ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3800/98 esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen presidentin asettuminen ehdokkaaksi Euroopan parlamenttivaaleissa Euroopan parlamentissa liikkuu huhuja, joissa yhä useammin väitetään, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen presidentti Bernhard Friedmann aikoo asettua kristillissosialistien (CSU) ehdokkaaksi seuraavissa Euroopan parlamenttivaaleissa Saksassa. Saman huhun mukaan tämä aikomus olisi syntynyt erityisesti viimeviikkoisten tapaamisten myötä. Vaikka perustamissopimuksissa nimenomaan määrätään, että Euroopan parlamentin jäsenen ja tilintarkastustuomioistuimen presidentin tai tuomarin tehtäviä ei voi yhdistää, ei tarkemmin määritellä, voiko virkaa tekevä presidentti asettua ehdokkaaksi. 1. Onko komissio sitä mieltä, että mikäli huhu vahvistuisi todeksi, se vaarantaisi perustamissopimuksen 188 B artiklassa määrätyn tilintarkastustuomioistuimen riippumattomuuden ja puolueettomuuden? 2. Onko komissio perustamissopimusten valvojana sitä mieltä, että perustamissopimuksen kirjaimen ja erityisesti 188 B artiklan 5 kohdan sekä tilintarkastustuomioistuimen arkaluonteisten tehtävien vuoksi olisi tilintarkastustuomioistuimen jäsenille ja varsinkin sen presidentille tehtävä mahdottomaksi asettua ehdokkaaksi Euroopan parlamenttivaaleissa? 3. Minkä tulkinnan perustamissopimusten kirjaimesta ja hengestä komissio aikoo omaksua, mikäli huhuille saadaan virallinen vahvistus? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 1999) Ei ole komission politiikan mukaista vastata hypoteettisiin kysymyksiin.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3163/98 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE) komissiolle (19. lokakuuta 1998) Aihe: Luxemburgissa työntekijöille maksettava korvaus synnytyksen jälkeen tehtävästä puolipäivätyöstä Luxemburgissa asuva luxemburgilainen voi saada Luxemburgin valtiolta kahden vuoden ajan "hoitokorvausta" työskennellessään puolipäiväisesti tai ollessaan kotiäitinä. Belgialainen rajat ylittävä työntekijä, joka asuu Belgiassa ja työskentelee Luxemburgissa ja jonka vaimo on luxemburgilainen, on anonut hoitokorvausta sillä perusteella, että hänen vaimonsa tekee puolipäivätyötä. Luxemburgin valtio on kieltäytynyt maksamasta tätä korvausta sillä perusteella, että hoitokorvaukseen ovat oikeutettuja ainoastaan luxemburgilaiset tai ulkomaalaiset, jotka asuvat Luxemburgissa. 1. Eikö tämä määräys ole ristiriidassa neuvoston asetuksen (ETY) 1408/71, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä kanssa? 2. Onko Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen (viides jaosto) 10. lokakuuta 1996 antama tuomio asiassa Hoever, Zachov vastaan Nordrhein-Westfalenin osavaltio sovellettavissa myös tähän tapaukseen vai onko tuomioistuimelle jätettävä uusi valitus? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1998) Komissio ei voi tarkkojen tietojen puuttuessa tehdä tarvittavia tutkimuksia esitetystä ongelmasta, eikä se voi siten valitettavasti tällä hetkellä vastata arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tarkentamaan kysymystään lisää.