ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1958/01 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Muuntogeenisten organismien testaaminen.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0007 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1958/01 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (3. heinäkuuta 2001) Aihe: Muuntogeenisten organismien testaaminen Neuvoston direktiivin 90/220/ETY(1) B ja C osassa säädetään kahdesta erillisestä hyväksymismenettelystä. Euroopan yhteisössä on kerran kielletty kyseisen direktiivin C osan mukaisesti uusien muuntogeenisten organismien markkinoille saattaminen. Ovatko jotkut jäsenvaltiot kieltäneet muuntogeenisten organismien testaamisen ja muun kokeellisen levittämisen kyseisen direktiivin B osan mukaisesti, ja jos ovat, niin mitkä jäsenvaltiot ovat olleet kyseessä? (1) EYVL L 117, 8.5.1990, s. 15. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2001) Komissio ei ole tietoinen siitä, että yksikään jäsenvaltio olisi kieltänyt geneettisesti muunnettujen organismien hyväksymisen geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 23. huhtikuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/220/ETY B osan nojalla. On kuitenkin kenties syytä mainita, että B osan mukaisesti tehtyjen ilmoitusten määrä yhteisössä on vähentynyt viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana. Ilmoitusten määrän vähentyminen voi olla seurausta monista eri tekijöistä, joten tässä vaiheessa on vielä ennenaikaista tehdä sen perusteella mitään johtopäätöksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3552/01 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Kalojen ja äyriäisten myynnissä sovellettavat merkintämääräykset.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3552/01 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Kalojen ja äyriäisten myynnissä sovellettavat merkintämääräykset Asetuksen (EY) N:o 104/2000(1) 4 artiklassa säädetään tiedoista, joilla tietyt kalataloustuotteet on varustettava kuluttajien informoimiseksi. Saman artiklan seuraavissa kohdissa ja täytäntöönpanoasetuksessa voimaantulopäiväksi vahvistetaan 1. tammikuuta 2002. Monet saksalaiset ja myös muut eurooppalaiset kalanjalostusyritykset ovat antaneet ymmärtää, että niillä on jo täysi työ suoriutua pelkästään euroon siirtymisestä. Tästä syystä ja täytäntöönpanomääräysten myöhäisestä julkistamisesta johtuen uuden merkinnän säädöstenmukainen tekninen toteutus olisi mahdollista vasta 1. heinäkuuta 2002 lähtien. Onko mahdollista lykätä merkintämääräysten voimaantuloa 1. heinäkuuta 2002 saakka? Pitääkö komissio täytäntöönpanoasetuksen virallisessa lehdessä julkaisemisen (vuoden 2001 marraskuun toisella puoliskolla) ja merkintämääräysten voimaantulon välistä aikaa kohtuullisena? (1) EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2002) Parlamentin jäsenen kysymyksessä viitataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alalla kuluttajille annettavien tietojen tietojen osalta 22 päivänä lokakuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2065/2001(1) soveltamisajankohdan lykkäämiseen. Kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000(2) 43 artiklan mukaan kuluttajille tiedottamista koskevia säännöksiä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2002, eikä komissiolla ole toimivaltaa muuttaa kyseistä päivää. Kalastuksen pääosasto on jo pitkään varoitellut asianomaisia aloja neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 4 artiklan sisällöstä. Kalastustuotteiden hallintokomitea hyväksyi sen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vuoden 2001 syyskuun alussa. Lisäksi komissio suostui näiden alojen pyynnöstä sisällyttämään kuluttajille annettavia tietoja koskevaan asetukseen mahdollisuuden pitää kaupan ennen kyseistä päivää markkinoille saatettuja tai merkinnällä varustettuja tuotteita sekä kyseisen asetuksen säännösten vastaisia pakkauksia varastojen loppumiseen asti. (1) EYVL L 278, 23.10.2001. (2) EYVL L 17, 21.1.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2968/01 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle. Rakennerahastot ja Belgian tavoite 2 -alueet vuosiksi 1994—1999.