KIRJALLINEN KYSYMYS P-2660/99

esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) neuvostolle

(22. joulukuuta 1999)

Aihe: Valko-Venäjän demokratiakehitys

Viime aikojen tapahtumat Valko-Venäjällä ovat osoittaneet, että maa on vielä kaukana demokratiasta. Presidentti Lukashenkon johtama hallinto pyrkii kansan vastustuksesta huolimatta kohti liittovaltiota yhdessä Venäjän kanssa.

Viimeksi 17. lokakuuta 1999 yli kaksikymmentätuhatta valkovenäläistä marssi Lukashenkon ajamaa regiimiä vastaan Minskissä. Tämän seurauksena mellakkapoliisit ottivat verisesti yhteen mielenosoittajien kanssa, joista suurin osa pidätettiin. Valko-Venäjän edustajat syyttivät mielenosoituksesta myös länsivaltoja.

Lukashenkoa on arvosteltu opposition ja muun muassa lehdistön järjestelmällisestä tukahduttamisesta. Kuluneen syksyn aikana on ainakin kolme merkittävää Valko-Venäjän oppositiojohtajaa kadonnut. Jotta Valko-Venäjä voisi lunastaa paikkansa Euroopassa vapaana valtiona ilman diktatuuria, tulee myös EU:n omalla toiminnallaan myötävaikuttaa Valko-Venäjän demokratia- ja ihmisoikeuskehitykseen.

Mitä neuvosto on tehnyt ja aikoo tehdä edistääkseen demokratian kehittymistä sekä ihmisoikeuksien kunnioittamista Valko-Venäjällä?

Vastaus

(13. maaliskuuta 2000)

Neuvosto on aina pitänyt demokratian kehittämistä ja ihmisoikeuksien kunnioittamista Valko-Venäjällä erityisen tärkeänä. Valko-Venäjän poliittisen ja perustuslaillisen tilanteen ja ihmisoikeusrikkomusten takia neuvosto hyväksyi syyskuussa 1997 joukon rajoittavia toimia (kaikki ministeritason yhteydet yksinomaan puheenjohtajavaltion kautta; EU:n ja jäsenvaltioiden teknisen avun ohjelmien keskeyttäminen ihmisoikeuksia ja demokratisointia tukevia ohjelmia lukuun ottamatta; kumppanuus- ja yhteistyösopimusta ei tehty).

Oven pitämiseksi avoinna ja Valko-Venäjän kannustamiseksi edistykseen ihmisoikeuksien ja demokratian alalla neuvosto nimesi huhtikuussa 1999 arviointikriteerit vuoden 1997 rajoitusten poistamiseksi. Tämän mukaisesti myönteiset askeleet ihmisoikeuksien, tiedotusvälineiden, poliittisten puolueiden uudelleenrekisteröinnin ja kansalaisjärjestöjen alalla palkittaisiin vastavuoroisesti poistamalla asteittain unionin rajoituksia.

Valko-Venäjän hallitus on äskettäin toteuttanut joitakin myönteisiä toimia, kuten vapauttanut entisen pääministeri Mihail Tigirin ja lokakuun 17. päivän mielenosoitusten yhteydessä pidätetyt ihmiset sekä tehnyt opposition kanssa sopimuksen mahdollisuudesta käyttää valtion valvomia tiedotusvälineitä, allekirjoittanut Tacis-ohjelman kansalaisyhteiskunnan kehittämiseksi ja rekisteröinyt uudelleen kansalaisjärjestöt ja poliittiset puolueet.

Samalla Valko-Venäjällä on kuitenkin havaittavissa kielteistä kehitystä useissa kohdin: entinen pääministeri Tsigir on vapautettu väliaikaisesta vankeudestaan, mutta häneen kohdistetut syytökset ovat edelleen voimassa ja oikeudenkäynti on meneillään. Vahvistamattomien tietojen mukaan merkittävä poliittinen vanki Klimov hakattiin äskettäin törkeästi, presidentti Lukaenko mitätöi ETY-järjestön suojeluksessa käytyjen alustavien neuvottelujen yhteydessä tehdyn tiedotusvälinesopimuksen, ja hallituksen pääneuvottelijana ETY-järjestön tukemassa vuoropuhelussa opposition kanssa toiminut Sazonov erosi. Lisäksi hallitus sivuutti opposition keskusteluissa ehdotuksesta uudeksi vaalilaiksi. Valkovenäjän kansalliskokouksen ala- ja ylähuone hyväksyivät toisessa käsittelyssä tämän ehdotuksen, joka on presidentin allekirjoitettavana. Laki on laadittu huonosti, ja siinä on tiettyjä epäjohdonmukaisuuksia.

Kaksi merkittävää poliittista henkilöä on kadonnut viime kuukausien aikana: entinen sisäministeri Juri Zaharenko katosi toukokuussa 1999, ja 13:nnen korkeimman neuvoston varapuheenjohtaja Viktor Gontsar syyskuussa 1999. Heidän olinpaikastaan ei ole mitään tietoa. Kolmannen huomattavan henkilön, Valko-Venäjän keskuspankin entisen puheenjohtajan Tamara Vinnikovan tapaus on selvinnyt. Hän palasi vuoden 1999 lopussa poikansa luo Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

Neuvosto ei tapahtuneen kehityksen perusteella pysty poistamaan vuoden 1997 rajoituksia. EU tekee kantansa selväksi Valko-Venäjälle kaikissa tarjoutuvissa tilaisuuksissa ja painostaa tekemään lisää demokraattisia uudistuksia (korkeiden virkamiesten troikka Minskissä 1. ja 2. marraskuuta, alivaltiosihteeri Blombergin ja ulkoministeri Latypovin tapaaminen Istanbulissa 18. marraskuuta sekä tarvittaessa edustustojen päälliköiden toimet). Lisäksi äskettäin allekirjoitettu Tacis-ohjelma kansalaisyhteiskunnan kehittämiseksi edesauttaa demokraattisen uudistusprosessin edistymistä Valko-Venäjällä.

EU:n tärkein tavoite on vapaiden ja rehellisten vaalien järjestäminen vuonna 2000 siten, että vaaleja tarkkaillaan ja ne tunnustetaan kansainvälisesti. Neuvosto on pannut tarkoin merkille presidentti Lukaenkon sitoumuksen tällaisten vaalien järjestämiseen ja odottaa hänen pitävän lupauksensa.

Vaaliprosessin käynnistämiseksi hallituksen ja opposition välinen vuoropuhelu on välttämätöntä. EU tukee täysin ETY-järjestön ponnisteluja, koska se katsoo järjestön olevan ainoa taho, jolla on mahdollisuus käynnistää vuoropuhelu.