ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1526/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Sopimus Euroopan unionin tullialan avusta Albanialle Komissaari Mario Monti vieraili 12. maaliskuuta Albaniassa ja allekirjoitti sopimuksen Euroopan unionin tullialan avusta Albanialle. Tämän sopimuksen perusteella Euroopan unioni rahoittaa 225 000 eculla Italian tulli- ja veropoliisia Guardia di Finanzaa, jotta tämä asettaa kaksi partioalustaan käytettäväksi tarkoituksena tarkastaa kauppa-aluksia yhdessä albanialaisten tulliviranomaisten kanssa ja estää salakuljetuksen harjoittaminen. Eikö komissio tiedä, että Kreikalle kuuluva Korfun saari on joutunut albanialaisen mafian hyökkäysten kohteeksi ja että Kreikan ja Albanian välisen rajan ylitse kuljetetaan suuria määriä huumeita? Miksi vastaavaa rahoitusta ei ole järjestetty kreikkalaisten satama-, tulli- ja poliisiviranomaisten tukemiseen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (2. heinäkuuta 1998) Vastauksena Albanian esittämään pyyntöön puuttua suuriin salakuljetusongelmiin komissio on tehnyt lyhytaikaisen sitoumuksen rahoittaa osittain Italian vero- ja tullipoliisin (Guardia di Finanza) albanialaisille virkaveljilleen antamaa apua, joka perustuu Albanian ja Italian väliseen tullialaa ja rannikkovalvontaa koskevaan sopimukseen. Tämä toiminta tapahtuu yhteisön Albanialle antaman avun puitteissa ja perustuu komission ja Albanian allekirjoittamaan tulliapua koskevaan aiesopimukseen. Komissio on tietoinen Albanian alueella tapahtuvasta laajasta salakuljetuksesta. Se ei kuitenkaan ole tutkinut samanlaisen avun antamista Kreikan viranomaisille, koska nämä eivät ole sitä erityisesti pyytäneet. Komissio on kuitenkin ollut rahoittamassa erilaisia toimenpiteitä ja toiminut läheisessä yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa tavaroiden saapumista edeltävää tietojen vaihtoa koskevan järjestelmän yhteydessä auttaakseen torjumaan Albaniaan saapuviin tavarantoimituksiin liittyvät petokset.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2263/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Ruotsille vuonna 1995 Kuinka paljon Ruotsi on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuonna 1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1931/98

esittäjä(t): Carlos Pimenta (PPE) komissiolle

(18. kesäkuuta 1998)

Aihe: EHTY:n tuki Portugalin terästeollisuudelle

Portugalin valtion ja espanjalaisen Megasan nykyisin omistama yhtiö Siderurgia Nacional - Empresa de Produtos Longos on ilmoittanut, että EHTY on keskeyttänyt EHTY:n ja Portugalin valtion tekemän kansallista teräsalaa (Siderurgia Nacional - Empresa de Planos Longos, Siderurgia Nacional - Empresa de Serviços e Lusosider - Aços Planos) koskevan sopimuksen mukaisen tukensa ja rahoituksensa 55 vuotta täyttäneiden työntekijöiden varhaiseläkkeiden maksamiselle.

Pitääkö tämä tieto paikkansa?

Onko totta, että EHTY peruutti tukensa vastoin Portugalin valtion kanssa tekemäänsä sopimusta?

Jos tämä on totta, mikä on syyskuun 1997 jälkeen varhaiseläkkeelle jääneiden työntekijöiden tilanne?

Miksi tuen keskeyttäminen koskee ainoastaan Empresa de Produtos Longos -yhtiön työntekijöitä?

Onko totta, että nyt alkanut tuenmaksun "keskeyttäminen" johtuu siitä, että varhaiseläkkeisiin myönnettyjä varoja käytettiin asiattomasti korvausten maksamiseen sellaisille työntekijöille, joita hiljattain on tavallaan painostettu mitätöimään työsopimuksensa "yhteisymmärryksessä"?

Onko Portugalin hallitukselle ilmoitettu siitä, että EHTY:n kanssa tehdyn sopimuksen ehtojen noudattaminen on keskeytetty?

Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus

(22. heinäkuuta 1998)

Jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisissä sopimuksissa määrättyjen säännösten mukaisesti Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) osallistuu edelleen EHTY-sopimuksen 56 artiklan ja 13. heinäkuuta 1989 tehdyn kahdenvälisen sopimuksen mukaisesti sellaisten tukien rahoittamiseen, jotka on tarkoitettu hiili- ja teräsalan työntekijöille, jotka menettävät työpaikkansa ja jotka tästä syystä siirretään varhaiseläkkeelle tai jäävät työttömiksi tai joiden täytyy joko vaihtaa työpaikkaa samassa yrityksessä tai siirtyä toiseen yritykseen.

Lukuun ottamatta koulutus- ja työllisyystukea, joiden maksamisen komissio päätti keskeyttää 1. tammikuuta 1995 lähtien, mitään kuvatussa tilanteessa oleville työntekijöille tarkoitettua kahdenvälisissä sopimuksissa määriteltyä toimenpidettä ei ole poistettu. Terästeollisuudessa ja kussakin tehtaassa varhaiseläkkeen, työttömyyden tai työpaikan vaihdon takia tukea saavien kokonaismäärä voi olla enintään kyseisen tehtaan lopetettujen työpaikkojen määrä.

Näin määritellyssä tilanteessa EHTY saattoi myöntää vuonna 1997 Portugalin kanssa solmitussa kahdenvälisessä sopimuksessa määrätyn summan yhdeksälletoista SN Longos -yhtiön varhaiseläkkeelle siirtyvälle työntekijälle ja sadalle kolmelle työttömäksi jäävälle työntekijälle. Päätös oli kyseisenä vuonna Portugalin hallituksen esittämän pyynnön mukainen.

