ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2460/99

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(16. joulukuuta 1999)

Aihe: Euroopan komission suhtautuminen Euroopan museo -hankkeeseen

Lokakuun 21. ja 22. päivinä pidetyssä Museum for Europe -symposiumissa, jossa komission puheenjohtaja Romano Prodi oli läsnä, eräät poliitikot lupasivat tukensa Euroopan parlamenttiin tulevalle museolle. Hankkeen kustannusarvio on miljardi frangia, josta Euroopan parlamentti, Belgian liittovaltio ja yksityiset rahoittajat maksaisivat kukin kolmanneksen. Pysyvän näyttelyn historialliseksi lähtökohdaksi tulee Kaarle Suuren valtakunta.

1. Onko komissio tietoinen tästä voittoa tavoittelemattoman Euroopan museo -järjestön (Museum van Europa) aloitteesta sijoittaa museo Euroopan parlamenttiin, kuten voidaan päätellä komission puheenjohtajan läsnäolosta symposiumissa? Jos on, miltä taholta, milloin ja miten komissiolle ilmoitettiin tästä hankkeesta?

2. a)Millaisia tavoitteita Euroopan museo -järjestö on esittänyt komissiolle museon rakentamisen ja sisällön suunnittelun suhteen?

b) Kuka on Euroopan museo -järjestön mukaan vastuussa museon hallinnosta ja organisaatiosta?

3. Onko komissio luvannut Euroopan museo -järjestölle taloudellista apua tai materiaaliapua museon perustamiseksi Euroopan parlamentin yhteyteen? Jos on, millaisista todellisista lupauksista on kyse (rahallinen tuki, tilojen osoittaminen,mldr) ja miten komissio perustelee lupaamansa tuen? Jos tukea ei ole luvattu, miksi komissio ei halua tukea Euroopan museo -järjestöä?

4. Hyväksyykö komissio päätöksen pitää Kaarle Suuren valtakuntaa museon pysyvän näyttelyn historiallisena lähtöpisteenä? Jos hyväksyy, eikö sillä tavoin sivuuteta niitä tärkeitä ansioita, joita kreikkalais-roomalainen sivistys ja Bysantti ovat tuoneet Euroopan ajatusmaailmaan? Jos ei hyväksy, mikä olisi komission mielestä sellainen sisällöllinen suunnitelma, joka takaisi Euroopan museolle asianmukaisen ja kattavan tarjonnan?

5. Aikooko komissio kehottaa hankkeen alullepanijoita soveltamaan museossa Belgian liittovaltion kielilakeja asianmukaisesti ja täysimääräisesti, kun otetaan huomioon, että kyseisiä lakeja voidaan pitää molemminpuolisina kunnianosoituksina kieliä ja kulttuureja kohtaan? Mikä on syynä, jos komissio ei aio näin tehdä, sillä kielilakien soveltamatta jättäminen loukkaa Belgian liittovaltiossa vallitsevaa molemminpuolista kunnioitusta kieliä ja kulttuureja kohtaan?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(20. tammikuuta 2000)

Komissio on saanut tietää Museum for Europe -hankkeesta Brysselissä.

On tärkeää tarkentaa, että kyseessä on yksityisen yhdistyksen aloite ja että aloitetta koskevat julistukset eivät millään tavalla sido komissiota. Komission puoleen ei ole käännytty tässä asiassa, eikä sille ole esitetty asiaa koskevia pyyntöjä.

