ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3575/98 esittäjä(t): Ingo Friedrich (PPE) komissiolle (18. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n virkamiesten mahdollisuudet vero- ja tullivapaisiin ostoksiin 1. Mitkä EU:n virkamiehet voivat tehdä vero- ja tullivapaita ostoksia? 2. Miten komissio perustelee nämä poikkeusmääräykset? 3. Kuinka suurista eduista on kyse? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1998) Virkamiehillä, väliaikaisilla toimihenkilöillä ja vähintään vuoden mittaisen sopimuksen tehneillä ylimääräisillä toimihenkilöillä, jotka tulevat ensimmäisen kerran yhteisön jonkin toimielimen palvelukseen Belgiaan ja jotka eivät aiemmin ole asuneet Belgiassa, on oikeus hankkia ilman alv:tä tiettyjä tavaroita henkilökohtaiseen käyttöön enintään kahdentoista kuukauden ajan kahden vuoden kuluessa Belgiaan muuttamisesta. Siitä, mitä tavaroita on mahdollista ostaa ilman alv:tä, samoin kuin arvonlisäverosta vapautettuja ostoksia koskevista edellytyksistä päättää Belgian valtiovarainministeriö. Luettelo kyseisistä tuotteista ja ostoksia koskevat säännöt toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Kyseessä on Belgian valtion omaehtoisesti myöntämä etuoikeus. Komissio sen enempää kuin muutkaan Belgiassa toimivat yhteisön toimielimet eivät voi vaikuttaa sen myöntämisperusteisiin tai siihen, mistä tuotteista ALV-vapautus myönnetään. Myös Luxemburg ja Irlanti myöntävät vastaavan oikeuden henkilöstösääntöjen alaisuuteen kuuluville yhteisön virkamiehille, jotka tulevat ensimmäisen kerran yhteisön palvelukseen näihin jäsenvaltioihin. Todettakoon lisäksi, että yhteisön virkamiehille ja muulle henkilöstölle myönnettäviä veroetuuksia on hiljattain leikattu. Johtavilta virkamiehiltä on poistettu oikeus verovapaisiin polttoainekiintiöihin, minkä lisäksi kaikilta virkamiehiltä on poistettu mahdollisuus ostaa vuosittain (arvoltaan 1 800 BEF:n) erä alkoholia ja tupakkaa verottomasti. Belgian valtio toteutti kyseiset toimenpiteet vuonna 1997.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2520/98 esittäjä(t): Hugh McMahon (PSE) komissiolle (28. heinäkuuta 1998) Aihe: Projektit Tarijassa, Boliviassa Voiko komissio antaa Tarijassa, Boliviassa käynnissä olevista hankkeista ajantasalla olevat ja yksityiskohtaiset tiedot seuraavien osa-alueiden rahoituksesta: - elintarvikehintojen alentaminen; - elintarvikkeiden saatavuuden parantaminen - elintarvikehuollon parantaminen. Lisäksi tiedustelen, voiko komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille edellä mainitun projektin hallintomenot, mukaan lukien 8 johtajan henkilöstökulut 4 viime vuoden aikana ja Euroopasta toimitettujen tuotteiden rahtikustannukset? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama täydentävä vastaus (19. marraskuuta 1998) Komissio on pannut Boliviassa täytäntöön kansallisen elintarvikehuolto-ohjelman, jolla pyritään parantamaan sekä taloudellisia että fyysisiä mahdollisuuksia elintarvikkeiden saantiin sekä lisäämään saatavilla olevia elintarvikkeita. Ohjelman kokonaisbudjetti vuosien 1996-2000 osalta on 80 miljoonaa ecua, ja ohjelma käsittää koko Bolivian. Siitä rahoitetaan alakohtaisesti horisontaalisia ohjelmia (esimerkiksi kansallinen siemenohjelma). Ohjelmaan kuuluu myös maantieteellinen osa, joka käsittää 78 maan 311 kunnasta. Ne kuuluvat maan köyhimpiin kuntiin, ja niiden väestömäärä on yhteensä 800 000 henkeä. Tähän alueeseen kuuluu myös osia Tarijasta. Elintarvikehuolto-ohjelmassa tähän mennessä hyväksytyt 128 hanketta jakautuvat aloittain seuraavasti: kastelu 23 %, maaseututiet 35 %, koulutus 18 %, maatalouden tuotantotuki 14 % ja muut alat 10 %. Prodizavat-hanke on erillinen maaseudun kehittämishanke, jolla pyritään lisäämään viljelijöiden tuloja Tarijan alueella. Sen hallinnoimisesta vastaa hankkeen hallintoyksikkö, jonka muodostavat yksi eurooppalainen ja yksi bolivialainen johtaja. Kuluneen neljän vuoden aikana tässä tehtävässä on toiminut kaksi eurooppalaista ja neljä bolivialaista johtajaa. Yhteisön tuella ei kateta bolivialaisten johtajien palkkauksesta aiheutuvia kuluja. Eurooppalaiseen tekniseen apuun on yhteisön talousarviossa varattu 1,68 miljoonaa ecua, joka kattaa neljän eurooppalaisen asiantuntijan henkilöstömenot neljän vuoden ajalta (eurooppalainen johtaja, agronomi, insinööri ja hallintovirkamies). Yhteisön talousarviosta on myös rahoitettu bolivialaisen oikeudellisen neuvonantajan ja bolivialaisen sosiologin henkilöstömenot (0,065 miljoonaa ecua). Bolivian hallitus taas on rahoittanut noin 60 henkilöstä koostuvan paikallisen henkilöstön (jossa ovat mukana bolivialaiset johtajat). Hankkeen yhteydessä on ostettu ajoneuvoja Euroopasta, sillä yhteisön tarjouskilpailusäännöissä määrätään, että yhteisön rahoittamia hankkeita varten voidaan ostaa vain kansallista tai eurooppalaista alkuperää olevia tavaroita, ja koska Boliviassa ei valmisteta ajoneuvoja, ne oli tuotava maahan. Ajoneuvojen kustannukset olivat 0,28 miljoonaa ecua.