ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3392/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle. Maanviljelijöille maksettujen yhteisön tukien verotus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3392/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Maanviljelijöille maksettujen yhteisön tukien verotus Onko maanviljelijän maksettava yhteisön varoista saamastaan tulotuesta veroa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, ja onko se siten osa kyseisen jäsenvaltion tuloja? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2000) Komission mielestä viljelijöiden yhteisön varoista saamaan tulotukeen voidaan soveltaa kansallisia veroja ja muita maksuja, mutta ei kuitenkaan erityisesti tulotuesta perittäviä veroja. Asuinjäsenvaltion verotus ja siten myös kyseisen jäsenvaltion suorittama mahdollinen takaisinperintä määräytyy asiaa koskevan kansallisen verolainsäädännön mukaan ja rajat ylittävän toiminnan osalta jäsenvaltioiden kahdenvälisten verotussopimusten perusteella. Jäsenvaltioiden verotusjärjestelmät poikkeavat huomattavasti toisistaan sekä verotusperustan että verotuksen tason suhteen. Rajat ylittävän toiminnan yhteydessä kahdenvälisissä verotussopimuksissa sovelletaan erilaisia sääntöjä, joilla pyritään estämään kaksinkertainen verotus silloin, kun tietyssä jäsenvaltiossa asuvalle henkilölle maksettu tulo on peräisin toisesta jäsenvaltiosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2022/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan kansalaisen siirtäminen egyptiläisestä vankilasta kreikkalaiseen vankilaan.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0048 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2022/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Kreikan kansalaisen siirtäminen egyptiläisestä vankilasta kreikkalaiseen vankilaan Kreikan kansalainen Georgios Lembidakis on kärsinyt elinkautista tuomiota huumausainelakien rikkomisesta pakkotyössä egyptiläisessä vankilassa vuodesta 1984 lähtien. Lembidakis haluaisi tulla siirretyksi kreikkalaiseen vankilaan tuomionsa loppuun kärsimistä varten. Lembidakis on anonut siirtoa Kreikan ulkoasiain-, sisäasiain- ja oikeusministeriöiden tuella vuodesta 1988 lähtien Kreikan ja Egyptin arabitasavallan 22. joulukuuta 1986 tekemän vankien siirtosopimuksen mukaisesti. Aiemmin Egyptistä on luovutettu kotimaahan tuomionsa loppuun kärsimistä varten Lembidakisin kanssa samasta rikoksesta tuomittuja vankeja (Otto Kraling ja Gunter Leonhardt Saksaan, Roland Devaux Ranskaan sekä Paul Collet ja Maureen Plesehet Yhdistyneeseen kuningaskuntaan). Voisiko komissio ilmoittaa minulle, uskooko se voivansa vaikuttaa yhteisön yleisen säännöstön ja EuroVälimeri-yhteistyökumppanuuden perusteella Georgios Lembidakisin siirtämiseen egyptiläisestä vankilasta kreikkalaiseen vankilaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. heinäkuuta 2000) Komissio panee merkille ponnistelut, jotka liittyvät Georgios Lembidakisen siirron järjestelyihin egyptiläisestä vankilasta Kreikkaan. Kahdenväliset sopimukset, mm. Kreikan ja Egyptin välillä vuonna 1986 tehty sopimus, kattavat yleensä tällaiset järjestelyt. Valitettavasti unionin ja Egyptin voimassa olevissa kahdenvälisissä tai Barcelonan prosessiin liittyvissä sopimuksissa ei ole sellaista määräystä, joka olisi olennainen tämän tapauksen kannalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2646/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Lasten väriliiduista irtoavien siirtymäkuitujen aiheuttamat vaarat, joita voidaan verrata asbestin vaaroihin.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2646/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Lasten väriliiduista irtoavien siirtymäkuitujen aiheuttamat vaarat, joita voidaan verrata asbestin vaaroihin New York Timesissä 14. kesäkuuta 2000 julkaistun artikkelin mukaan Yhdysvaltojen tuoteturvallisuuskomissio testasi äskettäin 25 vahapinnoitettua liitumerkkiä ja sai selville, että 21:ssä niistä on asbestin kaltaista ainetta, jota kutsutaan siirtymäkuiduiksi. Vaikka kyseisen turvallisuuskomission mielestä vaara haitallisesta altistumisesta asbestille tai asbestin kaltaisille aineille on pieni, koska liiduissa on vahapinta, se katsoi, että on toteutettava ennaltavarautumisen periaatteen mukaisia toimenpiteitä lasten terveyden suojelemiseksi. Aikaisemmat tutkimukset ovat vahvistaneet, että lasten liiduissa on asbestia tai siirtymäkuituja. Yhdysvaltojen suurimmat valmistajat ovat vapaaehtoisesti luvanneet korvata nämä kuidut vuoden kuluessa. Onko komissio tietoinen tästä Euroopan unionissa valmistettuihin tai sinne tuotaviin liituihin liittyvästä ongelmasta ja jos on, mitä toimenpiteitä komissio ehdottaa lasten terveyttä mahdollisesti uhkaavan vaaran poistamiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 2000) Aiemmin tänä vuonna komissio sai kuulla Yhdysvaltain lehdistössä julkaistuista artikkeleista, joiden mukaan lasten väriliitujen valmistuksessa käytettävässä kalkkijauheessa on mahdollisesti asbestia ja niinsanottuja siirtymäkuituja. Komissio on sittemmin ottanut yhteyttä kulutustavaroiden turvallisuutta käsittelevään komiteaan Yhdysvalloissa (Consumer product safety commission, CPSC) saadakseen tosiasiallisia tietoja näistä artikkeleista, erityisesti löydettyjen kuitujen määristä ja tyypeistä sekä tuotetyypeistä ja -merkeistä. CPSC on antanut käyttöön tutkimustensa alustavat tulokset sellaisina kuin ne esitettiin 14. kesäkuuta 2000 New York Timesin julkaisemassa lehdistötiedotteessa, johon arvoisa parlamentin jäsen viittasi. CPSC viimeistelee parhaillaan tutkimusten tuloksia ja on luvannut toimittaa niistä kopion komissiolle. Komissio on samanaikaisesti ilmoittanut yleisestä tuoteturvallisuudesta 29. kesäkuuta 1992 annetun direktiivin 92/59/ETY(1) mukaisen kiireellisiä tuoteturvallisuusasioita käsittelevän komitean jäsenille tämän vaaran mahdollisuudesta ja pyytänyt jäsenvaltioilta mahdollisia asiaan liittyviä tietoja. Jos lehtiartikkeleiden tiedot osoittautuvat oikeiksi, komissio tiedottaa asiasta jäsenvaltioille varmistaakseen, että asbestikuituja varten laaditaan asianmukaiset markkinointirajoitukset tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27. heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY(2) säännösten mukaisesti. (1) EYVL L 228, 11.8.1992. (2) EYVL L 262, 27.9.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2232/00

esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) neuvostolle

(11. heinäkuuta 2000)

Aihe: Etelä-Afrikan ja Euroopan unionin välinen sopimus

Portugalilaisten viejien mukaan Etelä-Afrikan ja Euroopan unionin välisestä sopimuksesta huolimatta kyseisen sopimuksen 2 artiklan vastainen ja portugalilaista teollisuutta haittaava polkumyynti jatkuu.

Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt vilpillisen kilpailun ja portugalilaiselle teollisuudelle aiheutuneiden haittojen torjumiseksi?

Vastaus

(7. marraskuuta 2000)

Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tasavallan välisessä kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevassa sopimuksessa, joka allekirjoitettiin 11. lokakuuta 1999, vahvistetaan molempien osapuolten sitoumus rohkaista Etelä-Afrikassa parhaillaan tapahtuvaa talouden rakennemuutosta ja edistää tavaroiden, palvelujen ja pääoman keskinäisen kaupan laajentamista ja vastavuoroista vapauttamista. Keskinäisten kauppavirtojen edistämisessä molemmat osapuolet ovat kuitenkin korostaneet sitoumustaan kansainvälistä kauppaa koskeviin periaatteisiin ja sääntöihin, mukaan lukien polkumyynti- ja tasoitustullit. Sopimuksen 23 artiklassa vahvistetaan, että sopimus ei millään tavalla estä polkumyyntitapauksessa toteutettavia toimenpiteitä koskevia GATT:n sääntöjä, ja 24 artiklassa esitellään olosuhteet, joissa joko Euroopan yhteisö tai Etelä-Afrikka voi toteuttaa WTO:n mukaisia suojatoimenpiteitä, jos tietyn tuotteen tuonti lisääntyy niin paljon ja sillä tavoin, että se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa kotimaisille tuottajille. Sopimuksen 26 artiklassa määrätään, että ennen tällaisten suojatoimenpiteiden toteuttamista sopimuksessa perustetulle yhteistyöneuvostolle on toimitettava kaikki merkitykselliset tiedot kummankin osapuolen kannalta hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi, vaikkakin välitöntä toimintaa edellyttävissä poikkeuksellisissa olosuhteissa suojatoimenpiteitä voidaan soveltaa ilman neuvotteluja. Todettakoon, että sopimus ei kata Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tuottajien tai viejien kauppakäytäntöjä kolmansissa maissa.

