ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2507/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Huomattavat bensiinin hinnanerot.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0043 - 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2507/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Huomattavat bensiinin hinnanerot Hallinnollisen erityisaseman omaavan Aostanlaakson alueen asukkaat saavat 1 294 liiran alennuksen litralta korkeaoktaanisesta bensiinistä ja 1 209 liiran alennuksen litralta lyijyttömästä bensiinistä. Bensiiniä voi ostaa alennuksella enintään 75 litraa kuukaudessa henkeä kohden. Koska en ole vuosikausia yritettyäni saanut Italian viranomaisilta vakavasti otettavaa vastausta esittämiini kysymyksiin, kysyn nyt komissiolta seuraavaa: 1. Miksi tilanne on kehittynyt sellaiseksi, että bensiinilitra saattaa Aostanlaaksossa maksaa alle 1 000 liiraa? 2. Voiko komissio tehdä jotakin, jotta tämä Italian kansalaisten eriarvoinen kohtelu loppuisi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 2000) Mineraaliöljyjen verotusta yhteisössä säännellään kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19. lokakuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/81/ETY(1). Direktiivin 8 artiklan 4 kohdassa valtuutetaan neuvosto antamaan jäsenvaltiolle lupa ottaa käyttöön verovapautuksia tai veronalennuksia erityisistä poliittisista syistä. Neuvoston direktiivin 92/81/ETY antamista edeltäneissä neuvotteluissa jäsenvaltiot saivat 8 artiklan 4 kohdan nojalla verovapautuksia tai veronalennuksia osana direktiivin hyväksymismenettelyä. Tässä yhteydessä Italian viranomaisille annettiin lupa ottaa käyttöön poikkeus, joka koskee kulutusta Val d'Aostan ja Gorizian alueella. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat hinnanerot johtuvat kyseisen poikkeuksen soveltamisesta. Neuvosto hyväksyi poikkeuksen siltä pohjalta, että sen soveltamista jatketaan automaattisesti, jollei neuvosto komission ehdotuksesta yksimielisesti toisin päätä. Arvoisan parlamentin jäsenen ehdottama poikkeuksen poistaminen edellyttäisi näin ollen, että Italian valtuuskunta neuvostossa hyväksyisi sen kumoamisen. (1) EYVL L 316, 31.10.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3222/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Poikkeus tupakkadirektiiviin.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0105 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3222/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (17. lokakuuta 2000) Aihe: Poikkeus tupakkadirektiiviin EU:n tupakkadirektiiviä koskevassa yhteisessä kannassa kielletään 1. tammikuuta 2004 lähtien yli 10 mg tervaa sisältävien savukkeiden valmistus 14:ssä unionin 15 jäsenvaltiosta sekä savukkeiden vienti näistä valtioista. Yhteiseen kantaan sisältyy kuitenkin Kreikkaa koskeva poikkeus, jolla sallitaan tervan raja-arvon ylittävien savukkeiden valmistus, jakelu ja vienti vuoteen 2007 asti. Eikö kyse ole selvästä yhtenäismarkkinoiden periaatteiden ja kilpailulainsäädännön rikkomisesta ja muiden, etenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien EU:n tupakanvalmistajien syrjinnästä, sillä samanlaiset taloudellis-yhteiskunnalliset vaikutukset kohdistuisivat heihinkin? David Byrnen vastaus komission puolesta (8. joulukuuta 2000) Savukkeista poltettaessa syntyvän tervan suurinta sallittua määrää koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 17. toukokuuta 1990 annettuun neuvoston direktiiviin 90/239/ETY(1) sisältyy Kreikalle