ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0549/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Tupakkalajikkeiden Tsebelia ja Mavra korvaaminen Kreikassa Komissio on esittänyt ehdotuksen Tsebelia- ja Mavra-nimisten tupakkalajikkeiden korvaamisesta muilla lajikkeilla. Mainittuja lajikkeita viljellään tietyillä Kreikan köyhimmillä ja karuimmilla alueilla, joilla ei ole vaihtoehtoisia työpaikkoja. Mikäli ehdotus hyväksytään, näiden alueiden tupakantuottajat joutuvat lopettamaan viljelyn, sillä maaperä- ja ilmasto- sekä muiden olosuhteiden vuoksi he eivät voi siirtyä viljelemään muita lajikkeita. Komission perustelut, joiden mukaan Tsebelia ja Mavra eivät ole markkinoitaviksi kelpaavia lajikkeita, eivät pidä paikkaansa, sillä näiden tupakkalajikkeiden lähes koko tuotanto viedään Itä-Euroopan maihin. Komissiolta kysytään: Aikooko se vetää takaisin ehdotuksensa, että Tsebelia- ja Mavra-lajikkeiden viljely lakkautetaan Kreikassa, mikä aiheuttaisi vahinkoa tupakantuottajille? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1999) Komission ehdotus siirtymisestä tiettyjen lajikeryhmien, joilla on vähäinen menekki, toisiin lajikkeisiin, joiden menekki on varmempi ja joista tuottaja saa kannattavammat hinnat, tehtiin kyseisenä ajankohtana käytettävissä olleiden tietojen perusteella; tämä näkyy komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimittamasta kertomuksesta(1). Lisäksi huomattava määrä ryhmän V tupakkaa viedään Itä-Euroopan maihin, kuten arvoisa parlamentin jäsen perustellusti toteaa. Näiden lajikkeiden tuotannon tiedetään lisääntyvän, vaikka menekin ei uskota olevan pitkäaikaista. Komissio ehdotti Kreikan viranomaisten kanssa neuvoteltuaan Mavra ja Tsebelia -lajikkeiden tuotannosta siirtymistä vuoteen 2001 mennessä (mikä tarkoittaa sitä, että 11 000 tonnin tuotantoa jatketaan) ja tilanteen tarkastelemista uudelleen mainitun ajankohdan jälkeen. (1) KOM(96) 554 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0298/99 esittäjä(t): Kenneth Coates (GUE/NGL) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Yksityisvankilat Yksityisvankiloiden rakentaminen on yleistynyt Yhdysvalloissa ja on leviämässä myös Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Kuinka yleinen tämä käytäntö on Euroopan unionissa? Kuinka monta yksityisvankilaa on avattu kussakin jäsenvaltiossa? Kuinka suuri niiden henkilökunta on suhteessa vastaavien julkisten laitosten henkilökuntaan? Onko olemassa tilastoja vankien itsemurhista tai tapauksista, joissa vanki on vahingoittanut itseään näissä laitoksissa? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1999) Komissio korostaa ihmisoikeuksien kunnioittamista ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen ja Euroopan neuvoston vuonna 1973 hyväksymien vankien kohtelua vankiloissa koskevien vakiosääntöjen mukaisesti. Komissio ei pidä kattavaa tietokantaa unionin yksityisistä rangaistuslaitoksista. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä kääntymään muiden kansainvälisten järjestöjen puoleen, esimerkiksi Euroopan neuvoston, joka julkaisee säännöllisesti Euroopan vankiloita koskevia tilastoja.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0225/99 esittäjä(t): James Janssen van Raay (UPE) komissiolle (3. helmikuuta 1999) Aihe: Tiemaksut Alankomaissa Onko komissio valmis tutkimaan, onko kohtalokas suunnitelma tiemaksujen käyttöönotosta ristiriidassa eurooppalaisen lainsäädännön kanssa, kun otetaan huomioon, että Alankomaat on rikkonut toistuvasti ja suurimittaisesti eurooppalaisia oikeussäännöksiä (esim. Securitel) ja erityisesti, koska alankomaalaiset ovat ilmaisseet vastustavansa jyrkästi Saksan ja Belgian tiemaksuja, joiden käyttöönoton tulisi olla mahdollista ainoastaan Euroopan laajuisesti? Eivätkö aiotut valvontatoimet olekin vastoin Euroopassa taattua yksityisyyden suojaa? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1999) Alankomaiden hallitus pyysi vuoden 1998 alkupuolella komissiolta lausuntoa hallinnollisten tienkäyttömaksujen mahdollisesta käyttöönotosta Randstadissa ruuhka-aikoina. Kyseinen kuulemismenettely oli tiettyihin jäsenvaltioiden suunnittelemiin liikenteen alan lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin etukäteen sovellettavasta tarkastelu- ja kuulemismenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1962 tehdyn neuvoston päätöksen 308/62/ETY muuttamisesta 22 päivänä marraskuuta 1973 tehdyn neuvoston päätöksen 73/402/ETY(1) mukainen. Komissio antoi 28. toukokuuta 1998 lausuntonsa, jonka mukaan lakiehdotus on yhteisön oikeuden mukainen. Tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen sekä tiettyjen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie- ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa 25 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/89/ETY(2) nojalla jäsenvaltioilla on lupa päättää alueellaan käyttöönotettavista tietulleista. Komissiolla ei ole syytä epäillä, että Alankomaiden hallituksen suunnittelema hallinnollisen maksun käyttöönotto rikkoisi millään tavalla Euroopan unionin kansalaisten yksityisyyden suojaa. (1) EYVL L 347, 17.12.1973, s. 48, suomenk. erityispainos, alue 7, nide 1, s. 153. (2) EYVL L 279, 12.11.1993, s. 32, suomenk. erityispainos, alue 7, nide 5, s. 37.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1066/99 esittäjä(t): Heidi Hautala (V) komissiolle (20. huhtikuuta 1999) Aihe: TACIS-ydinturvaohjelmien toteutusongelmat TACIS-PHARE-ydinturvallisuusohjelmia on arvosteltu aiheellisesti. Vaikka erityisesti turvallisuuskulttuuri ja tietotaito ovat selvästi parantuneet ohjelmien myötä, niin silti mm. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa selostetut ongelmat vaikuttavat todellisilta. Tietooni on tullut, että avun vastaanottajat (Project Partners) ovat huolestuneita TACIS 1993/1994 -ohjelmiin liittyvien, pitkään valmisteltujen hankkeiden kohtalosta, joka on edelleen avoin. Hankkeista noin 20 on laitetoimituksia, jotka hitaan TACIS-hallintobyrokratian vuoksi ovat ehtineet vasta sopimusvaiheeseen ja joilla on tärkeä merkitys laitosten huoltotoiminnan ja niiden turvallisuuden parantamiseksi. Mitä komissio aikoo tehdä kiusallisen tilanteen korjaamiseksi, ottaen huomioon budjetin aikakehysrajoituksen, joka periaatteessa on viisi vuotta? Aikooko komissio toimia niin, että TACIS 1995 -ohjelmassa ja myöhäisemmissä ohjelmissa ei kohdata samoja ongelmia kuin edellä on selostettu? Kuinka se on otettu huomioon suunnitelmissa? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) Maaliskuussa 1998 antamassaan tiedonannossa, joka koski ydinvoimaan liittyvää toimintaa KIE-maissa ja uusien itsenäisten valtioiden yhteisössä(1), komissio analysoi ydinturvallisuusohjelmien täytäntöönpanossa ilmenneitä vaikeuksia. Tiedonannon tärkein päätelmä on, että varoja on sidottava ainoastaan tarkkaan määriteltyjen hankkeiden perusteella, joista voidaan pyytää tarjouksia, ja että hankkeiden määrää olisi rajoitettava (niiden keskikoon olisi oltava suurempi). Komissio toteuttaa näitä päätelmiä ohjelmien päivittäisessä täytäntöönpanossa. (1) KOM(98) 134 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0023/99 esittäjä(t): David Hallam (PSE) komissiolle (12. tammikuuta 1999) Aihe: Siipikarjanlihan tuonti ja eläinlääkejäämien testaaminen Yhdistyneen kuningaskunnan ja muidenkin EU:n jäsenmaiden siipikarjanlihan tuottajat noudattavat EU:n tiukkaa eläinlääkejäämien testausjärjestelmää, jolla halutaan taata mahdollisimman korkea kuluttajansuojan taso. 1. Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja testausohjelmasta, jota sovelletaan siipikarjanlihan tuottajiin EU:hun siipikarjanlihaa vievissä maissa kuten Brasiliassa ja Thaimaassa, sekä testattavista aineista? 2. Voiko komissio taata, että kolmansissa maissa sovellettavat EU:hun tuotavan siipikarjanlihan lääkeainejäämien testausjärjestelmät eivät ole löyhempiä kuin EU:ssa sovellettavat testausjärjestelmät? 3. Voiko komissio julkaista lääkeainejäämien testaustulokset niistä kolmansista maista, jotka tuovat EU:hun huomattavia määriä siipikarjanlihaa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 1999) Elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 96/23/EC(1) mukaan kolmansien maiden on esitettävä komissiolle vuotta 1998 koskevien kansallisten suunnitelmiensa tulokset direktiivin 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti viimeistään 31. maaliskuuta 1999. Komissio tarkastelee parhaillaan yhdessä jäsenvaltioiden asiantuntijoista muodostuvan ryhmän kanssa kaikkien kolmansien maiden (mukaan lukien Brasilia ja Thaimaa) esittämiä kansallisia suunnitelmia voidakseen ryhtyä aiheellisiin toimenpiteisiin. (1) EYVL L 125, 23.5.1996.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0039/99 esittäjä(t): Umberto Bossi (NI) , Luigi Moretti (NI) , Marco Formentini (NI) ja Gipo Farassino (NI) komissiolle (20. tammikuuta 1999) Aihe: Rasismitapaus italialaisessa koulussa Viime päivinä Italian lehdet, erityisesti päivälehdet "La Repubblica", "Il Corriere della sera", "La Provincia Pavese" ja "La Padania", ovat kirjoittaneet tapauksesta, jossa italialaisessa keskiasteen koulussa Miradolo Termessä (Pavian maakunnassa) loukattiin törkeästi yksitoistavuotiaan koululaisen Paolo Buttabonin ihmisoikeuksia. Voimistelunopettaja Annamaria Conforte repi Buttabonin yltä Italian olympiakomitean virallisesti rekisteröimän ja lukuisiin Pohjois- ja Etelä-Italiassa käytyihin otteluihin osallistuneen "Padania Calcio" -joukkueen trikooasun. Opettaja uhkasi lisäksi, että hänen Etelä-Italiasta kotoisin olevat sukulaisensa pieksävät lapsen ja tämän vanhemmat. Todettakoon, ettei poika eivätkä hänen vanhempansa osallistu aktiivisesti politiikkaan eivätkä he ole minkään puolueen jäseniä. Koulun varajohtaja Giancarla Simonini on puolustanut opettajaa. Muita lapsia kehotettiin osoittamaan koulutoverilleen halveksuntansa ja pukemaan vapaasti ylleen lempijoukkueensa trikooasu, kun taas Buttaboni joutui kirjoittamaan Italian kansallislaulun viisikymmentä kertaa. Kyseessä on vakava rasismitapaus, johon kaiken lisäksi syyllistyi opettaja ja joka on kaikkien eurooppalaisten yksilön ja perheen vapautta koskevien lakien vastainen. Onko komissio tietoinen tästä rasismitapauksesta? Komissio on sitoutunut taistelemaan aktiivisesti kaikkea rasismia vastaan. Aikooko se siis ilmaista näkemyksensä tapauksesta? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 1999) Komissio pitää hyvin tärkeinä suvaitsevan ilmapiirin luomiseen tähtääviä toimia, joita voidaan toteuttaa kouluissa ja nuorten parissa. Kuitenkin komission mielestä arvoisien parlamentin jäsenten esille tuoma tapaus ei kuulu komission toimivaltaa. Jäsenvaltioiden tehtävänä on määrätä seuraamuksia alueellaan konkreettisesti ilmenevästä syrjinnästä.