ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1525/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin tiedotuskampanja euron käyttöön ottamiseksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ruotsissa ja Tanskassa.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0075 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1525/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (3. kesäkuuta 2002) Aihe: Euroopan unionin tiedotuskampanja euron käyttöön ottamiseksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ruotsissa ja Tanskassa Kansalaisten suuri enemmistö EU:n kolmessa maassa, jotka eivät kuulu euroalueeseen (Yhdistynyt kuningaskunta, Tanska ja Ruotsi), on vakuuttunut siitä, että yhtenäisvaluutta otetaan lopulta käyttöön kussakin maassa. Tämän takia kansalaiset haluavat saada mahdollisimman paljon tietoa kokemuksista, joita yhtenäisvaluutan käyttöönotosta on saatu muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Kansalaiset haluavat myös tietää yksityiskohtaisesti, mitä vaiheita heidän maansa joutuvat käymään läpi tässä asiassa. Voiko komissio ilmoittaa, mitä aloitteita se on tehnyt tiedottaakseen edellä mainituille kolmelle maalle euron käyttöönoton seurauksista muualla Euroopan unionissa? Minkälaisen tiedotuskampanjan se aikoo järjestää kunkin kolmen yhteisön maan kansalaisille, jotta Yhdistyneen kuningaskunnan, Ruotsin ja Tanskan liittyminen euroalueeseen helpottuisi? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (9. heinäkuuta 2002) Kolme euroalueeseen kuulumatonta jäsenvaltiota ovat koko eurokampanjan ajan ilmaisseet suurta kiinnostusta euroa kohtaan. Näiden kolmen jäsenvaltion ministerit mm. osallistuivat komission säännöllisesti järjestämiin koordinointikokouksiin. Lisäksi Ruotsi on 12 euroalueeseen kuuluvan jäsenvaltion tapaan allekirjoittanut komission kanssa yhteistyösopimuksen tietyille kohderyhmille suunnatusta eurotiedotuksesta. Käteiseurojen käyttöönoton jälkeen sanomalehtikatsaukset ovat osoittaneet, että median kiinnostus euroa kohtaan euroalueen ulkopuolella olevissa kolmessa jäsenvaltiossa on ollut suuri, ja että aihe on kiinnostanut myös näiden maiden kansalaisia. Kansallisten viranomaisten ja edustustojensa toiveiden mukaisesti komissio ei ole järjestänyt mitään erityistä tiedotuskampanjaa näissä jäsenvaltioissa. Sitten kun se on ajankohtaista, komissio tarjoaa tukeaan ja järjestää yhdessä näiden kolmen jäsenvaltion viranomaisten kanssa tiedotuskampanjan niin kuin se on tehnyt myös 12 muun euroalueeseen jo kuuluvan jäsenvaltion kanssa. Komission vastaa kirjallisesti kaikkiin Tanskasta, Ruotsista ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuleviin yksityisten henkilöiden tai organisaatioiden tiedusteluihin. Komissio uskoo myös, että tuleva kesälomakausi tarjoaa näiden kolmen jäsenvaltion kansalaisille mahdollisuuden tutustua ja käyttää eurokolikoita ja -seteleitä euroalueen jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi komissio järjestää syyskuussa 2002 eurobarometritutkimuksen näissä kolmessa euroalueen ulkopuolisessa jäsenvaltiossa selvittääkseen yleisen mielipiteen euroa kohtaan lomakauden jälkeen, jolloin useat näiden maiden kansalaiset ovat jo päässeet tekemisiin uuden yhteisen valuutan kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0386/02 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle. Slovenian ja Viron liittyminen Euroopan unioniin.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0007 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0386/02 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle (20. helmikuuta 2002) Aihe: Slovenian ja Viron liittyminen Euroopan unioniin 1. Onko totta, että Slovenia ja Viro täyttävät liittymiskriteerit melko hyvin ja itse asiassa odottavat vain, että muut maat täyttävät samat kriteerit? 2. Onko samassa tilanteessa edellä mainittujen lisäksi muita ehdokasvaltioita? 3. Miksi nämä maat eivät voi liittyä unioniin ennen muita? Miksi ne eivät ole vielä liittyneet? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 2002) 1. Laajentumisprosessissa noudatetaan eriyttämisperiaatetta, jonka mukaan kutakin ehdokasmaata arvioidaan sen omien ansioiden perusteella. Kuten Laekenissa viime joulukuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, molemmat maat kuuluvat niiden 10 maan ryhmään, jotka voivat saada neuvottelut päätökseen vuoden 2002 loppuun mennessä ja liittyä unionin jäseniksi vuonna 2004, edellyttäen että neuvottelujen ja uudistusten nykyinen edistystahti säilyy. Näin ollen ei pidä paikkansa, että Slovenia ja Viro täyttäisivät jo melkein laajentumisperusteet ja joutuisivat vain odottelemaan. 2. Viimeksi julkaistuissa määräaikaiskertomuksissaan komissio totesi myös, ettei yksikään ehdokasmaa täytä vielä liittymisen edellytyksiä. Seuraavissa määräaikaiskertomuksissa, jotka on tarkoitus julkaista lokakuussa 2002, esitetään uusi arvio liittymisperusteiden täyttämisestä ehdokasmaissa. Kyseisten kertomusten perusteella komission pitäisi voida antaa suosituksia siitä, mitkä ehdokasmaat ovat valmiita liittymään unionin jäseniksi. 3. Ks. edellä vastaukset kysymyksiin 1 ja 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2128/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Elintarvikkeiden lisäaineita koskevan direktiivin vaikutusten arviointi.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2128/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (17. heinäkuuta 2002) Aihe: Elintarvikkeiden lisäaineita koskevan direktiivin vaikutusten arviointi Onko komissio toteuttanut ja julkaissut arviointia elintarvikkeiden lisäaineita koskevan direktiivin (2002/46/EY(1)) vaikutuksista yritystoiminnalle? Onko kyseistä arviointia yleisesti saatavilla? (1) EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (20. syyskuuta 2002) Komissio ei ole tehnyt arviointia ravintolisiä koskevan direktiiviehdotuksen(1) vaikutuksista yrityksiin. Yleisesti ottaen katsottiin, että tällä hetkellä voimassa olevien, useimmiten varsin rajoittavien kansallisten sääntöjen yhdenmukaistaminen vaikuttaisi myönteisesti yrityksiin, sillä sen avulla poistettaisiin tarpeettomia esteitä tavaroiden vapaalta liikkuvuudelta, vältettäisiin monissa jäsenvaltioissa käytössä olevat usein työläät ja pitkälliset hyväksymismenettelyt ja tarjottaisiin ravintolisien tuottajille yhtenäismarkkinoiden edut. (1) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL C 311 E, 31.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1284/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Euroopan pääkaupunki.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1284/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (7. toukokuuta 2002) Aihe: Euroopan pääkaupunki Nizzassa pidetyn neuvoston huippukokouksen jälkeen Romano Prodi ja Guy Verhofstadt päättivät antaa ns. viisaiden ryhmän pohdittavaksi, pitäisikö Brysselistä tehdä Euroopan pääkaupunki. Millä perusteella tämä valinta tehtiin ja harkittiinko muita vaihtoehtoja? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2002) Jottei mitään väärinkäsityksiä jäisi, komissio haluaa korostaa taustaa, johon Romano Prodin ja Guy Verhofstadtin tekemä päätös liittyi. Kyseessä on siis julistus nro 22 Eurooppa-neuvoston kokouspaikasta, joka on liitetty Nizzan sopimuksesta päättäneen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin päätösasiakirjaan: Vuodesta 2002 alkaen yksi Eurooppa-neuvoston kokous kunakin puheenjohtajakautena pidetään Brysselissä. Kun unionissa on kahdeksantoista jäsentä, kaikki Eurooppa-neuvoston kokoukset pidetään Brysselissä. Tätä taustaa vasten komission puheenjohtaja ja Belgian pääministeri kutsuivat koolle nk. viisaiden ryhmän keskustelemaan ja pohtimaan kahdessa kokouksessa, olisiko Euroopan pääkaupungille tarvetta ja mitkä olisivat sen tehtävät. Samoin pohdittiin, miten Bryssel voisi parhaiten vastata näitä tarpeita ja hoitaa näitä tehtäviä. Romano Prodi ja Guy Verhofstadt esittelivät 26. huhtikuuta 2002 lehdistölle loppuraportin, jossa esitellään tiivistettynä kokouksissa esitetyt pääasialliset ajatukset ja ehdotukset. Keskustelujen kohteena ollutta kaupunkia ei siis valittu minkään kriteerin pohjalta, sillä ryhmälle ei annettu tällaista tehtävää. Näin ollen toinen kysymys on aiheeton.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1112/02