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0069 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2968/01 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Rakennerahastot ja Belgian tavoite 2 -alueet vuosiksi 19941999 Verviersin ja Liègen alue hyväksyttiin tukikelpoiseksi tavoite 2 -alueeksi ohjelmakaudella 19941999. 1. Voiko komissio antaa yksityiskohtaisen luettelon yksittäisistä hankkeista, jotka hyväksyttiin ja toteutettiin aikataulun mukaisesti kyseisellä ohjelmakaudella? 2. Missä hankkeissa esiintyi yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa esitettyihin vaatimuksiin ja menositoumuksiin liittyviä ongelmia? 3. Jätettiinkö hakemuksia varojen siirtämisestä seuraavalle ohjelmakaudelle? Jos jätettiin, kuinka paljon varoja siirrettiin yhteensä? 4. Kuinka pitkään siirretyt varat ovat käytettävissä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2002) Komissio vastaa parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen viittaamalla seuraaviin ohjelman hallinnosta vastuussa olevilta Vallonian alueen viranomaisilta saamiinsa tietoihin: 1. Parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetään ensi tilassa luettelo hankkeista, jotka Liègen aluetta koskevien, tavoite 2 -ohjelmien seurantakomitea on hyväksynyt ohjelmakausien 19941996 ja 19971999 osalta. 2. EMAHL (Ensemble muséal d'art et d'histoire du pays de Liège) -museohanketta, jota lykättiin Belgian ylimmälle hallintotuomioistuimelle esitetyn rakennuslupaa koskevan kanteen vuoksi, lukuun ottamatta parlamentin jäsenen tarkoittaman kaltaisia ongelmia ei ole esiintynyt minkään hankkeen yhteydessä. 3. Vallonian alueen viranomaiset eivät ole jättäneet hakemusta edellä mainitun ohjelman jatkamiseksi ohjelmakaudella 19971999. Ohjelmakauden 19941999 ohjelman osittaista päättämistä koskeva hakemus on jätetty. Hakemus ei koske 2 kohdassa mainittua hanketta. 4. Jos edellä olevassa 2 kohdassa mainittua hanketta päätetään jatkaa, ajanjaksosta, jona hanke kuuluu yhteisön yhteisrahoituksen piiriin, päätetään sen jälkeen kun jatkamispäätös on tehty.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3618/01 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle. Merkittävien lääkkeiden hintavertailut.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3618/01 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Merkittävien lääkkeiden hintavertailut Lääkkeiden hinnat eivät ole avoimet ja niitä on vaikea vertailla. Voiko komissio tehdä 1. vertailevan selvityksen 20 merkittävän sydän- ja verisuonitautilääkkeen hintaeroista Euroopan unionin eri jäsenvaltioissa? 2. vertailevan selvityksen 10 merkittävän sokeritautilääkkeen hintaeroista Euroopan unionin eri jäsenvaltioissa? 3. vertailevan selvityksen 10 merkittävän psyykelääkkeen hintaeroista Euroopan unionin eri jäsenvaltioissa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2002) Komissio ei kerää tietoja lääkkeiden hinnoista. Jotkut jäsenvaltiot ovat parhaillaan kehittämässä kansainvälisiä vertailuhintoja sisältäviä tietokantoja. Maailman terveysjärjestö on lisäksi äskettäin kerännyt 25:tä innovatiivista lääkettä koskevat hinnoittelutiedot 29:stä Euroopan maasta. Tulokset on julkaistu esitteessä Policies on Pricing and Reimbursement of Medicines in Europe Networking for Information Exchange among Policymakers, 1617 November 2000. Annex: Comparative Review of Drug Prices. Ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja niiden soveltamisesta kansallisissa sairausvakuutusjärjestelmissä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetussa neuvoston direktiivissä 89/105/ETY(1) säädetään, että lääkkeiden hintoja ja korvaamista koskevien kansallisten päätösten tekemisessä on noudatettava tiettyä avoimuutta. Direktiiviä on tarkoitus arvioida vuoden 2002 aikana sen selvittämiseksi, olisiko sen muuttaminen tarpeen. (1) EYVL L 40, 11.2.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3409/01 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle. Seuraava hallitustenvälinen konferenssi.