ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2772/99

esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle

(7. tammikuuta 2000)

Aihe: BSE:n saastuttamien jätteiden sivutuotteiden vienti kaatopaikalle

Olen saanut tietooni, että eläinjätedirektiivin 90/667(1) tarkistamisehdotuksessa saatetaan sallia BSE:n saastuttamien eläinjätteiden sivutuotteiden vienti kaatopaikoille Irlannissa. Salliiko EU:n lainsäädäntö tämän kaatopaikalle viennin, ja jos se sallii, mitkä tutkimukset osoittavat kaatopaikalle viennin olevan vaaratonta? Onko olemassa erityistä säädöstä, joka koskee BSE:n saastuttaman jätteen käsittelyä (kuten sellaista, joka luokittelee mainitut jätteet vaarallisiksi aineiksi)?

(1) EYVL L 363, 27.12.1990, s. 51.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(4. helmikuuta 2000)

Riskiaineksen käytön kieltämisestä tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden vuoksi 30. heinäkuuta 1997 tehdyssä komission päätöksessä 97/534/EY(1) ja tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden epidemiologisesta valvonnasta ja päätöksen 94/474/EY muuttamisesta 23. huhtikuuta 1998 tehdyssä komission päätöksessä 97/272/EY(2) sallitaan yleisistä säännöistä poiketen erikseen määriteltyjen riskimateriaalien ja TSE:hen kuolleiden eläinten hautaaminen maahan ilman, että ne on ensin käsitelty eläinlääkintäsäännöistä eläinjätteen hävittämisessä, käsittelyssä ja markkinoille saattamisessa sekä taudinaiheuttajien ehkäisemisestä eläin- ja kalaperäisissä rehuissa sekä direktiivin 90/425/ETY muuttamisesta 27. marraskuuta 1990 annetun direktiivin 90/667/ETY 3 artiklan 2 kohdassa säädettyjen erityisedellytysten mukaisesti. Kyseisen artiklan mukaan jäsenvaltioiden viranomaiset voivat tarvittaessa päättää, että tällainen eläinjäte on hävitettävä maahan hautaamalla.

Eläimistä peräisin olevaa jauhoa käsitelleen kansainvälisen tieteellisen konferenssin, komission vuonna 1997 käynnistämän lihaluujauhoa koskevan julkisen osapuolten kuulemisen ja tieteellisen ohjauskomitean vastikään antamien uusien tieteellisten lausuntojen perusteella on nyt laadittu valmisteluasiakirjan muodossa uusi ehdotusluonnos, jossa luodaan uudet säännöt eläinjätteen hävittämiselle ja käsittelylle. Tässä valmisteluasiakirjassa otetaan huomioon eläinjätteen eri hävittämisvaihtoehdot mukaan lukien sellaisista eläimistä peräisin oleva jäte, joiden joko epäillään sairastavan BSE:tä tai joiden on vahvistettu sairastavan tätä tautia. Kyseisen valmisteluasiakirjan pohjalta on määrä toimittaa ehdotus neuvostolle ja parlamentille kesäkuuhun 2000 mennessä.

(1) EYVL L 216, 8.8.1997, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston päätöksellä 1999/881/EY, EYVL L 331, 23.12.1999.

