KIRJALLINEN KYSYMYS E-0024/03

esittäjä(t): Yves Piétrasanta (Verts/ALE), Catherine Guy-Quint (PSE),Harlem Désir (PSE), Renzo Imbeni (PSE), Gérard Onesta (Verts/ALE),Francis Wurtz (GUE/NGL), Charles Tannock (PPE-DE),Alonso Puerta (GUE/NGL), Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE),Daniel Cohn-Bendit (Verts/ALE), Monica Frassoni (Verts/ALE),Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL),Alexander de Roo (Verts/ALE), Didier Rod (Verts/ALE),Danielle Auroi (Verts/ALE), Paul Lannoye (Verts/ALE),Bart Staes (Verts/ALE), Caroline Jackson (PPE-DE),Struan Stevenson (PPE-DE), Theodorus Bouwman (Verts/ALE),Armando Cossutta (GUE/NGL), Nuala Ahern (Verts/ALE),Jan Wiersma (PSE) ja Robert Goodwill (PPE-DE) komissiolle

(20. tammikuuta 2003)

Aihe: EU:n tuki ja toimet Ternobylin uhrien auttamiseksi

Ternobylin ydinvoimalassa vuonna 1986 tapahtunut räjähdys on historian pahin ydinonnettomuus, jonka tuhoisista seurauksista ovat siitä lähtien kärsineet ja vielä vuosisatojen ajan kärsivät etenkin Ukraina ja Valko-Venäjä, jotka jo ovat haavoittuvia meneillään olevan nopean taloudellisen, yhteiskunnallisen ja poliittisen muutosprosessin vuoksi.

Suoranaisen säteilyn uhrien ja paikan päällä raivaustöihin osallistuneiden 600 000 ihmisen määrään on lisättävä ne henkilöt, joiden varojen puutteen tai poliittisista syistä johtuvan tiedotuksen puutteen vuoksi on ollut pakkoa asua onnettomuusseudulla tai palata sinne.

Radioaktiiviset aineet cesium 137 ja strontium 90, jotka ovat näkymättömiä, mutta joita kuitenkin on kaikkialla ja joiden puoliintumisaika on noin 30 vuotta, ovat saastuttaneet pitkäksi aikaa 5 prosenttia Ukrainan ja 23 prosenttia Valko-Venäjän maaperästä, jota paikallisen väestön on yllä mainituista poliittisista ja taloudellisista syistä viljeltävä omavaraisuusperiaatteella. Jo nyt kilparauhassyövästä, leukemiasta ja synnynnäisistä epämuodostumista on tullut kansantauteja. Kyseessä on ennen näkemätön ekologinen kansanmurha, jonka asettamiin haasteisiin vastaaminen ylittää yksittäisen maan, erityisesti Neuvostoliiton hajoamisesta syntyneiden maiden, taloudelliset mahdollisuudet sekä terveydenhuolto- ja sairaanhoitokapasiteetin. Tiedemiehet varoittavat, että pahin on vielä edessä, kun on kyse katastrofin seurauksista ekosysteemeille ja patologisista vaikutuksista Ternobyl-sukupolveen.

Yksi näistä tiedemiehistä, professori V. B. Nesterenko(1), Valko-Venäjän riippumattoman säteilyturvainstituutin Belradin johtaja, tekee uraauurtavaa tutkimusta säteilyn aiheuttamista sairauksista ja panostaa monista ongelmista ja Valko-Venäjällä vallitsevasta vaikeasta tilanteesta huolimatta kaikki voimansa ja instituuttinsa vähäiset varat kehittääkseen menetelmiä saastuneiden alueiden väestön tilan seuraamiseen ja hoitoon.

Tämän inhimillisen draaman ja tällaisen avun ja varojen tarpeen huomioon ottaen tunnustaako komissio, ettei Valko-Venäjän poliittinen tilanne missään tapauksessa oikeuta EU:ta vetäytymään vastuustaan antaa humanitaarista ja lääketieteellistä apua tälle Euroopan kansalle, vaan että tilanne vaatii pikemminkin ponnistelujen ja läsnäolon lisäämistä, jotta tätä kärsivää kansaa ja sen riippumattomia tiedemiehiä ja terveydenhuoltohenkilöstöä voidaan auttaa?