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(18. huhtikuuta 2002)

Aihe: USA:n, Singaporen ja EU:n kauppasuhteet

Tietääkö komissio, missä vaiheessa ovat USA:n ja Singaporen neuvottelut maiden välisen vapaakauppasopimuksen solmimiseksi?

Onko komissio harkinnut, olisiko EU:nkin neuvoteltava vastaavasta sopimuksesta Singaporen kanssa, jotta taattaisiin Euroopan ja Amerikan tasa-arvoinen pääsy Singaporen markkinoille?

Kun otetaan huomioon, että ASEAN-jäsenmaiden ja EU:n vapaakauppasopimus ei ole mahdollinen, onko komissio sitä mieltä, että vapaakauppasopimus ainoastaan Singaporen kanssa olisi toteuttamiskelpoinen?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(27. toukokuuta 2002)

Unioni kiinnittää huomiotaan ja osoittaa voimavarojaan edelleen ensisijaisesti monenkeskisiin neuvotteluihin Maailman kauppajärjestössä (WTO) ulkomaankaupan vapauttamista koskevan neuvotteluohjelman (the Doha Development Agenda) puitteissa.

Komissio kuitenkin seuraa tarkasti ja kiinnostuneena Itä-Aasiassa nykyisin tehtävien alueellista taloudellista yhdentymistä koskevien aloitteiden kehittymistä. Tällaisiin aloitteisiin kuuluvat vapaakauppa-aluetta (FTA) koskevat neuvottelut, jotka Singapore on saanut päätökseen Japanin, Uuden-Seelannin ja Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) kanssa ja joita se jatkaa Australian, Kanadan, Yhdysvaltojen ja Meksikon kanssa.

Singapore on myös tehnyt ehdotuksen vapaakauppa-aluetta koskevien neuvottelujen aloittamisesta unionin kanssa. Komissio tarkastelee parhaillaan tätä ehdotusta ja on kiinnostunut selvittämään kaikkien asiasta kiinnostuneiden osapuolten näkemykset unionissa. Singapore on ehdottanut, että unionin ja Singaporen välinen sopimus kehittäisi edelleen unionin suhteita Singaporeen sekä myös edistäisi parempia suhteita muihin alueen valtioihin. Koska unioni on kiinnostunut Singaporen ja myös koko kyseisen alueen kanssa tehtävän tiiviimmän taloudellisen yhteistyön edistämisestä, tällaisella aloitteella olisi tarpeen tukea lisääntyvää alueellista yhdentymistä Aasiassa ja parantaa kokonaisuutena unionin suhteita Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) kanssa.

