ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0667/03 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Ympäristödirektiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0667/03 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (6. maaliskuuta 2003) Aihe: Ympäristödirektiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Voiko komissio ilmoittaa syyskuusta 1999 lähtien kaikki päivämäärät, joihin mennessä ympäristödirektiivit on täytynyt saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä mahdolliset päivämäärät, jolloin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on vahvistanut, että kyseiset direktiivit on saatettu osaksi Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntöä? Missä tapauksissa komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä säädetyssä ajassa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 2003) Ympäristöasioiden pääosasto vastaa 26 direktiivistä, jotka on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja joiden osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräaika umpeutui syyskuun 1999 jälkeen. Direktiivit luetellaan taulukossa, joka lähetetään suoraan kysymyksen esittäjälle ja parlamentin sihteeristöön. Kuten taulukosta voidaan todeta, luetelluista direktiiveistä kuusi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Muiden osalta on käynnistetty rikkomismenettelyt. Luetelluista laiminlyönneistä 11 koskee yksinomaan Gibraltaria.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1023/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Perugian kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1023/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Perugian kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskuntatoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi, ja monet Italian kaupungit, mukaan lukien Perugian kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Perugian kunta esittänyt Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Perugian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0913/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antama tuomio.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0243 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0913/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle (24. maaliskuuta 2003) Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antama tuomio Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut tuomion 26. helmikuuta 2003 asiassa, jossa kreikkalainen eläkeläinen sai hoitoa krooniseen sydänvikaansa. Voiko komissio ilmaista kantansa tähän tuomioon, jonka mukaan EU:n eläkeläisillä, jotka matkustavat kotimaansa ulkopuolella muissa jäsenvaltiossa, on oikeus saada hoitoa jopa todettuihin pitkällisiin sairauksiin ja että heidän kotimaansa maksaa täyden korvauksen? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 2003) Komissio on hyvin tyytyväinen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. helmikuuta 2003 antamaan tuomioon asiassa C-326/00. Tuomio on komission asiassa antamien päätelmien kannan mukainen. Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan jäsenvaltio ei voi asettaa edellytykseksi sille, että eläkkeensaajan asuinvaltion laitos ottaa vastattavakseen toisen jäsenvaltion, jossa eläkkeensaaja oleskelee, hänelle myöntämistä sairausetuuksista sitä, että sairaus on ilmennyt yllättäen ja että hoito on ollut luonteeltaan kiireellistä. Kyseinen päätös on merkittävä eläkkeensaajille. Yhteisöjen tuomioistuin korostaa ensimmäistä kertaa, että eläkeläiset voivat saada välttämätöntä hoitoa oleskellessaan muussa jäsenvaltiossa kuin asuinvaltiossaan joutumatta todistamaan hoidon kiireellistä luonnetta, kuten työntekijöiltä vaaditaan asetuksen 1408/71(1) 22 artiklassa. Tuomioistuin täsmentää lisäksi, että pelkästään se, että eläkkeensaajalla on aiemmin todettu sairaus, joka on vakuutetun tiedossa, esimerkiksi jo ennen oleskelua tiedossa ollut krooninen sairaus, ei voi estää häntä nauttimasta etuuksista, joita muutokset hänen terveydentilassaan vaativat oleskelun aikana. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 118/97, EYVL L 28, 30.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0151/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Mosambikin välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0151/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Mosambikin välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Mosambikin välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Mosambikin kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) Mosambik sanoi vuonna 1993 irti yhteisön ja Mosambikin välisen vuonna 1988 allekirjoitetun edellisen kalastussopimuksen, joten nykyisin ei ole voimassa olevaa kalastussopimusta. Yhteisö ja Mosambik tekivät kuitenkin 21. lokakuuta 2002 uuden sopimuksen, joka tulee voimaan vuonna 2003 tarvittavien hyväksymismenettelyjen päätökseen saamisen jälkeen. Pöytäkirja ja liitteet tulevat voimaan 1. tammikuuta 2004. Jäljempänä viitataan uuteen sopimukseen. 1. Yhteisön ja Mosambikin tasavallan välisen uuden kalastussopimuksen liitteenä olevan ensimmäisen pöytäkirjan(1) 2 artiklassa taloudelliseksi korvaukseksi vahvistetaan 4 090 000 euroa vuodessa. Koko taloudellinen korvaus käytetään pöytäkirjan 3 artiklassa eriteltyihin toimiin Mosambikin kalastusalan tukemiseksi. 2. Vuosittainen 4 090 000 euron suuruinen taloudellinen korvaus vastaa summaa, joka maksetaan vastikkeena yhteisön kalastuslaivastolle annetuista kalastusmahdollisuuksista. 3. Varustajien maksamat summat vahvistetaan pöytäkirjan liitteen 2 ja 4 kohdassa. Syvänmeren katkarapujen kalastuksessa varustajat maksavat lisenssimaksua 600 euroa katkarapukiintiön tonnia kohti. Yhteisölle myönnetty syvänmeren katkaravun enimmäiskiintiö on tuhat tonnia. Tonnikalan pyynnistä perittävä lisenssimaksu on 25 euroa Mosambikin vesillä saatua kalatonnia kohti. Lisenssit myönnetään tonnikala-alusten tapauksessa 3 000 euron suuruista ennakkomaksua vastaan ja pintasiima-alusten tapauksessa 1 500 euron suuruista ennakkomaksua vastaan. Ennakkomaksut vähennetään maksettavasta kokonaissummasta, joka perustuu edellisen vuoden saaliiseen, mutta jos maksettava summa on ennakkomaksua pienempi, erotusta ei palauteta. (1) Ei vielä julkaistu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0395/03

