ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3615/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-205/98 kuorma-autojen tiemaksuista Brennerin moottoritiellä.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0092 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3615/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-205/98 kuorma-autojen tiemaksuista Brennerin moottoritiellä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi 26. syyskuuta 2000, että Itävallan tasavalta on rikkonut unionin sopimusten määräyksiä syrjintäkiellosta ottaessaan käyttöön ja määritellessään kuorma-autojen tiemaksut Brennerin moottoritiellä. Tämän takia kysyn seuraavaa: 1. Tuomioistuimen päätös koskee vain tavaraliikennettä. Miten se vaikuttaa myös bussiliikenteeseen ja busseilta perittäviin tiemaksuihin Brennerin moottoritiellä? 2. Bussiliikenteen tiemaksujen viimeksi tehtyyn korotukseen liittyen hintoja mukautetaan 1. joulukuuta 2000. Kymmenen päivän ja kuukauden tiemaksut nousevat 16,27 prosenttia ja vuoden tiemaksu 32,56 prosenttia. Pitääkö komissio korotuksia ja niiden prosenttimääräisiä eroja asianmukaisina? 3. Pitääkö komissio myös tätä menettelyä syrjintäkiellon rikkomisena? 4. Miten komissio estää tarpeen vaatiessa syrjintäkiellon rikkomisen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2001) 1. Yhteisöjen tuomioistuimen päätös koskee ainoastaan tavaraliikennettä, eikä se vaikuta linja-autoliikenteeseen, jossa käytetään Brennerin moottoritietä, eikä linja-autoliikenteestä perittäviin tiemaksuihin. 2. ja 3. Tiemaksuista perittävän arvonlisäveron on oltava neuvoston kuudennen arvonlisäverodirektiivin 77/388/ETY sääntöjen mukainen siten kuin tuomioistuin on niitä tulkinnut useissa viimeaikaisissa tuomioissa(1), mutta yhteisön oikeudessa ei ole säädöksissä, jotka koskisivat linja-autoliikenteestä perittävien tiemaksujen yhdenmukaistamisesta. Tiemaksujen on siis oltava ainoastaan EY:n perustamissopimuksen perusperiaatteiden mukainen. Yhden tällaisen periaatteen mukaan kansalaisuuteen perustuva syrjintä on yleisesti kiellettyä. Parlamentin jäsenen antamat tiedot eivät viittaa siihen, että mainitussa tapauksessa olisi kyse tällaisesta syrjinnästä. Kymmenen päivän ja yhden kuukauden tiemaksun prosenttikorotusten eroaminen yhden vuoden tiemaksun prosenttikorotuksesta ei myöskään herätä epäilyjä tällaisesta syrjinnästä. Komissiolla ei siis ole mitään syytä tai oikeudellista perustetta tutkia tarkemmin kyseisiä prosenttikorotuksia tai niiden välisiä eroja. 4. Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille EY:n perustamissopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden, se aloittaa perustamissopimuksen 226 ja 228 artiklassa (entisessä 169 ja 171 artiklassa) määrätyn menettelyn. (1) Asiassa C-276/97, komissio vastaan Ranska, ja neljässä muussa asiassa, komissio vastaan neljä muuta jäsenvaltiota, 12. syyskuuta 2000 annetut tuomiot sekä asiassa C-83/99, komissio vastaan Espanja, 18. tammikuuta 2001 annettu tuomio (sitä ei ole vielä julkaistu Oikeustapauskokoelmassa).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3576/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Luonnonkatastrofien johdosta myönnettävät verohelpotukset.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0168 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3576/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (17. marraskuuta 2000) Aihe: Luonnonkatastrofien johdosta myönnettävät verohelpotukset Luonnonkatastrofin sattuessa kansalaisille tai sosiaalijärjestelmälle annettavan avun pitää olla tarkoitettu kohteiden kunnostamiseen sellaiseen kuntoon, jossa ne olivat ennen luonnonkatastrofia. Siksi yrityksille annettavalla avulla on suuri merkitys vahinkoa kärsineen alueen taloudelliselle elvyttämiselle. Voisiko komissio kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ryhtymään luonnonkatastrofien sattuessa erityisiin suoriin toimenpiteisiin, kuten esimerkiksi pidentämään yritysten maksuaikoja tai oikeudellisia määräaikoja? Voisiko komissio ryhtyä toimiin, jotta jälleenrakennustyöt vapautettaisiin arvonlisäverosta tai jotta arvonlisävero maksettaisiin kokonaan takaisin? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2001) Yhteisön arvonlisäverolainsäädännössä säädetyt verovapautukset ovat poikkeuksia jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) 2 artiklassa määritellystä periaatteesta, jonka mukaan arvonlisäveroa on kannettava kaikista verovelvollisen korvausta vastaan luovuttamista tavaroista ja palvelujen suorituksista. Sisällyttämällä kuudenteen alv-direktiiviin yhteisen luettelon verovapautuksista yhteisön lainsäätäjä on halunnut toisaalta välttää sen, että yhteisön sisällä harjoitettaisiin samanlaisissa tilanteissa erilaista kohtelua arvonlisäveron suhteen, ja toisaalta varmistaa omien varojen vertailukelpoinen kanto kaikissa jäsenvaltioissa. Kuudennessa alv-direktiivissä säädetyt verovapaudet eivät koske luonnonkatastrofien jäljiltä suoritettavia jälleenrakennustoimia. Lisäksi todettakoon, että nämä verovapaudet nostavat esiin kysymyksen veron tasapuolisuudesta, ja toimijat valittavatkin asiasta säännöllisesti. Tästä syystä komissio ei suunnittele vapauksien soveltamisalan laajentamista. Arvonlisäveroalalla voimassa olevan yhteisön oikeudellisen kehyksen mukaisesti komissio on sitä mieltä, että arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomaan ongelmaan pitäisikin hakea ratkaisua yhteisen alv-järjestelmän ulkopuolelta. Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (entinen 92 artikla) 2 kohdan b alakohdan mukaan tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi soveltuu yhteismarkkinoille. Näin ollen ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen onkin jäsenvaltioiden tehtävä päättää, onko tällaisten toimenpiteiden toteuttaminen aiheellista ja missä muodossa. (1) EYVL L 145, 13.6.1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2454/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan raja-alueet.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0002 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2454/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Euroopan raja-alueet Onko neuvosto tietoinen komission ehdotuksesta toimintasuunnitelmaksi, joka tähtää raja-alueiden tukemiseen laajentumisesta selviämisessä? Onko neuvosto pohtinut, edellyttääkö tämä suunnitelma rahoitusnäkymien otsakkeen 2 ylärajan muuttamista, jotta köyhimmät alueet eivät tämän vuoksi menetä tukea? Vastaus (12. helmikuuta 2001) Neuvosto ei ole saanut komissiolta arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamaa ehdotusta, joten se ei myöskään ole harkinnut rahoitusnäkymien muuttamista kysymyksessä tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi. Näin ollen köyhimpien alueiden nykytilannetta ei saateta kyseenalaiseksi. Vastaukseksi toiseen kysymykseen neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että rahoitusnäkymiin sisältyy jo muita toimia, erityisesti Interreg III:n osa-alue A, jolla pyritään edistämään yhteistä alueellista kehitystä raja-alueiden välillä, ulkorajat ja merialueet mukaan luettuina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4092/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Andalusian (Espanja) aurinkoenergiaohjelmaan myönnettyjen yhteisövarojen puute.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4092/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: Andalusian (Espanja) aurinkoenergiaohjelmaan myönnettyjen yhteisövarojen puute Andalusialaiset aurinkopaneelien välittäjät ja valmistajat ovat varoittaneet, että tämäntyyppisen uusiutuvan energianlähteen tukiohjelmaan varattujen varojen leikkaaminen on saattanut sektorin konkurssin partaalle. Alunperin tukien piti olla 1 700 miljoonaa pesetaa, mutta niitä vähennettiin 1 200 miljoonaan pesetaan. Andalusian alueellisen teollisuuslautakunnan mukaan vähennys johtuu yhteisövarojen puutteesta. Alan työnantajien mukaan tämä pienentää kasvuennusteita huomattavasti. Paneelien kysyntä ylittää tällä hetkellä 45 000 m2, josta puolet jää toteuttamatta. Mitä komissio tietää yhteisövarojen puutteesta tämäntyyppisen uusiutuvan energianlähteen tukiohjelman toteuttamisen yhteydessä? Missä määrin varoja voitaisiin lisätä, jotta alan merkittävä kasvu Andalusiassa ei vaarannu? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2001) Komissio hyväksyi 29. joulukuuta 2000 Andalusian autonomisen alueen integroidun toimintaohjelman ohjelmakaudelle 20002006. Siinä on osoitettu hieman yli 65 miljoonaa euroa (lähes 11 miljardia Espanjan pesetaa) uusiutuvien energialähteiden ja energian säästämisen edistämiseksi ja tukemiseksi sekä yrityksissä että kotitalouksissa. Yhteisön rahoitusosuus kyseisestä määrästä on 59 prosenttia. Komissio huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kukin jäsenvaltio vahvistaa itse omien energiapoliittisten perusteidensa mukaisesti yksityiskohtaiset säännöt kyseisen määrän jakamiseksi eri vaihtoehtoisten energialähteiden kesken.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3230/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Uskonnollisten ryhmien syrjintä.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0063 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3230/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Uskonnollisten ryhmien syrjintä Italia (kuten kaikki muutkin Euroopan yhteisöjen maat) on sitoutunut kunnioittamaan uskonnon tunnustamis- ja harjoittamisvapautta. Kuitenkin nykyään on huomattavissa useammallakin taholla merkkejä uusista syrjinnän muodoista, joilla uskonnonvapautta pyritään rajoittamaan. Erään pitkät perinteet juridiikan alalla omaavan Euroopan maan rikoslakiin lisättiin äskettäin uusi henkistä manipulaatiota koskevan rikoksen käsite, jonka ansiosta valtiovallalla on lakiin perustuva oikeus puuttua sellaisten lahkonomaisten ryhmien toimintaan, joiden jäsenet on tuomittu rikoksista. Joissakin tapauksissa tutkimukset on ilmeisesti aloitettu, ja ne ovat edenneet huomattavasti ilman, että olisi täysin selvää, mistä rikoksesta tai lainvastaisesta teosta on kyse. Onko neuvosto hyväksynyt tai aikooko se ottaa käyttöön uusiin olosuhteisiin sopivia vapaampia käytäntöjä uskonnon tunnustamis- ja harjoittamisvapauden turvaamiseksi? Vastaus (26. helmikuuta 2001) 1. Neuvosto muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti yhteisö toimii sille kyseisellä sopimuksella annetun toimivallan ja asetettujen tavoitteiden rajoissa. Lisäksi yhteisö voi toimia vain toissijaisuusperiaatteen mukaisesti (EY-sopimus, 5 artiklan toinen kohta). Lisäksi neuvosto katsoo yleisesti ottaen, että rikosoikeuden alaan liittyviä kysymyksiä olisi unionin tasolla käsiteltävä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston puitteissa. 2. Kysymyksessä olevalla alalla neuvosto voi EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen ja (perustamissopimuksessa) yhteisölle uskotun toimivallan rajoissa toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Neuvostolle ei kuitenkaan ole toimitettu käsiteltäväksi yhtään ehdotusta kyseiseltä alalta. Tässä yhteydessä neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen antaneensa 27. ja 28.11.2000 pidetyssä istunnossaan kyseiseen artiklaan perustuvan direktiivin yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista. Direktiivin tarkoituksena on torjua muun muassa uskontoon tai vakaumukseen perustuvaa syrjintää. 3. Neuvosto muistuttaa lopuksi, että Amsterdamin hallitustenvälisen konferenssin päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen N:o 11 mukaisesti Euroopan unioni kunnioittaa eikä puutu siihen asemaan, joka kirkoilla ja uskonnollisilla yhdistyksillä tai yhdyskunnilla on kansallisen lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4132/00 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) neuvostolle. Saksan käsipallosarja ja Israelin kansalaisten peliluvat.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4132/00 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) neuvostolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Saksan käsipallosarja ja Israelin kansalaisten peliluvat Kannattaako neuvosto juridista näkemystä, jonka mukaan Israelin kansalaisia on kohdeltava samoin kuin EU:n kansalaisia, kun heidät kiinnitetään saksalaisiin käsipalloseuroihin, mikä merkitsee sitä, että heidän pelilupiinsa ei enää merkitä Saksan käsipalloliiton pelijärjestyksen 15 § mukaisesti kirjainta A (joka osoittaa, että henkilö on kotoisin kolmannesta maasta)? Jos ei kannata, ottaen huomioon, 1. että Israelin kanssa käytiin äskettäin neuvotteluita 20. marraskuuta 1995 tehdyn assosiaatiosopimuksen ajantasaistamisesta ja 2. että Israelin urheiluseurat ovat jo vuosien ajan osallistuneet eurooppalaisiin jalkapallo- ja käsipallo-otteluihin sekä muihin suuriin urheilutapahtumiin muodostaen siten kiinteän osan eurooppalaisen urheilun sisämarkkinoita, mistä syystä olisi oikeutettua ja johdonmukaista luoda urheilua varten yhtenäiset puitteet, joihin myös Israel voisi ottaa osaa, aikooko neuvosto edistää kyseisen assosiaatiosopimuksen muuttamista, jotta Israelin kansalaiset saavat oikeuden samaan vapaaseen liikkuvuuteen, joka EU:n kansalaisilla on perustamissopimuksen 39 artiklan mukaisesti? Vastaus (14. toukokuuta 2001) EU:n ja Israelin assosiaatiosopimukseen, joka tuli voimaan 1. kesäkuuta 2000, ei sisälly henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevia määräyksiä. Tämän vuoksi arvoisan parlamentin jäsenen esille ottama asia, joka koskee Israelin kansalaisen oikeutta pelata Saksan käsipallosarjoissa, kuuluu kunkin jäsenvaltion kansalliseen toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2936/00 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) neuvostolle. Kypros.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0021 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2936/00 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) neuvostolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Kypros Mihin Turkin vastaisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä laittoman, kaikkia Kyproksen satamissa käyneitä kauppalaivoja koskevan saarron poistamiseksi ja voiko se selvittää parlamentille, miksei toimiin ole ryhdytty jo aikaisemmin? Vastaus (26. helmikuuta 2001) 1. Neuvosto on täysin tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamasta kysymyksestä, joka ei ainoastaan kuulu EU:n ja Turkin välisten sopimussuhteiden piiriin, vaan liittyy lisäksi muihin Turkin valtion kansainvälisiin velvoitteisiin. Jo vuonna 1998 unionin puheenjohtajavaltio keskusteli Turkin kanssa tästä ongelmasta erään OECD:n kokouksen yhteydessä. Se on myös säännöllisesti esillä EYTurkki-tulliliiton sekakomitean kokousten esityslistalla, kuten sen kokoontuessa 8. joulukuuta 2000. 2. Lisäksi komissio, jonka toimivaltaan asia myös kuuluu, ilmoitti eräässä neuvoston toimivaltaisten valmistelevien elinten kokouksessa ottaneensa kyseisen ongelman esille Turkin kanssa käytävien, palveluja ja julkisia hankintoja koskevien neuvottelujen viime lokakuussa pidetyllä ensimmäisellä kierroksella. Komissio ottaa sitä paitsi säännöllisesti saman aiheen esille säännöllisissä kertomuksissaan Turkin edistymisestä liittymisen tiellä, kuten tuoreimmassa, 13. marraskuuta 2000 päivätyssä kertomuksessaan. 3. Neuvosto haluaa myös muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että 12. syyskuuta 2000 Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksessa pitämässään puheessa puheenjohtajavaltio lausui Euroopan unionin nimissä, että Kyproksen status quo -tilanne on kestämätön, ja ilmoitti tukevansa Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin ponnisteluja päästä asiassa neuvotteluteitse kokonaisvaltaiseen, oikeudenmukaiseen ja kestävään järjestelyyn, joka olisi turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukainen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3943/00