Tarkastellessaan Singaporen ehdotusta komissio ottaa myös huomioon sen, onko mahdollista luoda vakuuttavat taloudelliset perusteet. Unionin yksityistä sektoria ja kaikkia muita osapuolia, jotka ilmaisevat olevansa asiasta kiinnostuneita, kuullaan, jotta voitaisiin selvittää niiden näkemykset parhaasta tavasta kehittää suhteita Singaporeen ja ASEAN-maihin. Vapaakauppasopimuksen lisäksi tarkastellaan myös muita keinoja, kuten tehokkaamman yhteistyön kehittämistä sääntelykysymyksissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1964/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Ongelmat Galician alueen nuottausaluksille biologisten taukojen vuoksi annettavassa tuessa.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1964/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Ongelmat Galician alueen nuottausaluksille biologisten taukojen vuoksi annettavassa tuessa Tiedotusvälineissä (esimerkiksi La Voz de Galicia -lehti, 15. toukokuuta 2002) on äskettäin esitetty, että poikkeuksena aiempiin vuosiin komissio on haluton myöntämään Galician autonomiselle hallitukselle kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä varoja korvatakseen kalastajille ja laivanvarustajille maaliskuussa pidetyn biologisen tauon kalastuksessa. Galician alueella kalastavia aluksia koskevat poikkeustoimet perustellaan sardiinikantojen haavoittuvaisuudella. Toimet liittyvät kolmivuotiseen lajien säilyttämisohjelmaan. Lehdistötiedoissa siteerataan Galician hallitusta, jonka mukaan komissio olisi haluton antamaan lisätukia tämän vuoden biologista taukoa varten (suunnitelman kolmas ja viimeinen tauko) ja se on vaatinut kirjallisesti alueen viranomaisilta lisätietoja tauosta. Tilanne vaikuttaa useisiin kalastajiin ja laivanvarustajiin, jotka pyytävät komissiolta asiasta luotettavia tietoja. Myöntääkö komissio tukea kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä laivojen tänä vuonna toteuttaman biologisen tauon perusteella? Mistä johtuvat tukien myöntämisessä tänä vuonna ilmenneet ongelmat? Mistä johtuu, että komissio on myöntänyt tukia aiempina vuosina, mutta on vastahakoinen siihen kuluvana varainhoitovuonna? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2002) Espanjan viranomaiset ovat toimittaneet maaliskuussa 2002 komissiolle tiedoksi sardiinikannan elvyttämissuunnitelman, jota osarahoitetaan kalatalouden ohjausvälineestä. Komissio tutkii parhaillaan asiaa alalle myönnettäviin tukiin sovellettavien menettelysääntöjen mukaisesti. Saatuaan suunnitelman tiedoksi ja tutkittuaan sen alustavasti komissio pyysi Espanjan viranomaisilta lisätietoja huhtikuussa 2002. Pyydetyt tiedot komissio sai kesäkuun puolivälissä 2002. Koska kyseessä on kalavarojen elvytyssuunnitelma, komissio toimittaa Espanjan viranomaisilta saamansa tiedot kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17. joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999(1) 16 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tieteellis-teknis-taloudelliselle kalastuskomitealle lausuntoa varten. Tiedot on tarkoitus toimittaa komitealle heinäkuun 2002 kuluessa. Komissio tekee päätöksen, kun sillä on tieteellis-teknis-taloudellisen komitean lausunto käytettävissään. (1) EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1436/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Kidutukset Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1436/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: Kidutukset Euroopan unionissa Amnesty International paljasti hiljattain raportissaan, että Espanjassa kidutetaan ulkomaalaisia ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvia henkilöitä. Raportissa mainittiin, että viimeisten seitsemän vuoden aikana oli 321 tapausta, joista 32 on kuvattu yksityiskohtaisesti. Kuusi johti kuolemaan, viisi oli raiskauksia tai seksuaalista väkivaltaa. Onko neuvostolla tietoa tällaisesta epäinhimillisestä käyttäytymisestä muissa jäsenvaltioissa? Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt kumotakseen kiistattomasti väitteet kidutustapauksista? Mihin toimiin se on ryhtynyt tutkiakseen tapauksia, estääkseen mahdolliset uudet tapaukset ja rangaistakseen rikoksentekijöitä, jos pystytään osoittamaan, että kidutusta on todella tapahtunut? Vastaus (3. lokakuuta 2002) Neuvosto toteaa kysyjälle, että jokainen jäsenvaltio on vastuussa yksilön perusoikeuksien kunnioittamisesta ja suojelemisesta, mikä koskee myös jokaisen ihmisen oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Unionin vastuu alalla koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti tilanteita, joissa unioni toimii toimivaltansa mukaisesti. Kysyjän mainitsemiin asioihin liittyvien tutkimusten suorittaminen ei kuulu unionin neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1454/02

esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) neuvostolle

(23. toukokuuta 2002)

Aihe: Poikkeukset yhteisön säädöksistä

Ranskalle, Italialle ja Alankomaille on myönnetty oikeus poiketa yhteisön säädöksistä kivennäisöljyn verotuksessa.

1. Mihin näiden poikkeusoikeuksien myöntäminen perustuu?

2. Mitä mahdollisuuksia Itävallalla on kauttakulkuliikenteen ympäristöpistejärjestelmää koskevan sääntelyn pidentämiseen?

Vastaus

(3. lokakuuta 2002)

1. Kivennäisöljyn verotusta koskevien Ranskan, Italian ja Alankomaiden erityisjärjestelyiden perusteiden osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan neuvoston päätöksiin N:o 1999/880/EY(1), 2000/446/EY(2) ja 2001/224/EY(3).

Lisäksi muistutetaan, että toimenpiteitä, jotka kyseiset jäsenvaltiot ovat edellä mainittujen säännösten soveltamiseksi toteuttaneet, pidetään 3. toukokuuta 2002 tehdyllä neuvoston päätöksellä yhteismarkkinoiden mukaisina.

2. Tällä hetkellä voimassa oleva ekopistejärjestelmä otettiin käyttöön Itävallan liityttyä Euroopan unioniin lyhytaikaisena siirtymätoimenpiteenä. Itävallan liittymisasiakirjaan liitetyn pöytäkirjan N:o 9 voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2003.

