ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3430/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle. Ystävyyskunnat.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0004 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3430/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Ystävyyskunnat Ranskan kunnille on, kansalaisten Euroopan toteuttamisen edistämiseksi, myönnetty määrärahoja vaihto-ohjelmien ja ystävyyskuntatoiminnan järjestämiseen toisten eurooppalaisten kuntien kanssa. Näyttää kuitenkin siltä, että tämäntyyppisiin ohjelmiin varatut määrärahat on käytetty loppuun syyskuussa. Siksi haluaisin tietää yksityiskohtaisesti, kuinka moni Ranskan kunta pystyi hyödyntämään tätä tukea tammikuun 2000 ja syyskuun 15. päivän 2000 (komission 10. helmikuuta 2000 antamassa tiedonannossa mainittu hakemusten viimeinen jättöpäivä) välisenä aikana ja kuinka paljon. Lisäksi haluaisin tietää, mitä muutoksia menettelyyn on tarkoitus tehdä sen selektiivisyyden parantamiseksi. Lopuksi haluaisin tietää, aikooko komissio priorisoida vuonna 2001 niitä asianmukaisesti täytettyjä hakemuksia, jotka vuonna 2000 hylättiin määrärahojen puutteen takia. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 2000) Tähän päivään mennessä komissio on hyväksynyt 320 ranskalaisten kuntien esittämää hakemusta, jotka koskevat ystävyyskuntien asukkaiden välistä vaihtoa vuonna 2000. Isäntäkaupungeille on myönnetty yhteensä 1,2 miljoonaa euroa. Lisäksi 445 Ranskan kuntaa on mainittu hyväksytyissä hakemuksissa vierailevina kaupunkeina. Niille on myönnetty matkakuluihin yhteensä 1,3 miljoonaa euroa. Komissio aikoo ottaa käyttöön uuden menettelyn, jonka pitäisi parantaa tehokkuutta. Uudesta ehdotuspyyntömenettelystä on jo järjestetty tiedotustilaisuus 23. lokakuuta 2000. Siihen oli kutsuttu Euroopan alueiden ja kuntien liiton (CEMR), 15 jäsenvaltion kansallisten yhdistysten, Keski- ja Itä-Euroopan maiden, Maltan, Kyproksen, Turkin, maailman ystävyyskaupunkiliiton (UTO) ja alueiden neuvoston edustajat, jotta kaikki näkökulmat olisivat edustettuina. Uusi ehdotuspyyntö sekä siihen liittyvät lomakkeet ovat Europa-palvelimella osoitteessa http//europa.eu.int/comm/dg10/towntwin/index_fi.html Koska talousarvio tehdään vain vuodeksi kerrallaan ja koska menettelyihin liittyy ongelmia, vuoden 2000 hylättyjä hankkeita ei voida käsitellä vuonna 2001. Niiden, jotka ovat kiinnostuneita vuoden 2001 ystävyyskaupunkihankkeista, pitää esittää hakemuksensa uusien, vuonna 2001 voimassa olevien menettelyjen mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3516/00 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle. Saksan Mitsubishi rajoittaa hyötyajoneuvojen toimituksia.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0149 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3516/00 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Saksan Mitsubishi rajoittaa hyötyajoneuvojen toimituksia Saksan Mitsubishi (MMC Auto Deutschland GmbH, D-65488 Trebur) yrittää saada liikekumppaninsa allekirjoittamaan seuraavan laiminlyöntejä ja velvoitteita koskevan sitoumuksen: Täten yritys XXX sitoutuu olemaan toimittamatta Mitsubishi-hyötyajoneuvoja valtuuttamattomille jälleenmyyjille kilpailutarkoituksessa. Hyötyajoneuvoilla tarkoitetaan myös sellaisia ajoneuvoja, jotka rekisteröidään vain yhdeksi tai muutamaksi päiväksi ilman että ne ovat olleet määräysten mukaisesti maantieliikenteessä. Sopimuksen rikkomisesta seuraa 10 001 Saksan markan suuruiset sakot. 