ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0025/00 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle. Leikkikalujen turvallisuus.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0025/00 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Leikkikalujen turvallisuus Vuoden mittaan ja varsinkin näinä päivinä tiedotusvälineet ja erityisesti televisio tunkeutuvat lelumainoksineen elämäämme ja koteihimme mainoksineen, joiden kohteena on erityinen väestöryhmä, lapset. Tiedämme myös, että monet näistä mainoksista ovat totuudenvastaisia eivätkä ne vastaa mainostetun tuotteen ominaisuuksia. Koska melkoinen osa lelumainoksista on harhaanjohtavaa, mihin toimiin on ryhdytty niiden vaikutusten ennaltaehkäisemiseksi tai eliminoimiseksi? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Yhteisössä harjoitettavan televisiotoiminnan oikeusperustan muodostaa televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY (televisio ilman rajoja -direktiivin) muuttamisesta 30. kesäkuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/36/EY(1). Vuonna 1989 annetussa televisio ilman rajoja -direktiivissä oli tiettyjä säännöksiä televisiomainonnasta. Direktiivin 16 artiklan mukaan televisiomainonta ei saa aiheuttaa moraalista tai fyysistä haittaa alaikäisille. Kun direktiiviä tarkistettiin, komissio sitoutui direktiivin 26 artiklan mukaisesti tutkimaan televisiomainonnan ja teleostolähetysten vaikutuksia alaikäisiin, kun direktiiviä seuraavan kerran tarkistettaisiin. Tutkimus käynnistettiin tammikuussa 2000, ja sen on määrä valmistua kuluvan vuoden aikana. Televisiodirektiivin lisäksi mainittakoon, että harhaanjohtavaa mainontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 10. syyskuuta 1984 annettua neuvoston direktiiviä 84/450/ETY(2) sovelletaan laaja-alaisesti kaikkeen mainontaan. Mainittakoon vielä, että komissio pyrkii toimillaan edistämään kuluttajajärjestöjen ja yritysten keskustelua lapsiin kohdistuvan mainonnan menettelytavoista. (1) EYVL L 202, 30.7.1997. (2) EYVL L 250, 19.9.1984.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0598/00 esittäjä(t): Hervé Novelli (PPE-DE) komissiolle. Ranskan valtion kieltäytyminen asumistuen maksamisesta opiskelijalle sillä perusteella, ettei tämän asuinpaikka ollut Ranskan alueella.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0598/00 esittäjä(t): Hervé Novelli (PPE-DE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Ranskan valtion kieltäytyminen asumistuen maksamisesta opiskelijalle sillä perusteella, ettei tämän asuinpaikka ollut Ranskan alueella Ranskan valtio kieltäytyi maksamasta asumistukea ranskalaiselle opiskelijalle, joka suorittaa opintojaan Belgiassa, ainoastaan siitä syystä, että hänen asuinpaikkansa olisi sijaittava Ranskan alueella, jotta hän olisi oikeutettu tukeen. Tämä säännös, joka asettaa saman valtion kansalaiset hyvin eriarvoiseen asemaan sen mukaan, suorittavatko nämä opintojaan Ranskassa vai muussa Euroopan unionin jäsenvaltiossa, ei varmaankaan edistä yhdentyneen Euroopan toteutumista. Voisiko komissio selvittää, ovatko tällaiset säännökset Euroopan luoneiden ja sen toimintaa sääntelevien perustamissopimusten tai säädösten vastaisia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 2000) Yhteisön oikeuden nykytilassa jäsenvaltioilla on itsenäinen harkintavalta päättää, voivatko oman jäsenvaltion kansalaiset, jotka suorittavat opintoja jossakin toisessa jäsenvaltiossa, saada oman jäsenvaltion myöntämiä apurahoja ja opintotukea myös vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Jäsenvaltiot voivat myös vapaasti päättää, mitä erityistukia ne myöntävät opiskelijoiden kansainvälisen liikkuvuuden edistämiseksi. Tällaiset tukiasiat kuuluvat siis jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Vaikka säännökset, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, varmastikin haittaavat opiskelijoiden liikkuvuutta, ne eivät kuitenkaan sellaisenaan ole yhteisön oikeuden vastaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0285/00 esittäjä(t): Claude Desama (PSE) komissiolle. Worldcomin ja Sprintin ehdotettu fuusio.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0285/00 esittäjä(t): Claude Desama (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Worldcomin ja Sprintin ehdotettu fuusio Sprintin ja MCI Worldcomin ehdotettu fuusio on uhka Euroopan internetmarkkinoille. Yhdessä näillä kahdella operaattorilla on hallitseva markkina-asema Yhdysvalloissa. Sen ansiosta ne voivat soveltaa korkeampia taksoja sekä operaattoreihin että käyttäjiin. Fuusioitunut uusi yritys pystyisi valvomaan kriittisiä solmukohtia ja hyötymään niistä maailmanlaajuisessa internettiedonvälityksessä. Miten komissio aikoo reagoida tähän kilpailusääntöjen kannalta vahingolliseen tilanteeseen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Komissiolle annettiin 11. tammikuuta 2000 tiedoksi MCI WorldComin ja Sprintin sulautumishanke sen yhteismarkkinoille soveltuvuuden toteamista varten. Kuten vuonna 1998 MCIn ja Worlcomin sulautumisen yhteydessä, komissio seuraa tarkasti Sprintin ja MCI Worldcomin toimintojen yhdistämisen vaikutuksia Internet-markkinoilla. Jos osoittautuisi, että keskittymä johtaa määräävään markkina-asemaan, osapuolten on ehdotettava riittäviä toimia kilpailuun liittyvien ongelmien poistamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0284/00 esittäjä(t): Hans-Peter Mayer (PPE-DE) komissiolle. Tasa-arvoperiaate Ison-Britannian kansalaisuuskriteereissä.