ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2225/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Toimielimistä erotetut työntekijät.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0151 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2225/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Toimielimistä erotetut työntekijät Voiko komissio ystävällisesti ilmoittaa, kuinka monta työntekijää ja kuinka suuren prosenttiosuuden työntekijöistä komissio, parlamentti ja neuvosto ovat erottaneet kunkin viimeksi kuluneen viiden vuoden aikana, ja verrata niitä viiden suurimman jäsenvaltion virkamiehiä koskeviin vastaaviin tietoihin? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Komissio on viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana erottanut 11 henkilöä. Irtisanomisia on vuosittain tehty seuraavasti: - 1995: 4 - 1996: 0 - 1997: 1 - 1998: 3 - 1999: 3 (marraskuuhun mennessä) Komissiolla ei ole tietoja neuvoston ja parlamentin henkilöstön irtisanomisista. Niitä on kysyttävä neuvoston ja parlamentin hallintoyksiköiltä. Komissiolla ei ole tilastoja jäsenvaltioiden erotettujen virkamiesten määristä eikä sillä oikeudellisia valtuuksia pyytää jäsenvaltioilta tällaisia lukuja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2085/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Omistusoikeuksien kieltäminen Abruzzon kansallispuistossa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0088 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2085/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Omistusoikeuksien kieltäminen Abruzzon kansallispuistossa Abruzzon kansallispuiston yhtymä on hiljattain saanut rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (toimi 3.1, b, ala: kaupunkisuunnittelu, luonnonvarat, puistot ja luonnonpuistot) Abruzzoa varten. Civitella Alfadenan kunnassa tähän rahoitukseen liittyvissä suojelutoimissa ei ole otettu huomioon useiden asukkaiden aikaisempia omistusoikeuksia. Asukkaiden kotitie on suljettu, vaikka heillä on kaikki tarvittavat luvat. 1. Eikö tämä komission mielestä vahingoita kansalaisten omistusoikeutta? 2. Eikö komission mielestä omistusoikeuden kieltäminen ole vastoin Euroopan alueellisen kehitysrahaston periaatteita? 3. Olisiko komission mielestä pyydettävä tätä asiaa koskevia selvityksiä Civitella Alfadenan kunnalta? 4. Voisiko komissio esittää yleisen käsityksensä asiasta? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komissio on tietoinen Civitella Alfadenan kunnassa toteutettavaan hankkeeseen liittyvistä ongelmista. Se on pyytänyt Abruzzon alueen viranomaisia, jotka vastaavat tavoitteen 1 useasta rahastosta rahoitettavista vuosien 19941996 toimenpideohjelmista, tutkimaan tilannetta. Jos väärinkäytöksiä ilmenee, komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin noudattaen voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään ja Euroopan investointipankin toiminnan sekä muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 muuttamisesta 20 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/93(1) 24 artiklassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat tuen alentamista, keskeyttämistä ja peruuttamista. (1) EYVL L 193, 31.7.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1921/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Endokriinisiä häiriöitä aiheuttavat kemikaalit.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1921/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Endokriinisiä häiriöitä aiheuttavat kemikaalit Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä parlamentin mietinnössään A4-0281/98(1) lokakuussa 1998 antamien suositusten johdosta? (1) EYVL C 341, 9.11.1998, s. 37. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Komissio viimeistelee parhaillaan hormonaalisia haitta-aineita koskevaa yhteisön strategiaa. Se piti alunperin hyväksyä maaliskuussa 1999, mutta hyväksyminen viivästyi komission eron takia. Strategian tarkoituksena on tunnistaa aineiden hormonaalisiin haittavaikutuksiin liittyvät ongelmat, niiden vaikutukset ja seuraukset sekä luoda ennalta varautumisen periaatteelle perustuva asianmukainen toimintatapa, jotta ongelma voitaisiin hoitaa nopeasti ja tehokkaasti. Strategiassa keskitytään keinotekoisiin kemikaaleihin ja kiinnitetään huomiota tulevaisuudessa tehtävän tutkimuksen tärkeimpiin vaatimuksiin, kansainväliseen yhteistyöhön, yleisölle suunnattuun tiedotukseen ja asianmukaiseen toimintatapaan. Kaikki nämä sisältyvät Euroopan parlamentin lokakuussa 1998 antamaan päätöslauselmaan. Vaatimusten täyttämiseksi annetaan lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimia koskevia suosituksia. Lyhyen aikavälin toimet toteutetaan 12 vuodessa. Niitä ovat mm. luettelon laatiminen aineista, joiden hormonaalisia haittavaikutuksia on tulevaisuudessa tutkittava, voimassa olevien säännösten käyttö, valvontaohjelmien luominen, erikoistoimenpiteitä vaativien käyttötapausten tunnistaminen, tietojen vaihto, kansainvälinen yhteistyö, yleisölle suunnattu tiedotus sekä asiaan liittyvien tahojen kuuleminen. Keskipitkän aikavälin toimien toteuttaminen edellyttää 24 vuotta ja niitä ovat mm. hyväksyttyjen testimenetelmien kehittäminen (lähinnä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) puitteissa), tutkimustulosten kerääminen parhaillaan käynnissä olevista hankkeista, lisätutkimusten käynnistäminen uusien tutkimusvaatimusten täyttämiseksi ja korvaavien aineiden sekä vapaaehtoisten aloitteiden tutkiminen. Pitkän aikavälin toimiin vaaditaan aikaa yli neljä vuotta ja niihin kuuluu nykyisen ja ehdotetun lainsäädännön muuttaminen siten, että hormonaalisiin haitta-aineisiin kiinnitetään erityistä huomiota. Strategiaa on käsitelty laajassa kuulemismenettelyssä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2274/99

esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) komissiolle

(13. joulukuuta 1999)

Aihe: Eurooppalainen Jean Monnet -oppituoli

Onko komission tietoinen Madridin Complutense-yliopiston 30. syyskuuta 1999 tekemästä päätöksestä lakkauttaa eurooppalainen Jean Monnet -oppituoli Euroopan kulttuuri?

Miten komissio arvioi kyseisen oppituolin toimintaa eurooppalaisille Jean Monnet -oppituoleille asetettujen tavoitteiden kannalta ja mihin tuloksiin komissio arvioi oppituolin haltijan päässeen?

Onko Euroopan unionin jäsenvaltioiden yliopistoissa ennakkotapauksia näille oppituoleille alkuperäisten seitsemän vuoden jälkeen myönnetystä jatkoajasta?

Miten komissio suhtautuu tähän päätökseen?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(20. tammikuuta 2000)

Komissio on selvillä Madridin Complutense-yliopiston tekemästä päätöksestä lakkauttaa seitsemän vuoden sopimuskauden jälkeen Jean Monnet -oppituoli, jonka opetusalana on Euroopan kulttuuri. Komissio on pahoitellut asiaa yliopiston rehtorille. Kysymyksessähän on pilottihanke alalla, jota yliopistojen tutkijat eivät ole paljoakaan käsitelleet ja joka on komission mielestä erityisen kiinnostava, koska se liittyy unionin kulttuuriperustaan.

Euroopan kulttuurin opetuksesta vastaavan Jean Monnet -oppituolin haltijan vuosittaisissa toimintakertomuksissa on tullut esiin kyseisen oppituolin erityisanti.

Yliopistot säilyttävät yli 95 prosentissa tapauksista Jean Monnet -oppituolit alkuperäisen seitsenvuotiskauden jälkeen (vuotta 1990 koskevat luvut: 46 oppituolia, joista 44 säilytetty, ja vuoden 1991 vastaavat luvut: 44 oppituolia, 43 säilytetty). Lakkauttamisen osalta on huomattava erikseen seuraavat tapaukset: kahdessa tapauksessa opetusta jatkettiin siten, että siitä ei enää vastannut yksi viranhaltija, vaan opetus jaettiin usean opettajan kesken, ja yhdessä tapauksessa yliopiston neuvosto ei hyväksynyt yliopiston ehdottamaa sijaista, koska tällä ei ollut professorin pätevyyttä.

