ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2936/02 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle. Euroopan komission Alankomaiden hallituksen pyynnöstä toukokuussa 2002 laatima selvitys Puolan investointi-ilmapiiristä.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0085 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2936/02 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle (17. lokakuuta 2002) Aihe: Euroopan komission Alankomaiden hallituksen pyynnöstä toukokuussa 2002 laatima selvitys Puolan investointi-ilmapiiristä 1. Onko komissio tietoinen 31. toukokuuta 2002 annetusta Puolaa ja pääomien vapaata liikkuvuutta koskevasta komission ilmoituksesta numero MD 189/02, joka mainitaan Euroopan unionin tilaa tarkastelevassa Alankomaiden hallituksen asiakirjassa (Kamerstuk-julkaisu 28 604, numero 1, sivu 9)? 2. Voiko komissio selittää, miksi, pyytäessäni laajentumisesta vastaavan pääosaston Puola-jaosta toimittamaan minulle kyseisen raportin, minulle vastattiin, että asiakirja ei ole julkinen, koska se liittyy läheisesti liittymisneuvotteluihin? 3. Voiko komissio kertoa, miten tämä kanta on ymmärrettävissä sen avoimuuden kannalta, joka on välttämätön ehdokasvaltioiden arvioimiseksi paikkansapitävällä ja oikeudenmukaisella tavalla? 4. Katsooko komissio, että kyseisen asiakirjan läheinen suhde liittymisneuvotteluihin on pätevä ja uskottava syy tutustumisoikeuden epäämiseen? 5. Ymmärtääkö komissio, että se haittaa tämänkaltaisilla päätöksillään Euroopan parlamentin erään olennaisimman toimivaltuuden, komission itsensä parlamentaarisen valvonnan, harjoittamista? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 2002) Komissio on valmistellut ilmoituksen, jossa kerrotaan Puolan velvoitteista ja sitoumuksista unionia kohtaan suhteessa ulkomaisiin investointeihin sekä ulkomaisten sijoittajien kohtelusta yksityistämisten ja yksityistettyjen yhtiöiden yhteydessä. Tämän ilmoituksen pohjalta komissio on suositellut Puolan viranomaisten vakuuttavan erityisesti ulkomaisille taloudellisille toimijoille, että jäljellä oleva merkittävä osa yksityistämisistä toteutetaan syrjimättömällä tavalla, ja jatkavan uudistusten ja aloitteiden toteuttamista yritysten johtamis- ja valvontajärjestelmien alueella. Parlamentin jäsenen pyyntöä saada jäljennös kyseisestä ilmoituksesta käsitellään parhaillaan 30. toukokuuta 2001 annetun, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamista yleisön tutustuttaviksi koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001(1) mukaisesti. Komissio tiedottaa parlamentille kunkin ehdokasvaltion edistymisestä liittymisprosessissa esimerkiksi siten, että komission puheenjohtaja tai jäsenet osallistuvat parlamentin täysistuntoihin tai valiokuntien kokouksiin. Lisäksi laajentumisen pääosaston pääjohtaja antaa säännönmukaisia ilmoituksia neuvotteluiden edistymisestä parlamentin ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnalle. Komissio jatkaa tiedottamista parlamentille täysin puitesopimuksen määräysten mukaisesti. (1) EYVL L 145, 31.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3681/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Zimbabwe.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3681/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Zimbabwe Voiko komissio laatia selvityksen Zimbabwelle myönnetyistä avustushankkeista, jotka rahoitettiin Euroopan unionin vuoden 2001 talousarviosta, ja ilmoittaa, mikä oli sijoitusten kokonaismäärä kyseisenä vuonna? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3532/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Budjettialijäämien epätavalliset piirteet.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0120 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3532/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (10. joulukuuta 2002) Aihe: Budjettialijäämien epätavalliset piirteet Vastauksessaan kysymykseeni E-3043/02(1) komissio katsoo tehtäväkseen ainoastaan valvoa julkisia menoja yleisellä tasolla puuttumatta yksittäisiä budjettikohtia tai aloja koskevaan valvontaan, mikä tietysti ilmenee jo esittämästäni kysymyksestä. Sen lisäksi, että komissio ei vastaa kysymykseeni, joka koskee tarkalleen alakohtaisten alijäämien osuutta julkisen sektorin kokonaisalijäämästä, komissio käyttää uusia käsitteitä, jotka herättävät uusia kysymyksiä. Voisiko komissio näin ollen täsmentää, mitä se tarkoittaa budjettialijäämien epätavallisilla piirteillä, jotka vaarantavat yleisten talousarviota koskevien tavoitteiden noudattamisen. Voisiko komissio selventää, millä perusteella talousarvion ulkopuolisia julkisia menoja olisi pidettävä epätavallisina? Komissio toteaa myös, että kysymyksessäni mainittu alijäämä näyttää johtuvan julkisten menojen laskentatavasta eikä Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään 1995 perustuvasta valtiontalouden tilinpitojärjestelmästä. Komissio ei kuitenkaan ilmoita kyseisen alijäämän määrää, joka olisi saatu sen mainitseman julkisten menojen laskentatavan perusteella? Haluaisin muistuttaa, että valvovan elimen kuuluu tehdä kaikki tarpeellisiksi katsomansa laskelmat, se ei ole kysymyksen esittäjän tehtävä. (1) EYVL C 155 E, 3.7.2003, s. 78. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2003) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään vastaukseen, jonka komissio on antanut kysyjän aiempaan kysymykseen E-3043/02. Vastauksessaan kysymykseen E-3043/02 komissio toteaa, että komissio valvoo koko julkista taloutta eikä sen tiettyjä osia tai sektoreita, ellei niissä havaita epätavallisia piirteitä, jotka voisivat asettaa vaakalaudalle julkisen talouden yleisten tavoitteiden saavuttamisen. Kysyjä pyytää komissiota tarkentamaan epätavallisten piirteiden määritelmää. Kuten kysyjä tietää, julkisen talouden rakenne vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa: esimerkiksi joissakin jäsenvaltioissa on liittovaltiojärjestelmä ja joissakin huomattavasti toimivaltaa omaavia autonomisia alueita. Näin ollen epätavallisille piirteille ei voida antaa yleismääritelmää. Valvoessaan julkista taloutta komission on kuitenkin kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkiin julkisen talouden osissa ja sektoreilla tapahtuviin muutoksiin, jotka voisivat viime kädessä vaarantaa julkisen talouden yleisten tavoitteiden saavuttamisen tai vaikeuttaa sitä entisestään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3560/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle. Hongkongin lainsäädäntöön ehdotettu 23 artikla.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3560/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle (12. joulukuuta 2002) Aihe: Hongkongin lainsäädäntöön ehdotettu 23 artikla Hongkongin hallitus otti syyskuussa 2002 käyttöön kiistellyn säädöksen, joka tunnetaan 23 artiklan nimellä. Vaikuttaa siltä, että ehdotettu laki laadittiin Kiinan kansantasavallan suoranaisen painostuksen alaisena ja että se on rajoittavampi ja ankarampi kuin peruslaki edellyttäisi. Jos 23 artikla pannaan täytäntöön, Hongkong joutuisi ilmeisesti kieltämään kaikki organisaatiot, joiden Kiina katsoo uhkaavan kansallista turvallisuuttaan. Vaikutukset ulottuisivat ihmisoikeusjärjestöihin, demokratia-aktivisteihin, katolisiin, Falun Gongin jäseniin ja yksityishenkilöihin. Tämä olisi Hongkongin autonomian ja yksi maa kaksi järjestelmää -periaatteen vastaista. Vaikuttaa siltä, että ehdotettu säädös rajoittaisi suuresti myös Hongkongin tiedotusvälineiden vapautta julkaista Kiinan keskushallitukseen liittyviä tietoja. Mitä komissio tietää tästä asiasta? Mitä komissio on tehnyt tai aikoo tehdä 23 artiklan täytäntöönpanon estämiseksi? Yleisemmällä tasolla, mitä komissio on tehnyt tai aikoo tehdä vaatiakseen Hongkongin hallitusta säilyttämään yksi maa kaksi järjestelmää -periaatteen, jonka Kiinan viranomaiset lupasivat säilyttää Hongkongissa 50 vuoden ajan sen jälkeen kun Hongkong palautettiin Kiinalle vuonna 1997? Mitä komissio on tehnyt tai aikoo tehdä vaatiakseen Hongkongin hallitusta kunnioittamaan perusihmisoikeuksia ja etenkin ilmaisunvapautta, uskonnon- tai vakaumuksenvapautta ja kokoontumisvapautta sekä oikeutta rauhanomaisiin mielenosoituksiin? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (9. tammikuuta 2003) Komissio seuraa tarkasti Hongkongin hallituksen 24. syyskuuta 2002 käynnistämiä neuvotteluja, jotka koskevat nk. perustuslain 23 artiklan täytäntöönpanoa. Komissio pitää kysymystä tärkeänä ja poliittisesti arkaluonteisena koko Kiinan-politiikkansa yhteydessä. Neuvotteluasiakirja on kuitenkin laadittu yleisellä tasolla, minkä vuoksi siitä ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin todennäköisesti kohdistuvia vaikutuksia voidaan arvioida vasta, kun lakiesitys on jätetty lakiasäätävän neuvoston käsiteltäväksi. Tämän on määrä tapahtua helmikuussa 2003. Siihen asti EU seuraa tilannetta ja kannustaa Hongkongin hallitusta ottamaan huomioon Hongkongin väestön näkökannat. Toistaiseksi komissio on katsonut, kuten 5. elokuuta 2002 annetussa viidennessä Hongkongia käsittelevässä vuosikertomuksessa todetaan, että yksi maa, kaksi järjestelmää -periaate toimii edelleen kohtalaisen hyvin ja että yleisesti ottaen Hongkongissa toteutuu edelleen oikeusvaltioperiaate, siellä kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja kansalaisvapauksia ja se on vapaa ja avoin yhteiskunta. Kertomuksessa kuitenkin todetaan myös, että mainittujen periaatteiden soveltaminen nykyisellään on aiheuttanut keskustelua ja epävarmuutta, erityisesti 23 artiklan osalta. Tämän vuoksi komissio aikoo seurata erittäin tarkasti tilanteen kehittymistä tässä suhteessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2822/02 esittäjä(t): Angelika Niebler (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön Nuoriso-toimintaohjelman hakulomake.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0040 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2822/02 esittäjä(t): Angelika Niebler (PPE-DE) komissiolle (8. lokakuuta 2002) Aihe: Yhteisön Nuoriso-toimintaohjelman hakulomake Yhteisön Nuoriso-toimintaohjelman tavoitteena on eurooppalaisen nuorisoyhteistyön edistäminen. 1. Tietääkö komissio, että tämän toimintaohjelman hakulomakkeet ovat tointa 1 (nuorten ryhmätapaamiset) koskevine selityksineen neljäkymmentäsivuisia? 2. Onko komissio samaa mieltä siitä, että näin monisivuiset hakulomakkeet aiheuttavat kohtuuttoman paljon byrokratiaa ja vaikeuttavat tarpeettomasti nuorten tapaamisten edistämistä, koska mahdolliset hakijat jo alun alkaen säikähtävät hakulomakkeiden pituutta? 3. Mitä komissio aikoo tehdä hakulomakkeiden lyhentämiseksi ja yksinkertaistamiseksi? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 2002) Yhteisön Nuoriso-toimintaohjelman 30 osallistujamaassa ohjelmasta vastaavat kansalliset virastot. Komissio ohjaa ja seuraa ohjelman yleistä täytäntöönpanoa: se määrittelee ohjelman ensisijaiset tavoitteet, kohteet ja kriteerit sekä huolehtii ohjelman imagosta, seurannasta ja arvioinnista. Ohjelman hajautetun täytäntöönpanon edistämiseksi komissio on laatinut hakijan oppaassa kuvatut kriteereiden, sääntöjen ja valintamenettelyjen suuntaviivat sekä standardityyppisen tukihakemusmallin ohjelman jokaista viittä tointa varten. Lomakemallit ovat saatavilla koulutuksen ja kulttuurin pääosaston verkkosivustossa. Kansalliset virastot voivat muokata niitä jonkin verran ohjelman täytäntöönpanoon vaikuttavien kansallisten olosuhteiden mukaisesti. Komission nuorisovaihtoa (toimi 1) varten suosittelemassa lomakemallissa on vuonna 2002 13 sivua (joissa yhdessä esitetään lyhyesti yhteisön rahoitussäännöt). Ohjelman muita toimia koskevissa lomakkeissa on sivuja keskimäärin seuraavasti: nuorten eurooppalaisten vapaaehtoistyötä koskevassa lomakkeessa (toimi 2) 13 sivua, nuorisoaloitteita koskevassa lomakkeessa (toimi 3) yhdeksän sivua ja tukitoimia koskevassa lomakkeessa (toimi 5) 15 sivua. Komissio ymmärtää, että on tarpeen säilyttää tasapaino Nuoriso-toimintaohjelman mahdollisten edunsaajien kykyjen sekä yhteisön varoista rahoitettavien hankkeiden hyvän varainhoidon edellyttämien tietojen määrän välillä. Sen vuoksi komissio pyrki erityisesti yksinkertaistamaan hakijan opasta ja standardilomakkeita uudistaessaan niitä vuotta 2002 varten. Kaikissa nuorisotoimissa on esimerkiksi otettu laajasti käyttöön kertatukijärjestelmä, mikä yksinkertaistaa hakulomakkeiden budjettiosia. Uudistaessaan lomakkeita vuotta 2003 varten komissio pyrkii edelleen niiden yksinkertaistamiseen ja helpottamiseen hyvän varainhoidon periaatteiden sallimissa rajoissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3628/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Museon rakentaminen Rizaris-puistoon.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3628/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (16. joulukuuta 2002) Aihe: Museon rakentaminen Rizaris-puistoon Kreikan parlamentin hyväksyttyä kulttuuriministeriön esittämän erityisjärjestelyn Rizaris-puisto (joka on yksi Ateenan keskustan viimeisistä vihreistä keuhkoista) on luovutettu tietyin ehdoin Goulandris-säätiölle (kiertäen näin Kreikan korkeimman hallintotuomioistuimen aikaisemmin tekemän vastakkaisen päätöksen) Nykytaiteen museon perustamista varten. Kyseinen hanke on yli 6 000 neliömetrin luokkaa. Voisiko komissio näin ollen kertoa, onko sitä koskeva ympäristövaikutusten arviointi tehty ja ympäristöehdot hyväksytty direktiivin 97/11/EY(1) mukaisesti? (1) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2003) Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetussa neuvoston direktiivissä 85/337/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla direktiivillä 97/11/EY(2), säädetään, että hankkeille, joilla voi luonteensa, kokonsa tai sijaintinsa puolesta olla merkittäviä ympäristövaikutuksia, on ennen rakennusluvan myöntämistä tehtävä vaikutusten arviointi. Tällaiset hankkeet määritellään 4 artiklassa, jossa viitataan direktiivin liitteisiin I ja II. Museoiden rakennushankkeita ei mainita direktiivin 85/337/ETY liitteissä, joten direktiiviä ei sovelleta niihin. Asia kuuluu yksinomaan Kreikan viranomaisille, joiden on Kreikan lainsäädännön mukaisesti päätettävä mahdollisista toimenpiteistä. (1) EYVL C 175, 5.7.1985. (2) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3832/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Ateenan Rendisin keskuslihatukun valvonta.