KIRJALLINEN KYSYMYS P-3908/00

esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle

(4. joulukuuta 2000)

Aihe: Koulunkäynnin keskeyttäminen Euroopassa

Koulunkäynnin keskeyttäminen on mutkikas, mutta erittäin tuntuva ongelma Euroopan tasolla. Se koskee kaikkein puolustuskyvyttömintä ikäryhmää juuri silloin kun nuoret yrittävät päästä mukaan työmarkkinoille.

Tästä asiasta ei ole vieläkään saatavilla yhtenäisiä ja vertailukelpoisia tilastotietoja, lähinnä siksi, että Euroopan koulujärjestelmät ovat hyvin erilaisia. Ongelman määrittely yksiselitteisesti onkin siksi perin vaikeaa.

Voiko komissio toimittaa tarvittavat tiedot tarkan kuvan saamiseksi koulunkäynnin keskeyttämisestä jäsenvaltioissa ja harkita uudelleen sille jo 1992 esitettyä ehdotusta heikkoa koulumenestystä tutkivan eurooppalaisen tutkimuslaitoksen perustamiseksi?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ratkaistakseen tämän ongelman, joka aiheuttaa Euroopan tulevaisuuden, nuorten, syrjäytymistä ja heidän mahdollisuuksiensa hukkaamista?

Katsooko komissio, että sen pitäisi esittää erityisohjelma koulunkäynnin keskeyttämisen torjumiseksi, jotta nuorten syrjäytyminen koulu- ja työelämästä voitaisiin estää. Näin voitaisiin konkretisoida elinikäistä oppimista koskevia yhteisön ohjelmia, joiden päätavoitteena on sopeutuminen tietoyhteiskuntaan.

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(30. tammikuuta 2001)

Komissio myöntää, että nuorten sijoittuminen yleensäkin yhteiskuntaan ja varsinkin työmarkkinoille on merkittävä haaste unionille, etenkin nykyisin, kun Euroopan talouden innovaatio- ja kasvuvoimat perustuvat entistä enemmän kansalaisten tietoihin ja taitoihin. Merkittävä osa nuorista epäonnistuu koulussa, ja heiltä jää näin ollen hankkimatta perustaidot ja -valmiudet, joita he tarvitsisisivat integroituakseen täydellisesti eurooppalaiseen osaamistalouteen.

Koulunkäynnin keskeyttämistä koskevat yhteisön laajuiset tilastot puuttuvat, sillä tätä aihealuetta varten ei ole vielä kansainvälisellä tasolla kehitetty sopivia tilastollisia välineitä.

Näin ollen komissio on turvautunut parhaaseen mahdolliseen saatavilla olevaan kansainvälisesti vertailukelpoiseen mittaustapaan ja käyttänyt yhteisön työvoimatutkimusta (European Union Labour Force Survey, EU LFS) keskeyttämisasteen mittaamisessa. Määritelmän mukaan keskeyttämisaste on se prosenttiosuus 1824-vuotiaiden muodostamasta perusjoukosta, joka on suorittanut ISCED-tason 2 (ylemmän perusasteen koulutuksen) tai sitä alhaisemman tason ja joka ei osallistu yleissivistävään tai ammatilliseen koulutukseen.

Tämän määritelmän mukaan mitattuna koulunkäynnin keskeyttämisaste on yhteisössä 20,5 prosenttia (1999). Määritelmää käytetään nykyisin rakenteellisten indikaattorien kehittämisen yhteydessä (Lissabonin Eurooppa-neuvoston jatkotoimet): koulunkäyntinsä varhain päättävät on yksi tässä yhteydessä käytetyistä 32:sta rakenteellisesta indikaattorista. Indikaattoria käytetään myös koulunkäynnin keskeyttämistä koskevan työllisyyden suuntaviivan valvonnassa(1).

Komissio myöntää, että vertailukelpoisia tilastoja on vielä laajennettava ja kehitettävä. Tilastot eivät sisällä pelkästään tietoja keskeyttämisistä, vaan niitä voidaan käyttää oppimisvaikeuksien seurannassa ja analysoinnissa sekä ennakkovaroitusvälineinä jo ennen koulunkäynnin varsinaista epäonnistumista.

Komissio on äskettäin julkaissut raportin kouluopetuksen laadusta Euroopassa (toukokuu 2000). Tässä suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle lähetetyssä raportissa komissio yhteistyössä 28:n Euroopan maan opetusministerien nimeämien asiantuntijoiden kanssa ehdottaa 16:tta opetuksen laatuindikaattoria, joihin kuuluvat muun muassa koulunkäynnin keskeyttämisluvut. Raportin yhteydessä käytettiin edellä mainittuja tilastotietoja (aiemman viitevuoden 1997 osalta).

Uuden mahdollisuuden tarjoavat koulut -kokeiluhankkeet, jotka käynnistettiin vuonna 1995 annetun valkoisen kirjan Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa(2) perusteella, osoittavat, että komissio on huolestunut tästä nuorten ryhmästä. Uuden mahdollisuuden tarjoavat koulut kuuluvat myös kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa -toimintakehykseen(3). Rakennerahastojen uusi tavoite kolme sekä Sokrates II -ohjelman uusi Grundtvig-alaohjelma tarjoavat nykyisin merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia tätä alaa edistävien toimien tukemiseen. Lisäksi Urban II -yhteisöaloitteessa alueiden tukikelpoisuus on nykyisin kytketty myös alhaiseen koulutussaavutusten tasoon. Uudessa Equal-yhteisöaloitteessa on tavoitteena parantaa menestymismahdollisuuksia sellaisten kohderyhmien tapauksessa, joiden asema työmarkkinoilla on heikko muun muassa puutteellisen peruskoulutuksen vuoksi.

Eurooppalaisen tutkimuslaitoksen perustamista ei suunnitella, vaan komissio uskoo, että nämä eri toimenpiteet osoittavat, että Euroopassa ollaan yhä enemmän huolestuneita koulunkäynnin keskeyttämisestä ja varhaisessa vaiheessa koulunsa päättävistä ja että alalla saadaan edelleen aikaan rohkaisevia tuloksia, joilla parannetaan yhteisön tilastojärjestelmän kautta käytettävissä olevia tilastoja ja edistetään yhteisön toimia tämän nuorten ryhmän auttamiseksi.

(1) Työllisyyden suuntaviivat vuodeksi 1999 22. helmikuuta 1999 annettu neuvoston päätöslauselma. Vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivoihin kuuluvan suuntaviivan 7 mukaan jäsenvaltiot parantavat koulutusjärjestelmänsä tehokkuutta, jotta koulunkäyntinsä varhain päättävien nuorten määrä vähenisi merkittävästi. Olisi myös kiinnitettävä erityistä huomiota oppimisvaikeuksista kärsiviin nuoriin.

(2) KOM(95) 590 lopullinen.

(3) KOM(98) 605 lopullinen.