myönnetty siirtymäjakso savukkeiden sisältämän tervan enimmäismäärän osalta. Poikkeus kytkettiin kyseisen jäsenvaltion erityisiin yhteiskunnallis-taloudellisiin vaikeuksiin, jotka aiheutuvat siitä, että Kreikassa viljellyn tupakan tervapitoisuus on korkea. Direktiivin säännökset koskevat tämän vuoksi enemmän Kreikkaa kuin muita tupakanvalmistuksessa mukana olevia jäsenvaltioita. Lisäksi näiden tupakkalajikkeiden muuttaminen kestää huomattavan kauan, koska muutokset vaikuttavat useisiin ihmisiin, sillä tupakantuotanto on Kreikassa työvoimavaltainen ala, jolla työskentelee useita perheitä. Siirtymäjakson jatkaminen on perusteltua samoista syistä pyrittäessä edelleen jatkamaan tervapitoisuuksien vähentämistä. Tämä on suunnitteilla muutetussa ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tupakkatuotteiden valmistusta, esittämismuotoa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä(2), jonka uudelleen muotoiltu versio on parhaillaan käsiteltävänä. Tämä poikkeama rajoittuu kyseisten jäsenvaltioiden alueella valmistettuihin ja kaupan pidettäviin savukkeisiin, eikä sitä jatketa vuoden 2007 jälkeen. (1) EYVL L 137, 30.5.1990. (2) KOM(2000) 428 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0698/00 esittäjä(t): Hubert Pirker (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin ja Slovenian tasavallan väliset liittymisneuvottelut.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0018 - 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0698/00 esittäjä(t): Hubert Pirker (PPE-DE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin ja Slovenian tasavallan väliset liittymisneuvottelut Eurooppa-neuvosto vahvisti Kööpenhaminan huippukokouksessa vuonna 1993 tavoitteensa varmistaa kaikkien ihmisten suojelu perusoikeuksien ja -vapauksien loukkaamiselta. Eurooppa-neuvosto viittasi samassa yhteydessä muun muassa kaikenlaisen rotusyrjinnän poistamista koskevaan YK:n yleissopimukseen, johon sisältyy vaatimus poistaa syrjiviä lakeja ja määräyksiä. Mitä mieltä komissio on tätä taustaa vasten siitä, että Slovenian tasavallassa ovat edelleen voimassa niin sanotut Avnoj-säädökset (vuosilta 1944 ja 1946), jotka ovat selvästi yksittäisten kansanryhmien vastaisia? Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0697/00 ja E-0698/00 (2. toukokuuta 2000) Komissio on arvioinut kesäkuussa 1997 annetussa lausunnossaan Slovenian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi, että Slovenia vastaa Kööpenhaminassa vahvistettuja arviointiperusteita ja että Slovenialla on nykyisellään sellaiset vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun. Slovenia on sitoutunut täyttämään oikeusvaltiota ja ihmisoikeusperiaatteita koskevat arviointiperusteet. AVNOJ-päätökset annettiin ja pantiin täytäntöön kuitenkin ennen yhteisöjen perustamista ja ne ovat jäänteitä entisen sosialistisen Jugoslavian tasavallan lainsäädännöstä. Omaisuuden palauttamisprosessi on edelleen käynnissä. Komissio on tietoinen siitä, että omaisuuden palauttamisprosessi Sloveniassa on hyvin hidas. Komissio seuraa kyseistä prosessia Sloveniaan muodostamiensa kahdenvälisten suhteiden avulla. Komissio ei kuitenkaan voi suorasti puuttua asiaan. EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan selkeästi, että sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0697/00 esittäjä(t): Hubert Pirker (PPE-DE) komissiolle. Euroopan parlamentin 15. huhtikuuta 1999 antama päätöslauselma Slovenian liittymistä edeltävää kehitystä koskevasta komission kertomuksesta (1998).



