KIRJALLINEN KYSYMYS E-2854/97 neuvostolle esittäjä(t): Leen van der Waal (I-EDN) (13. syyskuuta 1997)

Aihe: Syyrian, Irakin ja Iranin asevarustelu

Neuvosto on viime kuukausien aikana tehnyt useita aloitteita Lähi-idän rauhanprosessin tukemiseksi. Näihin toimiin kuuluu mm. erityislähettiläs Moratinosin nimittäminen. Ennen kaikkea on pyritty edistämään Israelin ja palestiinalaisten välistä rauhanprosessia. Viime aikaiset kertomukset osoittavat kuitenkin, että esimerkiksi Syyria, Irak ja Iran ovat nopeassa tahdissa kasvattamassa asevarastojaan, joihin kuuluu sekä perinteisiä että kemiallisia ja biologisia aseita ja jotka ylittävät reilusti näiden maiden kansallisen turvallisuuden todellisuudessa edellyttämän aseistuksen määrän.

1. Voiko neuvosto vahvistaa nämä kertomukset Syyrian, Irakin ja Iranin kohtuuttomasta asevarustelusta?

2. Onko neuvosto yhtä mieltä siitä, että nämä asevarusteluohjelmat voivat estää Lähi-idän rauhanprosessin edistymisen, koska ne muodostavat uhan Israelille ja voivat johtaa Israeliin kohdistuviin terroritekoihin?

3. Katsooko neuvosto, että sen on edellä esitetyn valossa ja rauhanprosessin edistymisen kannalta perusteltua ottaa tämä asevarustelukysymys esille yhteyksissään Syyrian, Irakin ja Iranin kanssa?

4. Onko neuvosto valmis varmistamaan, ettei Euroopan unionista viedä Syyriaan, Irakiin ja Iraniin minkäänlaista taitotietoa tai laitteistoa ydinaseiden ja kemiallisten tai biologisten aseiden valmistamiseksi?

Vastaus (26. marraskuuta 1997)

Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään kiinnittämään huomio siihen, että vuonna 1991 käydyn Persianlahden sodan jälkeen Irakiin sovelletaan YK:n pakotteita, joiden tarkoituksena on kyseisessä maassa ennen sotaa muodostetun joukkotuhokyvyn täydellinen purkaminen.

Neuvosto on huolestunut Iranin aseiden hankinta- ja kehittämistoimien vaikutuksista alueen turvallisuuteen. Se tuo esiin nämä huolensa keskusteluissaan niiden maiden kanssa, joilta Iranin tiedetään pyrkivän hankkimaan sellaista teknologiaa ja taitotietoa, joka mahdollistaisi joukkotuhokyvyn kehittämisen. Siihen asti kunnes EU:n ja Iranin välinen kriittinen vuoropuhelu katkesi niin kutsutun Mykonoksen oikeudenkäynnin tuomion julistamisen jälkeen aikaisemmin tänä vuonna Berliinissä, neuvosto otti nämä kysymykset esiin myös Iranin kanssa.

Neuvosto käy tiivistä vuoropuhelua Syyrian kanssa muun muassa Lähi-Idän rauhanprosessin erikoislähettilään välityksellä. Se kannustaa kyseistä maata ja Israelia jatkamaan ponnistelujaan molemminpuolisesti hyväksyttävän perustan löytämiseksi vuonna 1995 katkenneiden kahdenvälisten neuvottelujen aloittamiseksi uudelleen.

Euroopan unioni osallistuu aktiivisesti kansainvälisiin ponnisteluihin joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseksi ja hillitsemiseksi. Se pyrkii saamaan asiaankuuluvista sopimuksista maailmanlaajuisia; näitä sopimuksia ovat ydinsulkusopimus, kemiallisia aseita koskeva yleissopimus sekä biologisia aseita ja toksiiniaseita koskeva yleissopimus, joissa kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat sopimuspuolina, ydinkoekieltosopimus, sekä muun muassa alueelliset järjestelyt. Unioni pyrkii myös kehittämään tarkempia valvontatoimenpiteitä näiden sopimusten noudattamisen varmistamiseksi (AIEA:n turvallisuustarkastukset, biologisia aseita ja toksiiniaseita koskeva valvonta). Samalla unioni pyrkii aina tarvittaessa toimimaan aseiden leviämistä vastaan.

Lisäksi arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään huomaamaan, että kaikki unionin jäsenvaltiot ovat aktiivisia kaikissa viennin valvontajärjestelyissä eli ydinalan viejämaiden ryhmässä, Australian ryhmässä, ohjusteknologian valvontajärjestelyssä ja Wassenaarin järjestelyssä.

Kaksikäyttötuotteita koskevassa asetuksessa ja siihen liittyvässä joulukuussa 1994 vahvistetussa yhteisessä toiminnassa vaaditaan jäsenvaltioita määräämään kaikkien näihin järjestelyihin sisältyvien kaksikäyttötuotteiden viennin valvonnasta.

Neuvostossa on paraikaa meneillään 29. kesäkuuta 1991 sekä 26. ja 27. kesäkuuta 1992 pidettyjen Eurooppa-neuvostojen päätelmissä esitettyjen aseidein viennissä sovellettavien yhteisten perusteiden seuranta 16. ja 17. kesäkuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston kehotuksen mukaisesti ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa.

EU:n jäsenvaltiot ovat siten sitoutuneet sekä kansainvälisten oikeudellisesti velvoittavien välineiden ja polittisten sitoumusten että Euroopan unionin asetuksen ja yhteisen toiminnan kautta soveltamaan kaikkein tiukinta valvontaa kaikkeen aseiden ja kaksikäyttötuotteiden vientiin.

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien maiden osalta Syyria, Irak ja Iran ovat ydinsulkusopimuksen osapuolina. Iran on allekirjoittanut ydinkoekieltosopimuksen.

Iranissa on meneillään kemiallisia aseita koskevan yleissopimuksen ratifiointi.