ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2724/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Kosovon kulttuurimuistomerkkien suojelu Kosovon alueella on suuri määrä ortodoksien ja islamilaisten kulttuurimuistomerkkejä, jotka ovat suuressa vaarassa tuhoutua alueella tapahtuvien yhteenottojen vuoksi. Koska kaikkien kansojen kulttuuriperinnön suojelu on EU:lle ensisijaisen tärkeä asia ja se tekee tämän tavoitteen eteen tiivistä yhteistyötä Unescon ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa, komissiolta kysytään: Mitä aloitteita se aikoo tehdä, jotta Kosovon alueen muistomerkit luokiteltaisiin maailman kulttuuriperintöön kuuluviksi ja niitä suojeltaisiin tällaisille muistomerkkeille kuuluvalla tavalla? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1998) Komissio on tietoinen aseellisten yhteenottojen Kosovon kulttuurimuistomerkeille aiheuttamasta vaa-rasta. Komissiolla ei ole toimivaltaa liittää kulttuurimuistomerkkejä maailman kulttuuriperintöluetteloon. Tämä kuuluu YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön UNESCOn yksinomaiseen toimivaltaan, ja kuten arvoisa parlamentinjäsen tietää, kyseisen maan viranomaisten on tehtävä asiasta UNESCOn käyttöönottamien diplomaattimenettelyiden mukainen aloite.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2922/98 esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE) komissiolle (25. syyskuuta 1998) Aihe: Vakavia puutteita EU:n kilpailua koskevien kokeiden yhteydessä Hallintovirkamiehille ja apulaishallintovirkamiehille järjestetyn avoimen kilpailun KOM/A/8/9/10/11/12/98 aikana, joka pidettiin Hotel Ergifessä, Roomassa 14. syyskuuta 1998, esiintyi neljännen eli viimeisen kokeen (kielikokeen) järjestelyissä ja hallinnassa puutteita, sillä koetehtävät sisältänyt laatikko oli kadonnut. Tämän käsittämättömän huolimattomuuden lisäksi, kun kolmannen kokeen lopussa todettiin edellä mainittujen papereiden puuttuvan, kilpailuun osallistuneet jätettiin saliin vastauslomakkeiden kanssa ilman valvojia, jolloin esiintyi sellaista sopimatonta menettelyä, kuten vastausten vertailua, matkapuhelinten käyttöä avun pyytämiseksi kilpailusalin ulkopuolelta ja muita vakavia sääntöjenvastaisuuksia. Voiko komission mielestä edellä esitetyn perusteella tällaista kilpailua pitää validina avoimuuden, yksittäisten hakijoiden kelpoisuuden ja kokeiden asianmukaisen toteutuksen kriteerien mukaisesti?
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2215/98 esittäjä(t): David Thomas (PSE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Interventiovarastointiin liittyvät maksut Minkä suuruisia maksuja komissio suorittaa jäsenvaltioille viljan interventiovarastoinnista jäsenval-tioissa? Mitä muita maksuja liittyy interventiovarastoihin vietävän tai sieltä lähtevän viljan käsittelyyn? Miten jäsenvaltioissa suoritetut maksut korreloivat EU:n määräämien hintojen kanssa? Voiko komissio julkistaa jäsenvaltioissa suoritettavien maksujen suuruudet? Katsooko komissio, että erisuuruiset maksut eri puolilla EU:ta häiritsevät kilpailua? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 1998) Viljan interventiovarastoinnin kustannukset korvataan jäsenvaltioille komission päätöksillä säännöllisesti vahvistettavien kiinteämääräisten summien perusteella. Varainhoitovuonna 1998 sovellettavat kiinteämääräiset summat ovat 1,76 ecua tonnilta varastoon siirtämisestä aiheutuvien kustannusten osalta(1) ja 1,71 ecua tonnilta varastosta poistamisesta aiheutuvien kustannusten osalta1, kun sietoraja on asetettu(2) (1,98 ecua tonnilta, kun sietorajaa ei ole asetettu), ja 1,11 ecua tonnilta kuukautta kohti varastointikustannusten osalta. Näiden koko yhteisössä sovellettavien kiinteämääräisten summien laskentamenettely vahvistetaan maataloustuotteiden