KIRJALLINEN KYSYMYS E-1827/99 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle. Rakennetuki yksityisten yritysten markkinoinnille ja henkilöstökoulutukselle.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0001 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1827/99 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Rakennetuki yksityisten yritysten markkinoinnille ja henkilöstökoulutukselle Mitä komissio aikoo tehdä estääkseen kilpailun vääristymisen ja EU:n varojen tuhlauksen, joka aiheutuu siitä, että EU antaa tukea yksityisten yritysten markkinoinnille, sisäiselle koulutukselle ja rationalisointitoimenpiteille? Tanskan lehdissä on tällä viikolla kerrottu yksityisille tanskalaisille yrityksille myönnetystä EU:n rakennerahaston tuesta. Kyse on tuesta yksityisen yrityksen palveluksessa olevan henkilöstön koulutukseen, yritysrationalisointiin ja mainoskampanjoihin. Huomiota on herättänyt se, että jotkut yritykset ovat saaneet näitä tukia käyttämällä apunaan konsultteja, jotka ovat paneutuneet siihen, millä muotoiluilla ja myönteisillä ilmauksilla EU:n hallinto saadaan myöntämään rahaa. Varoja on jaettu yrityksille täysin sattumanvaraisesti, mikä on johtanut kilpailun vääristymiseen. Olen saanut Tanskan kukkakauppiaiden yhdistyksen 16-sivuisen mainospainatteen, jota on lähetetty 1 230 000 kappaletta, ts. miltei kaikille Tanskan kotitalouksille. Koteihin jaettavat painotuotteet ovat yksi niistä luonnonvarojen tuhlauksen muodoista, joita monet kansalaiset haluavat rajoittaa. Tässä painatteessa on EU:n logo ja teksti, jossa todetaan, että kampanjaan on myönnetty Euroopan yhteisöjen tukea. Tanskan saama rakennetuki on hyvin vähäistä, ja massiivista tukea saavista maista on löydettävissä paljon provosoivampia esimerkkejä rakennerahastojen tuen kohtuuttomasta käytöstä. Jos EU myöntäisi varoja Tanskan koulujärjestelmän parantamiseksi tai lisätäkseen lääkärien kouluttamista maan yliopistoissa, sillä olisi epäilemättä myönteistä vaikutusta maan kansalaisten kannalta. Satunnaisille yksityisille yrityksille annettavat lahjat, jotka maksetaan Euroopan veronmaksajien rahoilla, ovat kuitenkin provokaatio, joka korostaa sitä, että komissio ei noudata EU:n määräyksiä kilpailun vääristymien välttämiseksi, eikä ole kiinnostunut siitä, mitä rahoilla saadaan, vaan asettaa tavoitteekseen ainoastaan sen, että määrärahat saadaan käytettyä. Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus (19. huhtikuuta 2000) Kilpailun vääristymisen sekä yhteisön rakennerahastojen varojen tuhlaamisen ja väärinkäytön estäminen kuuluu yhteisön ja siten luonnollisesti myös komission keskeisiin tavoitteisiin. Rakennerahastoista myönnettävää tukea hallinnoidaan kilpailupolitiikan periaatteiden mukaisesti. Siten rakennerahastoista voidaan myöntää investointitukea mutta ei toimintatukea, ja lisäksi on annettu pienten ja keskisuurten yritysten tukemista koskevia erityisiä säännöksiä ja tukikelpoisia alueita koskevia rajoituksia. Lisäksi rahastoja hallinnoidaan hajautetusti varainhoitoa ja valvontaa koskevien kansallisten ja yhteisön säännösten mukaisesti. Rakennerahastoista tuettujen toimien osalta jäsenvaltiot ovat sopineet, että uusien tuotantoinvestointien edistäminen on ensisijaisen tärkeä tavoite luotaessa tuloja ja uusia työpaikkoja muita heikommin kehittyneille alueille. Todettakoon lopuksi, että jäsenvaltiot ovat rakennerahastojen toiminnan tehokkuuden maksimoimiseksi päättäneet säännellä yksittäisille alueille myönnettävien tukien laatua. Kyseiset säännökset estävät tavoite 2 -rahoituksen (jota Tanska on saanut ohjelmakaudella 1994-1999 Pohjois-Jyllannin ja Lollannin alueille) käyttämisen peruskoulutuksen infrastruktuuri-investointien yhteisrahoitukseen, koska tavoitteen 2 tukialueet ovat jo suhteellisen hyvin varustettuja peruskoulutuksen suhteen. Peruskoulutuksen infrastruktuuriin voidaan siten myöntää rakennerahastojen yhteisrahoitusta ainoastaan yhteisön heikoimmin kehittyneillä alueilla (tavoite 1 -alueilla).