1. Onko komissio sitä mieltä, että tämänkaltaiset toimitusten rajoitukset ovat yhteisön perustamissopimuksen mukaisia? 2. Miten komissio arvioi tätä esimerkkitapausta? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla (perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä ja huoltopalvelua koskevien sopimusten ryhmiin 28 päivänä kesäkuuta 1995 annettu komission asetus (EY) N:o 1475/95(1)) valmistajat tai maahantuojat voivat kieltää jakelijoitaan myymästä uusia ajoneuvoja jakeluverkostoon kuulumattomille jälleenmyyjille. Näitä jälleenmyyjiä ovat (näennäiset) loppukuluttajat, jotka ostavat uusia ajoneuvoja aikomuksenaan myydä ne edelleen, toisin sanoen käydäkseen kauppaa(2). Kiellon tarkoituksena on suojella valmistajan tai maahantuojan mahdollisuutta valita jakelujärjestelmänsä. Saksan Mitsubishin vaatiman sitoumuksen tarkoituksena on panna täytäntöön kielto, joka estää Mitsubishin valtuuttamia jakelijoita toimittamasta ajoneuvoja jälleenmyyjille. Tämä on asetuksen (EY) N:o 1475/95 mukaista. Mainitun sitoumuksen sanamuoto on näin ollen hyväksyttävissä asetuksen (EY) N:o 1475/95 nojalla. (1) EYVL L 145, 29.6.1995. (2) Ks. myös komission tiedonanto (EYVL C 17, 18.1.1995) 12 päivänä joulukuuta 1984 annetusta (aikaisemmasta) asetuksesta (ETY) N:o 123/85 (EYVL L 15, 18.1.1985), joka korvattiin vuonna 1995 asetuksella (EY) N:o 1475/95 (ks. alaviite 1). Tiedonanto on edelleen voimassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3707/00

esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle

(30. marraskuuta 2000)

Aihe: Ahmadi-yhteisön vaikea tilanne Pakistanissa

Onko puheenjohtajavaltio selvillä Ahmadi-yhteisöön kohdistuneista ihmisoikeusloukkauksista Pakistanissa? Ahmadien uskonnon tunnustamisesta, harjoittamisesta ja saarnaamisesta tehtiin vuonna 1974 säädetyissä laeissa rankaistava teko. Useita yhteisön jäseniä on syytetty jumalanpilkasta 295C pykälän nojalla, jossa määrätään kuolemanrangaistuksesta. Äskettäisiä uskontoon perustuvia puhdasoppisten muslimien ahmadeihin kohdistamia murhia ei ole tutkittu. Mitä neuvosto aikoo tehdä suojellakseen Ahmadi-yhteisön perusoikeuksia?

Vastaus

(12. maaliskuuta 2001)

Neuvosto on arvoisan parlamentin jäsenen lailla huolissaan uskonnollisten vähemmistöjen syrjinnästä Pakistanissa. Koska unionin ja Pakistanin poliittiseen vuoropuheluun kuuluvat säännölliset kokoukset keskeytettiin vuonna 1999 tapahtuneen vallankaappauksen jälkeen, unionin on entistä vaikeampi ilmaista huolenaiheitaan Pakistanin poliittisille johtajille. Uskonnollisten vähemmistöjen suojelu otettiin kuitenkin useaan otteeseen esille Pakistanin viranomaisten ja hallituksen korkean tason edustajien kanssa troikan ad hoc -vierailujen yhteydessä Islamabadissa marraskuussa 1999 ja marraskuussa 2000. Jälkimmäisellä vierailullaan troikka vaati sisäasiainministeriä takaamaan uskonnollisille vähemmistöille tehokkaan suojelun muiden yhteisöjen väkivallalta, selvittämään tapahtuneet välikohtaukset ja saattamaan niihin syyllistyneet oikeuden eteen. Troikka otti myös esille kysymyksen Pakistanissa edelleen voimassa olevista, eräisiin vähemmistöihin kohdistuvista syrjivistä laeista, mihin liittyy myös kysymys erillisistä äänestyksistä.