Komissio ei halua etukäteen esittää käsityksiään siitä, miten tärkeää on perustaa tällainen museo Brysseliin. Komissio ei myöskään voi uskoa, että eurooppalaisessa kulttuurialan toimessa ei otettaisi huomioon niiden perinteiden ja kulttuurien moninaisuutta, joiden varaan identiteettimme nykyään rakentuu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2241/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Jäsenvaltioiden keskuspankkien henkilöstö.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2241/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Jäsenvaltioiden keskuspankkien henkilöstö Pyydän komissiota ilmoittamaan, mikä viranomainen on vastuussa kunkin jäsenvaltion keskuspankin talousarvion hyväksymisestä, kunkin keskuspankin henkilöstön lukumäärän, näiden virkakauden, virkojen mahdollisen määräaikaisuuden sekä nimittävän viranomaisen. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komission mielestä kunnollinen vastaus kysymykseen vaatisi pitkää tutkimusta. Se ei olisi oikeutettua seuraavan toteamuksen perusteella, joka sisältyy komission vuoden 1998 lähentymiskertomukseen (kertomus laadittiin EY:n perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohdan (ent. 109 j artikla) mukaisesti): Kansallisen keskuspankin (KKP) on tietenkin oltava taloudellisessa vastuussa toiminnastaan. Oikeus puuttua etukäteen budjetin laatimiseen voi asiayhteydestä riippuen kuitenkin johtaa tilanteeseen, jossa KKP ei voi hoitaa EKPJ:ään liittyviä tehtäviään itsenäisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2184/99 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Liike- ja virkamatkoista aiheutuvien muonitus- ja yöpymiskustannuksien sekä yrityskohtaisten, siirtymisestä aiheutuvien kustannusten ennakkoperinnän lakkauttaminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2184/99 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Liike- ja virkamatkoista aiheutuvien muonitus- ja yöpymiskustannuksien sekä yrityskohtaisten, siirtymisestä aiheutuvien kustannusten ennakkoperinnän lakkauttaminen Saksan liittotasavalta on poistanut uusimmassa verolaissaan liike- ja virkamatkoista aiheutuvien muonitus- ja yöpymiskustannusten sekä yrityskohtaisten, siirtymisestä aiheutuvien kustannusten ennakkoperinnän. Kysyn asiasta seuraavaa: - Mitä mieltä komissio on tästä Saksan lainsäädäntötoimesta, kun otetaan huomioon arvonlisäveroista annetun kuudennen direktiivin 17 artiklan 6 kohta? - Onko ennakkoperinnän lakkauttaminen direktiivin nykyisten säännösten mukaista? - Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa, jotta Saksan verolainsäädännössä noudatettaisiin kuudennen arvonlisäverodirektiivin säännöksiä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2000) Komissio on saanut tiedon Saksan äskettäin toteuttamista toimenpiteistä arvolisäveron vähennysoikeuden rajoittamiseksi tai poistamiseksi erityisesti liikematkoista aiheutuvien yöpymis- ja ruokailukustannusten sekä eräiden muuttokulujen osalta. Kyseiset tarkasteltavana olevat toimenpiteet herättävät epäilyksiä niiden yhdenmukaisuudesta jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17. toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) 17 artiklan 6 kohdan kanssa. Jos parhaillaan tehtävästä selvityksestä käy ilmi, etteivät kyseiset toimenpiteet ole yhteisön oikeuden mukaisia, komissio käyttää sille yhteisön perustamissopimuksessa annettuja valtuuksia rikkomuksen päättämiseksi. (1) EYVL L 145, 13.6.1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2400/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Menneisyydessä tapahtuneen asbestisaastumisen saneeraus Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2400/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Menneisyydessä tapahtuneen asbestisaastumisen saneeraus Euroopan unionissa Asbestikuidun käyttö on ollut kiellettyä vuodesta 1997 lähtien sen terveysvaarojen vuoksi. Tästä menneisyydessä tapahtuneesta saastumisesta onkin siis päästävä eroon mahdollisimman pian ja tehokkaasti. Asbestin täsmällinen luettelointi ja selkeät saneerausohjeet ovat tässä yhteydessä erittäin tärkeitä. 1. Onko neuvostolla asbestintuottajien myyntilukujen perusteella laadittua täsmällistä ja yksityiskohtaista luetteloa 15 EU:n jäsenvaltion menneisyydessä tapahtuneesta asbestinkäytöstä? Jos tällaista luetteloa ei ole, aikooko neuvosto tehdä sellaisen, jotta saneeraus olisi lähitulevaisuudessa nopeaa ja tehokasta? 2. Kuinka paljon asbestia EU:ssa oli tuotettu ja käytetty vuoteen 1997 mennessä? 