ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2220/98 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) ja Juan Colino Salamanca (PSE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Palkkioihin oikeutettujen nautojen määrä Espanjassa Agenda 2000 -ohjelman kaavailuissa ja YMP:n uudistamiseksi ehdotetuissa asetuksissa komissio hyväksyi palkkioihin oikeutettujen nautojen määräksi Espanjassa 649 896. Onko komissio muuttanut käsitystään vai pysyykö se kannassaan, jonka mukaan Espanjan nykyistä palkkioihin oikeutettujen nautojen päälukua korotetaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio ei aio tässä vaiheessa tehdä muutoksia naudanliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn muuttamista koskevaan ehdotukseensa(1), jonka se antoi maaliskuussa 1998. Lisäksi komissio on ottanut huomioon toivomuksen, jonka neuvosto esitti vuosien 1998 ja 1999 hintapakettia ja siihen liittyviä toimenpiteitä koskevaa kompromissia tehtäessä. Toivomus oli, että tehtäisiin päätös naudanlihapalkkio-oikeuksista Espanjan ja Portugalin hyväksi Agenda 2000 -asiakirjan yhteydessä. (1) EYVL C 170, 4.6.1998.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2197/98 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (14. heinäkuuta 1998) Aihe: Korintin kanavan huolto- ja kunnostushankkeen rahoitus Korintin kanava, joka on ratkaisevan tärkeä henkilöiden ja tavaroiden kuljetuksessa, ei vain Kreikalle vaan koko itäiselle Välimerelle, täyttää tänä vuonna 105 vuotta. Monenlaiset tekijät ovat luoneet tarpeen nykyaikaistaa, huoltaa ja korjata kaikkien näiden vuosien aikana syntyneitä rappeutumisen jälkiä ja erityisesti uusia perustukset (kanavaa molemmilta puolilta reunustavat seinämät, jotka erityisen päällysteen avulla suojaavat sitä meren aiheuttamalta horisontaaliselta syöpymiseltä). Muutoin koko kanava on vaarassa tuhoutua, näin minulle on valittanut Korintin kanava Oy, julkisessa omistuksessa oleva yhtiö, jonka valtio on perustanut edellä mainittuja tarkoituksia varten. Ottaen huomioon, että kaikkea tätä varten on laadittu perinpohjaiset tutkimukset (tekninen, taloudellis-tekninen ja ympäristövaikutuksia koskeva), voisiko komissio kertoa minulle: Onko mahdollista ottaa tämä kustannuksiltaan 25 miljardin drakman suuruiseksi arvioitu hanke mukaan johonkin yhteisön rahoitusohjelmaan ja jos näin on, mikä ohjelma voisi tulla kyseeseen, sekä mihin toimenpiteisiin tulisi ryhtyä, ja minkä tahojen, jotta hanke saataisiin mukaan tähän ohjelmaan? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1998) Komissio vahvistaa, että Korintin kanavan kunnostaminen voidaan periaatteessa katsoa hankkeeksi, jolle voidaan myöntää Euroopan aluekehitysrahaston rahoitusta. Komissio tutkii tarkkaan kaikki Kreikan viranomaisten yhteisrahoitushakemukset ottaen huomioon, että kysymyksessä on periaatteessa tuottava hanke, ja ottaen huomioon kanavaa hoitavan yhtiön oikeudellisen aseman.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2780/98 esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) komissiolle (14. syyskuuta 1998) Aihe: Poliittiset vangit Vietnamissa Onko komissio tietoinen, että Vietnamissa on yhä satoja poliittisia vankeja? Onko komissio valmis pyytämään Vietnamin hallitukselta seuraavia vankeja koskevan selvityksen: Nguyen Dinh Huy, Pham Tuong, Bui Kim Dinh, Pham Thai Nguyen Ngoc Tan, Dong Tuy, Nguyen Van Chau ja Nguyen Van Bien? Onko komissio valmis kehottamaan Vietnamin hallitusta vapauttamaan kaikki poliittiset vangit? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1998) Komissio ei ole ainoastaan tietoinen siitä, että Vietnamissa on mielipidevankeja (Amnestyn Internationalin äskettäin julkaiseman kertomuksen mukaan heitä on 70), vaan se myös toimii aktiivisesti jäsenvaltioiden kanssa tässä asiassa. Luettelo mielipidevangeista, jäljempänä "unionin luettelo", on laadittu ja esitetty useaan otteeseen Vietnamin hallitukselle troikan välityksellä. Komission, jäsenvaltioiden ja muiden asiasta samaa mieltä olevien maiden ponnistelujen tuloksena Vietnamin hallitus armahti 5 219 vankia 2. syyskuuta 1998. Valtaosa heistä oli tavallisia rikollisia, mutta heidän joukossa oli myös kuusi unionin luettelossa olevaa vankia. Tämän lisäksi komissiolla on syytä uskoa, että 3 000 vangin vapauttamista valmistellaan, ja se toivoo, että heidän joukossa olisi myös unionin luettelossa olevia vankeja. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Dong Tuy vapautettiin 2. syyskuuta 1998. Kaikki muut parlamentin jäsenen mainitsemat vangit ovat Pham Thai Nguyenia lukuun ottamatta unionin luettelossa, ja heidän tapauksiaan seurataan tarkkaan. Komissio jatkaa toimiaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, kunnes kaikki Vietnamin mielipidevangit on vapautettu.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3077/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Liikennesakot Schengenin säännöstöä käsittelevä neuvoston työryhmä työskentelee parhaillaan Schengenin säännöstön parissa valmistellessaan Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa. Samanaikaisesti tiedotusvälineistä voi päätellä, että on valmisteilla ehdotus sopimukseksi, joka koskee yhteistyötä liikennerikkomusten oikeudellisten seuraamusten alalla ja liikennerikkomuksista määrättyjen maksujen ja sakkojen täytäntöönpanossa. - Onko neuvosto kohdannut tällaisia aikeita Schengenin säännöstön yhteydessä? - Ovatko tällaiset aikeet neuvoston tiedossa ja jos niin on, missä vaiheessa ne ovat? - Mikä on aikeen konkreettinen sisältö? - Miten aiotaan ratkaista jäsenvaltioiden toisistaan poikkeaviin aineellisiin ja muodollisiin sääntelyihin liittyvä ongelma? Vastaus (20. ja 21. joulukuuta 1998) Neuvosto ei voi tiedottaa Euroopan parlamentille Schengenin sopimuksen puitteissa käsiteltävistä, oikeudellisia välineitä koskevista ehdotuksista. Neuvoston käsityksen mukaan Schengenin puheenjohtajavaltio kuitenkin tiedottaa Euroopan parlamentin asianomaisille elimille käynnissä olevasta työstä.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2681/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Uhkaava pakolaisvirta Kosovosta Kun nyt käy yhä todennäköisemmäksi, että Kosovossa ei pystytä löytämään diplomaattista ratkaisua, Eurooppaa uhkaa pakolaisvirta, jota voidaan verrata Bosnia-Hertsegovinasta tulevaan virtaan. Asiaa koskeva ennakkosuunnittelu yksinkertaistaisi monia asioita kriisitapauksessa. Onko neuvosto jo käsitellyt ongelmaa ja laatinut ratkaisuehdotuksia, jotta tarvittaviin toimiin voitaisiin valmistautua asianmukaisesti jo etukäteen? Jos on, millaisia nämä valmistelut ovat? Jos ei, onko valmisteluja suunniteltu tehtävän lähitulevaisuudessa? Kuinka pitkällä ovat syksyksi 1998 kaavaillun, Irakista ja sen lähialueilta tulevaa maahanmuuttajien virtaa koskevan toimintaohjelman esivalmistelut, ja mitkä yksittäiset kysymykset toimintaohjelma kattaa?
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2923/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (25. syyskuuta 1998) Aihe: Komission kanta Kreikan opetusministerin antamaan lausuntoon Syyskuun 9. päivänä 1998 annoin julkisuuteen toimivaltaisen Komission jäsenen P. Flynnin 3. syyskuuta 1998(1) päivätyn koko vastauksen kysymykseeni E-1861/98, joka koski ohjelman "Koulutus ja valmentava ammatillinen koulutus" edistymistä Kreikassa. Kreikan opetusministeri antoi vastauksen julkistamisen jälkeen lausunnon, jossa hän kiistää minun ja vastaavanlaisen komission vastauksen julkisuuteen saattaneen kollegani, toisen kreikkalaisen Euroopan parlamentin jäsenen, esittämien tietojen todenperäisyyden. Lausunnossaan kreikkalainen ministeri muun muassa väittää, että: "he käyttävät arkistotietoja (asiaan liittyvää Komission jäsenen Padraig Flynnin vastausta), jotka eivät kuvasta todellista tilannetta. Määrärahojen käyttöönotto on 39 % ja vuoden loppuun mennessä se tulee olemaan 50 %", ja jatkaa: "heidän tulisi pyytää vastuullista tiedottamista ministeriöltä ja välttää tuomasta esiin omaa vastuuttomuuttaan Kreikan kansan edessä". Koska Euroopan parlamentin jäseniä syytetään vastuuttomuudesta sen johdosta, että he ovat tiedottaneet Kreikan kansalle komission 3. syyskuuta 1998 ilmoittamista tosiasioista, voisiko komissio joko kiistää tai vahvistaa edellä mainitun vastauksen sisältämät tiedot? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 1998) Alexandros Alavanosin kirjalliseen kysymykseen E-1861 annetussa vastauksessa esitetyt luvut kuvastavat toimenpideohjelman rahoitustilannetta toukokuussa 1998. Niillä esitetään jäsenvaltion suorittamat maksut prosentteina kyseessä olevasta kokonaisbudjetista. Luvut saatiin Kreikan opetusministeriöltä 7. toukokuuta 1998 pidetyssä ohjelman seurantakomitean kokouksessa. Tällöin Euroopan sosiaalirahaston (ESR) osuus ohjelman maksuista oli 29 %. Syyskuussa 1998 komissio maksoi vuoden 1997 loppusuorituksen jäsenvaltion kyseisen vuoden menoista antaman ilmoituksen perusteella. Kun tämä suoritus otetaan huomioon, ESR:n nykyinen osuus maksuista on 34,48 % ja maksusitoumuksista 37,39 %. Yhteisön talousarvioon sisältyvät maksut ja maksusitoumukset esitetään prosentteina siitä kokonaisrahoituksesta, joka ohjelmalle on myönnetty Euroopan sosiaalirahastosta. Kreikan yhteisötukikehyksen välitarkistuksen yhteydessä yleissivistävää ja ammatillista peruskoulutusta koskevalle toimenpideohjelmalle myönnettyä ESR:n rahoitusta vähennettiin 190 miljoonalla eculla (toimenpideohjelman seurantakomitean päätös 21. heinäkuuta 1998). Jos otetaan huomioon tämä Euroopan sosiaalirahastosta ohjelmalle myönnetyn rahoituksen vähennys, ESR:n osuus maksuista on 41 % ja maksusitoumuksista 44,5 %. Euroopan aluekehitysrahaston osuus ohjelmasta oli ennen välitarkistusta 34,5 % maksuista ja 40,6 % maksusitoumuksista. Tarkistettua ohjelmaa vahvistettiin EAKR:n 49 miljoonan ecun määrärahoilla, minkä jälkeen edellä mainitut luvut ovat 28,3 % ja 33,2 %. Ohjelman tarkistuksen jälkeen tämänhetkinen osuus maksuista on 38,3 % ja maksusitoumuksista 42 %. (1) EYVL C 13, 18.1.199, s. 104.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2850/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Energiaan perustuvien lääketieteellisten tekniikoiden uudelleenarviointi On olemassa monia akateemisia tieteenaloja ja ammatilliseen erikoistumiseen liittyviä aloja, jotka eivät tällä hetkellä saa Euroopan sosiaalirahaston asianmukaista tukea, mutta jotka ovat mahdollinen huomattava työllistävä voimavara. Erityisesti Viareggiossa (Italiassa) sijaitseva Accademia Homo Sapiens tarjoaa lääkäreille ja psykologeille erikoistumiskursseja, joilla käsitellään energiaan perustuvaa lähestymistapaa ja jota sovelletaan psykologiaan ja kliiniseen lääketieteeseen. Näillä kursseilla on tarkoitus tutustua tähän alueeseen ja sen terveysvaikutuksiin osoittamalla sen monet yhteydet ihmisten biologisiin, psykologisiin ja ihmissuhteita koskeviin tekijöihin. Energiaan perustuva lähestymistapa on aina ollut kokeilun kohteena eikä se ole virallinen tieteenala. Muuttunut kulttuuri-ilmasto on nyt kuitenkin antanut mahdollisuuden saada metodologista kurinalaisuutta edustavaa tietoa. Edellä mainitun perusteella tiedustelisin komissiolta: 1. Voisiko komissio kertoa, onko olemassa toimia, joilla helpotetaan ja/tai rahoitetaan tällaisia menetelmiä ja kursseja? 2. Voisiko komissio kertoa, onko olemassa tätä aihetta koskevia komission tai jonkin muun yhteisön elimen laatimia asiakirjoja? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1998) Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoituksen jakamisen hoitavat seurantakomiteat, jotka laativat yksityiskohtaiset järjestelyt projektien valitsemiseksi. Yleisesti ottaen ESR ei osallistu korkea-asteen erikoistumiskurssien rahoittamiseen. Komissio ei ole antanut seurantakomiteoille arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman tieteenalan tukemista koskevia ohjeita, eikä sen tietoon ole tullut, että mikään yhteisön elin olisi laatinut asiakirjoja tästä aiheesta.