(2) EYVL L 122, 24.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2605/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Rakennerahastot 2000‐2005/7 ‐ tavoitteen 1 alue, Merseyside.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0080 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2605/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot 20002005/7 tavoitteen 1 alue, Merseyside Komissiolle on jätetty seuraavaa Merseyside-alueen tavoitteen 1 ohjelmaa koskeva tarjous, jolla on Iso-Britannian hallituksen tuki. Tarjoukseen sisältyvien taloudellisten laskelmien mukaan ohjelma rahoitettaisiin puoliksi EU:n myöntämällä tuella ja puoliksi julkisin varoin. 1. Olettaako komissio Iso-Britannian hallituksen tuen tarjoukselle tarkoittavan sitä, että se aikoo varmistaa, että julkisia varoja sijoitetaan ohjelmaan vähintään yhtä paljon kuin EU:n tukea? 2. Millaisiin seuraamuksiin komissio voisi turvautua, jos kävisi ilmi, että Ison-Britannian hallitus ei aio sijoittaa ohjelmaan vähintään yhtä paljon? 3. Onko tällaisia seuraamuksia kohdistettu aikaisemmin muihin jäsenvaltioihin? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) 1. Merseysiden aluetta koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (DOCUP) hankkeen, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet jaksolle 20002006, rahoitusta koskevassa taulukossa on esitetty 3 297,9 miljoonan euron kokonaiskustannukset, jotka jakautuvat seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Jos tämä rahoitusta koskeva taulukko pysyy muuttumattomana lopullisessa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu rahoittamaan suunnitelman maksamalla yhden Englannin punnan julkisista varoista jokaista yhteisön rakennerahastosta maksettavaa puntaa kohti. 2. Yhteisön rahoitusosuus lasketaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen laatiman menoilmoituksen perusteella. Jos Yhdistynyt kuningaskunta ei noudata alussa tehtyä rahoituksellista sitoumusta, yhteisön seuraamus on automaattinen, sillä yhteisön rahoitusosuus lasketaan menoilmoituksen perusteella rahoitusta koskevassa taulukossa esitetyn osallistumisasteen mukaisesti. 3. Tätä toimintatapaa noudatetaan yleisesti kaikissa jäsenvaltioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2569/99 esittäjä(t): Luisa Morgantini (GUE/NGL) komissiolle. Villadossolassa, Piemonten maakunnassa sijaitsevan SISMA-yhtiön (Società Industrie Siderurgiche Meccaniche) kriisi.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2569/99 esittäjä(t): Luisa Morgantini (GUE/NGL) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Villadossolassa, Piemonten maakunnassa sijaitsevan SISMA-yhtiön (Società Industrie Siderurgiche Meccaniche) kriisi Villadossolassa sijaitseva SISMA-yhtiö on ollut tärkein Ossolan alueen teollisuusyritys viimeisten viidenkymmenen vuoden aikana, koska sen tuotantolaitokset ovat tehokkaita, yhtiö on erikoistunut korkealaatuisiin erikoisteräksiin ja sillä on eniten työntekijöitä. Yhtiön työpaikkojen määrä kasvoi jatkuvasti vuodesta 1947 vuoteen 1980 ja työntekijöitä oli lopulta yhteensä 1 800. Leali-yhtymä otti vuonna 1989 SISMA-yhtiön haltuunsa. Vuonna 1993 Leali-yhtymä myi vesivoimalaitokset. Alhaisin kustannuksin energiaa tuottavien laitosten myynti tapahtui samaan aikaan kuin uutta yrityspolitiikkaa ryhdyttiin toteuttamaan, joka sittemmin johti tehtaan lakkauttamiseen. Tästä huolimatta otettiin käyttöön yövuoro ja juhlapäivinä tehtävä vuoro, jotta sähköenergiakustannuksia voitaisiin säästää. Dario Leali ilmoitti myös Villadossolan kunnan viranomaisille haluavansa ottaa huomioon myös muut teräsalaan vaikuttavat tosiseikat. Hän ei myöskään aikonut sisällyttää Villadossolassa sijaitsevaa SISMA-yhtiötä niiden tehtaiden luetteloon, joita rakenneuudistukset koskivat, kuten teräteollisuuden uudelleenjärjestelyjä koskevassa eurooppalaisessa