3. Kuinka monessa tehtaassa on neuvoston mukaan käytetty asbestia? 4. Kuinka monessa toimistorakennuksessa on neuvoston mukaan käytetty asbestia? 5. Kuinka monessa yksityisasunnossa on neuvoston mukaan käytetty asbestia? 6. Kuinka monessa koulurakennuksessa on neuvoston mukaan käytetty asbestia? 7. Mitkä rakennukset ovat neuvoston mukaan ensisijaisia saneerauksen kohteita? 8. Mitä direktiivejä ja toimintaohjelmia EU:n jäsenvaltiot ovat laatineet menneisyydessä tapahtuneen asbestisaastumisen pikaiseksi ja tehokkaaksi saneeraamiseksi? Vastaus (14. helmikuuta 2000) Neuvostolla ei ole tietoja, joiden perusteella se voisi vastata esittämäänne kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2568/99 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle. Yölliset näkölennot Italiassa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0181 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2568/99 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Yölliset näkölennot Italiassa Aikooko komissio painostaa Italian hallitusta varmistaakseen, että sen asiasta vastaavat viranomaiset hyväksyvät lopulliset määräykset, jotta lennot voidaan lentää yölentoja koskevien näkölentosääntöjen mukaisesti, kuten muissakin Euroopan unionin jäsenvaltioissa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Yöllisistä näkölennoista ei tällä hetkellä ole yhteisön lainsäädäntöä. Niitä koskevat sen vuoksi jäsenvaltioiden vahvistamat vaatimukset. Jäsenvaltiot myös arvioivat, jokainen omista lähtökohdistaan, voiko tällaista toimintaa harjoittaa ja millä edellytyksillä sitä on harjoitettava. Koska tilanne ei vaikuta EY:n perustamissopimuksessa määrättyihin perusvapauksiin, komission suunnitelmissa ei ainakaan lyhyellä aikavälillä ole säätää tätä asiaa koskevia lakeja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1816/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n hyväksymä Espanjan maitokiintiön lisäyksen aikaistaminen markkinointivuodelle 1999/2000.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0056 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1816/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: EU:n hyväksymä Espanjan maitokiintiön lisäyksen aikaistaminen markkinointivuodelle 1999/2000 Hiljattain hyväksytyssä maidon ja maitotuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksessa mm. lisättiin tiettyjen jäsenmaiden kiintiöitä. Espanjan kohdalla lisäys on kaikkiaan 550 000 tonnia, josta 350 000 tonnia kohdistetaan markkinointivuodelle 2000/2001 ja 200 000 tonnia markkinointivuodelle 2001/2002. Markkinointivuonna 1998/1999 kiintiö ylitettiin noin 40 000 tonnilla ja kuluvan markkinointivuoden tuotanto näyttää kasvavan voimakkaasti edelliseen markkinointivuoteen verrattuna, johtuen osittain edellä mainitun kiintiönlisäyksen aiheuttamista odotuksista. 1. Eikö komissio ole sitä mieltä, että ennustetun liikatuotannon seurauksien lievittämiseksi olisi mahdollista ja toivottavaa, että Espanjan lisäkiintiö siirrettäisiin kokonaisuudessaan kuluvalle markkinointivuodelle 1999/2000? 2. Voiko komissio kertoa, mitä olisi tehtävä kiintiön lisäysten aikaistamiseksi? 3. Mikäli ehdotettu aikaistaminen ei kuitenkaan ole mahdollista, voitaisiinko lisäkiintiö ottaa kokonaisuudessaan käyttöön jo markkinointivuonna 2000/01? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1999) Maitokiintiöiden lisäämisestä, joka koskee myös Espanjaa, päätettiin periaatteessa Berliinissä maaliskuussa 1999 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa ja lopullisesti kesäkuussa 1999. Kyseessä on maito- ja maitotuotealan lisämaksusta annetun asetuksen (ETY) N:o 3950/92 muuttamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1256/1999 (1). Myös soveltamisen alkamisajankohdat on vahvistettu edellä mainitussa asetuksessa. Lisääminen ja sen soveltamisajankohta ovat osa erityisesti budjettivaikutusten suhteen huolellisesti harkittua toimenpidekokonaisuutta. Tietyn osan muuttaminen saattaisi vaarantaa koko järjestelmän ja muutosten asianmukaisen rahoittamisen talousarviosta. 1. Asetuksen (EY) N:o 1256/1999 muuttaminen, mukaan lukien uusien kiintiöiden käyttöönottoajankohdat, kuuluu neuvoston toimivaltaan. Edellä sanotun perusteella ja koska asetus on vasta julkaistu, komissio ei aio ehdottaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia muutoksia. 2. Edellä sanotun perusteella ei mitään. 3. Ei. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2111/99

