KIRJALLINEN KYSYMYS E-2655/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan unionin ulkopolitiikan uudelleentarkastelu.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0035 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2655/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin ulkopolitiikan uudelleentarkastelu Amerikkalaisten viranomaisten ilmoittamien tähänastisten tietojen perusteella Yhdysvalloissa tapahtuneisiin terroristi-iskuihin ovat sekaantuneet Osama bin Ladenin johtamat kiihkoislamilaiset. Lisäksi Afganistanin islamilaista hallitusta syytetään bin Ladenin tukemisesta. On syytä panna merkille, että aikaisemmin eurooppalaisessa lehdistössä on julkaistu tietoja bin Ladenin kannattajien sekaantumisesta Bosnian sotaan, ja kiihkoislamilaiset osallistuivat myös Kosovon konfliktiin vuonna 1999. Muistutettakoon, että monet EU-maat auttoivat bosnialaisia ja kosovolaisia sotilaallisesti ja poliittisesti heidän konfliktissaan serbien kanssa. Aikooko EU ottaa uudelleen tarkasteltavaksi harjoittamansa politiikan, jolla se on tukenut kiihkoislamilaisuuden pesäkkeitä Balkanilla? Katsooko se, että Yhdysvaltojen suunnittelemat vastaiskut asettavat EU:n jäsenvaltiot vaaraan? Tarkalleen kuinka suuria summia ja mitä humanitaarista apua EU on yhteensä antanut Pakistanille ja Afganistanille viimeisten viiden vuoden aikana? Vastaus (1. maaliskuuta 2002) Neuvoston lähestymistapa on aina ollut Balkanin maille annettavan tuen osalta erittäin selvä, ja se on useaan otteeseen ja erittäin tiukasti tuominnut kaikki fanatismin ja ekstremismin muodot, joita on esiintynyt ja joita saattaa valitettavasti edelleen esiintyä kyseisen alueen tietyissä osissa. Näin ollen neuvosto katsoo arvoisan parlamentin jäsenen toteamuksen väitetystä kiihkoislamilaisten pesäkkeiden tukemisesta Balkanilla olevan täysin perusteeton. Unioni antaa Balkanin jälleenrakentamiseen runsaasti tukea: 4 650 miljoonaa euroa ajanjaksolla 20002006. Tuki on osoitettu 10 vuotta kestäneiden sotien ja paikallisten kriisien vakavasti heikentämän alueen infrastruktuurien ja talouden jälleenrakennukseen, ja pidemmällä aikavälillä tavoitteena on luoda Balkanista vakauden ja taloudellisen kasvun alue, jotta se voisi lähentyä Eurooppaa. Unionin toiminnan tavoitteena on lisäksi edistää ja vahvistaa alueella muodostettuja demokraattisia ja maltillisia hallintoja. Lisäksi neuvosto haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion helmikuussa 1996 (SEU:n J.2 artiklan nojalla) vahvistamaansa yhteiseen kantaan, jonka tarkoituksena oli määrätä aseidenvientikielto kaikkiin entisen Jugoslavian maihin (mukaan lukien Bosnia-Hertsegovina ja Kosovo). Vuodesta 1998 lähtien neuvosto on asteittain poistanut tämän vientikiellon useimpien entisen Jugoslavian maiden osalta (viimeisenä Jugoslavian liittotasavalta lokakuussa 2001) lukuun ottamatta Bosnia-Hertsegovinaa, jonka osalta vientikielto on edelleen voimassa. Kosovon osalta on tarkennettava, että alueen siviilihallinto on Yhdistyneiden Kansakuntien valvonnassa, kun taas turvallisuus- ja sotilasasiat ovat Naton tiukassa valvonnassa. Pakistanille ja Afganistanille osoitettavan yhteisön avun osalta neuvosto voi esittää arvoisalle parlamentin jäsenelle seuraavat tiedot ajanjaksolta 19972001: >TAULUKON PAIKKA> Ottaen huomioon Pakistanin tuen kansainväliselle terrorisminvastaiselle liittoumalle neuvosto on suunnitellut uusia toimenpiteitä Pakistanin tukemiseksi edellyttäen, että Pakistan noudattaa laatimaansa suunnitelmaa demokratian toteuttamiseksi. Pakistan voi hyötyä myös hajautetuista alueellisista hankkeista ehdotuspyyntöjen perusteella. >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 2001 EU:n humanitaarisen avun kokonaismäärä Afganistanille on (lokakuun lopussa) noin 330 miljoonaa euroa, mikä tekee Euroopasta yhden alueen tärkeimmistä avunantajista. (EY: ECHO yli 50 miljoonaa euroa, ruoka-apu 28 miljoonaa euroa, apu kotiseudultaan siirtymään joutuneille 22,5 miljoonaa euroa, jäsenvaltiot: lupauksia ja sitoumuksia valtioista riippumattomille järjestöille ja YK:n elimille yhteensä noin 230 miljoonaa euroa.) Neuvosto seuraa jatkuvasti tilannetta 7. lokakuuta alkaneiden sotatoimien osalta. Neuvosto on sopinut yleisesti ottaen siitä, että kolmansien maiden suhtautuminen terrorismin torjumiseen otetaan selkeästi huomioon näitä maita koskevien EU:n politiikkojen kaikissa näkökohdissa.