julkisesta varastoinnista aiheutuvien materiaalia koskevien toimien rahoituksessa käytettävistä kiinteistä määristä 12. kesäkuuta 1989 annetussa komission asetuksessa (ETY) 1643/89(3), ja se perustuu neljän kustannuksiltaan alhaisimman jäsenvaltion toimittamien tosiasiallisten kustannusten painotettuun keskiarvoon, edellyttäen että näillä jäsenvaltiolla on hallussaan vähintään 33 prosenttia kyseisen tuotteen määristä. komission tapana ei ole julkaista sille tätä tarkoitusta varten toimitettuja tosiasiallisia kustannuksia. Koska komissio suorittaa maksut yhtäläisen tason mukaisina koko yhteisön alueella, huomautus erisuuruisten maksujen kilpailua vääristävästä vaikutuksesta on perusteeton. Tosiasiallisten kustannusten vaihtelu jäsenvaltiosta toiseen on seurausta jokaisen jäsenvaltion omista markkinaehdoista. (1) Jos tuotetta ei tosiasiallisesti siirretä, kiinteämääräisestä summasta vähennetään 0,72 ecua tonnilta. (2) Interventioelimien suorittamaan maataloustuotteiden ostoon, varastointiin ja myyntiin johtavia interventiotoimenpiteitä koskevista kirjanpitosäännöistä 12. joulukuuta 1990 annetun komission asetuksen (ETY) 3597/90 4 artikla. EYVL L 350, 14.12.1990. (3) EYVL L 162, 13.6.1989.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2453/98 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Valtion tuki Ennen 31. joulukuuta 1996 perustettu, Massassa (Italiassa) sijaitseva osuuskunta "Clad la Sartoria" on pyytänyt lakiin 49/85 (Marcora-laki) perustuen rahoitustukea. Euroopan komission pääosasto IV vastusti kyseessä olevaa lakia, sillä se katsoi lain merkitsevän valtion tukea. Marraskuussa 1997 Italian hallitus laati komission esittämät kommentit huomioon ottavan asetuksen lain 49/85 muuttamiseksi. Asiasta vastaava pääosasto ei kuitenkaan ole vielä antanut lopullista lausuntoa asiasta, joten työpaikkojen säilyttämiseksi aiottuja toimia ei voida panna täytäntöön lyhyellä aikavälillä. Voiko komissio valvoa, että sen asiasta vastaavat osastot antavat vihdoinkin lausunnon tästä asetuksesta? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle päättäneensä 15. heinäkuuta 1998 pidetyssä kokouksessa olla vastustamatta lain 49/85 muuttamisesta annetussa asetuksessa säädettyä uutta tukijärjestelmää. Käsiteltävänä olevista asioista, joihin sovelletaan vielä lain 49/85 mukaista vanhaa järjestelmää ja joita koskevat viimeisimmät tiedot toimitettiin komissiolle viime kesäkuussa, tehdään myöhemmin yhtenäinen päätös.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2811/98

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle

(17. syyskuuta 1998)

Aihe: EKP:n pääjohtajan palkka

Lehdistötiedotteiden mukaan EKP:n pääjohtaja Duisenberg ja muut EKP:n johtokunnan jäsenet eivät tiedä tulevaa palkkaansa.

1. Voiko komissio ilmoittaa EKP:n johtokunnan jäsenten tarkat palkkasummat?

2. Jos ei, mikä on syynä tämän tiedon salaamiseen EU:n kansalaisilta ja avoimuuden periaatteen rikkomiseen?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus

(14. lokakuuta 1998)

Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ja Euroopan keskuspankin (EKP) perussääntöä koskevan pöytäkirjan nro 3 mukaan EKP:n johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdoista ja erityisesti heidän palkastaan, eläkkeestään ja muista sosiaaliturvaetuuksistaan sovitaan EKP:n kanssa tehtävässä sopimuksessa. EKP:n neuvosto vahvistaa ehdot kolmesta EKP:n neuvoston ja kolmesta neuvoston nimeämästä jäsenestä koostuvan komitean ehdotuksesta. Johtokunnan jäsenillä ei ole ääneioikeutta tässä näissä kysymyksissä. (EKPJ:n perussäännön 11.3 artikla.) EKP:n henkilöstön palvelussuhteen ehdot, palkan, eläkkeet ja muut sosiaaliturvaetuudet vahvistaa puolestaan EKP:n neuvosto johtokunnan ehdotuksesta (36.1 artikla).

