehitysapuna, mutta siinä säädetään tiukemmista ehdoista kuin laivanrakennukselle myönnettävästä tuesta 21 päivänä joulukuuta 1990 annetussa seitsemännessä neuvoston laivanrakennusdirektiivissä 90/684/ETY(2). Jotta kehitysapua ei käytettäisi telakalle myönnettävänä piilotoimintatukena, jäsenvaltion on nyt osoitettava komissiolle, että kehitysapu on kaikkien telakoiden haettavissa. Lisäksi kaikesta kehitysapuun tarkoitetusta tuesta on ilmoitettava erikseen komissiolle, ja sille on saatava komission hyväksyminen. Komission on kaikissa tapauksissa tarkastettava tukeen sisältyvä kehitysosuus sen varmistamiseksi, että siihen sisältyy aitoa kehitysapua. 2. Ei näytä kovin todennäköiseltä, että Yhdysvaltain kongressi ratifioi OECD:n laivanrakennussopimuksen. Yhteisön laivanrakennusteollisuus on vastustanut sitä, että kokeiltaisiin mahdollisuutta panna OECD:n sopimus täytäntöön "neljän kesken" (ilman Yhdysvaltoja), eikä suurin osa jäsenvaltioistakaan kannata tätä vaihtoehtoa. Muista mahdollisista ratkaisuista keskustellaan seuraavassa OECD:n työryhmän nro 6 kokouksessa, joka pidetään 31. toukokuuta 1999. (1) EYVL L 202, 18.7.1998. (2) EYVL L 380, 31.12.1990.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0770/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Käsintehdyt jäätelöt Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (EYVL C 329/97) julkaistiin 31.10.1997 neuvoston asetuksen ETY 2082/92(1) nojalla erityistuotteen "helado artesano" (käsintehty jäätelö) erityisluonteen todistamista koskeva rekisteröintihakemus, josta ei ole vielä tehty päätöstä. Missä vaiheessa asian käsittely on yhteisössä? (1) EYVL L 208, 24.7.1992, s. 9.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0147/99 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: EU:n tuki Cuxhavenin alueelle Mitä EU:n tukea Cuxhavenin alue on saanut vaalikaudella 1994-1999 ja kuinka paljon sitä on myönnetty eri tukialoittain? Komission puheenjohtajan Santerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0143/99, E-0144/99, E-0145/99, E-0146/99 ja E-0147/99 (3. maaliskuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0057/99 esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) komissiolle (22. tammikuuta 1999) Aihe: Kiinteämääräisten avustusten (block-grants) myöntäminen kehitysasioissa toimiville valtioista riippumattomille järjestöille vuonna 1999 Hiljattain komission yhteisen ulkoisten yhteistyövälineiden hallintayksikölle annetun ilmoituksen mukaisesti eurooppalaisille kehitysmaiden hyväksi toimiville valtioista riippumattomille järjestöille ei myönnetä kiinteämääräisiä avustuksia (block-grants), koska siitä aiheutuisi ylimääräistä työtä, josta yhteinen hallintoyksikkö ei selviydy. Tiedustelisin komissiolta: 1. Pitääkö tämä paikkansa vai ei? 2. Onko komissio tietoinen niistä kielteisistä vaikutuksista, joita voi seurata siitä, että näinkin tärkeä tuki kuin kiinteämääräiset avustukset (block-grants) jätetään myöntämättä, sillä näiden määrärahojen turvin on ollut mahdollista toteuttaa tuhansia pieniä, mutta erittäin tehokkaita yhteistyöhankkeita? 3. Mistä syystä ulkoisten yhteistyöyksiköiden uudelleen järjestelyjen jälkeen ei ole enää mahdollista toteuttaa toimia ja menettelyjä, joista ei vielä muutama kuukausi sitten aiheutunut ylimääräisiä hallinnollisia ongelmia? 4. Onko komissio tietoinen siitä, että kiinteämääräiset avustukset (block-grants) ovat myös poliittisesti olennainen osa niitä toimintoja, jotka rahoitetaan budjettikohdasta B7-6000 ja että näiden mahdollinen poistaminen vääristäisi valtioista riippumattomien järjestöjen käynnistämää ja Euroopan unionin tukemaa toimintaa? Komission jäsenen Joao Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) 1. Kun otetaan huomioon käytettävissä oleva henkilöstö eri osastoissa, komissio on ottanut käyttöön yksiköiden väliset neuvottelut myöntäessään kokonaisavustuksia vuonna 1999, jolla vähennetään tämän välineen aiheuttamaa työmäärää sekä valtiosta riippumattomissa järjestöissä että komissiossa. 