ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0784/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Tuottajille myönnettävät tuet.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0784/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (14. maaliskuuta 2003) Aihe: Tuottajille myönnettävät tuet Kuten tunnettua, Kreikassa ei ole olemassa maarekisteriä eikä maanviljelijöiden rekisteriä. Miten maatalousmaan vuokrauksen kysymystä aiotaan käsitellä? Onko ilmennyt tapauksia, joissa tuottajalle tarkoitettu taloudellinen tuki on päätynyt maatalousmaan omistajille tukeen oikeutetun tuottajan asemesta Kreikan maatalousministeriön tunnettujen byrokraattisten menettelyjen ja hallinnollisten puutteiden vuoksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2003) Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä annetun komission asetusehdotuksen(1) 20 artiklassa säädetään, että kunkin jäsenvaltion on perustettava yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä. Niin Kreikassa kuin muissakin jäsenvaltioissa tämä uusi järjestelmä pohjautuu olemassa olevaan suorien tukien yhdennettyyn järjestelmään. Tässä yhteydessä Kreikka on jo perustanut viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän, joka ei kuitenkaan ole vielä täysin toiminnassa. Lisäksi on perustettu järjestelmä kaikkien tukihakemuksen jättäneiden viljelijöiden rekisteröimiseksi. Olemassa olevia järjestelmiä laajennetaan kattamaan maatilan tulotukijärjestelmän uudet osa-alueet. Uuden mallin mukainen yhdennetty järjestelmä koostuu olemassa olevan tietokonepohjaisen tietokannan ja viljelylohkojen laajennetusta tunnistusjärjestelmästä, mutta siihen kuuluu myös tukioikeuksien tunnistamista ja rekisteröintiä koskeva järjestelmä. Yhdennetty tukihakemusten valvontajärjestelmä ja yhteinen järjestelmä kunkin tukihakemuksen jättävän viljelijän tunnistamiseksi mukautetaan myös olemassa olevan yhdennetyn valvontajärjestelmän perusteella. Sen varmistamiseksi, että maatilan tulotuki maksetaan siihen oikeutetuille tuottajille, ehdotuksen 24 artiklassa säädetään, että on perustettava tukioikeuksien tunnistamista ja rekisteröintiä koskeva järjestelmä, joka mahdollistaa oikeuksien tarkastamisen ja ristiintarkastukset tukihakemusten ja viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän kanssa. Ehdotuksen 26 artiklassa asetetaan jäsenvaltioille velvollisuus tehdä tukihakemuksille hallinnollisia tarkastuksia, joihin on sisällyttävä tukikelpoisen pinta-alan ja vastaavien tukioikeuksien tarkastaminen. (1) KOM(2003) 23 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0369/03

esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle

(12. helmikuuta 2003)

Aihe: Vähemmän saastuttavien kuorma-automoottoreiden käyttöönoton aikaistaminen

Parhaillaan käytävässä liikennepolitiikkaa ja etenkin maantiekuljetuksen liiallista käyttöä koskevassa laajassa keskustelussa ovat esillä eurooppalaiset ponnistelut, joiden pyrkimyksenä on saada kuorma-autoihin vähemmän saastuttavat moottorit. Euro 4 -päästörajoitusten mukaisten moottoreiden käyttöönoton lähestyessä ja Euro 5 -päästörajoitusten mukaisten moottoreiden käyttöönottoa odoteltaessa herää kysymys, voitaisiinko näiden moottoreiden markkinoille saattamisen ajankohtaa aikaistaa, ja mitä menetelmiä voitaisiin ajatella kuorma-autojen tehokkaaksi uudistamiseksi.

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(21. maaliskuuta 2003)

Direktiivillä 1999/96/EY(1) (direktiivin 88/77/ETY(2) muuttamisesta) otettiin käyttöön pakolliset Euro 4- ja Euro 5 -päästörajoitukset. Direktiivin 1999/96/EY 3 artiklassa säädetään edellytyksistä, joilla jäsenvaltiot voivat myöntää verohelpotuksia tulevien Euro 4- ja Euro 5 -päästörajoitusten mukaisten uusien ajoneuvojen ja moottoreiden aikaistetun käyttöönoton kannustamiseksi. Tämän ohella ei ole olemassa muita menettelyjä Euro 4- ja Euro 5 -päästörajoitusten mukaisten uusien ajoneuvojen ja moottoreiden markkinoilletulon nopeuttamiseksi.

