ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2040/00

esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle

(16. kesäkuuta 2000)

Aihe: Rakennerahastot

Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta miljoonaa euroa Andalusian, Galician, Navarran, Baskimaan ja Katalonian autonomiset alueet saavat rakennerahastojen tukea ajanjaksolla 20002006? Voiko komissio eritellä tästä määrästä EAKR:n, ESR:n, EMOTR:n ja KOR:n sekä Leader+-, Interreg-, Urban- ja Equal-yhteisöaloitteiden osuuden?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(14. heinäkuuta 2000)

Tällä hetkellä on mahdotonta arvioida tarkasti, kuinka paljon Andalusian, Galician, Navarran, Baskimaan ja Katalonian autonomiset alueet saavat rakennerahastojen tukea ja miten määrärahat jakautuvat ohjelmakaudella 20002006. Itse asiassa Espanjan viranomaisten kanssa neuvotellaan parhaillaan tavoitteisiin 1 ja 2 liittyvistä tukitoimista Espanjassa.

Komissio on antanut kaikille jäsenvaltioille ehdotuksen käytettävissä olevien määrärahojen jakamisesta eri tavoite 1 ja 2 -alueiden kesken. Ehdotus perustuu komission kaikkiin jäsenvaltioihin soveltamiin menetelmiin. Komissio lähettää suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle kopion Espanjaa koskevasta ehdotuksesta.

Lisäksi on kuitenkin korostettava, että ehdotus on vain ohjeellinen eikä sulje pois mahdollisuutta sisällyttää tavoitteeseen 1 useiden alueiden välisiä temaattisia ohjelmia. Lopullisesta jaosta päätetään yhteisymmärryksessä jäsenvaltion ja komission kesken, kun yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksytään.

On mahdotonta arvioida tässä vaiheessa, kuinka paljon tukea kyseisille alueille myönnetään Interreg-, Urban-, Equal- ja Leader-yhteisöaloitteista.