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0171 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0284/00 esittäjä(t): Hans-Peter Mayer (PPE-DE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Tasa-arvoperiaate Ison-Britannian kansalaisuuskriteereissä Ison-Britannian kansalaisuuden saamiseen liittyvissä ehdoissa määrätään, että brittiläisen äidin ja ulkomaalaisen isän lapsilla, jotka ovat syntyneet ennen 1. tammikuuta 1983, ei ole oikeutta Ison-Britannian kansalaisuuteen, koska kyseiseen päivämäärään saakka kansalaisuus periytyi vain isän kautta. Rikkooko tämä määräys yhteisön oikeuteen implisiittisesti sisältyvää tasa-arvoperiaatetta? Olisiko mahdollista ryhtyä yhteisöoikeudellisiin toimenpiteisiin määräysten muuttamiseksi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2000) Kansalaisuuden saamista ja kansalaisuudesta luopumista koskevat säännöt riippuvat yksinomaan kunkin jäsenvaltion kansallisesta oikeusjärjestyksestä. Tämä on selvästi esitetty Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyssä julistuksessa n:o 2, jonka mukaan se, onko henkilö jäsenvaltion kansalainen, määräytyy yksinomaan kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0166/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Espanjan sähköteollisuudelle myönnetyn valtion tuen vaikutukset.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0166/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Espanjan sähköteollisuudelle myönnetyn valtion tuen vaikutukset Espanjan sähköyhtiöiden, jotka saavat tukea kilpailuun siirtymisen kustannuksiin, taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne on kadehdittava. Miten komissio aikoo kytkeä yhteen tukikelpoisuuden ja yritysten rahoituksellisen tilan ja taloudelliseen kannattavuuden? Aikooko komissio arvioida korvausten vaikutusta ja tarpeellisuutta yhtiöittäin tai maksu maksulta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) Komissio katsoo, että hukkakustannuksia voi syntyä silloin, kun investointi tai sopimus muuttuu kannattamattomaksi sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 96/92/EY(1) säädetyn markkinoiden vapauttamisen seurauksena vaikuttaen huomattavasti yrityksen kilpailukykyyn. Komissio tarkastelee hukkakustannuksia erikseen kaikkien omaisuuserien osalta ennen kuin se määrittelee näiden vaikutuksen konsernien kilpailukykyyn. (1) EYVL L 27, 30.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0163/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Komission jäsenen Franz Fischlerin 17. tammikuuta tekemä vierailu Marokkoon.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0153 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0163/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Komission jäsenen Franz Fischlerin 17. tammikuuta tekemä vierailu Marokkoon Marokon kanssa tehdyn kalastussopimuksen voimassaolo päättyi 30. marraskuuta 1999. Marokon vesillä toimivan laivaston työ on näin ollen keskeytynyt, mistä on merkittäviä yhteiskunnallis-taloudellisia seurauksia. Laivastoon kuuluu noin 30 portugalilaista alusta, jotka työllistävät lähes 700 kalastajaa ja välillisesti yli 3000 työntekijää, etenkin kahdessa kalatalousalasta riippuvaisessa kunnassa, kuten Sesimbran ja Olhão/Fuzetan kunnissa. Laivasto on varustautunut toimimaan erityisesti Marokon vesillä, minkä vuoksi sen toiminnan uudelleensuuntaaminen olisi vaikeata. Agence Europe -tietotoimiston 18. tammikuuta 2000 välittämien komission jäsenen Franz Fischlerin ja Marokon ministerin Taieb Fassifihirin tapaamista koskevien tietojen mukaan sopimusta ei uudisteta. Niiden mukaan EU katsoo, että kalastustoimintaa koskeva yhteistyö on nyt päättynyt ja että näin ollen on tarpeen löytää muita ratkaisuja. 1. Kuinka luotettavia nämä tiedot ovat? Onko komissio jo luopunut aikomuksestaan uudistaa kalastussopimus? 2. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt kalastussopimuksen päättymisestä johtuneen laivaston toiminnan keskeytymisen vuoksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Komissio vahvistaa olleensa Marokon viranomaisiin yhteydessä tarkastellakseen kaikkia kalastusalan mahdollisia uusia kumppanuusmuotoja, jotka olisivat molemmille osapuolille edullisia. Komission kanta on pysynyt viimeisten kuukausien aikana samana, ja se perustuu neuvoston 15. lokakuuta 1999 hyväksymään neuvotteluvaltuutukseen. Komissio on jo hyväksynyt niitä varustamoja ja alusten miehistöjä, joihin Marokon kanssa tehdyn kalastussopimuksen uudistamatta jättäminen on vaikuttanut, koskevat rahoitukselliset tukitoimenpiteet. Toimenpiteet rahoitetaan 1. päivästä tammikuuta 2000 kalatalouden rahoituksen ohjausvälineen (KOR) Espanjaa ja Portugalia vuosina 20002006 koskevista ohjelmista uudessa KOR-asetuksessa vahvistetuilla edellytyksillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0144/00