suunnitelmassa määrättiin. Hän ilmoitti kuitenkin, että tehdas voi jatkaa toimintaansa. Leali-yhtymä ilmoitti lokakuussa 1999, että sillä ei ole tarvittavaa 200 miljardia liiraa Villadossolan tehtaan rakenneuudistusta varten ja että sen toiminta lakkautettaisiin 31. lokakuuta 1999. Tämän odottamattoman päätöksen vuoksi 320 työntekijää jäi työttömäksi, mutta Leali-yhtymä omistaa edelleen koko Villadossolassa sijaitsevan omaisuuden. Leali-yhtymä on tiettävästi saanut tukia aluerahastosta ja/tai yrityksiä koskevista rakennerahastoista ja/tai terästeollisuuden uudelleenjärjestelyjä koskevista rahastoista. Tiedustelisin komissiolta: 1. Kuinka paljon tukia on myönnetty? 2. Miten Leali-yhtymä on käyttänyt näitä tukia? 3. Miten komissio valvoo myönnettyjä tukia? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Italian viranomaisten tässä vaiheessa komissiolle toimittamien tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että Leali-yhtymä ei ole saanut tukea Euroopan aluekehitysrahastosta. Komissio on kuitenkin pyytänyt viranomaisilta lisätietoja ja tulee ilmoittamaan niistä heti arvoisalle parlamentin jäsenelle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2367/99 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) komissiolle. Talousarvion rakenne ja avustuksiin liittyvä vilppi.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0115 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2367/99 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Talousarvion rakenne ja avustuksiin liittyvä vilppi Riippumattoman asiantuntijakomitean toisessa kertomuksessa komission uudistamisesta talousarviota arvostellaan voimakkaasti määrärahojen jakamisesta A-osaan ja B-osaan. Kohdassa 2.1.8. todetaan seuraavaa: Mitä tulee avustuksiin, nimikkeistö osa A / osa B ei ole juurikaan selventänyt asioita vaan pikemminkin lisännyt sekaannusta (mldr) suuri osa avustuksista on itse asiassa peiteltyjä sopimuksia, joita komissio kieltäytyy käsittelemästä sopimuksina monista eri syistä. Suurin syy on se, että avustusten myöntämisen avoimuus on vielä heikommin varmistettu kuin sopimusten. Haluaisin tietää: 1. Aikooko komissio laatia seuraavan talousarvion siten, että menot jaetaan vain pakollisiin ja ei-pakollisiin menoihin? 2. Mitä peiteltyjä sopimuksia on tullut komitean tietoon? Ketkä ovat niistä vastuussa? Mihin toimiin ja milloin komissio aikoo ryhtyä? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen tiedoksi kerrottakoon, että jako pakollisiin ja ei-pakollisiin menoihin perustuu EY:n perustamissopimuksen 272 artiklassa (ent. 203 artikla) esitettyihin talousarviomenettelyn sääntöihin. Hyväksytyssä ja Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa talousarviossa ei tehdä tätä erottelua. Komissio esittää vasta alustavan talousarvioesityksen liitteenä luokittelun, jota käytetään talousarviomenettelyn aikana. Erottelu on tuskin muutenkaan olennainen avustuskeskustelussa. Komissio hyväksyi heinäkuussa 1998 avustusten hallinnoinnin käsikirjan(1), joka astui voimaan 1. tammikuuta 1999. Näin saatiin erotettua toisistaan hankintakustannukset (kustannukset palvelun tai tuotteen hankkimisesta markkinoilta) ja avustukset (komission suorittama muu kuin kaupallinen välitön maksu, jolla tuetaan Euroopan unionin poliittisen tavoitteen toteuttamista). Sekä hankintoja että avustuksia säännellään erillisillä mutta tiukoilla säännöillä. (1) http://www.cc.cec/home/dgserv/sg/gmn/fr/vm_regles/vade_mecum/introduction.