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0018 - 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0697/00 esittäjä(t): Hubert Pirker (PPE-DE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan parlamentin 15. huhtikuuta 1999 antama päätöslauselma Slovenian liittymistä edeltävää kehitystä koskevasta komission kertomuksesta (1998) EU:n ja Slovenian välinen parlamentaarinen sekavaliokunta vaati 18. maaliskuuta 1999 antamassaan julistus ja suositus -asiakirjassa, että Slovenian hallituksen on poistettava vuosilta 1945 ja 1946 peräisin olevat lait ja säädökset, jotka koskevat yksittäisten kansanryhmien karkottamista entisestä Jugoslaviasta ja jotka edelleen ovat voimassa. Voiko komissio ilmoittaa, onko se käynyt keskusteluita Slovenian tasavallan hallituksen kanssa näistä laeista ja säädöksistä? Miten se aikoo ottaa huomioon tämän Euroopan parlamentin vaatimuksen liittymisneuvotteluissa? Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0697/00 ja E-0698/00 (2. toukokuuta 2000) Komissio on arvioinut kesäkuussa 1997 annetussa lausunnossaan Slovenian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi, että Slovenia vastaa Kööpenhaminassa vahvistettuja arviointiperusteita ja että Slovenialla on nykyisellään sellaiset vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun. Slovenia on sitoutunut täyttämään oikeusvaltiota ja ihmisoikeusperiaatteita koskevat arviointiperusteet. AVNOJ-päätökset annettiin ja pantiin täytäntöön kuitenkin ennen yhteisöjen perustamista ja ne ovat jäänteitä entisen sosialistisen Jugoslavian tasavallan lainsäädännöstä. Omaisuuden palauttamisprosessi on edelleen käynnissä. Komissio on tietoinen siitä, että omaisuuden palauttamisprosessi Sloveniassa on hyvin hidas. Komissio seuraa kyseistä prosessia Sloveniaan muodostamiensa kahdenvälisten suhteiden avulla. Komissio ei kuitenkaan voi suorasti puuttua asiaan. EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan selkeästi, että sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1589/00 esittäjä(t): Martin Callanan (PPE-DE) komissiolle. Kilpailu.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0168 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1589/00 esittäjä(t): Martin Callanan (PPE-DE) komissiolle (19. toukokuuta 2000) Aihe: Kilpailu Onko komissio samaa mieltä siitä, että Kanarian saarten turismin suunnittelua koskevan lain 38 artiklan 4 alakohdassa mainittu yhtenäisen käytön periaate on selvästi vapaata kilpailua rajoittava, kun huomioidaan seuraavat näkökohdat: 1. Kaikkien majoituspalveluita tarjoavien yritysten tulee toimia kyseistä periaatetta noudattaen. 2. Tässä laissa yhtenäisen käytön periaate ymmärretään siten, että tulee nimittää vain yksi yritys majoituspalveluja tarjoavaa kokonaisuutta kohden. (Kyseinen laki itse asiassa estää yksittäisiä omistajia määrittämästä vuokran suuruutta asuntoja vuokrattaessa, ja se myös rankaisee niitä omistajia, jotka haluavat kiinteistöt omaan käyttöönsä). Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa Kanariansaarten lakiin; komission käsityksen mukaan kyse on 6 päivänä huhtikuuta 1995 annetusta laista N:o 7/1995, joka koskee tiettyjä matkailupalveluihin Kanariansaarilla sovellettavia sääntöjä. Arvoisa parlamentin jäsen kysyy, onko komissio samaa mieltä siitä, että tietty määräys on selvästi kilpailua rajoittava. Kyseisessä määräyksessä edellytetään pääasiassa sitä, että vuokrattaessa samassa rakennuksessa olevia asuntoja turisteille, toiminta on yhden johdon alaisuudessa ja sitä koskevat tietyt yhteiset vaatimukset. Tarkoituksena näyttää olevan turisteille tarjottavien palveluiden laadun varmistaminen. Hinnoittelu samoin kuin muut kaupalliset näkökohdat näyttävät jäävän yhteensovittamisen ulkopuolelle. Yhteisön kilpailusäännöt (EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artikla (ent. 85 ja 86 artikla)) koskevat yritysten välisten kilpailua rajoittavien sopimusten (esim. kilpailijoiden väliset hintoja koskevat