Komissio ei puutu yliopistojen sisäisiin päätöksiin, koska se kunnioittaa täysin niiden toimivaltaa ja itsemääräämisoikeutta opetusta koskevissa asioissa. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön toimitetaan tiedoksi kopio kirjeestä, jonka komissio on lähettänyt Complutensen yliopiston rehtorille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1886/99 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Ongelmia kaupallisessa kalastuksessa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1886/99 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Ongelmia kaupallisessa kalastuksessa Euroopan unionin on kiinnitettävä paljon huomiota liikakalastukseen ja vähenevien kalavarojen säilyttämiseen. Pyydettyjen kalojen hyvinvointiin ja erityisesti niiden tappamismenetelmiin ei ole käytännöllisesti katsoen otettu mitään kantaa. Sekä Alankomaissa että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tieteelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että kaloilla on fysiologisia, anatomisia ja biokemiallisia rakenteita, jotka vastaavat nisäkkäiden kipuherkkyyttä. Mitä komissio on tehnyt tarkastaakseen edellä mainittujen tutkimusten valossa tappamismenetelmät, joita käytetään kaupallisessa kalastuksessa? Milloin se aikoo tehdä ehdotuksia, joilla vähennettäisiin nykyisillä menetelmillä aiheutettua kärsimystä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1999) Kalastukseen liittyvät menetelmät eroavat varsin paljon ihmisravinnoksi käytettäviin kotieläimiin sovellettavista menetelmistä. Jälkimmäisiin on sovellettava erityisiä teurastusmenetelmiä, joista säädetään tarkasti lainsäädännössä, kun taas kalat tapetaan yleensä suoraan ilman mitään erityisiä menetelmiä. Yleinen käsitys onkin, että kalastuksen aikana kaloihin ei voi kohdistua juuri lainkaan julmuutta. Komissiolla ei ole tietoa kalastajien käyttäytymisestä, joka aiheuttaisi kaloille tarpeetonta kärsimystä. Tämän vuoksi komissio ei ole tehnyt aloitteita tällä alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1902/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Telematiikka-ohjelma (1994‐1998).



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1902/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Telematiikka-ohjelma (19941998) Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille oppilaitoksille, yhtiöille, osuuskunnille tai yksityishenkilöille on myönnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja vielä toteuttamattomat maksut) telematiikka-ohjelmasta (19941998), jonka talousarvio on 898 miljoonaa ecua? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Erityyppisten organisaatioiden Telemaattiset sovellukset -ohjelmasta (TAP) vuosina 19941998 saama 850 miljoonan euron suuruinen nettorahoitusosuus jakautuu seuraavasti: suuryritykset 247 milj. euroa, pk-yritykset 130 milj. euroa, yliopistot ja korkeakoulut 180 milj. euroa, tutkimuslaitokset 120 milj. euroa, kansainväliset organisaatiot 7 milj. euroa ja muut 166 milj. euroa. Lokakuun 1. päivään 1999 mennessä näille oli maksettu yhteensä 605 milj. euroa. Telemaattiset sovellukset -ohjelmasta on rahoitettu yhteensä noin 800 hanketta, joissa on ollut noin 8 000 osallistujaa. Komissio ei voi antaa yksityiskohtia kaikista näistä hankkeista tai niiden osallistujista vastauksessaan parlamentin kysymykseen, mutta komission tietoyhteiskunnan pääosasto toimittaa mielellään arvoisalle parlamentin jäsenelle tarkempia tietoja mistä tahansa yksittäisestä alueesta tai hankkeesta. Hankkeiden jatkuvasta arvioinnista vastaavat niiden toteutusta seuraavat hankkeiden vastuuhenkilöt. Lisäksi hankkeista tehdään jatkuvasti käynnissä oleva tekninen tarkastus vuosittain. Itse ohjelma on arvioitu vuosittain vuodesta 1995 alkaen. Vuoden 1999 arviointiraportin on määrä valmistua huhtikuuhun 2000 mennessä ja se kattaa kokonaisuudessaan myös uuden käyttäjäystävällistä tietoyhteiskuntaa (TTK) koskevan ohjelman. Telematiikan alan tutkimuksen viisivuotisarvioinnin (19911995) teki riippumaton työryhmä vuonna 1996. Vastaava arviointi viimeksi kuluneista viidestä vuodesta (19951999) on tekeillä, ja raportin on määrä valmistua heinäkuussa 2000. Tietoa ohjelmasta ja onnistuneista hankkeista on saatavilla myös web-sivustosta www.echo.lu/telematics.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1455/99 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Terveysvaikutteiset elintarvikkeet.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1455/99 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Terveysvaikutteiset elintarvikkeet Aikooko komissio ehdottaa uusia säädöksiä niin sanottujen terveysvaikutteisten elintarvikkeiden merkitsemisestä (esimerkiksi uusi kolesterolia alentava margariini, jonka markkinointia Unilever parhaillaan on aloittamassa)? Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1455/99, E-1456/99, E-1457/99 ja E-1458/99 (15. lokakuuta 1999) Komissio ei aio ehdottaa uusia säännöksiä ns. terveysvaikutteisten elintarvikkeiden merkitsemisestä. Terveysvaikutteisten elintarvikkeiden luokkaa ei ole tällä hetkellä lainkaan yhteisön lainsäädännössä, ja siksi niihin sovelletaan kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 79/112/ETY(1) yleisiä säännöksiä. Vuonna 1997 Unilever pyysi Alankomaissa lupaa saattaa yhteisön markkinoille keltaisesta rasvasta valmistetun levitteen, johon on lisätty fytosteroliestereitä. Tämä oli tarkoitus toteuttaa uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97(2) mukaisesti. Unileverin oli täytynyt myös olettaa, ettei heidän tuotteensa olennaisilta osiltaan vastannut suomalaisen Raision tekemää tuotetta, koska se ei vedonnut asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 4 kohtaan. Siinä määrätään lyhyempi markkinoillesaattamismenettely sellaisille tuotteille, jotka ovat olennaisilta osiltaan samanlaisia jo olemassa olevien elintarvikkeiden tai elintarvikkeiden ainesosien kanssa. Komissiolla ei ollut mitään huomautettavaa Unileverin tuotteen ensiarviointiraportista, jonka Alankomaiden viranomaiset laativat. Useat jäsenvaltiot esittivät kuitenkin perusteltuja vastalauseita. Tällöin lupa voidaan antaa ainoastaan, jos noudatetaan asetuksen (EY) 258/97 13 artiklassa määrättyä menettelyä. Koska jäsenvaltioiden esittämät vastalauseet liittyivät kansanterveydellisiin seikkoihin, komissio kuulee elintarvikealan tiedekomiteaa asetuksen (EY) 258/97 11 artiklan mukaisesti. Elintarvikealan tiedekomitean lausuntoa odotetaan parhaillaan. Raision tuotteen osalta komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan komission vastaukseen Jan Mulderin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1506/99(3). (1) EYVL L 33, 8.2.1979. (2) EYVL L 43, 14.2.1997. (3) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 4.