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1856/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen sisältyvän terveyden ja sosiaalihuollon toimintaohjelman eteneminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0034 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1856/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen sisältyvän terveyden ja sosiaalihuollon toimintaohjelman eteneminen Komission vastauksesta aiempaan kysymykseeni kävi ilmi, että Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen sisältyvän terveyden ja sosiaalihuollon toimintaohjelma eteni vaivalloisesti ja että ohjelman määrärahojen käyttöönotossa oli ilmennyt viivästymisiä. Voisiko komissio ilmoittaa minulle, mikä on ohjelman määrärahojen tämänhetkinen käyttöönottoaste, onko ohjelman täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat ratkaistu ja jos niitä ei ole ratkaistu, mistä näin suuret viivästymiset johtuvat? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1999) Kreikkaa koskevaan yhteisön tukikehykseen ohjelmakaudella 19941999 kuuluvan terveyden ja hyvinvoinnin toimintaohjelman käyttöönottoaste on tällä hetkellä 41 prosenttia. Käyttöönottoasteen alhaisuus johtuu siitä, että ohjelman aloitus viivästyi. Lisäksi on huomattava, että suuri osa tämän ohjelman määrärahoista on tarkoitettu kattamaan alueellisten ohjelmien osana rakennettujen sairaaloiden varsutamisesta aiheutuvia menoja. Menojen suuruus riippuu näiden rakennusten rakennustyön edistymisestä. Kreikan viranomaisten komissiolle toimittamien tietojen perusteella kaikki ohjelman hankkeita koskevat sopimukset on tehty tai niitä tehdään parhaillaan. Ottaen huomioon näiden hankkeiden luonne, toisin sanoen se, että kyse on pääasiassa laitehankinnoista ja pienten terveydenhuoltorakenteiden rakentamisesta, tähän ohjelmaan myönnettyjen määrärahojen kokonaiskäyttö voidaan toteuttaa säädetyssä määräajassa. Henkilöresursseja koskevien toimenpiteiden osalta ohjelman täytäntöönpanon alkuvuosien viivästykset johtuivat pyrkimyksistä kehittää parempaa koulutusta takaavia järjestelmiä ja menetelmiä sekä niistä mukautuksista, joiden toteuttaminen oli välttämätöntä, jotta voidaan vastata terveydenhoidon alan erittäin erikoistuneisiin tarpeisiin. Näiden toimien täytäntöönpano on nykyisin tyydyttävää, ja Kreikan viranomaiset arvioivat, että niihin liittyvät määrärahat käytetään täysimääräisesti
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2604/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Harvinaisten kielten edistäminen ja säilyttäminen EU:ssa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2604/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Harvinaisten kielten edistäminen ja säilyttäminen EU:ssa Voiko neuvosto ilmoittaa, millainen on sen politiikka harvinaisten kielten edistämiseksi ja säilyttämiseksi EU:ssa? Aikooko neuvosto tukea uusia aloitteita kulttuurivaihdon ja kielen oppimiseen tarkoitettujen vaihto-ohjelmien edistämiseksi, esimerkiksi yhteisön reuna-alueilla asuvia nuoria silmällä pitäen? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Neuvosto on koko ajan korostanut tiettyjä periaatteita, kun on kyse kielellisestä moninaisuudesta yhteisössä, ja se muistuttaa, että nykyiseen koulutusalan ohjelmaan Sokratekseen kuuluvassa Lingua-toiminnassa tuki osoitetaan ensisijaisesti Euroopan unionissa vähiten käytetyille ja vähiten opetetuille kielille. Lisäksi vähemmin käytettyjä kieliä koskevia komission tulevia ehdotuksia on tarkoitus harkita neuvostossa. Yhteisön reuna-alueiden huomioon ottamisen osalta arvoisan parlamentin jäsenen huomio kiinnitetään seuraavaan: - nykyisen Sokrates-ohjelman I luvussa (Erasmus) toiminnan 2 toiseen kohtaan, jossa todetaan opiskelijoiden liikkuvuudesta, että komissio toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä kannustaakseen eri alojen ja alueiden välistä tasapainoista osallistumista - Nuorten Eurooppa-ohjelman toimintamuodon A.I 4 kohtaan, jossa mainitaan maantieteellinen syrjäisyys erääksi tekijäksi, jonka perusteella tuen jakamisen laskemisessa otetaan huomioon.... tarve taata vaihdon tasapaino sekä kunkin jäsenvaltion nuorten tasapuoliset mahdollisuudet mukaanpääsyyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2316/99

