ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3255/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Toisen YTK:n muuttaminen Kreikan osalta Kreikan lehdistössä olleiden selostusten mukaan Kreikan talousministeriö tukee ehdotusta, jonka mukaan Kreikalle osoitetuista YTK-määrärahoista 700 miljardia drakmaa jaetaan uudelleen rakennerahastoille ja ohjelmille, jotta ne eivät jäisi käyttämättä, koska niitä ei ole mahdollista käyttää vuoteen 2000 mennessä niille korvamerkittyihin tarkoituksiin. Tämä varojen uudelleenjako muun muassa puolittaa Egnatia-tiehen ja kansalliseen maarekisteriin osoitetut määrärahat; nämä kaksi hanketta ovat erittäin tärkeitä Kreikan kehityksen kannalta. Samojen selostusten mukaan Kreikan talousministeriö katsoo, että ehdotus ei merkitse ohjelmien hylkäämistä tai hankkeiden peruttamista vaan ainoastaan sitä, että siirretään Euroopan unionin yhteisrahoittamien merkittävien julkisten hankkeiden nopeuttamiseen tarkoitettua rahoitusta vaikuttamatta yksittäisten ohjelmien tulevaisuuteen tai ¨Santerin paketin¨ valmisteluun. Tämä määrärahojen vähentäminen tilinpidollisista syistä ei vapauta vastuusta Kreikan hallitusta, joka ei ole pystynyt ratkaisemaan näitä hankkeita vaivaavia ongelmia, ja niiden saaminen päätökseen toisen YTK:n ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti ei suinkaan ole taattu. 1. Onko totta, että on ehdotettu näihin suurhankkeisiin korvamerkittyjen määrärahojen vähentämistä? 2. Pitääkö paikkansa, että komissio voi jo nyt sitoutua tarjoamaan Santerin paketista välttämättömät varat riippumatta paketin sisällöstä sopimisen jälkeen vahvistettavista ensisijaisista tavoitteista? 3. Miten komissio uskoo näiden ehdotusten hyväksymisen vaikuttavan siihen, missä määrin toisen YTK:n tavoitteet voidaan saavuttaa? 4. Onko mikään muu maa ehdottanut näin laajoja muutoksia pelkästään tilinpidollisista syistä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 1997) 1. Kreikan talousministerin ehdotukset koskivat itse asiassa toisen yhteisön tukikehyksen (YTK) erittäin merkittävää muuttamista. Näiden ehdotusten mukaan muun muassa Egnatia-tiehen varattuja määrärahoja vähennettäisiin 100 miljardilla drakmalla (noin 330 miljoonaa ecua) eli 40 prosenttia, ja Kreikan maarekisterin määrärahoja vähennettäisiin 30 miljardilla drakmalla (noin 99 miljoonaa ecua) eli 57 prosenttia. 2. Komissio ei pysty sitoutumaan välittömästi määrärahojen myöntämiseen kolmannesta YTK:sta eli niin sanotusta Santerin paketista. 3. Ehdotusten vaikutus toisen YTK:n tavoitteiden toteutumiselle olisi arvioitava tarkasti tapaus kerrallaan ja yleisperiaatteena olisi pidettävä tavoitteiden saavuttamista mahdollisuuksien mukaan toisen YTK:n yhteydessä. 4. Ehdotuksilla on vaikutuksia talousarvioon (2 400 miljoonaa ecua julkisina menoina tai 1 600 miljoonaa ecua rakennerahastojen osarahoituksena), ja niiden käytännön seuraukset ovat merkittävämpiä kuin muiden jäsenvaltioiden komissiolle aikaisemmin tekemät muutosehdotukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2876/97 komissiolle esittäjä(t): Olivier Dupuis (ARE) (1. syyskuuta 1997)

Aihe: Tiibetiläisille suunnattu radiotoiminta

Euroopan parlamentti hyväksyi talousarviossaan vuodelle 1996 ja vuodelle 1997 budjettikohdan B7 - 702 ¨Ihmisoikeudet ja kansanvalta kehitysmaissa¨, jonka selvitysosassa on seuraava lause: ¨Määräraha kattaa ihmisoikeuksien seurantaan liittyvien toimien rahoituksen... ja niiden tiedotustoimien, erityisesti radiotoiminnan, edistämisen, jotka on suunnattu sekä Tiibetissä maanpaossa oleville että Tiibetissä asuville tiibetiläisille ja jotka käsittelevät mitä tahansa väkivallattomia aloitteita ihmisoikeuksien, demokratian ja Tiibetin vapauden puolustamiseksi ja edistämiseksi sekä Euroopan unionissa tehtyjä tämänsuuntaisia aloitteita¨.

