ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1591/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (TDI) komissiolle. Tiedotusvälineiden moniarvoisuus.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0057 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1591/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (TDI) komissiolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: Tiedotusvälineiden moniarvoisuus Emma Boninon äskettäinen nälkälakko, jonka avulla hän protestoi sitä epätasa-arvoista kohtelua vastaan, josta hänen puoleensa sai kärsiä Italiassa 13. toukokuuta pidettyjen parlamenttivaalien alla, osoitti, että suuret tiedotusvälineet noudattavat eräissä EU-valtiossa politiikkaa, jolla suositaan ainoastaan suuria ja vakiintuneita puolueita. Myös Belgiassa on samanlainen tilanne, sillä kaikki tilastot osoittavat, että Vlaams Blokin kaltaista puoluetta, joka edustaa yli 15 prosenttia Flanderin äänestäjistä, syrjitään julkisissa tiedotusvälineissä, joita kuitenkin ylläpidetään äänestäjien rahoilla. Ongelma koskee siis mitä ilmeisemmin koko Eurooppaa. Onhan vapaa, moniarvoinen ja riippumaton lehdistö, joka ottaa huomioon kaikki yhteiskunnalliset virtaukset, se perusta, johon kaikkien demokraattisten valtioiden on voitava nojata. Onko komissio tietoinen näistä tiettyjä EU-valtioita koskevista vääristymistä? Eikö komissio katso, että kansallisissa parlamenteissa ja Euroopan parlamentissa edustettuina olevilla poliittisilla puolueilla on oikeus saada maittensa julkisissa tiedotusvälineissä julkisuutta tasapuolisesti niiden suhteellisen koon mukaisesti? Eikö komissio ole sitä mieltä, että sen tehtäviin kuuluu valvoa, että tätä vapaan, moniarvoisen ja riippumattoman lehdistön periaatetta noudatetaan, erityisesti kun on kyse julkisista tiedotusvälineistä? Miten komissio suhtautuu jäsenvaltioon, jossa poliitikoiden on mentävä nälkälakkoon voidakseen saada edes vähän julkisuutta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2001) Komissiolla ei ole toimivaltuuksia asioissa, jotka liittyvät tiedotusvälineiden toimintalinjoihin jäsenvaltioissa. Komissio katsoo, että Euroopan tiedotusvälineillä on huomattavan suuri vapaus, jolle tuskin löytyy vertailukohtaa muualta maailmassa. Komissio pyrkii EU:lle kuuluvien valtuuksien rajoissa edistämään tiedotusvälineiden poliittista ja kulttuurista moniarvoisuutta, jotta vapaus säilyisi edelleen yhtä suurena. Komissio ei tietenkään voi puuttua jäsenvaltioiden tiedotusvälineiden toimitukselliseen linjaan tai edes kommentoida sitä. Tämän arvioinnin tekevät lukijat ja katsojat. Joka tapauksessa jäsenvaltioiden on huolehdittava, että eri periaatteita, kuten tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja sananvapauden periaatteita, noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3913/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Ecofin-neuvoston kokous 1. joulukuuta 1998 Ministerit keskustelivat tässä kokouksessa yritysverotuksen käytännesääntöjä käsittelevän ryhmän ensimmäisestä väliaikaisesta kertomuksesta. Neuvoston kokouksen jälkeen lehdissä ilmestyneistä artikkeleista käy selvästi ilmi, että muutamat lehtimiehet ovat saaneet jäljennöksen kertomuksesta. Aikooko komissio tämän perusteella toimittaa väliaikaisen kertomuksen myös Euroopan parlamentin jäsenille? Voisiko komissio kertoa parlamentin jäsenille erityisesti, mistä toimenpiteistä käytännesääntöjä käsittelevässä ryhmässä keskustellaan sekä mitä jäsenvaltioita nämä toimenpiteet koskevat? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1999) Kun menettelysääntöjä käsittelevä työryhmä perustettiin maaliskuussa 1998, Ecofin-neuvosto päätti, että sen toiminta olisi luottamuksellista. Ymmärrettävistä syistä oltiin huolissaan siitä, että jos tietoja julkistettaisiin, ennen kuin kysymykset oli kokonaisuudessaan käsitelty, tämä voisi vaikuttaa kielteisesti sekä arviointiprosessiin että osapuolten sitoumukseen vaihtaa myös arkaluonteisia tietoja kansallisista lainsäädäntötoimista ja -käytännöistä. Koska ensimmäinen toimenpideluettelo ei ole tyhjentävä, on pelätty, että sen julkistamisella voisi olla kielteisiä taloudellisia, sosiaalisia ja talousarvioon liittyviä vaikutuksia yksittäisissä jäsenvaltioissa ja liike-elämän piirissä. Lehdistön esittämistä arvailuista huolimatta työryhmän valmisteluasiakirjoja (mukaan lukien ryhmässä keskusteltavina olevia verotoimenpiteitä koskevat yksityiskohdat) ja väliraporttia ei tästä syystä jaeta ulkopuolisille. Komissio on antanut Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon menettelysääntöjen ja veropaketin muiden osien täytäntöönpanosta(1). (1) KOM(98) 595 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3480/98

esittäjä(t): John Iversen (PSE) komissiolle

(25. marraskuuta 1998)

Aihe: Pohjois-Korealle annettava ruokatavara-apu

Tiedotusvälineissä kerrotaan nykyään päivittäin Pohjois-Korean pahentuneesta elintarvikepulasta ja useista tapauksista, joissa on esiintynyt kannibalismia.

Voisiko komissio viime vuoden syyskuussa esittämäni kysymyksen johdosta nyt ilmoittaa, miten paljon ruokatavara-apua EU on jo antanut ja tulee antamaan Pohjois-Korean väestölle?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(22. tammikuuta 1999)

Komissio on seurannut tarkkaan Korean demokraattisen kansantasavallan (Pohjois-Korea) elintarviketurvatilannetta viimeisen kahden vuoden ajan. On selvää, että Pohjois-Koreassa kärsitään ruoan puutteesta. Tilanteen vakavuutta ei kuitenkaan ole pystytty vahvistamaan, koska Pohjois-Korean viranomaisten yhteistyö on ollut vaillinaista. Näyttöä on saatu myös tilanteen haitallisesta vaikutuksesta väestön terveyteen ja ravitsemustilanteeseen. Tästä huolimatta sensaatiohakuiset huhut ihmissyönnistä eivät ole tosia Pohjois-Koreassa erilaisissa avustusohjelmissa toimivan sadan ulkomaalaisen mukaan.

Kansainvälistä elintarvikeapua on toimitettu yhteensä 1,5 miljoonaa tonnia kahden viimeisen vuoden aikana. Yhteisön puolesta toiminut komissio on toimittanut huomattavan määrän elintarvikeapua huono-osaisimmille väestöryhmille. Vuosina 1997 ja 1998 elintarvikeapuun ja elintarviketurvaan käytettiin 100 miljoonaa euroa. Maailman elintarvikeohjelma (WFP) ja eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ovat vastanneet avun toimittamisesta paikan päällä olevien työntekijöidensä avulla, tai kahdenvälisesti. Komission rahoittama teknisen avun ryhmä valvoi kahdenvälisen avun antamista vuonna 1998. Elintarvikeavun ja maatalouden tervehdyttämisen lisäksi komissio on myöntänyt yli 24 miljoonaa euroa kansanterveyteen, viemäröintiin ja kiireelliseen ravitsemustilanteen tukemiseen samana ajanjaksona.

Komissio tarkastelee parhaillaan elintarvikeavun toimittamista ja maatalouden tervehdyttämistä koskevan ohjelman täytäntöönpanon yksityiskohtaisia sääntöjä. Ohjelma pantaisiin täytäntöön Pohjois-Koreassa vuonna 1999, mutta lopullista päätöstä siitä ei ole vielä tehty. Koska elintarvikepula on pääasiassa rakenteellista (Pohjois-Korean maatalouspolitiikan ja talouspolitiikkojen aiheuttamaa), komissio katsoo, että avun tehokkuus ja kestävyys edellyttää Pohjois-Korean politiikan muuttamista. Tarvittavia muutoksia ovat maatalouden toimintatapojen nykyaikaistaminen ja kauaskantoisempien markkinasuuntautuneiden uudistusten aloittaminen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/529

(2004/C 88 E/0542)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0760/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe: Rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman täytäntöönpano uusissa jäsenvaltioissa

Aikooko komissio toteuttaa rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa tukevia toimia uusissa jäsenvaltioissa, jotka eivät ole osallistuneet tärkeimpien toimintasuunnitelmaan sisältyvien direktiivien laatimiseen?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 2004)

Ne rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman (FSAP) toimenpiteet, joiden täytäntöönpanon määräaika päättyy ennen 1. toukokuuta 2004, muodostavat yhteisön säännöstön osan, jonka kaikkien liittymässä olevien maiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tällaisia toimenpiteitä on sovellettava liittymispäivästä alkaen.