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle

(20. tammikuuta 2000)

Aihe: Yhteisön aseidenvientikiellon jatkaminen Indonesiaan

1. Voiko neuvosto vahvistaa, että aseidenvientikielto Indonesiaan päättyy 17. tammikuuta 2000, ja että Indonesian tulevaisuuteen vielä hiljan kohdistuneiden myönteisten odotusten johdosta kieltoa ei oltu aiottu jatkaa?

2. Muistaako neuvosto itätimorilaisen Nobelin rauhanpalkinnon saajan José Ramos Hortan 27. marraskuuta 1999 Euroopan hallituksille ja parlamenteille lähettämän kirjeen, jossa hän toteaa, että

vaikka hän on kehottanut poistamaan kaikki Indonesiaan kohdistetut taloudelliset pakotteet, hän ei usko, että aseidenvientikieltoa voidaan vielä lopettaa? Indonesia kaipaa nyt kaikkein vähiten lisää aseita. Aseiden myynti Indonesian armeijalle (TNI) antaisi väärän kuvan tilanteesta. Horta toivoo kirjeessään, että eräiden Indonesialle aseita myyneiden maiden ahneutta ja vastuuttomuutta ilmentäneet politiikat kuuluisivat menneisyyteen.

3. Onko neuvosto kanssani yhtä mieltä siitä, että Indonesian armeija on lietsonut Itä-Timorin itsenäisyyteen päätyneen kansanäänestyksen aikana ja Molukeilla käynnissä olevan kristittyjen ja muslimien välisten taistelujen yhteydessä ja Acehin maakunnan vuosikausia kestäneen vastarinnan kukistamisen yhteydessä eri väestöryhmiä toisiaan vastaan ja muodostaa vakavan uhan Indonesian vuonna 1999 alkaneelle kansanvaltaiselle valtiomuodolle, ja että tälle uhalle on annettava mahdollisimman vähän toteutumisen mahdollisuuksia?