Voiko komissio selvittää, miksi se on viivytellyt päätöksen hyväksymistä jo varainhoitovuodelle 1996 esitetyistä hankkeista, joita ei ole ryhdytty toteuttamaan, sekä varainhoitovuodelle 1997 esitetyistä hankkeista, joista ei ole saatu vielä vastausta ja jotka koskevat tiibetinkielisten tiedotusohjelmien toteuttamista ja lähettämistä Intiassa maanpaossa oleville tiibetiläisille ja Tiibetissä asuville tiibetiläisille budjettiviranomaisten antamien määräysten mukaisesti?

Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997)

Vuosina 1994 - 96 komissio rahoitti kahta Tiibetin kansalle suunnattua hanketta, joista toisen media-alaa koskevan hankkeen toteutti ¨Sananvapauden seurantakeskus Maongpa¨. Tämä hanke saatettiin päätökseen vuonna 1996. Vuoden 1996 lopussa esitettiin kahta uutta mediahanketta, joista toinen on kyseisen järjestön esittämä.

Luodakseen tiibetiläisille pakolaisille ja Tiibetin kansalle suunnattuihin avustushankkeisiin johdonmukaisen ihmisoikeuksien toimintastrategian, komissio lähetti paikalle työryhmän kartoittamaan hanketta. Tämä matka tehtiin vuoden 1997 kesäkuussa, ja elokuun alussa siitä annettiin selvitys sekä parikymmentä eri toiminta-aloja, muun muassa media-alaa, koskevaa hanketta, esimerkiksi arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemat hankkeet.

Hankkkeen kartoituksesta vastuussa olevien kahden neuvonantajan vastaanottamien ja suosittelemien hankkeiden osalta suoritetaan tarkastelu- ja valintamenettely, jossa otetaan huomioon etenkin komission kyseisellä alueella noudattama yleinen toimintapolitiikka.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2577/97 komissiolle esittäjä(t): Juan Colino Salamanca (PSE) ja Jesús Cabezón Alonso (PSE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: EU:n määräämän brittiläisen lihan myyntikiellon rikkominen Komission jäsen E. Bonino tiedotti 2. heinäkuuta 1997 hullun lehmän kriisin vuoksi myyntikiellossa olevan brittiläisen lihan mahdollisesta laittomasta myynnistä. Hän lausui Italian televisiossa, että lihaa oli myyty muun muassa Espanjaan. Näyttää siltä, että myöhemmin komissio on kiistänyt Espanjan olleen myynnin kohteena. Mihin tutkimuksiin komission jäsen perusti nämä väitteensä? Mikä organismi tai viranomainen antoi Espanjan nimen? Onko normaalia antaa tämän tyyppisiä lausuntoja ennen kuin on oltu yhteydessä kysymyksessä olevaan jäsenvaltioon? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2576/97, E-2577/97, E-2578/97, E-2603/97, E-2604/97 ja E-2605/97 (14. lokakuuta 1997) Komissio ilmoitti 2. heinäkuuta 1997 petoksen paljastumisesta. Petos liittyi Isosta-Britanniasta peräisin olevan lihan laittomaan vientiin muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin. Avoimuusperiaatteen mukaisesti ja pyrkien täyttämään velvoitteensa Euroopan parlamenttiin nähden komissio on pitänyt Euroopan parlamentin ja jäsenvaltiot ajan tasalla kaikesta tässä asiassa tapahtuneesta kehityksestä. Tapahtumien alkuvaiheessa espanjalainen yritys, jolla on sama nimi kuin Guinea-Bissauhun sijoittuneella yrityksellä, joutui väärien syytösten kohteeksi. Myöhemmin kuitenkin havaittiin erään toisen espanjalaisen yrityksen vastaanottaneen 200 tonnia lihaa yhdeltä syytteeseen asetetuista belgialaisyrityksistä. Espanjan viranomaiset, joille komissio