KIRJALLINEN KYSYMYS E-3773/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Myrkyllisiä geenejä sisältävät uudet kasvit.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0017 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3773/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Myrkyllisiä geenejä sisältävät uudet kasvit 1. Onko komissio tietoinen ympäristöpäästöistä vastaavan Ison-Britannian hallituksen neuvoa-antavan komitean (ACRE) selvityksestä Guidance on Best Practices in the Design of Genetically Modified Crops (www.environment.detr.gov.uk/acre/bestprac/index.htm), jossa todetaan, että uutta tekniikkaa voidaan käyttää estämään kasvimyrkyille vastustuskykyisten geenien siirtymistä muihin kasveihin? 2. Onko komissio tietoinen mahdollisuudesta, että myrkyllisiä geenejä sisältävät kasvit voivat pölyttää viljakasveja, jonka seurauksena syntyy myrkyllisiä elintarvikekasveja tai uusia proteiineja sisältäviä geenimuunneltuja organismeja, jotka aiheuttavat allergisia reaktioita? 3. Onko komissio ACRE:n tavoin huolestunut näistä mahdollisista vaaroista, ja voisiko se kannattaa kyseisen komitean suuntaviivoja geenivuodon riskien minimoimiseksi? 4. Yhtyykö komissio New Scientist -lehdessä 28. lokakuuta 2000 olleen, Ison-Britannian hallituksen luonnonsuojeluorganisaation (English Nature) edustajan Brian Johnsonin kirjoittaman artikkelin näkemykseen, jonka mukaan näiden epätoivottavien vaikutusten torjumiseen kehitteillä olevaa tekniikkaa ei saisi patentoida vaan se pitäisi antaa yleiseen käyttöön? 5. Kannattaako komissio ACRE:n suositusta, jonka mukaan kasveja muunneltaessa niitä olisi muutettava siten, että ristipölytyksen kautta tapahtuvan geenivuodon riski minimoitaisiin? 6. Onko komissio tietoinen siitä, että tällaisesta geenivuodosta on olemassa jo esimerkkejä (esim. New Scientist -lehden selvityksessä 21. lokakuuta 2000)? 7. Onko komissio tietoinen siitä, että suojavyöhykkeiden luominen ei ole täysin varma keino tällaisen geenivuodon estämiseksi? 8. Harkitseeko komissio lainsäädännön muuttamista sen varmistamiseksi, että geenimuunneltujen organismien kehittämiseen tai viljelyyn avoimessa ympäristössä ei myönnetä lupia, ellei luvanhakija käytä parasta saatavana olevaa tekniikkaa geenivuotojen ehkäisemiseksi, että organismien muuntamiseen käytetään mahdollisimman vähän DNA:ta, että antibiooteille vastustuskykyisten markkereiden käytöstä luovutaan, ja että kehitetään ja käytetään tekniikkaa sen varmistamiseksi että kasveihin lisätyt geenit ilmenevät vain silloin kun niitä tarvitaan? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2001) 1. ja 2. Ympäristöpäästöjä käsittelevä Ison-Britannian neuvoa-antava komitea (ACRE) on julkaissut raportin, jossa esitetään yhteenveto niistä periaatteista, jotka olisi otettava huomioon geneettisesti muunnettujen organismien (GMO) kehitystyössä. Geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 23. huhtikuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/220/ETY(1) säädetään, että kaikki kasvin erityisominaisuudet (ristipölytys ja siirretty ominaisuus, mukaan luettuina toksiset ja allergeeniset vaikutukset) on arvioitava osana perusteellista ympäristöriskien arviointia ennen GMO:n saattamista markkinoille. 3. ja 4. Geenien siirtyminen on luonnollinen ilmiö, johon voidaan vaikuttaa ainoastaan puuttumalla siihen merkittävin teknisin keinoin. Esimerkkejä tästä ovat fyysiset esteet, kasvin lisääntymiselinten leikkaaminen jalostustarkoituksessa ja geenimuuntelu. Metodeja, joilla voidaan vaikuttaa suoraan GMO:iden lisääntymiseen, on kehitetty ja kehitetään parhaillaan. Kuten käy ilmi esimerkiksi nk. terminaattoriteknologiaa koskevista keskusteluista, tällaista kehitystyötä koskevassa yleisessä keskustelussa esitetään ristiriitaisia mielipiteitä ja sitä leimaa huolestuneisuus. Keskustelua käydään siitä, pitäisikö tällaista teknologiaa käyttää lainkaan, sekä siitä, pitäisikö sen olla vapaasti käytettävissä vai ei. 5.7. Ilmoittaja antaa tiedot GMO:n kehitystyöstä ja lopullisista ominaisuuksista. ACREn ehdottamista ohjeista voi olla apua, sillä niissä kiinnitetään huomiota keskeisiin seikkoihin ja kehitykseen, jotka otetaan huomioon ympäristöriskien arvioinnissa. Riskien arvioinnissa on otettava huomioon ja arvioitava kaikki GMO:n ja siihen siirretyn ominaisuuden mahdolliset vaikutukset. Arvioinnin tuloksista riippuen on toteutettava aiheellisia toimenpiteitä GMO:n (ja myös sen ominaisuuden) tahallisen levittämisen riskien minimoimiseksi, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman korkea ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun taso. 8. Direktiivi 90/220/ETY on bioteknologiaa koskevan lainsäädännön keskeisin säädös. Siinä säädetään luvanantomenettelyistä, joita noudatetaan, kun GMO saatetaan markkinoille ensimmäistä kertaa. Pian annettavassa tarkistetussa direktiivissä annetaan tehokkaat ja avoimet säännökset, joilla taataan ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso. Antibioottiresistenssin merkkigeenejä koskeva kysymys on otettu nimenomaisesti huomioon tarkistetussa direktiivissä 90/220/ETY, jossa säädetään velvollisuudesta lopettaa tällaisten merkkigeenien käyttö vuoden 2004 loppuun mennessä. (1) EYVL L 117, 8.5.1990.