Komission tietoon ei ole tullut seikkoja, jotka antaisivat aihetta epäillä varhaiseläkkeen perusteella myönnettyjä tukia käytetyn muihin tarkoituksiin.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1847/98 komissiolle esittäjä(t): Xaver Mayer (PPE) (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Tarjouspyyntö siitoskarjan toimittamisesta Bosniaan ja Hertsegovinaan, 23. helmikuuta 1998, tunnus IA:D-1:Hdl (D) 98 1. Edellä mainitun tarjouspyynnön eläinlääkinnällisten ehtojen mukaan Bosniaan ja Hertsegovinaan valittavat eläimet on tutkittava tuberkuloosin varalta 60 päivää ennen lähettämistä ja muiden tautien varalta 30 päivää ennen lähettämistä. Onko komissio tietoinen siitä, että eläinten valinnan yhteydessä eläinlääkärintodistuksessa on täysin luovuttu tuberkuloositutkimuksesta eikä enää määrätä 30 päivää ennen lähettämistä suoritettavasta verikokeesta? 2. Tarjouspyynnön teknisissä ehdoissa edellytetään, että isälle on tehty jälkeläistesti ja että emän lypsytuotoksen osoitetaan olevan 4 800 kg ensimmäisessä ja 5 300 kg toisessa laktaatiossa. Onko komissio tietoinen siitä, että eläinten valinnan yhteydessä tätä vaatimusta ei ole noudatettu tai että sitä on lievennetty, ja sen sijasta on valittu eläimiä, joiden tuotos vain yhdessä laktaatiossa on 4 200 kg, tai että toiselta laktaatiolta edellytetään 4 500 kg maitoa ja kolmannelta 4 700 kg? 3. Eläinlääkinnällisissä ehdoissa määrätään verikokeiden ohella, että valintakomitealle on kulloinkin esitettävä kokoamispaikoilla vähintään 40 eläintä. Tämä edellyttää, että viejän on pidettävä eläimiä kokoamispaikalla vähintään 60 päivää normaalin odotusajan lisäksi. Tähän liittyy suuria kustannuksia. Pitääkö komissio tätä toimenpidettä eläinlääkinnällisen valvonnan kannalta entiseen tapaan välttämättömänä? 4. Tarjouskilpailussa määritellään roduksi "Red and White Dual Purpose". Onko komissio tietoinen siitä, että Bosnian ja Hertsegovinan maanviljelijät haluaisivat pääsääntöisesti ostaa kirjavia lehmiä, mutta että tarjouskilpailussa juuri nämä rodut ovat epäedullisessa asemassa? Komission jäsenen Hans Van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 1998) Komission tekemä tutkimus kunnianarvoisan jäsenen kysymykseen vastaamiseksi on paljastanut, että kyseessä on erittäin laaja ja monimutkainen asia. Yksityiskohtaisemmat, useita osastoja koskevat tutkimukset ovat tarpeen. Komissio ilmoittaa kunnianarvoisalle jäsenelle näiden tutkimusten tuloksista, kun ne on saatu loppuun.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2112/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Itä-Timor Pyydän komissiolta täsmennystä parlamentin esittämään kysymykseen E-1050/98(1) ja kysyn seuraavaa: Aikooko komissio laatia ehdotuksia, joissa harkitaan humanitaarisen avun ja kehitysavun antamista Itä-Timorille? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Terveydenhoito- ja opetusalaa pidetään mahdollisina tukitoimien kohteina. Komissio ei voi kuitenkaan esittää ehdotusten yksityiskohtia, koska niistä on ensin keskusteltava asianomaisten järjestöjen kanssa. Komissio lähetti toukokuussa 1998 alueelle arviointiryhmän, jonka mukaan mahdollisten tukitoimien ensisijaisia kohteita ovat terveydenhoito, elintarvike- ja vesihuolto. (1) EYVL C 323, 21.10.1998, s. 110.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1633/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteisön satamia käyttävät laivat Viite: "Ehdotus neuvoston direktiiviksi alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) annetun neuvoston direktiivin 95/21 EY muuttamisesta" (KOM(97) 0416 lopull. - 97/0215 SYN)(1). Korostan kannattavani ISM-säännöstöä, joka on tärkeä väline meriturvallisuudesta annettujen määräysten tehostamiseksi maailmanlaajuisesti, ja suhtaudun myönteisesti komission ehdotukseen, jonka mukaan alus on pysäytettävä, jos sillä ei ole vaatimustenmukaisuusasiakirjaa ja turvallisuusjohtamistodistusta. Voiko komissio varmistaa, että satamavaltion valvontamääräyksiä sovelletaan yhdenmukaisesti koko yhteisössä, jotta vältetään se, että omistajat pyrkivät lähettämään alukset, jotka eivät ole täysin vaatimustenmukaisia, satamiin, joissa tarkastusjärjestelmää näytetään sovellettavan huolettomammin? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 1998) Satamavaltioiden suorittamien tarkastusten yhtenäisyyden ja moitteettomuuden takaaminen on koko satamavaltioiden suorittamien tarkastusten järjestelmän perusperiaate. Uusien määräysten voimaantulo, mm. niiden laivojen pakollinen pysäyttäminen, jotka eivät vastaa kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön (ISM) vaatimuksia, edellyttää enemmän työtä, jotta yhdenmukaistaminen yhteisön alueella onnistuu. Komissio on hyvin perillä siitä, että yhdenmukaisuuden puute jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten järjestelmässä voi johtaa satamien välisen kilpailun vääristymiin ja vaikuttaa haitallisesti turvallisuuteen. Tästä syystä komissio valvoo tiiviisti jäsenvaltioiden toimia tällä alalla ja katsoo, että kaikkien yhteisön tarkastajien asianmukainen ja yhtenäinen koulutus on satamavaltioiden suorittamien tarkastusten yhdenmukaisuuden välttämätön perusedellytys koko yhteisön alueella. Komissio rahoittaa koulutusta pysyvästi. Ylimääräinen ISM-säännöstöä koskeva kurssi järjestetään satamavaltioiden tarkastajille toukokuun lopussa 1998. Heinäkuun 1. päivänä 1998 tulevat voimaan 27. huhtikuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/25/EY sisältämät viimeiset muutokset direktiiviin 95/21/EY alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta)(2). (1) EYVL C 264, 30.8.1997, s. 33. (2) EYVL L 133, 7.5.1998.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1640/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: RAI:n harjoittama radio- ja televisiolähetysten koodaus Euroopan unioni pitää arvossa - perustamissopimuksen F artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti - perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden valtiosääntöperinteessä. Viitaten radio- ja televisiotoiminnassa harjoitettavaan julkisen palvelun tarjoamiseen, jäsenvaltioiden on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla suojataan kansalaisten oikeus tiedonsaantiin ja varmistetaan, että kansalaiset voivat seurata lähetyksiä, jotka koskevat hyvin merkittäviä kansallisen tai kansainvälisen tason tapahtumia, jollaisia ovat olympialaiset, jalkapallon maailmancup ja Euroopan mestaruuskilpailut. Tämän olisi tapahduttava yhteisön lainsäädännön mukaisesti lähetystoiminnan sääntelemiseksi. Unionin on otettava huomioon toiminnassaan kulttuuriin liittyvät näkökohdat perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Lisäksi julkisen palvelun on oltava televisiossa avointa ja kaikkia toimenpiteitä, joilla rajoitetaan televisiolähetysten vastaanottamista ja / tai ne keskeytetään, säädellään direktiivillä 89/552/ETY(1), jota on muutettu direktiivillä 97/36/ETY(2). Jos tätä direktiiviä ei noudateta, kyseessä on yhteisön oikeuden rikkominen. Voiko komissio tarkistaa, noudattaako julkisesta palvelusta Italiassa vastaava RAI 2 artiklan 1 ja 2 kohtaa, 2 a artiklan 1 kohtaa, 3 a artiklan 1 kohtaa, 11 artiklan 1 kohtaa, 18 artiklan 22 a kohtaa ja 22 a artiklaa, ja ryhtyä toimiin, joilla lopetetaan RAIn harjoittama yleinen käytäntö koodata järjestelmällisesti ulkomaille lähetettävät ohjelmat? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 1998) Direktiivin 89/552/ETY (ns. televisio ilman rajoja -direktiivi) 3 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/36/ETY, mukaisesti vastuu siitä, että televisiolähetystoiminnan harjoittajat noudattavat sääntöjä (ml. arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia sääntöjä), kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioille. EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan nojalla komissio valvoo, että yhteisön säännökset (tässä tapauksessa televisio ilman rajoja -direktiivi) saatetaan asianmukaisesti osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä ja että niitä sovelletaan oikein. Näin ollen komission