2. Komissio ei aio poistaa käytöstä kokonaisavustuksia. Se katsoo kuitenkin, että kyseistä välinettä on mukautettava, jotta se vastaisi riittävästi sekä lopullisten edunsaajaväestöjen tarpeita että välttämätöntä kyseisen välineen tehokasta hallinnointia. 3. Koska sopimusten yleiset sopimusehdot ovat osittain vanhentuneet, niitä tarkistetaan parhaillaan tarkoituksena mukauttaa kyseinen väline, jotta se vastaisi sen komissiolle mukanaan tuomia velvoitteita ja jotta voitaisiin pitää yllä suhteita sellaisiin valtiosta riippumattomiin järjestöihin, jotka edustavat eurooppalaista kansalaisyhteiskuntaa ja jotka toimivat Euroopassa kehitysmaiden vähäosaisten väestönosien puolestapuhujina. 4. Komissio on tietoinen siitä, että valtiosta riippumattomat järjestöt arvostavat kokonaisavustuksia budjettikohdasta B7-6000 myönnettävien luottojen yhteisrahoituksen puitteissa. Näin ollen komissio aikoo parantaa tätä välinettä tukeakseen tehokkaammin valtiosta riippumattomia järjestöjä niiden rahoitusosuuksissa kolmannen maailman kehittämiseksi.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0112/99 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Perusvapaudet Macaossa Portugalilais-kiinalainen yhteistyöryhmä käy parhaillaan neuvotteluja lainsäädännöstä, joka koskee perusvapauksia, jotka on tunnustettu niin alueen voimassa olevassa perustuslaillisessa järjestelmässä kuin Portugalin ja Kiinan yhteisessä julkilausumassa samoin kuin Macaon erityishallintoalueen perustuslaissa. Lainsäädäntö on välttämätön perustuslaissa säädettyjen oikeuksien ja vapauksien täytäntöönpanemiseksi eli sen takaamiseksi, että ne pidetään voimassa ja niitä noudatetaan myös jatkossa. Kansanedustuslaitos on jo hyväksynyt lain uskonnonvapaudesta, jonka Kiinan viranomaiset hyväksyivät sitä ennen. Yhteistyöryhmässä olevat Kiinan edustajat viivyttävät kuitenkin muiden lakien hyväksymistä. 1. Kuinka komissio suhtautuu siihen, että yhdistymisvapautta koskevaa lakia ei vielä ole hyväksytty, mikä on huolestuttavaa, sillä voimassa olevassa laissa ei säädetä poliittisista puolueista? 2. Mitä mieltä komissio on siitä, että lakko-oikeutta ja ammattiyhdistyksiin liittymisoikeutta koskevaa lakia ei myöskään ole vielä hyväksytty? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 1999) Maaliskuun 26 päivänä 1987 annetussa yhteisessä julistuksessa sekä Macaon perustuslain määräyksissä, joita koskeviin neuvotteluihin Portugalin ja Kiinan viranomaiset osallistuivat ja jotka ne ovat hyväksyneet, todetaan yksityiskohtaisesti Macaossa nykyisin vallitsevien oikeuksien ja vapauksien pysyvän ennallaan luovutuksen jälkeisen 50 vuoden ajan. Komissio katsoo, että Macaon nykyisten sosiaalisten ja taloudellisten järjestelmien sekä elinolojen säilymisen turvaaminen luovutuksen jälkeen edellyttää sellaisen lainsäädännön käyttöönottoa, jolla säädetään järjestäytymisoikeudesta sekä ammattijärjestöihin liittyvistä oikeuksista, myös lakko-oikeudesta. Komission käsityksen mukaan Macaon lainsäädäntöneuvosto pohtii parhaillaan lakiluonnosten antamista molemmista aiheista ja on ilmaissut huolensa asian heikon edistymisen johdosta ottaen huomioon ajan vähyyden ennen joulukuussa 1999 tapahtuvaa luovutusta. Komissio uskoo, että asia edistyy lainsäädäntöneuvoston jatkuvien ponnistelujen ansiosta ja kyseinen lainsäädäntö voidaan ottaa käyttöön ennen luovutusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0124/99

