ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1618/98 komissiolle esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Avustukset Campanian tulva-alueille Tulvat ovat viime päivien aikana traagisesti koetelleet Campanian alueita aiheuttaen seurauksiltaan äärimmäisen hätätilanteen. Kokonaisia kyliä on jäänyt saarroksiin tai maa- ja mutavyöryjen alle, valtaisat vuorilta lähtöisin olevat maanvyörymät ovat jättäneet alleen taloja ja teitä, tuhansia ihmisiä on jäänyt kodittomiksi, huomattavan määrän ihmisiä on jo vahvistettu kuolleen ja useita on yhä kateissa. Lisäksi täydessä valmiustilassa olevien pelastuspalvelun joukkojen antamien tietojen mukaan ensisijaisen tärkeiden palvelujen kuten veden, sähkön ja kaasun saanti on eräillä alueilla keskeytynyt. Ottaen huomioon tilanteen vakavuus ja se, että tragedia oli ennalta tiedossa ja väistämätön kyseisillä tiheään rakennetuilla ja hydrogeologisesti riskialttiilla alueilla, voiko komissio 1. lähettää välittömästi apua tämän todelliseksi luonnonmullistukseksi katsottavan tilanteen uhreiksi joutuneelle väestölle ja 2. ilmoittaa, katsooko se tarpeelliseksi tehdä tarkastuksia aluesuunnittelupolitiikan hallinnossa ja mahdollisesti hyväksyä toimenpiteitä tilanteiden tarkkailemiseksi alueilla, joilla on olemassa maanvyörymien riski ja joilla rakentamista on tähän asti toteutettu holtittomasti? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan komission kiireellisiin päätöslauselmiin, jotka on annettu 14. toukokuuta 1998 ja lähetetty suoraan arvoisalle jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle. Komissio haluaa erityisesti korostaa, ettei hätäavulle ole enää olemassa omaa budjettikohtaa. Se muistuttaa myös aluesuunnittelupolitiikkaan liittyen, että jäsenvaltiot pyrkivät ottamaan yhteisön tasolla käyttöön aluesuunnitte-lupolitiikan periaatteet, jotka perustuvat hallitusten väliseen sopimukseen. Pelastuspalveluihin liittyvät toimet eivät kuulu komission toiminnan vastuualueisiin, vaan se ryhtyy toimiin ainoastaan toissijaisuusperiaatteen tämän salliessa. Sovellettaessa yhteisön toimintaohjelmasta pelastuspalvelun alalla 19 päivänä joulukuuta 1997 tehtyä neuvoston päätöstä 98/22/EY ((EYVL L 8, 14.1.1998. )) kyseisen ohjelman painopistealueista on sovittu jäsenvaltioiden kanssa, ja ne kattavat muun muassa seuraavat: - luonnonkatastrofien torjuntaa koskeva suurhanke, joka on erityisen merkittävä hydrogeologisten riskien kannalta - kriisienhallinnan tehostaminen, jolla pyritään toiminnan tehokkuuden lisäämiseen luonnonkatastrofien sattuessa - suurelle yleisölle kohdistetun tiedotuksen kokonaisjärjestelmä, jolla pyritään tehostamaan kansalaisten omaa toimintaa ja tietoisuutta erityisen riskialttiilla alueilla. Lisäksi heinäkuussa 1991 annetussa neuvoston päätöslauselmassa ((EYVL C 198, 27.7.1991. )) korostetaan tarvetta tehostaa jäsenvaltioiden välistä keskinäistä avunantoa hätätilanteissa. Tähän liittyen komissio on jo kehitellyt merkittävää toimintaa, esimerkiksi järjestelmän asiantuntijoiden lähettämiseksi pyynnöstä jäsenvaltioon ja opaskirjan väestönsuojelusta yhteisössä.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0635/98 komissiolle esittäjä(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Pitääkö paikkansa, että komissio hyväksyy tai on hyväksynyt ammattikorkeakoulututkinnon (Fachhochschuldiplom) suorittaneiden osallistumisen EU:n virkamiesten ura-alueiden A/LA -paikoista käytäviin kilpailuihin? Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 ja E-0728/98 (21. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa, että suurin osa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämistä tiedoista sisältyy Garcia Ariaksen (E-2749/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) ja Dührkop Dührkopin (E-4186/97) ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. )) kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Tämän vuoksi komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan näihin vastauksiin, joissa se antoi kattavan selvityksen Euroopan unionin virkamiesten ura-alueiden A ja LA tutkintovaatimuksiin soveltamastaan yleisestä lähestymistavasta ja erityisesti siitä, miten näitä tutkintovaatimuksia sovelletaan espanjalaisiin insinööritutkintoihin. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa. Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/821 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 3. maaliskuuta 1994 asiassa T*82/92 Cortés Jiménez vastaan komissio antamaan tuomioon. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että avoimeen kilpailuun KOM/A/104 osallistunut hakija on nostanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen (asia T*299/97), joka kirjattiin tuomioistuimen kirjaamossa 1. joulukuuta 1997. Komissio ei voi antaa asiaa koskevaa vastausta, koska oikeuskäsittely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1519/98 neuvostolle esittäjä(t): Thierry Jean-Pierre (I-EDN) (14. toukokuuta 1998) Aihe: D3-rakennuksen ostoon liittyvä laina Euroopan parlamentin puhemiehistö päätti hiljattain pyytää Société Espace Léopoldia (SEL) - belgialaisten ja ranskalaisten pankkien etuja suojeleva yritys - ottamaan Euroopan parlamentin nimissä 525 miljoonan ecun ja 7 miljardin Belgian frangin suuruiset lainat, joiden avulla on tarkoitus ostaa koko D3-rakennus samaiselta SEL:lta. 1. Ottaen huomioon neuvoston vastuun tässä asiassa haluaisin tietää, onko se antanut luvan tähän vähintäänkin hämmästyttävään järjestelyyn? 2. Kun kyse on näin suurista rahamääristä ja kun parlamentin osapuolten harkitsema menettely on varsin erikoislaatuinen, eikö neuvoston mielestä pitäisi noudattaa kirjaimellisesti julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ja käynnistää tarjousmenettely, jotta voitaisiin turvata yhteisön veronmaksajien edut ja samalla varmistaa se, että kilpailun perussääntöjä noudatetaan? 3. Onko komissio tietoinen siitä, että Belgian oikeusviranomaiset ovat toimeenpanneet tutkinnan D3-kiinteistön rakentamiseen liittyvien lahjusväitteiden takia? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1259/98 ja E-1519/98 (13.-14. heinäkuuta 1998) Arvoisien parlamentin jäsenten mainitsemissa toimielinten välisissä keskusteluissa todettiin, että välillinen rahoitusratkaisu voidaan hyväksyä. Lisäksi Euroopan parlamentin on hallinnollisesti itsenäisenä löydettävä mielestään asianmukaisin ratkaisu omien rakennustensa hankintaan, noudattaen yhteisöjen perustamissopimuksia ja erityisesti niiden rahoitusta koskevia määräyksiä sekä asianomaisia kansallisia lainsäädäntöjä. Neuvosto ei ole saanut tietoa tutkinnasta, johon kysymyksen E-1519/98 kohdassa 3 viitataan.