KIRJALLINEN KYSYMYS E-1304/02

esittäjä(t): Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) komissiolle

(7. toukokuuta 2002)

Aihe: EU:n taloudellinen vastuu erilaisten ydinvoimaloiden tukemisessa

Euroopan unioni tukee erilaisia ydinvoimaloita sekä taloudellisesti että organisatorisesti EU:n nykyisissä jäsenvaltioissa ja Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Se auttaa modernien laitteistojen käyttöön liittyvissä asioissa ja tarpeettomien, vanhojen ja/tai liian vaarallisten voimaloiden pysäyttämisessä ja purkamisessa. Monet ydinvoimalat, jotka ovat saaneet pitkään yhteisön varoja toiminnalliseen tukeen, on päätetty purkaa tai näin tullaan päättämään. Tätä varten voidaan jälleen hakea suuria summia yhteisön talousarviosta.

Vaikka kyse onkin suurista summista, mainittu Euroopan unionin taloudellinen tuki ydinvoimaloille ei ole kovin avointa. Tämän lisäksi on epäselvää, kuinka paljon varoja Euroopan investointipankki käyttää tähän tarkoitukseen.

1. Voisiko komissio ilmoittaa selkeästi ja täydellisesti sekä vuosittaisesti (vuodesta 1990 alkaen) ja eri yhteisöohjelmiin (Tacis ja Phare) jaoteltuna, kuinka paljon varoja EU on käyttänyt ydinvoimaloiden perustamiseen, käyttöön, parantamiseen, toiminnan lopettamiseen ja purkamiseen unionin, ehdokasvaltioiden ja muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja IVY:n energiatuotannon yhteydessä?

2. Voisiko komissio ilmoittaa edellisessä kysymyksessä tarkoitetun lähestymistavan mukaisesti, kuinka paljon varoja Euroopan investointipankki on käyttänyt ydinvoimaloiden perustamiseen, käyttöön, parantamiseen, toiminnan lopettamiseen ja purkamiseen unionin, ehdokasvaltioiden ja muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja IVY:n energiatuotannon yhteydessä?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(27. kesäkuuta 2002)

Ydinvoimaloiden perustamiseen ei ole myönnetty yhteisön tai Euroopan investointipankin taloudellista tukea Phare- tai Tacis-ohjelmien eikä unionin puitteissa. Yhteisön tuki keskittyy yleensä ydinturvallisuusasioihin, kuten komission tiedonannossa neuvostolle ja parlamentille

6. syyskuuta 2000 komission tuki uusille itsenäisille valtioille sekä Keski- ja Itä-Euroopan maille ydinturvallisuuden alalla(1) ilmaistaan. Tähän on sisältynyt toiminnallista tukea, tukea ydinalan sääntelyviranomaisille, jätehuolto- ja purkamisasioita, suojatoimenpiteitä sekä ulkoisen pelastusvalmiuden parantamista.

Esimerkiksi Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaiden tukemiseen tarkoitetun Phare-rahoitusvälineen puitteissa yhteisön tukea ei ole annettu minkään ydinvoimalan perustamiseen. Phare-ohjelmasta on myönnetty taloudellista tukea ohjelmaan kuuluvien maiden ydinvoimaloiden turvallisuustoimenpiteisiin. Tukea myönnetään siis vain jos kysymyksessä ovat laitoksen turvallisuusasiat. Voimaloiden toiminta sinällään on ainoastaan voimalaa hoitavan voimayhtiön vastuulla. Phare-rahoitustukea ei myönnetä normaalin teknisen käyttöiän jälkeiseen ydinvoimaloiden purkamiseen.

Ainoastaan RBMK- ja VVER 440/230 -tyyppisten reaktoreiden ennenaikaiseen sulkemiseen ja käytöstä poistamiseen Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa komissio on ohjelmoinut vuodesta 1999 lähtien yhteisön tukea Phare-rahoitusvälineen kautta. Tämä tuki liittyy näiden kolmen ehdokasmaan sitoumuksiin sulkea ennenaikaisesti reaktorit Ignalinan, Kozloduy 14:n ja Bohunice V1:n ydinvoimaloissa. Tähän mennessä komissio on ohjelmoinut yhteisön tukea nykyisten rahoitusnäkymien (20002006) yleissitoumuksista seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

Suurin osa tästä tuesta jaetaan kolmen kansainvälisen käytöstä poistamisen tukirahaston kautta, joita Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) hoitaa. Loppuosa tuesta ohjataan kyseisten maiden ydinturvallisuuden sääntelyviranomaisten tukemiseen käytöstäpoistamistoimenpiteiden lupien myöntämisessä. Komissio ehdotti 30. tammikuuta 2002 tiedotteessaan liittymisneuvotteluiden yhteisistä rahoituspuitteista 20042006 neuvostolle lisätuen myöntämistä Liettualle käytöstä poistamista varten.

