ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Hakemusten jättöä koskevat määräajat ovat erilaiset sen mukaan, perustuuko hakemus tullikoodeksin 236 artiklaan vai 239 artiklaan, sillä myös palauttamiseen tai peruuttamiseen johtavat perusteet ovat erilaiset. Henkilö, joka vetoaa tullikoodeksin 236 artiklaan, katsoo, että velkaa ei ole syntynyt. Näin ollen on oikeudenmukaista, että hänellä on käytettävissään saman verran aikaa (kolme vuotta) palauttamista tai peruuttamista koskevan hakemuksen tekemiseen kuin tulliviranomaisilla on velan tiedoksi antamiseen (tullikoodeksin 221 artiklan 2 kohta). Tullikoodeksin 239 artiklan tarkoittamissa tapauksissa velka on syntynyt, mutta kohtuusperiaatteen mukaan sen kantaminen tai sen palauttaminen ei vaikuta perustellulta. Tullikoodeksin soveltamista koskevista säännöksistä annetun asetuksen (1) 900 artiklassa luetellaan eräitä tilanteita, joissa 239 artiklan mukainen palauttaminen/peruuttaminen on perusteltua. Vuoden pituisen määräajan pitäisi yleensä riittää siihen, että toimija huomioi häntä koskevan erityistilanteen ja hakee velan palauttamista tai peruuttamista.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/445

(2004/C 84 E/0519)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0717/04

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(10. maaliskuuta 2004)

Aihe: Johnen tauti

Miten komissio aikoo käsitellä Johnen taudin aiheuttamia eläinten hyvinvointia koskevia kysymyksiä EU:ssa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietenkin huolissaan niistä vakavista eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvistä ongelmista, joita Johnen taudin (paratuberkuloosin) esiintyminen EU:ssa aiheuttaa.

Yhteisön puiteohjelmista on jo rahoitettu useita tutkimushankkeita, joiden tarkoituksena on lisätä tieteellistä tietoa taudista. Hankkeissa on tarkasteltu muun muassa taudinmääritysmenetelmiä, epidemiologiaa ja riskinarviointia, villieläinten osuutta sairauden kulkeutumisessa sekä keinoja valvoa taudin esiintymistä märehtijöissä.

Komissio on myös hiljattain pyytänyt Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) antamaan tieteellisen lausunnon siitä, miten suuri riski on, että taudinaiheuttajaorganismi — Mycobacterium avium subspecies paratuberculosis — kulkeutuu nautaeläinten siemennesteen kautta.

Komissio tutkii huolellisesti lausunnon sen valmistuttua ja perehtyy jatkuvasti kertyvään uuteen tieteelliseen tietoon ryhtyäkseen asianmukaisiin toimenpiteisiin eläinten terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi EU:n alueella.

On myös otettava huomioon, että Johnen taudin valvontaa ja/tai hävittämistä koskeviin ohjelmiin voidaan periaatteessa myöntää yhteisön osarahoitusta tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 26. kesäkuuta 1990 tehdyn neuvoston päätöksen 90/424/ETY (1) perusteella. Mikään jäsenvaltio ei kuitenkaan ole tähän mennessä toimittanut tällaista ohjelmaehdotusta komission harkittavaksi.

(1) EYVL L 224, 18.8.1990.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/410

(2004/C 84 E/0477)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0475/04

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe: Kielellinen syrjintä työpaikkailmoituksissa

Sain verkkosivustosta www.lingvo.org/eo/2/15 tiedon työpaikkailmoituksissa harjoitettavasta kielellisestä syrjinnästä, joka on työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön sääntöjen selkeä rikkomus. Tarkemmin sanottuna kyse on äidinkielen käytöstä valintaperusteena palkattaessa henkilöitä Euroopan yhteisön varoilla rahoitettuihin kansalaisjärjestöihin, teknisen avun toimistoihin ja yksityisiin yrityksiin.

Tiedän, että komissio on selvittänyt kantansa tähän ongelmaan jo useita kertoja aiemmin kirjallisiin kysymyksiin antamissaan vastauksissa. On askel oikeaan suuntaan, että komissio on kehottanut yksiköltään kiinnittämään huomiota mahdollisiin syrjiviin työpaikkailmoituksiin ja pyytänyt ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin toimeksisaajiensa osalta. Lisäksi on rohkaisevaa, että komissio on korostanut käyttävänsä tarvittaessa oikeudellisia valtuuksiaan estääkseen äidinkielen käytön valintaperusteena työpaikkailmoituksissa.