on asiasta ilmoittanut, tutkivat parhaillaan asiaa. Komissio tietää, että joillakin tiedoista voi olla mahdollisesti vaikutuksia lihamarkkinoihin, mutta katsoi kuitenkin, että on tärkeämpää tiedottaa asiasta kuluttajille avoimuusperiaatteen mukaisesti. Arvoisien parlamentin jäsenten mainitsema tapahtuma ei kuitenkaan ole vaikuttanut markkinoihin. Jäsenvaltioiden komissiolle [viikottain] toimittamien tietojen perusteella Yhdistyneestä kuningaskunnasta heinäkuussa laittomasti vietyä lihaa koskevat paljastukset eivät ole vaikuttaneet lihan tukkukauppahintaan. Komissio on yhä sitä mieltä, että sen velvollisuutena on tiedottaa tämäntyyppisistä asioista Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille sekä tarvittaessa kuluttajille sitä mukaa, kuin asiassa tapahtuu kehitystä. Sitä paitsi naudan spongiformista enkefalopatiaa koskevien suositusten seurannasta vastaava tilapäinen toimikunta on hyväksynyt laajalti tämän menettelyn.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3090/97 komissiolle esittäjä(t): Lissy Gröner (PSE) (3. lokakuuta 1997) Aihe: EU:n Mittel- ja Unterfrankenin hallintopiireille myöntämät määrärahat 1. Kuinka paljon EU:n tukea on myönnetty vuodesta 1995 lähtien koko Baijerille ja erityisesti Mittel- ja Unterfrankenin hallintopiireille? 2. Mistä hankkeista ja rahastoista näitä määrärahoja on myönnetty? 3. Mitä konkreettisia hankkeita on toteutettu seuraavien kohderyhmien osalta: - naiset - nuoret - pitkäaikaistyöttömät ja miten paljon kullekin ryhmälle on myönnetty määrärahoja? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2587/97 komissiolle esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) (29. heinäkuuta 1997) Aihe: Yhtäläiset mahdollisuudet täydennyskoulutukseen ja oikeusvaade täydennyskoulutuksesta Euroopassa Euroopan komissio (PO XXII) antoi 30.4.1997 kertomuksen mahdollisuuksista saada täydennyskoulutusta Euroopan unionissa (KOM(97)0180 lopull.). Tämän kertomuksen III luvussa - päätelmät ja suuntaviivat - yhteisön tavoitteeksi vahvistetaan täydennyskoulutuksen saamismahdollisuuksien parantaminen sekä naispuolisten työntekijöiden eriarvoisuuden vähentäminen. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio ehdottaa säädöksen luomista. Missä määrin komissio aikoo laatia direktiivin, jolla säännellään oikeudellisesti ja koko Euroopan laajuisesti täydennyskoulutuksen saatavuutta, jotta kaikille (eurooppalaisille) naispuolisille työntekijöille taattaisiin yhtäläiset mahdollisuudet saada täydennyskoulutusta? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1997) Komissio esitti osana neuvoston 30. kesäkuuta 1993 antaman suosituksen täytäntöönpanoprosessia raportin täydennyskoulutuksen saatavuudesta. Tämän raportin tavoitteena on antaa ajateltavaa kaikille yhteisön eri toimijoille ja vaikuttaa näin osaltaan täydennyskoulutuksesta Euroopassa käytävään keskusteluun. Komissio esitti tämän raportin loppupäätelmissä joukon suuntaviivoja, joiden se katsoo olevan tärkeitä täydennyskoulutusalalla tapahtuvan yhteisön toiminnan jatkumisen ja kehittymisen varmistamiseksi. Ensimmäisessä toimintalinjassa määritetty yhteisön toiminnan tavoite on näin ollen jatkaa täydennyskoulutuksen saatavuuden kehittämistä ja vähentää työntekijöiden tässä toiminnassa kokemaa epätasa-arvoisuutta, jotta