sopimukset) ja määräävän aseman väärinkäytön poistamista. Soveltamalla samanaikaisesti EY:n perustamissopimuksen 10 artiklaa (ent. 5 artikla) tai julkisten yritysten ja erityisoikeuksia omaavien yritysten tapauksessa 86 artiklaa (ent. 90 artikla) ja toista edellä mainituista artikloista komissio voi puuttua myös sellaisiin tapauksiin, joissa jäsenvaltio määrää kyseessä olevista toimintatavoista tai kannustaa niihin. On kuitenkin syytä muistaa, että yhteisön kilpailusääntöjä voidaan soveltaa ainoastaan silloin, kun väitetty kilpailunrajoitus saattaa vaikuttaa merkittävällä tavalla jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio tutkii mielellään kaikki sen huomioon tuodut valitukset, mutta tarkempien tietojen puuttuessa se ei kuitenkaan pysty yhtymään arvoisan parlamentin jäsenen näkemykseen, jonka mukaan mainittu määräys on selvästi yhteisön kilpailusääntöjen vastainen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa ennemminkin siltä, että kyseinen laki ei ole omiaan aiheuttamaan sellaista kilpailunvastaista käyttäytymistä, joka rikkoisi yhteisön kilpailusääntöjä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1764/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle. Lehdistönvapaus Venäjällä.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1764/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (5. kesäkuuta 2000) Aihe: Lehdistönvapaus Venäjällä Katsooko neuvosto, että turvallisuuspalvelu FSB:n (entinen KGB) suorittama etsintä itsenäisen mediatalo Media-Mostin toimistoihin on merkki uudesta ilmapiiristä, kun 10 vuotta on kulunut Berliinin muurin kaatumisesta ja muutamia vuosia kommunismin lakkauttamisesta Venäjällä? Onko neuvosto huolissaan tästä iskusta lehdistönvapautta ja Media-Mostia vastaan sekä televisiokanava NTV:tä vastaan, jonka johtaja Vladimir Gusinski on myös Venäjän juutalaisyhteisön tärkeimpiä johtajia? Aikooko neuvosto pyytää Venäjän presidenttiä Vladimir Putinia turvaamaan ilmaisunvapauden ja tuomitsemaan tällaisen toiminnan, jota ei voida hyväksyä lakia kunnioittavassa valtiossa, joka on Euroopan neuvoston jäsen ja joka haluaa jonain päivänä liittyä Euroopan unionin jäseneksi? Vastaus (26. syyskuuta 2000) Neuvosto pani huolestuneena merkille etsinnän, jonka turvallisuuspalvelu FSB suoritti mediatalo Media-Mostin toimistoissa. Neuvosto on useaan otteeseen, erityisesti 29. toukokuuta järjestetyssä huippukokouksessa, korostanut Venäjän viranomaisille, että tiedotusvälineiden vapaus ja riippumattomuus ovat demokraattisen, vapaan ja avoimen yhteiskunnan keskeinen osatekijä. Demokraattisten perusperiaatteiden kunnioittaminen on EU:n ja Venäjän välisen kumppanuuden kulmakivi ja kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tärkeä osa. Venäjän julkisten instituutioiden, erityisesti täytäntöönpano-, lainsäädäntö- ja lainkäyttöelinten, lujittamiseen tarkoitettu tuki on EU:n yhteisen Venäjän-strategian päätavoitteita. Neuvosto tukee edelleen demokraattisten uudistusten toteuttamista Venäjällä ja seuraa tiiviisti tällä alalla tapahtuvaa kehitystä kiinnittäen erityisesti huomiota tiedotusvälineiden vapauteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2052/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) neuvostolle. Poliittisten puolueiden kieltäminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0133 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2052/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) neuvostolle (27. kesäkuuta 2000) Aihe: Poliittisten puolueiden kieltäminen Huomioni on kiinnittynyt Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artiklaan, jonka otsikkona on kokoontumis- ja yhdistymisvapaus ja siinä puhutaan oikeudesta osallistua rauhanomaisiin kokouksiin, mikä käsittää myös oikeuden perustaa muiden kanssa ammattiyhdistysliikkeitä ja poliittisia puolueita sekä liittyä niihin. Puolueeni tukee koko tätä artiklaa ja uskoo, että kaikkien yhteiskuntien on ehdottomasti taattava oikeus osallistua rauhanomaisiin