FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/650

(2004/C 88 E/0667)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3467/03

esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle

(21. marraskuuta 2003)

Aihe: Tšadin ja Kamerunin välinen öljyputki

Voiko komissio antaa selvityksen, missä vaiheessa Tšadin ja Kamerunin välistä öljyputkea koskeva hanke on, miten paikalliset kunnat ovat hyötyneet siitä ja miten ympäristövaikutuksilta suojautuminen on varmistettu? Miten öljytulot on suunniteltu käytettävän? Mitä terveydellisiä ja sosiaalisia vaikutuksia on öljyputkeen liittyvällä lisääntyneellä taloudellisella toiminnalla näissä kahdessa maassa?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(19. joulukuuta 2003)

Öljyntuotanto aloitettiin Tšadissa kesäkuussa 2003, ja öljy alkoi virrata uuden putken läpi heinäkuussa 2003. Maan presidentti Idriss Deby avasi Tšadin ja Kamerunin välisen 1 000 kilometriä pitkän öljyputken virallisesti 9. lokakuuta 2003 neljän muun alueen valtionpäämiehen läsnä ollessa.

On arvioitu, että öljyn poraaminen Tšadissa ja sen johtaminen Kameruniin maksaisi 3,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria, joten kyseessä on yksi Afrikan suurimmista yksityissektorin sijoituksista. Euroopan investointipankki (EIP) osallistuu rahoitukseen 144 miljoonan euron summalla, josta 35,7 miljoonaa menee Kamerunin hallitukselle ja 20,3 miljoonaa Tšadiin; kyse on Euroopan kehitysrahaston (EKR:n) riskipääomasta. Hankkeen odotetaan tuottavan 225 000 barrelia öljyä päivässä, ja hankkeen kokonaishyöty on 12 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Hallitusten tulot ovat Tšadin osalta 1,7 miljardia dollaria ja Kamerunin osalta 505 miljoonaa dollaria 28 vuoden toiminta-aikana.

Hankkeen perusteluna on kehitysyhteistyön näkökulmasta, että sen avulla saadaan tuloja, jolloin hallitukset voivat panostaa entistä enemmän köyhyydenvähentämisohjelmiin, kuten terveydenhuollon, koulutuksen ja maaseudun kehittämiseen.

Tulonhallintalain (Revenue Management Law) mukaan 85 prosenttia kymmenen ensimmäisen vuoden tuotantotuloista käytetään yhteiskunnan tärkeimpien alojen, koulutuksen, terveydenhuollon, sosiaalipalvelujen ja maatalouden kehittämiseen. Näillä varoilla ei korvata valtion menoja näillä aloilla, vaan ne ovat lisävoimavaroja.

Aivan uudenlaisen kaivosteollisuushankkeen tästä projektista tekee se tarkkuus ja huolellisuus, joilla tulonhallintaohjelma on muotoiltu ja laadittu. Maailmanpankin osallistuminen hankkeeseen on tosiasiassa tukenut terveen tulonhallintaohjelman kehittämistä, johtanut ryhmän tiukkojen ympäristö- ja sosiaalipolitiikkojen soveltamiseen ja varmistanut laajat neuvottelut näissä kahdessa maassa ja muualla maailmassa.

Näin ollen hankkeen nettovaikutus luonnon- ja ihmisen elinympäristöihin on pieni. Putki kulkee suurimmaksi osaksi maanpinnan alla, se seurailee olemassa olevaa infrastruktuuria, ja sen rakentamisessa on noudatettu Maailmanpankin suojeluohjeita, myös niitä, jotka koskevat ympäristöarviointeja, luonto- tyyppejä, alkuperäiskansoja, kulttuuriomaisuutta, uudelleensijoittamista ja metsiä. Rakentamisen myötä on kadonnut vain pieni trooppisen metsän alue. Tämän korvaamiseksi Kameruniin on perustettu kaksi isoa uutta kansallispuistoa. Öljyryhmittymä on laatinut yleissuunnitelman mahdollisten öljyvuotojen varalle. Suunnitelma on kansainvälisten hyvien käytäntöjen mukainen.

Öljykenttien alueella asuvalle paikallisväestölle on järjestetty tehostettu tiedotus-, koulutus- ja viestintäkam-panja. Lisäksi Tšadin ja Kamerunin hallitukset toteuttavat parhaillaan täydentäviä ohjelmia, joilla pyritään vahvistamaan sellaisten hajautettujen terveyspalvelujen toimintakykyä, joihin kuuluu immuunikatoon (aidsiin) liittyviä toimia. Päteviä kansalaisjärjestöjä on palkattu avustamaan putken kulkureitin varrella sijaitsevia kuntia terveys- ja koulutusalan kunnallisten hankkeiden valmistelussa, esittämisessä ja toteuttamisessa.