Keskustelujen aikana sisäasiainministeri Moinuddin HAIDER vakuutti troikalle viranomaisten pyrkivän siihen, että kaikki vähemmistöt otetaan mukaan poliittiseen prosessiin. Hän myönsi, että jumalanpilkan vastaisen lainsäädännön nojalla tehdyt syrjivät päätökset ovat herättäneet pelkoa asianomaisissa yhteisöissä, mutta huomautti samalla, ettei yhtään tällaista päätöstä ole vahvistettu muutoksenhakumenettelyssä. Ministeri Haider ilmoitti myös, että hallitus sitoutuu jatkamaan tarvittavaa lainsäädännön uudistusta. Hallituksen edustajat ilmoittivat myös olevansa tietoisia yhteisöjen väliseen väkivaltaan liittyvän ongelman laajuudesta ja aikovansa jatkaa päättäväisesti väkivallan torjuntaa, pidättää siihen syyllistyneet ja saattaa heidät oikeuden eteen.

Troikka muistutti ministeri Haiderille, että edellä mainitut ongelmat ovat aiheuttaneet syvää huolestuneisuutta Euroopassa ja että poliittiset päättäjät, kansalaisjärjestöt ja tiedotusvälineet seuraavat tiiviisti tilanteen kehittymistä Pakistanissa. Neuvosto tarkastelee tilannetta säännöllisesti ja ottaa ongelmat tarvittaessa uudelleen käsiteltäväksi asianomaisten tahojen kanssa unionin jäsenvaltioiden Islamabadin-suurlähettiläiden välityksellä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4112/00 esittäjä(t): Ioannis Theonas (GUE/NGL), Alexandros Alavanos (GUE/NGL) ja Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Olympic Airways.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0071 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4112/00 esittäjä(t): Ioannis Theonas (GUE/NGL), Alexandros Alavanos (GUE/NGL) ja Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (11. tammikuuta 2001) Aihe: Olympic Airways Kun otetaan huomioon Olympic Airways -yhtiön kriittinen tilanne, johon se on joutunut viimeisten kymmenen vuoden aikana laaditusta kolmesta saneerausohjelmasta huolimatta, ja sen omistuksen uudelleenjärjestelyä koskevan ilmoituksen tultua julkistetuksi kysytään: 1. Aikooko komissio, yhteistyössä Kreikan hallituksen kanssa, etsiä ratkaisuja, jotka eivät vahingoita työpaikkoja eivätkä työntekijöiden vakuutus- ja eläkeoikeuksia? 2. Mistä komission mielestä johtuu aikaisempien saneerausohjelmien epäonnistuminen? 3. Onko komissio vastuussa näiden ohjelmien seuraamisesta ja laiminlyöntien havaitsemisesta? Minkälaisessa vastuussa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2001) Komissio on useiden vuosien ajan seurannut tiiviisti Olympic Airways -lentoyhtiön huolestuttavaa kehitystä. Komissio hyväksyi 7. lokakuuta 1994 tehdyllä päätöksellä huomattavien valtiontukien maksamisen Olympic Airways -lentoyhtiölle ottaen huomioon, että yhtiötä varten oli laadittu rakenneuudistussuunnitelma, jolla pyrittiin varmistamaan sen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Komissio aloitti kuitenkin asiaa koskevan menettelyn uudelleen 30. huhtikuuta 1996 muun muassa sillä perusteella, että yhtiön saneeraussuunnitelma ei sen mielestä toiminut tyydyttävällä tavalla. Yhtiön uuden rakenneuudistussuunnitelman ja Kreikan viranomaisten antamien uusien sitoumusten perusteella komissio hyväksyi uudelleen 14. elokuuta 1998 aikaisemmin 7. lokakuuta 1994 tekemässään päätöksessä hyväksymänsä valtiontuet. Rakenneuudistussuunnitelman toteutuksessa esiintyneiden vaikeuksien vuoksi Kreikan viranomaiset ovat päättäneet yksityistää yhtiön. Komissio on yhteydessä Kreikan viranomaisiin ja seuraa tiiviisti käynnissä olevaa yhtiön yksityistämisprosessia varmistaakseen, että se tapahtuu yhteisön oikeuden ja erityisesti valtiontukisäännösten mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3495/00 esittäjä(t): Hubert Pirker (PPE-DE) neuvostolle. Neuvoston päätös Europolin työntekijöiden palkankorotuksista.