Tästä aiheesta toistuvasti vuodesta 2001 lähtien esitetyt parlamentin kysymykset osoittavat kuitenkin selvästi, että komissio käyttää ehdottomasti liian vähän oikeudellisia valtuuksiaan näiden käytäntöjen lopettamiseksi kerta kaikkiaan. Komission passiivinen asenne onkin herättänyt Euroopan parlamentissa voimakkaasti kasvavaa levottomuutta yli poliittisten ryhmien rajojen.

Haluaisin kuulla komissiolta, miksi se ei ole tähän mennessä käyttänyt oikeudellisia valtuuksiaan, vaikka yhteisön oikeutta on selvästi ja todistetusti rikottu? Aikooko komissio vastedes toimia päättäväisesti ja EY:n perustamissopimuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti kaikkea kielellistä syrjintää vastaan, jota sen (osa)rahoittamat organisaatiot harjoittavat työpaikkailmoituksissaan?
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/565

(2004/C 84 E/0642)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0286/04

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe: Apinoilla tehtävät eläinkokeet EU:ssa

Huolestuin kovasti nähdessäni Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan eläinoikeusjärjestön BUAV:n (British Union for the Abolition of Vivisection) Covance GmbH Laboratories -yrityksen tutkimuslaitoksessa Ministerissä, Saksassa tekemän salaisen tutkimuksen tulokset. Tutkimus osoittaa, että kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annettua direktiiviä 86/609/ETY (1) soveltamista valvotaan puutteellisesti. Koska eri puolilla EU:ta on monia samankaltaisia tutkimuslaitoksia, Münsterin laboratorion olosuhteet ovat erityisen huolestuttavat.

Voisiko komissio kommentoida BUAV:n suorittaman tutkimuksen tuloksia ja etenkin kertoa, mitä tehdään parhaillaan, jotta tulevaisuudessa ei pääsisi tapahtumaan tämänkaltaisia direktiivin 86/609/ETY säännösten vastaisia rikkomuksia?

Kuinka monta sopimuslaboratoriota toimii parhaillaan EU:ssa?

Missä määrin komissio pystyy valvomaan eläinten olosuhteita näissä laitoksissa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Komissiolle on ilmoitettu kädellisten eläinten kohtelusta Covancen koe-eläinlaboratorioissa Ministerissä (Nordrhein-Westfalenissa) Saksassa.

Ilmoitusta seurannut komission tutkimus osoitti, että saksan viranomaiset ryhtyivät nopeasti toimiin. Nordrhein-Westfalenista (NRW) saatujen tietojen mukaan NRW:n ympäristöministeri on neuvonut vastuussa olevia eläinlääkäreitä tutkimaan välittömästi Covancen laboratoriot. Lisäksi Saksan viranomaiset ovat käynnistäneet menettelyn peruuttaakseen Covancelle myönnetyn eläinten pitämistä koskevan luvan. Myös yleinen syyttäjä tietää tapauksesta. Koska Saksan viranomaiset ryhtyivät asianmukaisiin toimiin, komissio ei tällä hetkellä pidä jatkotutkimuksia tarpeellisina tässä asiassa.

Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevassa direktiivissä 86/609/ETY vaaditaan, että eläimiä käyttävien laitosten on oltava viranomaisen rekisteröimiä. Direktiivin 13 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on annettava tilastolllista tietoa ainoastaan kokeissa käytettävien eläinten lukumäärästä. Näin ollen komissiolla ei ole tietoa sopimuslaboratorioiden määrästä EU:ssa.

Direktiivin 86/609/ETY nojalla eläinkokeita tekevien laboratorioiden valvonta on toimivaltaisten kansallisten viranomaisten vastuulla.

(1) EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/167

(2004/C 84 E/0205)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0139/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe: Taloudellinen tuki vedenalaisen valokuitukaapelin vetämiseksi Flores- ja Corvo-saarille

Yhteisön varoista yhteisrahoitettu vedenalainen valokuitukaapeli yhdistää nykyään kaikki Portugalin alueet toisiinsa Azorien saaristoon kuluvia Flores- ja Corvo-saaria lukuun ottamatta, mitä voidaan pitää näiden EU:n syrjäisimpiin alueisiin kuuluvien Azorien saarien asukkaisiin kohdistuvana vakavana syrjintänä.

Pyydän komissiota ilmoittamaan, onko mahdollista saada yhteisön tukea, erityisesti rahallista tukea, vedenalaisen valokuitukaapelin vetämiseen Flores- ja Corvo-saarille.