Silloin, kun FSAP-toimenpiteiden täytäntöönpanon määräaika päättyy toukokuun 2004 jälkeen, tätä myöhäisempää määräaikaa sovelletaan myös liittymässä oleviin maihin. Jotta liittymässä olevat maat olisivat tietoisia näistä toimenpiteistä, niiden valtuuskunnat ovat osallistuneet tarkkailijoina kaikkiin asianomaisiin valmistelu- ja sääntelykomiteoihin vuoden 2003 aikana.

Komissio muistuttaa, että liittymisasiakirjassa määrätään soveltamisalan ja ajan perusteella rajoitetuista siirtymätoimenpiteistä tietyille rahoituspalveluja koskeville direktiiveille. Näitä siirtymätoimenpiteitä sovelletaan paikallisiin markkinoihin. Suoraa pääsyä EU:n sisämarkkinoille ei voi saada noudattamalla vähemmän tiukkoja vaatimuksia. Kaikkien siirtymätoimenpiteiden soveltaminen lopetetaan viimeistään vuoden 2007 lopussa. Toimenpiteet koskevat pankkidirektiivin (1) mukaisia osuustoiminnallisten luottolaitosten vähimmäispääomavaatimuksia (koskee Kyprosta, Unkaria, Puolaa ja Sloveniaa) sekä talletusten vakuusjärjestelmiä ja sijoittajien korvausjärjestelmiä (2) (koskee Viroa, Unkaria, Latviaa, Liettuaa, Puolaa ja Slovakiaa).

Komissio on jo jonkin aikaa käynyt tiivistä vuoropuhelua liittymässä olevien maiden kanssa rahoituspalvelujen alalla. Näissä vuoropuheluissa on käytetty apuna erityisesti nykyisten jäsenvaltioiden asiantuntijoiden tekemiä vertaisarviointeja. Näiden perusteella on liittymässä oleville maille annettu suosituksia. Ne laativat parhaillaan toimintasuunnitelmia varmistaakseen, että tämän alan yhteisön säännöstö ja myös jo toteutetut FSAP-toimenpiteet pannaan tehokkaasti täytäntöön.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/12/EY, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2000, luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (EYVL L 126, 26.5.2000).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/19/EY, annettu 30 päivänä toukokuuta 1994, talletusten vakuusjärjestelmistä (EYVL L 135, 31.5.1994).
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/298

(2004/C 84 E/0346)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0043/04

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe: Euron vaikutus kaupankäyntiin

Vastauksessaan Chris Huhnen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1883/03 (1) komission jäsen Solbes esitti useita kommentteja euron vaikutuksesta kaupankäyntiin. Pystyykö komissio antamaan tilanteen kehityksestä lisätietoja, jotka perustuvat kuuden viime kuukauden aikana tapahtuneeseen taloudelliseen kehitykseen?

(Alkuperäinen Chris Huhnen kysymys: ”Voiko komissio tehdä yhteenvedon mahdollisista merkittävistä tutkimuksista, jotka koskevat euron vaikutusta kaupankäyntiin euroalueella, sen omat tutkimukset mukaan lukien? Voiko komissio arvioida, missä määrin euron käyttöönotto on lisännyt kaupankäyntiä?”)

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Komissio esitteli vastauksessaan Chris Huhnen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1883/03 (1) tuloksia useista akateemisista tutkimuksista, joissa tarkasteltiin euron vaikutusta euroalueen sisäiseen kauppaan. Komission 30. syyskuuta 2003 julkaisemassa euroaluetta koskevassa neljännesvuosikatsauksessa (Quarterly Report on the Euro Area) vaikutukseksi arvioidaan 7—18 prosenttia. Arvion perustana käytetään tietoja vuoden 1991 ensimmäisestä vuosineljänneksestä vuoden 2002 neljänteen vuosineljännekseen. Komissio on näin ollen sitä mieltä, että euro on jo vaikuttanut euroalueen sisäisiin kauppavirtoihin huomattavasti, ja vaikutus voi kasvaa edelleen.