unionissa edistettäisiin kelpoisuuksien ja pätevyyksien saatavuuteen tähtäävää strategiaa. Nämä suuntaviivat tulevat herättämään keskustelua asiaan liittyvien yhteisön toimielinten kanssa. Komissio ehdottaa näiden keskustelujen pohjalta joukkoa toimenpiteitä näiden suuntaviivojen toteuttamiseksi. Tämän ehdotuksen juridinen muoto riippuu tavoitteista, joihin pyritään. Kun muistetaan työmarkkinaosapuolten merkittävä rooli täydennyskoulutuksen alalla, komissio haluaa ryhtyä tiiviiseen yhteistoimintaan niiden kanssa raportin jatkotoimien tiimoilta ennen ehdotuksen esittämistä. Komissio on näin ollen kutsunut työmarkkinaosapuolet osallistumaan tähän yhteistoimintaan. Keskustelu ei ole vielä käynnistynyt, joten vielä ei tiedetä, minkä muodon tämä ehdotus saa, mutta ammatillista koulutusta käsittelevän neuvoa-antavan komitean (CCFP) lausunto täydennyskoulutuksen saatavuutta koskevasta raportista on osoittanut, että työmarkkinajärjestöjen edustajat eivät kannata lyhyellä aikavälillä sitovan yhteisön säädöksen antamista täydennyskoulutuksen saatavuudesta. Olipa annettavan asiakirjan juridinen muoto mikä hyvänsä, yhdenvertaisuuskysymys aiotaan sisällyttää siihen.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3083/97 komissiolle esittäjä(t): Doeke Eisma (ELDR) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Huumausaineet Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko komissio samaa mieltä siitä, että huumausaineiden käyttö on muodostumassa yhä suuremmaksi ongelmaksi raja-alueilla? 2. Tukeeko komissio tällä hetkellä hankkeita, jotka kohdistuvat huumausaineista riippuvaisiin henkilöihin raja-alueilla ja jos tukee, niin mistä hankkeista on tällöin kyse? 3. Tarjoutuuko Interreg-ohjelman yhteydessä mahdollisuuksia rahoittaa sellaisia hankkeita, jotka liittyvät huumausaineista riippuvaisiin henkilöihin? Jos ei tarjoudu, niin mihin muihin rahoituslähteisiin olisi tässä yhteydessä mahdollista tukeutua? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997) Komissio on tietoinen huumausaineiden käyttöön raja-alueilla liittyvästä kasvavasta ongelmasta. Tätä ilmiötä kutsutaan myös huumematkailuksi. Jäsenvaltiot pitävät tämän ilmiön torjuntaa yhtenä ensisijaisista tavoitteistaan, ja ne ovat sitoutuneet torjumaan sitä lainvalvontaviranomaistensa kesken tapahtuvan yhteistyön avulla, kuten tähän ongelmaan Euroopan unionissa kohdistettavista toimenpiteistä 29. marraskuuta 1996 annetussa neuvoston päätöslauselmassa ((EYVL C 375, 12.12.1996. )) ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen ja käytäntöjen lähentämisestä huumeiden väärinkäytön torjumiseksi sekä laittoman huumausainekaupan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi 17. joulukuuta 1996 annetussa yhteisessä toiminnassa ((EYVL L 342, 31.12.1996. )) ilmaistaan. Europol antaa piakkoin ilmestyvässä yleisessä tilanneraportissaan tietoa tämän ongelman laajuudesta. Huumematkailuun liittyvät ennaltaehkäisy- ja terveysnäkökohdat kuuluvat samalla niihin painopistealueisiin, joita yhteisön toimintaohjelmalle huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemiseksi on asetettu vuodeksi 1998. Tavoitteena on edistää sellaisten terveysalan ja sosiaalisten toimien johdonmukaisuutta ja tehokkuutta, joita voidaan soveltaa huumausaineiden käyttäjiin. Tämä