Vastauksena Laekenin Eurooppa-neuvoston päätelmien 58 kohtaan Euroopan komissio esitti 21. joulukuuta 2001 ehdotuksen, jonka tarkoituksena on soveltaa ekopistejärjestelmän keskeisiä osia Itävallan kautta tapahtuvaan raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen maantieliikenteeseen vuonna 2004. Ehdotukseen sisältyy myös säännöksiä, jotka mahdollistavat järjestelmän voimassaolon jatkamisen vuodella ja vielä senkin jälkeen vuodella, jos ja kun infrastruktuurin käyttömaksuja koskevaa tulevaa puite-ehdotusta ei hyväksytä vastaaviin määräaikoihin mennessä.

Neuvosto tuntee erittäin hyvin Alppien kauttakulkuliikenteeseen liittyvät ongelmat. Liikenneneuvosto käsitteli maaliskuun ja kesäkuun 2002 istunnoissaan ekopistejärjestelmää koskevaa komission uutta ehdotusta yhdessä Alppien kauttakulkuun liittyvien laajempien kysymysten kanssa. Valtuuskunnat, joita tämä asia varsinaisesti koskee, ilmoittivat aikovansa käydä neuvotteluja ratkaisun löytämiseksi.

(1) EYVL L 331, 23.12.1999, s. 73.

(2) EYVL L 180, 19.7.2000, s. 35.

