KIRJALLINEN KYSYMYS E-1759/99

esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) komissiolle

(1. lokakuuta 1999)

Aihe: Komission (PO VIII:n) politiikka köyhyyden torjumiseksi kehitysmaissa

Kehitysasioista vastaava komission jäsen Nielson korosti parlamentin kysymyksiin antamissaan kirjallisissa vastauksissa, että köyhyyden poistamisen on oltava heidän työnsä keskipisteenä.

Voiko komissio antaa tarkempia tietoja tähänastisista ja tulevista strategioista köyhyyden poistamiseksi kehitysmaissa, ja erityisesti seuraavista näkökohdista:

1. Mitä toiminta-aloja PO VIII:n köyhyydentorjuntapolitiikkaan sisältyy (peruskasvatus, koulutus, terveys, vesi-, jätevesi- ja maantieinfrastruktuuri, sosiaaliturvajärjestelmät, elintarvikehuolto jne.)?

2. Erotetaanko välitön ja välillinen köyhyyden torjunta toisistaan (makrotalouden toimet, instituutioihin liittyvä konsultointi, politiikan alan konsultointi)?

3. Mille yksikölle köyhyyden torjunta kuuluu PO VIII:n organisaatiossa ja millainen henkilökunta tällä yksiköllä on käytettävissään?

4. Millaiset määrärahat PO VIII:lla on viimeisen viiden vuoden aikana ollut köyhyyden torjumiseksi?

5. Voiko komissio eritellä, kuinka monet köyhät ovat todistetusti hyötyneet välittömistä köyhyydentorjuntatoimista viimeisen viiden vuoden aikana (minkä ohjelmien/hankkeiden avulla ja missä maissa)?

6. Kehitysapukomitea julkaisi maaliskuussa 1999 köyhyyden vähentämiseen tähtääviä politiikkoja ja menetelmiä koskevan tutkimuksen, jossa todettiin, että köyhyydentorjunnan määritelmää sekä politiikkaa ja käytänteitä olisi tarkistettava perusteellisesti. Päteekö tämä myös PO VIII:n toimintaan?

7. Onko välittömien köyhyydentorjuntatoimien vaikutuksia tutkittu ja mitä mieltä itse köyhät ovat näistä toimista?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(16. marraskuuta 1999)

1. Köyhyyden vähentämistä koskeva yhteisön lähestymistapa esiteltiin vuonna 1993 annetussa tiedonannossa(1) ja sitä tarkistettiin neuvostolle vuoden 1998 toukokuussa esitetyssä valmisteluasiakirjassa(2). Köyhyyden vähentäminen on kaikkien toimien päämäärä, johon on tähän asti pyritty suoraan tukemalla sosiaalisia peruspalveluita, muun muassa käyttämällä rakennesopeutustuen vastikevaroja. Tätä strategiaa on kuitenkin kehitettävä edelleen läpäisyperiaatteen mukaisesti ottamalla köyhyyden vähentäminen järjestelmällisesti osaksi kaikkia aloja. Parhaillaan pohditaan toimintaohjelmaa, jossa on tarkoitus esittää sellaiset suuntaviivat ja suoritustason osoittimet, joissa on otettu huomioon OECD:n kehitysapukomitean työryhmän näitä kysymyksiä koskevat tulokset. Uutta asiakirjaa elintarvikkeiden turvallisuutta ja köyhyyden vähentämistä koskevista politiikoista valmistellaan parhaillaan. Terveydenhuollon alalla sovittiin äskettäin pidetyssä asiantuntijakokouksessa terveyskysymyksiä ja köyhyyden vähentämistä käsittelevän työryhmän perustamisesta. Myös maaseudun kehittämisen, ympäristön ja koulutuksen alalla tehdään työtä, jotta politiikat saataisiin selkeämmin mukautettua köyhyyden vähentämisen tavoitteeseen.

2. Koska tähän mennessä ei ole tehty muodollista eroa välittömän ja välillisen köyhyydentorjunnan välille, ohjelmien yksilöintilomakkeeseen on tarkoitus tehdä muutoksia, jotka mahdollistaisivat näiden toimintamuotojen erottamisen toisistaan.