on tutkittava tarkkaan kaikki sille osoitetut valitukset. Komissiolle ei kuitenkaan toistaiseksi ole valitettu tästä asiasta. Komissiolla ei ole käytettävissään oikeuskeinoja, joilla se voisi estää RAI:ta lähettämästä ohjelmia ulkomailla salattuina. Kysymys on lähetystoiminnan harjoittajan ja oikeuksien haltijoiden välisestä sopimusasiasta. (1) EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23. (2) EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1908/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Aluesuunnittelua ja rakennerahastoja koskeva yhteisön politiikka Voiko komissio antaa tietoja kaikista yhteisön aloitteina tähän asti toteutetuista komission osaltaan rahoittamista aluesuunnitteluhankkeista ja hankkeista, joita aiotaan toteuttaa ennen kuluvan ohjelmasuunnittelukauden päättymistä, mainita tukea saavat alueet sekä hankkeen toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset ja yhteisön rahoittaman osuuden? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1907/98 ja E-1908/98 (24. heinäkuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2361/98 esittäjä(t): Angela Billingham (PSE) komissiolle (15. heinäkuuta 1998) Aihe: UEFAn säännöt jalkapalloklubeista, joilla on sama omistaja Onko komissio tietoinen, että monopoliasemassa olevat urheilujärjestöt antavat määräyksiä, jotka koskevat urheilua Euroopan laajuisesti, selityksittä tai kuulematta etukäteen asianosaisia? Tuorein esimerkki on UEFAn takautuvasti käyttöön ottama ja asianosaisia kuulematta antama uusi määräys, jonka mukaan jalkapalloklubeja, joilla on sama omistaja, kielletään osallistumasta samaan Euroopan tasoiseen kilpailuun. Kai komissio on yhtä mieltä siitä, että sellaista ei voida hyväksyä, että monopoliasemassa olevat urheilujärjestöt eivät edelleenkään noudata avoimuusperiaatteita eivätkä kuule asianosaisia tehdessään päätöksiä, jotka vaikuttavat urheilun taloudelliseen kehitykseen Euroopassa? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Komissio on selvillä siitä, että Euroopan jalkapalloliitto (UEFA) on äskettäin hyväksynyt säännöt, jotka määräävät samalle omistajalle kuuluvien jalkapalloseurojen osallistumisesta kilpailuihin Euroopassa. Vaikuttaa siltä, että kyseiset säännöt on luotu urheilun luonteen huomioon ottaen ja että niiden tavoitteena on säilyttää pelitulokset ennalta ratkaisemattomina. Tämän tavoitteen Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi lailliseksi 15. joulukuuta 1995 Bosmanin asiassa antamassaan tuomiossa(1). On selvää, että jos saman omistajan seurat voivat osallistua samoihin kansallisiin tai kansainvälisiin kilpailuihin, voi syntyä epäilyjä siitä, ovatko pelitulokset todella ennalta ratkaisemattomia. Tästä huolimatta on tarpeen määrittää, rajoittuvatko kyseiset UEFAn säännöt siihen, mikä on todella tarpeen tulosten ennalta ratkaisemattomuutta koskevan tavoitteen varmistamiseksi vai onko olemassa vähemmän rajoittavia keinoja saman tavoitteen saavuttamiseksi. Niin kauan kuin kyseiset säännöt säilyttävät urheilullisen tavoitteensa, niihin ei sovelleta EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjä. Tässä vaiheessa komissiolla ei ole kaikkia tarvittavia tietoja arvioidakseen, ovatko säännöt EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan mukaisia. Se, onko UEFA kuullut asiasta muita elimiä, ei ole olennaista arvioinnin kannalta. (1) Asia C-415/93, Kok. 1995, s. I-4921, 106 kohta.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1532/98 esittäjä(t): Dietrich Elchlepp (PSE) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: EU:n tukiohjelmaan "Ystävyyskaupunkitoiminta Euroopassa" sisältyvä 250 km:n etäisyysrajoitus Saksan ja Ranskan välisellä raja-alueella Rein-joen (eteläisen Oberrheinin) varrella on useita eurooppalaisia ystävyyskaupunkeja. Toiminta haittaa kuitenkin ymmärtämättömyys EU:n ohjelman "ystävyyskaupunkitoiminta Euroopassa" yhteydessä, sillä komissio edellyttää toiminta-alan 1 mukaisesti, että ystävyyskaupunkitoimintaa tuetaan ainoastaan siinä tapauksessa, että ystäväkunnat ovat vähintään 250 km:n päässä toisistaan. Kysyn komissiolta perusteita tälle lausekkeelle ja pyydän harkitsemaan kyseisen kiusallisen rajoituksen poistamista. Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) Euroopan ystävyyskaupunkitoimintaa koskeva yhteisön ohjelma, jonka budjetti on rajallinen, perustettiin edistämään ystävyyskaupunkitoiminnan sisällöllistä kehittymistä ja maantieteellistä laajentumista ja tarjoamaan tukea kaupungeille, jotka tarvitsevat erityisesti apua toiminnassa esiintyneiden hankaluuksien vuoksi. Erityisesti on tuettu ystävyyskaupunkitoimintaa sellaisten kaupunkien kesken, joiden välinen etäisyys on suuri tai jotka sijaitsevat epäsuotuisilla alueilla (esimerkiksi tavoite 1 -alueilla) tai unionin reuna-alueilla. Sen sijaan kahdenvälisiä ystävyyskaupunkisuhteita, joihin osallistuu kaupunkeja unionin sisäisiltä raja-alueilta, ei pääsääntöisesti tueta. Tällaisissa tapauksissa ystävyyskaupunkien asukkaiden välinen säännöllinen vaihto aiheuttaa suhteellisen vähän matkustus- tai viestintäkustannuksia. Tähän mennessä tukea ovat saaneet pääasiallisesti ystävyyskaupungit, joiden välinen etäisyys on yli 1000 kilometriä. Sitä vastoin ei ole olemassa mitään etäisyyttä koskevia vähimmäisrajoituksia ystävyyskaupunkien vaihto-ohjelmille, joilla on erityinen teema, tai ystävyyskaupunkitoiminnasta vastaavien henkilöiden koulutukselle.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2786/98 esittäjä(t): Ana Palacio Vallelersundi (PPE) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Ingeniero técnico -tutkinnon suorittaneiden osallistuminen EU-virkamiehiksi aikoville tarkoitettuihin A/LA -ura-alueen kilpailuihin Komissio sai tietää Vicente Alonso Moralesin Euroopan yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimelle 1. joulukuuta 1997 esittämän mitätöimistä koskevan kanteen (T-299/97) liitteenä olevista asiakirjoista, että espanjalainen Ingeniero técnico -tutkinnon suorittanut Roberto Arce Recio hyväksyttiin Ranskassa sijaitsevan Toulousen Paul Sabatier -yliopistoon suorittamaan tohtorin tutkintoon tähtääviä jatko-opintoja. Todistuksen opinnoistaan hän sai 24. kesäkuuta 1998 erinomaisin arvosanoin. Minkä vuoksi komissaari Liikanen vastasi Bárbara Dührkopin 10. helmikuuta 1998 esittämään kysymykseen E-4186/97(1), että yksi syy siihen, että komissio ei hyväksy espanjalaisen Ingeniero técnico -tutkinnon suorittaneiden osallistumista EU-virkamiehiksi aikoville tarkoitettuihin A/LA -ura-alueen kilpailuihin on se, että espanjalainen Ingeniero técnico -tutkinto ei oikeuta tohtorin tutkintoon tähtääviin jatko-opintoihin? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Komissio haluaa aluksi huomauttaa, kuten se on jo todennut muihin parlamentin kysymyksiin esittämissään vastauksissa, että se ei voi esittää lausuntoja asioissa, joiden oikeuskäsittely on parhaillaan käynnissä. Asian kannalta merkityksellisen Espanjan lainsäädännön mukaisesti(2) korkeakouluopinnot muodostuvat Espanjassa kolmesta eri tutkintotasosta. Alimman tason suorittaneelle myönnetään "diplomado, ingeniero técnico o arquitecto técnico" -tutkintotodistus. Tällaisen tutkinnon suorittanut voi siirtyä toiselle tutkintotasolle. Toisen tason suorittaneelle myönnetään "licenciado, arquitecto o ingeniero" -tutkintotodistus. Tämä puolestaan antaa mahdollisuuden kolmannelle tutkintotasolle siirtymiseen eli tohtorintutkintoon tähtääviin opintoihin. Toisin sanoen alimman tason tutkinnon suorittajat eli "Ingeniero Técnico" -tutkintotodistuksen haltijat eivät siis voi siirtyä suoraan tohtorintutkintoon tähtääviin opintoihin. Komissio haluaa lopuksi korostaa, että päätöksen siitä, voidaanko tutkintotodistuksen katsoa oikeuttavan hallinnolliseen virkaan, on perustuttava sen jäsenvaltion lainsäädäntöön, jossa hakija on suorittanut opintonsa, eli parlamentin jäsenen esittämässä tapauksessa Espanjan lainsäädäntöön. (1) EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. (2) "Reforma Universitariaan" sisältyvä "Ley Organica" 11/1893, 25. elokuuta, LOGSE 1/1990, 3. lokakuuta.