FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/864

(2004/C 84 E/0956)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe: Pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta riskipääomarahastoista

Mitä toimia komissio on toteuttanut meneillään olevalla lainsäädäntökaudella taatakseen pienille ja keskisuurille yrityksille mahdollisuuden saada rahoitusta riskipääomarahastoista?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Rahoituksen ja erityisesti riskipääomarahoituksen saatavuus on tärkeä osa komission politiikkaa yrittäjyyden kannustamiseksi Euroopassa. Tämä komissio on koko toimikautensa ajan toiminut aktiivisesti sekä erimuotoisen riskipääomarahoituksen tarjoamiseksi yrityksille että rahoitusmahdollisuuksien parantamiseksi. Näin on poistettu esteitä ja annettu yrittäjille mahdollisuus toteuttaa pyrkimyksensä.

Komissio on vauhdittanut riskipääoman tarjontaa ETF-käynnistysjärjestelmän kautta (European Technology Facility (ETF) Start-up Scheme), jota hallinnoi Euroopan investointirahasto (EIR). Tämä väline otettiin käyttöön osana kasvua ja työllisyyttä koskevaa aloitetta (1998—2000), joka suunniteltiin parlamentin kehotuksesta. Ohjelma oli kokonaisuudessaan toiminnassa vuodesta 1999 lähtien, ja sitä jatkettiin monivuotisella ohjelmalla yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001—2005). ETF-käynnistysjärjestelmä on lisännyt riskipääoman tarjontaa kehityksensä alkuvaiheessa oleville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) sekä huipputekniikan aloille, joilla markkinoiden toiminta on riittämätöntä.

Vuoden 2003 syyskuun loppuun mennessä ETF-käynnistysjärjestelmästä oli sijoitettu 151 miljoonaa euroa 21 riskipääomarahastoon. Tämän ansiosta saatiin käyttöön ainakin 558 miljoonan euron rahoitusvarat muista lähteistä. ETF-käynnistysjärjestelmästä on hyötynyt 240 yritystä, joiden kasvupotentiaali on suuri. Vaikka kuluneet kolme vuotta ovatkin olleet erittäin vaikeat riskipääomamarkkinoilla, seuraavien parin vuoden aikana voidaan odottaa lisää myönteisiä vaikutuksia työpaikkojen syntymiseen erityisesti tietotekniikan ja biotekniikan/biotieteiden alalla. Riskipääomasijoitusten kiertokululle on ominaista, että vaikka sijoitukset ovat riskialttiita, onnistuneet sijoitukset saadaan tuottoineen takaisin yhteisön budjettiin. On myös syytä mainita, että pk-yritysten takausjärjestelmässä on allekirjoitettu sopimus, joka tarjoaa takauksia alueellisiin riskipääomarahastoihin tehdyille pääomasijoituksille. Pk-yrityksille suunnattuja komission tukijärjestelmiä koskevan ulkopuolisen arvioinnin päätelmänä oli, että ETF-käynnistysjärjestelmä ja pk-yritysten takausjärjestelmä ovat olleet tehokkaita tapoja auttaa pk-yrityksiä.

CREA-siemenpääomatoimea rahoitettiin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi (1997—2000), ja se käynnistyi vuonna 1999. Siitä tuettiin kahdeksan miljoonan euron määrärahalla äskettäin perustettuja siemenpääomarahastoja, ja siihen kuuluu 18 aktiivista rahastoa, jotka ovat tähän mennessä sijoittaneet 151 miljoonaa euroa 218 yritykseen (joista rahastojen sijoituksia on edelleen 174 yrityksessä). Näin luotiin 2 205 uutta työpaikkaa. Suurin osa näistä rahastoista tekee sijoituksia paikallisesti tai alueellisesti uusiin yrityksiin, jotka toimivat tietotekniikan, viestinnän, elektroniikan ja biotieteiden alalla.