Mitä tulee tavoitetta 3 koskeviin Euroopan sosiaalirahaston määrärahoihin, tukitoimista keskustellaan parhaillaan Espanjan viranomaisten kanssa. Espanjalle on myönnetty tavoitetta 3 varten yhteensä 2 140 miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina). Se jaetaan alueiden (38,07 %) ja keskushallinnon (61,93 %) hallinnoimien tukitoimien kesken. Komissio ilmoittaa suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle, miten myönnetyt varat jakaantuvat alueiden sisällä ja alueiden kesken. Myös tämä tieto on suunta-antava.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1436/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle. Vammaisten syrjinnän torjunta.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1436/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Vammaisten syrjinnän torjunta Euroopan komissio esitti äskettäin kolme direktiiviä sisältävän toimenpidepaketin, jossa sovelletaan Amsterdamin sopimuksen syrjinnän torjuntaa koskevaa 13 artiklaa. Huolimatta siitä, että tässä 13 artiklassa vammaisuus tunnustetaan yhdeksi syrjinnän syyksi, jota EU:n tulee torjua, kyseinen toimenpidepaketti ei kuitenkaan sisällä vammaisiin kohdistuvia erityistoimia. Miten komissio aikoo varmistaa, - että vammaiset kuuluisivat asianmukaisesti syrjinnän vastaisen toimenpidepaketin piiriin? - Onko komissio laatinut ehdotusta näihin toimiin varattavista määrärahoista? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista(1) käsitellään nimenomaisesti vammaisuuteen perustuva syrjintää. Kaikki toimenpiteet ja komission ehdottamat suojakeinot koskevat myös tällaista syrjintää. Jotta vammaisille varmistetaan yhdenvertainen kohtelu käytännössä, ehdotuksessa esitetään lisäksi nimenomaista velvoitetta helpottaa heidän työskentelyään kohtuullisiksi katsottavilla muutoksilla työympäristössä. Ehdotuksessa neuvoston päätökseksi syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta(2) vammaisuuteen perustuva syrjintä on niin ikään otettu nimenomaisesti huomioon kaikissa ohjelman toimenpiteissä. Komission mielestä erityisiä syrjinnän muotoja koskeviin toimiin ei ole kuitenkaan aiheellista varata ennalta määrätyn suuruista rahoitusta. (1) KOM(1999) 565 lopullinen. (2) KOM(1999) 567 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1482/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Lojaalisuuden ilmeneminen Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0152 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1482/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (11. toukokuuta 2000) Aihe: Lojaalisuuden ilmeneminen Euroopan unionissa Itävallan uuden hallituksen (ÖVP/FPÖ) muodostaminen johti siihen, että EU:n 14 muuta jäsenvaltiota ryhtyi kahdenvälisiin toimiin, jotka merkitsevät Itävallan ja sen virallisten edustajien syrjimistä unionin tiedotuspolitiikassa. Tästä on eräänä esimerkkinä Ranskan kansalliskokouksessa järjestetty tiedotustilaisuus tulevan puheenjohtajavaltio Ranskan ohjelmasta. Pariisissa toimiva Itävallan lähettiläs oli ainoa unionin jäsenvaltioiden edustaja, joka ei saanut kutsua tilaisuuteen. Tämä politiikka heikentää epäilemättä unionin/yhteisön elinten työskentelyä kansainvälisillä foorumeilla. Mikä on komission arvio tilanteesta, kun otetaan huomioon, että toimintakykyisen unionin/yhteisön eräänä peruspilarina on lojaalisuutta ja solidaarisuutta koskeva kehotus, joka velvoittaa paitsi jäsenvaltioiden ja unionin/yhteisön sekä niiden elinten yhteistyöhön myös jäsenvaltioiden keskinäiseen lojaaliin ja solidaariseen yhteistyöhön? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (4. heinäkuuta 2000) Kuten komissio totesi jo vastauksessaan Karin Riis-Jørgensenin parlamentin huhtikuun 2000 istuntojakson kyselytunnilla esittämään suulliseen kysymykseen H-0297/00(1) neljäntoista jäsenvaltion Itävallan hallituksen osalta toteuttamat kahdenväliset toimenpiteet eivät liity EU:sta tehtyyn sopimukseen tai EY:n perustamissopimukseen eivätkä vaikuta yhteisön lainsäädännön mukaisiin jäsenvaltioiden oikeuksiin ja velvoitteisiin. Jäsenvaltioiden välistä lojaalisuuden ja solidaarisuuden periaatetta, jonka voidaan tulkita sisältyvän EY:n perustamissopimuksen 10 artiklaan (entiseen 5 artiklaan), ei ole rikottu tässä tapauksessa. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (huhtikuu 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2186/00 esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) komissiolle. Euron käyttöönotto.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0158 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2186/00 esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Euron käyttöönotto Mitä komissio on tehnyt varmistaakseen, että euron käyttöönoton valmistelut ovat sekä täydellisiä että perinpohjaisia? Onko se mielestään varannut riittävästi rahallisia ja henkilöstöresursseja tehtävän suorittamiseksi? Seurataanko kunkin jäsenvaltion hallituksen toimia? Voiko komissio vahvistaa, että on ryhdytty järjestelyihin, joiden avulla asiasta suurimman vastuun kantavat kansalliset hallitukset voivat vastata nopeasti mahdollisiin käytännön kysymyksiin? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 2000) Komissio seuraa euroon siirtymisen valmisteluja jäsenvaltioissa kahdellakin tavalla. Se ylläpitää foorumeita, joiden avulla jäsenvaltiot tai ammattialajärjestöt voivat keskustella ja vaihtaa tietoja valmistelutoimista. Näinä foorumeina toimivat mm. viranomaisverkosto (jossa jäseninä ovat euroon siirtymistä hoitavat jäsenvaltioiden edustajat) ja viestintäjohtajat (jäsenvaltioissa euroaiheisesta viestinnästä vastaavat johtajat) sekä euroon siirtymisen käytännön näkökohtia käsittelevä neuvoa-antava ryhmä (jossa on edustettuna parikymmentä eurooppalaista ammattialajärjestöä). Lisäksi komissio osallistuu kansallisten rahapajojen johtajien työryhmän toimintaan (sihteeristöpalveluiden järjestäminen) ja järjestää säännöllisesti kokouksia erityisryhmille (Euroopan kuluttajakomitean eurotyöryhmä, kauppaa ja jakelua käsittelevä komitea). Niin ikään se julkaisee säännöllisesti selvityksiä, joiden avulla voidaan luoda tilannekatsaus valmistelujen edistymiseen. Näitä ovat mm. tiedote euron käytön edistymisestä, eurobarometri suhtautumisesta euron käyttöönottoon tai flash-tutkimukset pk-yritysten valmistelutoimenpiteistä. Näitä kysymyksiä käsitellään talouden ja rahoituksen, terveys- ja kuluttaja-asioiden, yritystoiminnan sekä sisämarkkinoiden pääosastoissa. Kaikki euroalueen jäsenvaltiot ovat perustaneet erityisorganisaatioita euroon siirtymisen koordinointia varten. Näiden organisaatioiden tehtävänä on myös yleisön kysymyksiin vastaaminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0860/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Kalastussopimus Meksikon kanssa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0008 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0860/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Kalastussopimus Meksikon kanssa Äskettäisen EU:n ja Meksikon vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Meksikon viranomaiset ovat ilmaisseet tyytyväisyytensä saavutuksiinsa mm. kalastusta koskevassa kappaleessa. Jokin aika sitten eräs Meksikon hallituksen jäsen kehuskeli, että Meksikolla on laajat kalastusalueet ja pieni kalan kulutus, päinvastoin kuin Euroopassa. Koska Meksiko ei sitoutunut sopimuksessa myöntämään kalastuslupia eurooppalaisille, samojen lähteiden mukaan on odotettavissa Meksikon Eurooppaan suuntautuvan kalanviennin voimakas kasvu. Miten kalastusalan kehitystä on arvioitu EU:n ja Meksikon vapaakauppasopimuksessa? Sisältyykö arvioihin eurooppalaisille aluksille myönnettäviä lupia kalastaa Meksikon vesillä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 2000) Yhteisön ja Meksikon yhteisen neuvoston 23. maaliskuuta 2000 tekemässä päätöksessä, joka tulee voimaan 1. heinäkuuta 2000, määrätään erityisesti yhteisön ja Meksikon välisen vapaakauppa-alueen luomisesta. Tämän päätöksen mukaisesti suurin osa kalastustuotteiden kaupasta, jonka määrä on 74 miljoonaa euroa ja osuus 0,3 prosenttia kokonaiskaupasta, vapautetaan enintään kymmenen vuoden mittaisen siirtymäkauden aikana. Tällaisen Meksikon kanssa luodun vapaakauppa-alueen luonnollisena seurauksena on kahdenvälisen kaupan lisääntyminen sekä yhteisön että Meksikon eduksi. On kuitenkin syytä huomauttaa, että yhteisön teollisuuden erityisen herkät alueet on otettu huomioon kyseisten tuotteiden lykätyllä tai osittaisella vapauttamisella (kiintiöillä). Tässä kauppasopimuksessa ei sitä vastoin ole kalavaroja koskevia määräyksiä. Meksiko ei näin ollen ole velvollinen tarjoamaan kalastuslupia yhteisön kalastusaluksille. Sopimus ei myöskään aseta kauppamyönnytysten voimaantuloa kalastussopimuksen ennakkoedellytykseksi. Näin ollen meksikolaisen kalan viennin mahdollinen lisääntyminen yhteisöön ei johtuisi kalastussopimuksen puuttumisesta, vaan vapaakauppasopimuksesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1836/00 esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle. Euromed Heritage -ohjelmaan kuuluva Innova-yrityksen Dionysos-hanke.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0192 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1836/00 esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Euromed Heritage -ohjelmaan kuuluva Innova-yrityksen Dionysos-hanke Komissio ilmoitti äskettäin voittoa tavoittelemattomalle Innova-yritykselle, että se purkaa yrityksen kanssa tekemänsä Euromed Heritage -ohjelmaan kuuluvan Dionysos-hankkeen toteuttamista koskevan sopimuksen. Kyseistä hanketta on pidetty yhtenä Euromed Heritage -ohjelman mielenkiintoisimmista, mutta komissio ei tyytynyt vain purkamaan sopimusta, vaan vaati lisäksi Innovaa palauttamaan komissiolta jo saamansa rahat. Tämä erittäin ankara sanktio vaarantaa jopa Innovan olemassaolon. Kysehän on voittoa tavoittelemattomasta yrityksestä, jonka omat varat ovat hyvin vähäiset. On pelättävissä, että Innovan johtajien on komission päätöksen johdosta käytettävä myös omia varojaan takaisinmaksuun. Italian lainsäädännön mukaan voittoa tavoittelemattoman yrityksen johtajat ovat rajoituksetta yhteisvastuussa yrityksen veloista. Onko tällainen menettely oikein? Voiko odottaa, että EU:n kansalaiset pitävät komission toimintaa myönteisenä, jos se ajaa heidät äärimmäisen vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen yksipuolisella päätöksellä ja tarjoamatta mahdollisuutta keskustella asiasta etukäteen? Eikö komissiokin katso, että sen yksiköt ovat toimineet asiassa vähintäänkin suhteellisuusperiaatteen vastaisesti? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2000) Dionysos-hanke hyväksyttiin Euromed Heritage-ohjelman puitteissa ja Innova-yrityksen oli määrä vastata sen toteuttamisesta ja hallinnoimisesta. Komissio joutui useaan otteeseen toteamaan, että Innova ei noudattanut sopimusvelvoitteitaan, ja se esitti yritykselle varoituksia asiasta. Tästä huolimatta mihinkään korjaaviin toimenpiteisiin ei ryhdytty. Komission pyynnöstä suoritettu tilintarkastus vahvisti, että merkittävä määrä menoista ei ollut tukikelpoisia ja että sopimusta ei noudatettu (erilliset tilinpidot, puutteellinen raportointi, etuudet). Komissio purki sopimuksen 23. maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä esittäen siinä päätökseen johtaneet syyt. Yhteisön taloudellisten etujen suojelemiseksi komissio on antanut perintämääräyksen, joka koskee Innova-yritykselle etukäteen maksettua rahamäärää kokonaisuudessaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1572/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) neuvostolle. Neuvoston virkamiesten julkiset lausunnot.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1572/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) neuvostolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Neuvoston virkamiesten julkiset lausunnot Neuvoston varapääsihteeri De Boissieu totesi 6. huhtikuuta 2000 The European Voice -lehdessä, että koska neuvosto on päätöksentekoelin, avoimuus ei ole sen päätöksentekotavoissa erityinen prioriteetti. Onko neuvoston puheenjohtajavaltio yhtä mieltä tästä lausunnosta? Mikä on neuvoston pääsihteerin toiminta-ala? Kenelle hän on vastuussa toimistaan? Onko neuvostolla sisäisiä menettelysääntöjä neuvoston pääsihteeristön virkamiesten julkisista esiintymisistä? Jos ei ole, miksi ei? Vastaus (18.19. syyskuuta 2000) Neuvoston varapääsihteeri de Boissieu oli Euroopan parlamentin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kuultavana 3. huhtikuuta 2000 kyseisen valiokunnan puheenjohtajan kutsusta. 6. huhtikuuta 2000 ilmestyneen The European Voice -lehden versio hänen sanoistaan on täysin kyseisen lehden vastuulla. De Boissieutä kuulleet kyseisen valiokunnan jäsenet saivat tarkan käsityksen siitä, mitä de Boissieu tarkoitti. EY:n perustamissopimuksen 207 artiklan 2 kohdan ensimmäisen kappaleen mukaisesti neuvostoa avustaa pääsihteeristö, jota johtaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva pääsihteeri, ja häntä avustaa varapääsihteeri, joka vastaa pääsihteeristön toiminnasta. Neuvosto nimittää pääsihteerin ja varapääsihteerin yksimielisesti. Pääsihteeristön virkamiesten julkisista esiintymisistä säädetään Euroopan yhteisöjen virkamiehiä koskevissa henkilöstösäännöissä ja erityisesti niiden 12 artiklassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1404/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Toimet korruptoituneita virkamiehiä vastaan.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0037 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1404/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Toimet korruptoituneita virkamiehiä vastaan Paul van Buitenen mainitsee kirjassaan Blowing the Whistle useita Euroopan komission virkamiehiä, jotka ottivat lahjuksia. Voiko komissio kertoa, mihin toimiin on ryhdytty virallisessa kertomuksessa korruptoituneiksi todettuja virkamiehiä vastaan? Onko ketään heistä siirretty eläkkeelle, kuten van Buitenen väittää kirjassaan? Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1404/00 ja E-1420/00 (3. heinäkuuta 2000) Komissio tutkii kaikki virkamiesten toimintaan kohdistetut syytökset, jotka voivat antaa aihetta kurinpitomenettelyjen soveltamiseen. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemissa tapauksissa kurinpitomenettelyt aloitettiin jokin aika sitten ja asiakirjat on soveltuvin osin toimitettu jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille. Säännönmukaisen oikeuskäsittelyn jälkeen menettelyt kuutta Paul van Buitenenin kirjassa mainittua virkamiestä vastaan on saatu päätökseen. Kaksi virkamiestä vapautettiin syytteistä, yhdelle virkamiehelle annettiin varoitus, kaksi virkamiestä irtisanottiin ja yksi virkamies irtisanottiin siten, että hänen eläkeoikeuttaan alennettiin. Muissa tapauksissa ennen kirjan julkaisemista ja sen jälkeen aloitetut kurinpitomenettelyt ja hallinnolliset tutkimukset ovat edelleen kesken.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2004/00

