ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0839/03 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) neuvostolle. Genovan lentokentän teknisen ja hallinnollisen järjestelmän muutokset.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0105 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0839/03 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) neuvostolle (18. maaliskuuta 2003) Aihe: Genovan lentokentän teknisen ja hallinnollisen järjestelmän muutokset Vuonna 1980 perustettiin Italian ilmailuviranomainen, jonka vuonna 1981 muutettu kenttäorganisaatio on seuraavanlainen: - neljä alueellista ilmailukeskusta, - kaksi päälentokenttää (Fiumicino ja Linate) joilla on omat johtajat, - muut erikokoiset lentokentät, joista vastaa henkilökunta ilman varsinaista johtajaa. Ilmailun pääosaston teknisen ja hallinnollisen organisaation perusteelliset muutokset 11. helmikuuta 2003 muuttivat radikaalisti hallintorakennetta, ja lentokentät on jaettu erillisiin luokkiin, vaikka kaikilla on samat tehtävät ja toiminnot: - neljään ACC-luokan kenttään (Rooman, Milanon, Padovan ja Brindisin alueelliset valvontakeskukset), joilla on oma johtaja; - kolmeen SAAV-luokan kenttään (Fiumicinon, Linaten ja Malpensan), joilla on oma johtaja; - kahdeksaan CAAV-luokan kenttään (Barin, Bolognan, Catanian, Napolin, Olbian, Palermon, Torinon ja Venetsian lentokentät), joilla on oma johtaja; - viiteentoista UAAV-luokan kenttään (kaikki muut lentokentät, joissa on lennonjohtotorni, mukaan lukien Genova) joiden johdossa on virkailija; - kolmeentoista NAAV-luokan kenttään (lentokentät, joissa ei ole lennonjohtotornia, vaan ainoastaan tietopalvelu). Genovan jättäminen CAAV-kenttien ulkopuolelle ei ole minkään logiikan mukainen, sillä - Genova on yksi harvoista Italian lentokentistä, joissa on aina ollut täydet tekniset palvelut, myös tutkapalvelut; - vaikka Genovan lentokenttä ei olekaan liikenteen laadun kannalta ensimmäinen, se on monipuolisuutensa, sijaintinsa ja sääolojensa vuoksi Pohjois-Italiassa merkittävä vaihtoehto ja varmasti yksi tärkeimmistä kentistä; - kahdeksasta CAAV-kentästä Barissa ei ole tutkaa ja sen matkustajamäärä on yhtä suuri tai pienempi kuin Genovassa; Cataniassa ei ole tutkaa vaan ainoastaan lennonjohtotorni, vaikkakin liikenteeltään se on suurempi; Olbia on tyypiltään ja liikenteensä puolesta Genovan tasoinen. Voiko neuvosto ilmoittaa millä kriteereillä on päätetty ryhtyä näihin muutoksiin? Vastaus (21. heinäkuuta 2003) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenelle Italian ilmailuviranomaisten hallinnollista rakennetta koskevassa kysymyksessä esitettyjen seikkojen osalta ja erityisesti Genovan lentokentän asemasta näissä järjestelyissä, että kyseiset asiat eivät kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1953/03 esittäjä(t): Lissy Gröner (PSE) komissiolle. Vuonna 2002 Baijerissa käyttämättä jäänyt 17 miljoonan euron suuruinen Euroopan unionin tuki.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1953/03 esittäjä(t): Lissy Gröner (PSE) komissiolle (13. kesäkuuta 2003) Aihe: Vuonna 2002 Baijerissa käyttämättä jäänyt 17 miljoonan euron suuruinen Euroopan unionin tuki Baijerin osavaltio Saksassa ei pystynyt sitomaan Euroopan unionin maaseudun kehittämisohjelmasta sille myönnettyjä 17 miljoonan euron suuruisia varoja varainhoitovuonna 2002, vaan palautti ne Brysseliin. 1. Onko Baijerin osavaltio palauttanut myös Euroopan sosiaalirahastosta saamiaan varoja? 2. Kuinka suurista summista on kyse? 3. Mihin tukialueisiin varojen takaisinmaksu vaikuttaa? 4. Onko komissiolla yleiskäsitystä meneillään olevista hankkeista, jotka on rahoitettu muista yhteisön tukiohjelmista, esimerkiksi Leader+-ohjelmasta? 5. Mitä Baijerin osavaltiota koskevia hankkeita näistä ohjelmista rahoitetaan? 6. Onko komissiolla yleiskäsitystä muihin yhteisön ohjelmiin ja hankkeisiin, kuten Daphneen ja koulutusohjelmiin, myönnetyistä tuista? 7. Mitä nämä hankkeet ovat, ja kuinka suuria tukia niihin on myönnetty? 8. Mitä rajat ylittäviä hankkeita Baijerin ja Tekin tasavallan välisellä alueella on meneillään? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1072/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Praton kunnan käyttämät Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1072/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (31. maaliskuuta 2003) Aihe: Praton kunnan käyttämät Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Praton kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja kehittääkseen ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja käytäntöjen laadukkuutta ja innovatiivisuutta sekä edistääkseen Eurooppa-ulottuvuuden sisällyttämistä niihin. Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Praton kunta esittänyt Leonardo da Vinci -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Praton kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 ja E-1074/03 (8. toukokuuta 2003) Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnettyjä varoja hallinnoivat osittain hajautetusti kansalliset toimistot. Kyse on kansainvälisistä vaihtohankkeista, joiden kokonaistalousarvio on lähes 40 % ohjelman talousarvioista. Tarvittavia tietoja näistä hankkeista saa Italian kansallisesta toimistosta: ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RoomaPuhelin: (+39-06)44.59.01Faksi: (+39-06)44.59.04.75 Komission keskitetysti hallinnoimien varojen osalta (pilottihankkeet, temaattiset toimet, kielitaito, valtioiden rajat ylittävät verkot, viiteaineisto) tutkimus antoi Frosinonen, Fiumincinon, Anconan, Carraran, Firenzen, Livornon, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kunnista seuraavat tulokset: - Ainoastaan Pesaron kunta on ehdottanut yhtä Leonardo-ohjelmaan liittyvää pilottihanketta: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale). - Se sai 264 161 euroa rahoitusta tähän hankkeeseen, joka käynnistyi vuoden 2002 lopulla. Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0829/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Frosinonen kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelman varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0829/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (18. maaliskuuta 2003) Aihe: Frosinonen kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelman varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut alueelliset viranomaiset ovat myöntäneet hankkeille Euroopan unionin varoja huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Euroopan komissio on useaan otteeseen ilmaissut huolestuneisuutensa siitä, että paikallisviranomaiset käyttävät riittämättömästi Euroopan unionin varoja. Koska joillakin tietyillä alueellisilla yksiköillä, kuten esimerkiksi Frosinonen kunnalla, on erityisen suuri tarve käyttää Euroopan unionin varoja ihmisten ja omaisuuden suojeluun mahdollisten luonnonkatastrofien tai niin kutsuttujen teknillis-teollisten katastrofien ennaltaehkäisemiseksi ja parempien valmiuksien hankkimiseksi niiden kohtaamiseksi, voiko komissio ilmoittaa: 1. onko Frosinonen kunta esitellyt hankkeita pelastuspalvelualan toimintaohjelman puitteissa; 2. onko kyseisiä hankkeita varten saatu rahoitusta; 3. onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 ja E-1103/03 (22. huhtikuuta 2003) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että kahden viime vuoden aikana Frosinonen, Fiumincinon, Anconan, Carraran, Livornon, Firenzen, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esittäneet hankkeita yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9. joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/847/EY(1) nojalla, eivätkä ne näin ollen ole saaneet rahoitustukea tässä yhteydessä. Ohjelman tarkoituksena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason ponnisteluja henkilöiden, omaisuuden ja ympäristön suojelemiseksi luonnon ja teknologian aiheuttamissa suuronnettomuustilanteissa. Ohjelman vuosibudjetti on 1,5 miljoonaa euroa (budjettikohta B4-308), ja sen avulla voidaan rahoittaa toimia ehkäisyn, valmiustason nostamisen, hätäavun ja suuronnettomuuksien sosio-ekonomisten seurausten erittelyn alalla. Vain ne toimet, jotka ovat tärkeitä kaikille jäsenvaltioille tai suurelle osalle niistä, ovat tukikelpoisia. Tukikelpoisten toimien on lisäksi oltava niiden painopisteiden mukaisia, jotka komissio vuosittain määrittelee hallintokomitean avustuksella. Komissio haluaa lisäksi kiinnittää parlamentin jäsenen huomion www-sivustoon osoitteessa http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/. Se sisältää joukon esimerkkejä hankkeista, joita on käynnistetty yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelmassa. (1) EYVL L 327, 21.