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3503/98 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (12. marraskuuta 1998) Aihe: Tanskan taksiyritykset Tanskan taksitoimintaa koskevan lainsäädännön mukaan taksiyritykset voivat toimia vain paikallisten viranomaisten myöntämällä erityisellä luvalla. Itsenäisten taksiyrittäjien on lisäksi liityttävä toimistoon, joka ottaa vastaan tilaukset ja lähettää sen jälkeen taksin asiakkaan luokse. Itse taksiyrityksellä ei siis ole suoraa yhteyttä asiakkaisiin. Vaatimus tilaustoimistoon liittymisestä koskee vain kuntia, joissa on vähintään 10 taksilisenssiä. Taksinkuljettaja ei voi perustaa tilaustoimistoa itse, koska siihen tarvitaan Tanskan liikenneministerin lupa. Monissa Tanskan maaseutukaupungeissa on vain yksi hyväksytty tilaustoimisto, ja paikalliset viranomaiset määrittävät enimmäishinnat. Yksittäiset tilaustoimistot noudattavat yhdenmukaista menettelyä niin, että hintaeroa ei ole, valitaanpa mikä tilaustoimisto tai taksi tahansa. Käytännössä tämä lain vaatimus tilaustoimistoon liittymisestä merkitsee sitä, että Tanskan taksimarkkinat ovat täysin suljetut itsenäisten taksiyritysten väliseltä kilpailulta. Onko komission mielestä sisämarkkinoiden vapaata ja tasa-arvoista kilpailua koskevien määräysten mukaista, että itsenäisten taksiyritysten on Tanskan lainsäädännön mukaan liityttävä hyväksyttyyn tilaustoimistoon? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3530/98 esittäjä(t): Georg Jarzembowski (PPE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin erityisedustajan nimittäminen Tiibetiin EU:n ihmisoikeuksia käsittelevien lähettiläiden troikan 8. heinäkuuta 1998 päivätystä kertomuksesta, joka koskee 1.-10. toukokuuta 1998 Tiibetiin tehtyä vierailua, käy selvästi ilmi, että tilanne Tiibetissä ei ole tyydyttävä. Sekavan ihmisoikeustilanteen vuoksi parlamentin mielestä on välttämätöntä nimittää Tiibetiin Euroopan unionin erityisedustaja. EU:n erityisedustajan nimittämistä Tiibetiin on jo vaadittu komissiolta Euroopan parlamentin 15. tammikuuta 1998 antamassa päätöslauselmassa (B4-0076) sekä 13. toukokuuta 1998 annetussa yhteisessä päätöslauselmaesityksessä (B4-0511; B4-0537/98; B4-0538/98). Näin ollen kysyn komissiolta: Onko komissio nyt valmis nimittämään Tiibetiin EU:n erityisedustajan? Jos vastaus on kyllä, milloin tämä tapahtuu, ja mitkä ovat edustajan konkreettiset tehtävät? Jos vastaus on ei, onko komissio valmis aloittamaan neuvoston ja parlamentin kanssa keskustelut Euroopan unionin yhteisen erityisedustajan nimittämisestä Tiibetiin? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 1998) Komissio on vahvistanut ihmisoikeuksien edistämisen yhdeksi Kiinan politiikkansa tärkeimmäksi kysymykseksi, ja tämän perusteella Tiibetin nykytilanne on tärkeällä sijalla unionin troikkansa välityksellä Kiinan kanssa ihmisoikeuksista käymän vuoropuhelun päiväjärjestyksessä. Komissio on ottanut nämä kysymykset säännöllisesti esille virallisissa yhteyksissään Kiinan viranomaisiin ja viimeksi puheenjohtaja Santerin, varapuheenjohtaja Sir Leon Brittaninn ja komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn tehdessä Kiinaan virallisen vierailun 29.10-3.11.1998. Ihmisoikeuksien edistämisessä unioni on valinnut myönteisen lähestymistavan. Tätä varten on laadittu ohjeet, joiden tarkoituksena on suunnata unionin Tiibetin politiikkaa ja joissa nimenomaan korostetaan välittömän vuoropuhelun tärkeyttä Kiinan hallituksen ja Dalai Laman välillä, asiantuntijavaltuuskuntien lähettämistä Tiibetiin, kehitysyhteistyöprojekteja sekä toimintaa yleissivistävän koulutuksen alalla ja Tiibetin väestön kouluttamisessa. Komissio katsoo, että tämä toimintalinja on mahdollisimman tarkoituksenmukainen keino parantaa Tiibetin yleistä tilannetta ja varmistaa avoimuus. Tämän vuoksi komissio ei aio tässä vaiheessa ehdottaa kaavailtujen toimenpiteiden listan laajentamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3574/98

esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) komissiolle

(18. marraskuuta 1998)

Aihe: Komission tiedonanto aidsista

Käsittääkseni komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle solidaarisuuden lisäämisestä aidsin torjunnassa kehitysmaissa oli saatavissa jo ennen kesätaukoa. Miksi tätä tiedonantoa ei ole lähetetty parlamentin jäsenille?

Voiko komissio selittää, miksi se on päättänyt lähettää tämän tiedonannon vain "tiedoksi" Euroopan parlamentille ja miksi parlamentilta ei ole pyydetty lausuntoa?

Pyytääkö komissio Euroopan parlamentilta lausuntoa tästä erittäin tärkeästä aiheesta, jotta voimme keskustella siitä asianomaisissa valiokunnissa?

Voiko komissio kertoa, mitä tälle tiedonannolle on tapahtunut sittemmin

Voiko komissio antaa tietoja siitä, mitä neuvoston kokouksissa on keskusteltu tästä asiasta?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(7. joulukuuta 1998)

Komissio antoi neuvostolle ja Euroopan parlamentille tiedonannon solidaarisuuden lisäämisestä aidsin torjunnassa kehitysmaissa(1) 3. heinäkuuta 1998, ja se toimitettiin välittömästi virallisesti (kaikilla kielillä) parlamentin pääsihteeristöön. Pääsihteeristön tehtävänä on ollut huolehtia omien menettelyjensä mukaisesti kyseisen asiakirjan jakelusta parlamentin sisällä, jotta parlamentin jäsenet ja asianomaiset parlamentin valiokunnat olisivat siitä tietoisia.

Koska tiedonanto ei ole oikeudellinen asiakirja, komissio saattoi toimittaa sen parlamentille (joka kuitenkin on toinen toimielimistä, jolle se on osoitettu) ainoastaan "tiedoksi", mikä myös on tavanomainen käytäntö vastaavissa tilanteissa. Näin ollen on selvää, että on parlamentin omassa harkinnassa tehdä aloite ja päättää kyseistä tiedonantoa koskevan lausunnon antamisesta (esimerkiksi laatimalla oma-aloitteinen kertomus ja antamalla päätöslauselma).

Tässä tilanteessa arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan ottamaan huomioon se, että päättäessään laatia ja antaa tiedonannon niin tärkeästä kysymyksestä kuin aidsin torjunta kehitysmaissa ja toimittaessaan sen parlamentille ja neuvostolle komissio on varmasti myös toivonut, että nämä kaksi yhteisön toimielintä reagoisivat tiedonannon sisältöön ja erityisesti siinä esitettyihin kantoihin ja väitteisiin sekä ehdotettuihin toimintalinjoihin ja esittäisivät niistä arvioita ja mielipiteitä.