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3993/98 esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (21. joulukuuta 1998) Aihe: Televiestinnän toimilupien haltijoilta Italiassa perittävä maksu Televiestintäverkkojen ja alan palveluiden markkinat yhteisössä perustuvat 1.1.1998 alkaen täysin vapaaseen kilpailuun. Direktiivillä N:ro 97/13/EY(1) vahvistetaan muun muassa, että "valtuutusmenettelyjen osana yrityksiltä perittävillä maksuilla on ainoastaan tarkoitus kattaa sovellettavan yleisen valtuutuksen myöntämisestä, käsittelystä, valvonnasta ja täytäntöönpanosta aiheutuvat hallinnolliset kulut". Vuoden 1999 talousarvion äskettäisen hyväksymisen myötä Italia määräsi televiestintäverkkojen ja -palveluiden valtuutetuille asentajille ja toimittajille vuosittaisen maksun, jonka suuruus lasketaan operaattorikohtaisesti prosenttiosuutena kaikkien televiestintäalan palveluiden ja laitetoimitusten liikevaihdosta. Tämä maksu, tosin määrältään supistuvana, on tarkoitettu säilyväksi myös vuoden 2002 jälkeen. Koska italialaisille yrityksille määrätyn maksun suuruista maksua ei ole missään muussa jäsenvaltiossa, ja koska maksu vaikuttaa täysin suhteettomalta valtuutuksen myöntämisestä aiheutuviin hallintokuluihin nähden, voiko komissio ilmoittaa: - Miksi Italia ei ole omaksunut Euroopan yhteisön lainsäädäntöä? - Eikö tämän maksun periminen ole ristiriidassa vapaan kilpailun, syrjimättömyyden, suhteellisuuden ja puolueettomuuden periaatteiden kanssa? - Eivätkö Italian markkinat ja Italiassa toimivat televiestintäyritykset kärsi vahinkoa muun Euroopan markkinoihin verrattuna, varsinkin uusien palveluiden ja tietoyhteiskunnan kehittämisessä? - Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen yhteisön lainsäädännön noudattamisen? - Miksi komissio ei ole katsonut tarpeelliseksi seurata Italian hallitusta koskevaa 11. marraskuuta 1998 hyväksymäänsä kannanottoa? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1999) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian. (1) EYVL L 117, 7.5.1997, s. 15.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3501/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Yksipuoliset investointisanktiot Olettakaamme, että jokin EU:n jäsenvaltio päättäisi yksipuolisesti asettaa Burmalle taloudellisia sanktioita (vakavin poliittisin perustein ja kiireellisyyssyistä EY:n perustamissopimuksen 73 g artiklan 2 kohdan mukaisesti). Ehdottaisiko komissio tällöin, että neuvoston olisi kumottava jäsenvaltion päätös tai käynnistettävä tätä jäsenvaltiota vastaan menettely yhteisön lainsäädännön rikkomisen takia? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-2119/98(1). Ei ole komission politiikan mukaista vastata hypoteettisiin kysymyksiin. (1) EYVL C 96, 8.4.1999.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2952/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Ilmoittamisvelvollisuus Neuvoston 28.3.1983 antaman direktiivin 83/189/ETY(1) 8 artiklassa jäsenvaltioita velvoitetaan ilmoittamaan komissiolle tietyistä kansallisista lainsäädäntöehdotuksista, jos niihin sisältyy tässä direktiivissä tarkoitettuja "teknisiä määräyksiä". Oman arvioni mukaan myös Itävallan asetuksen (VerpackVO 1996) BGB1 II Nr. 232/1997, joka koskee pakkausjätteen ja tiettyjen tavarajätteiden välttämistä ja hyödyntämistä sekä keruu- ja hyödyntämisjärjestelmien luomista, tulisi kuulua tämän säännöksen piiriin. Voiko komissio edellä mainitun johdosta ilmoittaa seuraavaa: Kuuluuko tämä Itävallan asetus edellä mainitussa direktiivissä tarkoitetun ilmoitusvelvollisuuden piiriin? Jos kuuluu, niin milloin asetuksesta on ilmoitettu? Jos asetuksesta ei ole ilmoitettu, niin millaisia oikeudellisia seuraamuksia tästä laiminlyönnistä koituu? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1998) Parlamentin jäsenen mainitsemista kahdesta tekstistä on ilmoitettu komissiolle niiden luonnosvaiheessa pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY(2) 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Molemmat tekstit olivat luonnoksia toimenpiteiksi, jotka Itävalta aikoi toteuttaa edellä mainitun direktiivin 94/62/EY yhteydessä. Itävallan viranomaiset olivat siis velvollisia ilmoittamaan niistä direktiivin 94/62/EY 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti noudattamalla kussakin tapauksessa teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 28 päivänä maaliskuuta 1983 annetussa neuvoston direktiivissä 83/189/ETY(3) säädettyä menettelyä (kyseisestä direktiivistä on sen jälkeen tullut 22 päivänä kesäkuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY(4)). Luonnoksesta liittotasavallan ympäristö-, nuoriso- ja perheasiainministeriön asetukseksi pakkausjätteiden ja tiettyjen tavarajätteiden rajoittamisesta ja kierrätyksestä sekä keräys- ja kierrätysjärjestelmien luomisesta (VerpackVO 1996) ilmoitettiin ensimmäisen kerran 27. elokuuta 1996 ilmoitusnumerolla 96/332/A. Hyväksytty teksti julkaistiin sen jälkeen 29. marraskuuta 1996 Itävallan virallisessa lehdessä BGBl:ssä nro 648/1996. Saman asetuksen uudesta versiosta (VerpackVO 1997) ilmoitettiin sen luonnosvaiheessa 1. huhtikuuta 1997 ilmoitusnumerolla 97/156/A. Lopullinen teksti julkaistiin BGBl II:ssa nro 232/1997. (1) EYVL L 109, 26.4.1983, s. 8. (2) EYVL L 365, 31.12.1994. (3) EYVL L 109, 26.4.1983. (4) EYVL L 204, 21.7.1998.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2928/98 esittäjä(t): Carlos Carnero González (GUE/NGL) neuvostolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Kuolemanrangaistuksen mahdollinen käyttöönotto Filippiineillä ja Marlon Parazon tilanne Muun muassa Amnesty International on ilmaissut syvän huolestuneisuutensa siitä mahdollisuudesta, että Filippiineillä otetaan jälleen käyttöön kuolemanrangaistus. Yksi kuolemanrangaistuksen uudelleen soveltamisen ensimmäisistä uhreista voi olla syntymästään saakka kuuromykkä Marlon Parazo, joka tuomittiin kuolemaan oikeudenkäynnissä, jonka aikana hän ei voinut kuulla häntä vastaan esitettyjä syytöksiä eikä myöskään kiistää niitä. Euroopan unionin ulkomaantoiminnan yksi perustavoitteista on kuolemanrangaistuksen lakkauttaminen vauhdittamalla sen poistamista kansallisista oikeusjärjestelmistä tai ainakin sen soveltamatta jättämistä. Nämä seikat sekä EU:n ja Filippiinien väliset yhteistyösiteet ja -suhteet huomioon ottaen kysyn seuraavaa: 1. Onko ylläkuvattu tilanne tuttu neuvostolle? 2. Katsooko neuvosto, että sen olisi käännyttävä Filippiinien viranomaisten puoleen ja esitettävä vaatimus siitä, että kuolemanrangaistusten täytäntöönpanoa ei aloiteta uudelleen sekä siitä, että ryhdytään tarpeellisiin toimiin kuolemanrangaistuksen lakkauttamiseksi? 3. Voisiko neuvosto ottaa kiinnostuksensa kohteeksi Marlon Parazon tilanteen? 4. Katsooko neuvosto, että se voisi ryhtyä näihin toimiin yhteistyössä komission kanssa? Vastaus (27. marraskuuta 1998) Euroopan unioni on todellakin äskettäin ilmaissut huolestuneisuutensa uutisesta, jonka mukaan Filippiinien hallitus aikoo ottaa uudelleen käyttöön kuolemanrangaistuksen ja siten lopettaa vuodesta 1976 voimassa olleen tosiasiallisen moratorion. Euroopan unioni on esittänyt Filippiinien hallitukselle vetoomuksen moratorion säilyttämisestä ja hallituksen ilmoittamien kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon peruuttamisesta.