ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0707/97 komissiolle esittäjä(t): Jean-Yves Le Gallou (NI) (10. maaliskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin toimielinten toimintamäärärahat Voisiko komissio ilmoittaa, paljonko budjettikohdan B3-1021 määrärahoista käytettiin yhteensä vuonna 1996: - selvityksistä aiheutuneisiin menoihin - asiantuntijakokouksista aiheutuneisiin menoihin - konferensseista ja kongresseista aiheutuneisiin menoihin - tiedotus- ja julkaisumenoihin? Voisiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka suuren osan nämä neljä menotyyppiä muodostivat mainitun budjettikohdan kokonaismäärärahoista, sekä kertoa, onko tämä osuus sen mielestä kohtuullinen? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 ja E-0790/97 (19. syyskuuta 1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 5 toukokuuta 1997 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s.28. )) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2467/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: BNFL:n suunnitelmat Kiinassa Brittiläinen ydinvoimayhtiö British Nuclear Fuels Ltd (BNFL) allekirjoitti äskettäin aiesopimuksen Kiinan kansallisen ydinvoimayhtiön (CCNC) kanssa. Molemmat osapuolet lupautuvat käynnistämään esitutkimuksen, jossa selvitetään voidaanko BNFL:n kehittämää teknologiaa käyttää rikastetun uraanin muuntamiseen uraanioksidijauheeksi Kiinan sisäisiä markkinoita ja vientiä varten. Jos hanke toteutuu, se saattaa lisätä ydinmateriaalien kuljetuksia ympäri maailmaa ja saattaa aiheuttaa vakavia seurauksia ympäristölle ja yleiselle turvallisuudelle. Mihin toimiin komissio on valmis ryhtymään tämän hankkeen suhteen? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Jos British Nuclear Fuels Ltd ja Kiinan kansallinen ydinvoimayhtiö ovat tehneet sopimuksen, sen mahdollisia seurauksia ei tällä hetkellä voida arvioida. On komission vastuulla varmistaa, että kaikkia sen kansainvälisiä ydinturvallisuutta ja -turvavalvontaa koskevia velvoitteita noudatetaan asianmukaisesti. Niihin kuuluvat myös radioaktiivisten aineiden kuljetuksiin liittyvät kysymykset.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0787/97 komissiolle esittäjä(t): Jean-Yves Le Gallou (NI) (10. maaliskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin toimielinten toimintamäärärahat Voisiko komissio ilmoittaa, paljonko budjettikohdan B7-811 määrärahoista käytettiin yhteensä vuonna 1996: - selvityksistä aiheutuneisiin menoihin - asiantuntijakokouksista aiheutuneisiin menoihin - konferensseista ja kongresseista aiheutuneisiin menoihin - tiedotus- ja julkaisumenoihin? Voisiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka suuren osan nämä neljä menotyyppiä muodostivat mainitun budjettikohdan kokonaismäärärahoista, sekä kertoa, onko tämä osuus sen mielestä kohtuullinen? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 ja E-0790/97 (19. syyskuuta 1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 5 toukokuuta 1997 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s.28. )) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2564/97 komissiolle esittäjä(t): Gary Titley (PSE) (15. heinäkuuta 1997) Aihe: EU:n tutkimus ja tuki Jojoba- ja Euphorbia-puulajeille Miten komissio on tutkinut Jojoba- ja Euphorbia-puulajien kasvatuksen edistämisen toteutettavuutta sekä vaihtoehtoisina taimistoina että luonnonvaroina, joita voidaan hyödyntää teollisuudessa ja kaupallisesti? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 1997) Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ensimmäisen ja toisen puiteohjelman Agrides- ja CAMAR-erityisohjelmissa rahoitettiin kahta jojobaan liittyvää tutkimushanketta, joissa tutkittiin mahdollisuutta kasvattaa sitä vaihtoehtoisena viljelykasvina Välimeren alueilla. Tyräkin (Euphorbia) osalta tutkittiin lupaavaa lajia (Euphorbia lagascae), jonka rasvahappoja voidaan hyödyntää teollisuudessa. Tutkimusta tehtiin kahdessa eri tutkimushankkeessa, joita rahoitettiin tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toisen ja kolmannen puiteohjelman Eclair- ja AIR-erityisohjelmissa. Hankkeiden tuloksista käy ilmi, että kasveja voidaan kasvattaa Euroopassa. Lisäksi saksalainen kemian alan yhtiö testasi tyräkkihankkeista saatua öljyä mahdollisia uusia tuotteita varten. Kyseisiin kahteen kasviin liittyvä tutkimus voisi tulevaisuudessa keskittyä lajikkeiden sadon parantamiseen sekä erilaisiin rasvahappo-ominaisuuksiin.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2554/97 komissiolle esittäjä(t): Simon Murphy (PSE) (15. heinäkuuta 1997) Aihe: Munivat kanat Olemme käsittäneet, että pääosasto VI aikoo piakkoin julkistaa kauan odotetun ehdotuksen, jolla on tarkoitus muuttaa häkeissä pidettävien kanojen vähimmäisvaatimuksista annettua direktiiviä 88/166/ETY ((EYVL L 74, 19.3.1988, s. 83. )). Ehdotukseen sisältyy lisäksi standardeja, jotka koskevat vaihtoehtoisissa munantuotantojärjestelmissä pidettäviä kanoja. Voiko komissaari tässä yhteydessä ilmoittaa, minkä vuoksi jäsenvaltiot keskustelevat siipikarjaa käsittelevässä komiteassa toisesta ehdotuksesta, jolla on tarkoitus muuttaa asetuksessa 1274/91 ((EYVL L 121, 16.5.1991, s. 11. )) (jota on muutettu asetuksella 2401/95 ((EYVL L 246, 13.10.1995, s. 6. ))) ilmoitettuja munantuotantojärjestelmien kriteerejä, jolloin on mahdollista tehdä päätös, joka syrjäyttää direktiiviin 88/166/ETY tehtäväksi aiotut muutokset, jättää huomioimatta hyvinvointiin liittyvät vaatimukset, parlamentin mielipiteen ja joka toisi esiin ainoastaan teollisuuden vaatimukset? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 1997) Komissio on todellakin ilmoittanut aikovansa esitellä neuvostolle kesälomien jälkeen kertomuksen tieteellisestä kehityksestä, joka koskee eri tuotantojärjestelmissä kasvatettujen munivien kanojen hyvinvointia, ja liittää mahdollisesti mukaan asetuksen munivien kanojen hyvinvoinnista. Tällä hetkellä siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean yhteydessä käytävät keskustelut koskevat eri tuotantojärjestelmissä kasvatettujen kanojen munien merkitsemissääntöjä sekä joka järjestelmässä (laidun-, häkki- tai kerrosritiläkanalat) noudatettavia perusteita. Nämä keskustelut eivät ennakoi millään lailla komission kantaa syksyllä julkaistavassa kertomuksessa. On selvää, että asetuksessa (ETY) - 1274/91 säädettyjen munien yksityiskohtaisten merkitsemissääntöjen osalta on otettava huomioon eri tuotantojärjestelmiä koskevan direktiivin 88/166/ETY kaikki tulevat muutokset.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1535/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman ¨Tiguvonin¨ (Fenthionin) käytön aiheuttamat fosforihappoesterimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan käyttää eri tavoin. Tiguvon 10:tä käytetään kaksikiloisten tai tätä painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:tä suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien käsittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi käsitellä Tiguvon 20 G:llä. Eläintenomistajat, jotka ovat käsitelleet kotieläimiään toistuvasti Tiguvon-kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksiä. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 ((EYVL C 345, 15.11.1996, s. 76. )), pyydän neuvostoa vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Saako eläinten tai elävien organismien käsittelyssä käyttää hermomyrkkyjä? Onko neuvosto tietoinen siitä, että elinvauriot ovat mahdollisia näitä kirpuntorjunta-aineita toistuvasti käytettäessä? Voidaanko sulkea pois se mahdollisuus, että eläimille aiheutuvat krooniset vauriot johtavat eläinten psyyken muutoksiin? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1533/97,E-1535/97, E-1537/97, E-1539/97, E-1541/97, E-1543/97, E-1545/97 ja E-1547/97. (25. syyskuuta 1997) Neuvosto ei ole tähän menessä saanut komissiolta aloitetta, joka liittyisi suoraan arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamiin eri ongelmiin. Neuvosto kiinittää kuitenkin arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että näiden tuotteiden asemaa ei ole toistaiseksi yhteisön tasolla yhdenmukaistettu, vaan jäsenvaltiot käsittelevät niitä harkintansa mukaan yleensä joko lääkkeinä tai biosideinä. Näin ollen neuvosto toteaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämien kysymysten tiettyjen näkökohtien osalta, että - vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 67/548/ETY liitteen I osalta tehdyn yhdeksännentoista tekniikan kehitykseen mukautuksen yhteydessä ((EYVL L 258, 11.10.1993, s. 29. )) siihen on sisällytetty FENTHION numerolla 015-048-00-8 ((EYVL L 258A, 16.10.1993, s. 212. )) - neuvosto on vahvistanut yhteisen kannan direktiivin antamiseksi biosidituotteiden markkinoille saattamisesta ((Neuvoston 20. joulukuuta 1996 vahvistama yhteinen kanta, EYVL C 69, 5.3.1997, s. 13. )), jonka liite V sisältää muun muassa tuholaisten torjuntaan tarkoitetut tuotteet; tämän yhteisen kannan mukaisesti kyseisiä tuotteita ei voida pitää kaupan ennen kuin niiden tehoaineet on sisällytetty yhteisön positiiviluetteloon sen jälkeen kun on huolella arvioitu ne riskit, joita ne voivat aiheuttaa erityisesti ihmisten terveydelle.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2305/97 komissiolle esittäjä(t): José Valverde López (PPE) (3. heinäkuuta 1997) Aihe: Erityistoimenpiteet kuivuuden torjumiseksi Useat Euroopan alueet ovat kärsineet jatkuvasta kuivuudesta, joka on vahingoittanut vakavasti tiettyjen viljelyjen tuottoa ja saattanut ahdinkoon monet karjankasvattajat, joilla ei ole riittävästi laidunmaata. Yhteisen maatalouspolitiikan on oltava joustavaa ja se on sopeutettava jokapäiväisiin ongelmiin. Voiko komissio ryhtyä poikkeustoimenpiteisiin, jotta kesantopeltoja voitaisiin käyttää suoraan laidunmaana tai rehun saamiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 1997) Komissiolla ei ole tällä hetkellä käytettävissään tietoja, joiden pohjalta se voisi todeta yhteisön tietyillä alueilla olevan kuivuuden aiheuttamasta peruuttamattomasta vahingosta johtuvaa puutetta rehusta. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se ei aio suunnitella täksi vuodeksi eli 15. tammikuuta 1997 ja 31. elokuuta 1997 väliseksi ajaksi poikkeuslupia, jotka sallisivat tiettyjen peltokasvien viljelijöille tarkoitetun tukijärjestelmän kesannointivelvoitteen mukaisten kesantojen käytön laidunmaana tai rehun tuotantoon Komissio on kuitenkin samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että maatalouspolitiikan on oltava joustavaa, jotta se voisi vastata pikaisesti ratkaistaviin ongelmiin. Tiettyjen peltokasvien viljelijöille myönnettävää tukijärjestelmää koskeva yhteisön lainsäädäntö sisältää säännöksiä, jotka mahdollistavat erityistoimet ilmastollisista syistä.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2571/97 komissiolle esittäjä(t): Pervenche Berès (PSE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Vapaa liikkuvuus ja julkisen alan toimien avoimuus Viittaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön (tuomio asiassa Scholz - C-419/92) ja julkisen alan palveluksessa olevien työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaatteen soveltamiseen, ja kysyn, mikä on komission näkemys siitä, millä tavoin jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon toisen jäsenvaltion julkishallinnossa toimineiden yhteisön kansalaisten aiempi toiminta? Onko jäsenvaltion avattava julkishallintonsa palvelukseen ottamiseksi järjestettävät kilpailut toisesta jäsenvaltiosta tuleville yhteisön kansalaisille, jotka täyttävät palvelusaikaa koskevat edellytykset sen perusteella, että ovat toimineet julkishallinnon palveluksessa siinä maassa, josta he ovat lähtöisin? Millä tavoin jäsenvaltion edellytetään ottavan huomioon toisen jäsenvaltion julkishallinnossa suoritetut palvelusvuodet eläkeoikeuksien määräämistä koskevissa laskelmissa? Komission jäsenen Padráig Flynnin komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1997) Toisen jäsenvaltion julkisen alan palveluksessa työskennelleiden siirtotyöläisten työvuosien huomioon ottamisen osalta komissio haluaa tuoda esiin, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta on pyydetty tekemään tätä kysymystä koskeva päätös asiassa C-15/96 (Schöning), joka on edelleen vireillä. Asia C-15/96 koskee Saksan julkishallinnon työntekijöiden työehtosopimuksen perusteella myönnettäviä etuja. Tämän työehtosopimuksen määräysten mukaan työntekijät saavat tiettyjä työhön liittyviä ja taloudellisia etuja, jos heille on kertynyt tietty määrä työvuosia työehtosopimuksen piiriin kuuluvan julkisen alan palveluksessa. Julkisasiamies on arvioinut 17. heinäkuuta 1997 antamassaan ratkaisuehdotuksessa, että työehtosopimuksen tarjoamat edut on ulotettava koskemaan siirtotyöläistä siten, että toisen jäsenvaltion julkisen alan palveluksessa tehty verrattavissa oleva työ otetaan vastaavasti huomioon. Sisäisten kilpailujen osalta on huomattava, että jäsenvaltioiden julkishallinnoissa on käytössä eri tyyppisiä sisäisiä kilpailuja, joihin liittyvät virkavuosia koskevat ehdot vaihtelevat tapauskohtaisesti. Sisäiset kilpailut eivät ole vain tapa ottaa henkilöitä palvelukseen vaan myös keino yletä virkauralla. Esitettyyn kysymykseen ei voi siis antaa kattavaa vastausta, koska kysymyksessä mainittua sisäistä kilpailua koskevat tarkemmat tiedot puuttuvat.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1280/97 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) - komissiolle (11. huhtikuuta 1997) Aihe: ¨Bauernbrief¨ Euroopan komission Itävallan edustuston vuosikertomuksessa 1996 Euroopan komission Itävallan edustuston kuukausittain julkaisema ¨EU-Bauernbrief¨ on Itävallan maanviljelijäpuolueen aikakauslehden ¨idk¨ nelisivuinen liite ja sisältää taustatietoja maataloudesta sekä erityisesti Itävaltaa koskevaa ajankohtaista tietoa yhteisön maatalouspolitiikasta. Tämä tänä vuonna 11 kertaa ilmestynyt liite lähetettiin 3700:lle viljelijälle ja maatalouden edustajalle. 