ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2612/98 esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Jäsenmaiden finanssipolitiikan kestävyys EU:n eri jäsenmaissa finanssipolitiikan institutionaaliset puitteet eli se, miten vuosittainen budjetin laadinta etenee ja miten hajautettu tai heikko laadintaprosessi on, vaihtelee huomattavasti. Nyt kun päätös EMU:n kolmannesta vaiheesta on tehty, eri maissa on syytä kiinnittää huomiota rahaliiton sisäisen vakauden turvaamiseen. Tätä voi häiritä esimerkiksi jonkun maan expansiivinen finanssipolitiikka, jossa todellisia menolisäyksiä on "piilotettu" budjettimenoihin. Tämän riskin vuoksi harjoitettavan finanssipolitiikan julkista taloutta määrittelevien instituutionaalisten puitteiden pitäisi olla vertailukelpoiset. Mitä komissio tekee, jotta eri jäsenmaiden harjoittama finanssipolitiikka olisi EU-tasolla vertailukelpoista? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 1998) On totta, että talousarviot laaditaan eri jäsenvaltioissa eri tavalla. Tämä on luonnollista, koska talousarviomenettelyt perustuvat vuosien kuluessa kehittyneisiin käytäntöihin ja on suunniteltu erilaisten perinteiden ja institutionaalisten puitteiden mukaisesti. Eroavaisuuksien merkitystä ei kuitenkaan ole syytä liioitella. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä laaditun pöytäkirjan N:o 5 mukaista lähentymistä on lisäksi havaittavissa. Pöytäkirjan 3 artiklassa määrätyn liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset menettelyt talousarvion alalla mahdollistavat niille sopimuksesta tällä alalla johtuvien velvollisuuksien täyttämisen. Nykyään lähes kaikki jäsenvaltiot esimerkiksi laativat talousarvionsa kalenterivuosittain eivätkä varainhoitovuosittain. Talous- ja rahaliiton lähestyessä sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla on pyritty tarmokkaasti tekemään budjettiluvuista avoimia ja vertailukelpoisia. Tässä yhteydessä on muistettava, että komission harjoittama julkisen talouden seuranta perustuu lukuihin, jotka laaditaan kaikissa jäsenvaltioissa samojen sääntöjen mukaisesti (Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä, EKT). Vaikka talousarviomenettelyt poikkeavat toisistaan, komissiolla on siten tarvittavat välineet finanssipolitiikan ja talouspolitiikkayhdistelmän analysoimiseen sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tasolla. Tällä hetkellä komissio pyrkii täydentämään vuotuisten budjettilukujen tuottamiseksi tehtyjä ponnisteluja parantamalla myös lyhyen aikavälin julkisen talouden muuttujien vertailukelpoisuutta. Tulosten odotetaan helpottavan entisestään yhteisössä harjoitettavan finanssipolitiikan ja talouspolitiikkayhdistelmän oikea-aikaista ja luotettavaa analysointia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2655/98

esittäjä(t): Antoinette Spaak (ELDR) komissiolle

(1. syyskuuta 1998)

Aihe: Euroopan unionin toimielimissä käytettävät kielet

1. Kuinka monta sivua alkuperäistekstiä on tuotettu ja kuinka monta tuotetaan nykyisin jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä, ja mille kielille ne käännetään?

2. Mikä on toimielinten kanta kielikysymykseen laajentumisen kannalta?

3. Mitä kieliä käytetään neuvotteluissa Maailman kauppajärjestön, Keski- ja Itä-Euroopan maiden, Kyproksen, Baltian maiden ja entiseen Neuvostoliittoon kuuluneiden valtioiden kanssa?

Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus

(26. lokakuuta 1998)

1. Vuonna 1997 komission käännöspalvelu sai käännettäväkseen yhdelle, useammalle tai kaikille yhteisön virallisille kielille noin 250 000 sivua. Yleisimmät lähtökielet olivat englanti ja ranska. Samana ajanjaksona käännettyjen sivujen määrä oli hieman yli 1 100 000, josta yli 700 000 sivua käännettiin kaikille virallisille kielille. Joidenkin kieliparien käännösmäärä oli kuitenkin vähäinen.