Kirjalliseen kysymykseen E-1883/03 annetussa vastauksessa mainittujen tutkimusten lisäksi voidaan todeta, että myös yksittäisten jäsenvaltioiden tuonnin ja viennin kauppavirtoja tutkittaessa on havaittu talous- ja rahaliittoon liittyviä vaikutuksia.

Komissio ei ole tietoinen kyseiseen alaan liittyvistä viimeaikaisista tutkimuksista, joissa olisi käytetty kirjalliseen kysymykseen E-1883/03 annetussa vastauksessa mainittuja tutkimuksia uudempia tietoja. On kuitenkin epätodennäköistä, että tavanomaiset talouden suhdannevaihtelut viimeisten kuuden kuukauden aikana muuttaisivat aiempien tutkimusten perushavaintoja.

(1) EUVL C 58 E, 6.3.2004, s. 106.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/787

(2004/C 84 E/0884)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0412/04

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe: Puutavaran viennin säännöstely Indonesiasta

Indonesian länsi- ja keskisaarilla, Sumatra, Kalimantan ja Sulawesi mukaan lukien, järjestäytyneet ryhmät ovat tehneet laittomia hakkuita osissa sademetsiä ja vieneet alueilta puutavaraa huomioimatta ympäristöä ja paikallisyhteisöjä, jotka ovat puutavarasta ja metsistä riippuvaisia. Länsi-Papua on nyt vaarassa joutua kyseisten ryhmien toimien kohteeksi.

Voiko komissio esitellä pääpiirteittäin toimenpiteet, joilla on varmistettu, että EU:n alueelle tuodun puutavaran hakkuu ja rekisteröinti on ollut asianmukaista ja että puutavaran vienti on ollut laillista Indonesian lakien sekä EU:n, Indonesian ja Maailman kauppajärjestön välisten kauppasopimusten mukaan?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Yhteisössä ei tällä hetkellä ole villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) soveltamisalaan kuuluvia puulajeja lukuun ottamatta lainsäädäntöä, jolla sallittaisiin vain laillisesti hakatun puutavaran tuonti EU:n alueelle. Missään monenvälisessäkään sopimuksessa, kuten Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksissa, ei puututa erikseen laittomasti hakatun puutavaran kauppaan.

Komissio määritteli metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) koskevassa vuonna 2003 annetussa toimintasuunnitelmassa (1) toimenpiteitä laittoman puunkorjuun ja puukaupan ongelman ratkaisemiseksi. Toimintasuunnitelmasta keskusteltiin parlamentin teollisuus, ulkomaankauppa, tutkimus- ja energiavaliokunnassa. Yksi ehdotetuista toimenpiteistä on se, että EU tekee vapaaehtoisia FLEGT-kumppanuussopimuksia (Forest Law Enforcement Governance and Trade eli FLEGT) puutavaran tuojamaiden kanssa. Sopimusten mukaan kyseisistä maista saa tuoda EU:hun vain sellaista puutavaraa, jonka voidaan todistaa olevan laillisesti korjattua. Komissio toteaa tiedonannossa myös tarkastelevansa muita mahdollisia lainsäädännöllisiä vaihtoehtoja.

Indonesia on ilmoittanut olevansa kiinnostunut vapaaehtoisesta FLEGT-kumppanuudesta ja suunnittelee parhaillaan komission kanssa laajamittaista hanketta laittoman puunkorjuun ongelman ratkaisemiseksi. Komissio aikoo antaa vuonna 2004 ehdotuksen asetukseksi, jonka nojalla vapaaehtoisen FLEGT-todistusjärjestelmän täytäntöönpano EU:n rajoilla on mahdollista.

(1) KOM(2003) 251 lopullinen.
2.