kokouksiin, oikeus perustaa ammattiyhdistysliikkeitä ja liittyä niihin sekä oikeus perustaa poliittisia puolueita. Euroopan parlamentti hyväksyi kuitenkin hiljattain ehdotuksia, että myöhemmin tänä vuonna pidettävässä hallitustenvälisessä konferenssissa voitaisiin keskustella sellaisten puolueiden kieltämisestä kuin Jörg Haiderin vapauspuolue Itävallassa. Haluaisin tietää, miten Euroopan unioni voi ajatella yhdenkään poliittisen puolueen kieltämistä; silloinhan rikottaisiin Euroopan unionin perusoikeuskirjan ehdotettua 17 artiklaa? Aikooko neuvosto luopua ehdotuksista kieltää joidenkin poliittisten puolueiden toiminta Euroopan unionin sisällä? Vastaus (10. lokakuuta 2000) Arvoisan parlamentinjäsenen esittämää kysymystä ei ole koskaan käsitelty neuvostossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2070/00 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Turkin tekstiili- ja pitsiteollisuus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2070/00 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2000) Aihe: EU:n ja Turkin tekstiili- ja pitsiteollisuus Investoiko Euroopan unioni merkittävästi Turkin tekstiiliteollisuuteen? Jos investoi, tapahtuuko tämä jäsenvaltioiden tekstiiliteollisuuden kustannuksella? Aikooko EU myöntää talousarviostaan lisää määrärahoja Turkin tekstiiliteollisuuteen tehtäviin investointeihin? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Yhteisön budjetista ei ole rahoitettu Turkin tekstiiliteollisuuden investointeja. Ehdotus neuvoston asetukseksi Turkin taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi toteutettavien toimien täytäntöönpanosta(1) on parhaillaan käsiteltävänä neuvoston ja parlamentin välillä. Neuvosto hyväksyi yhteisen kannan 14 päivänä kesäkuuta 2000. Asetusluonnoksessa edellytetään muun muassa, että Turkin teollisuuden nykyaikaistamista tuettaisiin. Turkin tekstiiliteollisuutta koskevien yksittäisten toimien osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään palaamaan vastaukseen, joka annettiin NicholasCleggin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1921/00(2). (1) EYVL C 408, 29.12.1998. (2) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 149.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0927/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Rypälemehujen markkinoille saattaminen (kilpailuasioista vastaava PO).



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0927/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Rypälemehujen markkinoille saattaminen (kilpailuasioista vastaava PO) Tällä hetkellä ei ole olemassa yhteisön rajoituksia, jotka koskevat rypälemehujen sisältämän luonnonglyserolin prosentuaalista määrää. Ainoa rajoitus (neuvoston asetus (EY) N:o 822/87)(1) koskee lopputuotteen alkoholipitoisuutta. Yksityinen saksalaiselin GFL (Berliinissä sijaitseva Gesellschaft für Lebensmittelforschung mbH) väittää kuitenkin, että Italiassa tuotetut rypälemehut sisältävät glyserolia yli sallittujen rajojen. GFL:n väitteet muodostavat EU:n sisäisen kaupan teknisen esteen ja ovat avoimesti yhteismarkkinoiden periaatteiden vastaisia. Voiko komissio kertoa, edellä mainitut seikat huomioon ottaen, aikooko se ryhtyä välittömiin toimiin varmistaakseen, ettei näin todella estetä Italiassa tuotettujen rypälemehujen saattamista Saksan markkinoille? (1) EYVL L 84, 27.3.1987, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2000) Hedelmämehujen ja tiettyjen vastaavanlaisten tuotteiden tuotantoedellytykset ja markkinoille saattamista koskeva edellytykset on vahvistettu 21. syyskuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/77/ETY(1). Sen ensimmäisessä artiklassa vahvistetaan erityisesti hedelmämehun ja hedelmän määritelmät. Siinä ei säädetä rypäletäysmehussa sallitun glyseriinin enimmäismäärästä. Glyseriinin lisääminen hedelmämehuihin ei ole sallittua. Yksityisen saksalaiselimen esittämillä huomautuksilla ei ole virallista eikä lainsäädännöllistä merkitystä markkinoille saattamista koskevien yhteisön säännösten mukaisille rypäletäysmehuille. Saksan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet komissiolle erityistoimenpiteistä, joiden tarkoituksena olisi rajoittaa tai kieltää italialaisen rypäletäysmehun pitäminen kaupan Saksan markkinoilla. Komissio on näin ollen ottanut näihin viranomaisiin tarvittaessa yhteyttä saadakseen täsmennystä esitetyille tiedoille. Se ei jätä tarvittaessa saattamatta asiaa tuomioistuimen käsiteltäväksi EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) määrätyn menettelyn mukaisesti. (1) EYVL L 244, 30.9.