2. Kieliin sovelletaan yhä vuonna 1958 annettua asetusta N:o 1, jota on muutettu yhteisön laajentumisten yhteydessä. Määräyksiä voidaan muuttaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 217 artiklassa määrätyllä menettelyllä.

Valmistellessaan Agenda 2000:een liittyviä ehdotuksia komissio on soveltanut kielimääräyksiä ja ottanut huomioon myös hakijamaiden kielet. Komissio on käynnistänyt uusia kieliä koskevan koulutuksen, jotta käännöstarpeisiin voidaan vastata.

Komissio on vakuuttunut siitä, että laajentuneen unionin tulkkaustehtävät on mahdollista hoitaa käyttämällä kevytrakenteisia, siirrettäviä tulkkauskoppeja ja epäsymmetristä tulkkausta (lähdekielten ja kohdekielten määrä eroaa toisistaan), järjestämällä intensiivistä koulutusta tarvittavissa kielipareissa ja ottamalla palvelukseen tulkkeja, joilla on tarvittava kielitaito. Tätä varten aloitettiin jo vuoden 1996 toisella vuosipuoliskolla yhteisen tulkkaus- ja konferenssipalvelun (SCIC) uudelleenorganisointi, jonka ansiosta uusien virallisten kielten tulkkaus voidaan kattaa vuoden 1998 talousarviosta alkaen mahdollisimman vähäisin lisäkustannuksin viiden vuoden kuluessa. Kyseessä on 500:n yksikön lisäys tulkkaushenkilöstön lähtökielipotentiaaliin (kieli, josta tulkki tulkkaa toiselle kielelle). Komissio on päättänyt, että jo tästä vuodesta lähtien kiinnitetään erityistä huomiota Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) kielten koulutukseen.

3. Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvottelukielet ovat englanti, ranska ja espanja.

