KIRJALLINEN KYSYMYS E-2427/00

esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) neuvostolle

(24. heinäkuuta 2000)

Aihe: Euroopan unionin kriisinhallintajoukot

1. Millaisia suunnitelmia neuvostolla on kriisinhallintajoukkojen luomiseksi?

2. Voiko neuvosto ilmoittaa;

a) Kuka päättää kriisinhallintajoukkojen käytöstä?

b) Kuinka monta sotilasta joukoissa on?

c) Kuinka paljon muuta sotilashenkilöstöä tarvitaan itse joukkojen ohella?

d) Yhdistyneen kuningaskunnan sotilaat ja avustava henkilöstö vannovat tällä hetkellä uskollisuudenvalan kuningattarelle ja kruunulle. Kelle he vannovat valan taistellessaan Euroopan unionin kriisinhallintajoukoissa?

e) Voivatko Britannian sotilashenkilöstön kuningattarelle vannoma uskollisuudenvala ja kriisinhallintajoukoissa mahdollisesti vaadittava vala olla ristiriidassa keskenään?

f) Millaisia kurinpidollisia menettelyitä on määritetty kriisinhallintajoukoille ja muulle henkilöstölle?

g) Kuuluuko kriisinhallintajoukoissa ilmenevien kurinpidollisten ongelmien käsittely kansallisille hallituksille vai Euroopan unionille?

Vastaus

(10. marraskuuta 2000)

1. Valtion- tai hallitusten päämiehet vahvistivat Helsingin Eurooppa-neuvostossa kriisinhallintajoukkojen perustamista koskevat yleiset periaatteet ja suuntaviivat. Näissä päätöksissä vahvistetaan erityisesti, että jäsenvaltioiden on kyettävä vuoteen 2003 mennessä saattamaan 60 päivässä toimintavalmiuteen kaikkiin Petersbergin tehtäviin kykenevät joukot aina 50 00060 000 sotilaan vahvuuteen saakka ja ylläpitämään niitä vähintään vuoden ajan. Tämä tavoite tunnetaan nimellä yleistavoite tai headline goal. Eurooppa-neuvosto vahvisti myös, että arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamat nopean toiminnan joukot, joiden käyttö- ja lähtövalmius on erittäin korkea, on voitava toimittaa ennen tätä 60 päivän määräaikaa. Helsingin Eurooppa-neuvosto päätti lisäksi, että jäsenvaltiot tekevät vapaaehtoisesti yhteistyötä EU-johtoisissa operaatioissa, ja korosti, että tämä prosessi ei merkitse eurooppalaisen armeijan perustamista.

2. Santa Maria Da Feiran Eurooppa-neuvosto pani merkille Helsingin kokouksessa perustettujen väliaikaisen poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean ja väliaikaisten sotilaallisten rakenteiden ja elinten sotilaallisen elimen eli Euroopan unionin tulevan sotilaskomitean ja sotilasasiantuntijoiden eli Euroopan unionin tulevan sotilasesikunnan asteittaisen kehittämisen. Se toi esiin, että on määritelty periaatteet ja menettelysäännöt, jotta EU:n ulkopuoliset Naton eurooppalaiset jäsenet ja muut EU:n jäsenehdokkaina olevat maat voivat osallistua EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaan. Lisäksi se kehotti kaikkia kolmansia maita, jotka ovat EU:n kumppanuusvaltioita, osallistumaan eurooppalaisten voimavarojen kehittämiseen.

3. Nizzan Eurooppa-neuvostolle on määrä toimittaa selvitys tämän yleistavoitteen samoin kuin yhteisten sotilaallisten voimavaratavoitteiden (eli johtamisen, valvonnan ja tiedustelun, logistiikan ja muiden tukiyksikköjen) kehittämisestä. Selvitykseen on tarkoitus sisällyttää myös 20. marraskuuta pidettävän voimavarasitoumuksia käsittelevän konferenssin tulokset. Kokouksessa jäsenvaltiot esittävät tarjouksen kansallisesta osallistumisestaan ja EU:n ulkopuoliset maat voivat tehdä lisätarjouksia. Asian valmistelemiseksi laaditaan erityisesti luettelo joukoista, joita käytetään unionin toteuttamissa Petersbergin kriisinhallintaoperaatioissa. Asian käsittely neuvoston uusissa sotilaallisissa rakenteissa ja elimissä edistyy hyvin, ja tarvittaessa käytetään Naton asiantuntijoiden apua.

4. Neuvoston tehtävänä on päättää operaatioista, joissa käytetään sotilaallisia joukkoja. Neuvosto tekee päätöksen yksimielisesti kuten kaikki päätökset, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (SEU:n 23 artikla). Kunkin neuvostossa kokoontuneen jäsenvaltion edustajan tekemä päätös on suvereeni kansallinen päätös. Lisäksi kukin jäsenvaltio päättää täysin suvereenisti, osoittaako se operaatioon kansallisia joukkoja vai ei. Näin ollen ei ole vaaraa, että kansalliset joukot joutuisivat lojaliteettiristiriitaan osallistuessaan monikansallisessa osastossa EU:n toteuttamaan operaatioon. Toisin kuin arvoisa parlamentin jäsen pelkää, nämä joukot eivät joudu antamaan uutta uskollisuudenvalaa ennen monikansallisiin joukkoihin liittymistään.

5. Käytettävien joukkojen määrä riippuu operaation luonteesta. Tässä suhteessa muistutetaan, että unionin on kyettävä toteuttamaan kaikkia SEU:n 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja operaatioita. Sotilaallisen osallistumisen taso vaihtelee kuitenkin tehtävien laadun mukaan, joukkojen vahvuus on nimittäin pienempi kun operaation tarkoituksena on esimerkiksi humanitaarisen avun antaminen pakolaisille ja siirtymään joutuneille henkilöille tai evakuointi, ja suurempi, kun kyseessä on rauhanpalauttamistehtävä, jossa selkkausten osapuolien erottaminen vaatii voimankäyttöä.

6. Kurinpidollisista menettelyistä ei vielä ole keskusteltu neuvoston elimissä. Henkilön palvellessa monikansallisessa joukossa häneen sovelletaan tavallisesti kansallisia kurinpidollisia menettelyjä, onhan henkilöstö muutenkin kunkin valtion kansallisen komentorakenteen alaisuudessa, jota edustaa kyseisen valtion korkea-arvoisin upseeri.