ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1157/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0087 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1157/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 ilmestyi valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Eurooppalaisen elintarvikeviranomaisen (EEV) perustamista. Luku 5 koskee elintarvikelainsäädäntöä. Rajatarkastusten (unionin) oikeusperustan on komission mukaan käsitettävä kaikki tuotteet (kohta 93). Tämä kanta on oikea. On vältettävä tilanne, jossa niin kuin usein väitetään tuonti eräiden satamien tai lentokenttien kautta on suosittua höllemmän valvonnan takia. Mitä käytännön toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa rajatarkastusten yhtenäistämiseksi ja tekemiseksi yhtä tiukoiksi kaikkialla? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2800/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Savukkeiden lisäaineet.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2800/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Savukkeiden lisäaineet Alankomaalaisen 3. elokuuta 2000 ilmestyneen Algemeen Dagblad -lehden mukaan Tanskan tupakkateollisuus on paljastanut, mitä aineita savukkeisiin lisätään tupakoinnin ja riippuvuuden lisäämiseksi. Kyseessä on 37 eri ainetta, joista osa pidetään salassa. Niihin kuuluvat mm. ammoniumhydrotiini, joka edistää nikotiinin imeytymistä keuhkoihin, lakritsiuute, joka vähentää suun ja kurkun limakalvojen ärsytystä, kaakaouute, joka suurentaa keuhkojen pinta-alaa, ja magnesiumoksidi, joka antaa ulospuhalletulle savulle neutraalin värin. Onko komissio tietoinen tästä tutkimuksesta? Voiko komissio ilmoittaa, mitkä loput 33 ainetta ovat ja mikä niiden vaikutus on? Katsooko komissio, että tupakoitsijoilla ja tupakoimattomilla (jotka altistuvat usein passiiviselle tupakoinnille) on oikeus tietää täysin avoimesti tupakkatuotteiden lisäaineisiin liittyvistä asioista ja että heidän kuuluu tietää, ovatko nämä aineet vaarallisia ja riippuvuutta lisääviä? Voiko komissio pakottaa tupakkateollisuuden tällaiseen avoimuuteen? Jos se voi näin tehdä, millaisiin toimiin se voi ryhtyä ja milloin? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tutkimuksesta, joten se ei voi esittää kommenttejaan kyseisistä aineista. Jos parlamentin jäsen toimittaa hallussaan olevat tiedot komissiolle, komissio aikoo luonnollisesti tutustua niihin. Komissio on kuitenkin ehdottanut direktiiviä(1), jossa asetetaan säännöt muista tupakkatuotteiden ainesosista kuin tupakasta. Näin valmistajien tai maahantuojien olisi ilmoitettava tällaiset ainesosat ja niiden terveysvaikutukset. Vaikutuksia koskeva ilmoitusvelvollisuus koskisi tällaisten ainesosien sekä poltettua että polttamatonta muotoa, ja tarvittaessa vaadittaisiin analyysi niiden riippuvuutta aiheuttavista ominaisuuksista. Neuvosto vahvisti yhteisen kannan 31. heinäkuuta 2000(2). (1) KOM(2000) 428 lopullinen. (2) Toistaiseksi julkaisematon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1699/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Kalojen käsittelyä koskevat säännöt.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1699/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Kalojen käsittelyä koskevat säännöt Vuoden 1999 alussa Ruotsin kansallinen elintarvikevirasto Livsmedelsverket ilmoitti, että pienten kalakauppiaiden on seurattava samoja tiukkoja EU-sääntöjä kuin kalastusteollisuuden. Pienille kalakauppiaille muuan muassa Skånessa tämä merkitsee useita miljoonia kruunuja maksavien rakennustöiden tarvetta ja siten pakkoa lopettaa omien kalojen savustaminen. EU:n kalojen käsittelyä koskevissa säännöissä määrätään muun muassa, että tilaan, jossa joku henkilö fileeraa kalaa, ei kukaan muu henkilö saa mennä, eikä kalaa, joka on muussa valmistusvaiheessa kuin fileoinnissa, saa kuljettaa tämän tilan läpi. Elintarvikevirasto uskoi ensin, että tämä ei koskisi pienempiä laitoksia, mutta vuonna 1999 kävi ilmi, että tiukat säännöt koskevat kaikkia. Onko myös komission näkemys se, että pienempien kalakauppiaiden on noudatettava kalojen puhdistuksessa, kuivauksessa ja savustuksessa samoja sääntöjä kuin kalastusteollisuuden? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2000) Kalan ja kalastustuotteitten hygieenisestä käsittelystä säädetään terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22. heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/493/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 95/71/EY(2). Eräät niistä Ruotsin lainsäädännön määräyksistä, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, vaikuttavat olevan yksityiskohtaisempia kuin direktiivin 91/493/ETY säännökset erityisesti tällaiselta vaikuttaa määräys, jonka mukaan kukaan muu henkilö ei saa mennä tilaan, jossa joku fileoi kalaa. Yhteisön määräysten ja kansallisen lainsäädännön erojen selityksenä voivat olla muutokset, joita on tapahtunut saatettaessa yhteisön direktiivejä osaksi maan omaa lainsäädäntöä. Komissio on tarkistamassa ja kokoamassa yhteen kaikkia yhteisön lainsäädännön sisältämiä hygieniamääräyksiä. Pienyritysten tarvitsemien joustomahdollisuuksien järjestämistä harkitaan, ja mahdolliset ehdotukset toimitetaan parlamentille ja neuvostolle mahdollisimman pian. (1) EYVL L 268, 24.9.1991. (2) EYVL L 332, 30.12.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1350/00 esittäjä(t): Jean-Louis Bernié (EDD) neuvostolle. Ranskan työlain L 762-1 §:ään sisältyvän viihdetaiteilijoiden työntekijäolettaman kyseenalaistaminen komissiossa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0029 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1350/00 esittäjä(t): Jean-Louis Bernié (EDD) neuvostolle (3. toukokuuta 2000) Aihe: Ranskan työlain L 762-1 §:ään sisältyvän viihdetaiteilijoiden työntekijäolettaman kyseenalaistaminen komissiossa Ranskaa uhkaa kanne yhteisöjen tuomioistuimessa, koska se on kieltäytynyt luopumasta ulkomaisia taiteilijoita koskevasta työntekijäolettamasta (présomption de salariat), joka on kirjattu Ranskan työlain L 762-1 §:ään. 1. Eikö tämä toimenpide ole kohtuuton ottaen huomioon, että pykälän soveltaminen yksin ranskalaisiin taiteilijoihin asettaisi heidät epäedulliseen asemaan omalla maaperällään? 2. Eikö ulkomaisten taiteilijoiden työnantajien enää pitäisi maksaa sosiaaliturvamaksuja, vaikka he maksavat niitä palkatessaan ranskalaisia taiteilijoita? 3. Tällainen alhaalta päin tapahtuva yhdenmukaistaminen haittaa ranskalaisia taiteilijoita: eikö se merkitsekin kuoliniskua tälle Ranskalle tyypilliselle säännökselle, joka tarjoaa taiteilijoille Euroopan parhaimpiin kuuluvan sosiaaliturvan? Vastaus (29. syyskuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan mukaisesti komission tehtävä on valvoa, että tämän sopimuksen määräyksiä sekä toimielinten sen nojalla antamia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan. Näin ollen neuvosto ei voi esittää huomautuksia siitä, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön yhteisön oikeuden säännöksiä, sitäkin suuremmalla syyllä, kun Euroopan yhteisöjen tuomioistuin käsittelee tai tulee piakkoin käsittelemään kyseistä täytäntöönpanoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1485/00 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. A6:n kehittäminen kansainväliseksi Pariisi‐Praha-valtatieksi ‐ tuki Tšekin alueella sijaitsevalle osuudelle.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0065 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1485/00 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 2000) Aihe: A6:n kehittäminen kansainväliseksi PariisiPraha-valtatieksi tuki Tekin alueella sijaitsevalle osuudelle 1. Millaisia tukisummia Tekin tasavalta on saanut Euroopan unionilta Prahasta Pilsenin kautta Tekin ja Saksan rajalle Rozvadoviin (Waidhaus) kulkevan moottoritien kehittämiseksi? 