esittäjä(t): Margot Keßler (PSE) komissiolle

(16. kesäkuuta 2000)

Aihe: Ehdotus neuvoston asetukseksi, jolla määritellään luettelo kolmansista maista, joiden kansalaisilta edellytetään viisumia rajoja ylitettäessä, sekä maista, joiden kansalaisilta ei edellytetä viisumia

1. Mihin mennessä asetuksen on määrä tulla voimaan, jotta Bulgaria ei enää kuuluisi maihin, joiden kansalaisilta edellytetään viisumia?

2. Eivätkö Yhdistyneen kuningaskunnan, Tanskan ja Irlannin poisjääntioikeutta koskevat määräykset johda eritahtiseen etenemiseen? Millaisen signaalin tämä antaa ehdokasvaltioille?

3. Asetus vaikuttaa hyvin rajalliselta, koska siinä on paljon poikkeussäännöksiä. Voidaanko asetusta pitää tästä huolimatta tarkoituksenmukaisena?

4. Maiden luetteloon sijoittamista olisi muutettava poliittisten olojen muuttuessa. Miten nopeasti maa voidaan siirtää luettelosta toiseen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(12. heinäkuuta 2000)

1. Komissio esitti 26. tammikuuta 2000 ehdotuksen neuvoston asetukseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske.(1) Ehdotuksen käsittely neuvostossa ja parlamentissa on kesken. Komissio ei pysty arvioimaan, milloin asetus tulee voimaan.