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(13. helmikuuta 2003)

Aihe: Rakennustyöt IJmeerin rannalla sijaitsevassa Uitdamissa

Pohjois-Hollannin lääninhallitus on Pohjois-Hollannin läänin eteläisen osan aluesuunnitelmaan mukaan aikeissa hyväksyä IJmeerin rannalle Uitdamin huvivenesataman yhteyteen pysyvään käyttöön rakennettavan suuren virkistysalueen. Rakennustyöt tehdään kokonaan patojen ulkopuolelle, lintudirektiivin mukaan sataprosenttisesti suojellulle IJmeerin alueelle.

Kyse ei ole pienimuotoisesta telttaretkeilystä, vaan suuren matkailukeskuksen (250 yösijaa) ja huvivenesataman (450 venepaikkaa) rakentamisesta, joten IJmeerin ja sen rannan seudun lintujen ja muiden eläinten ja kasvien elinympäristö pienenee noin 3 hehtaarilla. On todennäköistä, että vahinkoja syntyy huomattavasti. Jos näin on, suunnitelmaa ei saa toteuttaa, tai Alankomaiden hallituksen pitää ryhtyä korvaaviin toimiin, jotta lintujen ja muiden suojeltujen eläinten ja kasvien elinympäristö ei pienenisi.

Onko komissio kanssani samaa mieltä, että Alankomaiden hallituksen on tutkittava, aiheuttavatko huvivenesatama ja sen yhteyteen pysyvään käyttöön rakennettava virkistysalue huomattavaa tuhoa IJmeerin ekologiselle tilalle?

Voiko komissio ilmoittaa mielipiteensä tästä hankkeesta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2003)

Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) (luontotyyppidirektiivin) 6 artiklan 3 kohdassa jonka säännöksiä sovelletaan sen 7 artiklan mukaan myös luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY(2) määriteltyihin erityissuojelualueisiin säädetään, että kaikki suunnitelmat tai hankkeet, jotka eivät liity suoranaisesti alueen käyttöön tai ole sen kannalta tarpeellisia, mutta saattavat vaikuttaa tähän alueeseen merkittävästi joko erikseen tai yhdessä muiden suunnitelmien tai hankkeiden kanssa, on arvioitava asianmukaisesti sen kannalta, miten ne vaikuttavat alueen suojelutavoitteisiin.

IJmeerin erityissuojelualue on kooltaan noin 7 400 hehtaaria. Parlamentin jäsenen mainitseman rakennushankkeen suorat vaikutukset kohdistuvat noin kolmen hehtaarin alueeseen. Jotta voidaan päättää, olisiko hankkeeseen sovellettava direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyä täydellistä suojelua, on ensin tutkittava, onko hankkeella todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia alueeseen. Alankomaiden viranomaisten on tehtävä tämä tutkimus. Parlamentin jäsenen toimittamien tietojen perusteella ei ole mahdollista päätellä, onko hankkeella todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia alueeseen vai ei.

(1) EYVL L 206, 22.7.1992.