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3495/00 esittäjä(t): Hubert Pirker (PPE-DE) neuvostolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Neuvoston päätös Europolin työntekijöiden palkankorotuksista Työntekijöiden motivaatio riippuu ennen kaikkea asianmukaisesta palkkauksesta. Europolin työntekijät tekevät erinomaista työtä vaikeissa olosuhteissa. Neuvosto ei ole kuitenkaan vielä päättänyt luvatuista palkankorotuksista. Miksei palkankorotuksista ole vielä päätetty? Milloin ja kuinka paljon neuvosto aikoo korottaa Europolin työntekijöiden palkkoja? Vastaus (12. helmikuuta 2001) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ilmoitetaan, että Europol aloitti toimintansa 1. heinäkuuta 1999, jolloin Europolin henkilöstösääntöjä(1) alettiin soveltaa Europolin työntekijöihin. Europolin työntekijöiden tarkat palkkatasot määritellään henkilöstösääntöihin sisältyvässä taulukossa. Neuvosto päätti 2. joulukuuta 1999(2) tekemällään päätöksellä nostaa edellä mainittujen henkilöstösääntöjen mukaisia palkkoja 8,5 prosentilla. Tätä korotusta sovelletaan takautuvasti 1. heinäkuuta 1999 lähtien. Europolin työntekijöiden tulevien palkankorotusten osalta parlamentin jäsenen huomiota kiinnitetään siihen, että henkilöstösääntöjen 44 artiklan mukaisesti neuvoston on yksimielisesti hyväksyttävä kyseiset korotukset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa määrättyä menettelyä noudattaen. On sovittu, että kustakin esitetystä ehdotuksesta Europolin työntekijöiden palkkojen nostamiseksi pyydetään Euroopan parlamentin lausunto. (1) EYVL C 26, 30.1.1999. (2) EYVL C 364, 17.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3684/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) määrärahat ja täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3684/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) määrärahat ja täytäntöönpano Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kukin jäsenvaltio sai Euroopan aluekehitysrahastosta määrärahoja ohjelmointikaudella 19941999? Mikä oli näiden määrärahojen täytäntöönpanoaste kussakin jäsenvaltiossa? Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kukin jäsenvaltio on saanut Euroopan aluekehitysrahastosta määrärahoja vuonna 2000? Mikä on tähän mennessä ollut näiden määrärahojen täytäntöönpanoaste kussakin jäsenvaltiossa? Mikä on komission arvio EAKR:n määrärahojen täytäntöönpanosta kussakin edunsaajavaltiossa ohjelmointikaudella 19941999? Mikä on komission arvio EAKR:n määrärahojen täytäntöönpanosta kussakin edunsaajavaltiossa vuonna 2000 (tähän päivään mennessä)? Onko mahdollista, että komissio määräisi oikaisemaan EAKR:n täytäntöönpanoa niissä edunsaajavaltioissa, jotka eivät pane määrärahoja kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti täytäntöön? Olisiko mahdollista siirtää käyttämättömiä määrärahoja niihin EAKR:sta tukea saaviin valtioihin, jotka toteuttavat kokonaisuudessaan ja tehokkaasti osoitetut varat? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3668/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan rautatieverkoston kehittäminen.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0011 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3668/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (27. marraskuuta 2000) Aihe: Kreikan rautatieverkoston kehittäminen Rautatieverkoston kehittäminen on yksi kehitysohjelmien ensisijaisista tavoitteista koko Euroopan unionissa ja ennen kaikkea Kreikassa ilmeisten taloudellisten, alueellisten ja ekologisten syiden vuoksi. Erityisesti Kreikassa hankkeet ovat pahasti myöhässä, ja määrärahat on selvästi ylitetty (tunnelit, Thriasion tasangon rakennustyöt, Ateenan ja Korintin välinen rautatielinja jne.). Mikä on komission kanta näihin jatkuviin viivästymisiin ja määrärahojen ylityksiin, kun otetaan huomioon, että määrärahojen ylitykset näyttävät rikkovan julkisia hankintoja ja tarjouskilpailuja koskevaa yhteisön säännöstöä? Mitä komissio aikoo tehdä Kreikan rautateiden kehitysohjelman uudistamiseksi Kreikan hallituksen kanssa sovittujen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2001) Komission