KIRJALLINEN KYSYMYS E-2472/02 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Kuljetusalalle laajentumisesta aiheutuvat yhteiskunnallis-taloudelliset seuraukset.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2472/02 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (4. syyskuuta 2002) Aihe: Kuljetusalalle laajentumisesta aiheutuvat yhteiskunnallis-taloudelliset seuraukset Euroopan unioni laajentuu kaiken todennäköisyyden mukaan tammikuussa 2004, jolloin uusien jäsenvaltioiden pitäisi liittyä unioniin. Kaikista myönteisistä vaikutuksista huolimatta esimerkiksi kuljetusalalle aiheutuu kielteisiä seurauksia. Useat kuljetusalan rajahallintoasioista vastaavat työntekijät joutuvat työttömäksi rajamuodollisuuksien päättyessä tulevien jäsenvaltioiden vastaisilla rajoilla. Joidenkin tämän alan yritysten, erityisesti niiden, joiden toiminta keskittyy tuleviin jäsenvaltioihin, on lopetettava toimintansa. Alankomaissa tehty tutkimus osoittaa, että unionissa jää tämän vuoksi mahdollisesti 4 250 henkilöä työttömäksi, joista suurin osa asuu alueilla, missä on paljon työttömyyttä. 1. Onko komissio valmis tutkimaan laajentumisen kuljetusalalle aiheuttamia yhteiskunnallis-taloudellisia seurauksia? Jos ei ole, onko komissio sitten valmis rahoittamaan sellaisen tutkimuksen? 2. Aikooko komissio ryhtyä toimiin liittymisen takia työttömäksi jäävien työllistämiseksi ja kouluttamiseksi? 3. Onko komissio valmis käyttämään rakennerahastoja työllisyyden varmistamiseksi etenkin, kun otetaan huomioon, että kyse on enimmäkseen alueista, missä on huomattavasti työttömyyttä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2002) Neuvosto on antanut eurooppalaiseen työllisyysstrategiaan kuuluvat työllisyyden suuntaviivat, joissa jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan aktiivisia toimenpiteitä työttömyyden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä edistämään työttömien nopeaa sijoittumista ja uudelleensijoittumista työmarkkinoille. Suuntaviivoissa jäsenvaltioita myös kannustetaan kehittämään johdonmukainen elinikäisen oppimisen strategia, jonka on määrä helpottaa työntekijöiden sopeutumista talouden rakennemuutoksiin. Työllisyyden suuntaviivat koskevat ehdokasmaita niiden unioniin liittymisen jälkeen samalla tavoin kuin nykyisiä jäsenvaltioita. Toimenpiteitä, joilla halutaan ratkaista laajentumisen mahdollisesti aiheuttamat alakohtaiset rakennemuutosongelmat, on tarkasteltava nimenomaan näistä yleisistä lähtökohdista käsin. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) edistää eurooppalaisen työllisyysstrategian ja vuosittaisten työllisyyttä koskevien suuntaviivojen soveltamiseksi toteutettavia toimenpiteitä(1). Rahasto muodostaa näin ollen yhteisön tärkeimmän rahoitusvälineen, jolla tuetaan jäsenvaltioiden toteuttamia, työmarkkinoiden kehittämiseen tähtääviä toimia. Muista rakennerahastoista voidaan niiden tehtävien mukaan edistää uusien työpaikkojen perustamista tavoitteisiin 1 ja 2 kuuluvilla alueilla. Kaudeksi 20012006 hyväksytyt ohjelmat sisältävät toimenpiteitä, joiden avulla voidaan käsitellä arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomia ongelmia. Lisäksi on tarkoitus, että rakennerahastojen kauden 20042006 ohjelmatyössä kiinnitetään uusissa jäsenvaltioissa erityistä huomiota työttömyyden ehkäisytoimenpiteitä koskeviin tarpeisiin, jotka johtuvat näissä maissa käynnissä olevista taloudellisista ja yhteiskunnallisista rakennemuutoksista. Rakennerahastoista ei voida myöntää osarahoitusta sellaisten erityistoimenpiteiden (esimerkiksi varhaiseläkkeiden) kustannuksiin, jotka liittyvät tullialan työpaikkojen vähenemiseen. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1784/1999, annettu 12. heinäkuuta 1999, Euroopan sosiaalirahastosta, EYVL L 213, 13.8.1999.