KIRJALLINEN KYSYMYS E-0160/02

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(1. helmikuuta 2002)

Aihe: Hemoglobiinivariantti (HbC) malarialääkkeenä

Panorama-viikkolehden 17. tammikuuta 2002 ilmestyneessä numerossa oli uutinen, jonka mukaan roomalaisen La Sapienza-yliopiston tutkijat tohtori David Modianon johdolla ovat havainneet, että hemoglobiinin eräs geneettinen variantti, HbC, suojelee kaikkein vaikeimmilta malarian muodoilta.

Tutkimus tehtiin yli neljälle tuhannelle Burkina Fason Mossi-kansaan kuuluvalle ihmiselle. Se osoitti, että heterotsygoottisten yksilöiden (joilla geenimutaatio on vain yhdessä kromosomissa) kohdalla suojan aste oli 29 prosenttia ja homotsygoottisten yksilöiden (joilla on geenimutaatio kummassakin kromosomissa) osalta suoja on 90 prosenttia. Tämä on ensimmäinen kerta kun geenimutaatio on eduksi homotsygooteille. Tutkijoiden mukaan tällä alueella kyseinen hemoglobiinivariantti tulee lopulta syrjäyttämään muut.

Tutkimus on itsessään arvokas ja on huomattava, että Euroopassakin on taas puhjennut tyypillisesti trooppisia tauteja.

1. Onko komissio tietoinen tästä tutkimuksesta?

2. Mikä on malarian esiintymistilanne EU:ssa?

3. Onko komissio rahoittanut tämän alan tutkimuksia?

4. Jos on, pitääkö se tarpeellisena tämän tutkimuksen tulosten vahvistamista?

5. Mitä aloitteita se aikoo hyväksyä auttaakseen Afrikan väestöä, joka edelleen kärsii malariasta?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2002)

1. Komissio on tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemista tutkimuksista, koska se on osittain rahoittanut ne hankkeen IC18-CT98-0361 puitteissa. Hankkeeseen osallistuu italialaisten tutkijoiden lisäksi britannialaisia ja ruotsalaisia ryhmiä sekä malilainen ja burkinafasolainen ryhmä. Rahoitus on peräisin tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljännen puiteohjelman kansainvälistä yhteistyötä koskevasta ohjelmasta, ja yhteisön rahoitusosuus on 490 000 euroa.

2. Vuodesta 1995 vuoteen 1999 yhteisössä ilmoitettujen malariatapausten määrä kasvoi 49 prosentilla, ja vuonna 1999 ilmoitettuja tapauksia oli yhteensä 12 758 (niistä 99 prosenttia oli peräisin ulkomailta ja vain muutama tapaus kotimaisia). Yhteisön malariatilanteen kehittymiselle on ominaista trooppisista ja subtrooppisista maista, joissa tauti esiintyy endeemisenä, tuotujen tapausten jatkuva lisääntyminen. Merkillepantavaa on malariatartuntojen leviäminen uudelleen Kaukasuksen ja Keski-Aasian uusissa itsenäisissä valtioissa sekä endeemisyydeltään vaihteleva esiintyvyys Turkissa. Leviäminen johtuu kansainvälisen matkailun jatkuvasta lisääntymisestä (ks. Maailman matkailujärjestön tiedonanto 1998), matkojen suuntautumisesta alueille, joilla malariatartuntoja esiintyy runsaasti, sekä yksilöllisten suojautumiskeinojen noudattamatta jättämisestä. Yhteisön maista malariaa esiintyy eniten Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (jäsenvaltioiden malariatilannetta kuvaava taulukko lähetetään parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle).

3. Komissio on ollut eräs malariaa koskevan tutkimuksen pääasiallisista rahoittajista ja aikoo olla sellainen myös jatkossa. Tähän mennessä on rahoitettu yli 100 hanketta.

4. Kaikki uudet tiedot malarian fysiopatologiasta ja sen biologisesta perustasta voivat olla erittäin merkittäviä nykyisten torjuntatoimien kannalta. Tutkimuksissa keskitytään kuitenkin entistä enemmän kehittämään tehokkaita keinoja välttää sairaus, esimerkiksi rokotteita ja helposti saatavilla olevaa lääkitystä sairauden hoitoon.

5. Komissio antaa merkittävää tukea Afrikan maiden terveysjärjestelmien vahvistamiseen. Tuki on hanke- tai alakohtaista tai tukea yleiseen talousarvioon. Tuen avulla maat voivat järjestää malarian ennaltaehkäisyä ja hoitoa; malariatilanteen valvonta on oleellinen osa Afrikan kansallisia terveysalan strategioita. Komissio toteuttaa myös ohjelmaa, jolla pyritään nopeuttamaan HI-viruksen/immuunikadon (HIV/AIDS), tuberkuloosin ja malarian vastaisia toimia. Mainitut sairaudet liittyvät köyhyyteen. Ohjelman avulla pyritään edistämään tehokkaiksi todettujen toimien käyttöä (erityisesti varmistamalla tehokkaan malarialääkityksen helppo saatavuus ja hyönteismyrkyllä käsiteltyjen verkkojen laaja käyttö), parantamaan kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuutta sekä lisäämään uusien lääke- ja rokotesukupolvien tutkimusta ja kehittämistä. Komissio osallistui tiiviisti HI-virusta ja aidsia, tuberkuloosia ja malariaa koskevan maailmanlaajuisen rahaston perustamiseen ja on istunut sen hallintoneuvostossa sen perustamisesta lähtien. Tämän uuden rahoitusvälineen kautta on kerätty varoja 1,9 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta (yhteisö on aluksi lahjoittanut rahastoon 120 miljoonaa euroa).

Vuonna 2002 edunsaajamaiden odotetaan lisäksi saavan käyttöönsä 500700 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja ensimmäiset avustukset myönnettäneen huhtikuussa 2002. Suuri osa avustuksista käytetään malarian valvontatoimiin Afrikassa.