KIRJALLINEN KYSYMYS E-2477/98

esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle

(30. heinäkuuta 1998)

Aihe: Bioterrorismi

Lääketieteen alan eräässä ammattilehdessä julkaistujen tietojen mukaan vastuuton terroristijärjestö voisi hyökätä pernaruttobakteerin kaltaisilla biologisilla aseilla suhteellisen helposti esimerkiksi jonkin suurkaupungin kimppuun. Keinotekoiset epidemiat saattaisivat levitä hallitsemattoman nopeasti.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä vähentääkseen biologisilla aseilla tehtävien terrorihyökkäysten riskiä ja rajoittaakseen mahdollisten hyökkäysten haittavaikutuksia?

Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus

(21. syyskuuta 1998)

Biologisiin ja toksiiniaseisiin liittyvät vaarat on tiedostettu kansainvälisesti laajalti. Tämä koskee myös muita joukkotuhoaseita, joita kansainvälisiä sääntöjä rikkovat valtiot tai terroristijärjestöt käyttävät. Komissio osallistuu täysimittaisesti näitä kysymyksiä koskevaan Euroopan unionin toimintaan, jota toteutetaan sekä toisen että kolmannen pilarin puitteissa.

Euroopan unioni katsoo ensisijaiseksi toimet, joilla edistetään kaikkien valtioiden liittymistä monenvälisiin aseidenriisuntaa ja aseiden leviämisen estämistä koskeviin yleissopimuksiin, kuten ydinaseiden leviämisen estämistä koskevaan sopimukseen (NTP), kemiallisia aseita koskevaan yleissopimukseen (CWC) sekä biologisia ja toksiiniaseita koskevaan yleissopimukseen (BTWC). Näiden sopimusten noudattamisen lisäksi pyritään jatkamaan vientivalvontajärjestelyjen vahvistamista.

Biologisia ja toksiiniaseita koskevassa yleissopimuksessa kielletään biologisten aseiden kehittäminen, valmistaminen ja varastointi. Jäsenvaltiot tunnustivat yleissopimuksen tarkistamiseksi vuonna 1996 järjestetyn neljännen konferenssin muiden osallistujien tavoin tarpeen varmistaa yleissopimuksen velvoitteiden tehokas täyttäminen, jonka avulla voidaan estää biologisten ja toksiiniaseiden käyttäminen terroristitoimintaan.

Euroopan unioni katsoo, että vuosi 1998 on ratkaisevan tärkeä neuvoteltaessa pöytäkirjasta BTWC:n noudattamisen tehostamiseksi. Siihen sisältyisivät myös valvontatoimenpiteet. Asiaa koskeva yhteinen kanta hyväksyttiin 4. maaliskuuta 1998. Unioni valmistelee parhaillaan toimenpiteitä, joilla edistetään kaikkien valtioiden liittymistä BTWC:een. Samalla jatketaan BTWC:n teknisten asiantuntijoiden epävirallisia tapaamisia.

Poliisin ja tulliviranomaisten operatiiviseen toimintaan liittyvä unionin sisäinen tiedonvaihto ja yhteistyö ovat samaan aikaan lisääntyneet. Neuvoston puheenjohtajana toiminut Yhdistynyt kuningaskunta muun muassa järjesti 23.-24. maaliskuuta 1998 kemiallisia ja biologisia aseita käyttävää terrorismia käsittelevän seminaarin 27 maan edustajille. Jäsenvaltioiden lisäksi seminaariin osallistuivat EU:iin liittymistä hakeneet valtiot, Yhdysvallat sekä muut G8-ryhmän jäsenet. Komissio tuki taloudellisesti (Oisin-ohjelman rahoitustuella) seminaaria, joka käsitteli kemiallisia ja biologisia aseita käyttävän terrorismin uhkaa ja keinoja vastatoimien tehostamiseksi. Päätelmissä sovittiin muun muassa siitä, että terrorisminvastaisten laillisten toimintakeinojen luetteloa laajennetaan siten, että se kattaa terroristien käyttämien kemiallisten ja biologisten aseiden erityisasiantuntemuksen.

Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisen, 18. toukokuuta 1998 järjestetyn huippukokouksen yhteydessä annetussa julkilausumassa Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen yhteisistä tavoitteista terrorismin vastustamisen alalla kemiallisia ja biologisia aseita käyttävä terrorismi yksilöitiin erityisesti yhteistä etua koskevaksi alaksi, jonka osalta oli vaihdettu näkemyksiä ja vertailtu parhaita toimintatapoja. Komissio osallistui tiiviisti huippukokouksen työskentelyyn.

Edellä olevan perusteella voidaan todeta, että jäsenvaltiot ja komissio ovat voimakkaasti sitoutuneet sekä poliittisiin että käytännön toimenpiteisiin biologisilla aseilla tehtävien terroristihyökkäysten uhan torjumiseksi. Entistä tehokkaampien vastatoimenpiteiden kehittämistä jatketaan kansainvälisen yhteisön puitteissa.