esittäjä(t): Niall Andrews (UEN) komissiolle

(29. marraskuuta 1999)

Aihe: Malilaisen yhtiön laiminlyömät sopimuksenmukaiset maksut irlantilaiselle Cormer Machinery Internationalille

Irlantilainen Cormer Machinery International Ltd. teki sopimuksen Malin hallituksen tukeman Itema-yhtiön kanssa käytettyjen tekstiiliteollisuuden koneiden toimittamisesta ja asentamisesta. Sopimuksen hinta oli 2,5 miljoonaa dollaria, ja Malin valtionvarainministeriö määräsi maksettavaksi 850 000 dollarin etumaksun, jonka irlantilainen yhtiö sai vuonna 1996. Itemalta on vielä maksamatta Cormer Machinery Internationalille 1,65 miljoonan dollarin suuruinen summa. Kyseinen irlantilainen yhtiö on keskustellut asiasta monesti Euroopan komission kehitysyhteistyöstä vastaava pääosaston kanssa, ja se on käsitellyt asiaa epävirallisesti yhteisessä AKT/EU-edustajakokouksessa..

Voiko kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen Nielson järjestää pikaisesti tapaamisen Malin EU-edustajan kanssa, jotta saataisiin selitys siihen, miksi kyseinen malilainen yhtiö ei ole vielä maksanut Cormer Machinery Internationalille sovittua summaa? Voiko komission jäsen tiedottaa minulle kaikesta asiaan liittyvästä kehityksestä siihen saakka, kunnes edellä mainittu ongelma on ratkaistu tyydyttävällä tavalla ja kokonaan?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(21. joulukuuta 1999)

