Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1841/97 esittäjä(t): Irene Soltwedel-Schäfer (V) - komissiolle (30. toukokuuta 1997) Aihe: Laivanrakennusteollisuus EU:ssa 1. Työpaikat: Kuinka monta henkeä työskentelee tällä hetkellä EU:ssa laivanrakennusteollisuuden palveluksessa? Kuinka moni heistä työskentelee elektroniikan, ohjaustekniikan, koneen- ja laiterakennuksen aloilla? Kuinka monta henkeä on irtisanottu viimeisten 15 vuoden aikana? 2. Palkka: Millainen on laivanrakennusalan työntekijöiden palkkataso kussakin EU:n jäsenvaltiossa? 3. Konsernit: Kuinka suuria ovat laivanrakennusalalla toimivien konsernien liikevaihto ja voitot/tappiot? Millainen on ollut liikevaihdon ja voittojen/tappioiden kehitys viimeisten 15 vuoden aikana? Mille aloille nämä konsernit ovat investoineet 90-luvun puolivälistä lähtien? 4. Säiliöalukset: Minä vuosina useimmat öljyä ja kemikaaleja kuljettavat säiliöalukset on rakennettu? Kuinka monta öljyä tai kemikaaleja kuljettavaa, jonkin EU:n jäsenvaltion lipun alla purjehtivaa säiliöalusta on käytössä tällä hetkellä? Kuinka vanhoja tänään yhä käytössä olevat, öljyä ja kemikaaleja kuljettavat säiliöalukset ovat keskimäärin? 5. Päästöjen rajoittaminen: Millä EU:n direktiiveillä ja yksittäisten jäsenvaltioiden säädöksillä säännellään säiliöalusten moottorien päästöjen rajoittamista? Mikä on näiden direktiivien sisältö, ja millaiset päästöjen raja-arvot ovat voimassa missäkin jäsenvaltiossa? Mitkä toimielimet tai viranomaiset valvovat direktiivien noudattamista, ja millaisin väliajoin tarkastuksia tehdään? Millaiset rangaistukset uhkaavat a) aluksen kapteenia b) aluksen omistajaa c) telakkaa siinä tapauksessa, ettei direktiivejä noudateta? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1841/97 ja E-1842/97 (22. heinäkuuta 1997) Yksityiskohtaisen vastauksen antaminen kaikkiin parlamentin jäsenen kysymyksiin vaatisi suhteettoman paljon selvittelyä eikä olisi järkevää kirjalliseen kysymykseen annettavan vastauksen yhteydessä. Komissiolla ei ole käytettävissään suurinta osaa kysymyksien aihepiiriin kuuluvista tiedoista. Komission voi käytettävissään olevien tietojen perusteella antaa seuraavan vastauksen: Yhteisön laivanrakennusteollisuus työllisti 71 300 työntekijää vuonna 1995. Ei ole olemassa yhteisön lainsäädäntöä, joka rajoittaisi säiliöalusten ilmaa pilaavia päästöjä. Komissio on vastikään antanut ehdotuksen neuvoston direktiiviksi tiettyjen nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämisestä ja direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta ((KOM(97) 88 lopullinen )). Ehdotuksen mukaan merenkulussa käytettävien kaasuöljyjen rikin enimmäispitoisuuden olisi oltava enintään 0,2 prosenttia. Laivapolttoaineet (bunker) eivät kuulu ehdotuksen soveltamisalaan. Kansainvälisessä liikenteessä olevien alusten päästöt kuuluvat Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) MARPOL-yleissopimuksen soveltamisalaan. Tässä yhteydessä onkin ehdotettu laivapolttoaineiden rikkipitoisuudelle yleismaailmallista 5 prosentin enimmäispitoisuutta (keskimääräinen rikkipitoisuus on tällä hetkellä 3 prosenttia). On myös ehdotettu Itä- ja Pohjanmeren määrittelemistä nk. Sox-päästöjen valvonta-alueiksi, mikä tarkoittaa, että alukset saisivat käyttää tällaisilla alueilla ainoastaan polttoaineita, joiden rikkipitoisuus on alle 1,5 prosenttia. On niin ikään ehdotettu, että uusien alusten typpioksidipäästöille otettaisiin käyttöön raja-arvot vuodesta 2000. Näistä ehdotuksista keskustellaan syyskuussa 1997, kun MARPOL-yleissopimuksen tarkistamisen yhteydessä. Happamoitumista, rehevöitymistä ja troposfäärisen otsonin muodostumista edistävien rikkidioksidi- ja typpioksidipäästöjen osalta komissio katsoo, että on sekä tarpeen että taloudellisesti kannattavaa toteuttaa toimenpiteitä alusten päästöjen vähentämiseksi. Komissio on jo esittänyt näkemyksiään laivanrakennusalan tulevaisuudennäkymistä 13. maaliskuuta 1996 antamassaan tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan merenkulun tulevaisuus ((KOM(96) 83 lopullinen )), jossa merenkulku ja laivanrakennusteollisuus nimettiin tulevaisuuden teollisuudenaloiksi. Komissio katsoo meriliikenteen olevan taloudellisin ja ympäristöä säästävin liikennemuoto. Lisäksi maaliikenne muuttuu jatkuvasti entistä ruuhkaisemmaksi. Aluksia on ollut jatkuvasti tarpeen korvata uudemmilla aluksilla, kun aluskanta vanhenee, turvallisuus- ja ympäristönsuojeluvaatimukset kiristyvät ja Uruguayn kierroksen odotetaan vaikuttavan myönteisesti maailmankauppaan. Uusien alusten kysyntä Euroopassa lisääntyy todennäköisesti, kun liikenteen määrä kasvaa Itämerellä ja Välimerellä. Vastakkainen vaikutus on kuitenkin Etelä-Korean huomattavalla tuotantokyvyn lisääntymisellä. Tuotantokyvyn lisääntymistä on odotettavissa myös Kiinassa sekä laivastojen telakoiden muuntamisen myötä Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa.