KIRJALLINEN KYSYMYS E-2716/00

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(1. syyskuuta 2000)

Aihe: Euroalueen pääomavirrat

Voisiko komissio tutkia euroalueen maiden välisten pääomavirtojen määrää euron käyttöönoton jälkeen verrattuna sitä edeltäviin ajanjaksoihin? Voisiko komissio kertoa, onko näiden virtojen määrä kasvanut? Jos on, niin kuinka paljon?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(17. lokakuuta 2000)

Jäsenvaltioiden sisäisten pääomavirtojen tutkiminen olisi mielenkiintoista, koska tulokset varmaankin antaisivat viitteitä rakennemuutoksista ja aluepolitiikan onnistumisesta (esim. yhteisön hankkeista). Tällaisten pääomavirtojen mittaaminen on kuitenkin vaikeaa ellei mahdotonta, koska käytettävissä ei ole tietokantaa, joka mahdollistaisi muunlaisen kuin pelkän teoreettisen analyysin.

Euroalueen maiden pääomavirtoja koskevat tiedot eivät ole niin kattavia, että niiden perusteella voitaisiin tehdä luotettavia päätelmiä. Ei ole olemassa keskitettyä tietokantaa, josta saataisiin ajantasaista tietoa kaikista alueen maista. Tämän vuoksi alustavia arvioita voidaan tehdä ainoastaan ulkomaisia suoria sijoituksia koskevien vuosittaisten tietojen ja kansallisten keskuspankkien toimittamien pääomataseiden pohjalta.

Eurostatin julkaisemat ensimmäiset arviot ulkomaisista suorista sijoituksista vuonna 1999 (ks. suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetyt taulukot 1.a ja 1.b) ja vuotta 1998 koskevat tarkistetut tiedot osoittavat, että sijoitukset euroalueen maista nousivat ennätyksellisesti noin 300 000 miljoonaan euroon verrattuna vuoden 1998 noin 240 000 miljoonaan euroon. Myös euroalueelle tehdyt sijoitukset kasvoivat 150 000 miljoonasta eurosta 170 000 miljoonaan euroon vuonna 1999. Jäsenvaltioiden tasolla Ranska ei erotellut sijoituksia kohdemaan mukaan. Muista jäsenvaltioista Belgia, Saksa ja Alankomaat ilmoittivat suurimmat sijoitusvirrat sekä maahan että maasta pois. Sijoitusvirtojen merkittävät muutokset, kuten esimerkiksi Ranskasta ulkomaille tehtyjen sijoitusten kolminkertaistuminen vuonna 1999 tai Suomesta ulkomaille tehtyjen sijoitusten supistuminen kuudesosaan vuoden 1998 luvuista, johtuvat yksittäisistä fuusioista ja yrityskaupoista. Tämän vuoksi Euroopan talous- ja rahaliittoa edeltävien vuosien ja sen aikaisten vuosien vertailu antaa vain vähän tietoja.

Saksan Bundesbank ilmoitti elokuussa 2000 Saksan ja muiden euroalueen maiden väliset pääomavirrat tilastoliitteissään (ks. suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetty taulukko 2). Pääoman vienti euroalueen maihin kasvoi vuonna 1999 noin neljänneksen verrattuna vuoteen 1998 ja pääoman tuonti laski kolmannekseen vuoden 1998 tasosta. Vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla Saksan nettosijoitukset ulkomaille olivat samaa tasoa kuin vuonna 1999 mutta ulkomaiset nettosijoitukset euroalueen maista Saksaan vähenivät pääoman tuonnin kääntyessä pääoman vienniksi. Keskeisiä tekijöitä olivat sekä portfolio- että suorat sijoitukset alueelta. Näihinkin tilastoihin sisältyy suuria ja äkillisiä muutoksia, jotka mahdollisesti kuvastavat yksittäisiä liiketapahtumia. Näin ollen erot vuoden 1998 ja vuoden 1999 tiedoissa voivat johtua vain talous- ja rahaliiton käynnistymisestä ja niitä on tulkittava erittäin varovaisesti.