Komission tehtävänä ei ole ottaa kantaa EKP:n henkilöstön ja johtokunnan palkkoihin, sillä niiden palvelussuhteen ehtojen vahvistaminen ei kuulu komission toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2611/98 esittäjä(t): Josep Pons Grau (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeudet Päiväntasaajan Guineassa Päiväntasaajan Guineassa pidettiin äskettäin massaoikeudenkäynti, jossa 117 Bubi-heimon jäsentä tuomittiin ilman, että vähäisintäkään oikeusvaltiolta edellytettävää vaatimusta olisi noudatettu. Oikeudenkäynnissä annettiin muiden tuomioiden lisäksi 15 kuolemantuomiota. Amnesty Internationalin lähteiden mukaan Päiväntasaajan Guineassa tuomittujen vankilaolosuhteet ovat myös erittäin epäinhimillisiä, mikä on todennäköisesti ollut syynä Bioko-saaren itsenäisyysliikkeeseen kuuluvan Martin Puyen kuolemaan. Ottaen huomioon, että Malabon hallitus ei halua mitenkään edistää maansa demokratisointia eikä ihmisoikeuksien noudattamista, harkitseeko komissio uudestaan kehitysyhteistyösuhteitaan Päiväntasaajan Guinean kanssa? Aikooko se käyttää Lomén sopimuksen demokratialauseketta? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Komissio seuraa tiiviisti ihmisoikeustilanteen kehittymistä Päiväntasaajan Guineassa. Se on toiminut useaan otteeseen asianmukaisia kanavia jäsenvaltioiden kanssa käyttäen Bioko-saarella tammikuussa 1998 tapahtuneiden välikohtausten johdosta pidätettyjen ja tuomittujen henkilöiden puolesta. Komissio on tehnyt selväksi Päiväntasaaajan Guinean viranomaisille, että yhteistyön asteittainen uudelleenaloittaminen riippuu neljännen Lomén yleissopimuksen 5 artiklan mukaisesti ihmisoikeuksien, kansanvaltaisten periaatteiden ja oikeusvaltion kunnioittamisessa saavutettavasta edistyksestä. Komissio on tältä osin valmis tukemaan toimenpiteitä, joilla pyritään tilanteen parantamiseksi sekä oikeusvaltion ja toimielinten kansanvaltaiseksi toimimiseksi tehtäviin uudistuksiin.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2087/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Kyynelkaasun haittavaikutukset Kyynelkaasun haittavaikutukset ovat yhä kasvava huolenaihe. Aikooko komissio tehdä tutkimuksen siitä, mitä vaaroja ortoklooribentsylideenimaloninitriili aiheuttaa ihmisten terveydelle? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1998) Yhteisön nykyisessä lainsäädännössä säädetään tiettyjen kemikaalien käytön rajoittamisesta, jolla pyritään suojelemaan työntekijöiden, kuluttajien ja muiden ihmisten terveyttä sekä ympäristöä. Neuvoston asetuksessa (ETY) 793/93(1) vahvistetaan yleiset periaatteet "olemassa olevien aineiden" aiheuttamien vaarojen järjestelmällistä arviointia ja valvontaa varten. Näillä aineilla tarkoitetaan sellaisia aineita, joita käytettiin yhteisössä ennen syyskuuta 1981 ja jotka on lueteltu Euroopassa kaupallisessa käytössä olevien kemiallisten aineiden luettelossa EINECSissä. Koska EINECSissä lueteltujen aineiden määrä on suuri (noin 100 000), edellä mainitussa asetuksessa otettiin käyttöön ensisijaistamiseen perustuva lähestymistapa. Yhteensä 109 aineesta laadittiin kolme ensisijaisten aineiden luetteloa. Näihin kemiallisiin aineisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota, koska ne voivat aiheuttaa terveys- ja ympäristövaaroja ja ne olisi sen vuoksi arvioitava. Aineet on lueteltu kolmessa komission asetuksessa, jotka annettiin vuosina 1994-1997. Ortoklooribentsylideenimalononitriili ei toistaiseksi sisälly edellä mainittuihin kolmeen luetteloon, vaikka