Brysselissä oleva kehitysyhteistyön pääosasto ja komission Bamakossa oleva lähetystö ovat tietoisia Cormer Machinery International Ltd:n ja Iteman välisestä riidasta. Bamakossa oleva lähetystön päällikkö on itse asiassa ottanut asian epävirallisesti esille Malin viranomaisten ja etenkin valtiovarainministeriön kanssa. On kuitenkin selvää, että komissiolla ei ole toimivaltaa tässä asiassa, jossa on kyseessä kahden yrityksen välinen kaupallinen riita, jossa kansainvälinen välimiesmenettely on asianmukainen ratkaisukeino.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2102/99 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan yhteisön lähettämät tarkkailijat.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2102/99 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle (15. marraskuuta 1999) Aihe: Euroopan yhteisön lähettämät tarkkailijat Kuinka monta Euroopan yhteisön tarkkailijaa työskentelee tällä hetkellä ja missä maissa he toimivat? Kuinka suuret ovat tämän toiminnan vuosittaiset kustannukset? Jos kaikki tarkkailijat eivät ole EU:n kansalaisia, mistä maista he ovat kotoisin? Mikä on EU:n tarkkailijatoiminnan tarkoitus ja miten sen pohjalta saatavat tiedot eroavat kyseisissä maissa työskentelevien EU:n suurlähettiläiden selonteoista? Vastaus (24. tammikuuta 2000) 1. Kaikkein uusimpien henkilöstölukujen mukaan Euroopan yhteisön tarkkailuvaltuuskuntaan kuuluu 259 kansainvälisesti ja 174 paikallisesti palkattua henkilöä. Kaksi EU:n ulkopuolista Euroopan yhteisön tarkkailuvaltuuskunnan jäsentä ovat Norja ja Slovakia. Euroopan yhteisön tarkkailuvaltuuskunnan toiminta-alue kattaa Länsi-Balkanin alueen eli Kroatian, Bosnia-Hertsegovinan, Jugoslavian liittotasavallan/Montenegron, Jugoslavian liittotasavallan/Kosovon, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sekä Albanian. 2. Euroopan yhteisön tarkkailuvaltuuskunnan yhteiset vuosikustannukset ovat vuoden 1999 osalta noin 16 miljoonaa DM:aa, jonka osallistujavaltiot rahoittavat vakiojakoperusteen mukaisina osuuksina. Lisäksi rahoitukseen osallistuvat maat maksavat lähettämänsä henkilöstön aiheuttamat välittömät kustannukset. 3. Euroopan yhteisön tarkkailuvaltuuskunta on alueellisen lähestymistapansa puolesta ainutlaatuinen, sillä sen vastuualue kattaa Sloveniaa lukuun ottamatta koko entisen Jugoslavian sekä Albanian. Tämä tarjoaa Euroopan yhteisön tarkkailuvaltuuskunnalle edullisen aseman, koska sillä on alueesta yleiskuva, jota yksittäisissä maissa sijaitsevilla suurlähetystöillä ei ole. Euroopan yhteisön tarkkailuvaltuuskunnan tavoitteena on mm. - tarjota luotettavaa kenttähavaintoihin perustuvaa tietoa, joka voi toimia pohjana EU:n politiikan luomiselle ja päätöksenteolle. Tämä tieto on kaikkien jäsenvaltioiden (myös niiden, joilla ei ole suurlähetystöjä kaikissa kyseisissä maissa) sekä komission saatavissa. - tehdä suunniteltua ja täydentävää yhteistyötä asianmukaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, välttäen näin toimintojen tarpeettoman päällekkäisyyden ja ottaen huomioon Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen ja tulevan Länsi-Balkania koskevan EU:n yhteisen strategian, - antaa varhaisvaroitus konfliktien tai levottomuuksien ilmetessä alueella, - osallistua luottamuksen ja turvallisuuden ympäristön luomiseen, - hoitaa tarvittaessa tilapäisiä erityistehtäviä (esim. rajavalvonta, kauppasaarron valvominen), - osoittaa selvästi, että EU on erittäin kiinnostunut alueen kehityksestä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1798/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Kumppanuusperiaatteen soveltaminen Espanjan valtion tavoitteeseen 1 kuuluvien autonomisten alueiden, kuten Galician, aluekehityssuunnitelmassa 2000‐2006.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1798/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (1. lokakuuta 1999) Aihe: Kumppanuusperiaatteen soveltaminen Espanjan valtion tavoitteeseen 1 kuuluvien autonomisten alueiden, kuten Galician, aluekehityssuunnitelmassa 20002006 Kuten esitin komission jäsenelle Michel Barnierille osoittamassani kirjeessä, Espanjan valtion keskushallinto ei soveltanut kumppanuusperiaatetta laatiessaan ja hyväksyessään tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden aluekehityssuunnitelmaa vuosiksi 20002006, koska prosessiin eivät osallistuneet taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat eivätkä myöskään asianomaisten autonomisten alueiden parlamentit, joiden poliittiset ja taloudelliset valtuudet jopa kiistettiin. Mitä komissio aikoo tehdä, jotta kumppanuusperiaate ja autonomisten alueiden, kuten Galician, toimivaltuudet otettaisiin huomioon laadittaessa kauden 20002006 aluekehityssuunnitelmaa ja hallinnoitaessa kauden 20002006 yhteisön tukikehystä, joiden puitteissa tehdään kyseisen kauden tärkeimmät investoinnit talouden kehittämiseksi sekä työpaikkojen ja liikenneverkkojen luomiseksi? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1999) Komissio ei ole vielä saanut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa aluekehityssuunnitelmaa. Heti kun tämä asiakirja on komission hallussa, se tutkitaan huolellisesti. Erityistä huomiota tullaan kiinnittämään kumppanuusperiaatteen noudattamiseen, sellaisena kuin siitä säädetään rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999(1). Suunnitelmien osalta tämän asetuksen 15 ja 16 artiklassa säädetään, että jäsenvaltion on toimitettava suunnitelmat komissiolle kuultuaan kumppaneita ja että niihin on sisällyttävä selvitys kumppanien kuulemiseksi toteutetuista järjestelyistä. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2018/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Kansallisvaltioiden valta Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0138 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2018/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Kansallisvaltioiden valta Euroopan unionissa Olen luonnollisesti perillä niistä lukemattomista tavoista, joilla Euroopan unioni (aiemmin Euroopan yhteisö, sitä ennen Euroopan talousyhteisö ja sitä ennen yhteismarkkinat) on ottanut valtaa unionin kansallisvaltioilta lähes kaikissa niiden sisäasioihin ja ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Voisinko saada täydellisen luettelon niistä vallan muodoista, jotka Euroopan unioni tai jokin sen edeltäjistä on päättänyt jättää kansallisvaltioille ja joita ei koskaan tulla siirtämään Euroopan unionille? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1999) Yhteisöllä on ainoastaan toimivalta, jonka jäsenvaltiot ovat sille perussopimuksissa myöntäneet.