4. Onko neuvosto valmis päättämään asevientikiellon jatkamisesta viimeistään kokouksessaan 24. tammikuuta 2000? Päätös sallisi alankomaalaisen Hollandse Signaal Apparaten -yhtiön ja ranskalaisen Thomson CSF -yhtiön peruuttaa Indonesian tilaamien laitteiden toimituksen ennen 1. helmikuuta 2000 joutumatta syytteeseen sopimuksen rikkomisesta.

Vastaus

(13. maaliskuuta 2000)

Syyskuussa 1999 toteutettujen edellisen Indonesian hallituksen vastaisten toimien voimassaolo lakkasi 17. tammikuuta 2000. Niitä ei jatkettu. EU huomautti kuitenkin noudattavansa politiikassaan aseiden viennin osalta tiukasti EU:n käytännesääntöjä. EU on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan Molukeilla harjoitettavasta kauhistuttavasta väkivallasta ja Acehissa edelleen jatkuvasta selkkauksesta sekä

Irian Jayalla vallitsevasta jännittyneestä ilmapiiristä. EU tukee vahvasti uuden demokraattisesti valitun Indonesian hallituksen pyrkimyksiä maan demokratian vahvistamiseksi, armeijan ja oikeusjärjestelmän uudistamiseksi, talouden elinvoimaisuuden palauttamiseksi ja sisäisten selkkausten ratkaisemiseksi vuoropuhelulla voiman käytön sijaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0006/00 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Komission puheenjohtaja Prodin tunnettavuus.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0006/00 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Komission puheenjohtaja Prodin tunnettavuus Pitääkö paikkansa, että kun Euroopan komission puheenjohtaja saapui Belgian kuninkaallisiin häihin 4. joulukuuta 1999, Belgian ranskankielisen television (RTBF) selostaja ilmoitti, että nyt saapuu Portugalin pääministeri? Koska ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että Belgian televisio vastaisuudessa tunnistaa komission puheenjohtajan? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Totta on, että Romano Prodin saapuessa Belgian kuninkaallisten häiden kirkkoon 4. joulukuuta 1999 Belgian ranskankielisen television RTBF:n selostaja ilmoitti kirkkoon saapuvan Portugalin presidentin (eikä pääministerin). Komissio ei pidä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa lipsahdusta (joka korjattiin nopeasti) kovinkaan merkittävänä. Belgian televisio näytti sittemmin kuvia puheenjohtaja Prodista istumassa arvovieraspöydässä, joka sijaitsi lähellä Belgian kuningasperhettä ja prinssiä aviopuolisoineen. Komissio pyrkii kehittämään viestintäpolitiikkaa, joka perustuu avoimuuteen ja kansalaisten oikeuteen saada tietoa unionin toimielimistä ja politiikoista. Tavoitteen saavuttamiseksi se tekee kattavaa yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0056/00

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Kulttuurisen ja etnisen alkuperän määrittely tasa-arvoa koskevassa lomakkeessa

Erään suuren poliittisen puolueen eurooppalainen ryhmä jakoi äskettäin tasa-arvopolitiikan valvontaa koskevia lomakkeita. Mitä mieltä komissio on lomakkeiden sisällöstä? Kulttuurinen ja etninen alkuperä määritellään niissä brittiläisen rotusyrjinnän torjumisesta vastaavan komission suositusten mukaisesti seuraavasti: valkoinen, musta karibialainen, musta afrikkalainen, muuta alkuperää oleva musta, intialainen, irlantilainen, pakistanilainen, bangladeshilainen, kiinalainen, aasialainen, muu. Miksi irlantilaista ei ole määritelty valkoiseksi, vaan erikseen (vaikka minkään muun EU:n jäsenvaltion väestöä ei luokitella erikseen)? Onko lainmukaista vaatia Irlannin kansalaisia määrittelemään itsensä erilliseksi ryhmäksi tällaisessa lomakkeessa?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2000)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmasti tietää, yhteisön lainsäädäntö ei suoranaisesti koske kulttuuristen tai etnisten ryhmien valintaa yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevissä lomakkeissa. Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY(1) kuitenkin nimenomaisesti kielletään sellaisten henkilötietojen käsittely, jotka koskevat rotua tai etnistä alkuperää, poliittisia mielipiteitä, uskonnollista tai filosofista vakaumusta tai ammattiliittoon kuulumista, sekä terveyteen ja seksuaaliseen käyttäytymiseen liittyvien tietojen käsittely. Kiellosta saa poiketa tietyissä tarkkaan rajatuissa olosuhteissa, kuten jos asianomainen henkilö on antanut suostumuksensa.