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Azorien saariryhmän ja mantereen välisen sekä saarten välisen (Flores- ja Corvo-saaria lukuun ottamatta) vedenalaisen valokuitukaapelin vetämistä on rahoitettu Regis II -yhteisöohjelmasta. Ensiksi mainitun hankkeen kustannukset olivat 16,6 miljoonaa euroa, ja toiseksi mainitun 12,5 miljoonaa euroa. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) osallistui hankkeiden rahoitukseen 12,5 miljoonalla ja 9,35 miljoonalla eurolla. Regis II -ohjelma kuului kauden 1994—1999 yhteisöaloitteisiin.

Paikallisviranomaiset esittelivät hakemukset ja päättivät varojen jaosta. Heidän tehtävänään oli toteuttaa mahdollisimman monta hanketta mahdollisimman tehokkaasti. Flores- ja Corvo-saarilla asuu yhteensä 4 400 asukasta. Saaret sijaitsevat 140 meripeninkulman (noin 200 kilometrin) päässä mannerta lähinnä olevasta Faialin saaresta ja noin 500 kilometrin päässä saariryhmän väkirikkaimmasta saaresta (São Miguel). Valokaapelin vetämisestä aiheutuvien kustannusten vuoksi yhteydenpito saariin on päätetty varmistaa muilla vaihtoehtoisilla teknisillä keinoilla (satelliitti- tai antennisignaalit).

Tietoyhteiskuntaa koskevasta toimenpideohjelmasta voitaisiin tukea tämäntyyppistä hanketta. Tuen piiriin valittavien hankkeiden kannattavuutta on kuitenkin harkittava suhteuttamalla ne sekä nykyisiin että arvioituihin tarpeisiin. Myös olemassa olevien vaihtoehtoisten ratkaisujen tulokset on otettava huomioon. Ohjelman hallinnosta vastaava taho ja (kansallisella tasolla toimiva) hallintoyksikkö hyväksyvät esitellyt hankkeet. Niiden on otettava huomioon ensisijaiset tavoitteet, sovitut valintaperusteet sekä hankkeen taloudellinen elinkelpoisuus. Tarkoituksena on maksimoida toimintaohjelman tehokkuus noudattaen voimassa olevia muun muassa kilpailua koskevia sääntöjä.

Komissio tutkii parhaillaan syrjäisimpien alueiden ja Euroopan unionin muiden alueiden välisiä yhteyksiä koskevaa kysymystä sekä mahdollisuuksia parantaa näiden alueiden saavutettavuutta. Komissio pyrkii myös näin vastaamaan Portugalin, Ranskan ja Espanjan komissiolle kesäkuussa 2003 toimittamaan muistioon.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/824

(2004/C 84 E/0919)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0629/04

esittäjä(t): Willi Piecyk (PSE), Gerhard Schmid (PSE) ja Johannes Swoboda (PSE) komissiolle

(3. maaliskuuta 2004)

Aihe: Euroopan laajuiset liikenneverkot ja Tonavan uoman leventäminen

Euroopan komissio ehdottaa Tonavan uoman leventämistä ensisijaiseksi hankkeeksi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen uudistamisen yhteydessä. Vielä ei kuitenkaan ole selvillä, kuinka paljon joen leveyttä tai syvyyttä olisi komission mukaan lisättävä.

Aiheesta parhaillaan käytävässä keskustelussa ja eri asiakirjoissa viitataan usein niin kutsutun ”Van Miert” -ryhmän suosituksiin, joiden mukaan Tonavassa on monia pullonkauloja, joiden kohdalla rahtialusten kulkusyvyyttä (”draught”) olisi lisättävä 2,5 metriin.

Asiakirjoissa ei kuitenkaan selkeästi mainita eikä vaadita 2,5 metrin kulkusyvyyttä. Tämän vuoksi yksittäiset valtiot voivat tulkita asiakirjoja kukin omalla tavallaan eikä hankkeen kaavaillusta laajuudesta ole selvyyttä.

Kysymyksellä on keskeinen merkitys ympäristön ja taloudellisten näkökohtien kannalta, sillä mitä syvemmälle jokea kaivetaan, sitä suuremmiksi hankkeen vaikutukset joen ekosysteemiin ja siitä aiheutuvat kustannukset kohoavat.

1. Määräytyykö Tonavan levennyshankkeeseen mahdollisesti myönnettävän yhteisrahoituksen suuruus tiettyjen syvyysarvojen perusteella?