1. Onko oikein, että EU-komission Itävallan edustusto lähettää tiedotteitaan, kuten esim. ¨Bauernbrief¨, puoluelehtien liitteenä? 2. Kuinka paljon tämä EU-komission liite (Bauernbrief) maksaa? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1997) Maanviljelijöille tarkoitettu 'Bauernbrief' on kuukausittain julkaistavan aikakauslehden IDK:n liite. IDK on saksan kielen lyhenne sanoista 'tiedottaa, keskustella, koordinoida'. Lehden julkaisija on Itävallan maanviljelijäliitto ('Österreicher Bauernbund'). Tämä järjestö on poliittisesti lähellä Itävallan kansanpuoluetta ('Österreichische Volkspartei', joka on Itävallan kristillisdemokraattinen puolue), mikä ei kuitenkaan vaikuttanut komission Itävallan edustuston julkaisupäätökseen. IDK valittiin sen vuoksi, että se on yksi Itävallan luetuimmista maatalousalan erikoislehdistä, joka tavoittaa noin 4 000 - 5 000 Itävallan maatalouden päätöksentekijää, ennen kaikkea Itävallan maatalouskamarin edustajia, muiden maatalousalan toimielinten edustajia sekä maatalousasioihin erikoistuneita journalisteja. Komission Itävallan edustusto on osallistunut 'Bauernbrief'-liitteen julkaisemiseen vuodesta 1995 lähtien. Kustannukset olivat 68 532 Itävallan shillinkiä vuonna 1995 ja 51 169 shillinkiä vuonna 1996. Tämä jakelumuoto on huomattavasti edullisempi kuin esimerkiksi suora postittaminen, jonka kustannukset olisivat noin 200 000 - 250 000 Itävallan shillinkiä vuosittain. Komission edustusto on valmis harkitsemaan ehdotuksia yhteistyökumppanuudesta sellaisten muiden julkaisujen kanssa, jotka voivat tarjota sille vastaavansuuruisen lukijakunnan.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1838/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE) (28. toukokuuta 1997) Aihe: Pakettimatkoja koskeva direktiivi 90/314 Mitkä jäsenvaltiot ovat tähän mennessä panneet täytäntöön direktiivin 90/314/ETY ((EYVL L 158, 23.6.1990, s. 59. )) ja missä määrin ja milloin ne ovat sen tehneet? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1997) Määräpäivä direktiivin 90/314/ETY saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä oli 31. joulukuuta 1992. Kaikki jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistään: Belgia: Loi régissant le contrat d'organisation de voyages et le contrat d'intermédiaire de voyages, 16.2.1994 et arrêté ministériel, 19.9.1994. Tanska: Bekendtgorelse om pakkerejser, 21.9.1993. Saksa: Gesetz zur Durchführung der Richtlinie des Rates vom 13. Juni 1990 über Pauschalreisen vom 24. Juni 1994 (BGB 26.6.1994). Kreikka: Décret présidentiel no 339, Kreikan virallinen lehti 11.9.1996. Espanja: Ley 21/1995 de 6 de junio reguladora de los viajes combinados. BOE de 7.7.1995 y Resolución de 4.7.1996 - BOE de 24.7.1996. Ranska: Loi no 92-645 du 13 juillet 1992 (JO du 14.7.1992). Irlanti: Package Holidays and Travel Trade Act, 1995, 17.7.1995. Italia: Decreto legislativo 13.3.1995 n. 111, Gazetta Ufficiale della Republica Italiana 14.4.1995. Luxemburg: Loi du 14 juin 1994 - Mémorial du 6.7.1994. Alankomaat: Wet van 24.12.1992 (Staatsblad 1992/689) en besluit van 15.1.1993 (Staatsblad 1993/43). Itävalta: Bundesgesetzblatt, 10.1.1997. Portugali: Decreto-Lei no 198/93, 27.5.1993 (Diario da Republica - I, Serie A, no 123 - 27.5.1993). Suomi: Laki nro 1079/1080/1080/1085, 28.11.1994 - Suomen säädöskokoelma, 5.12.1994. Ruotsi: 1. Lagen om paketresor SFS 1992: 1672, 30.12.1992. 