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0151 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3832/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (9. tammikuuta 2003) Aihe: Ateenan Rendisin keskuslihatukun valvonta Eläinlääketieteellinen valvontaelin tarkasti perjantaina 6. joulukuuta Kreikan Rendisin keskuslihatukun. Samanlainen tarkastus suoritettiin 14.17. tammikuuta 2002. Voiko komissio ilmoittaa, mihin lopputulokseen tarkastajat päätyivät kyseisessä tukussa käytössä olevista hygieniamääräyksistä, ja ovatko he tyytyväisiä uuden keskuslihatukun rakentamisen edistymiseen? Hallitus lupasi rakentaa lihatukun edellisestä tarkastuksesta saatujen tulosten vuoksi. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema tarkastus oli kolmas elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston Rendisin tukkuliikkeeseen tekemä tarkastus vuoden 2002 aikana. Tarkastus osoitti, että parannuksista huolimatta ratkaistavana on vielä useita ongelmia. Uuden tukkuliikkeen rakentamista ei ole vielä aloitettu. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto lähetti Kreikan viranomaisille tarkastusta koskevan raporttiluonnoksen ja pyysi heitä ottamaan luonnokseen kantaa sekä ilmoittamaan suunnitelluista korjaustoimista. Kun nämä vastaukset saadaan, raportti viimeistellään, lähetetään tavalliseen tapaan Euroopan parlamentille ja laitetaan komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston verkkosivustolle. Joulukuussa 2002 tehdyn tarkastusmatkan johdosta järjestettiin 21. helmikuuta 2003 komission edustajien ja Kreikan viranomaisten välinen kokous, jonka aiheena oli Rendisin tukkuliikkeen tilanne. Komission edustajat korostivat, että todetut puutteet on korjattava mahdollisimman pian. Kreikan viranomaiset myönsivät toimien tarpeellisuuden ja ilmoittivat huolehtivansa siitä, että tilanne paranee ennen kesäkuun 2003 loppua. Kreikan viranomaisten odotetaan antavan ennen huhtikuun 2003 loppua viralliset vastaukset ja yksityiskohtaisen aikataulun korjaavista toimista, jotka on määrä toteuttaa elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston suositusten mukaisesti. Komissio päättää jatkotoimista näiden vastausten perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3879/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Hecho en Málaga -merkin lanseeraus.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3879/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (10. tammikuuta 2003) Aihe: Hecho en Málaga -merkin lanseeraus Hecho en Málaga -merkin (valmistettu Malagassa) lanseeraus on hanke, jonka Malagan provinssin nuorten taitelijoiden ja käsityöläisten säätiö ja yhdistys ovat käynnistäneet. Sen tavoitteena on tehostaa malagalaisten käsityöläistuotteiden markkinointia. Provinssin käsityöläismarkkinoiden toiminnalle sysäyksen antava aloite esiteltiin juuri yleisölle. Siihen sisältyy toimia, joilla pyritään luomaan kulttuuripuitteet malagalaisen taiteen viemiseksi eri puolille Espanjaa, Eurooppaa ja maailmaa. Voiko komissio kertoa, mitä yhteisön tukia tämä malagalaista käsityötä edistävä aloite voi saada alkuasteella olevan toteuttamisensa vakiinnuttamiseksi ja Malagan nuorten taiteilijoiden ja käsityöläisten auttamiseksi, jotta nämä tulevaisuudessa voisivat omistautua haluamalleen erityistaidealalle? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2003) Parlamentin jäsenen mainitsemaa hanketta voitaisiin tukea rakennerahastojen varoista osana Andalucian alueen yhdennettyä toimenpideohjelmaa kaudelle 20002006. Komissio muistuttaa parlamentin jäsenelle, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti konkreettiset hankkeet, joille tällaista tukea voidaan myöntää, valitsee jäsenvaltio lähinnä ohjelma-asiakirjoissa määriteltyjen valintaperusteiden perusteella. Olisi siis aiheellista kehottaa hanketta ehdottaneita nuorten taiteilijoiden ja käsityöläisten säätiötä ja yhdistystä ottamaan yhteyttä