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2401/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Talvirengaspakko Suomessa ja liikenneturvallisuus Suomessa on voimassa talvirengaspakko, jonka mukaan kaikkien Suomeen rekisteröityjen ajoneuvojen on talviaikana käytettävä joko nastarenkaita tai talviajoon suunniteltuja kitkarenkaita. Kuitenkaan Suomella ei ole oikeutta estää talvirengaspakon aikana Suomeen saapumasta talvirenkaattomia ajoneuvoja, jos ajoneuvo on rekisteröity muualla kuin Suomessa. Esimerkiksi Saksa voi kuitenkin kieltää Suomessa rekisteröidyn auton pääsyn Saksaan, jos siinä on nastarenkaat. Kysynkin komissiolta, eikö kieltojen ja vapautusten pitäisi olla tasapuolisesti kaikkia EU-maita koskevia, ja kaikkien maiden asetettavissa. Kullakin maalla tulisi olla oikeus säätää asukkaittensa turvallisuutta koskevia säädöksiä, ja oikeus velvoittaa kaikki maan alueella liikkuvat EU:n kansalaiset noudattamaan näitä säädöksiä. Miten komissio perustelee eriarvoisuuden, joka tällä hetkellä vallitsee maiden välillä? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1998) Suomessa on liikenneturvallisuussyistä voimassa talvirengaspakko, joka johtuu erityisistä ilmasto-oloista. Tämä on jäsenvaltion toimivaltaan kuuluva asia. Kuten arvoisa parlamentin jäsen huomauttaa, se koskee kaikkia tienkäyttäjiä riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa ajoneuvo on rekisteröity, eikä siinä siis ole kyse syrjinnästä. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että muiden jäsenvaltioiden joillakin alueilla kaikissa moottoriajoneuvoissa on turvallisuussyistä käytettävä lumiketjuja. Myös nastarenkaiden käytön kieltäminen kuuluu teistä vastaavan kansallisen viranomaisen toimivaltaan. Kiellon syy on näiden renkaiden aiheuttama teiden liiallinen kuluminen.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0717



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2406/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) ja James Janssen van Raay (UPE) neuvostolle (28. heinäkuuta 1998) Aihe: Trinidadin ja Tobagon kieltäytyminen rikollisen luovutuksesta Wienin yleissopimuksen perusteella 1. Onko neuvosto tietoinen, että Trinidadin ja Tobagon hallitus on Wienin yleissopimuksen 6 artiklan perusteella kieltäytynyt suostumasta Alankomaiden hallituksen esittämään pidätys- ja luovutuspyyntöön, joka koskee laajamittaisesta kansainvälisestä huumekaupasta epäiltyä Surinamin entistä diktaattoria ja nykyistä valtiollista neuvonantajaa Desi Boutersea? 2. Millaisia poliittisia seurauksia neuvosto katsoo olevan sillä, että Trinidad ja Tobago on Wienin yleissopimuksen 6 artiklan perusteella kieltäytynyt suostumasta Alankomaiden hallituksen esittämään pidätys- ja luovutuspyyntöön, joka koskee laajamittaisesta kansainvälisestä huumekaupasta epäiltyä Surinamin entistä diktaattoria ja nykyistä valtiollista neuvonantajaa Desi Boutersea? 3. Millaisia Trinidadin ja Tobagon vastaisia taloudellisia pakotteita ministerineuvosto aikoo ehdottaa sen vuoksi, että Trinidad ja Tobago on Wienin yleissopimuksen 6 artiklan perusteella kieltäytynyt suostumasta Alankomaiden hallituksen esittämään pidätys- ja luovutuspyyntöön, joka koskee laajamittaisesta kansainvälisestä huumekaupasta epäiltyä Surinamin entistä diktaattoria ja nykyistä valtiollista neuvonantajaa Desi Boutersea? Vastaus (7. joulukuuta 1998) Jäsenvaltion ja kolmansien valtioiden väliset suhteet rikoksen johdosta tapahtuvan luovuttamisen alalla eivät kuulu neuvoston toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2927/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Euroopan keskuspankin puheenjohtajan palkka Euroopan yhteisöjen instituutioiden toimintaa koskevan avoimuuden periaatteen taustaa vasten komissiolta kysytään: Mikä on Euroopan keskuspankin puheenjohtajan palkka ja hänelle maksettavien korvausten yhteissumma? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1998) Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin (EKP) perussäännön mukaan, joka on annettu perustamissopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa, EKP:n johtokunnan jäsenten työsuhteen ehdot ja edellytykset, erityisesti heidän palkkansa, eläkkeensä ja muut sosiaaliturvaetunsa, perustuvat EKP:n kanssa tehtäviin sopimuksiin. Niistä sopii EKP:n neuvosto, jolle ehdotuksen tekee komitea, jossa on kolme EKP:n neuvoston ja kolme Ecofin-neuvoston nimittämää jäsentä. Johtokunnan jäsenillä ei ole äänioikeutta näitä päätöksiä tehtäessä. Koska komissiolla ei ole tässä asiassa toimivaltaa, se ei pysty ilmoittamaan EKP:n pääjohtajan palkkaa eikä hänen saamiaan kokonaiskorvauksia.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3099/98 esittäjä(t): Umberto Bossi (NI) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Ammattilaisjalkapalloilijoiden ammatilliset suhteet Jalkapalloilijoiden ja urheilumanagerien välisissä ammatillisissa suhteissa ei voida luoda esteitä, jotka haittaavat ja estävät vapaata kilpailua niin monimuotoisella ja jatkuvasti kehittyvällä alalla kuin jalkapalloilu. Italian jalkapalloliiton käytössä oleva erityinen luettelo ei voi olla Italian oikeusjärjestelmän mukainen, koska siinä ei noudateta työelämälle tyypillisiä sääntöjä. Luomisen, keksimisen, tutkimisen ja aloitteellisuuden iloa ja mielikuvituksen lentoa ei voida kieltää yksityisiltä edes urheilun alalla, kun on kyse todellisesta teollisesta ja kaupallisesta toiminnasta. Siksi kysynkin komissiolta: 1. Onko Italian jalkapalloliiton omaksuma managerikäytäntö vastoin työelämää koskevan yhteisön lainsäädännön kehitystä? 2. Estääkö Italian jalkapalloliiton omaksuma managerikäytäntö palvelujen vapaata liikkumista, kun otetaan huomioon myös ammatillisen toiminnan harjoittaminen suhteessa siihen sovellettavaan Italian lainsäädäntöön (laki N:o 287/90)? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2849/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Meluhaitat Roomassa Rooman kaltaisessa kaupungissa meluhaitat saavat yhä laajemmat mittasuhteet. Kyseessä ei ole ainoastaan junien, moottoripyörien, mopedien, ajoneuvojen ja ulkotiloissa työskentelevien työntekijöiden koneiden aiheuttama melu, vaan melunlähde, joka on syytä mainita, nimittäin "Rooman kesä" -tapahtuma, joka on kulttuuritapahtumista, huvituksista, peleistä, gastronomiasta ja urheilutapahtumista koostuva juhla. Jo useiden vuosien ajan tämä tapahtuma on järjestetty Roomassa ja sitä ovat tukeneet Rooman kaupunginvaltuusto, Latiumin alue ja Rooman maakunta. Näistä tapahtumista aiheutuu lähistöllä asuville asukkaille huolestuttavia terveyshaittoja, jotka johtuvat iltakonserttien, ulkoilmadiskojen ja myöhään yöhön jatkuvan ajoneuvojen valtavan virran aiheuttamasta melusta. Tällä alalla Italian laissa säädetään meluhaitoilta suojautumisesta 26. lokakuuta 1995 annetun puitelain N:o 447 pohjalta. Laki N:o 447/95 on puitelaki, ja jotta sillä olisi täysi lainvoima, tarvitaan rinnakkaisia lainsäädäntötoimia, joilla pannaan täytäntöön hallituksen hyväksymiä säädöksiä ja laadittuja alueellisia lakeja. Valitettavasti tähän mennessä näitä hallituksen toimia ei ole toteutettu eikä alueellista lakia ole vielä olemassa. Tästä johtuen Rooman kaupunginvaltuusto ei voi soveltaa meluhaittoja koskevia sääntöjä. Edellä mainitun perusteella tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Onko olemassa eurooppalaisia meluhaittoja koskevia direktiivejä asukkaiden terveyden suojelemiseksi? 