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(13. joulukuuta 2000)

Aihe: Pankkisiirtojen kulut

1. Voiko komissio arvioida keskimääräiset tai tyypilliset kulut, jotka aiheutuvat liikepankin asiakkaalle 50 euron tilisiirrosta toiselle pankin asiakkaalle

a) kunkin jäsenvaltion sisällä

b) jäsenvaltioiden välillä euroalueella?

2. Onko komission tavoitteena se, että pankkisiirroista, rajat ylittävät siirrot mukaan luettuina, aiheutuvat kulut ovat samat euroalueella ja jäsenvaltion sisällä?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(15. helmikuuta 2001)

1. a) Komissiolla ei ole riittävästi tietoa voidakseen arvioida keskimääräiset tai tyypilliset kulut, jotka aiheutuvat 50 euron tilisiirrosta pankista toiseen kunkin jäsenvaltion sisällä. Yhteisössä on noin 10 000 pankkia, ja kukin niistä määrittelee oman hinnoittelupolitiikkansa. Se, että pankin asiakkaalta ei peritä suoraan kuluja tai että kulujen perimistapa ei ole läpinäkyvä (hinta kullekin tapahtumalle), ei tarkoita, että asiakas ei maksaisi mitään (kulujen kattaminen muista palvelumaksuista, pakettihinnoittelu jne.). Tilisiirtojen tekeminen maksaa.

b) Komissiolla ei ole tietoa siitä, mitä 50 euron tilisiirto jäsenvaltioiden välillä maksaa. Institut Européen Interrégional de la Consommation teki syksyllä 1999 selvityksen, jonka mukaan 100 euron tilisiirrosta euroalueella maasta toiseen perittiin kuluja keskimäärin 17 euroa. Joidenkin euroalueen pankkien välisistä tilisiirroista on tarkempaa tietoa web-sivustossa

(www.europa.eu.int/comm/dgs/health_consumer/library/surveys/sur14_en.html).

Jos ohitamme tutkimusmetodia koskevat kysymykset, tämän selvityksen lopputulos on, että kotimaan ja ulkomaan tilisiirtojen hintaero on hyvin suuri.

2. Komissio on parlamentin jäsenen tapaan huolissaan ulkomaan maksujen korkeista hinnoista. Tilisiirrot ulkomaille ovat edelleen huomattavasti kalliimpia kuin tilisiirrot kotimaassa. Komission tavoitteena on tehdä ulkomaanmaksut, etenkin kun on kyse pienistä summista, luotettavammiksi, edullisemmiksi ja nopeammiksi. Komissio on toistanut tämän monissa yhteyksissä: esim. tiedonanto Vähittäismaksut sisämarkkinoilla tammikuussa 2000(1), vastaus Peijsin mietintöön parlamentissa 26. lokakuuta 2000, komission pyöreän pöydän konferenssi yhteisen maksualueen luomisesta 9. marraskuuta 2000(2).

(1) KOM(2000) 36 lopullinen.