Sopimuksessa määrätään kuitenkin erityismenettelyistä siinä tapauksessa, että Etelä-Afrikan tuottajien epäreilu kilpailu Euroopan yhteisön markkinoilla aiheuttaa vahinkoa jäsenvaltioiden teollisuudelle. Asianosaisten yritysten olisi pyydettävä kauppaministeriötään joko lähestymään suoraan komissiota tai ottamaan asia esille asianmukaisessa neuvoston komiteassa. Viimeisessä yhteisön ja Etelä-Afrikan yhteistyöneuvoston kokouksessa 31. maaliskuuta 2000 yksikään jäsenvaltio ei tuonut esiin polkumyyntitapausta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2693/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Liettuan liittyminen.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2693/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Liettuan liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Liettuaan sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän takuu- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2692/00, E-2693/00, E-2694/00, E-2696/00, E-2697/00 ja E-2698/00 (13. lokakuuta 2000) Latvian, Liettuan, Maltan, Slovakian, Bulgarian ja Romanian yhteisöön liittymisestä aiheutuvien maataloustuen lisäkustannusten arvioiminen edellyttäisi, että liittymisen ajankohdasta, ehdoista ja edellytyksistä on käytettävissä kohtuullisen tarkat tiedot. Nämä seikat on määriteltävä kyseisten maiden kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joiden maataloutta koskevaa osaa ei ole vielä alettu käsitellä. Tämän vuoksi kustannusten arvioiminen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien olettamusten perusteella olisi mitä ilmeisimmin varsin hypoteettista, spekulatiivista ja epävarmaa. Neuvotteluprosessin tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata esitettyihin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2735/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. EU:n ja Bulgarian välisten neuvottelujen aloittaminen.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0082 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2735/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: EU:n ja Bulgarian välisten neuvottelujen aloittaminen Puheenjohtaja Ranskan ehdokasvaltioiden kanssa käytävien neuvottelujen aloittamista koskevien ohjelmajulistusten mukaan EU:n neuvottelujen Bulgarian kanssa odotetaan alkavan vain viidellä EU:n lainsäädännön alalla, mistä seuraa maan liittymisprosessin viivästyminen entisestään. Katsooko komissio, että edellä mainittu neuvoteltavien alojen määrä on riittävä vai voitaisiinko sen näkemyksen mukaan aloittaa neuvottelut useammilla aloilla, jotta Bulgarian EU:iin liittymisen prosessi etenisi nopeammin? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 2000) Jäsenvaltiot ovat päättäneet aloittaa Ranskan puheenjohtajuuskauden aikana liittymisneuvottelut Bulgarian kanssa viidestä uudesta asiakokonaisuudesta niiden kuuden asiakokonaisuuden lisäksi, joita koskevat neuvottelut käynnistettiin Portugalin puheenjohtajuuskaudella. Tämä vastaa komission ehdotuksia. Näin ollen neuvoteltavien asiakokonaisuuksien lukumäärä nousee yhteentoista (pääomien vapaa liikkuvuus, yhtiöoikeus, tilastot, pk-yritykset, tiede ja tutkimus, koulutus, televiestintä, kulttuuri ja audiovisuaalialan politiikka, kuluttaja-asiat ja terveyden suojelu, ulkosuhteet sekä yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka). Näistä neljän asiakokonaisuuden käsittely saatiin toistaiseksi päätettyä jo Portugalin puheenjohtajuuskaudella (pk-yritykset, tiede ja tutkimus, koulutus sekä yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka). Ottaen huomioon, että neuvottelut Bulgarian kanssa aloitettiin vasta maaliskuussa 2000, komissio pitää toistaiseksi saavutettua edistystä nopeana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2164/00