Komissio haluaa vielä saattaa arvoisan parlamentin jäsenen tietoon, että tiedonanto esiteltiin yleisluonteisesti neuvoston kehitysyhteistyön työryhmälle ryhmän kokouksessa 17. heinäkuuta 1998.

Lisäksi tiedonannon pohjalta keskusteltiin perusteellisesti, kun jäsenvaltioiden ja komission terveyden ja aidsin asiantuntijat tapasivat Brysselissä 25. syyskuuta 1998. Komissio toimittaa kokousmuistion jäljennöksen viipymättä arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön.

(1) KOM(98) 407 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2685/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Huumeita koskeva strategia 1999 Cardiffissa hyväksyttiin huumeiden vastaista toimintaa käsittelevä kertomus sekä huumeita koskeva strategia vuodelle 1999. Tässä yhteydessä neuvostoa ja komissiota kehotettiin laatimaan tulevia toimia koskeva suunnitelma. 1. Miten puheenjohtajamaa aikoo noudattaa kehotusta? 2. Mitä konkreettisia ehdotuksia se aikoo tehdä ja miten pitkällä se jo on tähän liittyvässä työssä? 3. Wienissä pidetään 5. - 6. marraskuuta 1998 kansainvälinen huumekonferenssi. Ketkä edustavat konferenssissa Euroopan unionia? 4. Minkä kannan edustajat omaksuvat kysymyksessä? 5. Miten kanta muodostetaan, ja miten Euroopan parlamentti voi osallistua sen muodostamiseen? Vastaus (18.-19. tammikuuta 1999) Cardiffissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa hyväksytyn strategian toteuttamista koskevat keskustelut aloitettiin Itävallan puheenjohtajakauden aikana. Keskustelut jatkuvat vuonna 1999 erityisesti komission toimittaman lausunnon pohjalta ja Amsterdamin sopimuksen voimaantulon osalta. Euroopan unioni ei ollut edustettuna 5. ja 6. marraskuuta 1998 Wienissä järjestetyn Euroopan huumeiden vastaisen teemaviikon päätapahtumassa.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3495/98 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Henkilöstösääntöjen muuttaminen Homoseksuaalisilla EU:n virkamiehillä ei ole samoja oikeuksia kuin heidän heteroseksuaalisilla kollegoillaan. Tämä koskee erityisesti EU:n virkamiesten puolisoiden tavallisesti nauttimia oikeuksia ja lisäetuja. Näin on, vaikka homoseksuaaliset virkamiehet olisivatkin solmineet virallisen kumppanuussuhteen, joka vastaa heidän kotimaassaan avioliittoa. Yhä useammat jäsenvaltiot - lukuun ottamatta niitä, joissa virallinen kumppanuus on jo olemassa - suunnittelevat tällaisen kumppanuuden käyttöönottoa. Näin nykyiset henkilöstösäännöt ovat yhä enemmän aikaansa jäljessä. 1. Voiko komissio kertoa asiaa käsitelleen mietintäryhmän väliaikaisista johtopäätöksistä? 2. Voiko komissio kertoa, milloin mietintäryhmän on määrä saada tutkimuksensa päätökseen? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 1999) Henkilöstöpolitiikkaa käsittelevä mietintäryhmä esitti loppuraporttinsa 6. marraskuuta 1998. Kyseisen raportin, jonka jäljennös toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle, kohdassa 4.2 käsitellään yhteiskunnan kehittymisen vaikutuksia ja todetaan seuraavaa: "Koska rekisteröity kumppanuus täyttää kaikki ne tosiasialliset ja oikeudelliset kriteerit, joiden vuoksi henkilöstösääntöihin on sisällytetty puolisoa hyödyttäviä erityissäännöksiä (yhteiselämä, yhteinen talous, lakiin perustuva elatusvelvollisuus ja perheen elinturva virkamiehen työkyvyttömyyden tai kuoleman tapauksessa), mietintäryhmä ehdottaa, että toimielin seuraa tarkoin kansallisten lainsäädäntöjen kehittymistä ja valmistautuu henkilöstösääntöjen mukauttamiseen, joka on jonkin ajan kuluttua tarpeen."
