KIRJALLINEN KYSYMYS P-2255/02

esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle

(17. heinäkuuta 2002)

Aihe: Korkintuotannon tuki EU:ssa

Korkin tuottaminen on suuri ja työläs prosessi korkkitammien kasvattamisesta aina sadonkorjuuseen ja jalostetun tuotteen loppukäyttäjälle saattamiseen asti. Korkki sisältyy Euroopan yhteisön perustamissopimuksen konsolidoidun toisinnon liitteessä I olevaan perustamissopimuksen 32 artiklassa tarkoitettuun tuoteluetteloon. Portugali ja Espanja ovat tärkeimpiä korkintuottajamaita EU:ssa. Näiden maiden korkintuotanto on suunnattu etupäässä elintarviketeollisuuden käyttöön (mm. pullonkorkkien tuotanto). Korkkiteollisuudella on kiistämättä suuri ympäristöllinen, taloudellinen ja sosiaalinen merkitys korkin tuotantoalueille.

Voiko komissio ilmoittaa, mikä on nykyinen sekä markkinoihin että maa- ja metsätalouden kehittämiseen liittyvä korkintuotantoa koskeva yhteisön politiikka? Aikooko komissio kehittää ja tarvittaessa tarkistaa tätä politiikkaa korkkiteollisuuden tulevaisuuden varmistamiseksi EU:ssa. Onko komissio tietoinen siitä, että jollei tälle tuotannonalalle suunata lisää tukea, korkintuotanto voi loppua EU:ssa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 2002)

Korkkituotteiden markkinoita ei nykyisellään säännellä erityisesti yhdelläkään asetuksella.

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1) mukaisesti yksityisille metsänomistajille tai kunnille myönnetään kauden 20002006 maaseudun kehittämisohjelmista taloudellista tukea korkkitammimetsien hoitoa ja kestävää kehitystä, metsävarojen säilyttämistä ja maatalousmaan metsitystä varten. Tuen tavoitteena on säilyttää korkkitammimetsien taloudellinen, sosiaalinen ja ekologinen merkitys maaseutualueilla. Tukea myönnetään myös ammatilliseen koulutukseen, jolla pyritään parantamaan metsätaloutta harjoittavien henkilöiden ammattitaitoa ja -pätevyyttä.

Edellä mainituilla ohjelmilla jatketaan ja laajennetaan pyrkimyksiä, joita on jo toteutettu maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2080/1992(2) mukaisesti. Kaudella 19941999 kyseisen asetuksen mukaisesti myönnetyn yhteisön tuen avulla Espanjan ja Portugalin korkkitammimetsiä parannettiin yli 100 000 hehtaarilta ja uusia korkkitammimetsiä istutettiin niin ikään 100 000 hehtaarin edestä.

Yhteisön tasolla on toteutettu merkittäviä ponnisteluja myös EU:n tutkimuksen puiteohjelmien yhteydessä. Näiden tutkimustoimien tavoitteena on lisätä yhteisön korkkialan, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, yleistä kilpailukykyä. Esimerkkinä tästä on komission muutama kuukausi sitten esittelemä erittäin menestyksekäs CRAFT-ohjelma, joka käsitteli korkkiliiman ja steriloinnin parantamista (erityinen mikroaaltokäsittely bakteerien ja sienten torjumiseksi) ja joka vaikutti erittäin myönteisesti eurooppalaisen korkin käyttöön.

Komissio katsoo, että alueellisista ja maaseudun kehittämisen ohjelmista maksettava rakenteellinen tuki voi muodostaa johdonmukaisen toimenpidekokonaisuuden yhteisön korkkialan kehittämisen vahvistamiseksi. Tämän lisäksi komission äskettäin laatimassa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) väliarvioinnissa(3) ehdotetaan, että tulevaisuudessa maaseudun kehittämispolitiikkaan olisi myönnettävä enemmän resursseja. Jäsenvaltioiden ja alueiden tehtävänä on kuitenkin päättää edellä mainittujen ohjelmien puitteissa korkkialaan kohdistettavista erityistoimenpiteistä ja varoista. Korkkialan ekologisen, sosiaalisen ja taloudellisen merkityksen huomioon ottaen komissio ottaa vastaan ehdotuksia korkkialan tukemiseen tähtääviksi erityisiksi lisäaloitteiksi, joita jäsenvaltiot voivat esittää nykyisten ohjelmien mukaisesti käytettävissä olevan kokonaisrahoituksen rajoissa.

(1) EYVL L 160, 26.6.1999.

(2) EYVL L 215, 30.7.1992.

(3) KOM(2002) 394 lopullinen.