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(30. kesäkuuta 2000)

Aihe: Maataloustuotteiden tuonti kolmansista maista etuuskohtelun ehdoin

Kirjalliseen kysymykseeni E-0314/00(1) 17.3.2000 antamassaan vastauksessa komission jäsen Fischler vahvisti, että huolimatta EU:n omavaraisuudesta oliiviöljyn tuotannossa unioni tuo oliiviöljyä huomattavia määriä kolmansista maista niille erittäin edullisin tulliehdoin.

Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa minulle kolmansista maista etuuskohtelun ehdoin tuotavien hedelmien ja vihannesten, sitrushedelmien, tupakan, viinin ja puuvillan täsmälliset määrät? Mihin tämä järjestelmä perustuu, mitä tavoitteita se palvelee ja mistä maista näitä tuotteita tuodaan?

(1) EYVL C 330 E, 21.11.2000, s. 120.

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(15. syyskuuta 2000)

Ensinnäkin oliiviöljyn, jonka yhteisön tuotanto saattaa vaihdella vuosittain 15-20 prosenttia, etuuskohtelun ehdoin tapahtuva tuonti, joka on noin 2,5 prosenttia keskimääräisestä tuotannosta, ei ole kovin suurta, toisin kuin arvoisa parlamentin jäsen asian ilmaisee.

Yleisesti ottaen kyseisten tuotteiden tuonnissa kolmansille maille myönnetyt etuuskohtelut koskevat arvotullien alentamista tai poistamista. Hedelmä- ja vihannesalan erityisen herkkien tuotteiden osalta on käytetty järjestelmää, jossa tuodun tuotteen taso liitetään erityistullin kantamiseen sellaisten edullisten tuotteiden tuonnin välttämiseksi, jotka saattavat häiritä sisämarkkinoiden tasapainoa. Suurin osa myönnytyksistä kuuluu tariffikiintiöihin, jotka vastaavat kolmansista maista lähtöisin olevia perinteisiä tuonteja ja joihin sovelletaan hyvin tiukkoja viennin aikataulua koskevia edellytyksiä. Näin ollen komissio vahvisti Välimeren alueen kolmansien maiden suhteiden osalta Tutkimuksessa Välimeren myönnytysten vaikutuksista(1), joka esiteltiin neuvostolle vuonna 1997, että nämä toimenpiteet, joiden tavoitteena on tuonnin vapauttaminen, eivät vääristä yhteisön markkinoita. Komissio lähettää parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle suoraan jäljennöksen mainitun asiakirjan julkaisemattomasta oikaisusta. On syytä muistuttaa, että kolmansille maille myönnetyt etuudet kuuluvat sopimuksiin, jotka sisältävät myös kolmansien maiden myöntämiä myönnytyksiä, jotka suosivat yhteisön maataloustuotteiden vientiä näihin maihin.

Tarkemmin sanottuna komissio on jo ryhtynyt päivittämään parlamentin jäsenen tarkoittamia täsmällisiä tietoja. Tupakka-alalla ei ole yhteisöön tuontia etuuskohtelun ehdoin. Viinialalla etuuskohtelun ehdoin tuotiin vuonna 1997 1,663 miljoonaa hehtolitraa, vuonna 1998 1,727 miljoonaa hehtolitraa ja vuonna 1999 1,633 miljoonaa hehtolitraa. Puuvilla-alalla ei ole kolmansien maiden tuonnin etuuskohtelua, koska alkuperästä riippumatta puuvillaa tuodaan tullitta. Hedelmä- ja vihannesalan osalta on mahdotonta toimittaa kohtuullisessa määräajassa pyydettyjä tietoja, koska tällainen tutkimustehtävä työllistäisi yhden toimihenkilön kokopäivätoimisesti useaksi viikoksi. Parlamentin jäsen löytää kuitenkin tarpeellisia tietoja mainitusta vuodelta 1997 olevasta vaikutuksia koskevasta tutkimuksesta.