2. Mitkä nämä syvyysarvot siinä tapauksessa ovat?

3. Onko komissio muussa tapauksessa sitä mieltä, että pullonkauloiksi määriteltyjen reittien yleinen parantaminen on riittävä peruste hakea ja saada rahoitusta Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevista ohjelmista?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Liikenneväylä Rein-Maas-Main-Tonava on keskeinen rahtiliikenteen reitti, joka yhdistää Pohjanmeren ja Mustanmeren. Liikennöinti on monilla tämän vesiväylän osuuksilla ongelmallista, koska kulkusyvyys on joinakin aikoina vuodesta alle 2,8 metriä. Van Miertin ryhmä suositteli vähimmäiskulkusyvyydeksi 2,5 metriä koko vesiväylällä, jotta sitä voisivat käyttää jopa 3 000 tonnia painavat alukset.

Komissio ehdotti 1. lokakuuta 2003 tekemässään päätöksessä (1) tätä kuljetusreittiä yhdeksi ensisijaiseksi hankkeeksi ja määritteli joukon pullonkauloja, jotka on poistettava, jotta tätä liikennemuotoa voitaisiin parhaiten käyttää laajentuneen EU:n edun mukaisella tavalla.

Komissio ei tehnyt ehdotusta teknisistä standardeista tähän hankkeeseen liittyvän liikennöitävyyden parantamiseksi, koska jäsenvaltioiden on hankkeiden suunnitteluvaiheessa tehtävä joukko oikeudellisia, teknisiä ja ympäristöä koskevia tutkimuksia ennen mahdollisten edellytysten määrittelyä.

(1) KOM(2003) 564 lopullinen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/923

(2004/C 84 E/1020)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0953/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(29. maaliskuuta 2004)

Aihe: Syrjintä Romaniassa

Tutkittuani Romanian tilannetta ja tavattuani maan edustajia jäsenyysneuvottelujen yhteydessä kysyn komissiolta seuraavaa:

1. Onko se tietoinen Romanian valtion harjoittamasta ulkomaisten sijoittajien ja erityisesti Romanian valtion omaisuuden yksityistämiseen osallistuvien italialaisten yhtiöiden vakavasta syrjimisestä?

2. Tietääkö se, että huolimatta siitä, että nämä yhtiöt ovat merkittävillä investoinneillaan edesauttaneet Romanian taloudelle elintärkeiden alojen elvyttämistä, niiden EU:n ja kansallisen lainsäädännön takaamia oikeuksia loukataan jatkuvasti erityisesti omistusoikeuden osalta suosimalla aiempaan järjestelmään sidoksissa olevia yhtiöitä?

3. Tietääkö se, että tällainen Romanian järjestelmän tarjoama oikeudellinen suojelu — myös oikeuslaitoksen korkeimmat asteet ovat antaneet yleisten oikeusperiaatteiden ja maan oman lainsäädännön vastaisia tuomioita — aiheuttaa hämmennystä ja epävarmuutta siitä, voiko Romania taata yksityistämiseen täysin maan lakien mukaisesti osallistuvien ulkomaisten sijoittajien oikeudet?

4. Tietääkö se, että syrjintää tapahtuu, vaikka Romanian valtio on julkisesti sitoutunut toteuttamaan uudistuksia oikeusvaltion ja korruption torjunnan aloilla?

5. Mihin toimiin se aikoo ryhtyä lopettaakseen syrjinnän?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Komissio on seurannut tiiviisti toimivan markkinatalouden kehittymistä koko Romanian liittymisprosessin ajan. Vaikka viime vuosina on tapahtunut huomattavaa edistymistä, komission määräaikaiskertomuksissa on todettu selvästi, että entistä suurempien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemiseksi tarvitaan yhä huomattavia uudistuksia. Erityistä huomiota on kiinnitetty erittäin yleiseen korruptioon, oikeusjärjestelmän heikkouksiin ja edelleenkin vaikeaan yleiseen liiketoimintaympäristöön.

Komissio ei ole tietoinen ulkomaisten sijoittajien tai erityisesti italialaisten yhtiöiden järjestelmällisestä syrjinnästä. Jos tällaisesta syrjinnästä esitetään kuitenkin erityisiä todisteita, komissio tutkii ne täysimääräisesti ja ryhtyy asianmukaisiin toimiin joko EU:n ja Romanian assosiaatiosopimuksen määräysten nojalla tai liittymisneuvottelujen yhteydessä.

