ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3428/00 esittäjä(t): Juan Izquierdo Collado (PSE) komissiolle. Monia alueita koskevat ohjelmat.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0115 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3428/00 esittäjä(t): Juan Izquierdo Collado (PSE) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Monia alueita koskevat ohjelmat Kuinka suuri prosenttiosuus rakennerahastoista Espanjalle myönnetyistä määrärahoista käytetään monia alueita koskeviin ohjelmiin, joiden hallinnosta on välittömästi vastuussa Espanjan keskushallitus? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Komission 18. lokakuuta 2000 hyväksymässä yhteisön tukikehyksessä Espanjalle rakennerahastojen tavoitteen 1 osalta ohjelmakaudella 20002006 määritellään ne määrärahat, jotka osoitetaan tänä aikana kyseessä oleville alueille. Ohjeellisesta määrärahojen jakamisesta on sovittu aluehallinnon ja Espanjan keskushallinnon välillä. Toimien luonne määrää, miten määrärahoja hallinnoidaan: integroitujen ohjelmien osalta hallinnointi on jaettu ja monia alueita koskevista ohjelmista vastaa Espanjan keskushallinto. Viimeksi mainittujen ohjelmien osuus käytettävistä resursseista on 27,58 %, toisin sanoen 10 810,2 miljoonaa euroa koko yhteisön tukikehyksen 39 186 miljoonasta eurosta (poikkeuksena Cantabria, joka saa siirtymäkausitukia).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3824/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Joidenkin valtioiden epäonnistuminen Haagin yleissopimuksen täytäntöönpanossa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3824/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Joidenkin valtioiden epäonnistuminen Haagin yleissopimuksen täytäntöönpanossa Voisiko komissio vakuuttaa parlamentille, että se tutkii kiireellisesti mitä näyttöä on siitä, että maat, kuten Monaco, eivät ole noudattaneet Haagin yleissopimuksen henkeä ja tavoitteita? Erityisesti toivoisin tutkittavan tapauksia, jotka koskevat lasten tapaamisoikeutta silloin kun toinen vanhemmista asuu vakinaisesti joissakin näistä valtioista ja toinen vanhemmista on jäsenvaltion kansalainen. Voisiko komissio myös tiedottaa parlamentille säännöllisin väliajoin alalla saavuttamistaan edistysaskeleista? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2001) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Haagin yleissopimuksen täytäntöönpanon valvonta ei kuulu komission toimivallan piiriin. Toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, tunnustamisesta, täytäntöönpanosta ja yhteistyöstä lasten huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa 19 päivänä lokakuuta 1996 tehty Haagin yleissopimus ei ole yhteisön säädös vaan kansainvälinen yleissopimus. Komissiolla ei näin ollen ole toimivaltaa valvoa sen täytäntöönpanoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3730/00

esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle

(30. marraskuuta 2000)

Aihe: Maanalaiset nestekaasusäiliöt

Italian nestekaasusektori tuottaa kansallisella tasolla yli 6 000 miljardin liiran liikevaihdon ja työllistää arviolta 5 000 työntekijää.

Epoksipäällysteisiä ja katodisella suojauksella varustettuja maanalaisia nestekaasusäiliötä valmistettiin kaudella 19962000 Italiassa arviolta 150 000 kappaletta ja Ranskassa arviolta 110 000 kappaletta. Tällaiset nestekaasusäiliöt ovat yleisesti hyväksyttyjä ja käytettyjä muissa Euroopan unionin maissa, kuten Saksassa, Espanjassa ja Isossa-Britanniassa.

Abruzzon alueen 22. syyskuuta 2000 annetun lain n:o 107 artiklassa 2 säädetään, että maanalaiset nestekaasusäiliöt tulee suojata asfalttibetonikuorella tai niillä täytyy olla kaksinkertaiset seinät, jotta mahdolliset vuodot pysyvät säiliön sisällä ja jotta sisä- ja ulkoseinän välinen tila voidaan tarkastaa. Vain tietyn tyyppiset rakennelmat täyttäisivät tällaisen teknisen vaatimuksen, ja epoksipäällysteisiä ja katodisella suojauksella varustettuja säiliöitä ei enää voitaisi käyttää.