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1063/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Carraran kunnan käyttämät Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1063/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (31. maaliskuuta 2003) Aihe: Carraran kunnan käyttämät Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Carraran kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja kehittääkseen ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja käytäntöjen laadukkuutta ja innovatiivisuutta sekä edistääkseen Eurooppa-ulottuvuuden sisällyttämistä niihin. Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Carraran kunta esittänyt Leonardo da Vinci -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Carraran kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 ja E-1074/03 (8. toukokuuta 2003) Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnettyjä varoja hallinnoivat osittain hajautetusti kansalliset toimistot. Kyse on kansainvälisistä vaihtohankkeista, joiden kokonaistalousarvio on lähes 40 % ohjelman talousarvioista. Tarvittavia tietoja näistä hankkeista saa Italian kansallisesta toimistosta: ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RoomaPuhelin: (+39-06)44.59.01Faksi: (+39-06)44.59.04.75 Komission keskitetysti hallinnoimien varojen osalta (pilottihankkeet, temaattiset toimet, kielitaito, valtioiden rajat ylittävät verkot, viiteaineisto) tutkimus antoi Frosinonen, Fiumincinon, Anconan, Carraran, Firenzen, Livornon, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kunnista seuraavat tulokset: - Ainoastaan Pesaron kunta on ehdottanut yhtä Leonardo-ohjelmaan liittyvää pilottihanketta: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale). - Se sai 264 161 euroa rahoitusta tähän hankkeeseen, joka käynnistyi vuoden 2002 lopulla. Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1100/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pistoian kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1100/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (31. maaliskuuta 2003) Aihe: Pistoian kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pistoian kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja rahoittaakseen ihmisiin tai aineellisiin resursseihin liittyviä pelastuspalvelutoimia joko ennaltaehkäisytarkoituksessa tai pystyäkseen vastaamaan paremmin mahdollisiin luonnonmullistuksiin tai jopa ns. teknisteollisiin katastrofeihin. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pistoian kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pistoian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 ja E-1103/03 (22. huhtikuuta 2003) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että kahden viime vuoden aikana Frosinonen, Fiumincinon, Anconan, Carraran, Livornon, Firenzen, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esittäneet hankkeita yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9. joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/847/EY(1) nojalla, eivätkä ne näin ollen ole saaneet rahoitustukea tässä yhteydessä. Ohjelman tarkoituksena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason ponnisteluja henkilöiden, omaisuuden ja ympäristön suojelemiseksi luonnon ja teknologian aiheuttamissa suuronnettomuustilanteissa. Ohjelman vuosibudjetti on 1,5 miljoonaa euroa (budjettikohta B4-308), ja sen avulla voidaan rahoittaa toimia ehkäisyn, valmiustason nostamisen, hätäavun ja