ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4041/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Perusoikeuskirja / Elektromagneettiset kentät.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4041/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Perusoikeuskirja / Elektromagneettiset kentät Kun otetaan huomioon ennalta varautumisen periaate ja perusoikeuskirjaluonnoksen 24 artikla, 1. lapsilla on oikeus heidän hyvinvointinsa kannalta välttämättömään suojaan ja turvaan, 2. kaikissa lapsiin liittyvissä toimissa, tapahtuvatpa ne julkisten viranomaisten tai yksityisten instituutioiden toimesta, lasten etu on ensisijainen näkökohta. Voiko komissio varmistaa, onko olemassa suunnitelmia Euroopan laajuisten matkapuhelinmastojen rakentamisen estämiseksi? On epäselvää, missä määrin matkapuhelinmastojen läheisyys aiheuttaa vakavia terveysriskejä, erityisesti lapsille. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 2001) Neuvosto antoi 12. heinäkuuta 1999 suosituksen 1999/519/EY väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz300 GHz) altistumisen rajoittamisesta(1). Tekstin, joka perustuu parhaaseen saatavissa olevaan tieteelliseen tietämykseen, teknisessä liitteessä on ionisoimatonta säteilyä lähettävien laitteiden päästötasoja koskevia erityisvaatimuksia, joiden tarkoituksena on ehkäistä väestön altistuminen ja sen aiheuttamat terveysvaikutukset. Suosituksen täytäntöönpano kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle. Niiden vastuulla ovat myös lähetinmastojen sijaintia koskevat säännöt. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennessä puiteohjelmassa tehdään lisätutkimuksia tieteellisessä tietämyksessä vielä olevien aukkojen täyttämiseksi. Komission tieteellinen ohjauskomitea tulee heinäkuuhun 2001 mennessä esittämään päivitetyn version vuonna 1998 julkaistusta lausunnostaan, jotta voidaan selvittää, onko tarvetta tarkastella uudelleen neuvoston suosituksessa käytettyä tieteellistä perustaa matkapuhelinteknologian kehityksen takia. Komissio aikoo arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman perusoikeuskirjan 24 artiklan mukaisesti reagoida kaikkiin uusiin tieteellisiin tietoihin, jotka tieteellinen ohjauskomitea on hyväksynyt mutta joita ei vielä ole otettu huomioon. (1) EYVL L 199, 30.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3704/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Ehdotus perusoikeuskirjaksi.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3704/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Ehdotus perusoikeuskirjaksi Amsterdamin sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 9 (joka koskee kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa) edellytetään, että aina uutta lainsäädäntöä suunniteltaessa on esitettävä täydellinen selvitys sen taloudellisista vaikutuksista. Ehdotuksessa perusoikeuskirjaksi esitetään selvästi uusia aloitteita, joilla voi olla kansallisen tason vaikutuksia (esim. kansalliset yritysneuvostot). Miksi siis ei ole toimittu pöytäkirjan N:o 9 mukaisesti? Eurooppa väittää kilpailevansa Japanin ja Yhdysvaltojen kaltaisten kaupan jättiläisten kanssa. Eivätkö tällaiset aloitteet ole siitä huolimatta Lissabonin hengen vastaisia? Eivätkö ne tehokkaasti sido EU:n hankkeiden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla turvauduttaessa sosiaalisiin käytänteisiin, jotka voivat heijastua ainoastaan kielteisesti tuotteidemme hintaan ja kilpailukykyyn ulkomailla? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2001) Komission mielestä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa pöytäkirjassa N:o 9, joka käsittelee kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa, ei ole mitään sellaista määräystä, jonka mukaan säädöstä valmisteltaessa on aina tehtävä esiselvitys sen taloudellisista vaikutuksista. Tämä huomautus pätee myös perusoikeuskirjaan. Varsinaisen asian osalta komissio on vakuuttunut siitä, että perusoikeuskirja tuo perusoikeuksille julkisuutta, joka ei suinkaan vaikeuta unionin talouskehitystä vaan päinvastoin edistää sitä arvoisan jäsenen mainitsemien Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien hengen mukaisesti. Tämän kannan vahvisti myös Nizzan Eurooppa-neuvosto, jossa hyväksyttiin Euroopan sosiaalinen toimintaohjelma seuraavalle viisivuotiskaudelle. Nizzan päätelmien mukaan ohjelma on tärkeä väline nykyaikaistettaessa ja parannettaessa eurooppalaista yhteiskuntamallia, jolle on ominaista se, että taloudellinen suorituskyky ja sosiaalinen kehitys kuuluvat erottamattomasti yhteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3939/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Vähemmistöön jääminen määräenemmistöäänestyksissä.