KIRJALLINEN KYSYMYS E-0263/00

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) neuvostolle

(8. helmikuuta 2000)

Aihe: Portugalin puheenjohtajakauden keskeisimmät tavoitteet koulutuspolitiikassa

Kun Portugalin puheenjohtajakauden ohjelma on julkaistu, voisiko neuvosto täsmentää, mitä tarkoitetaan siinä mainitulla tavoitteella tutkia eurooppalaisen ulottuvuuden ajatusta koulutuspolitiikassa?

Voiko neuvosto määrittää tarkkaan, miten se aikoo päästä tähän tavoitteeseen ja erityisesti millaisia rooleja se on kaavaillut komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille?

Vastaus

(13. huhtikuuta 2000)

Puheenjohtajavaltio Portugali on ilmoittanut ohjelmassaan aikovansa tutkia eurooppalaisen ulottuvuuden käsitettä koulutuspolitiikan alalla sekä hyvien koulutuskäytäntöjen kautta että analysoimalla ehdotukset, joita komissio myöhemmin esittää.

Yhteisön nykyiset koulutusalan ohjelmat (Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien toinen vaihe) ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä edistämään eurooppalaista ulottuvuutta koulutuspolitiikassa, ja Lissabonissa 17. ja 18. maaliskuuta pidettävä uuden ohjelmavaiheen käynnistävä ministerikonferenssi aikoo korostaa näiden ohjelmien merkitystä liikkuvuuden ja yhteistyön edistämiseksi Euroopan unionissa (ja myös assosioituneissa maissa) Euroopan kansalaisuuden palveluksessa ja yhteistä lähestymistapaa yhteisiin ongelmiin. Puheenjohtajavaltio aikoo järjestää koulutusta koskevista aiheista myös konferenssisarjan, jonka aihepiiriin sisältyvät niin opetussuunnitelmien kehittäminen kuin elinikäinen oppiminen; näillä molemmilla on tärkeä eurooppalainen ulottuvuus, ja jokaisella jäsenvaltiolla on tärkeä asema niiden kehittämiseksi ja niitä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi.

Lissabonissa 22. ja 23. maaliskuuta pidettävässä työllisyyttä käsittelevässä ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston istunnossa puheenjohtaja aikoo kiinnittää huomiota koulutuksen asemaan, kuten selviää valmisteluasiakirjasta Työllisyys, talousuudistukset ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus innovaation sekä tietojen ja taitojen Euroopan kehittämiseksi(1), jossa ei viitata ainoastaan koulutuksen merkitykseen työllisyyspolitiikan kannalta, vaan myös mahdollisuuteen luoda Perustaitoja koskeva eurooppalainen peruskirja.

Edellä mainittujen pohdintojen ohella puheenjohtajavaltio palauttaa mieleen, että neuvoston ja Euroopan parlamentin nykyisiin huolenaiheisiin kuuluu erittäin suuressa määrin koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen, kuten ehdotus Euroopan kielten teemavuodesta 2001 ja ehdotetut suositukset liikkuvuudesta ja laadunarvioinnista kouluissa. Puheenjohtajavaltio haluaa myös huomauttaa, että sen ohjelma on paljolti yhdenmukainen yhdenmukainen Suomen puheenjohtajakauden aikana aloitetun työn kanssa ja vie sitä eteenpäin asettamalla ensisijalle koulutus- ja työllisyyskysymykset, koulutuksen laadun ja ammatillisen koulutuksen sekä liikkuvuuden edistämisen, jotka mainittiin ensisijaisiksi asioiksi 17. joulukuuta 1999(2) annetussa neuvoston päätöslauselmassa Uudelle vuosituhannelle: Uusien työtapojen kehittäminen Euroopan koulutusalan yhteistyötä varten.

Lopuksi on syytä korostaa, että puheenjohtajavaltion tehtävä ei ole arvostella komissiota, jonka valtuudet on määritelty perussopimuksissa. Kysymykset, jotka liittyvät komission asemaan koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisessä, olisi osoitettava komissiolle.

(1) Asiak. 5256/00.

(2) EYVL C 8, 12.1.2000, s. 6.