ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2212/99 esittäjä(t): Gérard Deprez (PPE-DE) komissiolle. Turkin ja Yhdysvaltojen välinen vapaakauppasopimushanke.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2212/99 esittäjä(t): Gérard Deprez (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Turkin ja Yhdysvaltojen välinen vapaakauppasopimushanke Onko komissio tietoinen Turkin ja Yhdysvaltojen välisestä vapaakauppasopimushankkeesta (S. 1746), jonka senaattori Moynihan esitteli Yhdysvaltojen senaatille 18. lokakuuta 1999? Teksti pitää sisällään Yhdysvaltojen ja Turkin kahdenvälisen sopimuksen, jonka tarkoituksena on vähentää ja lopulta poistaa tulliesteet ja kaupan tekniset esteet sekä mahdollisesti luoda vapaakauppasopimus Yhdysvaltojen ja Turkin välille. Kykeneekö komissio arvioimaan tämän Yhdysvaltojen senaatin lakiesityshankkeen mahdollisia vaikutuksia Euroopan unionin ja Turkin väliselle tulliliittosopimukselle? Jos Yhdysvaltojen kongressi hyväksyy tämän lakiesityksen, mitä seurauksia sillä on Turkin asemalle Euroopan unionin jäsenehdokkaana? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Komissio ei ole saanut tarkempia tietoja arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta hankkeesta, eikä sillä ole käytössään senaattori Moynihanin ehdotuksen tekstiä kokonaisuudessaan. Yhdysvalloissa näyttää kuitenkin usein ilmenevän tämänkaltaisia aloitteita. Turkki ja Euroopan yhteisö ovat 31. joulukuuta 1995 lähtien olleet tulliliitossa, ja tämä estää Turkkia muodostamasta vapaakauppa-aluetta Yhdysvaltojen kanssa. Tulliliittoa perustettaessa sopimuspuolet ottavat käyttöön yhteisen tullipolitiikan ja yhteisen ulkoisen tullitariffin sekä luopuvat itsemääräämisoikeudestaan tällä alalla. Koska Turkin ja Yhdysvaltojen vapaakauppa-aluetta ei Turkin osalta voida toteuttaa, Yhdysvaltojen kongressin mahdollinen tämän ehdotuksen hyväksyminen olisi yksipuolinen toimi, joka ei voisi sitoa Turkkia eikä näin ollen vaikuttaisi mitenkään sen Euroopan unionin jäsenyysehdokkuuteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle. Valaanpyynti Venäjällä.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0141 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Valaanpyynti Venäjällä Valaiden ja delfiinien suojeluyhdistyksen (Whale and Dolphin Conservation Society WDCS) mukaan Venäjällä Ohotanmerellä on viime kuukausien aikana tapettu 3050 maitovalasta (beluga). Niistä saatu rasva ja liha on viety Japaniin. Lisäksi Venäjällä on pyydetty 12 elävää eläintä, jotka on tarkoitus viedä delfinaarioihin eri puolille maailmaa. Kaupallinen valaanpyynti on ollut kiellettyä vuodesta 1986 lähtien. Venäjän hallitus kuitenkin sallii maitovalaiden pyynnin Ohotanmerellä ja lihan sekä rasvan viennin Japaniin. Tämä on moneen vuoteen ensimmäinen tapaus, jossa pienvalaista saatavilla tuotteilla käydään kauppaa. Onko komissio tietoinen tästä asiasta? Jos komissio on tietoinen, mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Aikooko komissio ryhtyä toimiin, jotta kaikkien maitovalaista saatavien tuotteiden ja elävien maitovalaiden tuonti Japaniin kielletään välittömästi? Jos komissio aikoo ryhtyä toimiin, millaisiin? Aikooko komissio ryhtyä toimiin, jotta maitovalaiden tappaminen ja pyynti Venäjällä loppuu? Jos komissio aikoo ryhtyä toimiin, millaisiin? Aikooko komissio ryhtyä toimiin, jotta vientiluvat perutaan ja kaikki vangitut maitovalaat päästetään vapaaksi Venäjällä? Jos aikoo ryhtyä toimiin, millaisiin? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Komissio on saanut tietoja venäläisten alusten maitovalaanpyynnistä viime aikoina. Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97(1) mukaan maitovalaan rasvan ja lihan sekä elävien maitovalaiden ja kaikkien maitovalaasta saatujen tuotteiden tuonti yhteisöön kaupallisia tarkoituksia varten on kiellettyä. Komissiolla ei ole valtuuksia toteuttaa toimenpiteitä, joilla kiellettäisiin Venäjältä maitovalaiden pyydystäminen ja tappaminen tai niiden vienti Venäjältä tai tuonti Japaniin. (1) EYVL L 61, 3.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2092/99 esittäjä(t): Georg Jarzembowski (PPE-DE) komissiolle. Kockums Computer Systems GmbH:n ja Euroopan unionin välinen kiista.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2092/99 esittäjä(t): Georg Jarzembowski (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Kockums Computer Systems GmbH:n ja Euroopan unionin välinen kiista Hampurilainen yritys Kockums Computer Systems GmbH (ent. SCHIFFKO Schiffskonstruktion und -Entwicklung GmbH) esittää yhä maksuvaatimuksia Euroopan talousyhteisön kanssa vuonna 1988 tehdyn full economic cost contract -sopimuksen RI1B-0198-C perusteella. Jotta kiistaan jäljellä olevista maksuista saataisiin lopullinen ratkaisu, komission pääosaston XII linjan C edustaja Arturo Garcia Arroyo ilmoitti 13.5.1998 päivätyssä kirjeessä, että komission yksiköt suorittavat täydellisen tutkimuksen (full audit). Siitä lähtien sekä Kockums GmbH että yritystä edustava hampurilainen asianajotoimisto Cyros, Makowski & Partner ovat odottaneet komission vastausta. 