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0447/98 komissiolle esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Sipulialan tämänhetkinen tilanne Hedelmien ja vihannesten markkinajärjestelyn uudistuksessa ei otettu huomioon Euroopan parlamentin esittämää ehdotusta, jossa pyydettiin että muun muassa sipuli sisällytettäisiin tämän asetuksen liitteeseen II, jotta voitaisiin turvautua tuotteiden markkinoiltapoistamiskorvauksiin. Sipuliala on tärkeä ala, jonka erityispiirteitä ovat voimakas alueellinen vaikutus ja tuottajien tuloihin huomattavasti vaikuttava kausiluonteinen tuotanto. Jotta sipulia ei syrjittäisi muiden vihannesten suhteen, eikö komissio katso tarpeelliseksi tutkia mahdollisuutta laajentaa liitettä II tulevaisuudessa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1998) Hedelmien ja vihannesten yhteinen markkinajärjestely koskee yli sataa tuotetta, joista suurin osa on kausiluonteisia ja alueellisella tasolla tärkeitä tuotteita. Hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 18 päivänä toukokuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72 ((EYVL L 118, 20. 5.1972. )) mukaisesti tietyt tuotteet kuuluivat interventiojärjestelmän soveltamisalaan, mutta monet tuotteet jäivät tukitoimenpiteiden ulkopuolelle. Hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisesta 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 ((EYVL L 297, 21.11.1996. )) mukaisesti intervention käyttöä vähennetään rajoittamalla markkinoilta poistettavien tuotteiden määrää sekä alentamalla interventiohintaa. Samanaikaisesti on perustettu toimintarahastojen kautta myönnettävä rahoitustuki, jonka avulla tuottajajärjestöt voivat maksaa markkinoiltapoistamiskorvauksia niistä tuotteista, joita ei ole mainittu asetuksen (EY) N:o 2200/96 liitteessä II. Toimintarahastoja voidaan suunnata myös toimintaohjelmiin, joiden avulla voidaan toteuttaa muun muassa tuotteiden markkinoille saattamista ja tarjonnan keskittymistä markkinoilla edistäviä toimia. Sipulintuottajien tuottajajärjestöt voivat nyt saada markkinoiltapoistamiskorvauksia, mikä ei ollut mahdollista ennen hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn uudistusta. Komission tarkoituksena ei siis ole laajentaa liitettä II, ja se katsoo, että suurin osa alan ongelmista ratkeaa, kun uudistukseen liittyvät uudet välineet pannaan täytäntöön.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0570/98 komissiolle esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Plutoniumvarasto Royal Society on sitä mieltä, että Britannian kasvavat plutoniumvarastot eivät ole uhka ainoastaan ympäristölle vaan lisäksi on olemassa vaara, että varastettua plutoniumia käytetään laittomissa ydinaseissa. Edellä mainittu huomioon ottaen, mitä ydinturvan ja fissiomateriaalin valvomista koskevia erityisvaikeuksia komissio uskoo Euroopan unionilla olevan? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 1998) Komissio sijoittaa Euratomin perustamissopimuksen VII luvun mukaisten velvollisuuksiensa perusteella jo huomattavasti rahaa ja inhimillisiä voimavaroja sellaisten laitosten turvavalvontaan, joissa käsitellään suuria määriä plutoniumia, varmistaakseen, että aineita ei käytetä muuhun kuin suunniteltuun tarkoitukseen. Lisäksi yhteinen tutkimuskeskus kohdistaa suuren osan talousarviostaan turvavalvontaan toteuttamalla yhteisön tukiohjelmaa Kansainväliselle atomienergiajärjestölle. Plutoniumin hallinta on yksi tärkeimmistä tavoitteista. Jos resursseja (työvoimaa ja rahoitusta) on saatavilla riittävästi Euroopan yhteisön alueella sijaitsevissa laitoksissa käsiteltävän yhä suuremman plutoniummäärän seuraamista varten, komissio katsoo pystyvänsä saavuttamaan turvavalvontatavoitteensa tulevaisuudessa.