Kyproksen, Viron, Unkarin, Puolan, Tsekin tasavallan ja Slovenian kanssa käytävissä jäsenyysneuvotteluissa tilanne on seuraavanlainen. Neuvottelut on aloitettu tarkastelemalla yhteisön säännöstöä. Tarkastelussa neuvotellaan jokaisesta säännöstön luvusta erikseen. Neuvotteluissa jäsenyyttä hakeneet valtiot voivat käyttää omaa kieltään. Tällöin heidän puheenvuoronsa tulkataan saksaksi, englanniksi ja ranskaksi. Kun jokin luku on käsitelty, jäsenyyttä hakeneet valtiot esittävät muodolliset neuvottelukantansa. Tähän saakka kaikki tässä yhteydessä laaditut asiakirjat ovat olleet englanninkielisiä.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3130/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Eläinlääkintään käytettäviä lääkeaineita koskevat luvat Euroopan unioni on vahvistanut eläinlääkintään käytettävien lääkeaineiden korkeimmat sallitut jäämät elintarviketuotantoon käytettävissä eläimissä. Tämä on välttämätöntä, jotta jäämien riskiä ravintoketjussa voidaan vähentää. Asetusta sovelletaan kuitenkin ilman, että tästä hevosille aiheutuvia vaikutuksia otetaan mitenkään erityisesti huomioon. Hevoset katsotaan elintarviketuotantoon tarkoitetuiksi eläimiksi, mutta Yhdistyneessä kuningaskunnassa hevosia teurastetaan harvoin elintarviketuotantoa varten. Tämä tilanne on aiheuttanut pelkoa siitä, että sallitut anesteettiset aineet, joita käytetään eläinten anestesiassa ja kivun lievittämiseen ovat jatkossa tehottomia, koska tehokkaita yhdisteitä ei ole enää saatavissa. Pitääkö komissio perusteltuna Iso-Britannian eläinlääkäriyhdistyksen huolenaihetta, joka koskee näistä määräyksistä hevosille aiheutuvia seurauksia? Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän tilanteen korjaamiseksi? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1902/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Tiettyjen alueiden laatuviinien erityismääräykset Voiko komissio selittää, miksi nyt, kun odotetaan innokkaasti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota Belgian Espanjaa vastaan nostamasta kanteesta (asia C388/95), komissio ehdottaa asetuksen 823/87(1) muuttamista niin, että jäsenvaltiot voisivat - vaadittavien ehtojen täyttyessä - sallia sen, että tietyt viinintuottajat kieltäisivät laatuviiniensä myynnin suurissa erissä omien alueidensa ulkopuolella? Voiko komissio siis selittää, miksi ehdotus suurien viinierien valvotusta toimittamisesta, jonka tarkoituksena on suojella kyseisen viinin aitoutta, on ollut hautautuneena komissioon kauemmin kuin tuomiota asiassa C388/95 on odotettu? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Ensimmäisen kysymyksen osalta komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että tma-laatuviinien pullottamista koskevan kysymyksen yhteydessä komissio päätti esittää lausunnon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa vireillä olevasta asiasta C-388/95, Belgian kuningaskunta vastaan Espanjan kuningaskunta, ja tarkastella lainsäädäntöä uudelleen. Komissio toimitti neuvostolle ehdotuksen(2) neuvoston asetukseksi määritetyillä alueilla tuotettuja laatuviinejä koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) 823/97 muuttamisesta(3), jotta alalle perustettaisiin yhteisön kehys ja jotta toimenpidettä ei toteutettaisi ennen kuin perusteet ovat hyväksyttäviä ja alueen toimijoiden enemmistö on päässyt yhteisymmärrykseen. Ehdotuksen sisällön osalta parlamentin jäsenen on syytä tutustua Stéphane Buffetaut'n kirjalliseen kysymykseen 1657/98(4) annettuun vastaukseen. Toiseksi parlamentin jäsen kysyi, miksi irtotavarana olevan viinin valvottua toimittamista koskevaa ehdotusta ei ole hyväksytty. Syynä on se, että tuottajajäsenvaltiot eivät tukeneet ehdotusta, koska se oli liian raskas ja sitä ei olisi voitu soveltaa laajalti kaikkeen irtotavarana kuljetettavaan tma-laatuviiniin. Tämän toimenpiteen pakolliseksi tekemistä kaikkien tma-laatuviinien osalta pidettiin kohtuuttomana, sillä vaikka toimenpiteellä olisikin saatettu tehostaa irtotavarana kuljetetun tma-laatuviinin aitouden valvontaa, sillä ei voitaisi taata, että kaikkien pullotettujen tma-laatuviinien erityiset laatuominaisuudet säilyisivät ja että niiden alkuperä pysyisi identtisenä. (1) EYVL L 84, 27.3.1987, s. 59. (2) EYVL C 108, 7.4.1998. (3) EYVL L 84, 27.3.1987. (4) EYVL C 31, 5.2.1999, s. 65.