1. Miksi komissio ei ole vastannut niihin useisiin kyselyihin, jotka Cyros, Makowski & Partner on 20.7.1998, 14.9.1998, 3.11.1998, 4.1.1999 ja 3.2.1999 osoittanut Arroyolle pääosastoon XII? Milloin komissio aikoo vastata? 2. Mikä on kiistan tämänhetkinen tilanne? Mitä mieltä komissio on esitetyistä vaatimuksista? Miten asia ratkaistaan? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Komissio on vuosina 19931998 tehnyt sekä kirjallisesti, puhelimitse että tapaamisissa Kockums Computer Systems GmbH -yrityksen ja sen laillisten edustajien kanssa selväksi, että yrityksen maksuvaatimukselle, joka liittyy mainittuun tutkimussopimukseen (19881992), ei ole mitään perusteita. Lisäksi se on esittänyt tätä varten yksityiskohtaiset tiedot ja asiakirjat. Ehdotettua täydellistä tilintarkastusta ei voitu suorittaa, koska sopimuksen mukainen aika, jonka kuluessa tällainen tarkastus voidaan tehdä, oli kulunut umpeen. Komissio on kuitenkin selvittänyt asiaa kaikin mahdollisin keinoin ja pysyy kannassaan, jonka mukaan se on täyttänyt sopimusvelvoitteensa. Komissio ei aio toteuttaa asiassa lisätoimia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2490/99 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Elävien eläinten kuljetus.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0174 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2490/99 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Elävien eläinten kuljetus Neuvoston direktiivillä 95/29/EY(1) muutetun eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun neuvoston direktiivin 91/628/EY(2) 13 artiklassa säädetään, että komission on annettava neuvostolle viimeistään 31. joulukuuta 1999 asiaa koskeva kertomus, johon liittyy mahdollisesti ehdotuksia. Aikooko komissio antaa kertomuksen määräaikaan mennessä? Jos ei aio, milloin se antaa sen? On selviä todisteita siitä, että pitkät kuljetukset aiheuttavat eläimille kärsimyksiä ja että muutamissa tapauksissa eläimiä on kuollut niiden aikana. Aikooko komissio ehdottaa tätä taustaa vasten kun se antaa ehdotuksia neuvoston direktiivin 91/628/EY 13 artiklan mukaisesti että tuotantoeläinten kuljetuksen vaihtoehtona käytetään lihan ja ruhojen kauppaa aina, kun sen on mahdollista? (1) EYVL L 148, 30.6.1995, s. 52. (2) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Jäsenvaltioiden hankkimat kokemukset ovat arvokkain lähde hankittaessa tietoja eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY muuttamisesta 29. kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/29/EY täytäntöönpanosta. Jäsenvaltioiden komissiolle direktiivin 91/628/EY 8 artiklan mukaisesti vuosittain toimittamat raportit ovat itse asiassa tärkein lähde hankittaessa tietoja eläinten suojelua kuljetuksen aikana koskevan säännöksen täytäntöönpanosta. Komissio on muistuttanut kaikkia toimivaltaisia viranomaisia, että 8 artiklaa on noudatettava. Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on tehnyt tarkastuksia eri jäsenvaltioihin ja raportoinut direktiivin 91/628/EY täytäntöönpanotilanteesta. Komissio on myös saanut valtiosta riippumattomilta järjestöiltä virallisia valituksia, jotka koskevat direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia jäsenvaltioissa. Direktiivin 13 artiklassa tarkoitettu raportti esitetään mahdollisimman pian ottaen huomioon kaikki edellä mainitut tiedot. Tällä välin on perustettu pysyvän eläinlääkintäkomitean työryhmä määrittämään ne vaikeudet, joita viranomaisilla on ollut yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa tämä kattaa myös jäsenvaltioiden komitealle direktiivin 8 artiklan mukaisesti lähettämien tietojen keruun. Mitä tulee eläinten suojeluun kuljetuksen aikana, yhteisön lainsäädäntö laaditaan tieteellisen tutkimuksen ja käytännön tiedon pohjalta saatujen tulosten perusteella. Sekä tutkimus että käytännön tiedot osoittavat eläinten kuljetuksen olevan mahdollista, jos tietyt edellytykset täyttyvät. Eläinten suojeluun liittyvää yhteisön lainsäädäntöä tarkistetaan jatkuvasti alalta saadun uuden tieteellisen tietämyksen ja käytännön kokemuksen pohjalta. Kuten vastikään 12. tammikuuta 2000 annetussa elintarvikkeiden turvallisuutta käsittelevässä valkoisessa kirjassa korostettiin, komissio antaa eläinten hyvinvointiin liittyville kysymyksille suuren painoarvon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2106/99