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(22. marraskuuta 1999)

Aihe: Lennonjohto

Mitä tutkimuksia komissio on tehnyt lennonjohdosta johtuviin viivästyksiin liittyvistä

1. taloudellisista kustannuksista?

2. sosiaalisista menoista?

3. ympäristöasioita koskevista kustannuksista?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 ja E-2117/99

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on laatinut tiedonannon(1), jossa käsitellään lentoliikennettä koskevien myöhästymisten tämänhetkistä tilaa sekä uusia toimia, joilla luotaisiin yhteisölle sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan edellyttämä ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Useimpiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 1999 ja joka annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Laatiessaan kyseistä tiedonantoa komissio teki läheistä yhteistyötä asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, työntekijöiden sekä lentoliikennepalveluiden tarjoajien kanssa näitä edustavien järjestöjen kautta. Komissio kuuli myös kaikkien jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisia erilaisten tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osalta.

Lentoliikenteen myöhästymisten vähentäminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja niiden välisen yhteensovittamisesta vastaavan järjestön Eurocontrolin tehtävä. Tässä yhteydessä asiantuntijoiden tehtävä on määritellä ja toteuttaa toiminnalliset menettelyt ja tekniset parannukset. Yhteisön varsinainen tehtävä on luoda organisatorinen kehys kansallisella ja eurooppalaisella tasolla taatakseen, että ratkaisut hyväksytään yleisesti ja että ne pannaan täytäntöön koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Tästä syystä yhteisö päätti vuonna 1998 liittyä Eurocontrol-järjestöön, jotta se voisi harjoittaa tätä järjestöä koskevaa poliittista valvontaa. Tätä asiaa koskevat neuvottelut on saatu lähes päätökseen, mutta ratifiointi saattaa kestää useamman vuoden. Komissio aikoo sen vuoksi pyytää, että yhteisön jäsenyys toteutuisi nopeasti.

ATM 2000 -strategia on Eurocontrolin laatima asiakirja ja Eurocontrol on vastuussa strategiaan sisältyvien ehdotusten hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta. Komissio sekä ilmatilan käyttäjät, jäsenvaltiot ja kansainväliset järjestöt ovat osallistuneet tämän asiakirjan laatimiseen. Komissio tukee strategian yleistavoitteita ja strategisia periaatteita. Se haluaisi kuitenkin tietää, pitäisikö vielä tehdä jotakin sellaisen kypsän, luotettavan ja selkeän suunnitelman kehittämiseksi, jossa tarkasteltaisi vuoteen 2015 mennessä tapahtuvan liikenteen arvioidun kaksinkertaistumisen kannalta välttämättömän teknologian kehittämistä.