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle

(2. helmikuuta 1999)

Aihe: Kansalaisoikeudet

Kiina allekirjoitti lokakuussa 1998 YK:ssa sopimuksen kansalaisoikeuksista ja poliittisista oikeuksista. Sopimuksessa taataan ilmaisunvapaus, oikeus tasapuoliseen oikeudenkäyntiin ja suojelu kidutukselta ja mielivaltaisilta pidättämisiltä. Siinä turvataan myös mielipiteenvapaus, liikkumisvapaus, tasa-arvo lain edessä ja syyttömyysolettama.

Myöhemmät tapahtumat osoittavat, että Kiina ei aiokaan kunnioittaa antamiaan sitoumuksia. Yli kahden kansalaisen "kokousten" pitäminen julkisella paikalla on edelleen kielletty. Ammattiyhdistysaktivistien ja "virheellisten" kirjojen julkaisijoiden vangitsemiset jatkuvat. Buddhalaisia munkkeja ja nunnia kidutetaan edelleen, kuten Tiibetin ihmisoikeus- ja demokratiakeskus on antanut ilmi. Viime kuukausina sorto on voimistunut: Hong Kongissa toimivien oppositiojärjestöjen mukaan ainakin 11 ihmistä on määrätty kotiarestiin ja kiinalainen ammattiyhdistysjohtaja Zhang Sanguang on tuomittu 10 vuodeksi vankilaan. Tähän on lisättävä Kiinan kommunistipuolueen lokakuussa hyväksymät uudet toimet kansalaisjärjestöjen, yhdistysten tai yleensä kaikkien ryhmien perustamisen rajoittamiseksi.

Tämän uuden sortoaallon uhrien joukossa on 49-vuotias Wang Ce, joka viime marraskuuhun asti asui Valenciassa kahden sisarensa kanssa, jotka ovat Espanjan kansalaisia. Wang Ce pidätettiin viime marraskuun 2. päivänä hänen matkustettuaan Kiinaan luovuttaakseen viranomaisille manifestin, jossa vaadittiin lisää vapautta, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja demokratiaa Kiinaan. Viranomaisten vastaus oli jyrkkä: Wang Ce tuomittiin 30. marraskuuta syytettynä laittomasta maahantulosta ja valtion turvallisuuden vaarantamisesta.

Oikeudenkäynnin lopputulos ei ole tiedossa, mutta kaksi muuta toisinajattelijaa, jotka saapuivat Yhdysvalloista samoissa olosuhteissa, tuomittiin joitakin päiviä sitten kolmeksi vuodeksi "työn avulla tapahtuvaan uudelleenkoulutukseen".

Espanjan suurlähetystö on tehnyt useita selvityspyyntöjä Kiinan Yleisen turvallisuuden ministeriölle, mutta toistaiseksi ilman vastausta.

Koska kyseessä on näin vakava asia, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Wang Cen vapauttamiseksi ja saadakseen Kiinan kansantasavallan kunnioittamaan ja turvaamaan vapaudet, oikeudet ja periaatteet, jotka sisältyvät YK:n sopimukseen kansalaisoikeuksista ja poliittisista oikeuksista?