ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0639/98 komissiolle esittäjä(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Joissakin jäsenvaltioissa alempi insinööritutkinto mahdollistaa osallistumisen tohtorinarvoon tähtäville kursseille. Miksi komissio kuitenkin sanoo, että alemman insinööritutkinnon suorittaneet eivät voi osallistua tohtorinarvoon tähtääville kursseille? Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 ja E-0728/98 (21. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa, että suurin osa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämistä tiedoista sisältyy Garcia Ariaksen (E-2749/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) ja Dührkop Dührkopin (E-4186/97) ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. )) kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Tämän vuoksi komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan näihin vastauksiin, joissa se antoi kattavan selvityksen Euroopan unionin virkamiesten ura-alueiden A ja LA tutkintovaatimuksiin soveltamastaan yleisestä lähestymistavasta ja erityisesti siitä, miten näitä tutkintovaatimuksia sovelletaan espanjalaisiin insinööritutkintoihin. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa. Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/821 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 3. maaliskuuta 1994 asiassa T*82/92 Cortés Jiménez vastaan komissio antamaan tuomioon. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että avoimeen kilpailuun KOM/A/104 osallistunut hakija on nostanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen (asia T*299/97), joka kirjattiin tuomioistuimen kirjaamossa 1. joulukuuta 1997. Komissio ei voi antaa asiaa koskevaa vastausta, koska oikeuskäsittely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0670/98 komissiolle esittäjä(t): Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Katsooko komissio, että ammattikorkeakoulututkinto (Fachhochschuldiplom) on Saksan korkein tutkinto vai katsooko se, että yliopistollinen Hochschule-tutkinto on Saksan korkein tutkinto? Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 ja E-0728/98 (21. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa, että suurin osa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämistä tiedoista sisältyy Garcia Ariaksen (E-2749/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) ja Dührkop Dührkopin (E-4186/97) ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. )) kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Tämän vuoksi komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan näihin vastauksiin, joissa se antoi kattavan selvityksen Euroopan unionin virkamiesten ura-alueiden A ja LA tutkintovaatimuksiin soveltamastaan yleisestä lähestymistavasta ja erityisesti siitä, miten näitä tutkintovaatimuksia sovelletaan espanjalaisiin insinööritutkintoihin. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa. Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/821 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 3. maaliskuuta 1994 asiassa T*82/92 Cortés Jiménez vastaan komissio antamaan tuomioon. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että avoimeen kilpailuun KOM/A/104 osallistunut hakija on nostanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen (asia T*299/97), joka kirjattiin tuomioistuimen kirjaamossa 1. joulukuuta 1997. Komissio ei voi antaa asiaa koskevaa vastausta, koska oikeuskäsittely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0763/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Tax-free -myynnin lopettaminen Tax-free -myynti EU:n alueella lopetetaan vuonna 1999. Liikennealan ammattiliittojen mukaan tämä johtaa ennen kaikkea 140 000 työpaikan menetykseen, samalla kun negatiiviset vaikutukset ulottuvat monien pienyritysten liikevaihtoon ja matkailuteollisuuteen. 1. Onko komissio tehnyt kvantitatiivista tutkimusta tax-free -myynnin lopettamisesta, ja 2. kuinka se aikoo vastata niin monen työpaikan menetykseen? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Vaikutuksia käsittelevän tutkimuksen osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan sekä kirjallisiin että suullisiin kysymyksiin aikaisemmin annettuihin vastauksiin, joista tuorein on Danielle Darrasin kirjalliseen kysymykseen E-272/98 annettu vastaus ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 67. )). Komissio ei aio harkita yhteisön sisäisen verovapaan myynnin voimassaolon jatkamista, koska tästä järjestelmästä aiheutuu epäsuoria haittavaikutuksia sellaisille liikennevälineille, jotka eivät voi tarjota verovapaata myyntiä, sekä sellaisille jälleenmyyjille, joiden myyntiä verotetaan. Komissio voi kuitenkin harkita, mitä avoimia ja selkeitä välineitä voitaisiin käyttää tiettyjen työllisyyteen kohdistuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi, jos niitä ilmenee.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0649/98 komissiolle esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: ¨Juomavero¨ Itävallan hallinto-oikeus on todennut, että Itävallassa kaikilta alkoholijuomilta ja alkoholipitoisilta juomasekoituksilta perittävä vero (¨juomavero¨) on mahdollisesti ristiriidassa EU:n säännösten kanssa. 1. Kuinka monessa jäsenvaltiossa peritään tällaista valmisteveroa ja mitkä nämä jäsenvaltiot ovat? 2. Rikkooko tämä käytäntö EU:n valmisteverodirektiiviä? 3. Merkitseekö juomavero kiellettyä liikevaihtoveroa? 4. Merkitseekö juomaveron periminen, että myyntiä suoraan tilalta suositaan epäoikeudenmukaisesti, koska tällaisesta myynnistä ei peritä tätä veroa? 5. Onko kyseessä sopimusrikkomus ja olisiko komission käynnistettävä sopimusrikkomusmenettely Itävaltaa vastaan ja mihin mennessä tästä asiasta voidaan odottaa päätöstä? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0209/98 komissiolle esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Sitrushedelmien tuottajien ongelmista Kreikkalaiset sitrushedelmien tuottajat ovat tänä vuonna vastatusten kärjistyneiden ongelmien kanssa, niin tämänvuotisen maailmanlaajuisen (appelsiinien) ylituotannon ylenmääräisen kasvun vuoksi kuin GATT-sitoumusten vuoksi. Jos otetaan huomioon, että yhteisön heinäkuussa 1996 tekemillä päätöksillä käytännössä lakkautettiin markkinoilta poistaminen, aiheutettiin hintojen lasku ja vähennettiin mehuksi puristamista ja jos otetaan huomioon EU:n syrjäisten alueiden, esimerkiksi Kreetan, erityiset ongelmat, komissiolta kysytään, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa, jotta sitrushedelmien tuottajat eivät kokonaan lopettaisi toimintaansa? Erityisesti: 1. aikooko se arvioida uudelleen EU:n ja kolmansien maiden (Välimeren maiden ja muiden) väliset suosituimmuuskohtelua koskevat sopimukset? 2. aikooko se muuttaa nykyistä yhteisön sitrushedelmiä koskevaa järjestelyä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen kuvailu uudesta yhteisestä markkinajärjestelystä ei vastaa todellisuutta. 1. Sitrushedelmien tuonti kolmansista maista on pienentynyt edelliseen markkinointivuoteen verrattuna eikä se ole syynä Kreikan sitrushedelmien tuottajien ongelmiin. Alaa koettelevat rakenteelliset ongelmat kuten yksipuolinen tuotanto, kaupallisten rakenteiden heikkoudet ja jalostusteollisuus, joka ei ole mukautunut kilpailukykyisten tuotteiden tuotantoon. Komissio ei aio muuttaa tämän alan politiikkaansa yhteisön ja kolmansien maiden tekemien suosituimmuussopimusten suhteen. 2. Uudessa yhteisessä markkinajärjestelyssä vahvistetaan näiden rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi asianmukaiset toimintatavat. Niitä ovat esimerkiksi kaupan pitämistä harjoittavien tuottajaorganisaatioiden kannustaminen, toimintarahastot ja toimenpideohjelmat. Tästä syystä komissio ei aio uudistaa hedelmiin ja vihanneksiin sovellettavaa nykyistä järjestelyä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0622/98 komissiolle esittäjä(t): Angela Billingham (PSE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Mielipiteiden vuoksi Turkissa vangittuna olevat kurdit Onko komissio tietoinen mielipiteiden vuoksi Turkissa vangittuna olevien kurdien epätoivoisesta tilanteesta? Heitä kohdellaan epäinhimillisesti, esimerkiksi kidutetaan sähköpatukoilla, ja he eivät saa kunnollista lääkärinhoitoa. Onko tämä käyttäytyminen sopivaa maalta, joka hakee Euroopan unionin jäsenyyttä? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1998) Komissio tuntee Turkin ihmisoikeus- ja demokratiatilanteen hyvin. Komissio toteaa 4. maaliskuuta 1998 parlamentille antamassaan vuosikertomuksessa suhteiden kehittymisestä Turkkiin tulliliiton voimaantulosta alkaen ((KOM(1998) 147 lopullinen. )), että edellisestä kertomuksesta kuluneena ajanjaksona Turkki ei ole merkittävästi edistynyt tällä alalla. Komissio esitti saman arvion jo Agenda 2000:n ((KOM(1997) 2000 lopullinen. )) Turkkia koskevassa osassa. Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että Turkki ei täytä jäsenyysneuvottelujen aloittamisen taloudellisia eikä poliittisia edellytyksiä. Neuvosto piti kuitenkin tärkeänä laatia Turkkia koskevan yhteisön strategian, jolla sitä voidaan lähentää yhteisöön kaikilla aloilla. Komission 4. maaliskuuta 1998 antamalla tiedonannolla ¨Euroopan ja Turkin suhteita koskeva strategia - Komission ensimmäiset toimintaehdotukset¨ ((KOM(1998) 124 lopullinen. )) pyritään auttamaan Turkkia toteuttamaan tarvittavat poliittiset ja taloudelliset uudistukset sen lähentämiseksi yhteisöön.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0871/98 komissiolle esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Lasten hyväksikäytön torjunnan alalla aikaansaatu edistys Komissio antoi vuonna 1997 tiedonannon lapsiseksimatkailun torjunnasta (KOM(96)0547) ja muistion Euroopan unionin panoksesta lasten hyväksikäytön torjunnan edistämiseksi (C4-0556/96). Parlamentin asiasta laatimassa mietinnössä vaadittiin päättäväisesti hyödyntämään käytettävissä olevia välineitä. 1. Mihin toimiin komissio on tällä välin ryhtynyt tiedonannon ja muistion tavoitteiden saavuttamiseksi? 2. Onko komissiolla tietoa toimista, joihin jäsenvaltiot ovat hiljattain ryhtyneet tällä alalla? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (24. huhtikuuta 1998) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0394/98 komissiolle esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Rakennerahastosta saatavan tuen käyttäminen Maastrichtin sopimuksessa mainittujen lähentymiskriteerien täyttämiseksi Tilintarkastustuomioistuimen presidentti Friedmann on sanonut vähän aikaa sitten, että Espanja ja Portugali käyttävät rakennerahastosta saatavaa tukea täyttääkseen Maastrichtin sopimuksen lähentymiskriteerit. Onko olemassa pitäviä todisteita siitä, että valtiot käyttävät rakennerahastosta saatavaa tukea täyttääkseen Maastrichtin sopimuksessa mainitut lähentymiskriteerit? Jos on, niin mitä? Jos ei ole, niin miten presidentti Friedmannin lausuma voidaan selittää? Onko tämän asian yhteydessä tehty tutkimuksia? Onko tilintarkastustuomioistuimella tällaisten tutkimusten tuloksia? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0219/98 ja E-0394/98 (22. huhtikuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoja tilintarkastustuomioistuimen tätä aihetta koskevista tutkimuksista eikä muitakaan todisteita, jotka tukisivat lausuntoa, jonka tilintarkastustuomioistuimen puheenjohtajan kerrotaan esittäneen.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0809/98 komissiolle esittäjä(t): Hedy d'Ancona (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arvioinnista (STOA) vastaavan jaoston väliaikainen tutkimusraportti ¨An appraisal of technologies of political control - interim study¨ (PE 166.499/Int.St.) Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen vuoksi, että Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arvioinnista (STOA) vastaavan jaoston väliaikaisessa tutkimusraportissa ¨An appraisal of technologies of political control - interim study¨ (PE 166.499/Int.St.) annetaan suosituksia erityisesti (uusista) kuulustelu- ja kidutustekniikoista? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0807/98, E-0808/98 ja E-0809/98 (7. toukokuuta 1998) Komissio on sitä mieltä, että sillä ei ole toimivaltaa tässä kysymyksessä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0308/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Féret (NI) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Monacon ruhtinaskunta ja euro Monacon ruhtinaskunnalle aina tämän vuosisadan alusta lähtien myönnetyt etuoikeudet eivät lakkaa herättämästä hämmästystä. Viimeisin näistä koskee yhtenäisvaluuttaa. Vaikka Monacon ruhtinaskunta kuuluu Euroopan yhteisön tullialueeseen, se ei ole Euroopan unionin jäsen. Siitä huolimatta se pääsee hyötymään eurosta heti yhtenäisvaluutan käyttöönoton jälkeen Maastrichtin sopimukseen sisältyvän, ruhtinaskunnan ja Ranskan välisiä valuuttasuhteita koskevan erityislausekkeen perusteella, joka on tässä tapauksessa näppärä oikeudellinen tekosyy. Samalla kun kaikki Euroopan unioniin ja yhtenäisvaluutan piiriin kuuluvat maat pakottautuvat valtaviin ponnisteluihin tyydyttääkseen Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrätyt kriteerit, Monacon ruhtinaskunta yksinkertaisesti odottaa määräajan täyttymistä ja pääsee sen jälkeen euron piiriin ilman työtä ja vaivannäköä. Pitääkö komissio tätä Monacon ruhtinaskunnalle myönnettyä etua oikeudellisesti ja moraalisesti hyväksyttävänä? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 1998) EY:n perustamissopimukseen liitetyssä julistuksessa (N:o 6) täsmennetään, että yhteisö on sitoutunut helpottamaan uudelleen käytäviä neuvotteluja voimassa olevista järjestelyistä, jotka saattavat muodostua tarpeellisiksi, kun yhtenäisvaluutta otetaan käyttöön. Julistuksen tarkoituksena on taata tämänhetkisen tilanteen eli Monacon ja Ranskan nykyisten valuuttasuhteiden jatkuvuus. On itse asiassa sangen tavanomaista, että alhaisen asukasluvun omaavat valtiot tai alueet käyttävät naapurimaan valuuttaa kansallisena valuuttana. Kuten edellä mainitun julistuksen otsikosta käy ilmi, julistus käsittelee myös San Marinon ja Vatikaanivaltion valuuttasuhteita Italian kanssa. Lähentymisperusteet eivät koske suoranaisesti Monacon ruhtinaskuntaa, koska se ei ole yhteisön jäsen eikä siis ole allekirjoittanut EY:n perustamissopimusta. Tämän vuoksi ruhtinaskunta ei myöskään ole osallistunut yhteisen rahan käyttöönottoa koskevaan päätöksentekoprosessiin, eikä se voi tulevaisuudessakaan osallistua aktiivisesti Euroopan keskuspankin (EKP) toimintaan rahapolitiikan laatimiseksi eikä talouspolitiikkojen yhteensovittamista koskevaan jäsenvaltioiden työhön neuvostossa.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0849/98 komissiolle esittäjä(t): Marco Cellai (NI) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Komission kanne tuomioistuimelle Viime joulukuussa julkaistujen lehtitietojen mukaan komissio on päättänyt esittää kanteen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle aloittaakseen rikkomusmenettelyn Italian hallitusta vastaan lain 236/95 noudattamatta jättämisestä. Laissa säädetään saavutettujen oikeuksien väliaikaisesta säilyttämisestä Italian yliopistoissa presidentin antaman säädöksen 382/80 mukaisesti yhteistyössä toimivien kielten opettajien (¨collaboratori linguistici¨) osalta, joita aikaisemmin kutsuttiin vieraan kielen lehtoreiksi (¨lettori di lingua straniera¨). Näin toimittaessa ei ole otettu huomioon tuomioistuimen 20. marraskuuta 1997 antamaa päätöstä (V osa). Myös tämän kanteen esittäminen perustuu termien ¨lecturer¨ ja ¨lettore¨ sekoittamiseen. Komissio ei ole millään tavoin selvittänyt Italian hallitukselle, miten se on rikkonut ¨saavutettuja oikeuksia¨ vastaan, sillä lailla 236/95 varmistetaan saavutettujen oikeuksien säilyminen niillä, joilla oikeudet olivat aikaisemman lainsäädännön mukaisesti, ja parannetaan kyseisten oikeuksien järjestelmää kokonaisuudessaan. 1. Voiko komissio sanoa, ovatko lehtitiedot tai Euroopan parlamentin jäsentenlausunnot vaikuttaneet komission päätökseen, ja jos ovat, niin missä määrin? 2. Mitkä ovat kanteen juridiset perusteet? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1397/98 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (6. toukokuuta 1998) Aihe: Oikeusapua Marokossa vangittujen EU-maiden kansalaisille 1. Onko neuvosto tietoinen millaiseen avuttomaan tilanteeseen epäillyt, jotka ovat Euroopan unionin kansalaisia, joutuvat Marokossa eli maassa, jonka kieltä he eivät osaa ollenkaan, kun he eivät saa pätevää oikeusapua, ammattitulkkien apua tai asianmukaista humanitääristä tukea? 2. Onko neuvosto tietoinen, millaisia vakavia seurauksia tällaisella ammattilaisavun puutteella voi olla EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten oikeudenkäynneille? 3. Onko neuvosto tietoinen, että Marokossa vangittujen EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten joukossa on myös yli 70-vuotiaita henkilöitä, jotka joutuvat kulttuurisesti eristyksiin ja kärsivät tästä suhteettomasti? 