ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0888/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Tietoyhteiskunta.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0888/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (27. maaliskuuta 2001) Aihe: Tietoyhteiskunta Viimeisten tietojen mukaan, jotka IDC (yhdysvaltalainen tietotekniikkaan ja Internetiin erikoistunut konsulttitoimisto) on julkaissut, Pohjoismaat kuten Ruotsi ja Suomi ovat kärkimaita tietoyhteiskunnan kehittämisessä, kun taas Välimeren alueen maat ovat huomattavasti alemmilla sijoilla. Kunkin maan sijaluku määräytyi yhteensä 19 muuttujan suhteen, muun muassa tietokoneiden käyttö, puhelintariffit tai Internet-liittymien lukumäärä. Arvioinnista annetut pisteet osoittavat jälleen kerran tietoyhteiskunnan kehityksen tasoerot EU:n jäsenvaltioissa. IDC:n maailmanlaajuiset tiedot ovat lisäksi joidenkin lukujen suhteen yhtenevät eräiden toisten riippumattomien tietolähteiden, ja jopa komission kanssa. Minkä arvion komissio tekee näistä uusista tiedoista, jotka osoittavat tietoyhteiskunnan kehityserot EU:n jäsenvaltioissa? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden erojen poistamiseksi? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (7. kesäkuuta 2001) Komissio mittaa parhaillaan eEurope 2002 -toimintasuunnitelmassa tietoyhteiskunnan omaksumista Euroopassa. eEurope käynnistettiin Feiran Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 2000. Se on yksityiskohtainen ohjelma, joka sisältää 64 tointa tietoyhteiskunnan kehityksen nopeuttamiseksi Euroopassa. Tämän kehityksen seuraamiseksi komissio on yhteistyössä neuvoston kanssa sopinut indikaattoreista, joilla arvioidaan eEuropen tuloksia vertailuarvoihin nähden (benchmarking). Tämän vertailun ensimmäiset tulokset osoittavat, että tietoyhteiskuntaan on siirrytty Euroopassa yleisesti ottaen nopeasti. Esimerkiksi kotitalouksien Internet-yhteyksien määrä lisääntyi Eurobarometri-tutkimuksen mukaan viime vuonna 55 prosenttia. Tuoreen tutkimuksen mukaan 94 prosentilla Euroopan unionin kouluista on nyt Internet-yhteys. Joissakin jäsenvaltioissa Internet-yhteyskustannukset ovat pienentyneet yli 40 prosenttia. Tästä edistymisestä huolimatta jäsenvaltioiden välillä voidaan kuitenkin havaita huomattavia eroja. eEurope suunniteltiin työkaluksi, jolla varmistettaisiin, että eurooppalainen tietoyhteiskunta tavoittaisi jokaisen. Jäsenvaltiot sitoutuivat toimintasuunnitelmassa määritettyihin tavoitteisiin. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää jatkuvia ponnisteluja, jotta alueiden väliset erot eivät johtaisi joidenkin alueiden todelliseen teknologiseen syrjäytymiseen. Tätä varten komissio suositteli, että jokaiseen alueelliseen kehityssuunnitelmaan sisällytettäisiin tietoyhteiskunnan hyödyntämiseen kannustavia toimia. Pelkästään tavoite 1 -alueilla tähän käytetään ohjelmakaudella 2000-2006 arviolta 6 miljardia euroa yhteisön varoja. Jäsenvaltiot itse vahvistivat Tukholman Eurooppa-neuvostossa aikomuksensa jatkaa eEurope-toimintasuunnitelman toimeenpanoa ja jouduttaa siten siirtymistä tietoyhteiskuntaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0037/01 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle. Köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten vaikutukset sotilaiden terveyteen.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0031 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0037/01 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten vaikutukset sotilaiden terveyteen Kuolintapaukset, joiden syynä on leukemia tai muut syöpämuodot, ja laajemmat Naton pommituksiin entisessä Jugoslaviassa osallistuneiden sotilaiden terveyteen kohdistuvat vaikutukset herättävät suurta paheksuntaa eurooppalaisen yleisön keskuudessa ja vahingoittavat kansallisten hallitusten ja Euroopan unionin toimielinten uskottavuutta. Aikooko neuvosto tehdä jatkuvia, järjestelmällisiä, tieteellisiä, näitä vaikutuksia koskevia tarkastuksia ja julkistaa nämä tiedot? Mitä muita toimia se aikoo toteuttaa, jotka liittyvät vastuiden paikantamiseen ja kyseisten, Euroopan kansalaisiin kohdistuvien vaikutusten ehkäisemiseen? Vastaus (31. toukokuuta 2001) Neuvosto on tietoinen siitä, että kansalaiset ovat syvästi huolestuneita köyhdytetyn uraanin käytöstä ammuksissa. Neuvostossa 22. tammikuuta 2001 käymässään keskustelussa ministerit ilmoittivat sitoutuvansa siihen, että kysymys pyritään selvittämään täysin. Yksimielisesti katsottiin, että on ensisijaisesti kriisinhallintaa Balkanilla organisoineen Naton asiana koota osapuolilta tiedot köyhdytetyn uraanin käytöstä, joukkojen sijoittelusta ja lääketieteellisistä seikoista. Ministerit vaativat myös jäsenvaltioiden viranomaisilta sekä muilta asiaa tutkivilta tahoilta täyttä avoimuutta ja avointa tietojenvaihtoa. Lisäksi neuvosto pani merkille, että useat elimet (Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelma (UNEP), WHO, Nato, komission asettama komitea) tutkivat asiaa parhaillaan, ja ensimmäiset raportit on määrä julkaista lähiaikoina. Neuvosto on sopinut käsittelevänsä asiaa uudelleen raportit saatuaan arvioidakseen, olisivatko EU:n tason aloitteet tai toimenpiteet perusteltuja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0977/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten sotilaallisesta käytöstä mahdollisesti aiheutuvat vaarat.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0977/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten sotilaallisesta käytöstä mahdollisesti aiheutuvat vaarat Millaiset yhteydet komissio on luonut osana köyhdytetyn uraanin käyttöön liittyviä vaaroja koskevia tarkastuksiaan Berliinissä sijaitsevaan Albert-Schweitzer-instituuttiin, Yhdysvaltain aluesuunnitteluvirastoon ja Yhdysvaltain puolustusministeriön tieteelliseen ympäristö- ja terveysvirastoon, jotka ovat tehneet tutkimuksia köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten sotilaallisesta käytöstä mahdollisesti aiheutuvista vaaroista? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0885/01, E-0977/01, E-0978/01 ja E-0982/01 (5. kesäkuuta 2001) Komissio kutsui kansainväliset järjestöt Maailman terveysjärjestön (WHO), Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP), Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja Pohjois-Atlantin puolustusliiton (NATO) 31. tammikuuta 2001 pyöreän pöydän keskusteluun köyhdytetystä uraanista. Kutsun lähettämisen lisäksi ei ole käyty mitään muuta kirjeenvaihtoa. Lisäksi komissio ilmoitti muille järjestöille Euratom-sopimuksen 31 artiklan nojalla 6 päivänä maaliskuuta 2001 perustetun asiantuntijaryhmän lausunnosta, ja komissiolle ilmoitettiin YK:n ympäristöohjelman 14 päivänä maaliskuuta 2001 antamasta kertomuksesta. Komissio ei ole ollut yhteydessä muihin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin järjestöihin. Eri järjestöjen, erityisesti NATO:n, toimittaman materiaalin joukossa on amerikkalaisia asiakirjoja, joissa viitataan Yhdysvaltain puolustusministeriön ympäristö- ja terveystieteiden osastoon. Köyhdytettyä uraania koskeva (esimerkiksi asiakirjojen ja Internetissä levitettävän materiaalin) tietotulva on melkoinen. Asiantuntijaryhmä on perehtynyt tähän materiaaliin suurelta osin ja on nähnyt suurta vaivaa selvittääkseen, mitkä ovat alkuperäisiä ja validoituja tiedonlähteitä. Tärkeimmät viittaukset näihin tiedonlähteisiin sisältyvät asiantuntijaryhmän julkaisemaan lausuntoon. Komissio uskoo, että on kaikkien järjestöjen edun mukaista vaihtaa tietoja mahdollisimman laajalti, mutta säilyttää täysi itsenäisyys tietojen arvioinnissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0881/01 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Laserosoittimet.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0115 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0881/01 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (27. maaliskuuta 2001) Aihe: Laserosoittimet Ymmärtääkseni laserit luokitellaan Yhdysvalloissa hieman eri tavoin kuin Euroopan unionissa. Amerikkalaisessa lasereita koskevassa kansallisessa standardissa on kuusi luokkaa, ja luokkien jaotteluperiaate eroaa eurooppalaisesta standardista. Tämä on aiheuttanut joitakin merkintää koskevia ongelmia. Joissain tapauksissa amerikkalaiset II-luokan laserit luokiteltaisiin eurooppalaisen standardin mukaan IIIA-luokkaan. Laserosoittimissa käytetään yleensä II-luokan lasereita, jotka tarjoavat aiottuun tarkoitukseen sopivan kantomatkan ja tehon. Kun amerikkalaisen standardin mukaisesti luokiteltuja ja merkittyjä laserosoittimia tuodaan Euroopan unioniin, ne on voitu luokitella väärin ja siten myös merkitä väärin. Mihin toimiin on ryhdytty tai aiotaan ryhtyä sen takaamiseksi, että Euroopan unioniin tuotavat osoittimet merkitään Euroopan unionin standardien mukaisesti? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 2001) Komissio suorittaa parhaillaan teknistä tutkimusta arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta ongelmasta ja toimittaa hänelle tutkimuksensa tulokset lähiviikkoina. Komissio myös ottaa kyseisen aiheen esiin (yleisestä tuoteturvallisuudesta 29. kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/59/ETY(1) mukaisen) kiireellisiä asioita käsittelevän komitean kokouksessa 22. kesäkuuta 2001 kuullakseen jäsenvaltioiden kokemuksia. (1) EYVL L 228, 11.8.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1326/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Komission kalastuksen pääosaston hallinnonuudistus.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1326/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (3. toukokuuta 2001) Aihe: Komission kalastuksen pääosaston hallinnonuudistus Portugalin kalastusalan järjestöjen toimittamien tietojen mukaan kalastuksen pääosaston hallintoa uudistetaan komissiossa. Uudistuksella pyritään perustamaan osasto, johon keskitettäisiin kaikki yhteisön omia kalavaroja koskeva politiikka, kalastussopimukset Pohjois-Euroopan maiden kanssa sekä monivuotiset ohjausohjelmat. Keskittämisellä poistettaisiin toimivaltaa muilta osastoilta ja jaettaisiin kahteen osaan yhteisön ja kolmansien maiden kalastussopimuksia koskeva politiikka. Vahvistaako komissio nämä tiedot? Vaarantaako pohjoisen ja etelän kalastussopimuksia koskevan politiikan jakaminen kahteen yksikköön politiikan yhtenäisyyden periaatteen? Onko se kaikkia yhteisön kalastussopimuksia sitovan yhtäläisen kohtelun periaatteen vastainen? Mitä seurauksia hallinnonuudistuksesta on EU:n kalatalousalalle, erityisesti Portugalissa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2001) Komission kalastuksen pääosaston rakenne on uudistettu 1. huhtikuuta 2001 alkaen. Uuteen linjaan A Säilyttämispolitiikka kuuluu neljä yksikköä, joista yksi käsittelee kalakantojen hoitoa yhteisön vesillä ja alueilla, joilla yhteisiä kalakantoja on naapurimaiden kanssa (Koillis-Atlantin kalastuskomissio). Laivastojen hoidosta vastaa toinen yksikkö. Kalastuksen pääosaston toimintaa ei ole käytännön syistä millään tavoin rajoitettu tietylle maantieteelliselle alueelle. Luonnollisestikin sovelletaan tasavertaisuusperiaatetta, ja sen pitäisi vaikuttaa Portugalin kuten muidenkin jäsenvaltioiden kalastusteollisuuteen siten, että komission toiminta näillä aloilla on entistäkin johdonmukaisempaa ja perustellumpaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0683/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Rajat ylittävän yhteistyön määrärahojen lisääminen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0028 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0683/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Rajat ylittävän yhteistyön määrärahojen lisääminen Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se lisätä vuotta 2006 edeltävän ohjelmakauden määrärahoja Interreg III -ohjelmalle, joka koskee rajat ylittävää yhteistyötä ja etenkin tulevien KIE-jäsenvaltioiden raja-alueita? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2001) Interreg-yhteisöaloite on ohjelmakauden 20002006 suurin rahoitusta saava hanke. Berliinin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan rajat ylittäviin toimiin ja erityisesti tulevaan laajenemiseen on kiinnitettävä asianmukaista huomiota tarkastelemalla niitä myös niiden jäsenvaltioiden kannalta, joilla on pitkä yhteinen raja Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa. Komissio vahvistaa jäsenvaltioittain ohjeelliset rahoitusosuudet, joissa täsmennetään Interreg-aloitteen eri ohjelmalohkojen välinen joustovara. Jäsenvaltiot tekevät osuuksien perusteella rahoituserittelyt tarpeen mukaan ohjelmalohkon, rajan ja alueen mukaisesti. Jakaessaan tätä määrää jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 50 prosenttia niiden Interreg III -aloitteen kokonaismäärästä myönnetään ohjeellisesti ohjelmalohkon A mukaiseen rajat ylittävään yhteistyöhön. Koska kaikki Interreg III -ohjelman ohjelmalohkoa A koskevat ehdotukset on esitetty tällä välin, voidaan todeta, että noin 67 prosenttia Interreg-aloitteen varoista kohdennetaan rajat ylittävään yhteistyöhön. Komissio neuvottelee parhaillaan jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten suunnittelemista Interreg-ohjelmista. Sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt kyseiset ohjelmat, kaikki määrärahat lukuun ottamatta tiettyä Interreg-ohjelman yhteydessä luotavia verkkoja varten kohdennettavaa määrärahaa jaetaan. Kuluvan ohjelmakauden aikana ei ole käytettävissä ylimääräisiä varoja, koska komission on noudatettava Berliinin Eurooppa-neuvostossa sovittuja rahoitusnäkymiä. Komissio valmistelee EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden naapurialueita koskevaa tiedonantoa Nizzan Eurooppa-neuvoston pyynnöstä. Tiedonannossa arvioidaan kyseisten alueiden sosiaalis-taloudellista tilannetta, eritellään laajenemisen mahdollisia vaikutuksia niihin sekä tarkastellaan yhteisön nykyisiä välineitä. Lisäksi tiedonanto sisältää ehdotuksia toimenpiteiksi, joiden avulla yhteisön nykyisiä raja-alueiden tukemiseksi käytettyjä välineitä voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja koordinoida ne aiempaa paremmin. Tiedonanto hyväksytään todennäköisesti ennen kesälomakautta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0617/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle. Eurooppalaisten Nato-maiden puolustusbudjetit.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0617/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle (2. maaliskuuta 2001) Aihe: Eurooppalaisten Nato-maiden puolustusbudjetit Mitkä ovat Natoon kuuluvien Euroopan maiden kansalliset puolustusbudjetit vuosille 1998, 1999, 2000 ja 2001? Vastaus (10. heinäkuuta 2001) Neuvostolla ei ole arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä lukuja kuin siinä muodossa, jossa ne ovat yleisön saatavilla ja jossa kansainvälinen strategian tutkimuksen instituutti on ne esittänyt.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1301/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Venäjän plutoniumin hallinnan ja MOX-plutoniumpolttoaineohjelmien tukemista koskevat suunnitelmat.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0234 - 0235



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1301/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Venäjän plutoniumin hallinnan ja MOX-plutoniumpolttoaineohjelmien tukemista koskevat suunnitelmat Mitä yhteyksiä komissiolla on ollut ja millaista yhteistyötä komissio on tehnyt jäsenvaltioiden hallitusten ja johtavien teollisuusmaiden G8-ryhmän hallitusten kanssa suunnitelmissa, jotka koskevat Venäjän plutoniumin hallinnan ja MOX-plutoniumpolttoaineohjelmien tukemista? Onko olemassa suunnitelmia, jotka koskevat taloudellisen tuen myöntämistä yhteisön varoista näille Venäjän plutoniumohjelmille? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2001) Komissio osallistuu kahdeksan johtavan teollisuusmaan ryhmän (G8) tapaamisiin valtionpäämiesten huippukokouksista aina teknisen tason kokouksiin asti. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman asian osalta komissio on edustettuna G8-maiden pysyvässä aseiden leviämisen estämistä käsittelevässä asiantuntijaryhmässä (Non Proliferation Expert group eli NPEG) ja tilapäisessä plutoniumin käsittelyn suunnitteluryhmässä (Plutonium Disposition Planning Group eli PDPG), joka perustettiin G8-maiden Okinawan-huippukokouksen jälkeen. Lisäksi komissio on mukana toteuttamassa asesulkua ja aseriisuntaa koskevaa yhteisön ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) yhteistä toimintaa, josta neuvosto päätti vuoden 1999 lopussa. Tämä ohjelma toteutetaan neuvoston tiiviissä valvonnassa ja siihen kuuluvat sekä plutoniumin käsittelyyn liittyvät kysymykset että kemiallisten aseiden käytöstä poistaminen. Tähän mennessä ei ole tehty päätöksiä yhteisön varojen käytöstä Venäjän plutoniumohjelmien tukemiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2097/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Euroopan sosiaalirahaston koulutukselle Connaughtissa Pohjois-Irlannissa antama tuki.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0244 - 0245