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3805/98 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Hajautettujen yhteistyöohjelmien kelpoisuuskriteerit Euroopan komission ilmoittamaan hajautettujen yhteistyöohjelmien uudelleen aloittamiseen liittyy uudet hyvin ankarat kelpoisuuskriteerit ja etenkin pankkitakuun edellyttäminen. Aikooko komissio säilyttää tällaisen kriteerin, joka toisaalta rankaisee pieniä rakenteita (yhdistykset ja kansalaisjärjestöt), jotka eivät pysty kyseistä takuuta hoitamaan, ja on toisaalta paikallisviranomaisia koskevan Ranskan lainsäädännön vastainen? Ranskan paikallisviranomaiset ovat itse asiassa Ranskan lainsäädännön mukaan automaattisesti vakavaraisia. Komission asettama pankkitakuuta koskeva kriteeri edellyttäisi, että paikallisviranomaiset maksavat pankin toimitusmaksuja ja itse asiassa rikkovat tällä tavoin julkistalouden kirjanpitoa koskevia sääntöjä. Komission hajautetuille yhteistyöohjelmille asettamat uudet kriteerit saattavat aiheuttaa sen, että kansalaisyhteiskunnan osallistuminen jää vähäiseksi. Kansalaisyhteiskunta on joutunut odottamaan pitkään hajautetun yhteistyön jäädyttämisen purkamista. Eikö komissio voi ottaa käyttöön vaihtoehtoista järjestelmää, joka mahdollistaa sen, että pienet rakenteet ja paikallisviranomaiset voivat osallistua tällaisten ohjelmien uudelleen aloittamiseen esteettä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1999) Rakennerahastojen ohjelmakautta 2000-2006 koskevien komission ehdotusten mukaan pankkitakaus voidaan tarvittaessa vaatia vakuutena myönnettäessä julkista rahoitusta välittäjäorganisaatioille, jotka vastaavat rahastojen täytäntöönpanosta. Tätä vaatimusta ei sovelleta tuen lopulliseen saajaan. Jäsenvaltioiden on määriteltävä konkreettiset täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Tällaisia järjestelyjä sovelletaan jo eräissä jäsenvaltioissa erityisesti Leader-yhteisöaloitteen osana tukea saaviin paikallisiin toimintaryhmiin.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3526/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Yhteisen markkinajärjestelyn uudistaminen / Vilja-, öljy ja proteiinikasvit (Agenda 2000) Viittaan ehdotukseen neuvoston asetukseksi (EY) 1766/92 muuttamisesta ja tavallisen vehnän, rukiin, ohran, maissin ja durumvehnän laadun vahvistamisesta annetun asetuksen (ETY) 2731/75 kumoamisesta sekä ehdotukseen neuvoston asetukseksi (EY) N:o... tiettyjen peltokasvien tuottajille maksettavasta tuesta (KOM(98) 0158 lopull. - 98/0107(CNS) ja 98/0108(CNS))(1). Viljat: 10 prosentin hintojen lasku on riittävä komission ehdottaman 20 prosentin laskun sijaan. Maissia koskevaa ratkaisua ei kuitenkaan voida hyväksyä. Öljysiemenet: aihetta koskeva ehdotus (30 prosentin alennus nykyiseen tukitasoon) ei ole hyväksyttävissä, koska se vaarantaisi merkittävästi niiden kilpailukyvyn. Tilanne Yhdysvaltoihin verrattuna pahenisi, koska siellä tukijärjestelmää on vahvistettu entisestään. Ala saisi kokea itälaajentumisen vaikutukset aina vaan voimakkaampina. Voiko komissio tästä syystä varmistaa, että EU mukauttaa öljysiemeniä koskevan tukensa viljoille vahvistettuun tasoon vasta siirtymäkauden jälkeen, jonka aikana maksamme lisäpalkkiota öljysiemenistä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 1999) Komissio on jo esitellyt parlamentille yksityiskohtaisesti Agenda 2000 -asiakirjaan(2) liittyvien maatalousehdotusten perustelut. Öljysiementen osalta hehtaarituen ja vapaaehtoisen kesannoinnin rinnastaminen muihin peltokasveihin, hehtaarituen osalta erityisesti viljaan, yksinkertaistaa selvästi järjestelmää ja poistaa nykyisen tuen poikkeuksellisuuden. Tämän vuoksi komissio on voinut ehdottaa, että öljykasvien taattua enimmäispinta-alaa koskevan järjestelmän säännöksiä ei enää sovellettaisi, koska ns. Blair House -sopimuksessa, johon nämä säännökset perustuivat, määrätään hehtaarirajoituksen soveltamisesta öljysiementen erityistukiin. On syytä muistaa, että nämä säännökset ovat vielä nykyisin voimassa ja että niissä säädetään tuen tarkistamisesta öljysiementen Euroopassa todetun hinnan perusteella. Niihin sisältyy myös taatun enimmäispinta-alan ylittyessä sovellettavia