KIRJALLINEN KYSYMYS E-1999/00

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle

(21. kesäkuuta 2000)

Aihe: Latvia ja natsismin vastaisuus

Vuonna 1943 Vasili Kononov oli kaksikymmentävuotias ja taisteli monien muiden eurooppalaisten nuorten tapaan partisaanijoukoissa Latvian miehittänyttä natsiarmeijaa vastaan. Hänet palkittiin sodan päättyessä lukuisilla ansiomerkeillä.

Nykyään, lähes kahdeksankymmentävuotiaana, Kononov on vangittuna Riiassa ja häntä syytetään yhdeksän siviilin surmaamisesta 300 kilometrin päähän pääkaupungista tehdyssä partisaanihyökkäyksessä. Syytökset perustuvat Maria Kuznetsova -nimisen silminnäkijän kertomukseen. Kuznetsova on kuitenkin muuttanut oikeudelle aiemmin antamaansa todistusta ja esittää, että aikoinaan kylästä löydetyt ruumiit eivät olleet partisaanien surmaamien siviilien, vaan natsien surmaamien partisaanien ruumiita.

Eräs toinen Latvian kansalainen, Konrad Kalejs, sen sijaan liittyi Arajs-kommandon nimellä tunnettuun sotilasyksikköön, joka toimi yhteistyössä natsien kanssa. Kalejsia syytetään 30 000 ihmisen juutalaisten, kommunistien ja romanien murhasta. Hänet löydettiin äskettäin Lontoosta ja karkotettiin Isosta-Britanniasta, jonka jälkeen hän palasi Australiaan, jonka kansalaisuuden hän oli aiemmin hankkinut, ja elää nyt Australiassa pysytellen visusti piilossa. Latvian presidentti Vaira Vike-Freiberga on ilmaissut kansainväliselle lehdistölle suhtautuvansa varauksella ajatukseen entisen natsien yhteistyökumppanin jäljittämisestä ja todennut uskovansa taivaan tuomioon.

1. Latvia liittynee lähiaikoina Euroopan unioniin. Katsooko neuvosto, että Latvian viranomaisten toiminta näissä kahdessa tapauksessa sopii yhteen niiden arvojen kanssa, joille Euroopan unioni perustuu?

2. Eikö neuvosto katso, että sen olisi aiheellista ottaa asia esille Latvian viranomaisten kanssa Kononovin vapauttamisen edistämiseksi ja hänen oikeuksiensa suojelemiseksi kansalaisena ja natsismin vastaisena taistelijana?

3. Eikö neuvosto katso, että on välttämätöntä pyytää Latvian viranomaisia ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin Kalejsin löytämiseksi ja sen selvittämiseksi, onko hän osittain vastuussa kansanmurhasta, jonka uhreiksi joutuivat juutalaisten lisäksi myös romanit ja kommunistit koko Euroopassa?

Vastaus

(23. lokakuuta 2000)

Neuvosto puolustaa kaikissa tilanteissa ja erityisesti liittymisprosessin yhteydessä Euroopan unionin perusarvoja, jotka esitetään perustamissopimuksen 6 artiklassa (entisessä F artiklassa).

Latvian ja unionin välinen Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1. helmikuuta 1998, ja sen 2 artiklassa määrätään, että Helsingin päätösasiakirjassa ja uutta Eurooppa koskevassa Pariisin päätösasiakirjassa vahvistettujen demokraattisten periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä markkinatalouden periaatteet ovat osapuolten sisä- ja ulkopolitiikan lähtökohtana ja ne muodostavat olennaisen osan tätä sopimusta. Eurooppa-sopimuksen nojalla perustettu assosiaationeuvosto on poliittinen elin, joka varmistaa sopimuksen asianmukaisen soveltamisen ja joka voi näin ollen käsitellä kaikkia sopimuksen soveltamiseen tai tulkitsemiseen liittyviä keskeisiä seikkoja tai näkemyseroja.

Latvia on tämän lisäksi mukana käynnissä olevassa liittymisprosessissa, ja jäsenyyttä hakeneena maana sen on noudatettava selkeitä kriteereitä, joita ovat erityisesti Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa määritellyt poliittiset kriteerit. Unionilla on kaksi merkittävää välinettä, joiden avulla se voi valvoa kyseisten kriteereiden täyttymistä. Toisaalta liittymiskumppanuuksissa määritellään joukko periaatteita, välitavoitteita ja edellytyksiä Latvian liittymiseksi unioniin. Niiden tarkoituksena on taata demokratia, oikeusvaltion periaate, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu. Toisaalta komission vuosittain laatimat säännölliset selvitykset antavat neuvostolle mahdollisuuden seurata Latvian edistymistä unionin jäsenyyttä kohti. Edellisessä selvityksessään komissio katsoi Latvian täyttävän Kööpenhaminan poliittiset kriteerit ja totesi erityisesti, että sillä on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian ja oikeusvaltion periaatteen. Tähän arvioon yhdyttiin myös Helsingin Eurooppa-neuvostossa, joka päinvastaisessa tapauksessa ei olisi tehnyt päätöstä aloittaa liittymisneuvottelut Latvian kanssa. Joka tapauksessa unioni seuraa edelleen tiiviisti jäsenyyttä hakeneiden maiden tilannetta ja toimii tilanteen edellyttämällä tavalla, jos edellä mainittuja perusperiaatteita todetaan rikotun.