(1) KOM(1999) 614.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2082/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Applen antamaan takuuseen liittyvät rajoitukset Italiassa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2082/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Applen antamaan takuuseen liittyvät rajoitukset Italiassa Tietokonealan yritys Apple antaa Italian markkinoilla tuotteilleen takuun, joka on vain vuoden voimassa. Takuu ei koske ohjelmistoa, vaikka se on huipputeknologiaan perustuvan tietokonepaketin olennainen osa. 5. huhtikuuta 1993 annetun direktiivin 93/13/ETY 2 artiklassa(1) määrätään siitä, mitä sopimusten epäreiluilla ehdoilla tarkoitetaan ja kielletään tällaiset ehdot, koska niiden katsotaan olevan kohtuuttomia. Siinä määrätään myös, että kuluttajan on nimenomaisesti hyväksyttävä kaikenlaiset yksilöllisten oikeuksien rajoitukset, ja että hänen on allekirjoitettava tätä koskeva erillinen asiakirja. Apple ei noudata tätä määräystä. Edellä mainitun perusteella tiedustelisin seuraavaa: 1. Eikö komission mielestä Applen Italiassa myöntämä takuu ole edellä mainitun direktiivin vastainen? 2. Eikö komissio mielestä olisi syytä kääntyä asiasta vastaavien viranomaisten puoleen EU:n kansalaisten/kuluttajien oikeuksien suojelemiseksi? 3. Voisiko komissio esittää yleisen näkemyksensä tästä asiasta? (1) EYVL L 95, 21.4.1993, s. 29. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/13/ETY määritellään kohtuuttomat sopimusehdot ja säädetään, etteivät sellaiset ehdot kuulu kuluttajasopimuksiin. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti Sopimusehtoa, josta ei ole erikseen neuvoteltu, pidetään kohtuuttomana, jos se hyvän tavan vastaisesti aiheuttaa kuluttajan vahingoksi huomattavan epätasapainon osapuolten sopimuksesta johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien välille. Direktiivin liitteessä on lisäksi viitteellinen ja epätäydellinen lista kohtuuttomina pidettävistä sopimusehdoista. Direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä Italiassa. Siksi direktiivin soveltaminen kuuluu Italian tuomioistuimille. Tuomioistuimet voivat tarvittaessa pyytää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta tulkintaa asiassa. Näin ollen kansalaisten on parasta kääntyä lainopillisen avun puoleen Italiassa tai antaa tapaus siellä asiaa käsittelevien kansallisten viranomaisten tutkittavaksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2023/99 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle. Valtion tukien aiheuttama kilpailun vääristyminen teräsalalla.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2023/99 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Valtion tukien aiheuttama kilpailun vääristyminen teräsalalla 1. Mitä tarkoitetaan sanalla tuki yhteisön terästeollisuudelle annettavaa valtion tukea koskevista säännöistä annetun komission päätöksen (N:o 2496/96/EHTY)(1) 1 artiklan 1 kohdassa, kun otetaan huomioon komission ja neuvoston käytäntö päättää yhä useammin tiukkaa tukikieltoa koskevista poikkeusmääräyksistä terästeollisuuden alalla? 2. Noudattaako komissio tulevaisuudessa edellä mainittua kohtaa sananmukaisesti ja myöntääkö se vain sellaisia tukia, jotka ovat tukea koskevista säännöistä annetun päätöksen mukaisia? (1) EYVL L 338, 28.12.1996, s. 42. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) 1. Yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY 1 artiklan 1 kohdassa mainitun termin tuki on tarkoitus kattaa mikä tahansa tuki. Tämä päätös, johon yleensä viitataan nimellä terästukisäännöt, hyväksyttiin EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisessa menettelyssä, poikkeuksena EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan yleiseen periaatteeseen, jonka mukaan mikä tahansa terästeollisuuden tuki on yhteismarkkinoille soveltumaton. Parlamentin jäsenen huomautukset näyttävät viittaavan komission päätöksiin myöntää rakenneuudistustukea tietyille teräsyhtiöille. Nämä päätökset niin kuin terästukisäännötkin hyväksyttiin EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisessa menettelyssä. Tukia hyväksyttäessä niiden katsottiin olevan yhteisön etujen mukaisia ja ne rinnastettiin vastaavasti yhteisön tukeen. Näitä päätöksiä ei ole tehty poikkeuksina terästukisääntöihin vaan poikkeuksina EHTY:n perustamissopimukseen, kuten itse terästukisäännötkin annettiin. 