FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/99

(2004/C 65 E/112)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(6. kesäkuuta 2003)

Aihe: Euroalueen maiden väliset pääomavirrat

Jatkokysymyksenä vastaukseen, joka on annettu kysymykseen E-1134/01 (1), kysyn komissiolta, voiko se tutkia pääomien bruttovirtauksien (ei pääomien nettovirtauksien) laajuutta euroalueen maiden välillä euron käyttöönotosta lähtien sitä edeltävään aikaan verrattuna, ja ilmoittaa, ovatko pääomien bruttovirtaukset lisääntyneet ja kuinka paljon ne ovat lisääntyneet?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(14. heinäkuuta 2003)

Rajatylittävien pääomavirtojen lisääntyminen voi vaikuttaa myönteisesti talouskasvuun ja tehokkuuteen. Yhteisen rahan käyttöönotto on poistanut pääomavirtojen valuuttakurssiriskit euroalueella ja edistänyt yhteisten pääomamarkkinoiden luomista euroalueelle. Nämä seuraukset ovat helpottaeet rajatylittäviä pääomavirtoja euroalueella, joten voidaan olettaa, että euro on vaikuttanut myönteisesti pääomavirtojen volyymiin. Samanaikaisesti pääomavirtoihin vaikuttaa kuitenkin myös monia muita tekijöitä, ja tästä syystä on erittäin vaikeaa ellei mahdotonta erottaa euron vaikutusta pääomavirtoihin analysoimalla pääomavirtojen aikasarjoja. Esimerkiksi pitkien korkojen onnistunut lähentäminen euroalueen talouksissa on vähentänyt kannustimia hajauttaa sijoituksia euroalueen eri talouksien liikkeeseen laskemiin valtion joukkovelkakirjoihin (vuoden 2002 lopussa tuottoerot Saksan valtion kymmenen vuoden joukkovelkakirjojen ja euroalueen muiden maiden talouksien vastaavien joukkovelkakirjojen välillä olivat laskeneet alle 20 peruspisteeseen).

Toinen hankaluus liittyy tiedonsaannin ongelmiin. Käytettävissä ei ole yhtä tietokantaa, josta saataisiin kattavat ja ajantasaiset tiedot kaikista euroalueen talouksista. Arviot perustuvat pääasiassa Eurostatin saamiin ja julkaisemiin suoria ulkomaisia sijoituksia koskeviin tietoihin sekä kansallisten laitosten (kuten kansallisten keskuspankkien) julkaisemiin maksutasetta ja erityisesti pääomatasetta koskeviin tietoihin.

Suoria ulkomaisia sijoituksia koskevat tiedot ovat saatavilla useimmista euroalueen maista aina vuoteen 2001 saakka Eurostatin NewCronos-tietokannassa, mutta joistakin maista on saatavilla ainoastaan oman pääoman ja ”muun pääoman” (emoyhtiön ja tytäryhtiöiden väliset lainat) ehtoisia sijoituksia koskevia tietoja (uudelleen sijoitettuja voittoja koskevia tietoja ei siis ole käytettävissä joistakin jäsenvaltioista). Jäljempänä olevat vertailut koskevat oman pääoman ehtoisten suorien ulkomaisten sijoitusten virtoja. On syytä huomata, että jäsenvaltioiden tasolla yksittäisten liiketoimien (esimerkiksi telealan rajatylittävät fuusiot ja yrityskaupat vuonna 2000) voimakas vaikutus hankaloittaa jossakin määrin näiden tietojen tulkintaa. Jos kuitenkin verrataan oman pääoman ehtoisten suorien ulkomaisten sijoitusten virtoja yksittäisten jäsenvaltioiden ja muun euroalueen välillä, voidaan havaita tiettyjä eroja euroaluetta edeltäneiden vuosien ja euroalueen aikaisten vuosien välillä.

Laadulliset muutokset toisen vaiheen kolmen viimeisen vuoden (1996—1998) ja kolmannen vaiheen kolmen ensimmäisen vuoden (1999—2001) välillä voivat viitata pääomavirtojen määrän tietynasteiseen kasvuun. Kaikissa tilastoivissa maissa suorien ulkomaisten sijoitusten määrä ulkomailla (eli euroalueen muissa talouksissa) on noussut, ja kaikissa maissa Alankomaita ja Suomea lukuun ottamatta myös euroalueen muista talouksista peräisin olevien suorien sijoitusten määrä on noussut. Kuva ei ole yhtä selkeä, jos verrataan yksittäisiä vuosia.