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3409/01 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle (13. joulukuuta 2001) Aihe: Seuraava hallitustenvälinen konferenssi Saksalaisen Der Spiegel -uutislehden 29. lokakuuta 2001 ilmestyneen numeron 44 sivulla 19 oli artikkeli otsikolla perustuslain luomisen lykkääminen. Siinä kerrottiin, että neuvosto aikoo jättää toistaiseksi käsittelemättä asiakirjat, joiden laatimisesta seuraavan hallitustenvälisen konferenssin valmistelukunta vastaa. Toisin sanoen seuraava hallitustenvälinen konferenssi pidettäisiin vasta kesän 2004 Euroopan parlamentin vaalien jälkeen. Pitääkö tämä paikkansa? Vastaus (18. maaliskuuta 2002) Neuvostolla ei ole tapana kommentoida lehtiartikkeleiden sisältöä. Neuvosto ilmoittaa kuitenkin arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Laekenissa 14. ja 15. joulukuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan tulevaisuudesta julistuksen, jossa se antaa unionin tulevaisuudesta käytävän keskustelun tärkeimmistä osanottajista koostuvalle valmistelukunnalle tehtäväksi varmistaa, että seuraavan hallitustenvälisen konferenssin valmistelu olisi mahdollisimman laajaa ja avointa. Eurooppa-neuvosto ehdotti, että avajaisistunto pidettäisiin 1. maaliskuuta 2002 ja että keskustelujen tulokset esitettäisiin sille vuoden kuluttua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3610/01 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Rajat ylittävät palvelut Itävallan ja Italian välillä.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3610/01 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Rajat ylittävät palvelut Itävallan ja Italian välillä Brenner-moottoritie oy:n italialainen hallinto kieltää itävaltalaisia yrityksiä tulemasta Italian puolelle hinaamaan tielle jääneitä ajoneuvoja. Vain luvan saaneet italialaiset yritykset voivat hinata tielle jääneitä autoja Italian puolella. Toisaalta esimerkiksi ACI hinaa autoja Itävallassa. 1. Onko rajat ylittävien palveluiden kieltäminen sallittua? 2. Mihin toimiin kilpailun pääosasto ryhtyy palveluiden vapaan tarjoamisen tämänkaltaisen rajoittamisen ehkäisemiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2002) Komissio ei ole aikaisemmin ollut tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta ongelmasta. Komissio pahoittelee, että se ei tällä hetkellä kykene vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen, koska sillä ei ole yksityiskohtaisia tietoja kyseisestä järjestelystä eikä sitä koskevasta oikeuslähteestä (eli siitä, onko kyseessä esimerkiksi lainsäädäntöteksti, hallinnollinen teksti, toimiluvan yhteydessä tehty päätös vai julkisen palvelutoiminnan harjoittamista koskeva yksinoikeussopimus). Jos komissiolla olisi käytettävissään nämä tiedot, se voisi tutkia tapausta siihen mahdollisesti sovellettavissa olevan yhteisön lainsäädännön näkökulmasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2651/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle. Eurooppalainen pidätysvaltuutus.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2651/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle (1. lokakuuta 2001) Aihe: Eurooppalainen pidätysvaltuutus Jo jonkin aikaa unionissa on keskusteltu eurooppalaisen pidätysvaltuutuksen käyttöönotosta. Viimeaikaiset iskut Yhdysvalloissa ja se, että niihin oli osallisina unionin alueella, erityisesti Hampurissa, oleskelevia mahdollisia rikoskumppaneita, tekevät tästä asiasta hyvin ajankohtaisen. Tällä hetkellä ei vielä ole olemassa sellaista eurooppalaista rikosoikeudellista kehystä, jonka alaan tällaisen eurooppalaisen pidätysvaltuutuksen käyttöönotto kuuluisi. Minkä yhteisön oikeusperustan mukaisesti komissio pitää tällaisen pidätysvaltuutuksen toteutusta mahdollisena? Antonio Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2651/01 ja E-2652/01 (14. marraskuuta 2001) Komissio esitti 19. syyskuuta 2001 ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi Eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä(1). Ehdotuksen oikeusperustana on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 31 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta ja 34 artiklan 2 kohdan b alakohta. Komissio myös muistuttaa, että vuoden 1999 Tampereen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmissä viitataan oikeuden päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen ja siihen, että jäsenvaltioiden olisi luovuttava rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevasta muodollisesta menettelystä. Komissio pyrkii tällä ehdotuksella siihen, että nykyisin käytössä oleva muodollinen menettely korvataan luovuttamista koskevalla tuomioistuinmenettelyllä. Komission ehdotuksen mukaan Europol ei osallistu tähän menettelyyn. (1) KOM(2001) 522 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3508/01