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3001/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Julkisoikeudellisten pankkien asema Komissio tutkii parhaillaan julkisoikeudellisten, valtion takaamien pankkien asemaa. Komissio täyttää näin sille Amsterdamin sopimuksessa asetetun velvoitteen. 1. Voiko komissio jo ilmoittaa, milloin tutkimuksen tulokset ovat odotettavissa? 2. Kuinka monessa ja missä jäsenvaltioissa komissio on havainnut näillä pankeilla olevan valtion takaukseen perustuvia perusteettomia etuja ja mihin toimiin se aikoo tämän johdosta ryhtyä? 3. Mitä mieltä komissio on tähänastisten tutkimusten perusteella Itävallan ja Luxemburgin antamasta luottolaitoksia koskevasta julistuksesta? 4. Muuttaako julistus jotenkin käytäntöä Itävallassa? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1998) 1. Komissio on saanut tutkimuksensa päätökseen ja hyväksynyt kertomuksen 17. kesäkuuta 1998. Se aikoo esittää kertomuksen Ecofin-neuvoston kokouksessa 23. marraskuuta 1998. 2. Kertomuksessa käsitellään jäsenvaltioiden mielipiteitä pankkipalvelujen kuuluvuudesta EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohdan mukaisiin "yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin" ja niiden tukemiseksi suoritettujen toimenpiteiden laajuutta. Tietyille pankeille myönnettyjen valtion takausten soveltuvuutta EY:n perustamissopimukseen kertomus ei suoranaisesti käsittele. 3. Itävallan ja Luxemburgin julistuksen mukaan samat Saksan julkisoikeudellisten luottolaitosten tuottamia "yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja" koskevat arviointisäännöt ovat sovellettavissa myös vastaaviin Itävallan ja Luxemburgin luottolaitoksiin. 4. Neuvoston tai jäsenvaltion julistus ei voi muuttaa EY:n perustamissopimusta tai sen sovellettavuutta tietyssä jäsenvaltiossa. Siksi mahdolliset toimenpiteet "yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen" tukemiseksi on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2672/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Arviot yhteisön säännöstön toteuttamisesta ehdokasvaltioissa Yhdistyneen kuningaskunnan sisäministerin selvitysten mukaan laajentumiseen liittyvä kolmanteen pilariin kuuluva yhteisön säännöstö on jo määritelty tarkoin. Siitä tehtyjen luettelojen avulla on tarkoitus seurata jäsenyysneuvotteluissa saavutettua edistystä ja valvoa säännöstön toteutusta. Tätä varten on luotu yhteinen arviointijärjestelmä ja perustettu jäsenvaltioista koostuva asiantuntijaryhmä valvomaan toteutusta. 1. Miltä pohjalta ja mitä perusteita käyttäen arviointijärjestelmä on luotu? 2. Ovatko arviointijärjestelmää koskevat tiedot julkisesti saatavissa, ja millainen järjestelmä on konkreettisesti? 3. Kenelle asiantuntijaryhmä tekee arvionsa, ja onko arvio julkisesti saatavissa? 4. Kuka edustaa arviointiryhmässä Itävaltaa? Vastaus (14. joulukuuta 1998) 1. Arviointimenettely perustuu neuvoston (oikeus- ja sisäasiat) 28. ja 29. toukokuuta 1998 pitämässään istunnossa hyväksymään yhteiseen toimintaan Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioiden alan säännöstön hyväksymistä, soveltamista ja tosiasiallista täytäntöönpanoa unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa koskevan yhteisen arviointijärjestelmän perustamisesta.(1) Coreper perusti 10. kesäkuuta 1998 kyseisen yhteisen toiminnan 2 artiklassa tarkoitetun asiantuntijaryhmän. Yhteisen arvioinnin työryhmän ensimmäinen kokous pidettiin Brysselissä 30. syyskuuta 1998. Tästä alkaen maakohtaisia arviointeja suoritetaan säännöllisesti. 