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2097/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Euroopan sosiaalirahaston koulutukselle Connaughtissa Pohjois-Irlannissa antama tuki Voisiko komissio ilmoittaa tarkalleen, minkä verran Connaught (Pohjois-Irlanti) on tähän mennessä saanut Euroopan unionilta tukea Euroopan sosiaalirahaston kautta kesäkuusta 1994 alkaen? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2001) Komissio hallinnoi Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) pikemminkin ohjelma- kuin hanketasolla eikä seuraa ESR:n menoja kirjanpidossaan pienalueittain. Irlannissa ESR:n hallinnoinnista vastaava viranomainen, yritys-, kauppa- ja työllisyysasiain ministeriö, on kuitenkin toimittanut jäljempänä olevat tiedot ESR:n menoista, jotka toteutuivat tammikuun 1994 ja joulukuun 1999 välisenä aikana henkilöresurssien kehittämistä koskevassa toimenpideohjelmassa (HRD-toimenpideohjelma) ja vuonna 2000 työllisyyttä ja henkilöresurssien kehittämistä koskevassa toimenpideohjelmassa (EMPHRD-toimenpideohjelma; Irlannin tavoite 1 sekä tavoitteen 1 siirtymäkausi). Euroopan rakennerahastojen kauden 1994-1999 rahoitusta ei kirjanpidossa jaoteltu provinsseittain. Siksi Connaughtin ja Ulsterin lukuja ei ole käytettävissä. Aluekohtaisten ennusteiden sekä menoja koskevien saatavilla olevien tietojen perusteella voidaan kuitenkin arvioida, että Border- ja West-alueille suunnattu kokonaisrahoitus oli HRD-toimenpideohjelmassa noin - 108 070 000 Irlannin puntaa Westin alueella ja - 162 250 000 Irlannin puntaa Borderin alueella. HRD-toimenpideohjelman lisäksi ohjelmakaudella 1994-1999 osoitettiin Irlannille yhteensä 395 755 471 euroa ESR:n tukea viiden alakohtaisen ohjelman kautta. Ohjelmat olivat matkailun toimenpideohjelma, teollisuuden kehityksen toimenpideohjelma, kalatalouden toimenpideohjelma, kaupunkien ja maaseudun paikallisen kehittämisen toimenpideohjelma sekä maatalouden, maaseudun kehittämisen ja metsätalouden toimenpideohjelma. Rahoituskaudeksi 2000-2006 Irlanti on jaettu kahteen NUTS II -alueeseen: Border, Midland and West (BMW-alue) sekä South ja East (SAE-alue). Uuden kierroksen rahoitus kohdennettiin kokonaisuudessaan alueiden mukaan. BMW-alue ei ole tarkalleen sama kuin Connaught ja Ulster, sillä alueeseen kuuluvat myös kreivikunnat Longford, Louth, Westmeath, Offaly ja Laois, mutta BMW-aluetta koskevat luvut ovat toistaiseksi tarkimmat saatavilla olevat tiedot. Niiden mukaan EMPHRD-toimenpideohjelmassa osoitettiin vuoden 2000 aikana yhteensä 23 110 000 Irlannin puntaa BMW-alueelle. Ohjelmakautta 2000-2006 varten BMW-alueelle osoitetaan lisätukea Borderin, Midlandin ja Westin alueen tavoite 1 -toimenpideohjelman kautta. Vuonna 2000 tämän alueen tuki oli 1 880 000 euroa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1173/01