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(12. joulukuuta 2001)

Aihe: Euroopan vastaus islamilaisten fundamentalistien juutalaisvastaisiin hyökkäyksiin

Ylirabbi Albert Guigui joutui eilen eräiden pohjoisafrikkalaisten nuorten ennenkuulumattoman hyökkäyksen kohteeksi Brysselin Anderlechtissa, jossa asuu keskimääräistä enemmän muualta kuin EU:sta tulevia ulkomaalaisia ja johon äskettäin rakennettiin moskeija minareetteineen. Juutalaisyhteisö on valittanut viime aikoina, että sekä Belgiassa että muissa EU-maissa vallitsee hyväksyvä ilmapiiri islamilaista fundamentalismia kohtaan. Fundamentalistit saavat levittää vapaasti propagandaansa ja kiihottaa juutalaisvastaiseen rotuvihaan.

Aikooko Romano Prodi, joka on kiirehtinyt syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen tekemään komission puheenjohtajan ominaisuudessa virallisen vierailun Brysselin suureen moskeijaan, esittää virallisen lausunnon edellä mainittujen tapahtumien johdosta?

Eikö komissio myös katso tarpeelliseksi toimia yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa, jotta jo seuraavassa Laekenin huippukokouksessa voitaisiin hyväksyä toimia, joilla estetään ja vastustetaan islamilaista fundamentalistipropagandaa moskeijoissa ja islamilaisissa keskuksissa sekä niiden ulkopuolella, sillä se aiheuttaa kristittyihin ja juutalaisiin kohdistuvan vihan ilmapiirin, joka näyttäytyy ja kehittyy kaikkialla, missä näitä fundamentalistien keskuksia on, ja nyt siis jopa Brysselissä, EU:n pääkaupungissa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(18. tammikuuta 2002)

Komissio tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen rotuun, ihonväriin, syntyperään, uskontoon tai muuhun vakaumukseen taikka etniseen alkuperään perustuvan väkivallan.

Tässä yhteydessä voidaan todeta, että komissio on äskettäin tehnyt ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi(1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella. Puitepäätöksen tavoitteena on varmistaa, että rasismi ja muukalaisviha ovat kaikissa jäsenvaltioissa rikosoikeudellisesti rangaistavia tehokkain, oikeasuhteisin ja varoittavin rangaistuksin, jotka voivat johtaa rikoksen johdosta tapahtuvaan luovuttamiseen, ja toisaalta sillä pyritään edistämään ja kannustamaan oikeudellista yhteistyötä mahdollisia esteitä poistamalla. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että rasistinen käyttäytyminen, kuten julkinen yllytys väkivaltaan tai vihaan sekä rasistisin tai muukalaisvihamielisin tavoittein yksilöihin tai ihmisryhmiin kohdistetut julkiset loukkaukset tai uhkaukset ovat rikosoikeudellisesti rangaistavia.

Rasististen ja muukalaisvihamielisten tekojen tekijöiden, yllyttäjien tai rikoskumppaneiden uskonnollisen tai etnisen alkuperän ei pitäisi vaikuttaa millään lailla tekojen määrittelyyn. Kyseisten henkilöiden alkuperän huomioon ottaminen olisi rotuun tai etnisiin ryhmiin perustuvaa syrjintää.

(1) KOM(2001) 664 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2886/01

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(10. lokakuuta 2001)

Aihe: Pohjoinen-etelä-yhteistyö huumeiden ja niiden väärinkäytön torjunnassa

Pohjoinenetelä-yhteistyöstä huumausaineiden ja niiden väärinkäytön vastaisessa toiminnassa 13. lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2046/97(1) 12 artiklassa säädetään, että komissio esittää kolmen vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kokonaisarvion kaikista yhteisön tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista liittäen arviointiin ehdotuksia asetuksen tulevaisuudesta ja tarvittaessa ehdotuksia asetukseen tehtävistä muutoksista tai sen kumoamisesta. Asetuksessa säädetty määräaika oli 24. lokakuuta 2000, mutta komissio ei ole vielä tähän mennessä toimittanut budjettivallan käyttäjälle kyseistä arviointia ja ehdotuksia. Näin ollen vuoden 2002 alustavan talousarvioesityksen budjettikohdalla B7-6310 Pohjoinen-etelä-yhteistyö huumeiden ja niiden väärinkäytön torjunnassa ei ole oikeusperustaa.

