Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4148/97 komissiolle esittäjä(t): Sirkka-Liisa Anttila (ELDR) (5. tammikuuta 1998) Aihe: Nurmituki kompensoimaan Agenda 2000:sta johtuvaa viljan ja nurmirehun suurta hintaeroa EU:n CAP-reformi teki nurmirehun käytön viljarehua kalliimmaksi, mikä johtuu viljan hinnan alennuksesta. Agenda 2000:n esitykset toteutuessaan komission esittämässä muodossa pahentaisivat entisestään nurmen ja viljan hintaeroa, erityisesti unionin vuoristo- ja pohjoisilla alueilla. Nurmirehun tuotannon kannattavuutta heikentävät tuotanto-olosuhteet, mistä johtuen Keski-Euroopan parhaiden alueiden rehuviljan rehuyksikkösadot ovat paljon korkeammat kuin pohjoisten ja vuoristoisten alueiden nurmituotannon ry-sadot. Nurmeen perustuva säilörehu on lehmän lajityypillinen rehu. Jos nurmirehun kannattavuutta ja kilpailukykyä suhteessa viljaan ei kyetä parantamaan aiheutuu siitä huomattava kilpailuhaitta jo muutoinkin vaikeuksissa oleville nautakarjatiloille. Kilpailuhaitan poistaminen vaatii lisätukea. Se vaatii rehuviljalle maksettavaa CAP-tukea vastaavaa tukea nurmiviljelylle. Nurmiviljelyn väheneminen lisäisi sekä vesistöjen typpikuormitusta, kokonaisfosforikuormitusta että myös eroosiota. Nurmivaltaisten alueiden vesistöjen rehevöitymisriski kasvaisi oleellisesti. Komission toimesta haetaan ratkaisuja Agenda 2000:sta johtuvaan pohjoisen kasvinviljelyn kannattavuusongelmaan. EU:n nurmituotanto tarvitsee lisätuen voidaksemme säilyttää pohjoisten ja vuoristoisten alueiden maidontuotannon kilpailukyvyn yhteismarkkinoilla. Nurmituotanto tarvitsee CAP-tukea vastaavan lisätuen. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä pohjoisten ja vuoristoisten alueiden nurmiviljelyn kannattavuuden ja kilpailukyvyn turvaamiseksi yhteismarkkinoilla? Onko komissio valmis asettamaan tämänkin asian selvittämiseen oman työryhmän? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 1998) Monet arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomista asioista liittyvät kotieläintuotannon voimaperäistämisasteeseen sekä maankäyttöön. Näitä kysymyksiä käsitellään heinäkuussa 1997 julkaistuun Agenda 2000 -asiakirjaan ((Asiak. KOM(97)2000 lopullinen. )) sisältyvissä yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevissa komission suuntaviivoissa. Asiakirjassa ehdotetaan useita eri toimenpiteitä, joilla kannustetaan laajaperäisempien viljelymenetelmien käyttöä; näihin sisältyisi myös nurmiviljely. Naudanliha-alalla on erityisen tärkeää noudattaa kotieläintiheyden enimmäistasoa, koska naudanliha-alan palkkioiden taso nousee. Tämä saattaa myös kannustaa tuottajia tuotantonsa laajaperäistämiseen. Tuotannon laajaperäistämiseksi käyttöön otettujen eri kannustimien tehokkuutta on tarkoitus lisätä ja parantaa. Tämä koskee erityisesti naudanliha-alan laajaperäistämisohjelmaa. Epäsuotuisten alueiden tukijärjestelmä muutetaan asteittain keskeiseksi välineeksi vähäisiä tuotantopanoksia käyttävän viljelyn säilyttämisessä ja edistämisessä. Kohdennettuja maatalouden ympäristötoimenpiteitä (ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annettu asetus (ETY) N:o 2078/92 ((EYVL L 215, 30.7.1992. ))) tehostetaan lisäämällä niihin kohdistettavia budjettivaroja ja tarpeen mukaan yhteisön osarahoituksen määrää. Laajaperäistäminen on näiden toimenpiteiden keskeinen tavoite. Sitä vastoin suomalaisten lehmien maitotuotos on yhteisön keskiarvoa parempi, mikä osoittaa väkirehun suurempaa osuutta karjan ruokinnassa. Suomalaisten viljelijöiden voidaan näin ollen olettaa hyötyvän vastaavasti enemmän rehuviljan hinnanlaskusta. Nurmiviljelyn suuri merkitys yhdistettynä suhteellisen voimaperäisiin tuotantojärjestelmiin osoittaa, kuinka monitahoisesta asiasta on kyse. Mainittujen yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien suuntaviivojen julkaisemisen jälkeen komission edustajat ovat käyneet kussakin jäsenvaltiossa ja kuulleet hallitusten, teollisuuden ja hallituksesta riippumattomien järjestöjen kantoja. Komissio pyrkii myös saamaan asiasta paremman tietämyksen ja on varma siitä, että tämä prosessi jatkuu myös virallisten ehdotusten julkaisemisen jälkeen. Komissio esittää nämä ehdotukset piakkoin. Vaikka ne eivät vielä ole lopullisessa muodossaan, niistä ilmenee komission pyrkimys tehdä kotieläintalouden tukijärjestelmästä joustavampi, jotta jäsenvaltiot voisivat ottaa paremmin huomioon arvoisan parlamentin jäsenen esittämien seikkojen kaltaiset ongelmat.