Kunhan direktiivissä asetettuja ehtoja noudatetaan, komissio katsoo, että rotuun ja kansallisuuteen perustuvaa todellista tai oletettua syrjintää koskevien tilastotietojen kerääminen saattaa auttaa takaamaan yhtäläistä kohtelua ja mahdollisuuksia. Komissio hyväksyi 25 päivänä marraskuuta 1999 ehdotuksen neuvoston päätökseksi syrjinnän torjumista koskevan yhteisön vuosien 20012006 toimintaohjelman perustamisest(2). Ehdotuksessa käsitellään erikseen sellaisten tietojen keräämistä ja analyysiä, jotka liittyvät ohjelman kattamiin syrjinnän muotoihin kuten rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaan syrjintään.

Komissio katsoo, että tällaisessa seurannassa huomioon otettujen erityisryhmien valinta kuuluu asianomaiselle jäsenvaltiolle, koska etniset vähemmistöryhmät vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen. Komissio ei kuitenkaan voi kommentoida niitä valintoja, joita poliittiset puolueet tekevät sisäiseen käyttöön tarkoitetuissa asiakirjoissaan.

(1) EYVL L 281, 23.11.1995.

(2) KOM(1999) 567 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0099/00

esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Kroatian tilanne 3. tammikuuta 2000 pidettyjen vaalien jälkeen

Koska Kroatialla on strateginen merkitys mahdollisena välittäjänä alueen tasapainoisen kehityksen kannalta ja se suhtautuu Eurooppaan myönteisesti, pyytäisin komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin ja selvittämään, miten se aikoo suhtautua Kroatian uuteen hallitukseen.

Aikooko Euroopan unioni perustaa neuvoa-antavan työryhmän jouduttamaan valmisteluja läheisempien suhteiden luomiseksi Euroopan unionin ja Kroatian välille?

Miten Euroopan unionin aikoo lähestyä Kroatian hallitusta, joka on jo nyt osoittanut avoimuuden merkkejä Euroopan unioniin nähden?

Myönnetäänkö Kroatialle Phare-ohjelman täysimääräinen tuki?

Aikooko Euroopan unioni toimia nopeasti tukeakseen uutta poliittista enemmistöä tässä arkaluonteisessa siirtymävaiheessa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(8. helmikuuta 2000)

Komissio on täysin samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa Kroatian geopoliittisesta merkityksestä sekä maan keskeisestä asemasta koko alueen vakauttamisessa. Komissio katsoo, että vaalitulos ja tapa, jolla hallituksen muodostamisesta neuvoteltiin, merkitsevät uuden aikakauden alkua Kroatian demokratisointipyrkimyksissä. Maan uuden johdon lausunnot ja ensimmäiset sitoumukset ovat tässä suhteessa erittäin rohkaisevia. Komissio on varma siitä, että jos Kroatian uusi hallitus vahvistaa toiminnallaan kehityksen uuden suunnan, tämä johtaa nopeasti maan kansainvälisen eristäytymisen päättymiseen, ja toivoo, että Kroatian väestön ilmaisema voimakas halu toimia demokratian puolesta olisi esimerkkinä alueen muille maille ja väestöille.

Unioni on jo tehnyt ensimmäiset poliittiset eleet parantaakseen suhteitaan Kroatiaan ja aikoo osoittaa olevansa valmis yhteistyöhön täysin demokraattisen Kroatian kanssa. Komission puheenjohtaja vieraili maassa 14. tammikuuta 2000, ja ulkosuhteista vastaava komission jäsen aikoo vierailla maassa mitä pikimmin. Yleisten asiain neuvosto, joka kokoontui 24. tammikuuta 2000, kutsui Kroatian tulevan pääministerin seuraavaan yleisten asioiden neuvostoon, joka kokoontuu 14. helmikuuta 2000, ja päätti perustaa EU:n ja Kroatian yhteisen neuvoa-antavan erityistyöryhmän. Tämä on tekninen elin, jonka avulla parannetaan tuntuvasti yhteydenpitoa maahan, ja ensimmäinen tukiväline Kroatian ja yhteisön suhteiden tiivistämiseksi. Neuvostossa keskustellaan parhaillaan kyseisen erityistyöryhmän toimivallasta, ja sen ensimmäisen kokouksen ajankohdasta päätetään piakkoin.

Yhteisön tuen osalta komissio aikoo tehdä arviointikäynnin Kroatiaan vuoden 2000 helmikuun aikana maan tarpeiden ja ensisijaisten tavoitteiden yksilöimiseksi. Phare-ohjelmasta annettavaa tukea, jota muutenkin muutetaan huomattavasti alueen maiden osalta vuonna 2000, koskeva toimintalinjan muutos sekä sopimussuhteet riippuvat yksinomaan Kroatian uuden hallituksen asenteesta ja konkreettisesta edistyksestä vielä ratkaisematta olevissa poliittisissa kysymyksissä. Komissio on valmis tekemään tarvittavat ehdotukset aikanaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2559/99

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(11. tammikuuta 2000)

Aihe: Alusten liput

Voiko komissio kuvailla, mitä tärkeimpiä ehtoja kukin jäsenvaltio on asettanut sille, että se sallii aluksen purjehtia lippunsa alla? Voiko komissio vahvistaa, että sekä Italia että Kreikka (ja mahdollisesti myös jotkin muut jäsenvaltiot) ovat asettaneet ehdoksi omien kansalaistensa palkkaamisen? Onko tämä ehto komission mielestä Euroopan unionin kansalaisia koskevien syrjinnän vastaisten ja työvoiman vapaan liikkuvuuden takaavien säännösten mukainen?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 2000)

Jokaisen jäsenvaltion pääasialliset kriteerit tai ehdot sille, salliiko se aluksen liikennöivän lippunsa alla, liittyvät aluksen omistukseen ja hallintaan, sen teknisiin tai turvallisuuseritelmiin sekä aluksen kapteenin ja ensimmäisen perämiehen kansallisuuteen. Näitä ehtoja ei kuitenkaan ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla, vaan ne eroavat toisistaan eri jäsenvaltioissa huomattavasti. Aluksen omistuksen ja hallinnan suhteen useimpien jäsenvaltioiden alusrekisterisäännöt vaativat, että tietty osuus (yleensä vähintään 50 %) aluksen omistuksesta on yhteisön kansalaisten tai yritysten hallussa ja että alusta hallinnoidaan niiden alueelta käsin. Eräät jäsenvaltiot vaativat rekistereihinsä maininnat aluksen teknisistä ja turvallisuuseritelmistä ja toiset edellyttävät alusten täyttävän tietyt vaatimukset, esimerkiksi tiettyjä alustyyppejä koskevat ikärajat, jotta ne voidaan rekisteröidä. Useimmat jäsenvaltiot vaativat aluksen kapteenin ja ensimmäisen perämiehen olevan aluksen rekisteröintivaltion kansalaisia. Tämä ehto on sopusoinnussa yhteisön lainsäädännön kanssa, sillä kansainvälisen oikeuden mukaan lippuvaltion on ulotettava toimivaltansa rekisteröimiinsä, lippunsa alla liikennöiviin aluksiin, ja tätä valtaa käytetään kapteenin tai ensimmäisen perämiehen kautta. Kapteeni on aluksellaan myös julkisen vallan edustaja, joten hänen on oltava aluksen lippuvaltion kansalainen.

Edellä sanotun mukaisesti Kreikan ja Italian lainsäädännössä edellytetään, että niiden lippujen alla liikennöivissä aluksissa kapteeni ja ensimmäinen perämies ovat vastaavasti kreikkalaisia tai italialaisia. Komissio toteaa myös, että molemmat jäsenvaltiot edellyttävät muiden miehistön jäsenten olevan yhteisön kansalaisia eikä Kreikan tai Italian kansalaisia. Myös tämä ehto on yhteisön lainsäädännön mukainen.