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3939/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Vähemmistöön jääminen määräenemmistöäänestyksissä Voiko neuvosto täydentää kysymykseen E-0917/00(1) saamaani vastausta, jossa mainitaan, kuinka monta kertaa kukin jäsenvaltio on jäänyt vähemmistöön määräenemmistömenettelyssä, luettelemalla kaikki vuoden 2000 marraskuun loppuun mennessä määräenemmistöllä tehdyt päätökset? (1) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s. 131. Vastaus (12. maaliskuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsenelle toimitetaan jäljempänä tarkistettu versio niitä tapauksia koskevasta yhteenvedosta, joissa valtuuskunnat ovat pidättäytyneen äänestämästä tai äänestäneet vastaan, kun neuvosto on antanut säädöksiä. Kyseiset tilastot kattavat tiedot vuoden 2000 marraskuun loppuun saakka. Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että neuvoston pääsihteeristö laatii kuukausittain neuvoston säädöksiä koskevan luettelon, joka sisältää säädökset ja muut kuin lainsäädäntötoimet sekä äänestystulokset, äänestysselitykset ja lausunnot, jotka merkitään pöytäkirjoihin neuvoston toimiessa lainsäätäjänä. Nämä kuukausittaiset luettelot voi saada suoraan neuvoston WWW-sivuilta (http:/ue.eu.int, kohdasta Avoimuus ja Neuvoston säädöksistä). >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3554/00 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) neuvostolle. Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdot.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3554/00 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) neuvostolle (15. marraskuuta 2000) Aihe: Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdot Euroopan keskuspankkijärjestelmän perussääntöä koskevan pöytäkirjan 11 artiklan 3 kohdan mukaan johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdoista päättää EKP:n neuvosto kolmesta EKP:n neuvoston ja kolmesta neuvoston nimeämästä jäsenestä koostuvan komitean ehdotuksesta. 1. Tietääkö neuvosto tarkasti johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdot (palkka, eläke, muut sosiaaliturvaetuudet jne.)? 2. Tietääkö se 1) johtokunnan jäseniä koskevista mahdollisista säännöistä, joilla estetään luottamuksellisten tietojen käyttäminen henkilökohtaisen hyödyn tavoitteluun ja 2) tällaisten sääntöjen noudattamista valvovasta järjestelmästä? 3. Pitääkö se johtokunnan jäsenten palkkaus ja eläke-etuja ylisuurina vai tehtävien mukaisina? 4. Koska EKP:ta rahoitetaan julkisista varoista, voiko neuvosto julkistaa tämän palkan Euroopan parlamentille ja Euroopan kansalaisille? Vastaus (12. maaliskuuta 2001) Kuten arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään mainitsee, Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan 11 artiklan 3 kohdan mukaan EKP:n neuvoston jäsenten toimivaltaan kuuluu vahvistaa johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdot. Neuvosto ei osallistu tähän vahvistamiseen. Mainitun määräyksen nojalla neuvosto ainoastaan nimeää kolme jäsentä komiteaan, jonka ehdotuksesta EKP:n neuvosto vahvistaa kyseiset ehdot. Näin ollen neuvosto katsoo, että se ei ole sopivin toimielin yksityiskohtaisesti vastaamaan esitettyihin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0674/00 esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle. Työntekijöiden vapaa liikkuvuus.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0674/00 esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Työntekijöiden vapaa liikkuvuus Ruotsissa valtiollisen opintolainan takaisinmaksua säännellään opintolainalailla (1973: 349) ja opintotukiasetuksella (1973: 418). Ruotsissa asuvat maksavat opintolainaansa takaisin tietyn vuosimäärän, joka määritellään neljäksi prosentiksi yhteenlasketuista ansiotuloista, elinkeinotoiminnasta ja pääomasta. Ulkomailla asuvat, siis myös muissa EU:n jäsenvaltioissa asuvat, joutuvat sitä vastoin maksamaan takaisin kahdeskymmenesosan velan määrästä vuodessa. Nämä säännökset koskevat tietysti kaikkia henkilöitä kansallisuudesta riippumatta, mutta todellisuudessa säännökset johtavat siihen, että keskipitkän koulutuksen (neljästä viiteen vuoteen) omaavilla pieni- ja keskituloisilla tai osa-aikatyötä tekevillä henkilöillä ei ole varaa asua muissa jäsenvaltioissa, koska takaisinmaksuvaatimukset muuttuvat olennaisesti tiukemmiksi kuin Ruotsissa asuvilla (korkeatuloisten kohdalla tilanne voi luonnollisesti olla päinvastainen). Henkilö A:n opintolaina on noin 300 000 kruunua (normaali määrä neljän tai viiden vuoden koulutuksen jälkeen) ja vuositulot 168 000 kruunua (14 000 kruunua kuukaudessa). Jos A asuu Ruotsissa, hän maksaa lainaansa takaisin 6720 kruunua vuodessa. Jos A sitä vastoin asuu ja työskentelee Ranskassa, hänen vuosittainen maksueränsä kohoaa yli kaksinkertaiseksi, nimittäin 15 000 kruunuun. Siten Ruotsin takaisinmaksusäännökset suosivat korkeatuloisia, sillä pieni- ja keskituloisilla tai osa-aikatyötä tekevillä henkilöillä ei ole varaa käyttää perusoikeuttaan asua ja työskennellä toisessa jäsenvaltiossa (vrt. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio: Kraus, C-19/92). Rikotaanko näillä takaisinmaksusäännöksillä perusoikeutta, joka koskee työnhakua, asumista ja työskentelyä toisessa jäsenvaltiossa (EY:n perustamissopimuksen 39 artikla)? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama täydentävä vastaus (25. huhtikuuta 2001) Komissio pahoittelee, että vastaus arvoisalle parlamentin jäsenelle on viivästynyt, ja viittaa parlamentin jäsenen kysymykseen P-0599/01 antamaansa vastaukseen, jossa vastataan maaliskuussa 2000 esitettyihin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3781/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Vilpillinen kilpailu virkistystoiminnan alalla.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3781/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Vilpillinen kilpailu virkistystoiminnan alalla Antwerpenin maakuntahallinto haluaa investoida 440 miljoonaa Belgian frangia Molin lähellä sijaitsevan Zilvermeerin retkeilyalueen uudistamiseen. Komissio on eri tietojen mukaan myöntänyt hankkeelle 110 miljoonaa Belgian frangia tukea Euroopan aluekehitysrahastosta. Tämän EAKR-tuen voidaan katsoa merkitsevän vilpillistä kilpailua suhteessa Antwerpenin maakunnan yksityiseen retkeilytoimintaan. Onko komission sitä mieltä, että 110 miljoonan frangin suuruisen EAKR-tuen myöntäminen Molin lähellä sijaitsevalle Zilvermeerin retkeilyalueelle merkitsee vilpillistä kilpailua suhteessa Antwerpenin maakunnan yksityiseen retkeilytoimintaan? Jos on tätä mieltä, aikooko se peruuttaa EAKR-tuen tältä hankkeelta, jotta Antwerpenin maakunnan yksityinen retkeilytoiminta ei joudu kärsimään vilpillisestä kilpailusta? Jos ei ole tätä mieltä, mistä syystä komissio katsoo, että 110 miljoonan Belgian frangin suuruisen EAKR-tuen myöntäminen Molin lähellä sijaitsevan Zilvermeerin retkeilyalueelle ei merkitse epärehellistä kilpailua suhteessa Antwerpenin maakunnan yksityiseen retkeilytoimintaan? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2001) Flanderin viranomaisten antamien tietojen mukaan ehdotus mahdollisuudesta uudistaa Zilvermeerin retkeilyalue tehtiin paikallisissa keskusteluissa, joilla valmisteltiin tavoitteeseen 2 liittyvää Antwerpenin maakuntaa koskevaa ohjelmaa, jota koskevat neuvottelut ovat vielä kesken. Hakemusta hankkeen toteuttamiseksi tällä alueella ei ole vielä toimitettu. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti tukitoimien täytäntöönpano on jäsenvaltioiden vastuulla sopivalla alueellisella tasolla. Jos näin ollen Zilvermeerin hanketta koskeva hakemus toimitetaan, sen arviointi tulevan tavoitteeseen 2 liittyvän Antwerpenin maakuntaa koskevan ohjelman kannalta kuuluu ennen kaikkea Flanderin hallintoviranomaiselle. Edellä mainitun asetuksen 34 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti hallintoviranomaisen on varmistettava, että kaikki ohjelman puitteissa rahoitetut toimet ovat yhteisön politiikkojen mukaisia ja muun muassa erityisesti valtiontukea koskevien yhteisön säännösten mukaisia. Jos hallintoviranomaisella on mitään syytä epäillä, että tietty toimi ei olisi valtiontukia koskevan yhteisön lainsäädännön mukainen, sen tulee hyvän hallintotavan mukaisesti pyytää neuvoa alueellisessa tai kansallisessa hallinnossa valtiontukiasioista vastaavalta yksiköltä tai komissiolta. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3811/00

esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) neuvostolle

(7. joulukuuta 2000)

Aihe: Venäjän vankilauudistus

Venäjällä epätavallisen suuri osa väestöstä 1,1 miljoonaa ihmistä on vankilassa ja vankileireillä. Viimeisimmät tilastot osoittavat, että jokaista 100 000 venäläistä kohti noin 750 on vangittuna. Venäjän virallisen ihmisoikeuksia valvovan tahon erityisraportissa arvioidaan, että 85 000:lla Venäjän vankiloiden vangeista ei ole sänkyä, 91 000 vankia kärsii tuberkuloosista ja 5 000 vangilla on aids. Nämä luvut osoittavat, että Venäjän vankilajärjestelmä ei toimi ja kaipaa kipeästi uudistamista ja taloudellista tukea.

Yhteisessä julkilausumassa, jonka Jacques Chirac, Romano Prodi ja Venäjän federaation presidentti Vladimir Putin antoivat lokakuun lopussa Pariisissa järjestetyn EU:n ja Venäjän huippukokouksen yhteydessä, todettiin, että uutta vaihetta lähestyvän yhteistyön ensisijaisena tavoitteena on jatkossa tukea instituutioiden uudistamista ja taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia siten, että lakien noudattamista vahvistetaan ja nykyaikaiselle taloudelle ja yhteiskunnalle asetetut demokratiaa koskevat vaatimukset tulevat täytetyiksi. Voiko neuvosto näin ollen kertoa, millaisia suunnitelmia sillä on puuttua Venäjän vankiloiden kriisiin?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2001)

Neuvosto on huolestunut Venäjän vankilaoloista. Yksi EU:n ensisijaisen tärkeistä tavoitteista EU:n ja Venäjän välisessä yhteistyössä on institutionaalisten uudistusten tukeminen. TACIS-ohjelman puitteissa on meneillään komission ja Euroopan neuvoston yhteinen Venäjän rangaistuslaitosten uudistamista koskeva hanke. Neuvosto muistuttaa lisäksi Venäjää säännöllisesti siitä, miten tärkeänä neuvosto pitää ihmisoikeuksien kunnioittamista, joka on yksi EU:n ja Venäjän välisen kumppanuuden perusteista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3040/00 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle. Polyvinyylikloridista valmistettujen tuotteiden syrjintä Tanskassa.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0237 - 0237



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3040/00 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Polyvinyylikloridista valmistettujen tuotteiden syrjintä Tanskassa Tanskan uusi lainsäädäntö hankaloittaa polyvinyylikloridista (PVC) valmistettujen tuotteiden kauppaa, koska alan verotusta on kiristetty ja tietyissä tapauksissa myynnistä on jopa tehty rangaistavaa. 1. Onko Tanskan PVC:tä koskeva lainsäädäntö komission mielestä yhdenmukainen yhteisön lainsäädännön kanssa? 2. Jos ei ole, aikooko komissio aloittaa rikkomusmenettelyn Tanskaa vastaan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 2000) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3274/00 esittäjä(t): Vittorio Sgarbi (PPE-DE) komissiolle. Pantellerian lentoyhteydet.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0071 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3274/00 esittäjä(t): Vittorio Sgarbi (PPE-DE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Pantellerian lentoyhteydet Ottaen huomioon, että - Italian valtion on neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92(1) ja julkista alaa koskevien velvollisuuksiensa mukaisesti perustettava säännölliset lentoyhteydet Pantellerian ja Palermon sekä Pantellerian ja Trapanin välille, sillä yhteydet ovat saaren taloudellisen kehityksen kannalta välttämättömät. - lentoyhteyksiä käsitelleessä 21. kesäkuuta 1999 pidetyssä konferenssissa hyväksyttiin lentoyhteyksien parantamisehdotus, joka koski lähinnä rahtikoneiden aikataulu- ja hinnoittelukriteerejä. Eikö komissio katso, että ottaen huomioon näiden lentoyhteyksien välttämättömyyden myös saaren asukkaille ja matkailijoille, sen olisi puututtava lentoyhteyksien parantamista koskevassa suunnitelmassa ilmenneisiin viivytyksiin? (1) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2000) Jäsenvaltiot voivat tehdä täysin itsenäisiä päätöksiä julkisen palvelun velvoitteista, joita niillä on oikeus asettaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen N:o 2408/92(1) 4 artiklan nojalla, edellyttäen, että ne noudattavat 4 artiklassa säädettyjä menettelyjä ja niiden soveltamisalaa. Näin ollen ei ole komission tehtävä tutkia, kuinka kauan jäsenvaltion alustavat sisäiset menettelyt kestävät, kun se aikoo käyttää hyväkseen kyseisiä säännöksiä, eikä antaa lausuntoa niiden kestosta. (1) EYVL L 240, 24.8.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3172/00 esittäjä(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) komissiolle. Esteet muiden kuin yhteisön kansalaisten palkkaamiselle urheiluseuroihin.