mielestä nykyaikaisen rautatieverkoston kehittäminen Kreikassa on hyvin tärkeää. Alalle on tarkoitus myöntää vuosina 19892006 noin 2 miljardin euron kansallisen rahoituksen lisäksi noin 3 miljardia euroa yhteisön rahastoista. Kreikan viranomaiset ja komissio ovat tietoisia sekä rakenneuudistukseen ja Kreikan rautatieorganisaation (OSE) tarjoamien palvelujen parantamiseen liittyvien täytäntöönpanotoimien yhteydessä että infrastruktuurihankkeiden hallinnoimiseksi vuonna 1977 perustetun tytäryhtiön (Ergose) toteuttamien hankkeiden yhteydessä ilmenneistä ongelmista, joiden vuoksi Kreikan rautatieliikenteen osalta alunperin odotettuja tuloksia ei ole voitu saavuttaa. Kreikan viranomaiset tutkivat parhaillaan niitä toimenpiteitä, jotka edellä mainittujen kahden laitoksen on toteutettava tilanteen korjaamiseksi. Toimenpiteet ovat tarpeen sekä Ergosen ja OSE:n rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ja niiden tehokkuuden parantamiseksi että yhteisön lainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön noudattamiseksi julkisten hankintojen osalta. On myös selvää, että jos voimassa olevaa lainsäädäntöä ei ole noudatettu, kysymyksessä olevia menoja ei voida rahoittaa yhteisön rahastoista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3896/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. Komission maksuviivästyksiä koskeva lisäkysymys.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3896/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Komission maksuviivästyksiä koskeva lisäkysymys Haluaisin palata esittämääni kysymykseen E-2571/00(1), joka koski komission maksuviivästyksiä. Vastauksen saaminen komissiolta kesti kolme kuukautta, ja lisäksi komission jäsenen antama vastaus on mielestäni riittämätön ja epäjohdonmukainen. Voisiko komissio ilmoittaa syyt, joiden perusteella se varaa omien maksujensa suorittamiselle jopa 60 päivän maksuajan, vaikka se on itse ehdottanut direktiivissä 2000/35/EY(2), että kaikkien kaupallisten toimien maksuaikana pidettäisiin 30 päivää? Millä perusteella komissio siis suo itselleen tällaisen etuoikeuden yksityiseen sektoriin nähden? (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001. (2) EYVL L 200, 8.8.2000, s. 35. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2001) Kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetussa parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/35/EY ei ole säännöstä, jonka mukaan kaupallisten toimien maksuaikana olisi yksityissektorilla 30 päivää. Viranomaiset ja yksityissektori voivat edelleenkin hyödyntää oikeutta sopia erikseen kaupallisten toimiensa maksuajoista. Maksuaikana on 30 päivää ainoastaan, jos sopimuksessa ei tältä osin ole muuta mainintaa. Varaamalla omien maksujensa suorittamiselle 60 päivän maksuajan komissio ei siis ole suonut erityistä etua itselleen yksityissektoriin verrattuna.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3791/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Kirkkojen korjaaminen.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3791/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Kirkkojen korjaaminen Onko komissio valmis harkitsemaan varojen myöntämistä Euroopan unionin historiallisesti arvokkaimpien kirkkojen ja katedraalien korjaamiseen, kun otetaan huomioon niiden tärkeä asema yhteisen eurooppalaisen perimän kehittymisessä, niiden arkkitehtoninen arvo ja niiden edelleen merkittävä asema monien yhteisöjen elämässä? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2001) Komissio voi tukea kulttuurialan aloitteita, myös kulttuuriperinnön suojelemiseksi, säilyttämiseksi ja hyödyntämiseksi toteutettavia aloitteita Kulttuuri 2000 -ohjelman puitteissa ja sen kriteerien mukaisesti. Ohjelma on yhteisön kulttuuriyhteistyön ensisijainen rahoitus- ja suunnitteluväline. Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistiin tammikuussa 2001 vuonna 2001 toteutettavia hankkeita koskeva ehdotuspyyntö(1). Näin ollen kulttuurialan toimijat voivat hakea rahoitusta hankkeilleen. Lisätietoja saa seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europe.eu.int/com/culture/index_en.html. Kulttuurihankkeisiin voi saada yhteisön tukea myös rakennerahastoista alueille myönnettävän tuen puitteissa. Tällöin hankkeet ovat tukikelpoisia vain, jos osoitetaan selkeästi, että niillä edistetään suoraan kyseisen alueen taloudellista ja sosiaalista kehitystä. (1) EYVL C 21, 24.1.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3897/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) neuvostolle. Viiden ja kymmenen euron setelien toimittaminen etukäteen.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3897/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) neuvostolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Viiden ja kymmenen euron setelien toimittaminen etukäteen Euron käyttöönoton ohjauskomitean äskettäin julkaiseman raportin mukaan on huomattu, että suurinta osaa Euroopan unionin maissa toimivista pankkiautomaateista ei voida käyttää viiden euron setelien jakamiseen, ja joissakin maissa ei myöskään kymmenen euron setelien jakamiseen. Toisin sanoen pankkiautomaatit voivat jakaa vain 20, 50 tai sadan euron seteleitä. Tästä aiheutuu merkittäviä ongelmia vähittäiskaupalle, jonka piirissä joudutaan 1.1.2002 lähtien vastaanottamaan suuria seteleitä ja antamaan rahasta takaisin viiden tai kymmenen euron seteleinä, jotka käyvät nopeasti hyvin harvinaisiksi. Eikö tämän odottamattoman tilanteen edessä pitäisi harkita uudelleen setelien, ja varsinkin viiden ja kymmenen euron setelien toimittamista etukäteen? Joissakin maissa lasketaan myyntiin 15.12.2001 alkaen paketti, jossa on kaikki eurokolikot, jotta kuluttajat voivat tutustua niihin. Mikseivät Euroopan unionin kansalaiset voi ostaa vuoden 2002 alkua edeltävinä viikkoina myös viiden ja kymmenen euron seteleitä, mikä osaltaan helpottaisi euron käyttöönottoa? Vastaus (12. maaliskuuta 2001) Neuvosto pani merkille 8. marraskuuta 1999, että talous- ja rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden mielestä olisi hyödyllistä, jos rahoituslaitokset ja tietyt muut ryhmät, erityisesti rahankuljetusliikkeet ja jälleenmyyjät, saisivat käyttöönsä seteleitä ja metallirahoja jo jonkin aikaa ennen 1. tammikuuta 2002. Osallistuvat jäsenvaltiot korostivat, että tämä ei saa johtaa eurosetelien ja -metallirahojen liikkeeseenlaskuun ennen 1. tammikuuta 2002. Yhteenveto siitä, miten jäsenvaltiot aikovat toteuttaa valuuttansa vaihtamisen euroon, on komission 18. heinäkuuta 2000 Euroopan parlamentille, neuvostolle ja erityisesti EKP:lle antamassa tiedonannossa. (KOM(2000) 443 lopull.).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4054/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Paljonko Euroopan keskuspankin johtajat ansaitsevat?.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4054/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (15. tammikuuta 2001) Aihe: Paljonko Euroopan keskuspankin johtajat ansaitsevat? Neuvostolta on useaan otteeseen pyydetty vastausta Euroopan keskuspankin (EKP) johtajien palkkoja (vuosina 1999, 2000, 2001) koskeviin kysymyksiin. Joka kerta neuvosto on vain raapaissut pintaa ja suojautunut abstraktien sanankäänteiden ja käsittämättömien parametrien taakse. Voisiko neuvosto nyt siis ilmoittaa selkeästi, paljonko Euroopan keskuspankin johtajat ansaitsivat vuosina 1999 (kaikki otsikot mukaan lukien, ilman mitään poikkeuksia) ja 2000? Haluamme lukuja, emme sanoja. Vastaus (12. maaliskuuta 2001) EKP:n johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdoista päättäminen ei kuulu neuvostolle. EKPJ:n ja EKP:n perussääntöä koskevan pöytäkirjan 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti niistä sovitaan EKP:n kanssa tehtävässä sopimuksessa, ja ne vahvistaa EKP:n neuvosto.