Hyvin rajoitetussa määrin Phare-tukea on myönnetty Euratom-lainapäätösten valmistelujen tukemiseen. Myöhemmin komissio myönsi 212,5 miljoonan euron Euratom-lainan Kozloduyn 5. ja 6. yksikköjen uudenaikaistamiseen, kun taas Cernavodan 2. yksikköä koskevan Romanian lainapyynnön käsittely on edelleen kesken.

Alunperin Phare-ydinturvallisuusohjelmasta myönnettiin tukea kiireellisiin ydinturvallisuuden parantamistoimenpiteisiin, mutta nykyään sen kautta tuetaan lähinnä ydinturvallisuuden sääntelyviranomaisia. Kaupallisesti toimivien yritysten odotetaan rahoittavan turvallisuustoimenpiteet omista resursseistaan. Tällä hetkellä ydinturvallisuuden sääntelyviranomaisiin keskittymisen lisäksi Phare-tukea myönnetään pääasiassa radioaktiivisten jätteiden käsittelyyn ehdokasmaissa.

Tacis-tuesta ydinturvallisuusasioissa säädetään 29. joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 99/2000 avun toimittamisesta Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kumppanivaltioille(2), joka kattaa aikavälin 20002006 ja jossa asetetaan kolme ensisijaista tavoitetta ydinturvallisuusohjelmalle uusissa itsenäisissä valtioissa: tehokkaan ydinturvallisuuskulttuurin edistämisen tukeminen, erityisesti antamalla sääntelyelimille jatkuvaa tukea sekä antamalla ydinvoimalaitostasolla paikan päällä apua; käytettyä ydinpolttoainetta, laitosten käytöstäpoistoa ja ydinjätteiden käsittelyä koskevien strategioiden kehittämisen ja täytäntöönpanon tukeminen, Luoteis-Venäjä mukaan lukien, laajemman kansainvälisen yhteistyön puitteissa; asiaankuuluvien Euroopan unionin tukemien kansainvälisten aloitteiden edistäminen, kuten G7-maiden ja Euroopan unionin aloite Ternobylin ydinvoimalan sulkemiseksi. Lisäksi tukea on myönnetty Euratom-lainan valmistelulla, jolla rahoitetaan lähes valmiiden ydinvoimaloiden viimeistely ja niiden turvallisuuden parantaminen.

Erityismaininnan ansaitsee myös Ternobylin voimalan käytöstä poistamiseen myönnetty tuki, 230 miljoonaa euroa vuosina 19942001, johon sisältyy 190 miljoonan euron avustus EBRD:n hoitamalle Ternobylin reaktorisuojarahastolle. Korvaavan kapasiteetin varmistamiseksi Ternobylin voimalan sulkemisen jälkeen Ukraina viimeistelee kahta VVER 1000 -tyyppistä reaktoria Rovnossa ja Khmelnitskyssä ja parantaa niiden turvallisuutta. Hanke rahoitetaan mm. EBRD:n 215 miljoonan dollarin lainalla ja Euratomin 585 miljoonaa dollaria vastaavalla euromääräisellä lainalla. Vaikka molemmat lainat hyväksyttiin joulukuussa 2000, tiettyjä ehtoja täytyy vielä täyttää ennen kuin lainapäätökset voivat astua voimaan.

Komission tiedonanto neuvostolle ja parlamentille 6. syyskuuta 2000 komission tuki uusille itsenäisille valtioille sekä Keski- ja Itä-Euroopan maille ydinturvallisuuden alalla sisältää yksityiskohtaista tietoa yhteisön kokonaisrahoituksesta ydinturvallisuushankkeissa, tuen luonteesta ja kattavuudesta läpi 1990-luvun. Raportin liitteessä 1 on vuosittainen erittely Tacis- ja Phare-tuista ydinturvallisuustoimenpiteisiin, joista Tacis on kaiken kaikkiaan 531,78 miljoonaa euroa ja Phare 192,94 miljoonaa euroa aikavälillä 19901999. Tähän pitää lisätä 22,85 miljoonaa euroa vuoden 2001 Phare-ydinturvallisuusohjelmasta (vuonna 2000 tällaisia tukia ei myönnetty), sekä 53 miljoonaa euroa ja 51 miljoonaa euroa Tacis-ydinturvallisuusohjelmista vuosina 2000 ja 2001.

Kyseisenä ajanjaksona vuodesta 1990 lähtien Euroopan investointipankki ei ole rahoittanut ainuttakaan ydinvoimalaa yhteisön sisällä eikä Keski- ja Itä-Euroopassa. Yhteisön sisällä Euroopan investointipankki tuki kolmea ydinenergiasektorin hanketta 238,03 miljoonan euron edestä vuosina 19901993. Nämä hankkeet eivät kuitenkaan koskeneet ydinvoimaloita, vaan uraaninrikastuttamislaitosta Tricastinissa (Ranska, Rhône-Alpes), ydinpolttoaineiden käsittelyä Sellafieldissä (Yhdistynyt kuningaskunta) ja ydinjätteen käsittelylaitosta Desselissä/Antwerpenissä (Belgia).

(1) KOM(2000) 493 lopullinen.

(2) EYVL L 12, 18.1.2000.