2. Kuinka suuren prosentuaalisen osuuden Euroopan unioni on maksanut moottoritien kehittämisen kokonaiskustannuksista tällä osuudella? 3. Milloin määrärahat annettiin käyttöön? 4. Millä perusteella määrärahat myönnettiin? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 2000) 1. Euroopan investointipankki on antanut Tekille 165 miljoonan euron lainan tukeakseen moottoritien rakentamista osuudella, joka kulkee Pilsenistä Tekin ja Saksan rajalle lähelle Rozvadovia. Muuta yhteisön tukea ei ole annettu. 2. Euroopan investointipankin antama laina kattaa 50 prosenttia hankkeen kokonaisinvestoinneista. 3. Lainasopimus allekirjoitettiin vuonna 1997. 4. Laina myönnettiin Tekin hallituksen pyynnöstä. Kyseinen moottoritien osuus on osa niin kutsuttua käytävä IV -tieyhteyttä, ja Helsingissä vuonna 1997 kokoontunut kolmas yleiseurooppalainen liikennekonferenssi katsoi sen olevan ensisijainen investointi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1777/00

esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle

(8. kesäkuuta 2000)

Aihe: Euroopan unionin epätyydyttävät julkaisut

European Union Newsletter -julkaisun numerossa 9 (Sarajevo, April 2000 Delegation of the European Commission in Bosnia and Herzegovina), artikkelissa, jonka otsikkona on Full Funding for Quick Start Package in South East Europe, ei ole mitään mainintaa Egnatia-tiestä, kehityshankkeesta, jota Euroopan unioni rahoittaa ja joka myötävaikuttaa merkittävällä tavalla siihen, että Balkanin niemimaan valtiot pääsevät eroon eristyneisyydestään ja alikehittyneisyydestään. Artikkeliin liittyvässä kartassa on myös seuraava merkillinen asia: vaikka Thessalonikin ja Aleksandroupolin satamat ja niiden yhdistäminen muuhun eurooppalaiseen verkkoon mainitaan ja tämä yhteys on luonnosteltu karttaan, Egnatia-tien linjausta ei siihen kuitenkaan ole merkitty.

Onko neuvosto tietoinen siitä, että tällaisilla puutteellisilla ja mielettömillä julkaisuilla sen yksiköt, joiden tehtävä on tuoda esiin Euroopan unionin tekemää työtä, joka edistää laajempaa kehittymistä EU:n sisällä ja sen ulkopuolella, itse asiassa heikentävät EU:n työn merkitystä ja sen julkisuuskuvaa eurooppalaisen yleisön keskuudessa?

Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa valvoakseen kyseisestä laiminlyönnistä vastuussa olevia virkamiehiään, jotta tulevaisuudessa vältyttäisiin heidän tällaisilta virheellisiltä toimiltaan?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(24. heinäkuuta 2000)

Euroopan unionin Newsletterin numero 9:n artikkelissa Kaakkois-Euroopan pikastarttipaketin täysrahoituksesta pyrittiin antamaan yleiskuva pikastarttipaketin vaikutuksesta alueellisiin liikenneverkkoihin ja yleiseurooppalaisiin liikennekäytäviin, erityisesti niihin jotka liittyvät Bosniaan ja Hertsegovinaan. Komissio myöntää, että erityistä huomiota pitäisi kiinnittää yleiseurooppalaisten liikennekäytävien ja Euroopan laajuisten TEN-liikenneverkkojen yhdistämiseen. Tässä yhteydessä Via Egnatia ja sen pystysuuntaiset yhteydet ovat olennaisen tärkeitä Kaakkois-Euroopan kehittämisessä ja alueellisen eristyneisyyden vähentämisessä.

Edellä sanotun perusteella olisi tosiaankin ollut täysin ymmärrettävää antaa laajempi kuva yhteisön toiminnasta Kaakkois-Euroopan infrastruktuurin kehittämiseksi. Via Egnatia ei kuitenkaan kulje Bosnian ja Hertsegovinan läpi. Myös käytettävissä olevan tilan rajallisuuden vuoksi komissio uskoo, että ei olisi johdonmukaista korostaa tätä tietä mainitsematta lukuisia muita yhteyksiä liikennekäytäviin, jotka vaikuttavat Bosniaan ja Hertsegovinaan. Samasta syystä artikkelin yhteydessä olleessa kartassa (artikkeli on itse asiassa Euroopan investointipankin virallinen julkaisu, joka on nähtävissä osoitteessa http://www.eib.org/pub/news/btf/transp.jpg) ei mainita Via Egnatiaa.