2. Arviointijärjestelmän tarkoituksena on tutkia tietoja, jotka koskevat unionin säännöstön tosiasiallista täytäntöönpanoa jäsenyyttä hakeneissa maissa. Arviointityöryhmän tarkastelemat tiedot perustuvat pääasiassa jäsenvaltioiden jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa työskennellessään saamiin kokemuksiin, kyseisissä maissa toimivien komission valtuuskuntien raportteihin ja komission koko liittymisprosessia koskevien tehtäviensä yhteydessä saamiin tietoihin (mukaan lukien PHARE-ohjelmaa koskevat selvitykset) sekä Euroopan neuvoston tai muiden asianmukaisiksi katsottavien lähteiden kertomuksiin. komission olisi otettava arvioinnit huomioon tehdessään ehdotuksia liittymiskumppanuuksien painopisteiden ja tavoitteiden mukauttamisesta. 3. Yhteisen arvioinnin työryhmä ilmoittaa neuvostolle arviointien edistymisestä ja tuloksista Coreperin välityksellä ja läheisessä yhteistyössä K.4-komitean ja muiden laajentumisprosessiin osallistuvien neuvoston elinten kanssa. 4. Jokaisen jäsenvaltion vastuulla on nimetä edustajansa työryhmään. (1) EYVL L 191, 7.7.1998, s. 8.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2209/98 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Saksan liittotasavalta ja eurooppalaisen lainsäädännön loukkaaminen, erityisesti ajoneuvojen rekisteröinnistä annetun asetuksen (Straßenverkehrszulassungsordnung, StVZO) 60 pykälä 1. Onko StVZO:n 60 pykälä ja erityisesti sen 7 kohta ristiriidassa niiden Euroopan unionin säädösten kanssa, jotka koskevat rekisterikilpien lajia ja laatua sekä niiden kiinnittämistä ja sille varattua tilaa? Kyseisen pykälän 7 kohdassa kielletään kiinnittämästä rekisterikilpien kiinnittämiselle varattavaan tilaan minkäänlaisia varusteita, jotka saattavat johtaa sekaannuksiin virallisten rekisterikilpien kanssa tai haitata niiden toimivuutta. 2. Jos ristiriitaa ei ole, aikooko komissio lähitulevaisuudessa lähentää rekisterikilpien kiinnittämistä koskevaa lainsäädäntöä? 3. Ottaako komissio tällöin huomioon, että tällöin voitaisiin mahdollistaa ylimääräisen mainostilan (Werbefläche) käyttö rekisterikilville varatussa tilassa, mitä asiaa ei ole toistaiseksi säännelty Saksan liittotasavallassa? Tietynlaisen liikkumavaran salliminen johtaisi 2500 uuden työpaikan syntymiseen Saksassa. 4. Millainen tästä erityissääntelystä tai kyseisestä mainostilasta voisi tulla? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1998) Komission mielestä Saksan ajoneuvojen rekisteröinnistä annetun asetuksen (Strassenverkehrszulassungs-ordnung, StVZO) 60 pykälän 7 kohta ei ole ristiriidassa moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilpien asentamiselle ja kiinnittämiselle varattavaa tilaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. maaliskuuta 1970 annettuun neuvoston direktiiviin 70/222/ETY(1) sisältyvien rekisterikilpien paikkaa ja muotoa koskevien tyyppihyväksyntävaatimusten kanssa. Komissio ei aio ehdottaa muutosta tyyppihyväksyntää koskevaan lainsäädäntöön asiassa. (1) EYVL L 76, 6.4.1970.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2210/98 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Tukimäärärahojen käyttö Italiassa Pitääkö paikkansa, että yhteisö on myöntänyt vuosina 1991, 1992 ja 1993 tukea Umbrian alueeseen kuuluvan Umbertide-paikkakunnan lähistöllä sijaitsevien vanhojen maatalojen kunnostamiseksi lomamökkeinä käyttämistä varten? Jos vastaus on myönteinen, pitääkö paikkansa, että yhteisön tuki maatalojen tai lomamökkien kunnostamiseksi on ollut suuruudeltaan noin 6 miljardia liiraa? Jos tämä pitää paikkansa, onko totta, että taloja ei ole koskaan vuokrattu, ja talot ovat nykyisin samassa tilassa kuin aiemmin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 1998) Tavoitteen 5b mukaisella toimenpideohjelmalla pyritään kehittämään Umbrian alueen maaseutualueita kaudella 1991-1993. Ohjelmaan sisältyy muiden muassa yhteisrahoitus investointeihin, joilla pyritään korjaamaan käyttämättömänä olleita ja huonokuntoisia