Painelaitteita koskeva uusi direktiivi (97/23/EY)(1) osoittaa, että yksittäisten jäsenvaltioiden tällä alalla laatimien säännösten sisällön eroavuudet sekä kansallisissa lainsäädännöissä määrätyt erilaiset varmennus- ja tarkastusmenettelyt ovat esteenä tällaisten laitteiden vapaalle liikkumiselle yhteisöjen sisällä.

Katsooko komissio, että yllä mainittu laki haittaa kyseisten tuotteiden vapaata liikkuvuutta ja johtaa perusteettomiin eroihin tällaisten tuotteiden kohtelussa ottaen huomioon, että kyseiset tuotteet on hyväksytty alaa koskevissa kansallisissa lainsäädännöissä? Jos komission vastaus kysymykseen on myönteinen, niin mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa?

(1) EYVL L 181, 9.7.1997, s. 1.

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(22. tammikuuta 2001)

Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys on myös eräiden komissiolle äskettäin tulleiden valitusten aiheena. Asianomaisesta jäsenvaltiosta kerätään parhaillaan tarpeellisia tarkennuksia väitettyihin seikkoihin. Mikäli se osoittautuu tarpeelliseksi, komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla) määrätyn menettelyn mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3586/00 esittäjä(t): Raina Echerer (Verts/ALE) komissiolle. Korvaavat metsitykset LIFE-hankkeiden yhteydessä.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3586/00 esittäjä(t): Raina Echerer (Verts/ALE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Korvaavat metsitykset LIFE-hankkeiden yhteydessä Suot, kosteikot, kedot ja hiekkapohjaiset kedot kuuluvat kulttuurimaisemamme uhatuimpiin luontotyyppeihin. Ne ovat monien sukupuuton uhkaamien eläin- ja kasvilajien viimeisiä pakopaikkoja. Näiden luontotyyppien laajuus on viime vuosikymmenien aikana vähentynyt voimakkaasti intensiivisemmän käytön, osittain myös puuttuvan hoidon vuoksi. Melkoisiin konflikteihin ympäristönsuojelun kanssa johtaa se, että luonnonmukainen metsäinen alue on Itävallan lainsäädännön mukaan (ForstG § 4, Abs. 1) metsä, jos vähintään 50 % alasta on puiden peitossa. Jos esimerkiksi soilla, kosteikoilla, kedoilla ja hiekkapohjaiset kedoilla puut valtaavat alaa ja saavuttavat tämän peiton, ne voidaan poistaa vain asianmukaisella hakkuuluvalla. Tässä tapauksessa voidaan järjestää korvaavia metsityksiä. Koska luonnonsuojelulla ei ole käytettävissään vastaavanlaista oikeudellista välinettä, nämä luontotyypit vähenevät jatkuvasti. Itävaltalaisen Niederösterreichin osavaltion Life-Natur -hankkeessa, josta EU rahoittaa 60 %, yritetään korottaa hiekkapohjaisen luontotyypin arvostusta. Jotta erityisen arvokkaita alueita saataisiin vallattua takaisin hiekkapohjaisille kedoille, on tämän hankkeen yhteydessä suunniteltu paikoin pieniä hakkuita (n. 1012 ha). Voidaanko viranomaisten järjestämiä Life-hankkeiden yhteydessä tehtäviä korvaavia metsityksiä rahoittaa myös maaseudun kehittämisohjelman (asetus (EY) 1257/1999)(1) varoista? (1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. tammikuuta 2001) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 38 artiklan 1 kohdassa säädetään, että saman toimenpiteen osalta ei voida maksaa tukea sekä tämän asetuksen että jonkin muun yhteisön tukijärjestelmän mukaisesti. Korvaava metsitys on suoraan Life-ohjelman osana tuetusta säilyttämistoimenpiteestä johtuva oikeudellinen velvoite, eikä sitä voida rahoittaa Itävallan maaseudun kehittämisohjelman varoista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3434/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) ja Mario Mauro (PPE-DE) neuvostolle. Italialaisten toimittajien oikeuksien turvaaminen Lähi-idässä ‐ vapaa tiedonvälitys.