se sisältyykin EINECSiin. Komissio on hiljattain alkanut laatia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa uutta luetteloa sellaisista ensisijaisista aineista, joihin on viipymättä kiinnitettävä huomiota niiden mahdollisten terveys- ja ympäristövaarojen vuoksi. Ortoklooribentsylideenimalononitriili sisällytetään mahdollisesti tähän uuteen, neljänteen ensisijaisten aineiden luetteloon. On kuitenkin syytä muistaa, että ortoklooribentsylideenimalononitriiliä ei ole luokiteltu vaaralliseksi aineeksi vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevassa neuvoston direktiivissä 67/548/ETY(2). Kyynelkaasun terveysvaikutusten tutkimista voidaan tukea tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002)(3) ja erityisesti sen avaintoimintakokonaisuudesta 1 "Terveys, ravinto ja ympäristötekijät". (1) EYVL L 84, 5.4.1993. (2) EYVL L 196, 16.8.1967. (3) KOM(98) 8.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2271/98 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Valmistevero Onko nykyinen eri jäsenvaltioissa toteutettava valmisteverojärjestely komission mielestä tyydyttävä, vai tarvitaanko tällä alalla lähempää yhteensovittamista? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1998) Valmisteverojärjestelmien yhdenmukaistamisen osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan ensimmäiseen kappaleeseen vastauksessa, jonka komissio on antanut hänen kirjalliseen kysymykseensä E-1898/98(1). Valmisteveron alaisten tavaroiden liikkuvuutta koskevan valvonnan koordinoinnin osalta komissio katsoo, että laajempaa yhteistyötä tarvitaan, ja pyrkii tähän aktiivisesti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan petostentorjuntaa koskevaan työsuunnitelmaansa vuosille 1998-1999(2), jossa luetellaan useita toimenpiteitä, joilla komissio pyrkii vahvistamaan yhteistyötä. (1) EYVL C 50, 22.2.1999, s. 111. (2) KOM(98) 278 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2504/98 esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Yhtenäismarkkinat ja yksinoikeuteen perustuvat jakelusopimukset Koska Luxemburgin suurherttuakunta on niin pieni alue, maan vähittäiskauppiaiden on pakko hankkia tavaraa belgialaisilta tavarantoimittajilta Belgiaa ja Luxemburgia koskevien yksinoikeuteen perustuvien jakelusopimusten puitteissa. Tuotteiden "fyysisen" luovutuksen luxemburgilaiselle vähittäiskauppiaalle tekee usein suoraan tuottaja tai tukkukauppias, jonka kotipaikka ei ole Belgiassa, vaikka "kirjanpitotekninen" luovutus tapahtuu belgialaisen väliportaan kautta, jolloin alkuperäiseen hintaan tulee 15-40 prosentin välityspalkkio. Katsooko komissio, että tämä järjestelmä, jonka vuoksi luxemburgilaiselta vähittäiskauppiaalta perittävä hinta on usein korkeampi kuin hinta, jonka Luxemburgin naapurialueiden kuluttajat maksavat samasta tuotteesta, on yhtenäismarkkinoiden hengen ja reilun kilpailun periaatteen mukainen? Mihin toimiin komissio voisi ryhtyä varmistaakseen sen, että luxemburgilaiset vähittäiskauppiaat saavat oikeuden hankkia tavaraa haluamastaan maasta, jossa on myyntiverkostoja samoille tuotteille eikä heidän tarvitsisi enää asioida väärinkäytöksiä harjoittavien hankintaverkostojen kanssa? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1998) Komission asetuksessa (ETY) 1983/83, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1983, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta yksinmyyntisopimusten ryhmiin(1), säädetään poikkeuksesta yksinmyyntisopimuksille, eli sopimuksille, joilla yksi sopimuspuoli sitoutuu siihen, ettei se toimita tiettyjä tuotteita muille kuin toiselle sopimuspuolelle myytäväksi edelleen koko yhteismarkkinoille tai jollekin niiden määritellylle osalle. Näin ollen on yhteisön kilpailusääntöjen mukaista antaa vain yhdelle jakelijalle tehtäväksi myydä tiettyjä tuotteita edelleen yhteismarkkinoiden määritellylle osalle, kuten Belgian ja Luxemburgin markkinoille. Samassa asetuksessa kuitenkin säädetään myös, että ryhmäpoikkeuksen soveltamisesta koituvaa etua ei sovelleta sopimuksiin, joiden perusteella sopimuksen piiriin kuuluvia tuotteita eivät voi tarjota rinnakkaistuojat yksinoikeuden saaneen jakelijan alueella eivätkä niitä voi saada tälle alueelle asettuneet käyttäjät tai välittäjät yrityksiltä, jotka sijaitsevat kyseisen alueen ulkopuolella ja myyvät edullisemmin ehdoin. (1) EYVL L 173, 30.6.1983.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2792/98 esittäjä(t): Viviane Reding (PPE) neuvostolle (18. syyskuuta 1998) Aihe: Baha'i-yhteisön vainoaminen Iranissa 21. heinäkuuta 1998 teloitettiin Mashadissa Iranissa eräs Iranin kansalainen ja baha'i-uskontokunnan jäsen, Ruhollah Rawhani, tuomittuna erään nuoren naisen käännyttämisestä islamin uskosta baha'i-uskoon. Kyseinen nuori nainen kieltää tulleensa käännytetyksi, koska häntä on kasvatettu baha'i-uskoon jo lapsuudesta saakka. Tuomittu eristettiin täysin, eikä hän saanut valita vapaasti asianajajaansa. Ruhollah Rawhani on ensimmäinen baha'i-uskontokunnan jäsen, joka on teloitettu vuoden 1992 jälkeen. Neljä muuta samanuskoista pidätettiin ja tuomittiin samaan aikaan kuin Rawhani. Heidän kohdallaan pelätään pahinta. Miten neuvosto suhtautuu Iranissa tapahtuvaan Iranin kansalaisten täysin rankaisemattomaan vainoamiseen, jonka ainoana syynä on heidän uskonnollinen vakaumuksensa? Mitä toimenpiteitä neuvosto aikoo toteuttaa, jotta näitä neljää tuomittua baha'i-yhteisön jäsentä uhkaava teloitus vältettäisiin ja kansainvälisen yhteisön huomio saataisiin herätettyä Iranin viranomaisten painostamiseksi yhden perustavinta laatua olevan ihmisoikeuden puolesta?
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2998/98 esittäjä(t): Renate Heinisch (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Baden-Württembergissä sijaitseville korkeakouluille ja tutkimuslaitoksille vuonna 1997 myönnetyn EU-tuen määrä Komissiolta pyydetään seuraavia tietoja: Mihin toimiin Baden-Württembergin korkeakouluille ja tutkimuslaitoksille myönnettiin yhteisön tukea vuonna 1997 ja kuinka paljon tukea myönnettiin: 1. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljännestä puiteohjelmasta 2. Yhteisön energia- ja ympäristöohjelmista 3. Yhteisön aloitteista, erityisesti INTERREG-ohjelmasta 4. Ohjelmista SOKRATES, Leonardo da Vinci ja Nuorten Eurooppa 5. Muista yhteisön ohjelmista? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2934/98 esittäjä(t): José Pomés Ruiz (PPE) neuvostolle (24. syyskuuta 1998) Aihe: Albanian kriisi Kansainvälinen yhteisö on ollut Albanian suhteen viime vuosina enimmäkseen passiivinen. Levottomuuksilla on kuitenkin ilmeisiä vaikutuksia EU:n nykyisiin ja tuleviin jäsenvaltioihin. Maan tilanne voi olla vaara koko alueen vakaudelle. Onko neuvosto toteuttanut toimenpiteitä, joilla alueen turvallisuutta lisätään? Yhteenotot ovat jälleen lisääntyneet Albaniassa, mutta kansainvälinen yhteisö on passiivinen. Suunnitteleeko EU jonkinlaisia välitys- tai muita toimia tämän konfliktin ratkaisemiseksi? Vastaus (14. joulukuuta 