Valmistajat viimeistelevät parhaillaan Euro 4 -päästörajoitusten mukaisia ajoneuvoja ja moottoreita, missä pääpaino on hiukkaspäästöjen vähentämisessä. Vaikka komission tulevassa ehdotuksessa lisätään useita uusia teknisiä kokeita Euro 4 -vaatimuksiin direktiivin 1999/96/EY mukaisesti, on odotettavissa, että jäsenvaltioiden tarjoamat verohelpotukset johtavat piakkoin Euro 4 -päästörajoitukset täyttävien ajoneuvojen ja moottoreiden käyttöönottoon.

Euro 5 -päästörajojen (tiukemmat rajat typen oksideille muiden päästöjen rajat kuten Euro 4) mukaisia ajoneuvoja saadaan vielä odottaa. Teknologia, jota Euroopan teollisuus suosii Euro 5 -päästörajoitusten noudattamiseksi, edellyttää infrastruktuuria, joka pystyy toimittamaan teknologian oikean toiminnan kannalta olennaisen tärkeää lisäainetta.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/96/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien ottomoottoreiden kaasupäästöjen torjumiseksi toteutettavista toimenpiteistä annetun jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja neuvoston direktiivin 88/77/ETY muuttamisesta, EYVL L 44, 16.2.2000.