Euroopan aluekehitysrahastossa (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastossa (ESR) on vuosien 2000—2006 ohjelmakaudella korostettu riskipääomainstrumentteja pk-yritysten rahoituksessa. Komissio on kannustanut jäsenvaltioita yhteisrahoittamaan riskipääoman kaltaisia tuotteita. Tätä tarkoitusta varten julkaistiin lokakuussa 2002 opas riskipääoman rahoituksesta aluepolitiikassa. EU:n rakennerahastoista maksettava tuki riskipääomarahoitukseen on kasvanut 1152 miljoonaan euroon, ja jäsenvaltiot maksavat lisäksi 2 140 miljoonaa euroa. Useimmat jäsenvaltiot ovat ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön rahoitusjärjestelmiä, ja uusia jäsenvaltioita kannustetaan tekemään samoin.

Rahoitukseen liittyvien järjestelyjen parantamiseen tähtäävässä, riskipääomaa koskevassa toimintasuunnitelmassa vuosiksi 1998—2003 saavutettiin huomattavaa edistymistä, ja se saavutti kaikki sille asetetut poliittiset tavoitteet ja monia teknisiä tavoitteita. Yritykset ja viranomaiset Euroopassa on nyt saatu tietoisiksi riskipääoman strategisesta merkityksestä ja sen tarjoamista mahdollisuuksista. Riskipääomaa koskevalla toimintasuunnitelmalla on ollut poliittinen tehtävä tuettaessa riskipääomatoiminnassa suoraan ja välillisesti mukana olevia toimijoita. Toimintasuunnitelman taustalla vaikuttavat periaatteet ovat jo leviämässä muihin alueellisiin, kansallisiin ja yhteisön toimintalinjoihin ja ohjelmiin.

Joulukuun 1. päivänä 2003 annetussa komission tiedonannossa ”Pienten ja keskisuurten yritysten rahoitusmahdollisuudet” (1) ja helmikuun 11. päivänä 2004 annetussa tiedonannossa ”Toimintasuunnitelma: Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa” määriteltiin tarkemmin komission sitoumus riskipääomasijoi-tusten kehittämiseen ja korostettiin tarvetta lisätä pääomaa pk-yritysten taseissa keskittyen riskipääoman, bisnesenkelien tarjoaman rahoituksen ja yksityishenkilöiden sijoitusten saatavuuden parantamiseen. Vuosina 1998—2000 toteutetussa kokeiluhankkeessa, josta suoritettiin kattava arviointi, komissio antoi myös suoraa tukea bisnesenkeliverkostojen perustamiseen. Vuosina 2001—2002 toteutetussa hankkeessa kerättiin hyviä käytänteitä, joilla bisnesenkelitoimintaa kannustetaan jäsenvaltioissa.

Lisäksi huhtikuussa 2003 annetussa komission tiedonannossa ”Tutkimusinvestoinnit: toimintasuunnitelma Euroopalle” (2) korostetaan muun muassa tarvetta mukauttaa riskipääoman kohtelua, jotta vältetään sijoittajien ja rahastojen kaksinkertainen verotus, ja vahvistaa EIR:n hallinnoimia uusia takausjärjestelmiä ja riskipääomatoimia Τ & K-toiminnan tukemiseksi.

Komissio julkaisi elokuussa 2001 tiedonannon ”Valtiontuki ja riskipääoma” (3), jossa esitetään yksityiskohtaiset hyväksymisperusteet uusille riskipääomaohjelmille, joihin liittyy valtiontukea. Ne muodostavat perustan mahdollisen tuen määrän arvioimiselle ja päätökselle sen hyväksyttävyydestä. Vuosina 2004 ja 2005 jatketaan valtiontuen tarkastelua markkinapuutteiden korjaamisen kannalta.

(1) KOM(2003) 713 lopullinen.

(2) KOM(2003) 226 lopullinen.

(3) EYVL C 235, 21.8.2001.