KIRJALLINEN KYSYMYS E-2828/99

esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Euroopan hiiliteollisuus

EU:n arvioidaan tulevina vuosikymmeninä olevan riippuvainen energiavaroista, jotka ovat peräisin poliittisesti epävarmoista lähteistä. Onko komissio tätä silmällä pitäen laatinut kattavan analyysin Euroopan hiiliteollisuuden tulevaisuuden näkymistä? Jos tällainen analyysi on laadittu, voiko komissio antaa sen Euroopan parlamentin saataville? Jos sitä ei ole laadittu, voiko komissio vahvistaa, että se aikoo tehdä mahdollisimman pian tutkimuksen, jossa käsitellään laajasti Euroopan hiiliteollisuuden kannalta tärkeitä aiheita (esimerkiksi puhdas hiiliteknologia, valtion tuet, EU:n ulkopuolelta tapahtuva tuonti, jne.)?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2000)

Komissio julkaisi marraskuussa 1999 uusimman yhteisöä koskevan energiakatsauksen(1), josta lähetetään kopio suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Julkaisussa analysoidaan energian tulevia suuntauksia sekä perusennusteen että kolmen vertailuennusteen mukaan. Ensin mainittu perustuu tilanteeseen, jossa nyt sovellettavia yhteisön politiikkoja ei muuteta, ja muut perustuvat päästöjen vähenemiseen. Perusennusteen mukaan yhteisön riippuvuus energiantuonnista kasvaa, sillä tänä vuonna (2000) sen osuus on 47,6 prosenttia ja vuonna 2020 63 prosenttia kokonaisenergiasta. Kiinteän polttoaineen riippuvuus tuonnista lisääntyy samana jaksona 46,7 prosentista 67,8 prosenttiin.

Hiilellä on toisista fossiilisista polttoaineista poiketen se merkittävä etu, että sillä on kypsät, kilpailukykyiset maailmanmarkkinat ja sitä saadaan runsaasti maantieteellisesti eri puolilla sijaitsevista lähteistä. Näin ollen jopa pitkällä aikavälillä ja kysynnän lisääntyessä riski hiilensaannin pitkäaikaisesta keskeytymisestä on erittäin pieni, vaikkei sitä voidakaan jättää kokonaan laskuista.

Hiili on edullista, sen kuljettaminen on turvallista ja sitä saadaan tällä käyttövauhdilla maailmanlaajuisesti vielä yli 200 vuotta, joten sen asema energiansaannin varmuuden kannalta, erityisesti syöttöpolttoaineena sähköntuotannossa, on edelleen tärkeä.

Komissio myöntää kuitenkin, että valitettavasti suuri osa kivihiilen tuotannosta yhteisössä ei ole kilpailukykyistä. Hiilentuotanto on vähentynyt Ranskassa yli 50 prosenttia vuodesta 1990 ja sen määräksi vuonna 1999 arvioitiin noin 4,5 miljoonaa tonnia. Tuotanto loppuu kokonaan vuoteen 2005 mennessä hallituksen, suurimman hiilintuottajan ja ammattiliittojen tekemän sopimuksen tuloksena. Hiilentuotanto on vähenemässä myös Espanjassa ja Saksassa, joissa valtiontukien osuus on kuitenkin edelleen suuri. Komissio antoi vuonna 1998 luvan antaa nykyiselle tuotannolle tukea 727,4 miljoonaa euroa Espanjassa ja 4225,8 miljoonaa euroa Saksassa. Tämä vastaa 43,04 euroa tonnilta Espanjassa ja 91,97 euroa tonnilta Saksassa.

Yhteisön suunniteltu laajeneminen tuo mukanaan uuden haastajan: Puolan, joka on kansainvälisillä hiilimarkkinoilla tärkeä toimija ja tuottaa tällä hetkellä enemmän kivihiiltä kuin yhteisö yhteensä. Puolassa toteutetaan parhaillaan voimakkaita rakenneuudistuksia, ja sen tuotanto on nyt noin 112 miljoonaa tonnia, kun se vuonna 1988 oli 193 miljoonaa tonnia.

Komissio tunnustaa täysin hiilen tärkeän aseman energiansaannin varmuuden ja energianlähteiden monimuotoisuuden kannalta. Se on rahoittanut vuosina 19781997 noin 350 miljoonalla eurolla 101 kiinteisiin polttoaineisiin liittyvää hanketta Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Joule- ja Thermie-ohjelmien kautta. Hankkeissa on keskitytty tehokkaamman polttotekniikan kehittämiseen ja toteuttamiseen hiilen käytön kielteisten ympäristövaikutusten vähentämiseksi. Thermie-ohjelma päättyi vuonna 1998 ja hiileen liittyviä hankkeita jatketaan Energie-ohjelmassa vuoteen 2002.

Komissio jakaa parlamentin jäsenen huolen energiansaannin varmuudesta ja uskoo, että asia hoidetaan tehokkaimmin kannustamalla jäsenvaltioita varmistamaan energianlähteiden monipuolisuuden. Tämän vuoksi komissio suunnittelee laativansa kattavan neuvotteluasiakirjan energiavarojen turvaamista koskevasta yleisstrategiasta. Siinä analysoidaan kaikkien energianlähteiden, myös hiilen, riippuvaisuutta tuonnista ja tilanteen kehittymistä ilmastonmuutoksen ja yhteisön laajentumisen kannalta. Komissio aikoo aloittaa menettelyn ennen tämän vuoden loppua.

(1) European Union Energy Outlook to 2020 and Economic Foundations for Energy Policy. Erityisjulkaisu liikenteen ja energian pääosaston sarjassa Energy in Europe. OPOCE ISBN 92-828-7533-4.