Onko komissio toteuttanut maksusitoumusmäärärahoja ja maksumäärärahoja edellä mainitusta budjettikohdasta 24. lokakuuta 2000 jälkeen?

Onko komissio tietoinen siitä, että budjettikohtaa B7-6310 Pohjoinen-etelä-yhteistyö huumeiden ja niiden väärinkäytön torjunnassa ei voida toteuttaa, koska sillä ei ole oikeusperustaa?

Milloin komissio esittää budjettivallan käyttäjälle edellä mainitun asetuksen 12 artiklassa säädetyn arvioinnin?

(1) EYVL L 287, 21.10.1997, s. 1.

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(20. joulukuuta 2001)

Komissio aloitti arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittaman arviointimenettelyn jo vuonna 1999, ja käytännön toimiin arvioinnin suorittamiseksi ryhdyttiin tammikuussa 2000. Arvioinnin toteuttaminen kuitenkin viivästyi huomattavasti, mikä ei johtunut komissiosta vaan valitun toimijan kohtaamista ongelmista, joista eräät johtuivat ylivoimaisesta esteestä. Komission pitäisi saada arvioinnin kolmatta vaihetta koskeva lopullinen kertomus (synteesi, päätelmät, suositukset) tämän vuoden loppuun mennessä. Ensimmäistä ja toista vaihetta koskevat kertomukset on jo nyt saatu päätökseen.