(2) Neuvoston direktiivi 88/77/ETY, annettu 3 päivänä joulukuuta 1987, ajoneuvojen dieselmoottoreiden ilman pilaantumista aiheuttavien kaasupäästöjen vähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 36, 9.2.1988.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0394/03 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) neuvostolle. Tomaattijalosteita koskevien neuvoston asetusten mahdollinen rikkominen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0394/03 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) neuvostolle (13. helmikuuta 2003) Aihe: Tomaattijalosteita koskevien neuvoston asetusten mahdollinen rikkominen Hedelmien ja vihannesten hallintokomitean 15. tammikuuta 2002 pidetyssä kokouksessa hyväksyttiin jäsenvaltioiden tiedoksi antamat tomaattijalosteiden määrät puoltavalla lausunnolla. Tämän seurauksena kaikille maille vahvistettiin täysi tuki, koska yhteisökynnystä ei oltu ylitetty. Komissio ei kuitenkaan saanut virallistettua kyseistä päätöstä asianmukaisella asetuksella. Komissio hyväksyi hedelmä- ja vihannesjalosteiden hallintokomitean 28. tammikuuta 2002 pidettyyn kokoukseen laatimaansa toimenpide-ehdotukseen eräitä tukihakemuksia Italiasta. Onko neuvosto sitä mieltä, että kyseiset tukihakemukset on tarkastettu asetuksessa (EY) N:o 2201/96(1) ja asetuksessa (EY) N:o 449/2001(2) edellytetyllä tavalla? Onko neuvosto sitä mieltä, että asetuksen (EY) N:o 449/2001 23 artiklan 2 kohtaa (jossa määrätään, että jäsenvaltioiden tulee ilmoittaa tukihakemuksissa tarkoitettujen tomaattien kokonaismäärä viimeistään 10 päivänä joulukuuta) ei ole rikottu? Tietääkö neuvosto, minä päivänä 28. tammikuuta 2002 pidetty hedelmä- ja vihannesjalosteiden hallintokomitean kokous kutsuttiin kokoon ja millä perustein? Mikäli edellä mainittuja asetuksia on rikottu, mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä? (1) EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29. (2) EYVL L 64, 6.3.2001, s. 16. Vastaus (13. toukokuuta 2003) Euroopan komission hedelmien ja vihannesten hallintokomitean menettelyt eivät kuulu neuvoston toimivaltaan, ja näin ollen neuvosto ei ole toimivaltainen esittämään niitä koskevia huomautuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0059/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Prestige-katastrofi Galician rannikon edustalla: vaarallisten aineiden merikuljetusta koskevan Euroopan unionin erityislainsäädännön luominen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0059/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (22. tammikuuta 2003) Aihe: Prestige-katastrofi Galician rannikon edustalla: vaarallisten aineiden merikuljetusta koskevan Euroopan unionin erityislainsäädännön luominen Mikä voi olla syynä siihen, että neuvosto ei edistä unionin rannikoilla tapahtuvien vaarallisten aineiden merikuljetusta koskevaa Euroopan unionin erityislainsäädäntöä, kuten USA teki Exxon Valdez -onnettomuuden jälkeen vuonna 1990 antamalla öljyn aiheuttamaa pilaantumista koskevan lain (The Oil Pollution Act), jolla luotiin asianomainen erityislainsäädäntö sekavien ja alkeellisten kansainvälisten määräysten vastapainoksi? Vastaus (8. toukokuuta 2003) Neuvosto kehottaa arvoisaa kysyjää tutustumaan vastaukseen, jonka se antoi tähän samaan kysymykseen neuvoston kyselytunnilla Euroopan parlamentin tammikuun täysistunnossa (QH-0847/02).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0509/03 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle. Veden laatu ja Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0509/03 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 2003) Aihe: Veden laatu ja Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma Vesipuitedirektiivin pääasiallinen tavoite on järkevä ja kestävä vedenkäyttö ja ympäristön korkean laadun säilyttäminen. Siinä pyritäänkin estämään ympäristön tilan heikkeneminen, parantamaan ekosysteemien tilannetta ja varmistamaan hyvälaatuisen veden riittävä saatavuus. Toisaalta Ebron veden heikko laatu on ollut jo pitkään Espanjan vesistöpolitiikan suunnittelijoiden tiedossa. Sen suolapitoisuus ylittää sekä Espanjan lainsäädännössä että WHO:n suosituksissa esitetyt hyvälaatuisen veden kynnysarvot. Sen sijaan että asetettaisiin etusijalle veden laatu, Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmassa keskitytään veden juoksuttamiseen Ebrosta, jolloin Välimeren rannalla sijaitsevat tulevat vedenkäyttäjät joutuvat sopeutumaan sekä kaupunki- että maatalouskäytössä olevien vesivarojensa laadun huonontumiseen. Aikooko komissio siis tukea rahoitusta tällaiselle suunnitelmalle, jonka vaikutukset olisivat täysin päinvastaiset kuin EU:n lainsäädännön tavoitteet? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2003) Ebro-joesta on ehdotettu siirrettävän vettä muille Espanjan valuma-alueille. Komissio on käynyt laajaa vuoropuhelua Espanjan viranomaisten kanssa ehdotuksesta varmistaakseen, että siirtosuunnitelma ja sen mahdollinen täytäntöönpano ovat yhteisön ympäristölainsäädännön ja ympäristöpolitiikan mukaisia. Komissio on tietoinen siitä, että Ebron alajuoksun vedenlaatu tuottaa mahdollisesti ongelmia. Mitä sähkönjohtavuuteen tulee, nykyinen keskiarvo Ebron alajuoksulla on kuitenkin noin 1 000 mikrosiemensiä/cm. Jäsenvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden laatuvaatimuksista 16. kesäkuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 75/440/ETY(1) ja ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3. marraskuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/83/EY(2) asetetaan osoitinmuuttujiksi (ei pakollisiksi) arvot 1 000 ja 2 500 mikrosiemensiä senttimetrissä. Siten siirretty vesi on kelvollista raakaveden ja juomaveden hankintaan ainakin sähkönjohtavuuden osalta. Lisäksi Ebron alajuoksun veden sähkönjohtavuus on alhaisempi kuin suurimmassa osassa suunniteltujen vastaanottavien valuma-alueiden pinta- ja pohjavesivaroja. Yhteenvetona voidaan todeta, että tällä hetkellä komission saatavilla olevien tietojen perusteella on epätodennäköistä, ainakin mitä johtavuuskysymykseen tulee, että ehdotettu siirto aiheuttaisi vedenlaadun heikkenemistä vastaanottavilla valuma-alueilla. (1) EYVL L 194, 25.7.1975. (2) EYVL L 330, 5.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0980/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Firenzen kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0194 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0980/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Firenzen kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Firenzen kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tuodakseen esiin yhteistä kulttuurialuetta ja sen monimuotoisuutta ja perinteitä ja tukeakseen taiteen ja kulttuurin tekijöiden työtä ja heidän ammatillista liikkuvuuttaan sekä edistääkseen taiteen ja kulttuurin saatavuutta ja levittämistä. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Firenzen kunta esittänyt Kulttuuri 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Firenzen kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 ja E-0990/03 (25. huhtikuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0985/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pesaron kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0985/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Pesaron kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pesaron kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tuodakseen esiin yhteistä kulttuurialuetta ja sen monimuotoisuutta ja perinteitä ja tukeakseen taiteen ja kulttuurin tekijöiden työtä ja heidän ammatillista liikkuvuuttaan sekä edistääkseen taiteen ja kulttuurin saatavuutta ja levittämistä. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pesaron kunta esittänyt Kulttuuri 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pesaron kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 ja E-0990/03 (25. huhtikuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0555/03 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle. Jätehuolto Coneglianon kunnassa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0216 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0555/03 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle (27. helmikuuta 2003) Aihe: Jätehuolto Coneglianon kunnassa Coneglianon kunta Trevison maakunnassa Italiassa on antanut kunnanvaltuuston 8. huhtikuuta 2002 tekemällä päätöksellä (nro 127-597) ilman julkista tarjouskilpailua yhdyskuntajätteiden ja vastaavien jätehuollon kunnan alueella sekä rahoituksen hallinnoinnin (laskutus ja maksujen kerääminen) Consorzio per i servizi di igiene del territorio -yhtymälle (CIT, alueelliset hygieniapalvelut), johon Coneglianon kunta itsekin kuuluu. Näiden tehtävien hoito oli aloitettava viimeistään 1. heinäkuuta 2002, ja ne voi hoitaa joko CIT tai jokin kolmas taho. Lisäksi päätöksessä todetaan, että CIT hoitaa omien tehtäviensä lisäksi yhdyskuntajätteen, erityisjätteen ja vastaavan jätteen jätehuollon, mukaan lukien keräyksen ja kuljetuksen sekä palvelua koskevan laskutuksen ja maksujen keräämisen. Tällainen kaikenkattava jätehuolto, johon kuuluu keräys ja kuljetus, mahdollistaa palvelun optimoinnin alueellisesti samoin kuin sen kustannustehokkuuden ja säästöjen aikaansaamisen. Lisäksi se myötävaikuttaa yhdyskuntajätteen jätehuollon täyteen ulkoistamiseen kunnan alueella. Coneglianon kotitalouksille ja yrityksille lähetettiin kirje, jonka olivat allekirjoittaneet Coneglianon kunnanjohtaja, CITin johtaja ja SAV.NOn johtaja ja jossa ilmoitettiin, että vuoden 2002 jätehuoltoon ja hintoihin tulee joitakin muutoksia. Lisäksi siinä todettiin, että palvelun maksun kerää CIT SAV.NOn välityksellä laskun lähettämällä. Kirjeen mukana oli SAV.NOn logolla varustettu lasku. Toisin sanoen Coneglianon kunta on antanut palvelun hoitamisen CITille ja se puolestaan alihankintana SAV.NOlle. Pitääkö komissio tätä laittomana? Eikö tässä rikota yhteisön säännöksiä paikallisten julkisten palvelujen hoitamisen luovuttamisesta eteenpäin? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2003) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle olevansa tietoinen ongelmista, joita on aiheutunut siitä, ettei paikallisia julkispalveluja koskeva Italian lainsäädäntö ole kaikilta osin yhdenmukainen julkisia hankintoja ja toimilupia koskevan yhteisön oikeuden kanssa. Kyseinen lainsäädäntö on parhaillaan aiheena rikkomisesta johtuvassa menettelyssä, jonka yhteydessä komissio on äskettäin lähettänyt Italian hallitukselle täydentävän virallisen ilmoituksen. Coneglianon kunnan jätehuoltopalveluja koskevassa asiassa komissio aikoo pyytää Italian viranomaisilta yksityiskohtaiset tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, liittyykö kyseinen asia edellä mainittua rikkomisesta johtuvaa menettelyä koskevaan laajempaan yhteyteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0364/03 esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) komissiolle. Lentäjien ikäraja Ranskassa.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0364/03 esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) komissiolle (12. helmikuuta 2003) Aihe: Lentäjien ikäraja Ranskassa Saamieni tietojen mukaan liikennelentäjien yläikäraja ammatissa toimimiselle Ranskassa on 60 vuotta. Muissa jäsenvaltioissa ikäraja on 65 vuotta. Tämä merkitsee, että 6065-vuotiaat lentäjät eivät voi lentää Ranskan yli, mikä puolestaan aiheuttaa ongelmia lentoyhtiöille. Mitä komissio aikoo tehdä lentäjien yläikärajan yhdenmukaistamiseksi Ranskassa ja muissa jäsenvaltioissa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2003) Komissio valmistelee parhaillaan asetuksen (EY) N:o 1592/2002(1) 7 artiklan mukaisesti ehdotusta kyseisen asetuksen muuttamiseksi. Tällä muutoksella on tarkoitus laajentaa Euroopan lentoturvallisuusviraston toimialaa. Laajennettuun toimialaan kuuluisivat myös lentäjien lupakirjat, jotta varmistetaan asiaa koskevien vaatimusten yhdenmukainen soveltaminen Euroopan unionissa. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1592/2002, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2002, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta (EYVL L 240, 7.9.2002).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0234/03 esittäjä(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE)ja Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) neuvostolle. Kaksipohjaiset alukset polttoaineiden kuljetukseen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0168 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0234/03 esittäjä(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE)ja Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) neuvostolle (4. helmikuuta 2003) Aihe: Kaksipohjaiset alukset polttoaineiden kuljetukseen Liikenneministerien neuvoston 6. joulukuuta pidetyn kokouksen päätelmien mukaan erilaatuisia polttoaineita (raskas polttoöljy, terva, asfaltti, raskas raakaöljy) voivat kuljettaa vain kaksipohjaiset säiliöalukset. Jäsenvaltioiden on hallinnollisin sopimuksin sitouduttava siihen, etteivät ne hyväksy raskaimpia polttoaineita kuljettavia yksipohjaisia säiliöaluksia satamiinsa tai ankkuripaikoille. Jotkut jäsenvaltiot ovat jo ryhtyneet sisäisiin toimiin sopimuksen mukaisesti. Mitä suunnitelmia puheenjohtajavaltiona toimivalla Kreikalla on, jotta jäsenvaltiot saataisiin noudattamaan sitoumuksia? Erityistä huomiota herättää se, että Algecirasin lahdella sallitaan kelluvana polttoainesäiliönä Gibraltarilla toimivan yksipohjaisen säiliöaluksen (Vemamagna) jakaa polttoainetta toisille aluksille vain 600 metrin etäisyydellä Espanjan rannikosta. Kyseiseen alukseen voidaan varastoida 100 000 tonnia polttoainetta. Aikooko Kreikka neuvoston puheenjohtajavaltiona ottaa yhteyttä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin ja vaatia ehdottomasti toimimaan yhteisön ympäristölainsäädännön mukaisesti bunkering-toiminnassa Gibraltarilla sekä kehottaa noudattamaan sopimusta, jolla kielletään yksipohjaiset säiliöalukset? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Neuvosto (liikenne, televiestintä ja energia) antoi öljytankkeri Prestigen onnettomuuden johdosta 6. joulukuuta 2002 neuvoston päätelmät alusten turvallisuudesta ja meren pilaantumisen ehkäisemisestä. Neuvosto totesi muun muassa, että jäsenvaltioiden on tehtävä hallinnollisia sopimuksia siitä, että ne eivät hyväksy satamiinsa, terminaaleihinsa tai ankkurialueilleen raskaimpia öljylaatuja kuljettavia yksirunkoisia säiliöaluksia. Neuvoston päätelmien mukaan hallinnolliset sopimukset on tehtävä kansallisin toimenpitein, joten ne kuuluvat kunkin jäsenvaltion omaan toimivaltaan. Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa 12. ja 13. joulukuuta 2002 korostettiin lisäksi, että liikenneneuvoston päätelmät on pantava pikaisesti täytäntöön kaikilta osin. Eurooppa-neuvosto käsittelee asiaa uudelleen maaliskuussa 2003 komission kertomuksen pohjalta. Neuvosto tarkastelee tällä hetkellä komission ehdotusta, joka koskee yksirunkoisten säiliöalusten nopeutettua käytöstä poistamista ja raskasöljyjen kuljetusten kieltämistä yksirunkoisilla öljysäiliöaluksilla jäsenvaltioiden satamiin tai satamista. Ehdotus on laadittu neuvoston päätelmien pohjalta, ja komissio esitteli sen 27. joulukuuta 2002. Siinä ehdotetaan lisäksi yhteisön puitteiden luomista kieltoa varten. Neuvosto ei ole toimivaltainen vastaamaan kysymyksiin, jotka koskevat Vemamangan toimintaa Algecirasin lahdella.