2. Voisiko komissio kertoa, pitäisikö sellaisten tapahtumista kuin "Rooman kesä" tehdä ympäristövaikutusarviointeja, jotka ovat meluhaitoilta suojaamista koskevien vaatimusten mukaiset? 3. Voisiko komissio kertoa, pitäisikö lupapyyntöihin ja liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviin, edellä mainitun tapahtuman kaltaisiin tilaisuuksiin myönnettyihin lupiin, sisällyttää niiden mahdollista vaikutusta koskevia asiakirjoja? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 1998) Parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-2076/98(1). Yleisötilaisuudet eivät kuulu tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY(2) soveltamisalaan. (1) EYVL C 96, 8.4.1999, s. 31. (2) EYVL L 175, 5.7.1985.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2512/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Ilmailuonnettomuus Ranskan Blagnacissa Toulousen lentokentällä (Blagnac) 30.6.1994 Airbus-yhtiön kone A330 syöksyi koelennolla maahan, aiheuttaen seitsemän lennolla mukana olleen kuoleman. Uhrien joukossa oli kaksi Alitalian italialaista lentäjää, Alberto Nassetti ja Pier Paolo Racchetti, jotka olivat Toulousessa viiden päivän ajan ranskalaisen yhtiön pääkonttorissa kaupallisessa harjoittelussa. Lentokonetta ei ollut vielä tyyppitestattu, sillä lennettiin väliaikaisen luvan turvin. Matkustajien ottaminen mukaan koelennoille on ehdottomasti kielletty ja koneessa on oltava vähintään kaksi koelentäjän lupakirjan haltijaa. A330:ssa oli vai yksi koelentäjä ja toinen, jolla oli liikennelentäjän lupakirja. Kaupallisen harjoittelun ohjelmaan ei kuulunut yhtään lentoa, ainoastaan luentoja. Neljä vuotta on kulunut onnettomuudesta. Ranskalainen tuomioistuin harkitsee yhä, vaatiako rangaistusta. Esitutkinta, jonka suoritti puolustusministeriön asevoimien pääosaston pääjohtaja (kuten Ranskan ilmailulainsäädäntö edellyttää), päättyi seitsemän kuukauden päästä onnettomuudesta. Oikeudellinen tutkinta, jonka suoritti tuomari Billaud, päättyi 28.2.1998 ja sen jälkeen syyttäjänvirastolla oli kolme kuukautta aikaa joko tyytyä päätökseen tai ryhtyä uuteen oikeuskäsittelyyn. Tähän päivään mennessä syyttäjänvirastosta ei ole tullut vastausta. Kysyn siksi komissiolta, 1. onko Ranskan viranomaisiin mahdollista vaikuttaa, jotta saataisiin tietää syyt tähän hämmästyttävään ja selittämättömään viivyttelyyn oikeudenkäynnin aloittamisessa 2. ja onko mahdollista vaikuttaa Italian viranomaisiin, jotta saataisiin tietää, miksi Toulousen konsulaatti ei ole mitenkään tarjonnut apuaan uhrien omaisille? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 1998) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, ettei se voi ryhtyä toimenpiteisiin jäsenvaltion viranomaisia vastaan asiassa, joka koskee koelennolla tapahtuneen ilmailuonnettomuuden vuoksi käynnistettyä rikosoikeudellista syytemenettelyä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklassa määrätään, että unioni pitää arvossa perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa, ja erityisesti oikeutta puolueettomaan oikeudenkäyntiin. Jos joku henkilö katsoo, että tätä oikeutta on rikottu, hänen on käännyttävä toimivaltaisen tuomioistuimen puoleen tämän rikkomisen vahvistamiseksi ja tarvittaessa esitettävä valitus ihmisoikeuksien johtokomitealle, jos kansallisen tuomioistuinlaitoksen tarjoamat mahdollisuudet on jo käytetty.