KIRJALLINEN KYSYMYS P-2853/00

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(5. syyskuuta 2000)

Aihe: BSE Saksassa

Tieteellinen ohjauskomitea määritteli tämän vuoden heinäkuussa Saksan liittotasavallan maaksi, jossa on olemassa BSE-riski. Saksa on kuitenkin arvioinut itsensä maaksi, jossa ei ole olemassa BSE-riskiä. Tähän mennessä ei ole esitetty tieteellisiä tutkimustuloksia, jotka tukisivat Saksan esittämää väitettä.

1. Onko komissio tietoinen, että ei ole olemassa tieteellisiä tutkimustuloksia, jotka osoittaisivat, että Saksassa ei ole olemassa BSE-riskiä?

a) Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Saksan esittämää todistettavasti väärää ilmoitusta vastaan?

b) Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän väärän ja harhaanjohtavan väitteen oikaisemiseksi erityisesti, kun otetaan huomioon tieteellisen ohjauskomitean tulokset?

2. Onko komissio tietoinen, että Saksan liittotasavallassa ei suoriteta juuri minkäänlaisia BSE-testejä Nordrhein-Westfalenin osavaltiota lukuunottamatta?

3. Onko komissio tietoinen, että muutamat osavaltiot, esimerkiksi Baijeri, jopa tarkoituksella estävät testien suorittamisen?

4. Onko komissio sitä mieltä, että testien tahallinen suorittamatta jättäminen mahdollisten BSE-tapausten peittelemiseksi rikkoo ennalta ehkäisemisen periaatetta? Onko komissio myös sitä mieltä, että tällaista käytäntöä ei voida hyväksyä ja että se on merkittävä vaara kuluttajien terveydelle?

5. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä testien suorittamatta jättämisen ja kuluttajien terveyden tietoisen vaarantamisen johdosta?

6. Aikooko komissio ponnistella BSE-testien käyttöön ottamiseksi saksalaisissa teurastamoissa saksalaisten hallintoviranomaisten piittaamattomuudesta huolimatta? Jos ei aio, miksi?

7. Miten voidaan varmistaa, että BSE:n saastuttamaa lihaa ei ole tarjolla lihakaupoissa ja ravitsemusalan liikkeissä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(10. lokakuuta 2000)

Komissiolla ei ole mitään todisteita, jotka tukisivat väitteitä siitä, että Saksan viranomaiset olisivat tehneet vääriä ilmoituksia ja vaarantaneet tahallaan kuluttajien terveyden. Naudan spongiformista enkefalopatiaa (BSE:tä) koskevaa epidemiologista tilannetta Saksassa on tarkasteltava tieteellisen ohjauskomitean 6. heinäkuuta 2000 antaman lausunnon valossa. Arvioituaan käytettävissä olleet tärkeimpiä riskitekijöitä koskevat tiedot tieteellinen ohjauskomitea päätteli, että BSE:n esiintymistä ei voida sulkea pois missään jäsenvaltiossa. Komitea päätteli myös, että Saksassa, Italiassa ja Espanjassa BSE:n esiintyminen karjassa on todennäköistä, vaikka yhtään tapausta ei toistaiseksi olekaan vielä todettu. Lausunto ja taustana olevat jäsenvaltioiden kertomukset, joissa esitetään yksityiskohtaisemmin arvion perusteet, on julkaistu Internetissä. On

huomattava, että ohjauskomitean lausunto on riippumaton tieteellinen kanta eikä virallinen säädös. Siksi ei ole asianmukaista harkita toimenpiteitä sellaisia maita vastaan, joilla erilainen käsitys maantieteellisestä BSE-riskistään.

Komissio puolestaan teki varotoimenpiteenä päätöksen 2000/418/EY tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden vuoksi riskin aiheuttavan aineksen käytöstä ja päätöksen 94/474/EY muuttamisesta(1). Päätös tehtiin, koska BSE-tapauksia esiintyy yhä yhteisössä jopa jäsenvaltioissa, joissa ei ole aiemmin todettu kotoperäisiä tapauksia ja koska tieteellinen ohjauskomitea on toistuvasti antanut suosituksia erikseen määritellyn riskiaineksen poistamisesta elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjusta. Päätös koskee myös Saksaa, ja siinä edellytetään 1. lokakuuta 2000 alkaen lukuisten erikseen määriteltyjen riskiainesten poistamista.

Yhteisön BSE-seurantaa koskeva lainsäädäntö on ollut voimassa vuoden 1998 kesästä lähtien. Lisäksi komissio asetti tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden epidemiologisesta valvonnasta tehdyn päätöksen 98/272/EY muuttamisesta 5. kesäkuuta 2000 tehdyssä komission päätöksessä 2000/374/EY(2) velvoitteen testata satunnaisotosten perusteella huomattavan määrän maatilalla kuolleita ja hätäteurastettuja eläimiä. Päätöksen keskeisenä tavoitteena on seuloa tilastollisesti merkittävä määrä karjaa, joka todennäköisimmin kantaa havaittavia määriä BSE:tä. Näin saadaan parempi arvio epidemiologisesta tilanteesta jäsenvaltioissa. Velvoite astuu voimaan 1. tammikuuta 2001, ja se koskee myös Saksaa. Tulokset, joita komissio seuraa tarkkaan, antavat arvokasta tietoa BSE:n levinneisyydestä jäsenvaltioissa. Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että ne aikovat tehdä huomattavasti enemmän testejä kuin komission päätöksessä edellytetään.

Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto tekee yleisemmin tarkastusmatkoja, joiden tarkoituksena on arvioida BSE-tarkastuksia paikan päällä kaikissa jäsenvaltioissa. Tarkastusmatkojen perusteella saatu aineisto oli keskeinen osa edellä mainittua tieteellisen ohjauskomitean arviointia. Osana tarkastuskäyntien sarjaa, jolla arvioidaan BSE:n epidemiologista seurantaa jäsenvaltioissa, elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki vuoden 2000 syyskuussa tarkastusmatkan useisiin Saksan osavaltioihin. Tarkastusraportti toimitetaan parlamentille ja julkaistaan Internetissä.

Komissio on myös sitä mieltä, että BSE-testien valikoitu tekemättä jättäminen BSE-tapausten toteamisen välttämiseksi mihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa olisi hyvin huolestuttavaa, jos sellaista tapahtuisi. Näin kätkettäisiin vakava kuluttajien terveyttä uhkaava riski ja rikottaisiin yhteisön lainsäädäntöä. Komissiolla ei kuitenkaan ole mitään todisteita tällaisesta tuomittavasta käyttäytymisestä Saksassa.

(1) EYVL L 158, 29.7.2000, s. 76.

(2) EYVL L 135, 8.6.2000, s. 27.