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0168/98 komissiolle esittäjä(t): Gianni Tamino (V) (28. tammikuuta 1998) Aihe: Autostrade Spa:lle myönnetyn toimiluvan pidentäminen Italian ministerineuvosto päätti perjantaina 16. tammikuuta vastoin ympäristöministeriön tahtoa hyväksyä vähäisin muutoksin uudelleen toimiluvan pidentämistä koskevan säädöksen ja pyytää tilintarkastustuomioistuinta hyväksymään tai hylätessään esittämään varauksensa yleissopimuksen määräysten mukaisesti Autostrade Spa:lle myönnetyn toimiluvan pidentämisestä vielä 20 vuodeksi, toisin sanoen vuodesta 2018, jolloin nykyinen voimassaolo umpeutuu, vuoteen 2038. Toimiluvan pidentäminen koskee tiettyjä hankkeita, joita ovat 32 kilometrin pituinen vuorisolan kiertotie, kolmannen kaistan rakentaminen Autostrada del Solen Bolognan ja Firenzen väliselle osuudelle sekä muita hankkeita, joita sopimuksen mukaan hallinnoi Autostrade Spa ilman että sen pitäisi turvautua yhteisön tasoisiin tarjouskilpailuihin. Kuten edellisessä kysymyksessä mainittiin, tilintarkastustuomioistuin hylkäsi toimiluvan pidentämisen, mutta hallitus päätti jättää tämän huomiotta. Useissa lehdissä julkaistuista haastatteluista ja puheista voi päätellä, että Italian julkisista rakennuksista vastaava ministeri ei pidä tarpeellisena asiaa koskevien asiakirjojen lähettämistä Brysseliin, sillä ministerin omien sanojen mukaisesti Bryssel ei ole pyytänyt asiakirjoja eikä ole edes asiasta vastaava. Pitääkö komissio Italian hallituksen päätöksiä ja yleistä suhtautumista yhteisön määräysten kanssa yhteensopivina kyseisellä alalla? Mikä on komission mielipide erityisesti Italian hallituksen kielteisestä kannasta tiedottaa sitä näistä asioista ja asiasta vastaavan tahon kyseenalaistamisesta? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 1998) Komissio lähetti 1. joulukuuta 1997 Italian viranomaisille erityisen pyynnön saada tietoja Autostrade Spa:lle myönnetystä toimiluvasta. Italian viranomaiset eivät vielä ole vastanneet kyseisessä kirjeessä esitettyihin kysymyksiin. Komissio ja Italian viranomaiset ovat kuitenkin keskenään yhteydessä tästä asiasta. Tässä vaiheessa mikään ei viittaa siihen, että Italian hallitus haluaisi vetäytyä sille EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan mukaisesti kuuluvasta yhteistyövelvoitteesta eikä haluaisi antaa kaikki tapauksen analysoimiseen tarvittavia tietoja. Komission toimivallan suhteen ei näin ollen ole esitetty epäilyjä.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0618/98 komissiolle esittäjä(t): Graham Mather (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Ajokortteja koskeva direktiivi 91/439 Direktiivin 91/439/ETY ((EYVL L 237, 24.8.1991, s. 1. )) määräysten mukaisesti sokeritautia sairastavat ja insuliinihoitoa tarvitsevat eivät voi uusia ajokorttiaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa C1- ja D1- ajoneuvoluokkaa varten kuin ¨hyvin poikkeuksellisissa tapauksissa¨. Asiaankuuluvat etujärjestöt ovat sitä mieltä, että tämä vaikeuttaa monien henkilöiden taloudellista tilannetta ja heikentää elämän laatua. 1. Mihin tilastollisiin todisteisiin tämä määräys perustuu? 2. Mitkä ovat edellä mainittujen poikkeuksellisten tapausten määrittämisen tarkat perusteet? 3. Harkitseeko komissio yleisempiä poikkeuksia tämän direktiivin määräyksiin säännöllisten lääkärintarkastusten perusteella? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut seuraaviin parlamentin jäsenten kysymyksiin: Susan Waddingtonin kirjallinen kysymys E-113/98 ja James Nicholsonin kirjallinen kysymys E-539/98 ((EYVL C 310, 9.10.1998, ss. 23 ja 24. )) sekä Anne McIntoshin suullinen kysymys H-60/98 parlamentin helmikuun 1998 istunnon kyselytunnin aikana ((Parlamentin keskustelut (helmikuu 1998). )). Komissio ei harkitse yleisiä poikkeuksia direktiivin määräyksiin. Kuten edellä mainituissa vastauksissa todetaan, jäsenvaltioiden on päätettävä siitä, mitkä ovat ¨erittäin poikkeuksellisia tapauksia¨, sekä siitä, kuinka usein lääkärintarkastuksia edellytetään.