KIRJALLINEN KYSYMYS P-2439/01 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle. Direktiivin 92/81/ETY (kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta) soveltaminen ja valmisteveron kanto eri lämpötilan mukaan kuin 15 celsiusastetta.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0013 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2439/01 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle (3. syyskuuta 2001) Aihe: Direktiivin 92/81/ETY (kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta) soveltaminen ja valmisteveron kanto eri lämpötilan mukaan kuin 15 celsiusastetta Suomessa voimassa olevan nestemäisten polttoaineiden valmisteverosta annetun lain (29. joulukuuta 1994/1472) 5 §:n mukaan valmistevero ja huoltovarmuusmaksu määrätään 15 celsiusasteen lämpötilassa olevalle tuotteelle. Neuvoston suomeksi käännetyssä direktiivissä 92/81/ETY(1) kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta, sen 3 artiklan kohdassa 1 säädetään, että kussakin jäsenvaltiossa kivennäisöljyistä on kannettava erityisvalmisteveroa, joka on laskettava 1 000 litralle 15 °C:n lämpötilassa olevaa tuotetta. Suomen Bensiinikauppiaiden Liiton tietoon on tullut, että sekä Ruotsi että Tanska ovat soveltaneet ko. säännöstä eri tavalla. Voivatko muut jäsenmaat noudattaa erilaista käytäntöä direktiivillä säännellyssä asiassa? Tällä asialla on Suomen polttoainemarkkinoilla huomattava merkitys. Suomen keskilämpötila ei ole 15 astetta, vaan 8,8 astetta. Muualla Euroopassa lämpötila saattaakin olla 15 astetta. Suomen Bensiinikauppiaiden Liitto on laskenut, että, kun polttoainetta lähtee varastolta 10 000 litraa 15-asteisena 10 000 litraa, kun kauppias saa sen 8,8 asteisena, hän saa sitä 9 926 litraa, kun se myydään kuluttajalle 5-asteisena säiliöstä maan alla, sitä on enää 9 881 litraa. Kauppias menettää ensin 74 litraa ja sitten vielä myydessään 45 litraa eli yhteensä 119 litraa. Kun polttoaineen vero on n. 4,50 mk, verohukka 10 000 litralta on jo 535,50 mk. Jos keskivertokauppias myy 1 300 000 litraa vuodessa, verohukka on 65 000 mk per kauppias. Suomessa myydään vuosittain 95-oktaanista bensiiniä 1 483 656 tonnia ja moottoribensiinejä yhteensä 1 784 700 tonnia. Kauppiaiden yhteenlaskettu kaupallinen lämpötilahävikki Suomessa lienee n. 120 miljoonaa markkaa. Onko direktiiviä Suomessa tulkittu oikein ja onko mahdollista säätää kansallisesti lainmuutos, jossa nestemäisten polttoaineiden valmisteverolain 5 §:n mukaiseksi lämpötilaksi säädetään 9 astetta 15 asteen sijaan? (1) EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 2001) Kuten arvoisa parlamentin jäsen huomauttaa, kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19. lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY(1) 3 artiklan 1 kohdassa säädetään erityisvalmisteverosta, joka on laskettava 1 000 litralle 15 °C:n lämpötilassa olevaa tuotetta. Kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19. lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY(4) kivennäisöljyjen valmisteveroille vahvistetaan vähimmäismäärät, ja jäsenvaltiot voivat vapaasti vahvistaa kansalliset valmisteverojen määrät edellyttäen, että ne eivät ole alhaisemmat kuin vastaavat yhteisön määrät. Valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta 25. helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/12/ETY(2) 6 artiklan mukaan valmisteveron alaisia tuotteita koskeva valmisteverovaade tulee täytäntöönpanokelpoiseksi, kun tuote luovutetaan kulutukseen tässä tapauksessa silloin kun kivennäisöljyt lähtevät verottomasta varastosta tai kun se tuodaan maahan. Komissio on täysin yhtä mieltä siitä, että on tärkeää varmistua siitä, että kulutukseen luovutettaessa lämpötila ei vuodenajasta ja kulutukseen luovuttamisen paikasta riippumatta pääse vaikuttamaan kivennäisöljyjen määrään sitä verotusta varten laskettaessa. Käytännössä tähän päästään käyttämällä koko yhteisön alueella sovellettavaa yhteistä nimittäjää, jolla kunkin ympäröivässä lämpötilassa mitatun mineraaliöljyjen tiheysluokan tilavuusmäärä muunnetaan 15 celsiusasteen vakiolämpötilassa mitattua tilavuutta vastaavaksi määräksi. Direktiivissä 92/81/ETY ei mainita muuntamista eikä siinä säädetä muuntamista koskevista, jäsenvaltioiden hallinnoille tarkoitetuista menettelytavoista tai ohjeista ilmeisesti siitä syystä, että kansainvälisten erityisjärjestöjen vahvistamat kansainväliset standardit(3) kattavat tällaisen muuntamisen riittävällä tavalla. Kyseiset järjestöt ovatkin julkaisseet yksityiskohtaisia tieteellisiä taulukoita, joissa annetaan määrän korjauskertoimet kaikille lämpötiloille ja mineraaliöljyjen tiheysluokille. Valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta annetun direktiivin 92/12/ETY säännösten mukaan valmistevero on kannettava ja perittävä kunkin jäsenvaltion määräämien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Komissiolla ei ole näyttöä siitä, että Suomi olisi saattanut edellä mainitut yhteisön verosäännökset, erityisesti neuvoston direktiivien 92/81/ETY ja 92/12/ETY säännökset, virheellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään. Komissio on säännöllisesti yhteydessä kaikkiin jäsenvaltioihin joko kahdenvälisesti tai valmisteverokomitean puitteissa, eikä kysymystä ole koskaan otettu esiin. Niinpä ei vaikututakaan siltä, että vakiolämpötilan muuttamiseksi 15 celsiusasteesta 9 celsiusasteeseen olisi pitäviä perusteita, koska jäsenvaltiot voivat helposti muuntaa minkä tahansa ympäröivässä lämpötilassa mitatun mineraaliöljyjen tilavuusmäärän 15 celsiusasteen vakiolämpötilassa mitattua tilavuutta vastaavaksi määräksi. (1) EYVL L 316, 31.10.1992. (2) EYVL L 76, 23.3.1992. (3) Erityisesti American Society for Testing and Materials -järjestön (ASTM) taulukot tai Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (ISO) 91/1/1982. (4) EYVL L 316, 31.10.1992.