Yleisesti komissio tukee edelleen Romanian pyrkimyksiä, jotka koskevat korruption tehokasta torjuntaa ja oikeusvaltion turvaamista. Romanian viranomaisia kehotetaan kahdenvälisissä yhteyksissä asettamaan nämä kysymykset etusijalle, ja korruption vastaisten aloitteiden edistämiseksi ja oikeuslaitoksen uudenaikaistamiseksi annetaan taloudellista apua.
1.

Maatalouden ympäristötukia maksetaan viljelijöille, jotka vapaaehtoisesti sitoutuvat menemään hyvän maatalouskäytännön perusvaatimusten noudattamista pidemmälle. Hyvällä maatalouskäytännöllä tarkoitetaan lakisääteisiä vaatimuksia, jotka viljelijöiden on täytettävä ilman erillisiä avustuksia. Nykyisten maatalouden ympäristötukien perustana on Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 24 artikla. Maatalouden ympäristötukien määrittämisperusteita ovat tulonmenetys, tehdystä sitoumuksesta aiheutuneet lisäkustannukset ja siirtymäkustannukset kattava kannustuslisä, jos sellaisen maksaminen tuntuu tarpeelliselta viljelijöiden toteuttamien vaadittavien toimenpiteiden helpottamiseksi. Määrittämisperusteet kuvaavat keskimääräistä kustannusten ja tulojen välistä suhdetta ohjelman piiriin kuuluvalla alueella, ei yksittäisten tilojen tilannetta.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/335

(2004/C 84 E/0395)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0227/04

esittäjä(t): Ewa Hedkvist Petersen (PSE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe: Alkolukko

Alkolukko on tällä hetkellä koekäytössä busseissa tietyillä paikkakunnilla Ruotsissa liikenneturvallisuuden parantamiseksi. Katsooko komissio, että jäsenvaltio voi vaatia kaikkien sen alueella rekisteröityjen ajoneuvojen varustamista alkolukolla liikenneturvallisuuden parantamiseksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

Jos jokin jäsenvaltio haluaa tehdä pakolliseksi alkolukkojen asentamisen ajoneuvoihin, sen on toimitettava komissiolle täydellinen luonnos kyseisestä teknisestä määräyksestä teknisten määrysten ilmoittamista koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Jos toimenpiteen katsotaan olevan yhteisön lainsäädännön mukainen kyseisen jäsenvaltion alueella rekisteröityjen ajoneuvojen osalta, jäsenvaltion on joka tapauksessa noudatettava kansainvälisiä sopimuksia, jotka sallivat muissa valtioissa rekisteröityjen ajoneuvojen liikkumisen.

Jäsenvaltioiden on sallittava sellaisten tyyppihyväksyttyjen henkilöautojen myynti ja ensirekisteröinti, joilla on yhteisön vaatimustenmukaisuustodistus. Muiden ajoneuvoluokkien ja erityisesti joukkoliikenne-ajoneuvojen osalta komissio on ehdottanut porrastettua aikataulua, joka on parhaillaan neuvoston ja Euroopan parlamentin käsiteltävänä.

Komissio tunnustaa alkolukkojen tarjoamat mahdollisuudet. Se käynnisti vuoden 2003 lopulla tutkimuksen, jossa arvioidaan näiden laitteiden erilaisia käyttömahdollisuuksia. Tällä hetkellä, kun otetaan huomioon näiden laitteiden korkea hinta ja jatkuva kalibrointitarve, komissio katsoo kuitenkin, että niiden asentaminen on tarkoituksenmukaista ainoastaan vaihtoehtoisena seuraamuksena rattijuopumuksesta eikä yleisenä toimenpiteenä, josta olisi hyötyä ainoastaan pienelle osalle kuljettajista.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/787

(2004/C 84 E/0883)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0410/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe: Aer Rianta

Tietääkö komissio, että Irlannin hallitus suunnittelee Aer Rianta -lentoyhtiön hajottamista osiin? Tarkkaileeko komissio tilannetta? Aer Rianta on valtion omistama lentoyhtiö, joka vastaa Dublinin, Shannonin ja Corkin lentokenttien toiminnasta, johtamisesta ja kehittämisestä. Uskooko komissio, että Aer Riantan kaikkien velkojen siirtäminen Dublinin lentokentälle olisi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan mukaista?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2004)

Vaikkei komissio olekaan tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen kuvailemista velansiirtotoimista, se on saanut lehdistötiedotteiden kautta tietää, että Aer Rianta rakentaa parhaillaan Corkin lentokentälle uutta terminaalia ja muita lentoliikennettä tukevia infrastruktuureita. Komissiolle on myös kerrottu, että yritys vastaa kyseisen investoinnin kaikista kuluista, ja se olettaa, että tämä on parlamentin jäsenen mainitsema rahoitusjärjestely.