tapahtuu erityisesti kehittämällä yhteistyötä niillä raja-alueilla, joilla ongelmaa esiintyy. Ohjelman täytäntöönpanemiseksi on vastikään julkaistu ehdotuspyyntö ((EYVL C 226, 25.7.1997. )). Esimerkkinä niistä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman avulla tuetuista projekteista, jotka liittyvät suoraan arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomaan ongelmaan, voidaan mainita belgialaisten, saksalaisten, ranskalaisten ja alankomaalaisten organisaatioiden yhteistyönä toteuttama rajanylittäviä reittejä koskeva tutkimus, jossa käsiteltiin ammattikäytäntöjen määritystä ja analysointia sekä uusien toimintakeinojen määrittämistä. Interreg II:n ((EYVL C 180, 1.7.1994. )) toimintaohjelmien suuntaviivoissa on mainittu niiden toimien joukossa, joita voidaan rahoittaa ohjelmalohkosta A (Rajanylittävä yhteistyö), toimet, joilla pyritään kannustamaan yhteistyötä terveyden alalla. Tällaisia toimia on sisällytetty 12:een vuosina 1994-1999 toiminnassa olevasta yhteensä 59 ohjelmasta. Jäsenvaltiot panevat näitä ohjelmia parhaillaan täytäntöön.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2638/97 komissiolle esittäjä(t): Pavlos Sarlis (PPE), Efthymios Christodoulou (PPE) ja Stelios Argyros (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Yksityiselle Antenna-televisioyhtiölle määrätyt sakot Kreikan kansallinen radio- ja televisioneuvosto (ERS), joka on valtiollinen elin, määräsi valikoivasti ja siitä huolimatta, että vielä ei ole säädetty käyttäytymissääntöjä, ainoastaan yksityisen ateenalaisen Antenna-nimisen televisioyhtiön maksamaan 100 miljoonan drakman sakot sekä keskeyttämään tilapäisesti toimintansa sellaisen journalistisen rikkomuksen vuoksi, johon kymmenet muut kreikkalaiset samankaltaisia televisio-ohjelmia esittävät televisioyhtiöt syyllistyvät ilman rangaistusta joka päivä jo monen vuoden ajan. Tämä ERS:n tarkoituksellinen ja yksipuoleinen toimenpide on paitsi poliittista painostusta ja vaientamista myös suora Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kilpailusäännösten vastainen rikkomus, sillä edellä mainituista hallinnollisista rangaistuksista, jotka langetettiin, hyötyvät valtion televisiokanavat ja muut yksityiset televisioyhtiöt, kun taas Antenna-yhtiö joutuu erittäin epäedulliseen kilpailuasemaan. Komissiolta kysytään: Mitä toimia se aikoo toimivaltansa rajoissa toteuttaa? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1997) Komissio ei ole saanut valituksia Kreikan kansallisen radio- ja televisioneuvoston (ERS) äskettäisestä päätöksestä määrätä sakkoja ja keskeyttää toistaiseksi ateenalaisen Antenna -televisioyhtiön toiminta. Komissiolle ei ole myöskään esitetty, että tämä päätös rikkoisi yhteisön oikeutta. Vaikka kansallisen oikeuden rikkomisesta määrätty rangaistus näyttäisi hyvin ankaralta, se ei ensi silmäyksellä riko yhteisön kilpailuoikeutta, eikä ole myöskään olemassa tietoa siitä, että se olisi vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissiolla ei tämän vuoksi ole tällä hetkellä aikomusta toteuttaa mitään toimia.