(2) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0981/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Livornon kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0195 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0981/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Livornon kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Livornon kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tuodakseen esiin yhteistä kulttuurialuetta ja sen monimuotoisuutta ja perinteitä ja tukeakseen taiteen ja kulttuurin tekijöiden työtä ja heidän ammatillista liikkuvuuttaan sekä edistääkseen taiteen ja kulttuurin saatavuutta ja levittämistä. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Livornon kunta esittänyt Kulttuuri 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Livornon kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 ja E-0990/03 (25. huhtikuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0373/03

esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle

(13. helmikuuta 2003)

Aihe: Eläinten hyvinvointi ja kuluttajainformaatio

Euroopan unioniin virtaa parhaillaan kissa- ja koiraturkiksia; niitä löytyy leikkikaluista, vaatteista, verhoiluista ja homeopaattisissa hoidoissa käytettävistä tuotteista. Näitä turkiksia sisältävien tavaroiden tuoteselosteet ovat väärennettyjä tai niitä ei ole ollenkaan, tai turkikset on merkitty tekoturkiksiksi tai muiden eläinten turkiksiksi.

Kymmenen EU:n maatalousministeriä on sisämarkkinoihin vedoten pyytänyt komissiota kieltämään tämän kuluttajien harhauttamisen, mutta komissio väittää, ettei sillä ole vaikutusvaltaa eläinten hyvinvointia koskevissa asioissa. Voisiko komissio kertoa, miksi se ei ole edelleenkään tietävinään asiasta, vaikka ministerit ovat selvästi ilmaisseet halunsa kuluttajia harhauttavan toiminnan kitkemiseksi, ja vaikka kyseessä on sisäinen markkinakriisi?

David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0373/03 ja E-1145/03

(29. huhtikuuta 2003)