(3) EYVL L 84, 23.3.2001, s. 23.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2346/02 esittäjä(t): Renato Brunetta (PPE-DE) komissiolle. Galileo-hanke.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0226 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2346/02 esittäjä(t): Renato Brunetta (PPE-DE) komissiolle (29. heinäkuuta 2002) Aihe: Galileo-hanke Eurooppalaista Galileo-satelliittipaikannusjärjestelmää koskevan ohjelman käynnistämistä tuntuvat vaivaavan viivästymiset komission ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) välitysponnisteluista huolimatta. Eurooppalainen teollisuus voisi viipymättä siirtyä vuoteen 2005 mennessä toteutettavaan satelliittien atomikellojen arviointia kiertoradalla koskevaan vaiheeseen, jottei vaarannettaisi eurooppalaisen navigointijärjestelmän jo kansainvälisesti määritettyjen taajuuksien asettamista. Viime toukokuun 23. päivänä kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani alulle puitesopimuksen laatimisen Euroopan unionin ja ESA:n välisten yhteishankkeiden helpottamiseksi. Onko komission mielestä syytä määrittää mahdollisimman nopeasti mekanismit, joiden avulla hanketta voidaan viedä yhdessä hyvin eteenpäin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2002) Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kohtaamat vaikeudet Galileon ohjelmajulistuksesta päättämisessä ovat haitanneet yhteisyrityksen perustamista. Koska nämä vaikeudet ovat edelleen olemassa, komission yksiköt ovat ehdottaneet ESA:n johtokunnalle, että se hankkisi ESA:n jäsenvaltioiden hyväksynnän yhteisyrityksen perustamiselle (komission edustaman) yhteisön kanssa, jolloin ei tarvitsisi odottaa ratkaisun löytymistä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien määrään. Tällöin yhteisyritys voisi alkaa toimia rahoituksella, jonka komissio suorittaisi sille yhteisön talousarviosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2345/02 esittäjä(t): Benedetto Della Vedova (NI) komissiolle. Euroopan sosiaalirahaston varojen käyttö Edunet-hankkeeseen.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0225 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2345/02 esittäjä(t): Benedetto Della Vedova (NI) komissiolle (29. heinäkuuta 2002) Aihe: Euroopan sosiaalirahaston varojen käyttö Edunet-hankkeeseen Viittaan 29. tammikuuta 2001 esittämääni kirjalliseen kysymykseen (E-0103/01), joka koski Euroopan sosiaalirahaston varojen käyttöä Edunet-hankkeeseen, jota CST srl -yhtiö (Centro Servizi Terziario, via Tagliamento 45, 00198 Roma) tukee, ja 8. maaliskuuta 2001 kysymykseeni annettuun vastaukseen(1), jossa komissio esitti olleensa yhteydessä Italian työministeriöön selvittääkseen Edunet-hankkeen puitteessa toteutetun toiminnan ja sen kustannukset. Voiko komissio ilmoittaa, mikä on ollut yhteydenpidon tulos ja mitä selvityksiä se on saanut työministeriöltä? Voiko komissio ilmoittaa, onko Edunet-hanke nykyään päättynyt, ja mikäli näin on, onko hankkeen kustannuksista tehty lopputarkastukset? (1) EYVL C 340 E, 4.12.2001, s. 11. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 2002) Komissio on pyytänyt vuonna 2001 Italian työ- ja sosiaaliministeriötä - suorittamaan kaikki tarpeelliset tutkimukset ja samalla - keskeyttämään Edunet-hanketta koskevat ennakkomaksut. Komissio on lisäksi toimittanut asiakirjat Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) yksiköille. Komission pyynnöstä työministeriö on keskeyttänyt maksut ja lähettänyt sille 10. joulukuuta 2001 hankkeen tarkastusraportin. Apulaisjohtaja M.D. Carnevalen allekirjoittamassa raportin saatekirjeessä tiivistetään ministeriön kanta seuraavasti: Raportin ja liitteiden tutkimuksen perusteella on selvinnyt, että hankkeeseen kuuluva toiminta ja hankkeen ulkopuolinen työmarkkinajärjestöjen toiminta ovat sekoittuneet. Työvoimaorganisaation maakunnallinen osasto Roomassa pidättää kuitenkin itselleen oikeuden toimittaa lopulliset tiedot sen jälkeen, kun se on täydentänyt tarkastuksia todentamalla hankkeen vahvistetut kulut. Hallintoviranomainen keskeyttää maksut CST-yhtiölle siihen asti, kunnes toisin ilmoitetaan. Komissio odottaa siten kyseisten yhteisöaloitteiden (Adapt/Emploi) tilinpäätöstä ja varaa itselleen oikeuden tämän jälkeen arvioida esitettyjen kulujen tukikelpoisuuden.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2014/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle. Rakennerahastot.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0185 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2014/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle (9. heinäkuuta 2002) Aihe: Rakennerahastot Säännökset, jotka koskevat rakennerahaston hallinnointia jäsenvaltioissa, ovat monissa tapauksissa monimutkaisia ja hankalia. Missä vaiheessa komissiossa jo täytäntöönpannut muutokset siirretään jäsenvaltioihin rakennerahastojen osalta? Tullaanko ylätasolla (ts. komissiossa) käytössä olevaa rahoituksen vastuurakenteiden järjestelmää käyttämään siten, että sillä uudistetaan rahoituksen täytäntöönpanoa ja seurantaa kentällä (ts. jäsenvaltioiden tasolla)? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (8. elokuuta 2002) Vuonna 1999 hyväksytyissä rakennerahastojen toimintaa koskevissa uusissa asetuksissa säädetään tiettyjen vastuualueiden hajauttamisesta kansalliselle hallinnolle. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltio vastaa tukitoimenpiteiden täytäntöönpanosta asianmukaisella alueellisella tasolla, joka määritellään kunkin jäsenvaltion oman tilanteen mukaan. Kunkin jäsenvaltion on täytynyt järjestää näiden uusien tehtävien hoitaminen kokemuksensa ja poliittisen ja hallinnollisen rakenteensa mukaisesti. Komissio ei tarjoa jäsenvaltioille minkäänlaista hajauttamismallia, vaan se haluaa tältä osin vain varmistaa, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1), soveltamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 438/2001(2) sekä hallinto- ja valvontajärjestelmistä ja varainhoitoa koskevista oikaisuista annetun asetuksen (EY) N:o 448/2001(3) säännöksiä noudatetaan. Komissio kehottaa rakennerahastojen ohjelmakautta 20002006 koskevan ohjelmatyön tuloksista (tavoite 1) 5 päivänä heinäkuuta 2001 antamassaan tiedonnannossa(4) jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan rakennerahastovarojen tehokkaan käytön varmistamiseksi uusien soveltamisasetusten säännösten mukaisesti, etenkin siltä osin, kun on kyse on sähköisten hallintojärjestelmien käytöstä, jotta välimaksujen viivästyminen voidaan välttää. Komissio aikoo tehdä varainhoitoa koskevien hallinto- ja valvontajärjestelmien vertailevan analyysin parhaiden käytäntöjen ja uusien ratkaisujen löytämiseksi tällä alalla esiintyviin ongelmiin. (1) EYVL L 161, 26.6.1999. (2) Komission asetus (EY) N:o 438/2001, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2001, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rakennerahastoista myönnettävän tuen hallinto- ja valvontajärjestelmien osalta (EYVL L 63, 3.3.2001). (3) Komission asetus (EY) N:o 448/2001, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2001, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rakennerahastoista myönnettävään tukeen liittyvän varainhoitoa koskevan oikaisumenettelyn osalta (EYVL L 64, 6.3.2001). (4) KOM(2001) 378 lopullinen.