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1141/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1141/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa neljä käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa viisi elintarviketurvallisuutta koskevia lainsäädäntönäkökohtia. Ehdotuksia on esitetty yleisen kehyksen luomiseksi aloille, joilla ei sovelleta erityisiä yhdenmukaistettuja määräyksiä (tämä koskee vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta). Aikooko komissio ehdottaa uutta horisontaalista lainsäädäntöä? Jos ei aio, onko nykyinen tuotteiden vastavuoroista tunnustamista koskeva lainsäädäntö riittävä, vaikka sitä koskevat menettelyt ovat monimutkaisia ja aikaa vieviä? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1766/00 esittäjä(t): Alexander Radwan (PPE-DE) komissiolle. Arvonlisävero Puolassa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0090 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1766/00 esittäjä(t): Alexander Radwan (PPE-DE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Arvonlisävero Puolassa Onko komissio tietoinen, että saksalaisten yritysten on maksettava mainostamisesta Puolassa 22 %:n arvonlisävero eivätkä ne voi saada hyvitystä maksamastaan verosta? Mikä on komission kanta siihen, että maksettu vero kuitenkin hyvitetään ulkomaisille yrityksille, joilla on toimipisteitä Puolassa ja jotka hoitavat mainostamisen niiden kautta? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä liittymisneuvotteluissa kannustaakseen Puolaa ulkomaisten mainostajien tasavertaiseen verokohteluun? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 2000) Komissio on hyvin tietoinen siitä, että tällä hetkellä Puola myöntää arvonlisäveron palautuksen ainoastaan maahan rekisteröityneille arvonlisäverovelvollisille. Tämä merkitsee sitä, että ulkomaalaiset verovelvolliset, jäsenvaltioiden verovelvolliset mukaan luettuina, joita ei ole rekisteröity Puolan alv-rekisteriin, eivät voi vaatia palautettavaksi liiketoimintansa yhteydessä Puolassa suoritetuista verotettavista liiketoimista maksamaansa arvonlisäveroa. Yhteisön säännöstöön kuuluvassa kahdeksannessa, 6. joulukuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/1072/ETY(1) jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta maan alueelle sijoittautumattomille verovelvollisille suoritettavaa arvonlisäveron palautusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja kolmannessatoista, 17. marraskuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/560/ETY(2) säädetään arvonlisäveron takaisinmaksusta verovelvollisille, jotka eivät ole rekisteröityneet jäsenvaltion alueella vaan toisessa jäsenvaltiossa tai yhteisön ulkopuolisessa maassa. On huomattava, että jäsenvaltiot voivat edellyttää vastavuoroisuutta arvonlisäveron maksamisessa takaisin yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneille verovelvollisille. Muun muassa Saksa soveltaa tätä mahdollisuutta. Koska edellä mainitut direktiivit ovat osa arvonlisäveroa koskevaa yhteisön säännöstöä, Puolan on pantava ne täytäntöön viimeistään silloin kun siitä tulee unionin jäsenvaltio. Liittymisneuvotteluissa Puola on sitoutunut ottamaan käyttöön vuonna 2001 järjestelyn, jolla maan ulkopuolelle sijoittautuneille verovelvollisille voidaan palauttaa Puolassa maksettu arvonlisävero. (1) EYVL L 331, 27.12.1979. (2) EYVL L 326, 21.12.1986.