Kyseisellä budjettikohdalla on edelleen oikeusperusta, ja sitoumuksia ja maksuja on suoritettu 24. lokakuuta 2000 jälkeen. Maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu summa vuoden 2000 osalta on 5 360 000 euroa. Vuonna 2000 toteutettujen maksumäärärahojen yhteenlaskettu summa on 536 767 euroa. Vuonna 2001 toteutettujen maksumäärärahojen yhteenlaskettu summa on 2 916 772,80 euroa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3345/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Interreg 3 — Alppien alue.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3345/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (3. joulukuuta 2001) Aihe: Interreg 3 Alppien alue Parhaillaan ollaan laatimassa operatiivisia ja suunnittelua koskevia ehdotuksia toimenpiteiksi Interreg III B Alppien alue -yhteisöaloitteen puitteissa. Lokakuun alussa Strasbourgissa pidetyssä kokouksessa tuli esille kysymyksiä komissiolle varojen myöntämisestä myös muille kuin vuoristoalueille Alppien alueella. Tämä saattaa synnyttää ihmettelyä vuoristoalueen väestössä, joka on iloinnut varojen keskittämisestä nimenomaan Alppien vuoristoalueille eikä laaksoissa sijaitseviin kaupunkeihin tai subalpiinisille alueille, jotka voivat saada varoja muualta. Mikä on komission kanta asiaan? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (13. helmikuuta 2002) Komissio hyväksyi 19. joulukuuta 2001 Alppien aluetta koskevan Interreg III B -yhteisöaloitteen, johon sisältyy 59,7 miljoonan euron suuruinen yhteisön osarahoitus Saksan, Ranskan, Italian, Itävallan, Slovenian, Sveitsin ja Liechtensteinin välisen rajat ylittävän yhteistyön kannustamiseksi(1). Ohjelmaan osallistuvien maiden kansallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa laaditut yhteistyön painopistealueet ovat seuraavat: - Alppien alueen kilpailukyvyn ja vetovoimaisuuden lisääminen sekä taloudellisten tekijöiden että elinolosuhteiden osalta monikeskuksista aluerakennetta koskevan yhteisön kehittämistavoitteen mukaisesti - kestävien liikennejärjestelmien luominen kiinnittämällä erityistä huomiota tehokkuuteen, kuljetusmuotojen yhdistämiseen ja palvelujen saatavuuteen - kulttuuri- ja luonnonperinnön järkevä hoito sekä ympäristön parantaminen ja luonnononnettomuuksien ehkäisy - tekninen apu. Myönnetyt määrärahat voidaan käyttää koko ohjelmassa määritellyllä yhteistyöalueella toteutettaviin hankkeisiin, jotka kansalliset ja alueelliset viranomaiset hyväksyvät myöhemmin ohjelman hallintokomiteassa ohjelmassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Interreg III -yhteisöaloitteessa(2) määriteltyjen suuntaviivojen mukaisesti osarahoitusta voidaan myöntää kaikille yhteistyöalueen yksittäisille alueille riippumatta siitä, ovatko ne vuoristoalueita vai muita alueita. Komissio haluaa myös tuoda esiin yhden ohjelman tuottaman hyötynäkökohdan: ohjelmalla edistetään vuoristo- ja laaksoalueiden sekä niitä ympäröivien tasankoalueiden yhdentymistä ja alueellista yhteenkuuluvuutta. (1) KOM(2001) 4017. (2) Komission tiedonanto jäsenvaltioille, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2000, Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävän Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta Interreg III, EYVL C 143, 23.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3128/01 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle. AKT-EU-kumppanuussopimuksen ja EBA-aloitteen vaikutukset syrjäisimpiin alueisiin.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3128/01 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle (14. marraskuuta 2001) Aihe: AKT-EU-kumppanuussopimuksen ja EBA-aloitteen vaikutukset syrjäisimpiin alueisiin Syrjäisimpien seutujen integrointi omiin alueisiinsa on monissa kansainvälisissä yhteyksissä esitetty haaste. Kuitenkin näiden seutujen monien maataloustuotteiden samankaltaisuus AKT-naapurimaiden tuotteiden kanssa voi palkkaerojen vuoksi käytännössä aiheuttaa kilpailutilanteen, joka on syrjäisimpien seutujen kannalta erittäin haitallinen. Komissio sitoutui 14. maaliskuuta 2000 esittämässään tiedonannossa käynnistämään itsenäisen tutkimuksen AKTEY-kumppanuussopimuksen vaikutuksesta syrjäisimpiin alueisiin. Sitoumus vahvistettiin 12. kesäkuuta 2001 komission työohjelmassa, joka liittyi syrjäisimpien alueiden kestävän kehityksen strategiaan. 1. Voiko komissio tiedottaa Euroopan parlamentille tutkimusten etenemisestä ja ainakin selvittää sille yksityiskohtaisesti vaikutustutkimuksen kohteen? 2. Jos vaikutustutkimus osoittaisi, että sopimukset aiheuttavat epävakautta syrjäisimpien alueiden maatalousmarkkinoilla, missä määrin Euroopan parlamentti voisi osallistua sellaisten toimien etsimiseen, joilla vahinko korvattaisiin näiden alueiden tuottajille? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2002) Komissio pitää parlamentin ajan tasalla vaikutuksia koskevan tutkimuksen etenemisestä. Tutkimuksen toteutusta koskevat yksityiskohdat ovat viimeisteltävinä komissiossa. Tässä vaiheessa työhön osallistuvat kaikki syrjäisimpiä alueita käsittelevän sisäisen ryhmän toimintaan osallistuvat yksiköt. Näin voidaan ottaa huomioon asiakokonaisuuden kaikki näkökohdat. Tutkimus on tarkoitus käynnistää vuoden 2002 alussa. Tutkimuksessa selvitetään Cotonoun sopimuksen ja Kaikki paitsi aseet -aloitteen syrjäisimmille alueille tarjoamia mahdollisuuksia ja haasteita. Siihen sisältyy näiden välineiden vaikutusten sosioekonominen analyysi, jossa otetaan huomioon syrjäisimpien alueiden erityispiirteet yhteisössä ja laajemmissa maantieteellisissä yhteyksissään. Samoin selvitetään syrjäisimpien alueiden ominaispiirteiden vaikutusta niiden taloudelliseen ja kaupalliseen toimintaan. Kyseessä on luonnollisestikin erillinen tutkimus, jonka tuloksia ei ole syytä arvailla ennakkoon. Komissio pitää kuitenkin parlamentin ajan tasalla niin tutkimuksen etenemisestä kuin sen jatkotoimista.