seuraamuksia, joiden merkitys voi kasvaa nopeasti, koska ne ovat toistuvan ylityksen tapauksessa kumulatiivisia. Arvoisan parlamentin jäsenen ehdottamasta siirtymäkauden asteittaisesta tarkistamisesta olisi seurauksena nykyisten monimutkaisten säännösten säilyminen. Tämä tarkoittaisi sitä, että tuottajat eivät pääsisi hyötymään 1. päivästä heinäkuuta 2000 sovellettavaksi ehdotetun yksinkertaisemman järjestelmän suuremmasta avoimuudesta eivätkä myöskään paremmasta mahdollisuudesta mukauttaa vuoroviljely öljysiementen maailmanmarkkinahintoihin, joita varsinkin tällä hetkellä kasviöljyjen vaikutus pyrkii nostamaan. Blair House -sopimuksen vuoksi nämä säännökset on pidettävä voimassa koko siirtymäkauden ajan. Jos öljysiementen tuki poikkeaa viljan tai kesannon tuesta, öljysiementen tuki erotetaan näistä. (1) EYVL C 170, 4.6.1998, s. 1. (2) KOM(97) 2000 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2876/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Urheilun vihreä kirja Komission jäsenen Marcelino Orejan antamassa vastauksessa (E-3426/97, 27.11.1997)(1), joka liittyi urheilun asemaa unionissa koskevaan kirjalliseen kysymykseeni, todettiin, että komissio aikoo hyväksyä urheilua koskevan tiedonannon ennen elokuuta 1998. Vastauksessa todettiin myös, että tiedonannon hyväksymistä "saattaa seurata vihreä kirja". Yllä mainittuun viitaten kysyn komissiolta, onko komissio jo hyväksynyt kyseisen tiedonannon ja mikäli näin on, mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt urheilun vihreän kirjan valmistelemiseksi? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 1998) Kahdeksannessa Euroopan urheilufoorumissa komission yksiköt esittivät urheilujärjestöille kaksi eri asiakirjaa. Asiakirjassa "Yhteisön toiminnan kehitys ja tulevaisuudennäkymät urheilun alalla" selvitetään, miten komissio ottaa urheilun huomioon toimivaltansa rajoissa. Asiakirja "Urheilun eurooppalainen malli" (suomennos tulossa) on neuvotteluasiakirja, joka koskee urheilun kehittymistä Euroopassa. Urheilujärjestöiltä saatava palaute auttaa valmistelemaan eurooppalaista urheilukonferenssia, jonka komissio aikoo järjestää Olympiassa toukokuun ensimmäisellä viikolla vuonna 1999. (1) EYVL C 134, 30.4.1998, s. 162.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3924/98 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Metsästyslupien hyväksyminen Yhteisössä on sekä yksittäisten jäsenvaltioiden että eri alueiden ja maakuntien välillä suuria eroja metsästysluvan sisällössä, edellytyksissä, laajuudessa ja hinnassa. Metsästäjä voi metsästää toisessa jäsenvaltiossa niin sanotulla "vieraan metsästysluvalla" (Gast-Jagdschein), jota varten ei tarvita metsästäjäkokeen suorittamista, kun taas paikallisten metsästäjien täytyy suorittaa tällainen koe. Tietyllä tavalla tämä merkitsee viimeksi mainittujen syrjintää. Jossakin jäsenvaltiossa hankittuja metsästyslupia ei aina hyväksytä toisissa valtioissa lainkaan. Voiko komissio ilmoittaa, - pyrkiikö se yhdenmukaistamaan metsästyslupaan liittyviä määräyksiä ja - aikooko se, ottaen huomioon Euroopan sisämarkkinoiden luominen, saada jäsenvaltiot ainakin tunnustamaan vastavuoroisesti metsästäjäkokeet, jotka ovat välttämätön perusta metsästysluvan myöntämiselle? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1999) Neuvoston direktiivillä 89/48/ETY(1), annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, on vahvistettu vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskeva yleinen järjestelmä. Sittemminkin tätä direktiiviä on täydennetty täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/51/ETY(2). Tämä toinen direktiivi koskee tutkintotodistuksia, joita direktiivi 89/48/ETY ei kattanut. Nämä direktiivit koskevat ammatillisia pätevyysvaatimuksia eivätkä metsästyslupia, jotka ovat vapaa-ajan toimintaan oikeuttavia todistuksia. Ympäristöä koskevassa yhteisön lainsäädännössä, kuten luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY(3) ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY(4), ei säädetä niitä kokeita koskevista vaatimuksista, jotka metsästäjien on suoritettava saadakseen metsästysluvan. Komissio ei aio tässä vaiheessa yhdenmukaistaa metsästyslupien hankkimista yhteisössä. Se pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota EY:n perustamissopimuksen 3 b artiklan määräyksiin, joiden mukaan "yhteisö toimii sille tällä sopimuksella annetun toimivallan ja asetettujen tavoitteiden rajoissa" ja "yhteisön toiminnassa ei saada ylittää sitä, mikä on tarpeen tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi". (1) EYVL L 19, 24.1.1989. (2) EYVL L 209, 24.7.1992. (3) EYVL L 103, 25.4.1979. (4) EYVL L 206, 22.7.1992.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3193/98 esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Kauppa Turkin kanssa Voisiko komissio esittää yksityiskohtaisia lukuja määrällisistä muutoksista kaupassa, jota on käyty koko EU:n ja Turkin ja EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin välillä tulliliiton tultua voimaan? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Tulliliiton tultua voimaan kauppavaihto yhteisön ja Turkin välillä on kasvanut huomattavasti. Kaupan määrä kasvoi vuoden 1995 22 000 miljoonasta ecusta 28 000 miljoonaan ecuun vuonna 1997. Yhteisön kaupan ylijäämä kasvoi tänä kautena. Kauppatase, joka oli noin 4 000 miljoonaa ecua vuonna 1995, kasvoi 8 000 miljoonaan ecuun vuonna 1996 ja ylitti 10 000 miljoonaa ecua vuonna 1997. Tämä kehitys heijastuu yhteisön jäsenvaltioiden ja Turkin kahdenvälisen kaupan tasoon. Osana Turkin suhteiden kehityksestä annettua kertomusta tulliliiton voimaantulosta alkaen(1) komissio on selvittänyt tulliliiton vaikutusta yhteisön ja Turkin kauppavaihtoon. (1) KOM(98) 147 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3243/98 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (19. lokakuuta 1998) Aihe: Lapsityövoiman hyväksikäyttö Istanbulin ammattiyhdistysliikkeen johtajan Dervish Kaplanin äskettäisen väitteen mukaan 9-12 -vuotiaat lapset työskentelevät erittäin huonolla palkalla eräässä turkkilaisessa tuotantoketjussa, joka valmistaa vaatteita italialaiselle Benetton -yritykselle. Lapsityövoiman käyttö on levinnyt laajalle. Kansainvälisen työjärjestön äskettäin tekemän tutkimuksen mukaan maailmassa noin 250 miljoonaa 5-14 -vuotiasta lasta tekee työtä kovissa olosuhteissa erittäin pienellä palkalla ja 120 miljoonan lapsen on pakko luopua koulunkäynnistä tehdäkseen työtä. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa estääkseen lapsityövoiman räikeän hyväksikäytön suurissa monikansallisissa yrityksissä sekä varmistaakseen lasten oikeuksien suojelun? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1998) Myös komissio on hiljattain saanut tietää tosiasioista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Kansainvälinen työjärjestö on useaan otteeseen arvostellut lapsityövoiman käyttöä etenkin Turkissa. Komission saamien tietojen mukaan Benetton-yhtiö on allekirjoittanut sen toimiluvan haltijana Turkissa toimivan turkkilaisyhtiön kanssa sopimuksen, jolla pyritään katkaisemaan kaikki sopimussuhteet kyseisen maan alihankintayrityksiin, joissa alle 15-vuotiaita lapsia käytetään työvoimana. Komissio puolestaan on viime vuosina tehnyt huomattavan määrän lapsityövoiman käyttöön liittyviä toimia ja aloitteita (komission yksiköiden 11. toukokuuta 1998 uudistama asiakirja, jonka komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle).