ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1747/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL)ja Dimitrios Koulourianos (GUE/NGL) neuvostolle. Turkin suorittamat tutkimukset Egeanmerellä.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1747/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL)ja Dimitrios Koulourianos (GUE/NGL) neuvostolle (15. kesäkuuta 2001) Aihe: Turkin suorittamat tutkimukset Egeanmerellä Turkin hallitus lähettää 4. kesäkuuta Piri Race -aluksen suorittamaan seismologisia tutkimuksia Egeanmerellä. Reittisuunnitelmasta ilmenee, että aluksen on tarkoitus tutkia Kreikan ja myös Kyproksen mannerjalustaa, ja jos näin tapahtuu, tämä synnyttää alueella suuren kriisin, johon yksinomaan Turkki, Euroopan unionin jäsenehdokkaaksi hyväksytty valtio, on syypää. Mihin välittömiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä palauttaakseen Turkin järjestykseen? Turkkihan on Helsingin päätöksen perusteella ottanut vastuulleen erimielisyyksien rauhanomaisen ratkaisemisen edellytyksenä sen liittymiselle Euroopan unioniin. Vastaus (27. marraskuuta 2001) Neuvostossa ei ole keskusteltu Piri Reis -aluksesta, joka olisi lähetetty Egeanmerelle kysymyksessä esitetyistä syistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2150/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. BSE-tapaus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2150/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. heinäkuuta 2001) Aihe: BSE-tapaus Kreikassa Kreikassa esiintynyt BSE-tapaus on herättänyt alati kasvavaa huolestuneisuutta sekä kuluttajissa että karjankasvattajissa. Kun otetaan huomioon, että Kreikkaa on tähän saakka pidetty maana, jota ongelma ei koske, kysyn seuraavaa: 1. Katsooko komissio, että nautaeläinten nykyiset valvontatoimet ovat järjestelmällisiä ja laajuudeltaan sekä määrältään riittäviä kansanterveyden turvaamiseksi? Pystytäänkö vaadittavista tarkastuksista huolehtimaan olemassa olevien laboratorioiden ja asiantuntevan henkilöstön avulla? 2. Noudattaako Kreikka yhteisön lainsäädännöstä sille aiheutuvia velvoitteita, jotka liittyvät BSE-valvontaa koskevien tietojen levittämiseen sekä kotimaisen tuotannon että maahan tuotavien elävien eläinten ja teuraseläinten osalta? 3. Onko komission tiedossa BSE:hen sairastuneen eläimen saastumistapa, kun otetaan huomioon, että ensimmäisten virallisten tietojen mukaan kyseisellä karjatilalla ei ollut käytetty vaarallista liha- tai luujauhoa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2001) Nykyisillä testeillä naudan spongiforminen enkefalopatia (BSE) voidaan todeta vain vähän ennen kliinisten merkkien ilmaantumista muttei varhain itämisvaiheessa. Tämän vuoksi erikseen määritellyn riskiaineksen poistaminen on edelleen tärkein toimenpide suojeltaessa kansanterveyttä BSE:ltä. Kreikan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet erityisistä ongelmista riittävien laboratoriovalmiuksien järjestämisessä BSE-testaukseen. Komissio aikoo tehdä Kreikkaan tarkastusmatkan syyskuussa 2001 seuratakseen testausvaatimusten täytäntöönpanoa. Kreikka raportoi oikeudellisten velvoitteidensa mukaisesti säännöllisesti BSE-testauksesta. Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet laajoja raportteja tartunnanlähteiden selvittämiseksi tehtyjen tutkimusten tuloksista. Ne eivät ole toistaiseksi onnistuneet määrittämään tartunnanlähdettä, ja tutkimukset jatkuvat. Koska BSE-tartunnan ja sen havaitsemisen välinen aika on keskimäärin 46 vuotta, tartunnanlähteen määrittäminen on taudin havaitsemisen jälkeen usein osoittautunut vaikeaksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2167/01

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(19. heinäkuuta 2001)

Aihe: Poligás-tehtaassa (Valencia) hyödynnettävien muovien käyttö

Espanjan Ribesalbesissa vastikään avattu Poligás-tehdas, joka tuottaa sähköä polttamalla muovia, on aloittanut tehtaan koekäytön, vaikka lähiseudun ja -ympäristön asukkaat sekä ympäristöryhmät vastustavat sitä. Kansalaiset ovat esittäneet kanteita konkreettisista asioista, joista komissio on saanut tiedon 2. heinäkuuta 2001 kysymykseni kautta.

Erikseen kannattaa kuitenkin mainita virheellinen väittämä, jota Valencian hallitus on levittänyt edellä mainitussa hyödynnettävien ja käytettävien muovien vaikutuksia koskevassa lausunnossaan. Tehtaassa hyödynnettävät muovit (kemian ja keramiikkateollisuuden pakkaukset) luokitellaan vaarallisiksi jätteiksi yhteisön ja Espanjan lainsäädännössä, koska ne ovat sisältäneet muita tämänkaltaisia jätteitä. Sen sijaan sekä yritys että Valencian hallitus luokittelevat muovit vaarattomiksi jätteiksi ainoastaan siksi, että ne pestään ennen polttamista.

Ollaanko komissiossa sitä mieltä, että muovien pesu yksinään riittää tekemään tyhjäksi niiden vaarallisuuden, vaikka niissä on säilytetty myrkyllisiä aineita?

Onko yhteisön lainsäädännössä mitään mainintaa, miten tämä järjestelmä on yhdistettävissä terveyden suojeluun ja turvallisuutta koskevaan oikeuteen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(19. lokakuuta 2001)

Voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaan jätettä pidetään vaarallisena, jos sillä on yksi tai useampi niistä ominaisuuksista, jotka on lueteltu vaarallisista jätteistä 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY(1) liitteessä III. Vaarallisia aineita sisältäneitä pakkauksia pidetään vaarallisina, jos niissä on edelleen vaarallisia jäämiä tai jos niiden matriisin koostumukseen sisältyy vaarallisia aineita määrinä, jotka tekevät niistä vaarallisia, koska niillä on yksi tai useampi liitteessä III lueteltu vaarallinen ominaisuus.

Komissio ei voi parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella arvioida sitä, riittääkö Poligás-laitoksella käytetty pesumenetelmä poistamaan kaikki vaarallisten aineiden jäämät siinä määrin, ettei mitään vaarallisia ominaisuuksia enää esiinny. Komissio ei voi myöskään arvioida sitä, ovatko kyseessä olevat pakkaukset vaarallisia koostumuksensa takia.

Lisätietoja tarvittaisiin sen arvioimiseksi, onko järjestelmä yhteisön terveys- ja turvallisuuslainsäädännön mukainen.

(1) EYVL L 377, 31.12.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2468/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Espanjan hallituksen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa nostama kummeliturskakannan elvytyssuunnitelmaa yhteisön vesillä koskeva kanne.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2468/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Espanjan hallituksen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa nostama kummeliturskakannan elvytyssuunnitelmaa yhteisön vesillä koskeva kanne Espanjan hallitus on vastauksessaan galicialaisen BNG-puolueen kansanedustajan Guillermo Vázquezin Espanjan edustajainhuoneessa tekemään aloitteeseen todennut vastoin kalastusneuvostossa hyväksymäänsä kantaa kummeliturskasaaliiden määrän pienentämisestä 47 prosentilla vuodeksi 2001 Ison kielikampelan, Biskajanlahden ja Skotlannin länsipuolisilla alueilla, joilla erityisesti galicialaiset kalastusalukset kalastavat, että se on nostanut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa Euroopan unionin hyväksymää kummeliturskakannan elvytyssuunnitelmaa koskevan kanteen. Onko komissio tietoinen Espanjan hallituksen yhteisöjen tuomioistuimessa nostamasta kanteesta ja sen perusteista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 2001) On totta, että Espanja on nostanut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa kanteen, jossa se pyytää toimenpiteistä kummeliturskakannan elvyttämiseksi ICES-suuralueilla III, IV, V, VI ja VII sekä ICES-alueilla VIII a, b, d ja e sekä niihin liittyvistä edellytyksistä kalastusalusten toiminnan valvomiseksi 14 päivänä kesäkuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1162/2001(1) peruuttamista. Asia on kirjattu tuomioistuimen rekisteriin numerolla C-304/01. Espanja perustelee kannettaan toisaalta sillä, että ei ollut olemassa riittävää oikeusperustaa, jonka nojalla komissio olisi voinut antaa kyseisen asetuksen, ja toisaalta sillä, että kyseessä on EY:n perustamissopimuksen 12 artiklassa (entinen 6 artikla) määrätyn syrjimättömyysperiaatteen rikkominen ja että mainitussa asetuksessa vahvistetuille toimenpiteille ei ole olemassa todellisia perusteita. Komissio antaa säädetyn määräajan kuluessa vastineensa kyseiseen kannekirjelmään. (1) EYVL L 159, 15.6.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2430/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Euroopan laajuisen vapaaehtoisen solidaarisuuspalveluksen perustaminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0175 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2430/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (7. syyskuuta 2001) Aihe: Euroopan laajuisen vapaaehtoisen solidaarisuuspalveluksen perustaminen Asevelvollisuus ei ole enää voimassa useimmissa EU:n jäsenvaltioissa. Tämän takia olisi järkevää harkita täysi-ikäisille miehille ja naisille tarkoitetun, Euroopan laajuisen solidaarisuuspalveluksen perustamista. Palvelus takaisi muun muassa peruskoulutuksen ensiavussa, sosiaalityössä, ekologisessa toiminnassa ja aseiden käytössä, myös aseiden todellisen vaarallisuuden arvioimiseksi. Pakollinen koulutus voisi olla kestoltaan kahdesta kolmeen kuukautta ja sen voisi suorittaa kaikissa jäsenvaltioissa. Palveluksen suorittajat olisivat käytettävissä hätätapauksissa jo koulutuksen aikana. Voiko komissio ilmoittaa, pitääkö se edellä mainittua ehdotusta toteuttamiskelpoisena ja hyödyllisenä ja aikooko se ryhtyä edistämään asiaa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2001) Kyseinen asia ei kuulu komission toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2624/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Neuvoston kokous 10. heinäkuuta 2001.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2624/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Neuvoston kokous 10. heinäkuuta 2001 Voisiko komissio ilmoittaa, äänestettiinkö 10. heinäkuuta 2001 pidetyssä Ecofin-neuvoston kokouksessa mistään asioista, ja jos äänestettiin, niin kuinka monesta asiasta, ja mistä aiheista oli kyse? Voisiko komissio myös ilmoittaa, miten kukin kyseisen kokouksen osanottaja äänesti kustakin aiheesta? Komission jäsenen Romano Prodin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2620/01, E-2622/01, E-2624/01, E-2626/01 ja E-2628/01 (15. lokakuuta 2001) Neuvoston äänestysten tuloksista ja sen jäsenten äänestyskäyttäytymisestä tiedottaminen kuuluu neuvoston työjärjestyksen 9 artiklan mukaan neuvoston tehtäviin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2398/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Eroaminen EU:sta.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0243 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2398/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (20. elokuuta 2001) Aihe: Eroaminen EU:sta Voiko komissio kertoa, millä keinoilla tietyt maantieteelliset alueet, jotka kuuluivat aiemmin Euroopan unioniin, erosivat EU-jäsenyydestään? Katsooko se, että tämä on ennakkotapaus jonkin jäsenvaltion eroamiselle? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 2001) Ainoa Euroopan unionista eronnut alue on Grönlanti. Tähän Tanskalle kuuluvaan alueeseen ei vuodesta 1985 alkaen ole enää sovellettu yhteisön perussopimuksia tai niitä sovelletaan hyvin rajoitetusti. Muista jäsenvaltioiden alueista, joihin Euroopan yhteisön perustamissopimusta ei sovelleta, on sovittu perussopimuksia tai liittymissopimuksia tehtäessä. Grönlannin kysymyksestä päätettiin Euroopan yhteisön ja Tanskan välisellä sopimuksella Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti. Perustamissopimus antaa Euroopan yhteisölle valtuudet tällaisiin sopimuksiin. Neuvottelut olivat seurausta Grönlannissa pidetystä kansanäänestyksestä. Myöhemmin jäsenvaltiot ratifioivat tämän Grönlannin sopimuksen. Tämä 80-luvun puolivälissä tehty sopimus ei kuitenkaan voi olla millekään jäsenvaltiolle ennakkotapauksena ensinnäkin, koska jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisön toimielimet totesivat tuolloin alueen erityisyyden, ja toiseksi, koska Grönlanti ei ole Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklassa tarkoitettu Euroopan valtio.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1483/01

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(18. toukokuuta 2001)

Aihe: Kädellisillä tehdyt tutkimukset ja kokeet

Euroopan unioni rahoittaa viidennestä tutkimuksen puiteohjelmasta monia sairauksien hoitoon liittyviä tutkimuksia ja jotkut tutkimukset edellyttävät eläinkokeiden käyttöä. Erityisesti satoja kädellisiä eläimiä pidetään vangittuina eläinkokeiden vuoksi. Yksi tieteellisten eläinkokeiden periaatteista on korvata, karsia ja jalostaa.

Miten komissio varmistaa, että EU:n varoista rahoitetuissa kokeissa kunnioitetaan tällaisia periaatteita sekä kokeiden tarpeellisuuden ja että eläimiä ei tarpeettomasti kohdella julmasti? Onko mainittujen varojen vastaanottajien taattava, että muita testimenetelmiä ei käytetä? Mitä eettisiä ja moraalisia ehtoja sisältyy tutkimuksen rahoitussopimuksiin?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(19. heinäkuuta 2001)

Kuten parlamentin jäsen tietää, kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta 24 päivänä marraskuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/609/ETY(1) säätelee kaikkea Euroopassa tehtävää tutkimusta, jossa käytetään eläimiä. Direktiivin täytäntöönpaneminen on jäsenvaltioiden vastuulla.

Komissio on kiinnittänyt erityistä huomiota eläinkokeisiin ja eläinten hyvinvointiiin toteuttaessaan yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaa viidettä puiteohjelmaa.

Neuvoston elämänlaatuohjelmaa koskevan päätöksen liitteessä(2) tähdennetään, että tässä ohjelmassa tutkimusta, jossa käytetään eläimiä, siis eläinkokeita ja aineiden testausta eläimillä, rajoitetaan, ja kokeet pitäisi mahdollisuuksien mukaan korvata in vitro- tai muilla menetelmillä. Kaikkien hakijoiden on selostettava, miten eläinkokeiden korvaamisen, vähentämisen ja kehittämisen periaatteita toteutetaan sekä turvataan eläinten hyvinvointi.

Lisäksi ohjelmasta tuetaan tutkimusta, jonka tavoitteena on kehittää vaihtoehtoja eläinkokeille.

Elämänlaatua koskevassa erityisohjelmassa on toteutettu järjestelmällisesti riippumatonta eettistä arviointia, jos ehdotuksiin liittyy ongelmallisia näkökohtia, esimerkiksi kädellisten nisäkkäiden käyttöä. Eettiseen arviointilautakuntaan kuuluu muun muassa eläintensuojelujärjestöjen edustajia. Eettisellä arvioinnilla varmistetaan, että kaikki tutkimukset, joissa käytetään eläimiä, toteutetaan direktiivin 86/609/ETY vaatimusten mukaisesti. Arvioinnissa otetaan huomioon esitetystä tutkimuksesta saatava hyöty

verrattuna sen eläimille mahdollisesti aiheuttamiin kärsimyksiin. Hankkeelle ei myönnetä rahoitusta, ennen kuin kaikki eettiset kysymykset on ratkaistu tyydyttävällä tavalla. Kaikki osapuolet sitoutuvat sopimuksessa täyttämään kaikki kansalliset lainsäädännölliset ja eettiset vaatimukset.

(1) EYVL L 358, 18.12.1986.

(2) 1999/167/EY: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä tammikuuta 1999, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen (1998-2002), EYVL L 64, 12.3.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2052/01 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Maahanmuuttajille suunnatut lainat yritystoimintaan.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0171 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2052/01 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Maahanmuuttajille suunnatut lainat yritystoimintaan Jäsenmaissa on kokemuksia erityisten lainamuotojen tarjoamisesta naisyrittäjyyden edistämiseksi. Ne on siis suunnattu vain naisyrittäjille ja niillä on ollut myönteinen vaikutus naisten yrittäjyyden lisääntymiseen. Onko jäsenmaissa käytössä vastaavalla tavalla lainoja maahanmuuttajien yritystoimintaa varten? Jos tällaisia lainamuotoja on, miten ne ovat vaikuttaneet maahanmuuttajien kotouttamiseen ja sosiaaliseen tilanteeseen? Jos tällaisia lainamuotoja ei ole, onko mahdollista saada EU-tasoinen yhteinen hanke niiden käyttöönottamiseksi jäsenmaissa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2001) Komissio pohtii parhaillaan uusien ehdotusten tekemistä vuonna 2002 maahanmuuttajien kotouttamisen edistämiseksi. Edellyttäen että ohjelma hyväksytään ja sille myönnetään tarvittavat resurssit, arvoisan kysyjän ehdotus otetaan huomioon tarkasteltaessa tuettavia toimintoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1349/01