Kreikan viranomaisten päätös koskee ainoastaan s-Travel project -hankkeeseen nimenomaisesti liittyviä kysymyksiä. Päätöksellä ei ole vaikutusta muuhun biometrisen teknologian käyttöä koskevaan tutkimukseen. Koska biometriset tiedot ovat henkilötietoja, kaiken tähän liittyvän tutkimuksen on tapahduttava tietosuojan lakisääteisten vaatimusten mukaisesti, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (2) mukaisesti. Tämän direktiivin 29 artiklan nojalla perustettiin tämän alan työryhmä. Se on EU:n itsenäinen neuvoa-antava elin, joka koostuu jäsenvaltion nimeämien valvontaviranomaisten edustajista. Työryhmä tuli siihen tulokseen, että lisätyö on välttämätöntä, erityisesti matkustusturvallisuuden alalla, ja että sillä välin on teollisuuden vastuulla kehittää biometrisiä järjestelmiä, jotka ovat tietosuojan mukaisia. Lisäksi Thessalonikissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa jäsenvaltiot vahvistivat, että EU:ssa tarvitaan johdonmukaista lähestymistapaa biometristen tunnisteiden ja matkustamiseen tarvittavien asiakirjojen osalta, ja ne pyysivät komissioita laatimaan ehdotuksia (tätä tehdään parhaillaan). Tässä yhteydessä tutkimusprojektit, jotka toteutetaan täysin lain puitteissa, voivat tarjota hyödyllistä tietoja ja hyödyllisiä aineistoja. Komissio jatkaa jäsenvaltioiden kanssa biometrisiä aiheita koskevaa yhteistyötä, koska tällaisella teknologialla on valtava potentiaali Euroopan kansalaisten turvallisuuden lisäämisessä. Tämä tapahtuu läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaisten kanssa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/390

(2004/C 84 E/0453)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0417/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(9. helmikuuta 2004)

Aihe: Irtisanomiset Finex-yhtiön tehtaalla

Suomalaisella Finex-yhtiöllä on Nogueirassa, Maiassa (Portugali) vaatetehdas, jossa oli jo lähes 1000 työntekijää. Yhtiö painosti työntekijöitään hyväksymään irtisanomissopimuksia. Tällä hetkellä tehtaalla on vain 430 työntekijää, ja yhtiö painostaa lähes 300:aa naistyöntekijää hyväksymään sopimuksia, joita on mahdoton hyväksyä. Työntekijät on määrä sanoa irti kuun loppuun mennessä. Yritys näyttää saaneen monenlaista rahoitustukea.

Pyydän näin ollen komissiota kertomaan minulle seuraavat tiedot:

1. Miten paljon Finex-yhtiölle on maksettu yhteisön tukea Portugalissa ja muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa?

2. Mihin toimenpiteisiin komissio ja Portugalin hallitus aikovat ryhtyä puolustaakseen Finexin työntekijöiden (joista suurin osa on naisia) työpaikkoja ja kaikkia oikeuksia?

3. Aikooko komissio vaatia Finex-yhtiölle myönnetyn rahoitustuen takaisinmaksua, jos työntekijöiden painostaminen näiden irtisanomiseksi jatkuu?

Stavros Dimasin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että ”FINEX” on saanut seuraavan tuen:

Toinen yhteisön tukikehys

(euroina) Yhteensä Euroopan sosiaalirahasto (ESR) Sosiaaliturvamäärärahat (OSS) PEDIP II 20 467,54 15 350,65 5 116,89

Myönnettäessä rahoitusta ammatillisen koulutuksen alaan kuuluville toimille ei sovelleta yritysten pysyvyyteen liittyviä edellytyksiä, vaan kriteerinä on pikemminkin se, täyttääkö hakija ESR:n tuen myöntämisvaiheessa voimassa olevien asetusten mukaiset haku- ja tukikelpoisuusehdot.

Komissio katsoo, että henkilöresursseihin tehdyt investoinnit ovat kaikkein tärkeimpiä kansallisesti ja alueellisesti. On korostettava, että ESR:n rahoituksella ei tueta sinänsä yritystä, vaan tarjotaan henkilöresursseihin suunnattu investointi, jonka ansiosta kyseisiin koulutustoimenpiteisiin osallistuvat henkilöt parantavat työllistyvyyttään. Komission tietojen mukaan kyseinen yritys ei ole toiminut vastoin sääntöjä, jotka koskevat rakennerahastojen tuen myöntämistä.

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että yritys on saanut saanut Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitusta 308 413 euroa 11. helmikuuta 1996 hyväksytylle hankkeelle, joka kuuluu elinkeinotoiminnan nykyaikaistamista koskevaan ohjelmaan (toinen yhteisön tukikehys) (1).

(1) Portugalille myönnetty tuki, joka koskee teollisuuden kehittämiseen tarkoitettua erityisohjelmaa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/246

(2004/C 88 E/0249)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0914/04

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(24. maaliskuuta 2004)

Aihe: Laiton linnunpyynti Kyproksella

Vuosittain pyydystetään laittomasti arviolta 12 miljoonaa lintua niiden vaeltaessa etelään tai pohjoiseen Kyproksen kautta. Erittäin tiheiden verkkojen ja liima-ansojen kaltaisia pyyntimenetelmiä, jotka ovat vastoin lintudirektiivin säännöksiä, käytetään yhä laajalti.

Kun otetaan huomioon, että Kypros ei ole 1. toukokuuta 2004 mennessä pannut täysimääräisesti täytäntöön lintudirektiiviä (79/409/ETY (1)) tai luontotyyppidirektiiviä (92/43/ETY (2)) eikä se valvo niiden noudattamista, mihin toimiin komissio ryhtyy rajoittaakseen laitonta linnunpyyntiä ja varmistaakseen, että direktiivit pannaan täysimääräisesti täytäntöön ja että niiden noudattamista valvotaan liittymispäivään mennessä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio on selvästi todennut liittymisneuvotteluissa ja niitä seuranneen liittymistä edeltävän ajanjakson aikana, että tietyt linnunpyyntimenetelmät, kuten erittäin tiheiden verkkojen ja liima-ansojen käyttö, ovat vastoin lintudirektiivin (luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 6. maaliskuuta 1991 annetulla komission direktiivillä 91/244/ETY (3)) säännöksiä. Tällainen linnunpyynti on laitonta Kyproksella, ja Kyproksen viranomaiset ovat vakuuttaneet komissiolle, että toimia kyseisen lainsäädännön noudattamisen valvomiseksi tehostetaan.

Kyproksen edellytetään varmistavan, että lintudirektiivi ja luontotyyppidirektiivi (luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY) pannaan täysimääräisinä täytäntöön siitä päivästä lähtien, kun maa liittyy Euroopan unioniin. Toukokuun 1. päivästä 2004 lähtien komissio toteuttaa Kyproksen osalta samat tarvittavat toimenpiteet kyseisten direktiivien täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi kuin se toteuttaisi muidenkin jäsenvaltioiden osalta.

Kypros on liittymistä edeltävän ajanjakson aikana saattanut mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään ja on näin ollen velvoitettu panemaan ne täytäntöön maan kansallisen lainsäädännön nojalla.

(1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.

(2) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3) EYVL L 115, 8.5.1991.
2.

Komissio päätti tukea AU:n hallintoa kokonaisvaltaisella 1,9 miljoonan euron ohjelmalla (eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen budjettikohta) sen sijaan, että tällä alalla tuettaisiin joitakin tiettyjä ns. tehokkaita saarekkeita. Tämän hankkeen tavoitteena on parantaa AU:n kokonaistehokkuutta politiikan aloitteiden kehittämisessä ja tehokkaissa jäsenvaltioihin suuntautuvissa toimissa kolmen kiinteästi toisiinsa liittyvän prioriteettina pidetyn teeman osalta: i) demokratisointiprosessi, jossa keskeistä on vahvistaa AU:n kykyä tarkkailla ja valvoa vaaleja; ii) hallinto, jossa keskeistä on parantaa AU:n valvontakapasiteettia, edistää kansalaisyhteiskuntaan osallistumista ja valtavirtaistaa tasa-arvoa; iii) ihmisoikeudet, jossa keskeistä on parantaa AU:n ja kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden kapasiteettia edistää ihmisoikeuksia, myös monimutkaisissa hätätilanteissa. Tätä ohjelmaa olisi pidettävä ensimmäisenä askeleena. Edellisessä EU:n troikan ja Afrikan välisessä tapaamisessa korkea-arvoisten virkamiesten tasolla (Dublinissa, 17. ja 18. helmikuuta 2004) komissio toisti olevansa valmis harkitsemaan tulevia rahoituspyyntöjä hallinnon, ihmisoikeuksien ja demokratian aloilla. Tuomioistuin, joka on olennaisen tärkeä instituutio Afrikan ihmisoikeuksien takaamisen kannalta, voisi saada tällaista tukea.