seuraavaan osoitteeseen: Dirección General de Fondos Europeos de la Consejería de Economía y Hacienda de la Junta de Andalucía, Isla de la Cartuja, Edificio Torretriana, 5a planta, 41071 Sevilla. Komissio rahoittaa myös EuroVälimeri II -kulttuuriperintöohjelmaan kuuluvaa Prodecom-hanketta. Hankkeella pyritään tuomaan esiin Euroopan ja Välimeren alueen taide- ja käsityökulttuuriperintöä ottamalla käyttöön Produit culturel de développement -merkki, jonka on tarkoitus helpottaa käsityötuotannon laadun ja omaperäisyyden tunnustamista. Perimmäisenä tavoitteena on helpottaa käsityötuotteiden kaupan pitämistä Euroopassa ja koko maailmassa. Hanketta koordinoi Chambre des Beaux Arts de Méditerranée (59, rue Cambronne 75015 Paris. mailto:ch.beaux.arts@wanadoo.fr).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2754/02

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(1. lokakuuta 2002)

Aihe: Laiton maahanmuutto

Kreikka ja Turkki ilmoittivat 11 kuukautta sitten, että ne ovat päässeet sopimukseen Kreikkaan Turkin rannikolta tulevia laittomia maahanmuuttajia koskevien toimien yhteensovittamisesta ja näiden maahanmuuttajien käännyttämisestä. Tässä yhteydessä Kreikan hallitus osti 12 täysin uutta partioalusta parantaakseen Egeanmeren valvontaa. Kreikan lehdistössä esiintyneiden tietojen mukaan yhtäkään näistä aluksista ei ole otettu käyttöön; ne ovat edelleen käyttämättöminä varastoissa, koska niiden katsottiin olevan merikelvottomia. On syytä huomata, että Lesvos-saaren merialuetta (joka kattaa merkittävän osan Pohjois-Egeanmerta ja jonka kautta unioniin tulee vuosittain tuhansia laittomia maahanmuuttajia) valvoo vain kaksi partioalusta. Lesvosin satamaviraston hallussa olevalla kolmannella aluksella on jatkuvasti teknisiä ongelmia ja käytännössä se on poissa käytöstä.

Mikä on Kreikalle viimeisten kolmen vuoden aikana Egeanmeren valvontamahdollisuuksien parantamiseen myönnettyjen yhteisön määrärahojen kokonaissumma? Tietääkö komissio, millä tavoin kreikkalaiset viranomaiset ovat ne käyttäneet? Myönnetäänkö Egeanmeren saarten lääninhallituksille yhteisön määrärahoja laittomien maahanmuuttajien käännyttämiseksi Turkkiin ja sieltä heidän lähtömaihinsa? Ovatko kreikkalaiset viranomaiset toimittaneet komissiolle laittomien maahanmuuttajien käännyttämisestä Kreikan ja Turkin välillä tehdyn sopimuksen koko tekstin? Kuinka paljon laittomia maahanmuuttajia on yhteensä käännytetty Kreikasta Turkkiin ja sieltä heidän lähtömaihinsa viimeisten 11 kuukauden aikana? Onko komissio tietoinen siitä, mitä oikeastaan tapahtui 12 uuden, käyttämättä olevan aluksen ostossa? Onko se saanut kreikkalaisilta viranomaisilta tietoja siitä, aikovatko he jälleen ostaa uusia aluksia?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(3. joulukuuta 2002)

Kreikan hankkimia kymmentä partiovenevettä ja niiden varusteita rahoitettiin 9,34 miljoonan euron verran INTERREG II -ohjelmasta. Kreikan talousministeriön antamien tietojen mukaan yhtäkään venettä ei ole poistettu käytöstä vaan kaikki veneet ovat täydessä käytössä ja niiden käyttötuntimäärät ovat huikeita. Tämä koskee mitä ilmeisimmin myös Lesboksessa olevia veneitä.

Egeanmeren saarten nomokset eivät ole saaneet maahanmuuton hallinnointiin tarkoitettuja yhteisön varoja laittomasti maassa oleskelevien henkilöiden Turkkiin palauttamista varten.

Kreikan viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle Turkin kanssa tekemänsä takaisinottosopimuksen tekstiä. Sopimus ei ole vielä tullut voimaan, koska Turkin ja Kreikan hallitukset eivät ole vielä ratifioineet sitä.

Komissiolla ei ole tietoja Kreikasta Turkkiin tehdyistä palautuksista 11 viime kuukauden ajalta.