Miten komissio aikoo tukea Belrad-instituuttia ja sen johtajaa professori Nesterenkoa komission puheenjohtajan Romano Prodin 8. huhtikuuta 2002 antaman julkilausuman(2) johdosta?

Miksi komissio ei voisi kehittää ohjelmaa, joka tarjoaisi valkovenäläisille, venäläisille ja ukrainalaisille lapsille mahdollisuuden oleskella EU:ssa ja saada hoitoa sen terveydenhuoltolaitoksissa ja sairaaloissa?

Komissio totesi parlamentin jäsenen Isler Béguinin tekemään kirjalliseen kysymykseen E-1570/01(3) 3. syyskuuta 2001 antamassaan vastauksessa harkitsevansa poliittisia linjauksiaan onnettomuudesta johtuvien ongelmien torjumiseksi. Miten tässä on edistytty?

(1) http://fortunecity.com/boozers/vines/860/indexfr.htm.

(2) Prodi totesi tässä yhteydessä, että on välttämätöntä jatkaa avustusohjelmia, joiden tarkoituksena on lieventää Ternobylin katastrofin aiheuttamia inhimillisiä kärsimyksiä ja tukea kansalaisyhteiskuntaa.

(3) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 54.

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2003)

Komissio on hyvin huolissaan Ternobylin katastrofin humanitaarisista, ekologisista ja terveydellisistä seurauksista Valko-Venäjällä, Ukrainassa ja Venäjällä.

Komissio on ollut aktiivinen avunantaja Ternobylin alueella yli kymmenen vuoden ajan. Aluksi tuki koostui pääasiassa hätäavusta ja yhteisistä tutkimushankkeista. Myöhempinä vuosina komissio on poliittisen tilanteen asettamissa rajoissa tukenut useita hankkeita, jotka koskevat Ternobylin katastrofin vaikutuksia terveyteen, talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön. Erityisesti terveydenhuollon alalla on annettu tukea kilpirauhassyövän diagnosointiin, hoitoon ja siihen liittyvään koulutukseen sekä tyroksiinin valmistamiseen. Tyroksiini on lääke, jota kilpirauhasleikkaukseen menevät potilaat tarvitsevat. Ternobyliin on annettu apua yhteensä 60 miljoonan euron arvosta, ja tämä käsittää yli 100 katastrofin terveydellisiin ja ympäristövaikutuksiin kohdistuvaa hanketta.

Vaikutelma siitä, että Valko-Venäjälle ei ole Ternobyl-ohjelmaa, tulee toiminnan kanavoimisesta alueellisten ohjelmien kautta yhtäaikaa Valko-Venäjälle, Ukrainalle ja Venäjälle. Komissio on rahoittanut vuoden 1996 budjetista 1,5 miljoonan euron aluehankkeen, joka kohdistui Ternobylin onnettomuuden terveydellisiin ja yhteiskunnallisiin vaikutuksiin. Tämän vuonna 2001 päättyneen hankkeen tuloksena on 15 edellä mainittuja asioita käsittelevää kokeiluhanketta kolmessa maassa.

Vuosina 2003 ja 2004 on suunniteltu antaa rahoitusta sekä rajoitetusta kansallisesta Valko-Venäjän Tacis-ohjelmasta (yhteensä viisi miljoonaa euroa) että ydinturvallisuusohjelmasta Ternobylin katastrofin sosiaalisten vaikutusten lievittämiseksi.

Mainitut ohjelmat ovat komissiossa hankkeen yksilöintivaiheessa. Arvoisat parlamentin jäsenet ymmärtävät varmasti, että tässä vaiheessa on liian aikaista keskustella yksittäisistä hankkeista. Komissio suunnittelee antavansa päätöksen Valko-Venäjän Tacis-toimintaohjelmasta vuoden 2003 touko- tai kesäkuussa.