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2215/99 esittäjä(t): Enrico Ferri (PPE-DE) komissiolle. RAI:n ohjelmien vastaanottamisen estäminen ja palvelujen vapaa liikkuvuus.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2215/99 esittäjä(t): Enrico Ferri (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: RAI:n ohjelmien vastaanottamisen estäminen ja palvelujen vapaa liikkuvuus RAI-yhtiöllä on yhä käytäntönä koodata eräät elokuvat, urheilutapahtumat ja muut televisio-ohjelmat siten, että ne eivät välity ulkomailla oleville katsojille. 1. Voiko komissio kertoa, a) pitääkö se sisämarkkinoita koskevat periaatteet huomioon ottaen tuomittavana sitä, että rajat ylittävien ohjelmien vastaanottaminen estetään koodaamalla, mikä on vastoin EY:n perustamissopimuksen 49 artiklassa (entisessä 59 artiklassa) tarkoitettua periaatetta palvelujen vapaasta liikkuvuudesta? b) eikö tällainen ulkomailla asuvien henkilöiden ja muiden unionin kansalaisten syrjiminen ole erityisen tuomittavaa, jos otetaan huomioon, että ulkomailla asuessaan heillä ei ole mahdollisuutta hankkia salauksen purkamiseen tarvittavaa dekooderia vaikka niin haluaisivatkin? c) eikö mainittu käytäntö ole jyrkässä ristiriidassa Televisio ilman rajoja -direktiivin 3 a artiklan kirjaimen ja hengen kanssa, kun kyseisessä artiklassa säädetään, että jokaisen jäsenvaltion on varmistettava tärkeiden tapahtumien lähettäminen koodaamattomassa muodossa? Itse asiassa Italian 3 a artiklan tarkoittamassa mielessä yleisiksi määrittelemät tapahtumat (Italian jalkapalloliiga, Euroopan Cupin ottelut ja Formula 1 -kisat) ovat juuri niitä, joiden vastaanottaminen ulkomailla on estetty. d) eikö toiminta ole myös ristiriidassa RAI-yhtiön julkisten palvelujen tarjoamista koskevan tehtävän kanssa, kun se saa palvelujen tarjoamiseksi valtiontukea (lupamaksu), mikä on komissiossakin parhaillaan tutkinnan alaisena? 2. Voiko komissio lisäksi kertoa, katsooko se aiheelliseksi ja tarpeelliseksi käynnistää erityisiä yhteisön aloitteita sen varmistamiseksi, että radio- ja televisio-ohjelmien ja yleisemmin ulkomaille suunnattujen ohjelmien vastaanonottamista ei estetä koodaamalla, jolloin ne eivät ole säännöllisesti ja helposti kuluttajien saatavilla, ja että tällainen ilmeisen syrjivä käytäntö, joka vaikeuttaa huomattavasti sisämarkkinoiden täytäntöönpanoa ja heikentää kansalaisten käsitystä todellisesta alueesta ilman rajoja, voidaan poistaa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 2000) Komissio toteaa, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema ongelma liittyy sisämarkkinoiden toimintaan ja että myös useiden tästä aiheesta saatujen valitusten perusteella ongelmalla on merkitystä kansalaisten konkreettiseen käsitykseen alueesta ilman rajoja. Komissiolla ei kuitenkaan ole nyt käytettävissään kaikkia tarvittavia tietoja, jotta se voisi antaa riittävän vastauksen parlamentin jäsenen tekemiin kysymyksiin. Tämän vuoksi komissio pyytää piakkoin tietoja Italian viranomaisilta. Myöhemmin saamiensa tietojen perusteella komissio voi paremmin arvioida mahdollisten asiaa koskevien aloitteiden soveliaisuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1661/99 esittäjä(t): Emilia Müller (PPE-DE) komissiolle. Maitokiintiötilanne.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0016 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1661/99 esittäjä(t): Emilia Müller (PPE-DE) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Maitokiintiötilanne 1. Koskevatko yhtenäiset maitokiintiöjärjestelmän velvoitteet kaikkia jäsenvaltioita? 2. Noudatetaanko maitokiintiöjärjestelmää koskevissa asioissa jäsenvaltioiden ja kyseessä olevien maataloustuottajien tasa-arvoisen kohtelun periaatetta? 3. Esiintyykö joissakin maissa epätarkkuuksia kiintiöjärjestelmän hallinnoinnissa? 4. Onko maataloustuottaja aina itse vastuussa maitokiintiönsä ylittämisestä? 5. Onko komissio tietoinen, että Italia on maksanut talousarvioistaan 3 631 miljardia liiraa ylituotantomaksua? 