2. Jo vuonna 1993, kun neuvosto hyväksyi yksimielisesti viimeisen joukon tällaisia päätöksiä, se ilmoitti sen olleen viimeinen kerta, eikä yksikään jäsenvaltio ole sen jälkeen pyytänyt 95 artiklan poikkeuksen käyttämistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1767/99 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle. Komission toimet sen omassa henkilöstöpolitiikassa perustamissopimuksen 13 artiklan noudattamiseksi siten ettei työntekijöitä syrjitä sukupuolisen suuntautumisensa johdosta.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1767/99 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Komission toimet sen omassa henkilöstöpolitiikassa perustamissopimuksen 13 artiklan noudattamiseksi siten ettei työntekijöitä syrjitä sukupuolisen suuntautumisensa johdosta Amsterdamin sopimuksen 13 artikla voi konkreettisiin toimenpiteisiin sovellettuna olla tehokas väline työelämässä tapahtuvaa syrjintää vastaan. Jokin aika sitten komissiossa ilmeni syrjintätapaus, kun homoseksuaalisessa suhteessa elävältä työntekijältä evättiin oikeuksia, joita heteroseksuaalisessa suhteessa eläville muille työntekijöille myönnettiin. Tapausta voidaan pitää sukupuolisen suuntautumisen perusteella tapahtuvana syrjintänä komissiossa. Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt sen oman henkilöstöpolitiikan saattamiseksi perustamissopimuksen 13 artiklan mukaiseksi siten ettei työntekijöitä tai työnhakijoita syrjitä heidän sukupuolisen suuntautumisensa johdosta? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 1999) Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä järjestelmällisestä pyrkimyksestään torjua syrjintää sen kaikissa muodoissa, myös sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää. Kaikkiin toimielimiin sovellettavien Euroopan yhteisöjen virkamiesten henkilöstösääntöjen 1 a artiklassa taataan tasapuolinen kohtelu ilman suoraa tai välillistä viittausta sukupuoliseen suuntautumiseen. Henkilöstösäännöt eivät kata sellaisten samaa tai eri sukupuolta edustavien parien asemaa, jotka eivät ole avioliitossa. Henkilöstösäännöissä viitataan ainoastaan avioliittoon perustuviin parisuhteisiin. Komissio hyväksyi vuonna 1997 erilaisia toimenpiteitä, joilla tietyssä määrin tunnustettiin vakiintunut parisuhde, jotta samaa ja eri sukupuolta edustaville pareille (virkamiehille ja muille toimihenkilöille) voidaan myöntää erilaisia hallinnollisia etuuksia, jotka eivät kuulu henkilöstösäännösten soveltamisalaan ja jotka eivät edellytä rahallista panostusta. Tämän jälkeen laaditussa Williamsonin ryhmän raportissa, joka koskee henkilöstösääntöjen ajanmukaistamista, esitetään, että komission olisi pohdittava rekisteröityjä parisuhteita ja niiden mahdollista tunnustamista. Tämän asiakirjan ja niiden keskustelujen perusteella, joita parhaillaan käydään henkilöstösääntöjen joidenkin osien muuttamisesta, komissio harkitsee mahdollisuutta ottaa käsiteltäväksi ehdotus, jossa otettaisiin huomioon parlamentin jäsenen esille tuomat asiat sekä aiheeseen liittyvät jäsenvaltioiden lainsäädännöt.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2131/99 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle. Ylikansallisia järjestöjä koskevan julkisen rekisterin perustaminen Euroopan unioniin.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2131/99 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Ylikansallisia järjestöjä koskevan julkisen rekisterin perustaminen Euroopan unioniin Euroopan unionissa ei ole olemassa mitään julkista rekisteriä voittoa tavoittelemattomista ylikansallisista järjestöistä. Aikooko komissio ryhtyä toimiin tällaisen rekisterin perustamiseksi? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Komissio aikoo olla jatkossakin voittoa tavoittelemattomien ylikansallisten järjestöjen tavoitettavissa eikä aio perustaa mitään rekisteriä, vaan takaa kaikille tasapuolisen kohtelun. Tämän ajatuksen mukaisesti Europa-palvelimella(1) on luettelo yhteisön tasolla toimivista voittoa tavoittelemattomista eturyhmistä ja niiden kansallisista jäsenjärjestöistä. Tämä vapaaehtoiselta pohjalta syntynyt luettelo sisältää tällä hetkellä noin 900 kaikkia talous- ja yhteiskuntaelämän alueita edustavaa ryhmää. Se on arvokas tiedonlähde virkamiehille, jotka haluavat kuulla laajempaa kansalaismielipidettä. Komissio aikoo edelleen kehittää sekä tämän luettelon sisältöä että sen kattavuutta, ja mahdollisesti saattaa sen kaikkien toimielinten käyttöön. (1) http://europa.eu.int/comm/sg/sgc/lobbies/index_fr.htm.