1998) Neuvosto pahoittelee sitä, että arvoisa parlamentin jäsen pitää vuoden 1997 Rooman konferenssia, ETYJ:in, EU:n, Euroopan neuvoston, Naton ja WEU:n yhteisiä toimia, vuonna 1997 maksettujen 70,4 miljoonan ecun ja vuosina 1998-1999 Phare-ohjelmasta maksettavien arviolta 105 miljoonan ecun suuruista tukea, komission ja EU:n troikan asiantuntijaryhmien sekä Euroopan yhteisön tarkkailujoukkojen (ECMM) lähettämistä maahan, yhteistyösopimusta, ECHO:n toimittamaa humanitaarista apua, Albanian tukiryhmän äskettäistä perustamista ja EU:n osallistumista Albaniaa koskevaan kansainväliseen konferenssiin osoituksena kansainvälisen yhteisön passiivisuudesta. Neuvosto on todella syvästi huolissaan vakauden säilymisestä alueella ja haluaisi muistuttaa, että Euroopan unioni ja sen yksittäiset jäsenvaltiot ovat tehneet selvästi eniten vakauden lujittamiseksi Albaniassa ja näin lienee lähitulevaisuudessakin. Neuvosto haluaa kiinnittää parlamentin jäsenen huomion Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.4 artiklan 2 kohdan mukaisesti 22. syyskuuta 1998 tehtyyn neuvoston päätökseen, jossa Länsi-Euroopan unionia pyydetään saattamaan kiireellisesti päätökseen mahdollisten Albaniassa toteutettavien kansainvälisten poliisitoimien toteutettavuustutkimus, jotta Albanian viranomaisia voitaisiin auttaa lain ja järjestyksen palauttamisessa maahan. Neuvosto suhtautui istunnossaan 26. lokakuuta 1998 myönteisesti sille toimitettuun WEU:n tutkimuksen täydennykseen. Neuvosto odottaa mielenkiinnolla yhteistyötä Tiranan uuden hallituksen kanssa, erityisesti taloudellisten ja demokraattisten uudistusten sekä sisäisen turvallisuuden vahvistamisen osalta. Neuvosto teki selväksi, että kansallisen sovitteluprosessin edistyminen ja perustuslain hyväksyminen on ehdottoman välttämätöntä, ja kiirehti kaikkia poliittisia voimia sekä erityisesti Demokraattisen puolueen johtajia tiedostamaan jälleen vastuunsa Albanian kansasta. Neuvosto pani tyytyväisenä merkille Tiranassa 30. lokakuuta menestyksellisesti järjestetyn kansainvälisen konferenssin, jossa arvioitiin kansainvälisen yhteisön ja Albanian yhteistyötä sekä kartoitettiin uuden hallituksen kanssa tehtävää yhteistyötä sen toimissa demokratian, turvallisuuden sekä poliittisen ja taloudellisen vakauden palauttamiseksi maahan.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1895/98 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: A13 - M25 -tien parannussuunnitelma välillä Wenningtonista Mardykeen: tien betonipinta Hyväksyykö komissio sen, että betonipintainen tie aiheuttaa enemmän pölyä ja melua kuin mikään muu pinnoitetyyppi? Onko komissio samaa mieltä siitä, että vähän melua tuottavan tai asvalttisen tienpinnan käyttämisen pitäisi olla vakiokäytäntö koko Euroopassa, mikä suojelisi paremmin ympäristöä ja takaisi paremman elämänlaadun valtateiden varsilla asuville ihmisille? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Päätettäessä betonin,asfaltin tai muun päällysteen käytöstä tienrakennuksessa otetaan huomioon eri tekijöitä, kuten perustan kestävyys, yleiset sääolosuhteet, investointi- ja ylläpitokustannukset, liikenneturvallisuus- ja ympäristövaatimukset sekä materiaalien saatavuus. Tienrakennuksesta vastaavat kansalliset ja paikalliset viranomaiset pystyvät parhaiten päättämään, mikä materiaali soveltuu parhaiten paikallisiin olosuhteisiin ja vaatimuksiin. Komissio ei näin ollen yhdy käsitykseen, jonka mukaan huokoisen asfaltin käytöstä pitäisi tehdä vakiokäytäntö kaikkialla Euroopassa.