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(22. marraskuuta 1999)

Aihe: Lennonjohto

Mitä toimia komissio toteuttaa Euroopan ilmatilassa tapahtuvien lennonjohdosta johtuvien viivästyksien selvittämiseksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 ja E-2117/99

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on laatinut tiedonannon(1), jossa käsitellään lentoliikennettä koskevien myöhästymisten tämänhetkistä tilaa sekä uusia toimia, joilla luotaisiin yhteisölle sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan edellyttämä ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Useimpiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 1999 ja joka annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Laatiessaan kyseistä tiedonantoa komissio teki läheistä yhteistyötä asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, työntekijöiden sekä lentoliikennepalveluiden tarjoajien kanssa näitä edustavien järjestöjen kautta. Komissio kuuli myös kaikkien jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisia erilaisten tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osalta.

Lentoliikenteen myöhästymisten vähentäminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja niiden välisen yhteensovittamisesta vastaavan järjestön Eurocontrolin tehtävä. Tässä yhteydessä asiantuntijoiden tehtävä on määritellä ja toteuttaa toiminnalliset menettelyt ja tekniset parannukset. Yhteisön varsinainen tehtävä on luoda organisatorinen kehys kansallisella ja eurooppalaisella tasolla taatakseen, että ratkaisut hyväksytään yleisesti ja että ne pannaan täytäntöön koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Tästä syystä yhteisö päätti vuonna 1998 liittyä Eurocontrol-järjestöön, jotta se voisi harjoittaa tätä järjestöä koskevaa poliittista valvontaa. Tätä asiaa koskevat neuvottelut on saatu lähes päätökseen, mutta ratifiointi saattaa kestää useamman vuoden. Komissio aikoo sen vuoksi pyytää, että yhteisön jäsenyys toteutuisi nopeasti.