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3434/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) ja Mario Mauro (PPE-DE) neuvostolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Italialaisten toimittajien oikeuksien turvaaminen Lähi-idässä vapaa tiedonvälitys Italian entisen pääministerin Massimo D'Aleman esitettyä haastattelussa Israelin juutalaisten vastaisia mielipiteitä seuraavaksi huolta aiheuttavat RAIn Jerusalemin kirjeenvaihtajan lausumat, jotka on tähdätty Lähi-idän vapaata lehdistöä vastaan. RAIn toimittajan Riccardo Cristianon palestiinalaisviranomaisten puoliviralliselle Al-Hayat al-jadida -lehdelle lähettämä kirje, jossa hän kertoi, että kahden israelilaissotilaan surmaamisesta otettuja kuvia ei esitetty Italian valtion televisiossa, on vakava osoitus hyökkäyksestä vapaata ja puolueetonta tiedonvälitystä vastaan ja myös Israelin valtiota vastaan. Italian pääasiallisen hallituspuolueen johtajan lausunnot ja Italian valtion television kirjeenvaihtajan asenne edistävät juutalaisvastaisia asenteita Euroopan unionissa. Mitä aloitteita neuvosto aikoo tehdä taatakseen toimittajien työskentelyvapauden, turvatakseen heidän mahdollisuutensa työskennellä puolueettomasti ja estääkseen vihan lietsonnan Euroopassa asuvia juutalaisia kohtaan? Vastaus (26. helmikuuta 2001) 1. Neuvosto viittaa vastaukseen, joka annettiin kirjalliseen kysymykseen N:o E-3089/00 juutalaisen opettajan joutumisesta uusnatsien pahoinpitelemäksi. 2. Rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun osalta neuvosto antoi 29. kesäkuuta 2000 direktiivin rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta(1). Neuvosto tarkastelee parhaillaan ehdotusta direktiiviksi yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista sekä ehdotusta neuvoston päätökseksi syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta (20012006), ja nämä säädökset annettaneen lähiaikoina. (1) EYVL L 180, 19.7.2000, sivu 22.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2797/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Korkein myyntivoittoveroprosentti kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0011 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2797/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Korkein myyntivoittoveroprosentti kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa Voisiko komissio laatia taulukon, josta ilmenee julkisesti noteerattujen yritysten osakkeiden myynnistä kannettava korkein myyntivoittoveroprosentti kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa? Frederik Bolkestein komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2795/00, 2796/00 ja E-2797/00 (13. marraskuuta 2000) Nämä kolme kysymystä koskevat pääasiassa henkilöverotusta. Jäsenvaltiot ovat järjestäneet tämän verotuksen hyvin erilaisin tavoin. Erot liittyvät veroasteikkojen progressiivisuuteen, määräytymisperusteisiin, verovapauteen (esim. joidenkin sosiaalietuuksien osalta), verovähennyksiin kuten perhelisät sekä pääomatuloja tai kiinteistöjä koskeviin erityisjärjestelyihin. Koska nämä asiat ovat monimutkaisia eikä niitä ole järjestetty yhteisön tasolla, on vaikea vertailla jäsenvaltioiden verotussäännöksiä ja tehdä johtopäätöksiä verotaakasta näiden verojen korkeimman marginaaliprosentin perusteella. Komissio työskentelee parhaillaan parantaakseen jäsenvaltioiden verotusjärjestelmistä saatavia tietoja. Ensimmäisenä toimenpiteenä on saatettu ajan tasalle kansalliset tiedot, jotka on kerätty Euroopan unionin jäsenvaltioissa kannettujen verojen inventaariin(1) (veroprosentit ovat 1. tammikuuta 1999 vallinneen tason mukaisia). Alla olevaan