KIRJALLINEN KYSYMYS E-2704/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Genovassa pidetty G8-maiden kokous.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2704/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Genovassa pidetty G8-maiden kokous Sen Euroopan, jota De Gasperi, Adenauer ja Schuman tavoittelivat, oli tarkoitus voittaa valtioiden itsekkyys ja osoittaa solidaarisuutta köyhiä maita kohtaan. G8-maiden kokouksessa maailman kehittyneimpien maiden demokraattisesti valitut johtajat kokoontuivat säännöllisin väliajoin järjestettävään tapaamiseen käsittelemään joitakin maailmaa vaivaavista moninaisista ja vakavista ongelmista. Kokoukseen oli ensimmäistä kertaa kutsuttu myös Euroopan unionin, Yhdistyneiden Kansakuntien ja muutamien köyhien maiden edustajia. Kokouksessa päätettiin köyhiä maita koskevista ei-sitovista toimista, jotka ovat pieni edistysaskel kohti velkojen anteeksi antamista ja mahdollista terveystilanteen parantumista. Mihin jatkotoimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä lähikuukausina Genovan huippukokouksen johtopäätöksiä koskevassa asiassa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus. (21. marraskuuta 2001) Yhteisö on osallistunut maailman seitsemän/kahdeksan teollistuneimman maan ryhmän (G7/G8) huippukokouksiin jo vuodesta 1977. Komission puheenjohtaja osallistuu huippukokoukseen joka vuosi. Myös Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja on kokouksessa mukana, jos neuvoston puheenjohtajavaltiona on G8-ryhmään kuulumaton maa. Genovassa yhteisöä edustivat Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Guy Verhofstadt ja komission puheenjohtaja Romano Prodi. Heinäkuussa 2001 pidettyyn G8-maiden huippukokoukseen oli toisena vuonna peräkkäin kutsuttu kehitysmaiden johtajia. G8-maiden ja kehitysmaiden johtajien välinen avoin mielipiteidenvaihto oli epäilemättä Genovan huippukokouksen tärkeintä antia. Tavattuaan kehitysmaiden johtajia G8-maiden johtajat sopivat Afrikkaa koskevasta suunnitelmasta ja henkilökohtaisista edustajista koostuvan korkean tason ryhmän perustamisesta tiedottamaan Afrikan maiden johtajille ensi vuoden G8-huippukokouksessa hyväksyttävän konkreettisen toimintasuunnitelman edistymisestä. Romano Prodin henkilökohtainen edustaja on mukana ryhmässä ja osallistuu toimintasuunnitelman laatimiseen. Tämä ei tietenkään ollut ainoa Genovassa käsitelty kehitysyhteistyöhön liittyvä aihe. Kuten parlamentin jäsenen kysymyksessä todetaan, kokouksen päätarkoituksena oli osoittaa välittämistä ja vastuullisuutta kehitysmaita kohtaan. G8-maiden johtajat sopivat myös kehitys- ja koulutuskysymyksiä käsittelevän työryhmän perustamisesta, päättivät huomattavan rahoitusosuuden myöntämisestä äskettäin perustettuun maailmanlaajuiseen terveysrahastoon ja jatkoivat keskustelua köyhyyden vähentämisestä, markkinoille pääsystä, terveydenhuollosta, koulutuksesta ja elintarviketurvallisuudesta. Komissio osallistuu kaikkiin vastikään perustettuihin G8-maiden ryhmittymiin ja jatkaa myös yhteisön kehitysyhteistyöstrategian täytäntöönpanoa. Parlamentin jäsenen esittämä kysymys koskee komission toimintaa velkahelpotuksen ja terveysasioiden aloilla. Komissio antaa täyden tukensa köyhille maille myönnettäville velkahelpotuksille. Pääosa yhteisön tuesta jaetaan avustuksina, joilla kehitysmaita voidaan auttaa lisäämättä niiden velkataakkaa. Komisio on antanut alusta asti tukensa voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevalle HIPC-aloitteelle (Highly Indebted Poor Country), joka on avunantajayhteisön tärkein velkahelpotusten toteutusväline. Yhteisön suora rahoitusosuus velkahelpotusaloitteelle on toistaiseksi ollut yhteensä 1 082,97 miljoonaa euroa. Tähän mennessä 18 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiota (AKT) on saanut yhteisöltä avustusta velkahelpotuksina. Komissio on myös ehdottanut, että vähiten kehittyneiden maiden kaikki erityisvelat yhteisölle peruutettaisiin. AKTEY-ministerineuvoston on määrä hyväksyä ehdotus vuoden 2001 loppuun mennessä. Lisäksi Cotonoussa (Beninissä) 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetussa 77 AKT-maan ja 15 jäsenvaltion uudessa kumppanuussopimuksessa määrätään mahdollisuuksista käyttää Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoja velkahelpotukseen ja tarjota velanhoitoon liittyvää teknistä tukea. Terveydenhuollon alalla yhteisö myöntää rahoitusta maailmanlaajuiseen rahastoon, josta tuetaan HIV:n ja AIDSin sekä malarian ja tuberkuloosin torjuntaa (rahasto perustettiin Genovan kokouksessa). Tämä on osa köyhyyden vähentämiseen liittyvää toimintaohjelmaa, jonka kohteena ovat tartuntataudit ja jonka neuvosto hyväksyi 14. toukokuuta 2001. Puheenjohtaja Romano Prodi lupasi komission puolesta rahastoon 120 miljoonaa euroa. Komissio ja jäsenvaltiot lupasivat yhdessä rahastoon yli 1 miljardia euroa, kun rahastolle annettujen rahoitussitoumusten kokonaismäärä oli 1,8 miljardia euroa. Yhteisö on näin ollen rahaston suurin rahoittaja. Rahoitussitoumustensa täyttämiseksi komissio on tehnyt äskettäin budjettivallan käyttäjälle ehdotuksen 60 miljoonan euron määrärahojen siirrosta köyhyyteen liittyviä sairauksia koskevaan budjettikohtaan (B7-6211). Tulevien rahoitusosuuksien osalta komissio on ehdottanut talousarvioon uutta budjettikohtaa, josta on tarkoitus säätää köyhyyteen liittyviä sairauksia koskevassa uudessa asetuksessa ja jonka myötä rahaston käyttöön saadaan huomattavasti enemmän määrärahoja.