suuronnettomuuksien sosio-ekonomisten seurausten erittelyn alalla. Vain ne toimet, jotka ovat tärkeitä kaikille jäsenvaltioille tai suurelle osalle niistä, ovat tukikelpoisia. Tukikelpoisten toimien on lisäksi oltava niiden painopisteiden mukaisia, jotka komissio vuosittain määrittelee hallintokomitean avustuksella. Komissio haluaa lisäksi kiinnittää parlamentin jäsenen huomion www-sivustoon osoitteessa http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/. Se sisältää joukon esimerkkejä hankkeista, joita on käynnistetty yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelmassa. (1) EYVL L 327, 21.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1552/03 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Elintarvikkeisiin sisältyvät lahjat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0201 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1552/03 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 2003) Aihe: Elintarvikkeisiin sisältyvät lahjat Viime vuosina lapsille sattuneiden kuolemaan johtaneiden tukehtumisonnettomuuksien takia jotkut valveutuneimmista valmistajista ovat alkaneet vapaaehtoisesti vetää pois markkinoilta potentiaalisesti vaarallisia tuotteita. - Nestlé on vetänyt pois markkinoilta Magic Ball -tuotteensa (suklaalla päällystetty pallo, jonka sisällä on pieni Disney-nukke) sen takia, että elintarvikkeiden sisällä olevia leluja pidetään äärimmäisen vaarallisina. - Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa lahjan sisältänyt jogurtti (Onken) vedettiin myös vapaaehtoisesti pois markkinoilta. - Suomessa vedettiin pois markkinoilta suklaamuna, jonka sisällä oli Itävallassa valmistettu yllätyslahja. Häikäilemättömät valmistajat jatkavat kuitenkin elintarviketuotteidensa mainontaa ja myyntiä käyttäen houkuttimena lelua (mikä on epäilemättä taas yksi markkinointikeksintö ruoan myymiseksi), joka on altis aiheuttamaan kohtalokkaita onnettomuuksia ja peruuttamattomia vahinkoja perheille. Mihin erityisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä pyrkiäkseen suojelemaan eurooppalaista kuluttajaa? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1475/03, E-1505/03, E-1552/03 ja E-1591/03 (5. kesäkuuta 2003) Parlamentin jäsenten esittämiä kysymyksiä on käsitelty useissa komission vastauksissa aikaisempiin parlamentin jäsenten kysymyksiin. Tämän vuoksi parlamentin jäseniä on pyydetään tutustumaan erityisesti vastauksiin, joita on annettu toisiinsa liittyviin kirjallisiin kysymyksiin E-0504/02, esittäjä Anna Karamanou, ja E-0548/02, esittäjä Alexandros Alavanos(1), sekä kirjallisiin kysymyksiin E-2630/00, esittäjä Jorge Moreira Da Silva, E-2631/00, esittäjä Elisa Damião ja E-2632/00, esittäjä Carlos Lage(2). Kirjallisessa kysymyksessä E-1505/03 mainittujen tapaturmien osalta komissio on yhteydessä kyseisten maiden viranomaisiin saadakseen tietoa näiden tapaturmien yksityiskohdista ja arvioidakseen niitä. Komissio myös kiinnittää erityistä huomiota elintarviketuotteiden liittämisestä muihin kuin elintarviketuotteisiin mahdollisesti aiheutuvaa vaaraa koskevan, parhaillaan tehtävän tutkimuksen tuloksiin. Tutkimusta koordinoi Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arvioinnista (STOA) vastaava jaosto. Kaikkia näistä tiedoista ilmeneviä uusia näkökohtia tarkastellaan sen ratkaisemiseksi, onko aihetta tehdä aloitteita yhteisön tasolla. (1) EYVL C 205 E, 29.8.2002. (2) EYVL C 136 E, 8.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1507/03 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Grundig AG:n maksukyvyttömyys ja työpaikkojen puolustaminen Portugalissa.