2. Lag om ändring i resegarantilagen 1972: 204. 3. Lag om ändring i sjölagen 1981: 35 s.1. 4. Konsumentverkets föreskrifter och allmänna råd om paketresor (KOVFS 1993: 3, 30.7.1993). Yhdistynyt kuningaskunta: Statutory Instrument 1992 no 3288 Consumer Protection. Kreikan, Ranskan ja Ruotsin kansalliset täytäntöönpanotoimenpiteet eivät aiheuta ongelmia direktiivin suhteen, mutta näin ei ole Tanskan, Irlannin, Luxemburgin, Alankomaiden, Portugalin eikä Yhdistyneen kuningaskunnan täytäntöönpanotoimenpiteiden laita. Belgian, Saksan, Espanjan, Italian, Itävallan ja Suomen kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä tutkitaan parhaillaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1728/97 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) - komissiolle (23. toukokuuta 1997)

Aihe: Samat EMU-kriteerit mutta epäsymmetriset vaikutukset pohjoismaisen hyvinvointimallin maissa ja muissa EU-maissa

Unionin jäsenvaltiot eivät ole homogeenisia, vaan niiden yhteiskunnalliset ja taloudelliset rakenteet poikkeavat huomattavastikin toisistaan. Pohjoismaisessa hyvinvointimallissa sosiaaliturva kuuluu yksilöllisesti kaikille. Sen ansiosta naiset on vapautettu kotiäitiyhteiskuntien hoivavelvollisuudesta ja mieselättäjyydestä.

Julkisen sektorin tarjoamat palvelut merkitsevät naisille työpaikkoja ja mahdollisuutta osallistua työhön. Naisten riippuvuus valtiosta aiheuttaa sen, että julkisiin menoihin kohdistuvat leikkaukset koskevat välittömästi naisten toimeentulon edellytyksiä. Siten EMU-kriteerit, erityisesti julkisen talouden ahtaat raamit, kohtelevat miehiä ja naisia eri tavoin eri maissa riippuen siitä, kuinka sosiaaliturva on ko. jäsenvaltiossa järjestetty. Edellisen johdosta haluankin esittää komissiolle seuraavan kysymyksen:

Mitä komissio aikoo tehdä sen epäkohdan korjaamiseksi, joka syntyy kun kaikille yhteiset EMU-kriteerit kohtelevat eri maissa miehiä ja naisia eri tavoin?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (31.07.1997)

Euroopan talous- ja rahaliiton tavoitteena ei ole leikata julkisia menoja. Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa edellytetään valtion velan ja julkisen talouden alijäämän rajoittamista (muiden yhtä tärkeiden edellytysten ohella), koska talouden kasvulle ja työllisyydelle pyritään varmistamaan suotuisa ympäristö. Valtiontalouden tasainen kehitys pitkällä aikavälillä on edellytys vakaille rahoitusmarkkinoille, alhaisille koroille ja yksityisen sektorin luottamuksen saavuttamiselle. Näiden avulla lisätään investointeja ja työpaikkoja sekä edistetään taloudellista kasvua.

Euroopan talous- ja rahaliiton lähentymisperusteet ovat samat kaikille jäsenvaltioille. Ne eivät ole ristiriidassa pohjoismaisen hyvinvointimallin eivätkä minkään muunkaan kansallisen yhteiskuntajärjestelmän kanssa. Sosiaalipolitiikkaan liittyvän toimintaohjelman rahoituksen onnistuminen riippuu olennaisesti kansantalouden yleisestä vahvuudesta ja tulotasosta.

Talous- ja rahaliiton lähentymisperusteet eivät vaikuta miesten ja naisten lailliseen tasa-arvoon. Ne eivät vaikuta naisten ja miesten tasa-arvoiseen kohteluun työmarkkinoilla, josta säädetään kansallisessa lainsäädännössä.