3. Kehitysyhteistyön pääosaston henkilöstö on kokonaisuudessaan vastuussa tämän päämäärän saavuttamisesta. Kestävän kehityksen strategioista vastaavalle linjalle on kuitenkin muodollisesti annettu tehtäväksi varmistaa, että tavoitteeseen pyritään järjestelmällisesti kaikilla tasoilla. Tähän linjaan kuuluu viisi yksikköä. Köyhyyden vähentämiseen liittyvät kysymykset koskevat erityisesti yhtä yksikköä (sosiaalinen, inhimillinen ja kulttuurinen kehitys, sukupuolisidonnaiset kysymykset). Mahdollisuuksia voimavarojen lisäämiseen tällä alalla selvitetään kuitenkin parhaillaan, ja uudistuksiin kuuluvat muun muassa yhteyspisteiden perustaminen muihin yksiköihin sekä toimien välitön tukeminen opastuspalvelun avulla.

4. Äskettäin tehdyn arvion mukaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT) perusterveydenhoito- ja koulutusmenojen osuus on Kööpenhaminassa vuonna 1995 annetun sitoumuksen mukaisesti noin 20 prosenttia. Vuonna 1997 Euroopan kehitysrahaston (EKR) maksut yhteiskunnan perusrakenteen ja palveluiden alalla, mukaan lukien hallinto ja kansalaisyhteiskunta, olivat 196 miljoonaa euroa (16 prosenttia) ja suurimmaksi osaksi yhteiskunnallisiin palveluihin tarkoitettu rakennesopeutustuki oli 222 miljoonaa euroa (18 prosenttia). Muut vesihuoltoa, rahoitusta, maaseudun kehittämistä, elintarvikkeiden turvallisuutta ja kuljetusta koskevat ohjelmat vaikuttivat myös köyhyyden vähentämiseen, mutta niiden välitöntä osuutta on vaikea arvioida ilman perusteellista selvitystä.

5. Mikään avustusjärjestö ei pysty arvioimaan toimiensa vaikutusta köyhyyden vähentämiseen. Jotta tämä ongelma saataisiin ratkaistua, komissio on mukana OECD:n kehitysapukomitean työryhmässä ja on ehdottanut menetelmää, joka mahdollistaisi köyhyyden vähentämistoimien vaikutusten tarkemman arvioinnin. Menetelmän avulla pyritään keräämään sekä laadullista että määrällistä tietoa köyhyydestä ja hyödyntämään sitä toteuttavien toimien yhteydessä. Menetelmää käsitellään kehitysapukomitean arviointityöryhmässä Edinburghissa 13. ja 14. lokakuuta 1999 ja sen jälkeen päätetään, miten sitä olisi kehitettävä edelleen.

6. Tutkimuksessa todettiin, että vuonna 1993 määritelty köyhyyden vähentämiseen tähtäävä politiikka on edelleen käyttökelpoinen, mutta sen täytäntöönpanoa on tehostettava. Tämä käsitys on komission vuonna 1998 esittämän valmisteluasiakirjan mukainen. Komissio on nyt aktiivisesti mukana kehitysapukomitean työryhmässä, jossa tarkistetaan tämänhetkistä lähestymistapaa, jotta suuntaviivat saataisiin laadittua vuoden 2000 kesäkuuhun mennessä.

7. Tämä on parhaillaan kehitettävän menetelmän tarkoitus, koska sen avulla voidaan yhdistää köyhien omat arviot ja muista lähteistä saadut tiedot. Burkina Fasossa tehty kokeilu vahvisti menetelmän käyttökelpoisuuden. Kokeilun tarkoituksena ei kuitenkaan ollut tehdä kattavaa selvitystä Burkina Fasossa toteutettujen toimien vaikutuksista, koska useat tekniset kysymykset olivat vielä ratkaisematta, muun muassa välittömille ja välillisille toimille annettava painoarvo, laadullisen ja määrällisen tiedon välinen yhteys sekä toimien tai muiden ulkoisten tekijöiden vaikutus tuloksiin.

(1) KOM(93) 518 lopullinen.

(2) Asiakirja 8541/98, 12.5.1998.