4. Onko neuvosto tietoinen, että Alankomaiden ulkoministeriön Afrikka-asioista vastaavan päällikkö Damoiseauxin johtaman alankomaalaisen virkamiesvaltuuskunnan lokakuussa 1997 tekemän vierailun jälkeen Alankomaiden ulkoministeriö ei ole enää ottanut yhteyttä Marokon hallitukseen sellaisen sopimuksen neuvottelemiseksi, että tuomitut tuotaisiin Alankomaihin kärsimään rangaistuksensa loppuun alankomaalaisessa vankilassa? 5. Voisiko neuvosto ilmoittaa, miksi Marokon hallituksen lokakuussa 1997 tekemään tarjoukseen neuvotella Alankomaiden hallituksen kanssa sellaisen sopimuksen tekemisestä, että Alankomaiden kansalaiset saisivat kärsiä rangaistuksensa omassa kulttuuriympäristössään eli Alankomaissa, ei ole vastattu, kun otetaan erityisesti huomioon se, että Marokon hallitus on jo allekirjoittanut tällaisen sopimuksen Ranskan, Ison-Britannian, Espanjan, Portugalin, Maltan ja Belgian kanssa? Marokon hallitus sekä neuvotteli että allekirjoitti lopullisen sopimuksen Belgian hallituksen kanssa puolessa vuodessa vuonna 1997. Millä perusteella tulisi tällaisen sopimuksen tekeminen Alankomaiden ja Marokon välillä kestää kauemmin? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1396/98 ja E-1397/98 (6. heinäkuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen N:o 1396/98 sisältyvät asiat ja kirjallisen kysymyksen N:o 1397/98 kohdat 4 ja 5 eivät kuulu neuvoston toimivaltaan. Kirjallisen kysymyksen N:o 1397/98 kohdista 1, 2 ja 3 ei ole keskusteltu neuvostossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0630/98 komissiolle esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) ja Jan Sonneveld (PPE) (9. maaliskuuta 1998)

Aihe: Alankomaissa sijaitsevan Enscheden ja Saksassa sijaitsevan Gronaun välisen rautatielinjan kunnostaminen

Alankomaissa sijaitsevat Overijsselin maakunta ja Escheden kunta, Saksassa sijaitseva Gronaun kunta sekä Saksan Nordrhein-Westfalenin osavaltio haluaisivat kunnostaa vanhan Enscheden-Gronaun rataosan lisätäkseen rajatylittävää yhteistyötä.

Tämän 8 kilometriä pitkän rataosan kunnostamiseksi tarvitaan noin 25 miljoonaa guldenia.

Onko komissio jo vastaanottanut hakemuksen, jolla Eurregio ja Alankomaiden hallitus anovat taloudellista tukea tälle hankkeelle?

Millaisia mahdollisuuksia Euroopan komissiolla on tukea tätä hanketta ja miten Eurregio voisi hakea unionilta taloudellista tukea?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1998)

Komissio on tietoinen Alankomaissa sijaisevien Overijsselin maakunnan ja Enscheden kunnan sekä Saksassa sijaisevien Nordrhein-Westfalenin osavaltion ja Gronaun kunnan toiveesta kunnostaa kaksi edellä mainittua kuntaa yhdistävä rautatielinja Euregio-alueella. Kansalliset viranomaiset olivat itse asiassa kiinnittäneet komission huomion tähän näiden kahden jäsenvaltion välisessä rautatieverkostossa olevaan puutteeseen Alankomaiden ja Saksan Interreg II-A -yhteisöaloitteen osana esittämässä toimenpideohjelmassa. Edellä mainittuun toimenpideohjelmaan kuuluvaan 1 toimenpiteeseen ei kuitenkaan sisälly muuta kuin toimintaolosuhteiden luominen ja ratkaisun löytäminen pullonkaulakohtiin (puuttuvat yhteydet) parantamalla perusrakenteeseen liittyviä tekijöitä taloudellisten toimijoiden kiinnostuksen herättämiseksi. Muodollista hakemusta kyseisen rautatielinjan osarahoittamiseksi ei ole kuitenkaan esitetty komissiolle.

Osarahoitusta voidaan antaa Interreg II-A -yhteisöaloitteeseen kuuluvien toimenpideohjelmien suuntaviivat vahvistavan jäsenvaltioille suunnatun tiedonannon ((EYVL C 180, 1.7.1994, (14 (j)). )) mukaisesti kehitettäessä raja-alueiden ja niiden välisiä liikenneyhteyksiä ja muita viestintäjärjestelmiä tietyillä edellytyksillä alueilla, joiden perusrakenteessa on erityisiä puutteita, luomalla tai uudistamalla perusrakenteita. Hankkeen vetäjän olisi jätettävä hakemus kyseiselle rautatielinjalle haettavasta osarahoituksesta Euregion Interreg II-A -yhteisöaloitteen osana Euregion sihteeristölle. Hakemuksen hyväksyy ohjelman ohjauskomitea (Stuurgroep/Lenkungsausschuß).

On muistettava, että rautatielinjan osarahoittaminen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (YOA) osana tavoitteen 2 kohdealueilla Overijsselin maakunnassa ei ole mahdollista, jos osallistujana on ainoastaan Alankomaat, koska YOA:n osana voidaan rahoittaa ainoastaan suoraan taloudelliseen toimintaan liittyviä rautatieliikenteen perusrakenteita (teollisuusalueiden yhdistäminen, rahtiterminaalit).