6. Jos asian suhteen on toteutettu toimia (rikkomusmenettelyitä), mikä on tämänhetkinen tilanne? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1999) 1. Maitokiintiöitä koskevaa yhteisön sääntelyä sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa. Monilla tämän sääntelyn aloilla konkreettisissa soveltamissäännöissä on valinnanvaraa, mikä antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden ottaa huomioon oman alueensa erityiset tuotanto-olosuhteet 2. Kyllä. 3. Kyllä, mutta ei siinä määrin, että ne vaarantaisivat järjestelmän toiminnan. 4. Kyllä, mutta toimitusten osalta maidon vastaanottaminen on sen meijerin vastuulla, jonne tuottaja toimittaa maidon. 5. Komissio on perinyt Italialta kiintiöiden ylittämisestä aiheutuvat maksut. Maitokiintiöiden takuukomitea (commissione di garanzia quote latte) on tutkinut erikseen kaikkien tuottajien viitemäärät ja luovuttanut tutkinnan tulokset helmikuussa 1999. Italian hallintoviranomaiset aloittivat näiden summien perimisen maksuvelvollisilta heinäkuussa 1999. Komissio odottaa yksityiskohtaisia tietoja tämän takaisinperinnän sujumisesta. Asiassa mahdollisesti seuraavat oikeudenkäynnit kuuluvat kuitenkin Italian tuomioistuimille. 6. Italiaa vastaan on aloitettu rikkomisesta johtuva menettely, joka koskee sen laiminlyöntiä liikaa maksettujen lisämaksujen perimisessä takaisin tuottajilta. Sen jälkeen kun asiasta annettiin lausunto perusteluineen, tilanne on kuitenkin kehittynyt edellä kuvatulla tavalla, minkä vuoksi komissio ei ole katsonut tarpeelliseksi asian vientiä tuomioistuimeen tässä vaiheessa, mutta jos tyydyttävää ratkaisua ei synny nopeasti, tuomioistuinkäsittely voidaan aloittaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1588/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Jätteiden käsittelyohjelmista tiedottaminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0009 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1588/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Jätteiden käsittelyohjelmista tiedottaminen Kreikassa Euroopan komissio on päättänyt nostaa kanteen Kreikan valtiota vastaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa sen vuoksi, että Kreikka ei ole tiedottanut jätteiden käsittelyohjelmista direktiivien 75/442(1), 91/689(2) ja 94/62(3) mukaisesti. Kreikka on toimittanut komissiolle tietoja jätteiden käsittelystä alueellaan. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Onko komissio tietoinen siitä miksi Kreikka viivyttelee ohjelmista tiedottamista? 2. Mikä on komission kanta Kreikan toimittamiin tietoihin? 3. Onko Kreikka noudattanut edellä mainittujen direktiivien määräyksiä ja jos ei ole, millä tavoin määräyksiä on rikottu? (1) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39. (2) EYVL L 377, 31.12.1991, s. 20. (3) EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 1999) Huomattuaan, ettei Kreikka ole tehnyt jätehuolto-ohjelmiaan koskevaa ilmoitusta ja on näin ollen rikkonut jätteistä 15 päivänä heinäkuuta 1975 annettua neuvoston direktiiviä 75/442/ETY, vaarallisista jätteistä 12 päivänä joulukuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/689/ETY ja pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/62/EY, komissio käynnisti rikkomisesta johtuvan menettelyn Kreikkaa vastaan. Tämän menettelyn yhteydessä Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle suunnitelmaluonnoksesta joulukuussa 1998. Kahdenvälisessä kokouksessa toukokuussa 1999 komissio huomautti Kreikan viranomaisille jätehuoltosuunnitelman luonnoksen sisältämistä puutteista. Koska Kreikan viranomaiset eivät olleet antaneet komissiolle minkäänlaista vastausta, komissio päätti 1. heinäkuuta 1999 viedä asian Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen. Kreikan viranomaiset toimittivat 31. elokuuta 1999 selityksensä komission jätehuoltosuunnitelman luonnokseen tekemiin huomautuksiin, mutta eivät kuitenkaan muuttaneet luonnosta. Komissio ei ole saanut mitään erityistä selitystä sille, miksi jätehuoltosuunnitelman laatiminen on myöhässä Kreikassa. Komissio haluaa kuitenkin huomauttaa, että rikkomisesta johtuva menettely on parhaillaan käynnissä myös 12 muuta jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät ole toimittaneet jätehuoltosuunnitelmiaan ajoissa.