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2944/98 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (ARE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Budjettikohta B7-6601 (Yhteistyösopimukset kolmansien maiden kanssa) Euroopan parlamentin aloitteesta unionin talousarvioon lisättyyn budjettikohtaan B7-6601 (yhteistyösopimukset kolmansien maiden kanssa) sisältyy 1,6 miljoonan ecun arvosta maksusitoumuksia, joilla pyritään erityisesti kattamaan ulkoisten toimien yhteisrahoitus Kiinan tasavallan kanssa, jotta Taiwan voitaisiin integroida Maailman kauppajärjestöön. 31. heinäkuuta 1998 mennessä, ts. seitsemän kuukautta sen jälkeen, kun budjettivallan käyttäjä oli hyväksynyt talousarvion, ainoastaan 19 % määrärahoista oli sidottu. Komissio on kirjannut tämän budjettikohdan ja saman selvitysosan alustavaan talousarvioesitykseensä, ja neuvosto on vastaavasti säilyttänyt kohdan sellaisenaan ensimmäisessä käsittelyssään. Miksi komissio ei ole kuitenkaan tehnyt asialle vielä mitään? Mitä se odottaa toteuttaakseen sitoumukset? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1998) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ilmoitetaan, että yhteisön ja kolmansien maiden yhteistyösopimuksia koskevaan budjettikohtaan B7-6601 kuuluville Taiwania koskeville toimille ei ole vielä oikeusperustaa. Komissio pohtii parhaillaan, kuinka kyseinen osa budjettikohtaa voidaan panna täytäntöön. Tässä vaiheessa oikeusperustan vahvistaminen on kuitenkin sen ensisijainen tehtävä, sillä ilman oikeusperustaa budjettikohdan mukaisesti toteutetut toimet voitaisiin mitätöidä myöhemmin. Komissio vakuuttaa, että tilanteesta huolimatta sen vakaana tarkoituksena on pitää yllä lujia ja terveitä talous- ja kauppasuhteita Taiwaniin.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2710/98 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Rahanpesu ja euron käyttöönotto Miten komissio aikoo vahvistaa "pimeän rahan" markkinoille pääsyn ja rahanpesun estämistä koskevia määräyksiä? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Komissio antoi 1. heinäkuuta 1998 toisen kertomuksensa(1) Euroopan parlamentille ja neuvostolle rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/308/ETY(2) täytäntöönpanosta. Kertomuksessa arvioidaan rahanpesun vastaisten yhteisön toimien nykytilaa ja todetaan, että komissio valmistelee parhaillaan uutta direktiiviehdotusta vuoden 1991 direktiivin ajantasaistamiseksi ja laajentamiseksi. Tätä toivoi myös parlamentti vuonna 1996 antamassaan mietinnössä ja päätöslauselmassa(3), ja tätä suositteli Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksymässään järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassa(4). Uudessa ehdotuksessa pyritään kieltämään rahanpesu laajemmin, lisäämään joidenkin rahoitussektorin ulkopuolisten alojen velvoitteita ja parantamaan yhteistyötä rahanpesua valvovien jäsenvaltioiden viranomaisten välillä. Euron käyttöönoton yhteydessä toteutettavien rahanpesun vastaisten toimien osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission vastaukseen Richard Graham Corbettin parlamentin kyselytunnilla kesäkuun 1998 täysistunnossa esittämään suulliseen kysymykseen H-501/98(5). (1) KOM(98) 401 lopullinen. (2) EYVL L 166, 28.6.1991. (3) Asiakirja A4-0187/96 ja EYVL C 198, 8.7.1996, s. 245. (4) EYVL C 251, 15.8.1997. (5) Parlamentin täysistuntokeskustelut (kesäkuun 1998).