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0232/98 komissiolle esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE) ja Giorgos Dimitrakopoulos (PPE) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Yhteisen maatalouspolitiikan menojen vähentäminen ja maatalouden nykyaikaistamiseen tähtäävien toimien hyväksyminen Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin yhteisen maatalouspolitiikan kokonaisuudistuksen ja sen tulevaisuudessa Euroopan unionissa kohtaamien haasteiden taustaa vasten, joita komissio kuvaa Agenda 2000 -asiakirjassa: 1. Mitä summia on asetettu käyttöön YMP:n menojen kattamiseksi ja mitä summia on osoitettu aluekehitysrahastoista rahoitettaviin rakennepoliittisiin toimiin tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla harjoitettavan maatalouden ja karjanhoidon alalla kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 2. Mikä on EMOTR:n tukiosaston menojen vähennysten suhteellinen osuus ja mikä on vastaava ecu-määräinen summa suhteessa kokonaisbudjetteihin kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 3. Millä tavoin EMOTR:n ohjausosaston menot ovat kehittyneet (suhteellinen osuus ja summat) suhteessa EMOTR:n kokonaismenoihin sekä suhteessa kokonaisbudjetteihin kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 4. Mitä YMP:n modernisointitoimenpiteitä, rakennepoliittisia toimia ja ohjelmia yhteisö on toteuttanut ja mitä summia niiden toimeenpanoon on osoitettu budjeteista kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 5. Mitä nuoria maanviljelijöitä ja uusien tekniikoiden käyttöönottoa maanviljelyssä ja karjanhoidossa koskevia toimenpiteitä ja ohjelmia on hyväksytty ja mitä summia niille on myönnetty kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 6. Onko ecu-määräisissä nimellissummissa vastaavuutta toisaalta EMOTR:n tukiosaston maatalousmenojen vähennyksen ja toisaalta maataloutta koskevien modernisointitoimenpiteiden kehittämisen ja interventioiden välillä kaudella 1992-1997 kunakin vuonna ja kunkin jäsenvaltion kohdalla? 7. Mitä konkreettisia toimenpiteitä tullaan toteuttamaan maanviljelijöiden tulojen jatkuvan vähentymisen johdosta ja kuinka varmistetaan modernin, kilpailukykyisen ja omillaan toimeen tulevan maatalouden kehittäminen EU:ssa, kun vastassa ovat kansainvälisen kilpailun ja lähestyvän EU:n laajenemisen haasteet? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (6. toukokuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0853/98 komissiolle esittäjä(t): Graham Mather (PPE) (11. maaliskuuta 1998) Aihe: MM-kisojen lippujen jakelu (Ranska 98) Tiedotusvälineet ja Euroopan parlamentin jäsenet ovat väittäneet, että ensi kesän Ranskan MM-kisojen lippujen jakelujärjestelmä on EU:n kilpailusääntöjen vastainen. Komissio on ilmoittanut (PE 264.470) että se on ottanut yhteyttä viiteen matkanjärjestäjään ja ranskalaiseen järjestelykomiteaan tästä aiheesta ja päättää saatuaan näiden vastaukset, onko EU:n kilpailusääntöjä rikottu. Koska kyseessä on yleisöä suuresti kiinnostava asia ja koska komission mahdollisten toimenpiteiden on tapahduttava lähitulevaisuudessa, mikäli niistä halutaan olevan jotain hyötyä EU:n kansalaisille, haluan tietää, minkälaista aikataulua komissio on kaavaillut toimenpiteilleen, ja tuleeko se antamaan julkisen lausunnon asiasta? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Komission helmikuussa 1998 lähettämään tiedusteluun saapuneen Ranskan järjestelykomitean (jäljempänä 'CFO') vastauksen johdosta komissio on alustavasti ilmoittanut, että eräät seikat CFO:n käyttämässä lippujen jakelujärjestelmässä syrjivät Ranskan ulkopuolella asuvia jalkapallon katsojia, ja että järjestelykomitea on käyttänyt väärin EY:n perustamissopimuksen 86 artiklassa tarkoitettua määräävää asemaa. Korjatakseen mahdollisuuksien mukaan tämän syrjivän kohtelun vaikutuksia komission yksiköt pyysivät CFO:ta myymään kaikki jäljellä olevat 160 000 lippua yksinomaan Ranskan ulkopuolella asuville. CFO ilmoitti 23. maaliskuuta 1998, ettei se voinut suostua pyyntöön, mutta aikoi sen sijaan tarjota näitä lippuja tasavertaisesti sekä ranskalaisille että Ranskan ulkopuolella asuville. Koska CFO kieltäytyi myymästä jäljellä olevia lippuja yksinomaan Ranskan ulkopuolella asuville, komission jäsen Karel Van Miert ilmoitti, että komission yksiköt aikovat nostaa virallisen syytteen järjestelykomiteaa vastaan. Syyte koskisi edellä mainitun syrjivän järjestelyn mukaisesti myytyjä lippuja. Komissio aikoo vauhdittaa asian käsittelyä menettelyä koskevien edellytysten sallimissa rajoissa. Komissio myöntää, että on tärkeää ottaa huomioon turvallisuusnäkökohdat maailmanmestaruuskisojen lipunmyyntijärjestelmän käyttöönotossa, mutta menettelyn tässä vaiheessa se on sitä mieltä, ettei järjestelykomitean lipunmyyntijärjestelmää voida oikeuttaa vetoamalla turvallisuuteen.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1013/98 neuvostolle esittäjä(t): Wilmya Zimmermann (PSE) (3. huhtikuuta 1998) Aihe: Saksalaisissa perheissä huollettavina oleviin ulkomaalaislapsiin liittyvät ongelmat vapaan liikkuvuuden kannalta Ulkomaisilla kasvattilapsilla ei ole useinkaan samaa statusta kuin kasvattivanhemmillaan. Tämä koskee usein turvapaikanhakijoiden lapsia tai niitä ulkomaalaislapsia, jotka eivät ole saaneet passia alkuperämaassaan (jotkut EU:n valtiot mukaan lukien). Tämän vuoksi liikkuvuudessa (rajan ylityksessä) on usein ongelmia. 1. Miten kyseinen ongelma aiotaan ratkaista EU:ssa? 2. Millä tavalla ongelmanratkaisussa otetaan huomioon YK:n yleissopimus lasten oikeuksista, Haagin yleissopimus adoptiosta tai ehdotus eurooppalaiseksi yleissopimukseksi oikeudesta perhe-elämään, jonka on laatinut ulkomaalaisten oikeutta perhe-elämään käsittelevä eurooppalainen koordinointikeskus (25, Bld de Bonne Nouvelle, F-75002 Pariisi)? Vastaus (16. - 17. kesäkuuta 1998) 1. Neuvosto muistuttaa, että se on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti hyväksynyt 30. marraskuuta 1994 yhteisen toiminnan niiden jäsenvaltiossa vakinaisesti asuvien koululaisten, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, matkustusmahdollisuuksista ((EYVL L 327, 19.12.1994, s. 1. )). Tämän yhteisen toiminnan ensimmäisen artiklan mukaan jäsenvaltio ei voi vaatia viisumia kolmansista maista tulevilta toisessa jäsenvaltiossa vakinaisesti asuvilta koululaisilta, jotka kuuluvat opintomatkalla olevaan oppilasryhmään. Saman yhteisen toiminnan 2 artiklan mukaan jäsenvaltio ei vaadi näiltä koululaisilta myöskään passia eikä henkilötodistusta, muun muassa sillä ehdolla, että oppilasryhmän mukana matkustavalla opettajalla on luettelo, jossa on äskettäin otetut valokuvat kaikista siinä mainituista oppilaista. 2. Neuvosto ei ole saanut käsiteltäväkseen muita Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisia komission tai jäsenvaltion aloitteita, jotka koskisivat kolmansista maista tulleiden lasten matkustusmahdollisuuksia jäsenvaltioiden alueella.