KIRJALLINEN KYSYMYS P-0750/03 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin kodittomat.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0216 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0750/03 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle (5. maaliskuuta 2003) Aihe: Euroopan unionin kodittomat Kodittomien määrä kasvaa jatkuvasti. Euroopan asunnottomuuden vastaisen taistelun kattojärjestön (FEANSTA) mukaan asunnottomia arvioidaan olevan tällä hetkellä kolme miljoonaa, joista 10 prosenttia nukkuu yönsä pysyvästi ulkona. Asunnottomuuden laajuus vaihtelee maittain, ja todellisen tilanteen kartoittaminen ja maiden väliset vertailut ovat vaikeita, koska tilastotiedot ja täsmälliset määritelmät puuttuvat. Onko Euroopan komissiolla käytettävissään tutkimustuloksia tästä ilmiöstä, joka uhkaa yhteiskunnallista koheesiota ja heikentää Euroopan sosiaalista mallia, ja onko se arvioinut jäsenvaltioiden asuntopolitiikkoja? Aikooko komissio tehdä asiaa koskevia aloitteita tämän ilmiön torjumiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2003) Kodittomuuteen liittyvät seikat ovat tärkeä aihe sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevassa avoimessa koordinointimenetelmässä. Joulukuussa 2000 Nizzassa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa sovituissa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevissa yhteisissä tavoitteissa asetettiin tavoitteen 1 päämääräksi panna täytäntöön politiikkoja, joiden tavoitteena on tarjota jokaiselle kunnollinen ja hygieeninen asunto sekä paikalliset olot huomioon ottaen normaalit elämisen edellytykset täyttävät peruspalvelut. Tavoitteen 2 päämäärä oli eritellympi: Pannaan täytäntöön politiikkoja, joilla pyritään torjumaan mahdollisesti syrjäytymiseen johtavia kriisitilanteita kuten ylivelkaantumista, koulunkäynnin keskeyttämistä tai asunnon menettämistä. Kodittomuus on monitahoinen kysymys, jossa ei ole kyse ainoastaan asunnosta. Useat kodittomat kamppailevat monenlaisten ongelmien kanssa, jotka voivat liittyä henkiseen tai fyysiseen terveyteen taikka työttömyyteen, ja jotka vetävät heidät köyhyyskierteeseen. Tämän vuoksi on olennaista, ettei keskitytä vain ns. kadun kasvatteihin, vaan lähestytään kodittomuutta laaja-alaisemmin. Siedettävät asuin- ja elinolosuhteet ovat jokaisen ihmisen perustarpeita. Asianmukaisen asunnon saannin turvaaminen on usein edellytyksenä sille, että voi nauttia useista perusoikeuksista, joiden tulisi kuulua kaikille. Aihetta korostetaan kansallisiin suunnitelmiin perustuvassa yhteisessä raportissa sosiaalisesta osallisuudesta, joka hyväksyttiin joulukuussa 2001(1). Raportissa esitetään tulevaisuutta varten kahdeksan keskeistä haastetta, joista suurin osa ratkaisisi osaltaan kodittomuuden ongelmia. Erityisesti hyvien asuinolojen turvaamisessa on kyse mahdollisuudesta hyvälaatuiseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen, jota pidetään perustarpeena ja perusoikeutena. Tähän tarpeeseen vastaaminen on edelleen merkittävä haaste useissa jäsenvaltioissa. Joissain maissa toinen oleellinen haaste on tarkoituksenmukaisten ja yhtenäisten ratkaisujen kehittäminen asunnottomuuden ehkäisemiseksi ja siihen puuttumiseksi. Jäsenvaltioiden odotetaan esittävän aloitteita heinäkuussa 2003 annettavissa kansallisissa suunnitelmissa näihin haasteisiin vastaamiseksi. Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevien puutteellisten tietojen täydentämisessä on edetty huomattavasti. Aiheesta on kuitenkin erittäin vaikea saada riittävän kattavaa tietoa. Euroopan yhteisön kotitalouksien kyselytutkimus (European Community Household Panel, ECHP) on tilastollinen väline, jolla kerätään ansiotuloja ja elinolosuhteita koskevia vertailukelpoisia tietoja. Samassa yhteydessä käsitellään siedettäviä asuin- ja elinolosuhteita. Mainittu kyselytutkimus ei kuitenkaan täytä riittävästi tarvetta mitata kodittomuutta koko laajuudessaan, koska kyse on kotitaloustutkimuksesta, jossa kotitalouden määritelmä sulkee pois kodittomat. Vuodesta 2003 lähtien mainitun kyselytutkimuksen korvaa uusi tilastollinen väline, yhteisön tulo- ja elinolotilastot (Union Statistics on Income and Living Conditions (SILC)), mutta senkin tiedot perustuvat kotitalouksiin. Eurostat on perustanut erityisen asiantuntijaryhmän täydentämään kyseistä puutetta. Ryhmän tavoitteet ovat seuraavat: - tarkastellaan tilastotietojen nykyistä saatavuutta 15 jäsenvaltiossa ja 13 ehdokasmaassa sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöön (OECD) kuuluvissa maissa, myös määritelmiä, keräysmenetelmiä, esitettyjä kysymyksiä ja tietojen saatavuutta - kehitetään yhdenmukaistettu menetelmä tietojen keräämiseksi tulevaisuudessa, sekä määritellään kodittomuus, otoksia koskevat ohjeet ja kerättävät tilastotiedot - ehdotetaan sopivien indikaattorien luetteloa, jota sosiaalisen suojelun komitea tarkastelee yhteiseen sopimukseen pääsemiseksi. (1) KOM(2001) 565 lopullinen.