Näin ollen komissio toteaa, että European Newsletterin numerossa 9 julkaistu kertomus ja kartta antoivat riittävästi tietoa tienrakennukseen annettavasta pikastarttituesta Bosniassa ja Hertsegovinassa. Pyrkimyksenä on varmistaa, että kaikki julkaistu aineisto on luotettavaa, mutta tässä tapauksessa eivät korjaavat toimenpiteet näytä olevan tarpeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1742/00 esittäjä(t): Mary Honeyball (PSE) komissiolle. Fordin Dagenhamin autotehtaan sulkeminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1742/00 esittäjä(t): Mary Honeyball (PSE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Fordin Dagenhamin autotehtaan sulkeminen Mitä eurooppalaista tukea voidaan käyttää Lontoon Dagenhamissa sijaitsevan Fordin autotehtaan työpaikkojen menettämisen vaikutusten minimoimiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Äskettäin ei ole annettu ilmoitusta erityisestä tai ylimääräisestä rahoituksesta, jolla voitaisiin minimoida työpaikkojen menettämisestä johtuvat haitat Fordin Dagenhamin tehtaalla Lontoossa. On kuitenkin tärkeää tähdentää, että Lontoon alueen saatavilla on huomattava määrä Euroopan sosiaalirahaston tukea tavoitteen 3 yhteydessä. Tätä voidaan käyttää muun muassa niiden mahdollisten työttömyysongelmien ratkaisemiseen, joita aiheutuu Fordin Dagenhamin tehtaan ilmoittamista työpaikkojen vähennyksistä. Lontoon alue saa huomattavan osan Yhdistyneen kuningaskunnan tavoitteen 3 ohjelmasta, joka on arvoltaan 4 500 miljoonaa euroa. Tavoitteen 3 suunnitelma noudattaa rakenteeltaan ESR-asetuksessa mainittua viittä politiikan alaa. Fordin tapaukseen liittyy erityisesti kaksi niistä. Ensimmäisessä eli aktiivisessa työmarkkinapolitiikassa a) yksi strategisista tavoitteista on nimenomaaan pitkäaikaistyöttömyyden torjuminen. Tämä tapahtuu aktiivisin työmarkkinatoimin, jotka kohdistetaan äskettäin työttömiksi joutuneisiin tai työttömyyden uhkaamiin henkilöihin. Mahdolliset toimenpiteet vaihtelevat tyypiltään neuvoista ja opastuksesta tuen antamiseen integroiden ja myös ammatillisia ja sosiaalisia taitoja välittäen. Politiikan alaan d), sopeutumiskykyyn, liittyen yksi strategisista tavoitteista on parantaa työntekijöiden taitotasoa ja sopeutumiskykyä. Lisäksi Lontoon alue voi saada 259,9 miljoonaa euroa rakennerahastoista ohjelmakaudella 20002006 vastapainona alueen työpaikkojen vähenemiselle. Tänä kesänä neuvoteltavan ehdotusluonnoksen tarkoituksena on poistaa taloudellisten tilaisuuksien hyödyntämistä haittaavat esteet teollisuuden taantumisesta kärsivillä keskeisillä aloilla. Ensisijaisiksi tavoitteiksi on ehdotettu yhteisön ja lähiympäristön taloudellista kehittämistä, yritysten kehittämistä ja kilpailukykyä, innovaatioita ja teknologiaa sekä taitoja ja työpaikkoihin pääsyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1935/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Budjettikohta A-3023.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0117 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1935/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Budjettikohta A-3023 Euroopan unionin nuorisofoorumi saa yhteensä 2 miljoonaa euroa alamomentilta A-3023. Voiko komissio ilmoittaa kyseisen järjestön tavoitteet ja jäsenet sekä sen, miten yhteisön varoja saavat nuorisojärjestöt valitaan? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Kuten Euroopan unionin nuorisofoorumin säännöissä todetaan, foorumin tavoitteena on puolustaa ja tukea nuorten ja heidän järjestöjensä oikeuksia. Yhteisö kuulee foorumia nuorisoa ja nuorisojärjestöjä koskevissa kysymyksissä. Foorumin on määrä toiminnallaan helpottaa nuorisopolitiikan ottamista osaksi yhteisön yleistä politiikkaa, myötävaikuttaa nuoria koskevaan yhteisön politiikkaan, lisätä nuorten ja nuorisojärjestöjen osallistumista yhteisön politiikan laadintaan, edistää keskinäistä ymmärrystä ja toimia kaikkien yhteisön kansalaisten oikeuksien puolesta sekä edistää demokratian toteutumista ja yhteiskunnallista osallistumista yhteisössä. Tavoitteeseen pääsemiseksi foorumin on määrä luoda yhteisön kanssa työsuhde kuulemisen, koordinoinnin ja tiedottamisen pohjaksi. Euroopan unionin nuorisofoorumin erityisasema toimielinten ensisijaisena keskustelukumppanina näkyy käytännössä lukuisissa komission aloitteissa ja toimissa, joihin foorumia kehotetaan osallistumaan (tiedon levittäminen nuorten saamiseksi mukaan Nuoriso-toimintaohjelmaan, nuorten kuuleminen, nuorten panos laadittaessa ehdotuksia toimintalinjoiksi). Jäsenyys myönnetään kansallisille nuorisokomiteoille ja kansainvälisille nuorisoalan kansalaisjärjestöille, jotka täyttävät tietyt niiden olemusta, tavoitteita, toimintatapoja ja kokoa koskevat ehdot. Ehdot, joita sovelletaan budjettikohtien selvitysosissa annettujen ehtojen lisäksi päätettäessä nuorisojärjestöjen mahdollisuudesta saada yhteisön rahoitusta, riippuvat kulloisestakin budjettikohdasta. Budjettikohdan A-3029 Tuki valtioista riippumattomille kansainvälisille nuorisojärjestöille osalta arvoisa parlamentin jäsen voi tutustua kirjalliseen kysymykseen E-1934/00 annettuun vastaukseen(1). (1) Katso sivu 116.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2145/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Yhteisen tutkimuskeskuksen myöntämät kerralliset työsopimukset.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2145/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Yhteisen tutkimuskeskuksen myöntämät kerralliset työsopimukset Kuinka monelle henkilölle yhteinen tutkimuskeskus on myöntänyt kolmen vuoden pituisen työsopimuksen, jota ei voida uusia? Kuinka moni niistä työntekijöistä, joilla aikaisemmin on ollut tällainen työsopimus, työskentelee yhä yhteisessä tutkimuskeskuksessa? Millainen työsopimus näillä henkilöillä on tällä hetkellä? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 2000) Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) oli 1. heinäkuuta 2000 mennessä myöntänyt yhteensä 237 kolmen vuoden sopimusta, joita ei voi uusia. Näistä 137 oli edelleen voimassa ja 100:n voimassaolo oli päättynyt. Tähän mennessä YTK on rekrytoinut neljä aikaisemmin tämäntyyppisellä sopimuksella työskennellyttä henkilöä, jotka ovat sittemmin läpäisseet tutkimuksen alan valintamenettelyn tai virkamieskilpailun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1209/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle. Kolmentoista Iranin juutalaisen vaino.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0069 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1209/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Kolmentoista Iranin juutalaisen vaino Kolmetoista Iranin juutalaista on nyt ollut noin vuoden ajan vangittuna Iranissa ilman oikeudenkäyntiä vakoilusta syytettynä. Vangitut elävät epäinhimillisissä oloissa ja heitä kohdellaan halventavasti päivittäin. Viimeisimpien tietojen mukaan useimmilla heistä ei ole ollut mahdollisuutta valita puolustuksen edustajaa 13. huhtikuuta järjestettävää oikeudenkäyntiä varten. Kun otetaan huomioon Euroopan unionin ja Iranin välinen kriittinen vuoropuhelu, kysyn komissiolta, mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen, että oikeudenkäynnistä tulee puolueeton ja avoin ja että syytetyt voivat nauttia oikeudestaan valita vapaasti puolustusasianajaja? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1088/00, E-1209/00 ja E-1251/00 (24. toukokuuta 2000) Komissio seuraa tiiviisti Iranin ihmisoikeustilannetta. EU huolehtii siitä, että ihmisoikeuskysymykset ovat keskeisellä sijalla Iranin kanssa käytävässä kaikenkattavassa vuoropuhelussa. Sekä EU että yksittäiset jäsenvaltiot ovat viime vuoden aikana toteuttaneet toimenpiteitä vakoilusta syytettyjen ja Shirazissa pidätettyinä olevien 13 Iranin juutalaisen ja 8 muslimin johdosta. Iranin edustajat ovat vakuuttaneet, että kyseiset henkilöt saavat oikeudenmukaisen ja avoimen oikeudenkäynnin, ja Iranin viranomaiset ovat varmasti tietoisia siitä, että oikeuden kielteisestä päätöksestä seuraisi voimakas kansainvälinen reaktio. Pidätetyistä juutalaisista kolme vapautettiin hiljattain takuita vastaan. EU on toistuvasti ottanut Iranin viranomaisten kanssa puheeksi sen, miten tärkeää on varmistaa oikeudenmukainen ja avoin oikeudenkäynti mukaan luettuna pidätettyjen oikeudellinen edustus. On sääli, ettei aiempia lupauksia avoimesta oikeudenkäynnistä ole lunastettu. Vaikka Iranin hallitus on edelleen herkkä kansainväliselle painostukselle, on syytä välttää luomasta vaikutelmaa ulkomaiden puuttumisesta asiaan, koska se ei olisi pidätettyjen edun mukaista. Tätä taustaa vasten on selvää, että oikeudenkäynnin tulos sekä kansainvälisen yhteisön arvio oikeudenkäyntiprosessista määrittelevät sen, mihin suuntaan suhteet Iranin kanssa kehittyvät.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2554/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Vammaisten suojeleminen ja Rotterdamin tapahtumat.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0199 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2554/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (28. heinäkuuta 2000) Aihe: Vammaisten suojeleminen ja Rotterdamin tapahtumat Heinäkuun 2. päivän iltana jalkapallon Euroopan-mestaruuskisojen loppuottelun alkaessa Rotterdamissa 140 vammaista katsojaa, joista 100 oli pyörätuolissa, joutui kokemaan varsin ikäviä yllätyksiä. Ensinnäkin Rotterdamin lentokentällä ei ollut välineistöä, jonka avulla vammaiset olisivat päässeet nousemaan pois lentokoneesta, vaan heidät jouduttiin taluttamaan koneesta yksitellen. Pahempaa oli kuitenkin tiedossa itse stadionilla. Huolimatta siitä, että erityisvaatimuksista oli ilmoitettu jo 510 000 Italian liiraa maksaneiden lippujen ostovaiheessa, vammaisten ryhmälle osoitettiin paikat katsomon kolmannelta rivistöltä kahdeksan porrasaskelman päässä. Jalkapallo-ottelua kuvaamassa olleiden RAI-yhtiön toimittajien huomio kiinnittyi tähän ryhmään vammaisia, joita näiden avustajat kantoivat hartioillaan. Toimittajat otettiin säilöön, heitä pahoinpideltiin ja he joutuivat olemaan myöhään yöhön Alankomaiden poliisin säilössä. 1. Katsooko komissio, että Alankomaiden poliisin käytöstä voidaan pitää eräänlaisena rasismina? 2. Kuinka on mahdollista, että jokin jäsenvaltio ei ole vielä ryhtynyt toimiin rakennuksissa olevien esteiden poistamiseksi? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tapahtumien selvittämiseksi ja sen varmistamiseksi, että Alankomaista tulee mahdollisimman pian maa, joka kunnioittaa vammaisten oikeuksia? 4. Miten Alankomaissa suojellaan lehdistön- ja sananvapautta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2471/00, E-2526/00 ja E-2554/00 (5. lokakuuta 2000) Komissio valittaa Euroopan jalkapallomestaruuskilpailujen loppuottelussa Rotterdamissa sattuneita välikohtauksia. Komissio pyrkii harjoittamallaan politiikalla edistämään vammaisten täysipainoista osallistumista talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämään; erityisesti mainittakoon, että komissio on ehdottanut perustamissopimuksen 13 artiklan nojalla tiettyjä toimia vammaisten syrjinnän torjumiseksi(1). Vammaisten pääsy julkisiin tai yleisölle avoimiin rakennuksiin, rakennelmiin ja paikkoihin on kuitenkin yhä jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluva asia. Lopuksi todettakoon, että 12. toukokuuta 2000 antamansa tiedonannon Esteetön Eurooppa vammaisille(2) mukaisesti komissio tarjoutuu käynnistämään joukon aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa vammaisten pääsyä julkisiin liikennevälineisiin ja rakennettuun ympäristöön. (1) KOM(1999) 564 lopullinen. (2) KOM(2000) 284 lopullinen.