Suorien ulkomaisten sijoitusten virtojen muutokset euroalueella (1996—2001) (2)

Sijoitukset ulkomailla, oma pääoma (euroalueen muissa talouksissa) Sijoitukset kotimaassa, oma pääoma (euroalueelta tehdyt sijoitukset) 1999-2001 verrattuna 1996-1998 2001 verrattuna 1996 2001 verrattuna 2000 1999-2001 verrattuna 1996-1998 2001 verrattuna 1996 2001 verrattuna 2000 B-L + + - + + + D + . . + + - GR . . + . . + E + + - + + + F + + + + + - IRL (3) + . + + . - I (4) + + + + + + NL + - - - - - A + - - + - - P + + + + + - FI + + - - - +

Oman pääoman virtojen lisääntyminen euroalueen talouksissa kolmen vuoden jaksoilla ennen yhteisen rahan käyttöönottoa ja sen jälkeen on suhteutettava siihen, että fuusiot ja yrityskaupat lisääntyivät maailmantaloudessa voimakkaasti vuosina 1999 ja 2000, mikä ilmenee esimerkiksi YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) suoria sijoituksia koskevista vuosikertomuksista. Olisi ennenaikaista yhdistää pääomavirtojen lisääntyminen vuosina 1999 ja 2000 yhteisen rahan käyttöönoton seurauksiin. On tulkittava varoen myös niitä tietoja, joiden mukaan suorat ulkomaiset sijoitukset vähenivät maailmassa jyrkästi vuonna 2001 (yli 50 prosenttia; kaikki suluissa olevat tiedot ovat UNCTADin tietoja) ja vuonna 2002 (noin 27 prosenttia). Suorat ulkomaiset sijoitukset laskivat euroalueella vuonna 2002 selvästi vähemmän (-16 prosenttia) kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa (-75 prosenttia) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (-67 prosenttia), mutta tätä eroa on vaikea yhdistää yhteiseen rahaan, sillä tilanteeseen ovat voineet vaikuttaa muutkin tekijät (kuten kirjanpitoskandaalit Yhdysvalloissa).

Pääomataseista saadun satunnaisen näytön perusteella kehitys on ollut erilaista yhtäältä euroalueen jäsenvaltioiden välillä ja toisaalta yksittäisten jäsenvaltioiden ja muun maailman välillä.

— Saksan Bundesbank ilmoittaa säännöllisesti saksalaisten pääomavirtojen lähteen ja kohteen (esimerkiksi Bundesbank, International Capital Links, toukokuu 2002) ja esittää pitkiä aikasarjoja julkisessa verkkotietokannassa. Bundesbankin tietojen mukaan pääoman vienti (volyymit) Saksasta euroalueen muihin maihin yli kaksinkertaistui vuonna 2002 (72 miljardia euroa vuonna 2001, 160 miljardia euroa vuonna 2002), kun taas saksalaisen pääoman viennin kokonaismäärä kaikkiin maihin laski vuonna 2002 (282 miljardia euroa vuonna 2001, 256 miljardia euroa vuonna 2002). Yksittäisillä suurilla liiketoimilla voi kuitenkin olla suuri vaikutus vuosivertailuihin, joten vertailuja kannattaisi tehdä myös useamman vuoden kattavalta jaksolta. Myös pääomavirrat euroalueen maihin olivat vuosina 1999—2002 yli kaksinkertaiset (vuotuinen keskiarvo 65 miljardia euroa) verrattuna vuosiin 1995 — 1998 (vuotuinen keskiarvo 142 miljardia euroa). Euroalueen muista talouksista peräisin olevien pääomavirtojen kehitys on ollut erilaista (lisäystä ei ole ollut lainkaan), ja myös komponenttien lähempi tarkastelu (selvät muutokset suorien sijoitusten ja arvopaperisijoitusten suhteellisessa merkityksessä vuosien mittaan) osoittaa, että tietoja on tulkittava varoen.

— Alankomaiden keskuspankki julkaisee tietoja suorien sijoitusten virtojen alueellisista komponenteista. Suorien sijoitusten virrat euroalueen talouksista ovat euroalueen ensimmäisenä vuotena olleet suuremmat kuin yhtenäkään vuotta 1999 edeltäneenä vuotena. Kun tarkastellaan neljän vuoden keskiarvoja, Alankomaihin tehdyt sijoitukset ovat kasvaneet 5,2 miljardista eurosta (1995 — 1998) 19,3 miljardiin euroon (1999—2003). Saman jakson aikana euroalueen talouksista tehtyjen suorien ulkomaisten sijoitusten keskimääräinen osuus Alankomaihin tehtyjen sijoitusten kokonaismäärästä on noussut 39 prosentista 43 prosenttiin. Vastaava nousu havaittiin Alankomaiden suorissa ulkomaisissa sijoituksissa euroalueen muihin talouksiin. Ulkomaille tehtyjen sijoitusten määrä on ollut ennennäkemättömän suuri jokaisena euroalueen aikaisena vuotena. Vuotuiset sijoitukset ulkomaille kasvoivat keskimäärin 8 miljardista eurosta (1995—1998) 24 miljardiin euroon (1999—2002), ja euroalueen talouksiin tehtyjen suorien sijoitusten osuus Alankomaiden ulkomaille tehtyjen sijoitusten kokonaismäärästä nousi 35 prosentista (1995—1998) 44 prosenttiin (1999—2002).

(1) EYVL C 261 E, 18.9.2001, s. 228.

(2) Vertailu perustuu tarvittaessa ajanjakson keskiarvoihin. Tiedon puuttuessa laskelmissa on käytetty saatavilla olevia tietoja.

(3) Suorien sijoitusten kokonaismäärä.

(4) Oma pääoma ja muu pääoma.