ATM 2000 -strategia on Eurocontrolin laatima asiakirja ja Eurocontrol on vastuussa strategiaan sisältyvien ehdotusten hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta. Komissio sekä ilmatilan käyttäjät, jäsenvaltiot ja kansainväliset järjestöt ovat osallistuneet tämän asiakirjan laatimiseen. Komissio tukee strategian yleistavoitteita ja strategisia periaatteita. Se haluaisi kuitenkin tietää, pitäisikö vielä tehdä jotakin sellaisen kypsän, luotettavan ja selkeän suunnitelman kehittämiseksi, jossa tarkasteltaisi vuoteen 2015 mennessä tapahtuvan liikenteen arvioidun kaksinkertaistumisen kannalta välttämättömän teknologian kehittämistä.

(1) KOM(1999) 614.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2224/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Komission työntekijöiden kansallisuus.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2224/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Komission työntekijöiden kansallisuus Voiko komissio ystävällisesti ilmoittaa eri kansallisuuksia edustavien työntekijöiden prosentuaalisen osuuden kymmenessä korkeimmassa palkkaluokassa komission perustamissuunnitelman puitteissa? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1999) Parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön toimitetaan taulukko henkilöstön jakautumisesta kansallisuuksittain ja palkkaluokittain. Taulukko kattaa virkamiehet ja kaikista talousarvioista maksettavan, väliaikaisessa työsuhteessa olevan henkilöstön 1. marraskuuta 1999. Tiedot komission johtavien virkamiesten palkkaluokista ja kansallisuuksista ovat olleet Internetissä(1) 6. lokakuuta 1999 alkaen. (1) http://europa.eu.int/comm/staff/nationalities/.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2375/99 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Lampaiden tuotanto Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2375/99 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Lampaiden tuotanto Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Lampaiden tuotanto on Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kriittisessä tilanteessa. Voisiko komissio myöntää EU:n uuhi- ja maaseutupalkkion alueperusteisesti sen huomioon ottamiseksi, että lampaanlihan hinta on Irlannissa 50 penceä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 60 penceä halvempi kuin Ranskassa? Voisiko komissio myös poistaa lampaantuotannon laajaperäistämislaskelmistaan, suojella Irlannin lampaankasvattajia vilpilliseltä kilpailulta EU:n ulkopuolista maista WTO:n tulevissa neuvotteluissa sekä vaatia tuontilampaanlihan selkeästi erottuvaa merkitsemistä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Neuvosto on vahvistanut uuhipalkkion laskemiseksi menetelmän, joka perustuu yhteisön keskihinnan ja perushinnan väliseen eroon, ja se on määrittänyt maaseutupalkkiona maksettavan määrän. Mitään muuta menetelmää ei voida käyttää, ellei lammastalouden järjestelmää uudisteta perusteellisesti. Lampaantuotannon poistaminen laajaperäistämispalkkiolaskelmista asettaisi tuottajat eriarvoiseen asemaan. Pelkästään pihvikarjataloutta harjoittavilla maatiloilla katsottaisiin olevan pienempi eläintiheys kuin sellaisilla tiloilla, joilla on sama määrä pihvikarjaa mutta myös lampaita. Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluissa yhteisö on sitoutunut kaupan vapauttamiseen tasapainoisella ja oikeudenmukaisella tavalla samalla kuitenkin kestävää ja kilpailukykyistä maataloutta edistäen. Velvoitetta tuontilihan merkitsemiseen ei voida asettaa, ellei sellaista aseteta myös yhteisössä tuotetulle lampaanlihalle. Komissiolla ei tässä vaiheessa ole aikomusta ottaa käyttöön lampaanlihan merkintäjärjestelmää.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2112/99

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(22. marraskuuta 1999)

Aihe: Lennonjohto

Onko Euroopan komissio käynyt jäsenvaltioiden hallitusten asiasta vastaavien elinten kanssa keskustelua lennonjohtoon liittyvistä ongelmista ja viivästyksistä? Mitä yksityiskohtia näissä keskusteluissa käsiteltiin?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 ja E-2117/99

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on laatinut tiedonannon(1), jossa käsitellään lentoliikennettä koskevien myöhästymisten tämänhetkistä tilaa sekä uusia toimia, joilla luotaisiin yhteisölle sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan edellyttämä ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Useimpiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 1999 ja joka annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Laatiessaan kyseistä tiedonantoa komissio teki läheistä yhteistyötä asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, työntekijöiden sekä lentoliikennepalveluiden tarjoajien kanssa näitä edustavien järjestöjen kautta. Komissio kuuli myös kaikkien jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisia erilaisten tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osalta.