2. Ehdokasmaat eivät voi käyttää hyödyksi Amsterdamin sopimukseen liitettyjä pöytäkirjoja Tanskan, Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan asemasta. Sitä paitsi pöytäkirjassa Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia määrätään, että Schengenin säännöstöä ja toimielinten jatkossa sen soveltamisalalla toteuttamia toimia pidetään säännöstönä, joka kaikkien jäsenyyttä hakevien valtioiden on hyväksyttävä kokonaisuudessaan.

3. Komission ehdotuksessa jätetään jäsenvaltioille edelleen mahdollisuus säätää joitakin henkilöryhmiä koskevista poikkeuksista erityisesti kansainväliseen oikeuteen tai vakiintuneeseen tapaan perustuvista syistä.

4. EY:n perustamissopimuksen 62, 64 ja 67 artiklassa (ent. 73 J, 73 L ja 73 O artikla) määritetään menettely, jonka mukaan kolmas maa voidaan poistaa viisumipakon alaisia kolmansia maita koskevasta luettelosta ja sijoittaa viisumipakosta vapautettujen maiden luetteloon.

(1) KOM(2000) 27 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/00 esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle. Terveyden edistämisen rahoitus.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/00 esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Terveyden edistämisen rahoitus Kun terveyden edistämistä koskevan toimintaohjelmaan jätettiin hakemuksia syyskuussa 1999, oli ilmoitettu, että 90 prosenttia rahoituksesta tulee EU:lta ja 10 prosenttia hakijalta. Nyt on ilman ennakkovaroitusta ja hakemuksen jättäneitä järjestöjä kuulematta ilmoitettu, että rahoitusosuudet ovatkin 70 prosenttia ja 30 prosenttia. Onko komissio tietoinen, että tämä vaikuttaa kielteisesti pieniin mutta tehokkaisiin yrityksiin, jotka ovat aikaisemmin tehneet laadukasta työtä komission hyväksi? Aikooko komissio harkita asiaa uudelleen, etenkin pienempien järjestöjen osalta, joiden kohtalona on muiden pääosastojen mallin mukainen kumppanuus? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Komissio ei missään yhteydessä ole ilmoittanut, että terveysohjelmista myönnettävän rahoituksen normaalina perusteena olisi, että 90 prosenttia rahoituksesta on yhteisön avustusta ja 10 prosenttia hakijan omaa rahoitusta. Vuonna 1999 julkaistussa ehdotuspyynnössä hakijoille ilmoitettiin suuntaa-antavana lukuna, että vuonna 1998 hankkeitten keskimääräinen tukiosuus oli noin 60 prosenttia. Yhteisön rahoitusosuuden prosentuaalisesta minimi- tai maksimitasosta ei annettu muita arvioita. On totta, että vuonna 1999 joillekin hankkeille annettiin tukea 90 prosenttia tukikelpoisista välittömistä kustannuksista. Hakemuslomakkeessa oli selvästi mainittu, että osuus oli ehdoton ja poikkeuksellinen maksimi, jonka komissio voisi hyväksyä. Todellisen tuen suuruudesta komissio päättäisi tapauskohtaisesti. Ohjelman komitealle annettiin asiasta täydet tiedot. Vuonna 1999 päätettiin kuitenkin rajoittaa tuki tavallisesti 70 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista. Muussa tapauksessa tuensaajan toimintakelpoisuutta ja ehdotetun toimen toteutettavuutta ei ehkä voitaisi pitää varmana ja komission avustus menettäisi kannustavan ja täydentävän luonteensa. Parlamentti tuki tällaista toiminta-ajatusta, kun se vuoden 2000 talousarvion hyväksymisen yhteydessä edellytti nimenomaisesti, että kaikkien tukien olisi sisällettävä ainakin 20 prosentin osarahoitus tuensaajalta (budjettikohdan A-302 selvitysosa).