taulukkoon on merkitty henkilöverotuksen korkeimmat prosentit valtionverotuksessa tulokynnyksineen jäsenvaltioista saatujen tietojen mukaan. Joissakin maissa kannetaan myös alueellisia tai paikallisia veroja. Ne voivat olla huomattavan suuruisia, ja niiden korkein prosentti voi olla korkeampi kuin valtionverotuksessa. >TAULUKON PAIKKA> Henkilöiden perintöverotuksen korkeimmat prosentit ovat: >TAULUKON PAIKKA> Pääomatuloja verotetaan yleensä henkilökohtaisina tuloina tai yhtiötuloina. Muutamat jäsenvaltiot eivät verota pääomatuloja lainkaan. Näiden tulojen veroprosentit vaihtelevat huomattavasti. (1) Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto julkaisee lähitulevaisuudessa seuraavan, vuoden 2000 painoksen (tilanne 1.1.1999).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3815/00 esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) neuvostolle. Sikoja koskeva direktiivi.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0057 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3815/00 esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) neuvostolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Sikoja koskeva direktiivi Onko neuvosto tietoinen, että vaikka sikoja koskeva direktiivi oli määrä panna täytäntöön jo vuonna 1991, tähän mennessä vain Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi ovat ottaneet käyttöön sikojen hyvinvointia koskevat direktiivin säännökset, ja Tanska, Suomi ja Alankomaat suunnittelevat säännösten täytäntöönpanoa? Milloin ne jäsenvaltiot, jotka eivät noudata direktiiviä, säätävät tarvittavat lait? Vastaus (24. huhtikuuta 2001) Neuvosto antoi 19.11.1991 direktiivin 91/630/ETY kasvatukseen ja lihotukseen tarkoitettujen sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista. Direktiivin 11 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1994 ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Edellä mainitun säädöksen mukaan sen valvominen, soveltavatko jäsenvaltiot neuvoston säädöksiä, ei kuulu neuvostolle, vaan se kuuluu perustamissopimuksen mukaisesti komissiolle. On kuitenkin syytä muistuttaa, että direktiiviä, johon arvoisa parlamentinjäsen viittaa, ollaan parhaillaan muuttamassa. Komissio on itse asiassa antanut 16.1.2001 sikojen hyvinvointia koskevan tiedonannon ja ehdotuksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3699/00 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle. Sivusaaliina saatavat pyöriäiset.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0029 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3699/00 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Sivusaaliina saatavat pyöriäiset 16. lokakuuta 2000 annetusta vastauksesta (E 2584/00DA)(1) käy ilmi, että komissiolla on yleisesti ottaen vain hyvin vähän tietoja populaation dynamiikasta ja sivusaaliiden vaikutuksesta pyöriäiskantoihin. Voiko komissio tämän johdosta valottaa sitä, miten ASCOBAN on arvioinut Pohjanmeren ja Itämeren pyöriäisten tilannetta? Voiko komissio tässä yhteydessä tiedottaa ASCOBANin kanssa tehdystä yhteistyöstä sekä siitä, osallistuuko komissio tarkkailijana ASCOBANin neuvoa-antavan komitean kokouksiin? (1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 125. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2001) Tätä lajia koskevat tiedot ovat valitettavasti puutteelliset sekä komissiossa että tiedeyhteisössä. Siksi ei ole yllättävää, että jopa erittäin pitkälle erikoistuneet elimet kuten Itämeren ja Pohjanmeren pienvalaiden suojelusopimus (Ascobans) pyytävät aiheesta lisätutkimuksia. Komissio pitää myönteisinä kaikkia toimia, joilla pyritään ylläpitämään luontotyyppidirektiivin liitteessä IV lueteltujen lajien suojelu suotuisalla tasolla. Samoin kuin kaikkien muiden valaiden osalta, komissio tapaa säännöllisesti alueellisia ympäristöjärjestöjä vaihtaakseen näkemyksiä ja tietoja. Ascobansin edustajien kanssa oli sovittu tapaaminen 8. joulukuuta 2000, mutta odottamattomien esteiden vuoksi tapaamista jouduttiin siirtämään. Mitä tulee komission osallistumiseen Ascobansin työhön, komissio on sopimuksessa tarkoitettu alueellinen taloudellisen yhdentymisen järjestö, ja se voi siksi lähettää tarkkailijoita kokouksiin. Yhteisö on tähän mennessä allekirjoittanut itse sopimuksen sekä sen kokouksen päätösasiakirjan, jossa sopimus tehtiin. Sopimusta ei kuitenkaan ole vielä ratifioitu. Komission nykyisen työtaakan ja henkilöstövajeen takia osallistumisesta Ascobansin kokouksiin päätetään tapauskohtaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3537/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Kolumbian ihmisoikeustilanne ja isä Brendan Forden turvallisuus.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3537/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Kolumbian ihmisoikeustilanne ja isä Brendan Forden turvallisuus 19. syyskuuta 2000 sain komissaari Pattenin kabinetilta kirjallisen vastauksen kysymykseeni, joka koski Kolumbian tilannetta ja isä Brendan Forden turvallisuutta kotikylässään La Unionissa. Kirjessä todettiin, että komissaari Patten pyrkii saamaan Kolumbian ulkomisteriöstä tietoja ihmisoikeusrikkomuksista mainitulla alueella. Voiko komissio selvittää, mitä selvityksiä ja vakuutuksia se on saanut Kolumbian ulkoministeriöstä tämän asian suhteen? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3537/00 ja E-3538/00 (13. joulukuuta 2000) Välittömästi La Uniónissa tapahtuneen verilöylyn jälkeen Euroopan unioni vetosi Kolumbian hallitukseen, jotta tämä ottaisi selville kyseisen joukkomurhan tarkat olosuhteet. Kolumbian hallitus on perustanut tapauksen tutkimista varten tutkintakomitean, joka koostuu virallisen syyttäjän viraston, oikeuskanslerinviraston ja oikeusasiamiehen toimiston virkamiehistä. He ovat tehneet kaksi tutkimuskäyntiä, viimeksi marraskuun alussa, vaikka he eivät ole vielä julkistaneet raporttiaan. Kansainvälistä painostusta olisi edelleen joka tapauksessa jatkettava, jotta tapahtuneesta vastuussa olevat henkilöt voidaan saattaa oikeuden eteen. Unioni on korostanut johdonmukaisesti, kuinka tärkeää on saavuttaa edistystä ihmisoikeusasioissa. Viimeksi tähän tarjoutui tilaisuus 24. lokakuuta 2000 Bogotassa Kolumbian kutsuessa koolle kansainvälisen kokouksen rauhanprosessin tukemiseksi. Komissio on havaitsevinaan, että Kolumbian viranomaiset ovat entistä halukkaampia vastaamaan näihin vaatimuksiin. Maan hallitus on jo ryhtynyt asiassa toimiin (ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneiden armeijan upseerien lomauttaminen, sotilashenkilöstön oikeudenkäynti siviilituomioistuimissa). On selvää, että vielä on kuitenkin paljon tekemättä, ja kansainvälisen yhteisön olisi jatkettava aktiivista ihmisoikeuspolitiikkaansa. Komissio on tietoinen Urabán La Unión -rauhanyhteisön, jossa isä Forde työskentelee, tilanteesta pidätysten suhteen. Komissio tukee aktiivisesti rauhanyhteisöjä valtiosta riippumattomien järjestöjen (kansalaisjärjestöjen) erityistoimien välityksellä humanitaarisen avun tarpeeseen vastaamiseksi. Se tukee kyseisiä yhteisöjä myös osallistumalla aktiivisesti ihmisoikeustilannetta rauhanyhteisöissä seuraavan Mesa por la paz en Urabá -foorumin (kansallisista ja kansainvälisistä eri yhteisöistä muodostuva rauhanfoorumi) toimintaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3393/00

