KIRJALLINEN KYSYMYS E-1288/00 esittäjä(t): Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan uusi puolustuspolitiikka.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0022 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1288/00 esittäjä(t): Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Euroopan uusi puolustuspolitiikka Euroopan komission edustajat vierailivat viime tammikuussa Yhdysvalloissa. Matkan perusteella laaditun selonteon mukaan pohjoisamerikkalaisten elinten kansallisen turvallisuusneuvoston, Pentagonin, ulkoministeriön sekä kongressin edustajanhuoneen ja senaatin asiasta vastaavien valiokuntien keskuudessa vallitsee vahvoja puolustukseen liittyviä epäluuloja niin sanotusta eurooppalaisesta turvallisuus- ja puolustusidentiteetistä. Yhdysvaltalaisten keskustelukumppanien esittämistä varauksellisista näkemyksistä tärkeimmät olivat seuraavat: a) EU:n jäsenvaltioiden talousarvioissa ei ole osoitettu riittävästi varoja puolustukseen, b) eurooppalainen turvallisuus- ja puolustusidentiteetti merkitsee riskiä, että analyysien ja päätöksenteon yhtenäisyys heikkenee Atlantin liitossa, c) Yhdysvallat on huolissaan mahdollisuudesta, että EU saattaa yksipuolisesti ja ilman etukäteiskoordinointia ryhtyä antamaan päätöslauselmia ja toimimaan kriisienhallintaan liittyvissä kysymyksissä Natossa ja d) Yhdysvallat on skeptinen Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteetin tehokkuuden suhteen, sillä koska se ei ole operatiivisesti käyttökelpoinen elin, siitä saattaisi tulla byrokraattinen hidaste Naton toiminnan nopeudelle ja este päätöksentekomekanismien toimivuudelle. Mikä on yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan mielipide näistä näkemyksistä, jotka yhdysvaltalaiset elimet esittivät tammikuussa komission jäsenten kanssa käymissään puolustusta koskevissa keskusteluissa? Vastaus (23. lokakuuta 2000) 1. Pohjois-Atlantin liiton eurooppalaisen pilarin vahvistaminen tapahtuu samanaikaisesti Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämisen kanssa. Tämä vahvistaa Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa ja Euroopan kykyä vastata kriisitilanteisiin osallistumalla NATOn tai muiden kansainvälisten järjestöjen (YK, ETYJ) johdolla toteutettaviin toimiin sekä toteuttamalla itsenäisiä toimia. 2. Edellä kuvattuun kehitykseen voidaan suhtautua pelkästään myönteisesti. Ei ole olemassa vaaraa, että NATOn päätöksentekoprosessia hidastetaan tai heikennetään tai että EU ryhtyisi toteuttamaan kriisinhallintatoimenpiteitä yksipuolisesti ja ilman koordinointia NATOn kanssa. Itse asiassa Helsingin Eurooppa-neuvosto päätti menettelyjen kehittämisestä EU:n ja NATOn välistä täysimääräistä neuvonpitoa, yhteistyötä ja avoimuutta varten. Edellä mainittujen menettelyjen kehittäminen etenee asianmukaisissa EU:n toimielimissä hyvin ja puheenjohtajavaltio Portugali tiedotti Feiran Eurooppa-neuvostolle edistymisestä, mukaan lukien ehdotukset, jotka koskevat periaatteita Naton kanssa sotilaallisista kysymyksistä pidettävää neuvonpitoa varten sekä suositukset EU:n ja Naton välisiä suhteita koskevien menettelyjen kehittämiseksi, jotta yhteistyössä löydetään tarkoituksenmukainen sotilaallinen toimintamuoto kriisitilanteessa, kuten Washingtonissa ja Kölnissä päätettiin. 3. Talousarviovaikutusten osalta on korostettava, että päällekkäisyyttä vältetään, ja näin ollen NATOn puolustuskykyaloitteeseen osallistuvien jäsenvaltioiden ponnisteluille on hyötyä Helsingissä asetettujen yleistavoitteiden saavuttamisesta. Jäsenvaltioiden tehtävänä on määritellä se, saavutetaanko voimavaratavoitteet pelkästään varojen siirroilla vai tarvitaanko talousarvioon lisämäärärahoja. Joka tapauksessa EU:n tasolla ennen tämän vuoden loppua järjestettävä konferenssi, jossa käsitellään jäsenvaltioiden sitoutumista asettamaan käytettäväksi sotilaallisia voimavaroja, on selvä osoitus siitä, että EU:n jäsenvaltiot suhtautuvat tosissaan uusien sitoumuksiensa täyttämiseen.