KIRJALLINEN KYSYMYS E-0163/01

esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Carlo Fatuzzo (PPE-DE), Umberto Scapagnini (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) ja Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle

(31. tammikuuta 2001)

Aihe: Hullun lehmän tauti

Lehdistön välittämät tiedot hullun lehmän taudista ovat teknisesti varsin kattavia, mutta yhteisön toimien kannalta puutteellisia.

Tämä kiistatta vakava ilmiö ei ole uusi, mutta vasta nyt, sen herättämien tunteiden vuoksi, se alkaa saada asiaankuuluvaa huomiota.

Taudin pitkä itämisaika, riskinautojen ikä, nautojen kuljetukset ja naudanlihasta johdettujen tuotteiden vaikutukset ovat kaikki ongelmia, joista ei ole tieteellistä varmuutta.

Näin ollen komissiolle esitetään seuraavat kysymykset:

1. Millä tavoin se on investoinut tutkimukseen ensimmäisten BSE-tapausten jälkeen (1985)?

2. Kuinka varmaa lihan kuljetuksen valvonta on Euroopan unionissa ja kolmansissa maissa?

3. Kuinka varmoja ovat tiedot siitä, kuinka monta ihmistä on kuollut viimeisten 15 vuoden aikana BSE-taudin vuoksi?

4. Pitääkö se jäsenmaissa käyttöönotettuja varotoimenpiteitä riittävinä olemassa olevien tietojen perusteella?

5. Pitääkö se tarkoituksenmukaisena, että tieteellistä tutkimusta tehostetaan nopeasti ja kaikin käytettävissä olevin keinoin?

David Byrnen vastaus komission puolesta

(17. huhtikuuta 2001)

Yhteisö on tutkimusohjelmillaan tukenut ihmisten ja eläinten tarttuvien spongiformien enkefaliittien (TSE) tutkimusta vuodesta 1990 lähtien yhteensä 53 880 miljoonalla eurolla (2 120 miljoonaa euroa toisen ja kolmannen puiteohjelman yhteydessä, 50 700 miljoonaa euroa parlamentin ja neuvoston marraskuussa 1996 hyväksymän TSE:tä koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman yhteydessä ja 1 060 miljoonaa euroa viidennen puiteohjelman yhteydessä). TSE-toimintaohjelmaan kuuluu 54 tutkimushanketta ja viidenteen puiteohjelmaan kolme hanketta. Äskettäin on jätetty 15 uutta hanke-ehdotusta, ja niitä arvioidaan parhaillaan.

Komission yhteinen tutkimuskeskus on käynnistänyt laajan ohjelman, jossa arvioidaan BSE-tartunnan post mortem -diagnosointitestejä ja parhaillaan toteutettavassa valvontaohjelmassa tarvittavia toimenpiteitä laadun varmistamiseksi. Tutkimuskeskus osallistuu myös ohjelmiin, joissa arvioidaan menetelmiä lihaluujauhon löytämiseksi eläinten ravinnosta sekä eläinten lihaluujauhon lämpökäsittelyä.

Tuoreen lihan tuotantoa, merkintää, varastointia ja kuljetusta yhteisön sisällä koskevat säännöt sisältyvät terveyttä koskevista ongelmista yhteisön sisäisessä tuoreen lihan kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annettuun neuvoston direktiiviin 64/433/ETY(1). Lihan ja muiden eläintuotteiden siirtämisestä yhteisön sisällä ja kolmansista maista yhteisöön tuotaessa koskevista tarkastuksista säädetään eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/662/ETY(2) sekä kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetussa

neuvoston direktiivissä 97/78/EY(3). Lisäksi sovelletaan sääntöjä, jotka koskevat tuoreen naudanlihan ja jauhetun naudanlihan merkitsemistä jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa sekä teurastus- tai lihankäsittelylaitosten hyväksymistä. Näistä vaatimuksista säädetään nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1760/2000.

Marraskuun alkuun 2000 mennessä yhteisön alueella on todettu yhteensä 83 Creutzfeldt-Jakobin taudin aiheuttamaa kuolemantapausta (81 Yhdistyneessä kuningaskunnassa, yksi Irlannissa ja yksi Ranskassa). Viime vuosina kootut mikrobiologiset ja molekyylibiologiset todisteet viittaavat siihen, että BSE-tauti ja Creutzfeldt-Jakobin tauti ovat mitä todennäköisimmin saman BSE-tekijän aiheuttamia. Tämä tukee olettamusta, että ihmiset ovat ilmeisesti saaneet tartunnan nautittuaan BSE-saastunutta ainesta, todennäköisimmin suun kautta (elintarvikkeena).

Vielä ei kuitenkaan tunneta kaikkia tekijöitä, esimerkiksi eläimestä ihmiseen siirtymisen mekanismia, taudinaiheuttajan tarkkaa tyyppiä ja Creutzfeldt-Jakobin taudin itämisaikaa (joka voi mahdollisesti vaihdella muutamasta vuodesta yli 25 vuoteen), ja tämän vuoksi tarvitaan lisätutkimuksia, joita parhaillaan tehdään.

Jäsenvaltiot toteuttavat jo useita viime vuosina käyttöön otettuja BSE-valvontatoimia, jotka koskevat erikseen määritellyn riskiaineksen poistamista, renderointia, rehuvalvontaa ja epidemiologista valvontaa. Tieteellisen ohjauskomitean suositusten perusteella valvontoja tiukennetaan uusilla toimenpiteillä, jotka koskevat mekaanisesti erotetun lihan eli luulihan tuotantoa sekä ruhoista saatavan talin ja selkärangan käyttöä.

Tutkimusneuvoston 16. marraskuuta 2000 julkaisemien päätelmien mukaisesti on koottu asiantuntijaryhmä, jossa on jäsenvaltioiden ja yhteisen tutkimuskeskuksen edustajia. Ryhmän tehtävänä on

- laatia tilannekatsaus TSE-tutkimuksesta jäsenvaltioissa

- edistää tutkimusryhmien välistä tietojenvaihtoa

- yksilöidä aiheet, joita parhaillaan tutkitaan ja joiden tutkimista on tehostettava, sekä nimetä uusia tutkimuskohteita.

Asiantuntijaryhmän työn tulisi olla perustana jäsenvaltioiden tutkimustoiminnan paremmalle koordinoinnille.

(1) EYVL B 121, 29.7.1964.

(2) EYVL L 395, 30.12.1989.

(3) EYVL L 24, 30.1.1998.