(2) ks. web-sivusto www.europa.eu.int/comm/dgs/internal_market/index_en.html.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3368/00 esittäjä(t): Thierry de La Perriere (UEN) komissiolle. Ongelmat ystävyyskaupunkiohjelmassa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3368/00 esittäjä(t): Thierry de La Perriere (UEN) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Ongelmat ystävyyskaupunkiohjelmassa Monet kaupunginjohtajat ovat ilmoittaneet kysymyksen esittäjälle vaikeuksista, joita he ovat kohdanneet ystävyyskaupunkitoimissaan, sekä tulevaisuutta koskevista peloistaan. Vaikuttaa siltä, että koko järjestelmä saattaa lamautua, jos ystävyyskaupunkiasioista vastaavien henkilöiden käyttöön ei anneta lisää varoja ja vähemmän teknokraattisia direktiivejä. Erityisesti kaksi seikkaa aiheuttavat todellisia vaikeuksia: - odotusajat tukihakemusten käsittelyssä; - tarjouskilpailuvelvoite, jonka vuoksi pienten kuntien, joilla ei ole käytössään tarjouskilpailujen monimutkaiset osallistumismenettelyt tuntevia asiantuntijoita ja joiden taloudelliset voimavarat ovat hyvin pienet, on vaikeampi hyödyntää rahastoja. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Mitkä ovat mainittujen viivästysten syyt? 2. Miten se aikoo toimia taatakseen, että suurempi joukko kuntia, ja erityisesti niistä pienimmät, voisi osallistua tarjouskilpailuihin? 3. Onko tämän ohjelman tulosten arvioinnista tehty selvitys? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 2000) Komissio seuraa tarkkaavaisesti ystävyyskaupunkeja koskevan tukiohjelman hallinnoinnin tehokkuutta, jotta ohjelman onnistuminen voitaisiin taata. Koska hallinnoinnissa on ilmennyt ongelmia, joiden ratkaisemiseksi on esitetty paljon erilaisia ehdotuksia, komissio aikoo ottaa käyttöön uuden, entistä tehokkaamman menettelyn. Uudesta ehdotuspyyntömenettelystä järjestettiin tiedotustilaisuus 23. lokakuuta 2000. Tilaisuuteen oli kutsuttu Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston (CEMR), jäsenvaltioiden kansallisten järjestöjen, Keski- ja Itä-Euroopan maiden, Maltan, Kyproksen, Turkin, maailman ystävyyskaupunkiliiton (UTO) sekä alueiden neuvoston edustajat. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämiä kysymyksiä on jo käsitelty uuden ehdotuspyynnön puitteissa. Komissio ottaa huomioon arvoisan parlamentin jäsenen ilmaisemat seikat ja ilmoittaa parlamentille asiaan liittyvästä kehityksestä. Bilbaon konferenssissa joulukuussa 1999 esiteltiin selvitys ystävyyskaupungeille kymmenen viime vuoden aikana annetusta yhteisön tuesta. Asiasta kertova esite on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3120/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle. Tuleva reaktio FSC-seurantatekstin muuttamiseen.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0035 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3120/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (16. lokakuuta 2000) Aihe: Tuleva reaktio FSC-seurantatekstin muuttamiseen Yhdysvaltain kongressi käsittelee piakkoin Foreign Sales Corporations -menettelyn muuttamista. Uuden järjestelyn mukaan ei voitaisi verottaa ulkomailla tapahtuneesta myynnistä saatuja tuloja. Yhdysvaltain valtiovarainministeriön valtiosihteerin Stuart Eizenstatin mukaan WTO:n sovitteluelin on todennut, että jäsenet voivat täysin vapaasti päättää, verottavatko ne näitä tuloja vai eivät. 1. Yhtyykö neuvosto asiasta vastaavan komission jäsenen Pascal Lamyn mielipiteeseen siitä, että uusi järjestely on WTO:n sääntöjen vastainen? 2. Jos yhtyy, millaisiin kauppapoliittisiin suojatoimiin se voisi ajatella ryhtyvänsä? 3. Mitä tuotteita tai yrityksiä nämä toimet koskisivat? 4. Mitä toimia neuvosto pitää mahdollisina vaihtoehtoina EY:n perustamissopimuksen 133 artiklan mukaisille kauppapoliittisille suojatoimille? 5. Katsooko neuvosto, että Euroopan unionin yksittäisten jäsenvaltioiden toimivallassa on määrätä itse tulojen verotuksesta? Jos ei, miten neuvosto perustelee kantaansa? Vastaus (26. helmikuuta 2001) Tehtyään EU:n kanssa menettelytapaa koskevan sopimuksen Yhdysvallat pyysi 29.9.2000 WTO:n riitojenratkaisuelintä siirtämään kuukaudella (1.11.2000 saakka) FSC (Foreign Sales Corporation) -riitaa koskevien muutoksenhakuelimen suositusten täytäntöönpanon määräpäivää. Riitojenratkaisuelin suostui pyyntöön. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Yhdysvallat saattoi hyväksyä uuden lainsäädännön vasta 15.11.2000. Tässä tilanteessa sekä riitojen ratkaisusta annettujen sääntöjen mukaisesti EU jätti 17.11.2000 pyynnön kauppamyönnytysten soveltamisen keskeyttämisestä 4 043 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta sekä alustavan luettelon tuotteista, joihin seuraamukset voitaisiin kohdistaa. Yhdysvallat on pyytänyt, että ehdotettu keskeyttämisen taso saatetaan välimiesmenettelyyn. Euroopan unioni katsoo edelleen, että Yhdysvaltojen uusi lainsäädäntö ei ole WTO:n sääntöjen mukainen. Euroopan unioni uskoo kuitenkin, että WTO:n sääntöjen noudattamista ei ole mahdollista arvioida yksipuolisesti, ja on sen vuoksi aloittanut Yhdysvaltojen kanssa viralliset neuvottelut, joiden seurauksena se päätti 7.12.2000 pyytää erityistyöryhmän perustamista arvioimaan sääntöjenmukaisuutta. Välimiesmenettely on keskeytetty yhteisellä sopimuksella odoteltaessa erityistyöryhmän tuloksia.