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0203 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1507/03 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (5. toukokuuta 2003) Aihe: Grundig AG:n maksukyvyttömyys ja työpaikkojen puolustaminen Portugalissa Tiedotusvälineissä on äskettäin uutisoitu, että Grundig AG hakeutui 14. huhtikuuta 2003 Nürnbergin käräjäoikeudessa Saksassa selvitystilaan. Kuten tiedetään, Grundig käyttää määräysvaltaa Bragassa Portugalissa sijaitsevassa Car InterMedia System -yrityksessä (CIS), joka työllistää noin 700 työntekijää. Yritys valmistaa autoradioita ja muodostaa myös noin 30 prosenttia yli 300 työntekijää työllistävän Fehst Componentes Lda -yrityksen tuotannosta, mikä osoittaa, että CIS on toimintakykyinen ja tulee itsenäisesti toimeen. Grundigin vaikutus Bragan alueen työllisyyteen ja kehitykseen on hyvin merkittävä, minkä vuoksi tieto Saksassa tehdyistä päätöksistä otettiin huolestuneena vastaan. Muistettakoon, että vaihtoehtoisia työpaikkoja ei ole ja että maan pohjoisosasta äskettäin siirtyneet muut monikansalliset yritykset ovat pahentaneet työttömyyttä. Pyydän komissiolta seuraavia tietoja: 1. Mitä yhteisön tukia Grundig-yhtymälle ja etenkin Car InterMedia Systemille on myönnetty? Mitkä ovat kyseisten tukien ehdot? 2. Mihin toimenpiteisiin aiotaan ryhtyä CIS:in toiminnan ja yhtiön tällä hetkellä suoraan tai epäsuorasti varmistamien työpaikkojen takaamiseksi ottaen huomioon, että työttömyyden kasvu Portugalissa on nykyään Euroopan unionin nopeinta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0128/03 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle. Alppien suojelua koskeva yleissopimus.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0073 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0128/03 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: Alppien suojelua koskeva yleissopimus On ilahduttavaa, että Alppien suojelua koskeva yleissopimus on 40 vuoden valmistelun jälkeen vihdoinkin tullut voimaan. Valitettavasti jäsenvaltioista Italia ja Ranska ovat lykänneet sopimuksen allekirjoittamista. Myöskään Euroopan unioni ei ole vielä allekirjoittanut sopimusta, vaikka se on lupautunut sopimuksen allekirjoittajaksi. 1. Mitkä ongelmat estävät unionia allekirjoittamasta sopimusta? 2. Mitä komissio tekee, jotta myös asiaa lykänneet jäsenvaltiot allekirjoittaisivat sopimuksen? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 2003) Yhteisö allekirjoitti Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen 7. marraskuuta 1991 Itävallan Salzburgissa. Ratifiointipäätös tehtiin 26. helmikuuta 1996(1). Yhteisö on siis Alppien suojelua koskevan sopimuksen sopimuspuoli. Kaikki Alppien alueella sijaitsevat jäsenvaltiot ovat ratifioineet sopimuksen: Itävalta 19. huhtikuuta 1994, Saksa 16. kesäkuuta 1994, Ranska 30. marraskuuta 1995 ja Italia 28. syyskuuta 1999. Slovenia, joka on ainoa Alppien alueella sijaitseva unioniin liittyvä valtio, ratifioi sen 22. maaliskuuta 1995. Komissio kertoi vastauksessaan aikaisempiin kirjallisiin kysymyksiin (yhteinen vastaus kysymyksiin E-1148/02, E-1149/02 ja E-1229/02(2) sekä kysymykseen E-1818/02(3)) käytännön vaikeuksistaan toimia aktiivisesti yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen nojalla toteutettavien toimien toteuttamiseksi sekä halukkuudestaan harkita mahdollisuuksia tehostaa osallistumistaan. Komissio korostaa kiinnostustaan vuoristoalueiden asioita kohtaan. Mielenkiintoaan komissio ilmaisi muun muassa tunnustamalla toisessa koheesiokertomuksessaan, että eräät vuoristoalueet kärsivät vakavista kehitysongelmista ja että näiden alueiden olisi kuuluttava yhteisön tulevan koheesiopolitiikan ensisijaisiin kohteisiin. Lisäksi komissio on juuri käynnistänyt vuoristoalueita koskevan tutkimuksen. Tutkimuksen tavoitteina on määritellä vuoristoalueet (vyöhykejako), perustaa erityyppisiä, erityisesti ympäristöön ja ympäristöuhkiin liittyviä indikaattoreita sisältävä tietokanta sekä lopuksi analysoida näiden alueiden tilannetta kestävän kehityksen näkökulmasta. Myös muut yhteisön politiikat, kuten maaseudun kehittämispolitiikka ja ympäristöpolitiikka vaikuttavat osaltaan vuoristoalueiden ja myös Alppien kestävään kehitykseen ja vuoristoalueiden ekosysteemien säilymiseen. (1) Neuvoston päätös 96/191/EY, tehty 26. helmikuuta 1996, Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen solmimiseksi (EYVL L 61, 12.3.1996). (2) EYVL C 301 E, 5.12.2002, s. 91. (3) EUVL C 28 E, 6.2.2003, s. 140.