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0085 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3172/00 esittäjä(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) komissiolle (4. lokakuuta 2000) Aihe: Esteet muiden kuin yhteisön kansalaisten palkkaamiselle urheiluseuroihin Lehdissä on äskettäin kirjoiteltu vaikeuksista, joita urheiluseurat kohtaavat palkatessaan pelaajia, jotka eivät ole yhteisön kansalaisia. Erityisen vaikeaa on ollut ehdokasmaiden kansalaisten palkkaaminen. Voiko komissio toimittaa luettelon yhteisön ulkopuolisista maista, joiden kanssa yhteisöllä on voimassaolevat assosiaatiosopimukset, joihin sisältyy näiden maiden kansalaisten työehtojen yhdenmukaistaminen yhteisön kansalaisia koskevien työehtojen kanssa ja syrjimättömyys kansalaisuuden perustella? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2000) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä assosiaatiomaiden(1) välisten Eurooppa-sopimusten mukaisesti jäsenvaltiossa laillisesti työskenteleviä kyseisten maiden kansalaisia ei saa syrjiä kansalaisuutensa perusteella. Tämä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltiossa laillisesti työskenteleviä ehdokasmaiden kansalaisia kohdellaan työoloissa, palkkauksessa ja irtisanomisessa samalla tavoin kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaisia. (1) Seuraavat ehdokasmaat ovat tehneet assosiaatiosopimuksen: Puola, Unkari, Romania, Slovakia, Slovenia, Bulgaria, Tekki, Viro, Liettua ja Latvia. Turkin ja Euroopan yhteisöjen yhteistyö perustuu assosiaatiosopimukseen, lisäpöytäkirjaan ja assosiaation kehittämisestä tehtyyn assosiaationeuvoston päätökseen 1/80.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2107/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Komission uudistaminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0063 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2107/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Komission uudistaminen Mitä mieltä komissio on Van Hultenin mietinnön 41 kohdasta, jossa edellytetään, että perussopimuksiin sisällytettäisiin komission jäsenten henkilökohtainen poliittinen vastuu? Miten asiassa on tähän saakka edistytty (jos on) ja millaisia tulevia toimia komissio suunnittelee tämän tavoitteen saavuttamiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Komissio on 26. tammikuuta 2000 antamassaan lausunnossa hallitustenväliselle konferenssille(1) ehdottanut, että nykyisten komission jäsenten poliittinen sitoutuminen luopua tehtävästään, jos komission puheenjohtaja sitä pyytää, olisi kirjattava perustamissopimukseen. Tässä tarkoituksessa komissio on esittänyt EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan muuttamista. Hallitustenväliselle konferenssille 13. huhtikuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa(2) parlamentti ehdottaa, että komission jokaisen jäsenen on esitettävä eronpyyntönsä komission puheenjohtajalle tämän sitä pyytäessä, kun on kyse vakavista rikkomuksista tehtävien hoidossa (12.6 kohta). Tätä kysymystä käsitellään parhaillaan hallitustenvälisessä konferenssissa. Kuten puheenjohtajavaltion Feiran Eurooppa-neuvostolle toimittamasta selvityksestä käy ilmi, valtuuskuntien mielipiteet muodollisen menettelyn sisällyttämisestä perustamissopimukseen ovat edelleen eriäviä(3). Arvoisaa parlamentin jäsentä kehoitetaan tutustumaan myös kirjalliseen kysymykseensä E-1348/00(4) annettuun vastaukseen. (1) Toimielinjärjestelmän muuttaminen laajentumisen onnistumiseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukainen komission lausunto, annettu 26. tammikuuta 2000 (KOM(2000) 34). (2) Päätöslauselma A5-0086/2000. (3) Puheenjohtajavaltion toimittama selvitys toimielinuudistusta käsittelevästä hallitustenvälisestä konferenssista (Confer 4750/00, 14. kesäkuuta 2000). (4) EYVL C 89 E, 20.3.2001, s. 29.