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2768/97 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Lainsäädännöllisen ja eettisen kehyksen luominen kloonaukselle Äskettäin tehty ilmoitus lampaan kloonauksesta skotlantilaisessa tutkimuskeskuksessa herätti levottomuutta tämän tieteellisen saavutuksen eettisten, oikeudellisten ja sosiaalisten ulottuvuuksien suhteen. Ottaen huomioon bioteknologian alalla avautuvat tulevaisuudennäkymät komissiolta kysytään: 1. Onko asianmukaiset toimenpiteet geneettisen identiteetin turvaamiseksi toteutettu? 2. Onko biologian, bioteknologian ja farmakologian aloille luotu eettiset miniminormit, jotka perustuvat ihmisarvon kunnioittamiseen? 3. Onko eläinten kloonaus määrätty toistaiseksi keskeytettäväksi? 4. Mitkä ovat BETVA:n (bioteknologian eettisiä vaikutuksia tutkiva asiantuntijaryhmä), jonka määräaika vuosikertomuksen jättämiselle päättyy 31. heinäkuuta 1997, asiaa koskevan tutkimuksen johtopäätökset? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1997) Komissio aikoo ryhtyä kaikkiin mahdollisiin varotoimiin, jotta Skotlannissa lampaan soluista tehty kloonauskoe ei johda eettisesti kestämättömiin käytäntöihin. Bioteknologian eettisiä vaikutuksia tutkivan asiantuntijaryhmän lausunnon 9 perusteella, joka toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle, komissio on ryhtynyt toimivaltaansa kuuluvilla aloilla ihmisarvon kunnioittamiseen perustuviin eettisiin toimiin. Muutetussa ehdotuksessaan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi bioteknologisten keksintöjen oikeudellisesta suojasta ((KOM (97) 446 lopullinen. )) komissio yhtäältä esittää, että ihmiskloonausmenetelmät ja ihmisen sikiögeneettisen identiteetin muuntelumenetelmät eivät olisi patentoimiskelpoisia. Toisaalta komissio vahvistaa ehdotuksessaan neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta ((KOM (97) 142 lopullinen. )) aikomuksensa olla rahoittamatta yhteisön varoista tutkimustoimintaa, jolla muutetaan ihmisen geneettistä perimää tai kloonataan ihmisen sikiö- tai alkiosoluja. Eläinten geneettistä perimää muuttavien menetelmien osalta komissio korostaa yllä mainituissa kahdessa tekstissä eläinten hyvinvoinnin ja geneettisen monimuotoisuuden kunnioittamisen merkitystä. Komissio on jatkanut bioteknologian eettisiä vaikutuksia tutkivan asiantuntijaryhmän toimikautta 31. joulukuuta 1997 saakka, jolloin tämän on määrä jättää vuosikertomuksensa komissiolle.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2342/97 komissiolle esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Erot autoilijoita koskevissa säännöissä Voisiko komissio kertoa, mitkä jäsenvaltiot 1. vaativat, että varoituskolmion on kuuluttava auton varusteisiin; 2. vaativat, että palosammuttimen on kuuluttava auton varusteisiin; 3. sallivat suljetun bensiinikanisterin pitämisen auton tavaratilassa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1997) 1. Auton varoituskolmio on pakollinen Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Kreikassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Itävallassa, Portugalissa, Suomessa ja Ruotsissa. Tanskassa ja Alankomaissa varoituskolmiota ei ole pakko kuljettaa mukana autossa, mutta sen käyttö on pakollista, jos auto joudutaan pysäköimään vian vuoksi. 2. Palosammuttimen on kuuluttava auton varusteisiin Belgiassa, Kreikassa ja Portugalissa. 