(1) KOM(97) 477 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3338/00 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle. Golfkenttä Settimo San Pietron kunnassa Cagliarissa (Italia).



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3338/00 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Golfkenttä Settimo San Pietron kunnassa Cagliarissa (Italia) Settimo San Pietron kunnassa (Cagliarin maakunnassa) avattiin 9. syyskuuta 2000 golfkenttä, jossa on valaistus, katettu alue, bunker ja puttausviheriö. Tähän hankkeeseen, josta on tarkoitus kahden vuoden sisällä tehdä 18-reikäinen kenttä, on käytetty Patto Territoriale Area Vasta di Cagliarin myöntämää rahoitusta, joka kattaa 68 prosenttia kentän perusrakenteiden kustannuksista (kokonaiskustannukset ovat arviolta 14,5 miljardia liiraa). Sardinian alue julistettiin 21.7.2000 virallisesti luonnonkatastrofialueeksi jatkuvan kuivuuden vuoksi. Vaikka tällaisen golfkentän vedenkulutus on arviolta 2000 kuutiometriä päivässä, mikä vastaa 800 asukkaan kylän päivittäistä kulutusta, hankkeelle ei ole tehty minkäänlaista ympäristövaikutusten arviointia(1). 1. Onko komissio selvillä edellä esitetyistä seikoista? 2. Voisiko komissio selvittää, onko tässä asiassa rikottu yhteisön ympäristövaikutusten arviointia koskevia normeja? 3. Aikooko komissio jäädyttää yhteisön rahoituksen siinä tapauksessa, että tässä asiassa olisi rikottu yhteisön oikeutta? (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 2000) Golfkentät eivät varsinaisesti kuulu ympäristövaikutusten arviointia koskevan yhteisön lainsäädännön (neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista, ja sen muuttamisesta 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettu direktiivi 97/11/EY(1)) soveltamisalaan. Sen vuoksi ei arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella voi katsoa, että yhteisön oikeutta olisi tässä tapauksessa rikottu. (1) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3201/00 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE-DE) komissiolle. Hedelmänviljelyä ja väkevien alkoholijuomien valmistusta harjoittavien perheyritysten asema.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0241 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3201/00 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE-DE) komissiolle (6. lokakuuta 2000) Aihe: Hedelmänviljelyä ja väkevien alkoholijuomien valmistusta harjoittavien perheyritysten asema Toistaiseksi ei ole olemassa yhdenmukaistettuja määräyksiä, joita sovellettaisiin hedelmänviljelyä, väkevien alkoholijuomien valmistusta ja tislausta harjoittaviin perheyrityksiin. Tämän ammatin harjoittamiseen liittyvissä määräyksissä on suuria eroja jäsenvaltioiden välillä. Onko komissio suunnitellut yhteisön sääntöjen laatimista tälle alalle? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Ammattien harjoittamista koskeva sääntely ei sinänsä kuulu yhteisön oikeuden soveltamisalaan, vaan jäsenvaltiot ovat periaatteessa vapaita vahvistamaan edellytykset ammattien harjoittamiselle alueellaan. Näin tehdessään jäsenvaltioiden on kuitenkin noudatettava ammatinharjoittajien vapaata liikkuvuutta koskevia yhteisön sääntöjä. Ammatillisen toiminnan harjoittamista koskevien edellytysten ja muodollisuuksien, kuten vaadittujen lisenssien, osalta jäsenvaltioita sitovat EY:n perustamissopimuksen 43 ja 49 artiklassa (ent. 52 ja 59 artikla)määrätyt sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevat periaatteet. Väkevien alkoholijuomien valmistajia sijoittautumisvapaus koskee todennäköisesti palveluiden tarjoamisen vapautta enemmän. Vaikka ammattien harjoittamista sääntelevät jäsenvaltiot eivät voikaan evätä pääsyä kyseiseen ammattiin ammatinharjoittajilta, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/42/EY(1) säädettyjä edellytyksiä ammattikokemuksesta (7 päivänä kesäkuuta 1999 annettu direktiivi tutkintotodistusten tunnustamisjärjestelmän perustamisesta vapauttamisdirektiivien ja siirtymätoimenpiteistä annettujen direktiivien soveltamisalaan kuuluvan ammatillisen toiminnan osalta sekä tutkintotodistusten yleisen tunnustamisjärjestelmän täydentämisestä), kyseisten ammatinharjoittajien on täytettävä myös vastaanottavan jäsenvaltion laissa säädetyt muut vaatimukset ja muodollisuudet, kuten kirjoittautuminen ammattirekisteriin tai ammattilisenssin hankkiminen, mikäli nämä vaatimukset koskevat myös vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisia ja noudattavat EY:n perustamissopimuksen suhteellisuusperiaatetta. Mitä tulee jäsenvaltioille varattuun toimivaltaan, komissio ei ole suunnitellut kyseisen ammatin harjoittamiseen sovellettavaa yhteisön säädöstä. (1) EYVL L 201, 31.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3308/00 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) neuvostolle. Laiton maahanmuutto Andalusian rannikolla.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0222 - 0223