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(7. toukokuuta 2001)

Aihe: Seveso II -direktiivin täytäntöönpano jäsenvaltioissa

Miten kukin jäsenvaltio on tulkinnut Seveso II -direktiivin turvaetäisyyksiä

1. 100 tonnin LPG-varastolle,

2. tehtaalle, jossa erittäin myrkyllisen kemikaalin maksimivarasto on 100 tonnia,

3. 30 tonnin kloorialukselle,

4. sekalaisten kemikaalien varastolle, jossa 200 tonnia myrkyllisiä kemikaaleja säilytetään yhdessä muiden, syttyvien aineiden kanssa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(6. heinäkuuta 2001)

Vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta(1) 9 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/82/EY (jäljempänä Seveso II -direktiivi) 12 artiklassa vaaditaan jäsenvaltioita varmistamaan, että suuronnettomuuksien ehkäisemisen ja niiden seurausten rajoittamisen tavoite otetaan huomioon jäsenvaltioiden maankäytön suunnittelussa tai muissa asiaankuuluvissa toimintaperiaatteissa. Lisäksi jäsenvaltioiden on huolehdittava, että näissä politiikoissa ja niiden täytäntöönpanossa otetaan pitkällä aikavälillä huomioon tarve säilyttää riittävä etäisyys tässä direktiivissä tarkoitettujen tuotantolaitosten sekä asuinalueiden, yleisessä käytössä olevien alueiden ja luonnon kannalta erityisen tärkeiden tai erityisen herkkien alueiden välillä, ja että olemassa olevien tuotantolaitosten osalta otetaan huomioon tarvittavat tekniset lisätoimenpiteet, jotta henkilöihin kohdistuvia vaaroja ei lisättäisi.

Riittävää etäisyyttä vaarallisten laitosten ympärillä ei määrätä 12 artiklassa, joten sitä ei voi tulkita niin, että kaikkien jäsenvaltioiden täytyisi soveltaa samanlaista kuulemismenettelyä tai käyttää samaa turvaetäisyyttä kysymyksessä mainittujen laitosten ympärillä. Toisekseen direktiivi ei edellytä yhdenmukaistettuja menetelmiä riskin arvioimiseksi.

Maankäytön suunnittelua koskevat vaatimukset on vähän aikaa sitten otettu Seveso II -direktiiviin. Sen edeltäjä, tietyn teollisen toiminnan suuronnettomuuden vaarasta 24 päivänä kesäkuuta 1982 annettu neuvoston direktiivi 82/501/ETY(2) (jota nyt kutsutaan Seveso I -direktiiviksi), ei sisältänyt näitä vaatimuksia. Useilla jäsenvaltioilla on kuitenkin jo vakiintuneita käytäntöjä vaarallisten laitosten ja asuinalueiden erottamiseksi toisistaan. Yleensä nämä tavat ovat hyvin erilaisia ja vaihtelevat joissakin tapauksissa tehtävästä tarkasta suuronnettomuuksien riskien arvioinnista perinteisesti käytettyihin etäisyyksiin perustuvaan yleiseen aluejakoon, jossa tavallisesti otetaan huomioon erilaiset ympäristötekijät, kuten melu ja saastuminen. Tästä seuraavien turvaetäisyyksien oletetaan ottavan huomioon myös onnettomuusriskin.

(1) EYVL L 10, 14.1.1997.

(2) EYVL L 230, 5.8.1982.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2191/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Yhteisön vesillä kalastamista koskeva suhteellisen vakauden periaate.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2191/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (23. heinäkuuta 2001) Aihe: Yhteisön vesillä kalastamista koskeva suhteellisen vakauden periaate Aikooko komissio ehdottaa yhteisön vesillä kalastamista koskevan suhteellisen vakauden periaatteen (jonka käyttöönotosta sovittiin 1980-luvun alussa ennen nykyisen kalavaroja koskevan politiikan luomista) tarkistamista, koska se ei enää vastaa kalatalousalan todellisuutta eikä EU:n eri kalastusalueiden painoarvoa uusien jäsenvaltioiden liittymisen jälkeen? Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa, jotta vältetään sellaisten tiettyjen alueiden, kuten Galician, epäoikeudenmukaista ja eriarvoista kohtelua, jotka eivät - vastoin EU:n periaatteita - voi harjoittaa kalastusta yhteisön vesillä yhtäläisillä ehdoilla? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2001) Yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3760/92(1) säädetään, että neuvosto jakaa pyyntimahdollisuudet jäsenvaltioiden kesken siten, että voidaan turvata kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kyseessä olevan kannan osalta. Varojen myöntämisessä noudatetaan vakausperiaatetta, jossa otetaan huomioon erityisesti perinteinen kalastustoiminta sellaisilla alueilla, joita jako koskee, ja niiden alueiden erityistarpeet, joiden väestö on erityisen riippuvainen kalastuksesta. Asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklassa esitetty viittaus suhteelliseen vakauteen edellyttää vuoden 1983 kiintiöiden jakoa edeltäneiden kalastusmahdollisuuksien säilyttämistä ja kyseisen jaon ajallista jatkuvuutta, jotka on turvattava kussakin vuosittaisessa jaossa. Yhteisöjen tuomioistuin on lausunut(2), että tällainen menetelmä ei ole ristiriidassa syrjintäkiellon periaatteen kanssa. Komissio on todennut yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuutta koskevassa vihreässä kirjassa(3), ettei toistaiseksi saatujen tulosten perusteella nykyistä järjestelmää kiintiöiden jaosta ole syytä muuttaa. (1) EYVL L 389, 31.12.1992. (2) Ks. asia 46/86, tuomio 16. kesäkuuta 1987 (Kok. 1987, s. 2671). (3) KOM(2001) 135 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1962/01 esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle. Eläkkeiden tarkistaminen Gibraltarilla.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1962/01 esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle (3. heinäkuuta 2001) Aihe: Eläkkeiden tarkistaminen Gibraltarilla Gibraltarilla aiemmin työskennelleiden eläkeläisten yhdistys ALPEG on ottanut meihin yhteyttä tuodakseen julki epäoikeudenmukaisuuden, joka koskettaa Gibraltarilla aiemmin työskennellyttä 9 005 espanjalaista eläkeläistä. Heidän eläkkeitään ei ole nostettu eikä tarkistettu vuoden 1990 jälkeen. Yhdistyksen laskelmien mukaan Gibraltarin hallitus on tällä hetkellä velkaa 48 miljoonaa euroa. Näiden vuosia Iso-Britannialle kuuluvalla Gibraltarilla työskennelleiden eläkeläisten tilanne on erityisen vakava, koska heitä syrjitään verrattuna Gibraltarin alueella asuviin eläkeläisiin. Tämä on myös ristiriidassa yhteisön eläkelainsäädännön kanssa. Onko Euroopan komissio tietoinen tästä ongelmasta, josta kärsii 9 005 Gibraltarilla aiemmin työskennellyttä eläkeläistä? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä korjatakseen tämän epäoikeudenmukaisen tilanteen? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1962/01, E-1979/01 ja E-2033/01 (4. syyskuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen tiedusteli komission kantaa ongelmiin, joita monilla Gibraltarilla ennen työskennelleillä eläkkeensaajilla on. Kyseiset eläkeläiset valittavat, ettei heidän eläkkeitään ole tarkistettu vuoden 1990 jälkeen vaan ne ovat pysyneet samansuuruisina. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tarkastelevansa parhaillaan kyseistä asiaa yhteisön lainsäädännön valossa ja erityisesti yhdenvertaisen kohtelun periaatteen osalta, josta säädetään asetuksen (ETY) N:o 1408/71(1) 3 artiklassa, ja asetuksen 10 artiklan valossa, jossa säädetään asumista koskevasta edellytyksestä luopumisesta eläkkeiden laskemisessa ja maksamisessa. Lisäksi komissio on valituksen tarkastelua varten pyytänyt Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaisia tietoja Gibraltarin eläkkeiden tarkistusjärjestelmästä ja tiedustellut heidän näkemystään siitä, onko järjestelmä yhteisön lainsäädännön mukainen. Komissio tiedottaa arvoisalle parlamentin jäsenelle myöhemmin asiaan liittyvistä jatkotoimista. (1) Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14. kesäkuuta 1971 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71, EYVL L 149, 5.7.1971, ja asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21. maaliskuuta 1972 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 574/72, EYVL L 74, 27.3.1972, (saatettu ajan tasalle 2. joulukuuta annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 118/97, EYVL L 28, 30.1.1997).