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2402/98 esittäjä(t): Olivier Dupuis (ARE) neuvostolle (28. heinäkuuta 1998) Aihe: Karadzicin rahoitustoimet Banja Lukassa ilmestyvässä viikkolehdessä Nezavisne Novine julkaistujen ja Corriere della Seran 22. kesäkuuta 1998 ilmestyneessä numerossa toistettujen tietojen mukaan 17 miljoonaa markkaa (vastaa 17 miljardia liiraa) siirrettiin maaliskuussa 1997 Republika Srpskan pankista Triesten pankkiin (Nuova Banca di Credito di Trieste, tunnetaan myös slovenialaisella nimellä "Trzaska Kreditna Banka"). Varojen siirron näyttävät suorittaneen sotarikoksiin syyllistyneen Radovan Karadzicin tukijat juuri ennen kuin tämä joutui luovuttamaan Republika Srpskan hallituksen nykyisen pääministerin Milorad Dodikia kannattaville "maltillisille". Valtavan pääomien siirron oletetaan olevan tulosta sekä Bosnian serbien "etnisen puhdistuksen" aikana tekemistä ryöstöistä että Republika Srpskalle kuuluvan omaisuuden takavarikoimisesta. - Mitä tietoja neuvostolla on Liechtensteinin "Sarnos Establishment" -yrityksen toimista, jota "Karadzicin klaani" näyttää käyttäneen peittääkseen pääomien siirrot? - Mitä tietoja neuvostolla on Roomassa sijaitsevan ja Gianfranco Oliverion johtaman "Ispecon" (Kansainvälinen politiikan ja talouden tutkimuslaitos) toimista? Laitoshan perustettiin ilmeisesti kesäkuussa 1995 Radovan Karadzicin "poliittis-taloudellisia lobbaustoimia" varten Italiassa. - Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä estääkseen suoran ja / tai epäsuoran rikoksiin osallistumisen ja salaliitot sotarikoksiin syyllistyneen Radovan Karadzicin kanssa ja lujittaakseen yhteisön toimielinten yhteistyötä entisen Jugoslavian sotarikosten käsittelyä varten perustetun tuomioistuimen kanssa? Vastaus (14. joulukuuta 1998) Neuvosto kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä neuvoston huomion kiinnittämisestä kyseiseen asiaan. Neuvosto pahoittelee, ettei se kysymyksen luonteen vuoksi pysty antamaan tyydyttävää vastausta. Neuvosto on kuitenkin toimittanut arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen Italian ja Liechtensteinin viranomaisille, jotka tutkivat esille tuotuja kysymyksiä. Euroopan toimielinten ja entisen Jugoslavian aluetta käsittelevän kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICTY) yhteistyön osalta neuvosto haluaisi muistuttaa, että kyseinen yhteistyö on ennen kaikkea yksittäisten jäsenvaltioiden vastuulla. Neuvosto on kuitenkin aina antanut poliittisen tukensa ICTY:n työlle ja katsoo, että tuomioistuimen kanssa tehtävä yhteistyö on tärkeä tapa valvoa, että entisen Jugoslavian alueen valtiot noudattavat Daytonin rauhansopimuksia.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2665/98 esittäjä(t): Ilona Graenitz (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Elintarvikkeita koskeva puitedirektiivi Breyerin mietintöä (elintarvikkeiden lisäaineet - A4-0242/98) koskevassa kannanotossaan komission jäsen Bangemann viittasi 14.7.1998 elintarvikepuitedirektiivistä käytävään keskusteluun. Parlamentti vaati tällaista direktiiviä 10. maaliskuuta 1998 antamassaan päätöslauselmassa (A4-0009/98). Onko yksityiskohtainen keskustelu tällaisesta direktiivistä jo alkanut? Onko todennäköistä, että direktiiviehdotus annetaan vielä Euroopan parlamentin nykyisen istuntokauden aikana tai nykyisen komission virkakautena? Annetaanko direktiiviehdotus sellaisena ajankohtana, että jäsenehdokasvaltioilla on vielä mahdollisuus sisällyttää direktiivi hyväksyttävinään oleviin yhteisön säännöksiin? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1998) Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että sen yksiköt aloittavat lähiaikoina valmistelutyöt elintarvikkeita koskevan puitedirektiiviehdotuksen laatimiseksi. Kun otetaan huomioon aiheen monimutkaisuus ja tarve pyytää perinpohjaiset lausunnot kaikilta osapuolista, joita asia koskee, komissio ei voi valitettavasti tällä hetkellä arvioida, kuinka kauan tämä valmistelutyö tulee kestämään.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2723/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Epäilys Kuubassa sijaitsevan ydinvoimalan turvallisuudesta 1. Onko komissio tietoinen Juraguassa Kuubassa sijaitsevan ydinvoimalan vuonna 1981 aloitetun ja vuonna 1992 keskeytetyn rakentamisen jatkamisesta ja siitä, että äskettäin julkaistussa The Independent -lehden artikkelissa tämän rakennuksen kuvailtiin olevan romahtamaisillaan? 2. Onko komissio valmis hankkimaan tietoja rakennuksen ja reaktorien, joiden pitäisi neljän vuoden päästä olla valmiita käyttöönottoa varten, turvallisuudesta? 3. Mitä mahdollisuuksia Kuuban tarkkailija-asema AKT:ssa tarjoaa, jotta tässä asiassa päästäisiin tyydyttävään ja turvalliseen ratkaisuun sekä erityisesti Kuuban että yleisemmin koko alueen ja kaikkien maailman maiden kannalta? Onko komissio valmis hyödyntämään näitä EU:n ja Kuuban välisiä uusia poliittisia suhteita? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1998) Komissio on tietoinen Kuuban viranomaisten hankkeesta saattaa päätökseen Juraguan ydinvoimalan rakentaminen. Ydinvoimalan turvallisuustoimenpiteet kuuluvat Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) toimialaan, koska kansainvälinen ydinturvallisuus on sen erikoisalaa. IAEA voi kuitenkin vain antaa vain kansainvälistä ydinturvallisuutta koskevia suosituksia, ei velvoittavia vaatimuksia. Neuvosto on tähdentänyt, että Kuuballe myönnetty tarkkailija-asema Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ryhmässä AKT:ssä ei ennakoi Kuuban liittymistä Lomén yleissopimukseen. Komissio muistuttaa näin ollen arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että Kuubaa koskeva yhteisön kanta, joka vahvistettiin ensimmäisen kerran 2. joulukuuta 1996 ja uudestaan 9. kesäkuuta 1998, muodostaa perustan unionin ja Kuuban suhteille.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2467/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Italialaisten jätteiden jatkuva toimittaminen hävitettäväksi Biebesheimin (Saksa) ongelmajätteiden polttolaitokseen Vuodesta 1997 alkaen Darmstadtin viranomaiset ovat toistuvasti myöntäneet italialaiselle yritykselle 3 R Servizi S.p.A.:lle luvan toimittaa italialaisia jätteitä hävitettäväksi Biebesheimissa sijaitsevaan ongelmajätteiden polttolaitokseen. Lupa on myönnetty jätteidensiirtoasetuksen (ETY) 259/93(1) 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jätteet tuonut yritys on ollut Hessische Industriemüll GmbH. Tähän mennessä (24.6.1998) on myönnetty lupa yhteensä ainakin 7 000 jätetonnin tuomiseen Italiasta Saksaan käsiteltäväksi. 3 R Servizi S.p.A.:n on ilmoitettu tehneen lisää hakemuksia. Asiasta vastaavat osavaltion viranomaiset katsovat, etteivät he EY:n oikeuden vuoksi voi estää jätteiden tuontia. Mahdollistaako jätteidensiirtoasetus sen, että vastaanottavan valtion toimivaltaiset viranomaiset sulkevat poikkeuksetta jätehuoltosuunnitelman ulkopuolelle muista jäsenvaltioista peräisin olevien jätteiden hävittämisen, mikäli tämä on direktiivin 75/442/ETY 5 ja 7 artiklan mukaista? Voiko määräpaikan toimivaltainen viranomainen vastustaa järjestelmällisesti jätteiden tuontia jätteidensiirtoasetuksen 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan iii alakohdan mukaisesti, jos paikallisessa jätehuoltosuunnitelmassa ei sallita muista valtioista peräisin olevien jätteiden tuontia? (1) EYVL L 30, 6.2.1993, s. 1.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3150/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Uusiutuvat energianlähteet ja tuulipuistot Tuulipuistoilla on suuri merkitys ympäristöystävällisen energian tuotannolle. Tuulienergian hyödyntämiseksi perustettavat tuulipuistot eivät kuitenkaan saa haitata luontoa tai asuinalueita. Kaikesta huolimatta tuulipuistoja halutaan perustaa asuin- tai loma-alueiden yhteyteen, mikä pilaa ympäristön ja aiheuttaa mahdollisesti roottoreiden käymisestä johtuvaa melua. Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä velvoittaakseen jäsenvaltiot sijoittamaan tuulipuistot siten, että ympäristön huononeminen ja roottoreiden aiheuttamat meluhaitat vältetään? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1998) Koska tuulipuistot voivat haitata ympäristöä rumentamalla maiseman ja aiheuttamalla melua, ne on sisällytetty tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/11/EY(1) liitteessä II tarkoitettuihin infrastruktuureihin. Liitteessä II luetelluista hankkeista on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi sellaisten perusteiden tai ehtojen pohjalta, jotka jäsenvaltioiden on asetettava hankkeiden laajuuden, toteutuspaikan ja erityispiirteiden mukaan. Uusi direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 14. maaliskuuta 1999. Jos tuulipuistot ovat "sähkön teollisia tuotantolaitoksia", ne kuuluvat lisäksi voimassa olevan direktiivin 85/337/ETY liitteessä II olevan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan. (1) EYVL L 73, 14.3.1997.