esittäjä(t): Othmar Karas (PPE-DE) komissiolle

(25. lokakuuta 2000)

Aihe: Yhtenäisvaluutan vaikutukset ja edut

Kansalaisten tiedot yhtenäisvaluutasta eivät ole tyydyttäviä missään euroalueen jäsenvaltiossa, vaikka uusien rahojen käyttöön ottamiseen on enää 14 kuukautta. Komission, parlamentin ja jäsenvaltioiden on järjestettävä yhdessä tiedotuskampanja, jossa kansalaisille tiedotetaan euron eduista ja sen jo nyt näkyvistä vaikutuksista kasvuun ja vakauteen unionissa.

Milloin komissio laatii ja julkaisee täsmällisen ja perusteellisen tiedonannon euron vaikutuksista ja eduista? Onko komissio sopinut jäsenvaltioiden kanssa tiedonannon liittämisestä kansallisiin kampanjoihin ja kansalaisille tiedottamisesta tällä tavalla?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(5. joulukuuta 2000)

Komissio laatii raportin euron myönteisistä vaikutuksista vuoden 2001 alussa. Siinä käsitellään talous- ja rahaliiton (EMU) etuja eri näkökulmista. Ensimmäinen luku koskee nykyistä taloudellista tilannetta ja talouspolitiikan koordinoinnin sujuvuutta. Erityisesti vakauteen pyrkivän makrotalouspolitiikan hoito on saanut lisää uskottavuutta. Toisessa luvussa valaistaan euroalueen toimivien rahoitusmarkkinoiden luomisessa tapahtunutta edistystä, josta on hyötyä varsinkin eurooppalaisten yhtiöiden investointien rahoitukselle. Kolmannessa luvussa käsitellään EMU:n ulkoisia näkökohtia. Euron arvon aleneminen on saanut julkisuudessa liikaakiin huomiota, mutta euro on suojannut yhteisöä sisäisiltä valuuttakurssihäiriöiltä, joita muuten olisi ollut odotettavissa dollarin kurssin ja öljyn hintojen vaihdellessa. Viimeisessä luvussa selvitetään valmistautumista vuonna 2002 tapahtuvaan euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönottoon. Sen muodostamia haasteita ja valmistautumistoimia käsitellään yritysten, kuluttajien ja julkishallinnon kannalta.

Komissio pyrkii viimeistelemään raportin vuoden 2001 alkukuukausina. Jäsenvaltioihin ei ole vielä oltu yhteydessä siitä, miten ne sisällyttäisivät raportin kansallisiin tiedotuskampanjoihinsa, mutta komissio ei näe tällaiselle järjestelylle mitään esteitä, jos jäsenvaltiot niin tahtovat menetellä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4016/00 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle. Kansanäänestys ammattiyhdistysvapautta vastaan Venezuelassa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4016/00 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Kansanäänestys ammattiyhdistysvapautta vastaan Venezuelassa Venezuelassa toimitettiin 4. joulukuuta 2000 kansanäänestys ammattiyhdistysvapautta vastaan, jota presidentti Hugo Chávez ajaa. Lähes 80 prosenttia kansalaisista jätti tulematta vaaliuurnille. Kansanäänestystä on ehdottomasti pidetty ammattiyhdistysvapautta turvaavien kansainvälisten sopimusten vastaisena. Muun muassa ILO:n johtaja on ilmoittanut tämän kantanaan. Myös VAKL (johon jäseninä ovat Euroopan unionin jäsenvaltioiden tärkeimmät ammattiliitot) on toistuvasti protestoinut tätä kansanäänestystä vastaan ja varoittanut sen vahingollisista seurauksista. Mitä mieltä Euroopan komissio on tästä kansanäänestyksestä? Onko komissio virallisesti välittänyt kantansa Venezuelan viranomaisille? Aikooko komissio vaatia Venezuelan hallitusta kunnioittamaan ammattiyhdistysvapautta, joka kuuluu osana oikeusvaltion määritelmään? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 2001) Kysymys on sisäpoliittinen, ja siitä voidaan keskustella EU:n ja Andien ryhmän välisessä tapaamisessa (joka on tarkoitus järjestää Santiago de Chilessä maaliskuussa). On syytä mainita, että Venezuela allekirjoitti Rion huippukokouksessa yhdessä muiden Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen maiden kanssa yhteisen julistuksen, jossa ne toistavat tukevansa demokratiaa ja mielipiteenvapautta. Komissio seuraa jatkossakin tiiviisti osapuolten välisten sopimusten toteutumista ja harkitsee tarvittaessa, olisiko maille annettava erityistukea tarkoitusta varten. Lisäksi on syytä korostaa, että ihmisoikeuksiin liittyvät kysymykset ovat yksi Rion huippukokouksen seurannasta annetussa komission ja Euroopan parlamentin tiedonannossa(1) määritellyistä kolmesta ensisijaisesta alasta. (1) KOM(2000) 670 lopullinen.