KIRJALLINEN KYSYMYS E-0793/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Eläintenkasvatuksen kriisi ja peltoviljelyn uudistus.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0122 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0793/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (13. maaliskuuta 2001) Aihe: Eläintenkasvatuksen kriisi ja peltoviljelyn uudistus Tilanne, johon eläintenkasvatustilat joutuvat hullun lehmän taudin vuoksi, on muodostumassa entistä sietämättömämmäksi. Rahalliset tai muut parannuskeinot, joita keksitään ja ehdotetaan, eivät ratkaise ongelmaa sen alkulähteillä, vaan se edellyttää toimia, jotka on tarkoitettu takaamaan eläintenkasvatuksen tulevaisuus ja palauttamaan kuluttajien luottamus. Välittömien tukien lisäksi ja jotta taattaisiin elintarviketurvallisuus ja tuotteiden laatu, eikö komissio pidä välttämättömänä, että - tuetaan voimakkaasti tieteellistä tutkimusta, jonka tavoitteena on eläville eläimille tehtävän BSE-testin kehittäminen? - uuden mallin eläintenkasvattajille toimitetaan laadukasta, kasviperäistä rehua sekä runsaasti valkuaisainetta sisältäviä viljelykasveja, kuten öljykasveja, sinimailasta ja apilaa? - muutetaan koko säännöstöä, joka koskee peltoviljelyä ja kesannointia, jotta maatiloilla voitaisiin tuottaa eläimille rehua tuotantokäytöstä poistetuilla kesantoalueilla? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2001) Komissio käynnisti vuonna 1996 tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden tutkimusta (TSE) koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman. Ohjelmassa TSE-sairauksien, esimerkiksi naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) ja ihmisten Creutzfeldt-Jakobin taudin tuntemuksen, havaitsemisen ja torjunnan edistämiseen on käytetty 50 miljoonaa ecua. Nyt noin 150 laboratoriota osallistuu 54:ään yhteisön rahoittamaan TSE-sairauksien tutkimushankkeeseen, joissa käsitellään esimerkiksi diagnosointia, taudinaiheuttajia, hoitoa, ennaltaehkäisemistä ja riskien arviointia. Yhteisön rahoittamassa tutkimuksessa on painotettu erityisesti elävälle karjalle ja eläville ihmisille tehtäviä diagnostisia testejä. Nykyisessä tutkimustoiminnassa tähdätään korvaavien merkkiaineiden lisäksi kartoittamaan sellaisten reagenssien, joiden avulla voidaan havaita vasta-aineiden kaltaisia BSE-tartunnan merkkejä, kehittämis- ja käyttömahdollisuuksia. Lisäksi komissio järjesti kaksi kansallisten asiantuntijoiden ryhmän kokousta 15. joulukuuta 2000 ja 16. helmikuuta 2001. Kokouksissa analysoitiin meneillään olevaa tutkimustoimintaa, kannustettiin tutkimusryhmien välistä tietojen vaihtoa ja etsittiin lisäpanostusta tarvitsevia tutkimusaiheita ja myös uusia tutkimusaiheita. Uusien tutkimusaiheiden yhteydessä harkitaan erityisen TSE-tutkimusta koskevan tarjouspyynnön esittämistä, johon voi sisältyä elävälle karjalle tehtäviin BSE-testeihin tähtäävää tutkimusta. Aiempaa paremmin kuluttajien odotuksia vastaaviin kotieläintalouden malleihin palaamisen osalta komissio ehdotti sellaisten biologisten tuotantotapojen kannustamista, joissa kesantoalueilla tuotettaisiin biologisesti rehupalkokasveja, kuten sinimailasta ja apilaa. Maatalousneuvoston joulukuussa 2000 esittämän pyynnön johdosta komissio lähetti neuvostolle ja Euroopan parlamentille runsaasti valkuaisainetta sisältävien viljelykasvien kysynnästä ja tarjonnasta tekemänsä analyysin sekä arvion parhaista vaihtoehdoista, mukaan lukien kasviperäisten valkuaisaineiden tuotannon kannustaminen tuotannosta poistetulla maalla.(1). Mikään vaihtoehto ei tyydyttäisi lisätarpeita kuin rajoitetussa määrin, ja kaikki vaihtoehdot kohdistuisivat lähinnä märehtijöihin eikä sikoihin ja siipikarjaan. Lisäksi ylimääräiset kustannukset olisivat suhteettoman korkeat verrattuina vastaavien tuotteiden tuontikustannuksiin. (1) KOM(2001) 148 lopullinen: Vaihtoehdot kasvivalkuaisen viljelyn edistämiseksi EU:ssa.