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3308/00 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) neuvostolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Laiton maahanmuutto Andalusian rannikolla Tunteeko neuvosto laittomaan maahanmuuttoon Andalusian rannikolla liittyvän yhteiskunnallisen tragedian koko laajuudessaan? Tietääkö neuvosto, että monet niistä henkilöistä, jotka yrittävät ylittää Gibraltarin salmen laittomasti, saavat surmansa tai katoavat? Tietääkö neuvosto, että Espanjan hallituksen välinpitämättömyyden vuoksi näiden henkilöiden avustaminen lankeaa kansalaisjärjestöille ja solidaarisuuttaan osoittaville andalusialaisille? Aikooko neuvosto ryhtyä toimiin tämän ongelman ratkaisemiseksi? Aikooko se puuttua erityisesti epäinhimillisiin varastointioloihin, joista nämä henkilöt kärsivät, kun viranomaiset sulkevat heidät laivan lastiruumaan lähtömaahan palauttamisen aikana? Onko Andalusian toimittava tässä tapauksessa jatkossakin unionin poliisina, vaikka sillä ei ole siihen tarkoituksenmukaisia keinoja eikä asia kuulu sen yksinomaiseen toimivaltaan? Vastaus (20./21. joulukuuta 2000) 1. Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka neuvosto on antanut kirjallisiin kysymyksiin P-1391/00 (esittäjä Rodi Kratsa-Tsagaropoulou), E-2878/00 (esittäjä Camilo Nogueira Román) ja E-1013 (esittäjä André Brie). 2. Ei ole neuvoston tehtävä ottaa kantaa toimivallan jakautumiseen jossakin jäsenvaltiossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2523/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Euroopan ympäristönsuojelua käsittelevä teemakeskus ja luontotyyppidirektiivi.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2523/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Euroopan ympäristönsuojelua käsittelevä teemakeskus ja luontotyyppidirektiivi Miten komissio aikoo varmistaa, että Euroopan tasolla tarvittavaa, Euroopan ympäristönsuojelua käsittelevän teemakeskuksen tarjoamaa laajaa tieteellistä asiantuntemusta välitetään siten, että luontotyyppidirektiivin ja Natura 2000 -alueiden valintaprosessin tavoitteet täyttyvät? Kun on kyse luontotyyppidirektiivin täytäntöönpanosta ehdokasvaltioissa, miten komissio aikoo varmistaa, että Euroopan tasolla on käytettävissä entistä laajempaa tieteellistä asiantuntemusta laajentumisen tarpeita varten, esimerkiksi Bratislavan Phare-teemalinkin kautta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 2000) Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että Natura 2000 -alueiden valitsemisessa tarvitaan laajaa asiantuntemusta myös hakijamaissa. Euroopan ympäristönsuojelua käsittelevän teemakeskuksen sopimuksen uusimisen yhteydessä komissio vaati Euroopan ympäristökeskusta asettamaan etusijalle Natura 2000 -toimintaan liittyvät toimet ja varaamaan niihin riittävästi henkilöstövoimavaroja teemakeskuksen tehtävänkuvauksessa. Komissio toivoo, että muut Euroopan ympäristökeskuksen hallintoneuvoston jäsenet, Euroopan parlamentin nimeämät kaksi jäsentä mukaan luettuina, tukevat tätä priorisointia.