Komissio ei ole tietämätön kissa- ja koiraturkisten tuonnista. Komissio tutkii esitettyjä kysymyksiä parhaillaan ottaen huomioon sekä Maailman kauppajärjestön (WTO:n) lainsäädännön, yhteisön lainsäädännön oikeusperustojen että voimassa olevasta lainsäädännöstä johtuvat vaatimukset ehkäistäkseen kuluttajien pettymykset.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0742/03 esittäjä(t): Inger Schörling (Verts/ALE) komissiolle. Korvausten maksaminen EU:n kalastajille ja alusten omistajille toiminnan tilapäisestä keskeyttämisestä.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0742/03 esittäjä(t): Inger Schörling (Verts/ALE) komissiolle (4. maaliskuuta 2003) Aihe: Korvausten maksaminen EU:n kalastajille ja alusten omistajille toiminnan tilapäisestä keskeyttämisestä Nykyisen KOR:in asetuksen (2792/1999(1)) 16 artiklassa määritellään edellytykset, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat myöntää kalastajille ja alusten omistajille korvauksia toiminnan tilapäisestä keskeyttämisestä. Kuinka usein jäsenvaltiot ovat turvautuneet kyseiseen mahdollisuuteen? Voisiko komissio kertoa jokaisen myönnetyn korvauksen osalta seuraavat seikat: - Mihin 16 artiklan kohtaan korvaus perustui? - Mikä jäsenvaltio ja mikä kalastuksenala oli kyseessä, ja kuinka pitkäksi ajaksi korvaus myönnettiin? - Kuinka monelle kalastajalle ja/tai aluksen omistajalle korvauksia myönnettiin? - Kuinka paljon korvauksia myönnettiin, ja mikä oli yhteisön osuus ja mikä oli jäsenvaltion osuus korvauksista? Onko komissio tietoinen siitä, ovatko jäsenvaltiot maksaneet vastaavanlaisia korvauksia turvautumatta yhteisön rahastoihin? Mikäli ovat, niin voisiko komissio antaa vastaavat tiedot näistä tapauksista? Edellisen KOR:in asetuksen (3699/1993(2)) mukaisesti korvaus tilapäisestä toiminnan keskeyttämisestä myönnettiin 14 artiklan perusteella. Voisiko komissio antaa vastaavanlaisia tietoja kyseisen asetuksen nojalla myönnettyjen varojen käytöstä? (1) EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10. (2) EYVL L 346, 31.12.1993, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 2003) Meneillään olevana ohjelmakautena 20002006 vain melko pieni osuus kalatalouden ohjausrahaston (KOR) kokonaistuesta noin 3,9 prosenttia on suunniteltu myönnettäväksi toiminnan tilapäiseen keskeyttämiseen. Ohjelmassa tähän toimenpiteeseen osoitetuista varoista yli 80 prosenttia myönnetään yksinomaan Espanjalle. Ilmoitetut toteutuneet ja komission korvaamat menot esitetään jäljempänä olevassa taulukossa. >TAULUKON PAIKKA> Espanjan ja Portugalin osalta tuki käytettiin korvaamaan kalastajille ja alusten omistajille se, ettei Marokon kanssa tehtyä kalastussopimusta uusittu, minkä vuoksi noin 400 alusta ja noin 4000 kalastajaa joutui lopettamaan toimintansa. Belgian tapauksessa 60 alukselle ja yli 300 kalastajalle myönnettiin korvausta KOR-asetuksen (EY) N:o 2792/1999(1) 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan (erityisesti biologisista syistä johtuvien odottamattomien olosuhteiden) perusteella. Edellisen ohjelmakauden 19941999 ohjelmat päätetään vuonna 2003. Alustavien lukujen mukaan toiminnan väliaikaiseen keskeyttämiseen myönnettiin noin 54 miljoonaa euroa, josta komission osuus on 38 miljoonaa euroa (Espanja 31 miljoonaa, Tanska 4 miljoonaa, Portugali kaksi miljoonaa ja Ruotsi miljoona euroa). (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2792/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä, EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0237/03 esittäjä(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE)ja Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle. Polttoainejätteet Algecirasin lahdella.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0237/03 esittäjä(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE)ja Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle (4. helmikuuta 2003) Aihe: Polttoainejätteet Algecirasin lahdella Algecirasin lahdesta on tullut kaatopaikka, jonne päivittäin salmen läpi kulkevat alukset laskevat jätteensä. Luonnonsuojeluyhdistykset ja paikalliset viranomaiset ovat jo vuosien ajan valittaneet siitä, että rannikkoa ei pystytä suojelemaan, sillä alueelta puuttuu vakuuttavasti toimiva rangaistusjärjestelmä. Alukset ottavat polttoainetta Gibraltarilla (bunkering) Lontoon yleissopimuksen ja Marpol:in sääntöjen vastaisesti Paikalla ei ole öljynjalostamoa eikä polttoaineen jakeluun sopivaa laituria. Sen sijaan turvaudutaan kelluviin polttoainesäiliöihin kuten säiliöalus Vemamagnaan, joka on vain 600 metrin päässä Espanjan rannikosta. Gibraltarin satamasta ei valvota eikä kontrolloida polttoainetta jakavia aluksia. Onko komissio sitä mieltä, että toiminta saattaa ympäristön hyvin vakavaan vaaraan? Katsooko komissio, että bunkering-toimintaa koskevia sääntöjä olisi syytä tiukentaa? Onko ryhdytty mihinkään toimiin, jotta tässä tapauksessa noudatettaisiin ympäristölainsäädäntöä? Komissio valmistelee ehdotusta asetukseksi, jonka avulla määrätään rangaistuksia niille, jotka saastuttavat merta tarkoituksellisesti tai vakavan laiminlyönnin seurauksena. Voisiko komissio kertoa, koska se esittää kyseisen aloitteen ja onko aloite sovellettavissa tähän tapaukseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2003) Mitä tulee riskeihin, joita polttoaineen tankkaaminen Algecirasin lahdella ja Gibraltarilla aiheuttaa, kysyjiä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi joulukuussa 2002 pidetyssä parlamentin täysistunnossa García Margallo y Marfilin esittämään suulliseen kysymykseen H-0800/02(1). Komissio on antanut 5. maaliskuuta 2003 lainsäädäntöehdotuksen, jossa säädetään rikosoikeudellisista seuraamuksista kaikille alusten omistajille, laivavarustamoille, luokittelujärjestöille ja muille toimijoille, jotka ovat vastuussa törkeästä huolimattomuudesta johtuvasta saastumisesta. Ehdotusteksti antaa mahdollisuuden vahvistaa saastuttamista koskevat tiukat säännöt, joita sovelletaan niin laittomaan alusten öljysäiliöiden puhdistamiseen kuin tankkaamiseenkin. (1) Suullinen vastaus 17.12.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1018/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Carraran kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1018/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Carraran kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskuntatoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi, ja monet Italian kaupungit, mukaan lukien Carraran kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Carraran kunta esittänyt Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Carraran kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.