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3076/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (9. lokakuuta 1998) Aihe: Turvallisuusmääräysten noudattaminen geneettisesti muunnetun maissin ja soijan viljelemisessä Maccaresessa (Roomassa) Direktiivissä 90/220/ETY(1) määritellään kriteerit, joilla rajoitetaan geneettisesti muunnettujen organismien viljelemisestä aiheutuvia ympäristö- ja terveysriskejä. Saamieni tietojen mukaan Maccaresessa (Roomassa) sijaitseva Azienda Agricola Sogea SpA, joka on Monsanto SpA:n omistuksessa ja jolla on lupa viljellä geneettisesti muunnettua maissia tai soijaa, ei ole ryhtynyt toimiin kokeiden suorittamista koskevan suunnitelman laatimiseksi. Tämän lisäksi alueella kuuluu olevan perinteisellä menetelmällä viljelty pelto, joka sijaitsee paljon lähempänä kuin direktiivissä 90/220/ETY säädetyn 200 metrin päässä. Muistuttaisin vaarasta, joka saattaa aiheutua geneettisesti muunnettujen organismien ominaispiirteiden siirtymisestä geneettiseltä perimältään läheisiin kasveihin tai vastaaviin perinteisin menetelmin viljeltyihin kasveihin. Voisiko komissio selvittää, noudatetaanko Maccaresessa geneettisesti muunnetun maissin ja soijan viljelemisessä direktiivissä 90/220/ETY annettuja turvallisuusmääräyksiä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1998) Geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 23 päivänä huhtikuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/220/ETY(2) 5-9 artiklassa (direktiivin B osassa) säädetään geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön tutkimus- ja kehittämistarkoituksessa. Kyseisten säännösten täytäntöönpano on kansallisten viranomaisten vastuulla. Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levittämistä koskevat ilmoitukset on tutkittu Italian biotekniikan komiteassa ja todettu direktiivin säännösten mukaisiksi. Riskien hallitsemiseksi ehdotetut toimet katsottiin riittäviksi. Geneettisesti muunnetun maissin osalta esitettiin erityistoimia, jotta voitaisiin rajoittaa geneettisesti muunnettujen organismien ominaispiirteiden mahdollista siirtymistä muihin maissikasveihin. Toimenpiteisiin kuului 200 metrin eristysvyöhyke muista maissiviljelmistä tai vaihtoehtoisesti hedekukintojen poistaminen muunnetuista maisseista. Lisäksi koeviljelmän ympärille on turvallisuuden lisäämiseksi siitepölyä keräämään istutettu kuusi riviä tavanomaista maissia, joka tuhotaan sadonkorjuun jälkeen. Geneettisesti muunnetulla soijapavulla tehtyihin kokeisiin on sovellettu vastaavia toimia. Koeviljelmien ympärille on istutettu tavanomaista soijaa puskurivyöhykkeeksi, mutta varoetäisyys on pienennetty 10 metriin ristiinpölyttymisen vähäisyyden vuoksi. Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle suorittavansa direktiivin B osassa tarkoitetuille viljelmille säännöllisiä tarkastuksia valvoakseen, että myönnettyjen lupien ehtoja varmasti noudatetaan. (1) EYVL L 117, 8.5.1990, s. 15. (2) EYVL L 117, 8.5.1990, suomenk. erityispainos, alue 15, nide 9, s. 212.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3462/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n myöntämä tuki Ylä-Itävallalle Pyydän komissiota antamaan seuraavat tiedot EU:n Ylä-Itävallan osavaltiolle myöntämästä tuesta: 1. Mikä on EU:n rakennetuen määrä ja sen jakautuminen eri rahastojen tai eri yhteisöohjelmien ja -hankkeiden mukaan sekä niiden EU:n varojen määrä, jotka on myönnetty Ylä-Itävallalle muista budjettikohdista vuodesta 1995 lähtien sen pilottihankkeita ja toimia varten tai - suorina avustuksina - esimerkiksi tutkimuslaitoksille, yliopistoille, yrityksille ja muille laitoksille? 2. Kuinka paljon työpaikkoja on luotu ja säilytetty näillä varoilla?
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2608/98 esittäjä(t): Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Talousarvion lukuja A-3 0 ja A-3 1 koskevat kriteerit Talousarvion A-3 0 ja A-3 1 lukuihin sisältyvissä budjettikohdissa vaaditaan, että kymmenen prosenttia talousarviossa mainittujen Euroopan edun mukaisten järjestöjen toimintaan tarkoitetusta kokonaismäärästä rahoitetaan muista lähteistä kuin Euroopan unionin talousarviosta, jotta loppuosa voidaan rahoittaa unionin talousarviosta. Monet nuorisojärjestöt ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa siitä, että komissio ei ole ilmoittanut selvästi tarkkoja kriteereitä siitä, mitä varoja voidaan sisällyttää tähän 10 prosenttiin. Mitkä ovat nämä tarkat kriteerit? Voiko tähän 10 prosenttiin kuulua näiden järjestöjen muuta kuin käteistä omaisuutta, kuten irtainta ja kiinteää omaisuutta? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1998) Komissio tukee lukujen A-30 ja A-31 budjettikohdista joko edunsaajien erityisiä hankkeita tai yleistä toimintaa. Molempiin tapauksiin sovelletaan vaatimusta, jonka mukaan yhteisön talousarviosta tuettavien järjestöjen talousarvioista vähintään 10 prosenttia katetaan yhteisrahoituksella. Erityisten hankkeiden tapauksessa tämä vaatimus koskee erityisesti hankkeen talousarviota, ei edunsaajien yleistä toimintaa. Tuettaessa edunsaajien yleistä toimintaa järjestöjen tilinpäätökset toimivat yhteisrahoituksen laskennan perustana. Jos sovelletaan kirjanpidossa tavallisesti noudettavia sääntöjä, kirjanpitoon merkityt infrastruktuuriin liittyvät kustannukset voidaan ottaa huomioon laskettaessa yhteisrahoituksen osuutta.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2451/98 esittäjä(t): Paul Lannoye (V) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden sijoitus Bilbaon lentokentän läheisyyteen Useiden Biskajan kunnanvaltuutettujen valitettua Bilbaon lentokentän kiitoratojen läheisyydessä olevista myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden sijoituspaikasta sekä suotoveden käsittelylaitoksesta, jotka aiheuttavat valtavia riskejä lähiseuduille, ja ottaen huomioon näiden töiden tärkeyden, voiko komissio kertoa 1. noudatetaanko Bilbaon lentokentän laajennustöissä julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin 85/337(1) ehtoja? 2. Noudatetaanko myrkyllisten jätteiden sijoituksessa ja suotoveden käsittelyssä direktiiviä 85/337, vaarallisia jätteitä koskevaa direktiiviä 91/689(2) ja yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamaa pilaantumista koskevaa direktiiviä 76/464(3)? 3. Onko alle 100 metrin päässä kiitoradasta sijaitseva myrkyllisten jätteiden sijoituspaikka ilmailun turvallisuudesta tehtyjen kansainvälisten sopimusten mukainen? 4. Onko näiden hankkeiden toteuttamiseen osoitettu yhteisön tukea (EAKR, koheesiorahasto, jne.)? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1998) 1. ja 2. Komissiolle on tehty kaksi valitusta parlamentin jäsenen mainitsemista hankkeista. Valitusten tutkintaa varten komissio pyysi Espanjan viranomaisia kommentoimaan hankkeita. Espanjan viranomaiset vastasivat tietopyyntöön vähän aikaa sitten toimittamalla hyvin laajat asiakirjat, joiden tarkastelu on vielä kesken. Tästä syystä komissio ei voi toistaiseksi vastata parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin. Valitusten tekijöille ilmoitetaan tutkinnan aikana tuloksista, joihin päädytään Espanjan viranomaisten lähettämän aineiston tarkastelussa. 3. Mahdolliset asiaa koskevat kansainväliset lentoturvallisuussäännöt kuuluvat Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön toimivaltaan. Komissiolla ei ole tietoa tällaisista säännöistä, jotka koskisivat lentokenttien lähistöllä sijaitsevia jätteiden sijoituspaikkoja. Asiasta ei missään tapauksessa ole annettu yhteisön sääntöjä. 4. Bilbaon lentokentän lähellä sijaitsevaan myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden sijoituspaikkaan ja suotoveden käsittelylaitokseen liittyvät hankkeet sisällytettiin Baskimaassa toteutettaviin ja osaksi Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) rahoitettaviin toimintaohjelmiin, jotka ovat osa suunnittelujaksojen 1994-1996 (ensimmäinen vaihe) ja 1997-1999 (toinen vaihe) tavoitetta 2. Espanjan viranomaiset ovat kuitenkin poistaneet nämä kaksi hanketta toimintaohjelmista, minkä vuoksi niitä ei enää rahoiteta aluekehitysrahastosta eikä myöskään koheesiorahastosta. (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. (2) EYVL L 377, 31.12.1991, s. 20. (3) EYVL L 129, 18.5.1976, s. 23.