esittäjä(t): André Brie (GUE/NGL) neuvostolle

(24. huhtikuuta 2001)

Aihe: UCK:n aseistariisunta vuoden 2000 lopun jälkeen

Viittaan 11. heinäkuuta 2000 esittämääni kirjalliseen kysymykseen E-2287/00(1) (laittomat asevarastot ja aseelliset yhteenotot Kosovossa) sekä neuvoston 20. marraskuuta 2000 antamaan vastaukseen.

1. Kuinka monta kivääriä, pistoolia, tulitukiasetta, konekivääriä ja kranaatinheitintä, panssarintorjuntaohjusta, ilmatorjuntaohjusta, räjäytyspanosta ja patruunaa KFOR-joukot ovat keränneet Kosovossa vuoden 2000 lopun jälkeen?

2. Kuinka monta laitonta asevarastoa UNMIK ja KFOR ovat löytäneet Kosovosta vuoden 2000 lopun jälkeen?

3. Onko neuvostolla tietoa muiden laittomien asevarastojen olemassaolosta Kosovossa?

(1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 80.

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1173/01 ja E-1209/01

(20. heinäkuuta 2001)

Neuvosto on hyvin huolestunut Kosovossa olevien laittomien aseiden määrästä, mikä lisää väkivaltaa ja rikollisuutta paitsi Kosovossa myös koko alueella. Arvoisalle parlamentin jäsenelle viime vuonna antamassaan vastauksessa neuvosto totesi, että EU ei ole suoraan vastuussa yleisen järjestyksen ja turvallisuuden varmistamisesta Kosovossa eikä rikostilastojen laadinnasta. Nämä tehtävät kuuluvat YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti yksinomaan UNMIK:lle (Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon-siviilioperaatio) ja KFOR-joukoille (Naton johtamat Kosovon rauhanturvajoukot). Kummatkin raportoivat säännöllisesti YK:n pääsihteerille ja turvallisuusneuvostolle sekä Natolle (myös kysyjän esiin ottamista asioista).

Neuvosto tukee voimakkaasti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 täysimääräistä täytäntöönpanoa myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemilla tärkeillä ja herkillä aloilla. Neuvosto panee myös tyytyväisenä merkille UNMIK:n ja KFOR-joukkojen ponnistelut ja saavutukset rikollisuuden ja laittoman asekaupan torjunnassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1097/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. UEFAn määräysten mahdollinen epäyhdenmukaisuus EY:n perustamissopimuksen kanssa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1097/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (6. huhtikuuta 2001) Aihe: UEFAn määräysten mahdollinen epäyhdenmukaisuus EY:n perustamissopimuksen kanssa Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) määräyksissä kielletään taloudellisesti toisiinsa kytköksissä olevia seuroja pelaamasta toisiaan vastaan UEFAn järjestämissä otteluissa (UEFA-cup ja mestarien liiga). Ajax ja Germinal Beerschot Antwerpen ovat luultavasti tämän pelikiellon ensimmäiset uhrit. Alankomaalainen jalkapalloseura Ajax osti belgialaisesta Germinal Beerschot Antwerpenista 51 prosentin enemmistön tiistaina 16. toukokuuta 2000. Komissio viittaa vastauksessaan kysymykseen P-0357/01(1) UEFAn vuonna 1998 hyväksymiin määräyksiin, jotka koskevat UEFAn otteluiden vilpittömyyttä ja seurojen riippumattomuutta ja joiden nojalla UEFA katsoo varjelevansa seurojen välisten otteluiden vilpittömyyttä. Komissio tutkii tällä hetkellä, rikkooko tämä toimi EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa säädettyä kieltoa. Komission mukaan asiasta ei ole vielä esitetty lopullista kantaa. 1. Onko komissio hyväksynyt tällä välin lopullisen kannan UEFAn vuonna 1998 hyväksymistä määräyksistä, jotka koskevat UEFAn järjestämien otteluiden vilpittömyyttä ja seurojen riippumattomuutta? Jos on, mikä on komission lopullinen kanta? Jos ei ole, milloin komissio aikoo ilmoittaa lopullisen kantansa? 2. Millä juridisilla perusteilla komissio määrittelee sen, ovatko UEFAn vuonna 1998 hyväksymät määräykset, jotka koskevat UEFAn järjestämien otteluiden vilpittömyyttä ja seurojen riippumattomuutta, yhdenmukaiset EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan kanssa? (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 185. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2001) Komissio viittaa vastaukseen, jonka se on antanut arvoisan parlamentinjäsenen kirjalliseen kysymykseen P-0357/01. Komissio ei ole vielä ottanut lopullista kantaa Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) sääntöihin, jotka koskevat UEFAn järjestämien kilpailujen urheilullisen vilpittömyyden suojaamista. Komissio tulee julkisesti ilmoittamaan lopullisesta kannastaan mahdollisimman pian.