3. Komission tietojen mukaan missään jäsenvaltiossa ei ole kiellettyä kuljettaa suljettua bensiinikanisteria auton tavaratilassa. Näitä ja muita ajoneuvojen turvallisuuteen liittyviä asioita koskevat lait kuuluvat tällä hetkellä täysin jäsenvaltioiden eivätkä yhteisön toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2562/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Britannian ulkopuolella asuvien matkustajien syrjintä Eurostarissa Eräs vaalipiiriini kuuluva henkilö, joka matkustaa säännöllisesti Eurostar-junalla Lontoosta Brysseliin, kirjoitti äskettäin Eurostar-yhtiölle tiedustellakseen sen ¨frequent traveller¨ -kanta-asiakasohjelman etuja. Hänelle kerrottiin, että vain Britanniassa asuvat ja maan vaaliluetteloon kuuluvat henkilöt ovat oikeutettuja ohjelman etuihin. Koska kyseessä oleva henkilö on Irlannin kansalainen, hän ei siis saanut näitä etuja. Onko komissio tietoinen tästä Britannian ulkopuolella asuvien matkustajien syrjinnästä? Koska syrjinnän vastaisuuden periaate on keskeisellä sijalla EU:n toiminnassa, aikooko komissio ottaa yhteyttä Eurostariin ja Britannian viranomaisiin ja vaatia tämän kielteisen syrjinnän lopettamista? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Banotti esittämään suulliseen kysymykseen H-566/97 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla heinäkuu 1997 ((Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (heinäkuu 1997) )).
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2154/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - merkintöjen muoto ja sisältö 1. Miten toteutetaan pakkaamattomien tavaroiden merkintä? (Esimerkki: vihannekset, hedelmät). 2. Miten toteutetaan sellaisten jalostettujen hyödykkeiden merkintä, jotka koostuvat suurimmaksi osaksi merkittäväksi määrätyistä tuotteista? (Esimerkki: säilötyt tuotteet, tomaattisose). 3. Miten toteutetaan sellaisten jalostettujen hyödykkeiden merkintä, jotka koostuvat vain (vähäisin) osin merkittäväksi määrätyistä tuotteista? (Esimerkki: valmisruoat, joissa on monia muita ainesosia). 4. Onko jo olemassa ehdotuksia edellämainittujen vaihtoehtojen merkintätavoiksi ja millaista tietoa merkintöjen on kulloinkin sisällettävä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2154/97 ja E-2156/97 (20. lokakuuta 1997) Euroopan parlamentin ja neuvoston perustamissopimuksen 189 b artiklan menettelyä noudattaen antaman asetuksen 258/97 8 artiklan 3 kohdassa, jota täydentää 7 artiklan 2 kohta, säädetään siitä, miten merkintöjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2303/97 komissiolle esittäjä(t): José Valverde López (PPE) (3. heinäkuuta 1997) Aihe: Yhteisön maatalouspolitiikkaa edistävien radio-ohjelmien rahoittaminen Mitä maatalouden alan tiedotuskampanjoita toteutetaan Espanjassa? Mitä radio-ohjelmia rahoitetaan, mitkä ovat tavoitteet ja paljonko niille on myönnetty budjettivaroja? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 1997) Maatalousalalla komissio rahoittaa viiden alan myynninedistämisohjelmia, joihin kuuluu etenkin radiomainontaa. Kyseiset tuotteet ovat maito, rypäletäysmehu ja pellava, joilla on 100 prosentin yhteisörahoitus, sekä omenat, sitrushedelmät ja naudanliha, joilla on 60 prosentin yhteisörahoitus. Kahta viimeistä Espanjan radiokampanjaa koskevat yksityiskohdat lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle. Espanjassa ei ole oliiviöljyalaa koskevaa radiomainontaa, vaan ainoastaan televisio- ja lehtimainontaa.