Komissio tarkkailee tilannetta ja päättää sitten, onko edellä mainittu toiminta valtiontukea koskevien sääntöjen mukaista.
1.

Vammaisuutta ja kehitysyhteistyötä koskeva ohjeisto valmistui komission yksiköiden välisen lausuntokierroksen jälkeen. Ohjeisto on jaettu kaikkien kehitysmaissa sijaitsevien komission lähetystöjen päälliköille. Se on laitettu myös sisäiseen kiertoon kehitysyhteistyön (DEV) pääosastossa (PO) ja lähetetty EuropeAid-yhteistyötoimistolle (AIDCO) sekä ulkosuhteiden (RELEX) pääosastoon sisäistä jakelua varten. Ohjeisto on tällä hetkellä käännetty espanjaksi, ranskaksi ja portugaliksi, ja siitä julkaistaan painettu versio lisäjakelua varten.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/634

(2004/C 84 E/0712)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0589/04

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(26. helmikuuta 2004)

Aihe: Espanjan poliittisen ja hallinnollisen pääkaupungin lentoaseman laajentaminen — Espanjan valtiolle myönnettyjen koheesiorahastomäärärahojen käyttö Madridin perusrakennehankkeiden rahoittamiseen

Espanjan pääministeri José María Aznar on hiljan käynnistänyt Madridin lentoaseman laajentamista koskevat rakennustyöt. Lentoasemalle rakennetaan uusi terminaali ja uusia kiitoratoja. Hankkeen lopullinen talousarvio 2,44 miljardia euroa ja uusien tilojen arvioidaan olevan käytössä vuonna 2005. Espanjan hallitus pyrkii tekemään tästä lentoasemasta Euroopan suurimpiin ja näyttävimpiin kuuluvan lentoaseman. Tämä erityinen investointi kohdistetaan lentoasemaan, johon Espanjan lentoliikenne jo nyt keskittyy ja jolla on siinä monopoliasema. Tämä investointi osoittaa jälleen kerran, että valtion pääkaupunki saa erityistä taloudellista hyötyä Espanjan hallituksen toimesta jopa siinä määrin, että sinne on keskittynyt yritysmaailma, poliittinen ja taloudellinen päätöksenteko ja valtion koko maa- ja lentoliikenne.

Tietääkö komissio, käytetäänkö lentoaseman laajentamishankkeeseen koheesiorahastosta myönnettyjä yhteisön varoja? Jos käytetään, niin kuinka suuri prosenttiosuus Espanjalle myönnetyistä koheesio-rahastomäärärahoista käytetään tähän hankkeeseen? Yleisesti ottaen, mikä prosenttiosuus Espanjalle myönnetyistä koheesiorahastomäärärahoista on käytetty tai aiotaan käyttää Madridin itsehallintoaluetta hyödyttäviin hankkeisiin?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio on tähän mennessä hyväksynyt ainoan komissiolle esitetyn Madrid-Barajas-lentokentän laajentamiseen liittyvän hankkeen (Construcción del sistema Automated People Mover (APM) INTRA para el nuevo área terminal). Komissio teki hanketta koskevan päätöksen 24. joulukuuta 2002. Tukikelpoiset kustannukset ovat 98 040 921 euroa ja koheesiorahasto rahoittaa hanketta 41 177186 eurolla (joka vastaa 42:ta prosenttia). Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ei ole myönnetty rahoitusta lentokentän laajentamiseen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tavoitteen 2 Madrid 2000—2006 puitteissa.

Kansalliset viranomaiset valitsevat ja esittelevät komissiolle koheesiorahastosta rahoitettaviksi ehdotetut hankkeet. Komissio arvioi hankkeet koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 (1) 10 artiklassa määrättyjen arviointiperusteiden mukaisesti. Arviointiperusteissa ei huomioida hankkeen sijaintia. Espanjalle koheesiorahastosta myönnettyä taloudellista apua koskevien päätösten viitetiedot on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä vuosien 2000 (2), 2001 (3) ja 2002 (4) osalta. Vuotta 2003 koskevien päätösten viitetiedot julkaistaan vuonna 2004.

(1) EYVL L 130, 25.5.1994.

(2) EYVL C 361, 17.12.2001.

(3) EYVL C 126, 28.5.2002.

(4) EUVL C 123, 24.5.2003.