mutta kulttuurisesti arvokkaita rakennuksia matkailutarkoituksiin. Ohjelman toteutus on Umbrian alueen vastuulla. Alueen antamien tietojen perusteella Umbertidin alueella on tavoitteen 5b mukaisen ohjelman osana yhteisrahoitettu kolme tämäntyyppistä hanketta kaudella 1991-1993. Julkisen tuen kokonaisosuus oli 379 miljoonaa liiraa, josta puolet rahoitettiin Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Alueviranomaiset tarkastivat paikan päällä kaikkien hankkeiden toteuttamisen ja niiden säännönmukaisuuden. Tuen myöntämisen ehdottomana edellytyksenä oli, että rakennusta käytetään matkailutarkoitukseen 10 vuoden ajan. Muussa tapauksessa rahoitus perutaan. Yhteistyön puitteissa komissio aikoo pyytää Umbrian aluetta tarkastamaan, että yhteisön tukea koskevaa edellytystä noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2334/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Rakennerahastojen maksut alueittain Irlannissa Voiko komissio toimittaa alueittain jaotellut yksityiskohtaiset luvut rakennerahastojen maksuista Irlannissa viimeisten kolmen vuoden aikana, ja onko komissio vakuuttunut siitä, että Irlannille myönnetyt varat on jaettu kohtuullisesti alueiden välisiin taloudellisiin eroihin nähden? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1998) Koheesiopolitiikassa Irlanti katsotaan yhdeksi alueeksi eli yhteisön tukipuitteita sovelletaan keskushallinnon tasolla. Komissio on kuitenkin viime vuosina jakaessaan rakennerahastojen määrärahoja tukenut alueellisempaa osallistumista. Tästä ovat osoituksena vuonna 1994 perustetut kahdeksan alueviranomaistahoa. Tämän kehityksen seurauksena alueellisia tilastoja hiotaan ja lisätilastoja kehitetään kehitysasteen arvioimiseksi paremmin näillä kahdeksalla alueella. Yksi tämän kehityksen synnyttämistä hyödyllisistä tilastoista osoittaa rakennerahastojen tuen alueittain. Vuosilta 1994 ja 1995 on nyt saatavilla luotettavia tilastoja, jotka esitetään seuraavassa. Taulukko kokonaismenoista (mukaan luettuna kansalliset rahoitusosuudet) >TAULUKON PAIKKA> Jäljempänä esitetään ennuste menojen jakautumisesta alueittain kuluvana rakennerahastojen ohjelma-kautena. Taulukko menoista alueittain (1994-1999) >TAULUKON PAIKKA> Komissio katsoo tämän alueellisen jakautumisen olevan järkevä muun muassa siitä syystä, että parannukset yhden alueen kuljetuksen ja teleliikenteen perusrakenteissa hyödyttävät myös muita alueita. Myös koheesiorahaston tuki olisi otettava huomioon.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2959/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Tupakka-alan työntekijöiden vakuutusturva Kreikassa Euroopan unionin määräämät tupakanviljelyn pinta-alakiintiöt Kreikassa ovat vähentäneet tupakan tuotantoa ja myös jo aiemmin teknologian kehityksen vuoksi alentunutta tupakka-alan työllisyyttä. Tämän seurauksena toiveet eläkkeelle pääsystä ovat vaarassa, mikä johtuu toisaalta tupakkatyöläisten vakuutuspäivien vähenemisestä ja toisaalta vakuutusvuosien kohtuuttoman määrän korottamisesta (nykyään 40 vuotta), mistä seuraa, että työntekijät ehkä eivät voi siirtyä eläkkeelle. Koska erityistoimenpiteitä on säädetty koskien työntekijöiden vakuutusturvaan liittyviä oikeuksia, ja ottaen huomioon työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevat 10 ja 25 artiklat, komissiolta kysytään, aikooko se ryhtyä erityistoimiin tupakkatyöläisten vakuutusturvaa koskevien oikeuksien suojelemiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Jäsenvaltiot voivat sosiaalisen suojelun alalla määrätä omasta politiikastaan sosiaaliturvajärjestelmien järjestämisen ja toiminnan osalta edellyttäen, että järjestelmissä noudatetaan naisten ja miesten tasa-arvoisesta kohtelusta annettua yhteisön lainsäädäntöä. Jäsenvaltiot voivat näin ollen antaa määräyksiä siitä, kuinka monen vuoden ajan on suoritettava vakuutusmaksuja, ennen kuin henkilö voi saada eläkettä.