Lentoliikenteen myöhästymisten vähentäminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja niiden välisen yhteensovittamisesta vastaavan järjestön Eurocontrolin tehtävä. Tässä yhteydessä asiantuntijoiden tehtävä on määritellä ja toteuttaa toiminnalliset menettelyt ja tekniset parannukset. Yhteisön varsinainen tehtävä on luoda organisatorinen kehys kansallisella ja eurooppalaisella tasolla taatakseen, että ratkaisut hyväksytään yleisesti ja että ne pannaan täytäntöön koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Tästä syystä yhteisö päätti vuonna 1998 liittyä Eurocontrol-järjestöön, jotta se voisi harjoittaa tätä järjestöä koskevaa poliittista valvontaa. Tätä asiaa koskevat neuvottelut on saatu lähes päätökseen, mutta ratifiointi saattaa kestää useamman vuoden. Komissio aikoo sen vuoksi pyytää, että yhteisön jäsenyys toteutuisi nopeasti.

ATM 2000 -strategia on Eurocontrolin laatima asiakirja ja Eurocontrol on vastuussa strategiaan sisältyvien ehdotusten hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta. Komissio sekä ilmatilan käyttäjät, jäsenvaltiot ja kansainväliset järjestöt ovat osallistuneet tämän asiakirjan laatimiseen. Komissio tukee strategian yleistavoitteita ja strategisia periaatteita. Se haluaisi kuitenkin tietää, pitäisikö vielä tehdä jotakin sellaisen kypsän, luotettavan ja selkeän suunnitelman kehittämiseksi, jossa tarkasteltaisi vuoteen 2015 mennessä tapahtuvan liikenteen arvioidun kaksinkertaistumisen kannalta välttämättömän teknologian kehittämistä.

