KIRJALLINEN KYSYMYS E-1831/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Maatalouden kehittämiseen vuosille 2000‐2006 varattujen määrärahojen jakaminen.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0026 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1831/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Maatalouden kehittämiseen vuosille 20002006 varattujen määrärahojen jakaminen Euroopan komissio on päättänyt jäsenvaltiolle myönnettävien määrärahojen suuruudesta uusien maatalouden kehittämisohjelmien osalta vuosille 20002006 käyttäen myöntämisperusteena kullekin jäsenvaltiolle viimeisten kolmen vuoden aikana myönnettyjen määrärahojen keskiarvoa. Tämän myöntämisperusteen mukaan Kreikalle myönnetään vain kolme prosenttia kaikista maatalouden kehittämismäärärahoista, huolimatta siitä, että Kreikan maatalous on erittäin epäsuotuisassa asemassa maanviljelijöiden suuren määrän vuoksi, maatalouden kehittymättömyyden ja tilojen perheyritysmäisen luonteen sekä maataloudesta saatavien erittäin pienten tulojen vuoksi. Kreikan hallituksen mukaan syypää määrärahojen alhaiseen käyttöönottoasteeseen edellisten kolmen vuoden aikana on Brysselin byrokratia, joka on estänyt esitettyjen kreikkalaisten ohjelmien toteutumisen sillä seurauksella, että Kreikalle myönnettyjen määrärahojen kokonaismäärä on pienentynyt. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Aikooko se tutkia määrärahojen myöntämisperusteet uudelleen, jotta niissä otettaisiin huomioon kunkin jäsenvaltion maataloussektorin todellinen tila ja tarpeet? 2. Kuka on vastuussa esitettyjen kreikkalaisten ohjelmien hylkäämisestä ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä viivästymisten estämiseksi, jotka vaikuttavat myös määrärahojen tulevaan jakamiseen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) Komissio korostaa, että Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1) mukaisista 22 toimenpiteestä ainoastaan neljälle (kolme liitännäistoimenpidettä ja tuet epäsuotuisille alueille) myönnetään Kreikassa tukea EMOTR:n tukiosastosta. Itse asiassa Kreikka saa vuosina 20002006 EMOTR:n ohjausosastosta ylimääräistä merkittävää rahoitustukea, joka myönnetään maan tavoitteeseen 1 kuuluville alueille. Kaiken kaikkiaan Kreikalle myönnetään rakennerahaston varoista 20,96 miljoonaa euroa. Näin Kreikka voi toteuttaa jäljellä olevat 18 toimenpidettä, jotka on tarkoitettu maaseudun kehittämiseen. Yleensäkin tavoitteeseen 1 kuuluville alueille myönnettävät tuet rahoitetaan EMOTR:n ohjausosastosta. 1. Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion myönnettävän rahoituksen joustavuuteen. Ensinnäkin komissio mukauttaa jäsenvaltioille suunnattua varainjakoa kolmen vuoden kuluessa edellä mainitun asetuksen 46 artiklan 3 kohdan mukaisesti käytettävissä olevat varat huomioon ottaen. Toiseksi komission heinäkuussa 1999 antamissa maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanosäännöissä esitetään selkeästi, että jos jäsenvaltion tiettynä vuonna käyttämättä jättämät varat saavuttavat tietyn tason suhteessa rahoitussuunnitelmassa esitettyyn alkuperäiseen määrään, nämä varat voidaan ohjata jäsenvaltioille, joissa on ilmennyt niiden ohjelma-asiakirjojen mukaisia lisätarpeita. Näin voidaan vastata odottamattomista tekijöistä aiheutuviin paineisiin, vaikka koko jakson osalta komission voimassa olevalla päätöksellä jäsenvaltioille osoitetut varat eivät voi ylittyä. 2. Komissio ei halua asettaa ketään vastuuseen Kreikan maatalouden kehittämisohjelmien hyväksymisestä. On kuitenkin tunnustettava, että vuosien 19941999 liitännäistoimenpiteisiin liittyi alkuvaiheessa joitakin ongelmia toimenpiteiden innovatiivisen ja suhteellisen monimutkaisen luonteen vuoksi. Näin ollen niiden täytäntöönpano ei ollut niin nopeaa kuin alunperin odotettiin. Ohjausosaston määrärahojen käyttöönottoaste Kreikassa oli vuosina 19941999 kuitenkin erittäin korkea, ja varat otettiin käyttöön onnistuneesti. Näin ollen maaseudun kehittämistoimet pantiin siellä kokonaisuutena ottaen tyydyttävästi täytäntöön. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.