(1) KOM(1999) 614.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2238/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Liikuntahäiriöpotilaiden tukeminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2238/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Liikuntahäiriöpotilaiden tukeminen Voiko komissio ilmoittaa, millaista julkista tukea ja apua kukin jäsenvaltio antaa liikuntahäiriöpotilaille ja heidän perheilleen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Komissio on tietoinen tämän vamman merkityksestä, mutta yhteisöllä ei tällä hetkellä ole kansanterveysalan toimintaohjelmaa, josta dyspraksiasta kärsiviä ja heidän perheitään voitaisiin tukea. Jäsenvaltiot vastaavat dyspraksia-potilaiden ja heidän perheidensä tukemisesta ja auttamisesta, eivätkä ne ole toimittaneet komissiolle tietoa kyseisestä vammasta kärsivien henkilöiden ja heidän perheidensä tukemiseksi laadituista ohjelmista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1648/99 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Guatemalan katulapsia koskevat ohjelmat.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1648/99 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Guatemalan katulapsia koskevat ohjelmat Voisiko komissio kertoa tuoreimmat tiedot Guatemalan katulasten avustusohjelman kahden viimeisen vuoden toiminnasta? Nyt kun ohjelma on päättynyt, miten ja millaisen rahoituksen turvin komissio aikoo jatkaa Guatemalan katulasten tukemista? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. lokakuuta 1999) Guatemalan katulasten hyväksi toteutettava ohjelma aloitettiin tammikuussa 1996 ja se päättyi heinäkuussa 1999. Projektin tavoitteena oli valvoa lasten suojelua, lasten oikeuksien kunnioittamista ja yhteiskunnallisiin riskiryhmiin kuuluvien lasten suojelemista Guatemalassa. Saavuttaakseen tavoitteet komissio keskittyi toimintaan kolmella tasolla: antamaan välitöntä apua ja toteuttamaan lastensuojelua lasten uudelleen sopeuttamiseksi yhteiskuntaan; edistämään toimia katulapsi-ilmiön ehkäisemiseksi; vahvistamaan lasten ja nuorten suojelusta ja lastensuojelulain soveltamisesta vastuussa olevien julkisten laitosten toimintaa. Projektin kahdessa ensimmäisessä osassa työtä tehtiin ei ainoastaan lasten parissa vaan myös heidän ympäristönsä eli perheiden ja yhteisön kanssa. Tavoitteena oli laatia stratregioita sen estämiseksi, että lapset ajautuvat kadulle tai rikollisuuteen. Lukutaitokampanjoita, ammatillista koulutusta sekä muita tärkeitä projekteja on käynnistetty ja ne ovat edelleen toiminnassa. Projektin kolmannessa osassa keskityttiin lastensuojelun edistämistoimiin. Niitä on toteutettu muun muassa perustamalla oikeustoimien kohteena olevista lapsista vastuussa olevien eri instituutioiden yhteinen tietokanta, jonka avulla pyritään käsittelemään tapaukset tehokkaammin. Lastensuojelusta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Guatemala on ratifioinut vuonna 1989, soveltamista rohkaiseviin toimiin on ryhdytty odotettaessa uuden lasten asemaa koskevan lain täytäntöönpanoa. Tähän projektin osaan sisällytettyjä toimia ovat tiedon levittäminen sekä kyseisten laitosten (oikeuslaitos, kansallinen lasten ja nuorten asiain neuvosto sekä sosiaalipalvelujen sihteeristö) henkilökunnan kouluttaminen ja valmistaminen. Projektin vaikutus oli hyvä. Projektissa työskennelleet sekä hallituksen laitokset että katulasten parissa toimivat valtiosta riippumattomat järjestöt ovat sisällyttäneet toimintamäärärahoja talousarvioihinsa siten, että projektin aloittamia toimia jatketaan, vaikka yhteisö ei ole enää suoranaisesti läsnä. Ottaen huomioon toiminnan tulokset yhteisö ehdottaa, että laaditaan uusi katulasten tukiprojekti, joka jatkaa päätyneen projektin käynnistämää strategiaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1954/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle. Kosovo ja Agenda 2000.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1954/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Kosovo ja Agenda 2000 EU rahoittaa Kosovon jälleenrakentamista miljardeilla. Yhtä suurella summalla se tukee jälleenrakennustoimia maanjäristyksen aiheuttamien tuhojen korjaamiseksi Turkissa. Näistä toimista päätettiin Agenda 2000:n hyväksymisen jälkeen. Voiko neuvosto tästä syystä vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Kuinka suuren summan EU/jäsenvaltiot käyttävät Kosovon jälleenrakentamiseen ja kuinka kauan avustusohjelmien on tarkoitus jatkua? 2. Millaisia vaikutuksia näillä toimilla on EU:n tuleviin talousarvioihin? 3. Pitääkö neuvosto Agenda 2000:tta koskevan rahoitussuunnitelman tarkistamista tarpeellisena? 4. Jos neuvosto ei pidä sitä tarpeellisena, miten sen mielestä olisi mahdollista, että rahoitustuet eivät vaikuttaisi Agenda 2000:tta koskevaan rahoitussuunnitelmaan? Vastaus (14. helmikuuta 2000) 1. Vuoden 2000 talousarviomenettely on saatu päätökseen, ja Kosovon jälleenrakennukseen vuodelle 2000 myönnetty määrä EU:n talousarviossa on enintään 360 miljoonaa euroa. Tästä summasta 300 miljoonaa euroa myönnetään maksusitoumusmäärärahoina. Tämän lisäksi jäsenvaltiot ovat maailmanpankin ja komission järjestämässä kahdessa avunantajien konferenssissa luvanneet eri muodoissa toimitettavaa kahdenvälistä apua. 2. Euroopan parlamentti ja neuvosto, jotka totesivat toimielinten sopimuksen 24 artiklassa tarkoitettujen ehtojen täyttyneen, ovat yhteisestä sopimuksesta päättäneet käyttää joustovälinettä rahoittamaan Kosovon jälleenrakentamiseen tarvittavaa jäljellä olevaa määrää, jota ei voida kattaa siirtämällä määrärahoja vuoden 1999 talousarviosta eikä kohdentamalla vuoden 2000 talousarvioesityksessä olevia määrärahoja uudelleen. 3. On selvää, että Kosovon jälleenrakentaminen kestää kauemmin kuin vuoden, mutta koska pidemmän aikavälin arvioita ei ole vielä tehty, jälleenrakennusavun määrästä ei voida toistaiseksi esittää tarkkoja lukuja.