ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2852/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Ison-Britannian hallituksen ihmisten kloonaamiseen antama lupa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0111 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2852/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (5. syyskuuta 2000) Aihe: Ison-Britannian hallituksen ihmisten kloonaamiseen antama lupa Iso-Britannia salli 16. elokuuta ensimmäiset ihmisten kloonaamisen muodot tutkimustarkoituksia varten. Päätös rikkoo Euroopan parlamentin ja neuvoston 6. heinäkuuta 1998 bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta antamaa direktiiviä 98/44/EY(1) vastaan. Direktiivillä kielletään selkeästi kaikenlainen ihmisten kloonaus ja sen 5 artiklassa kielletään muodostumisensa ja kehityksensä eri vaiheissa oleva ihmiskehon sekä pelkästään sen ainesosan patentoiminen, luonnollisessa ympäristössään oleva geenin sekvenssi tai osasekvenssi mukaan lukien. Voisiko komission puheenjohtaja ottaa asian esille Ison-Britannian hallituksen kanssa, jotta tällaisesta epäeurooppalaisesta yhteisön lainsäädännön vastaisesta aloitteesta voitaisiin tehdä loppu ja vedota vastuullisuuden, solidaarisuuden ja kansainvälisen yhteisön puolustamisen periaatteisiin, jotka sisältyvät Euroopan unionin perustamissopimuksiin ja joita vastaan Ison-Britannian hallitus vakavasti rikkoo? Onko komissiolla tietoa mahdollisesta Ison-Britannian hallitukseen kohdistetusta painostuksesta, jossa taloudellisen hyödyn etsimistarkoituksessa suositaan ihmisten kloonausta? Jos on, voisiko se mahdollisimman pian välittää asiasta tietoa Euroopan parlamentille? (1) EYVL L 213, 30.7.1998, s. 13. Philippe Busquinin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-2852/00 ja P-2931/00 (3. lokakuuta 2000) Tutkimuksesta vastaava komission jäsen on 6. syyskuuta 2000 pidetyssä parlamentin täysistunnossa ilmaissut kantansa englantilaisen asiantuntijaryhmän kertomuksesta, joka käsittelee ihmissikiön kantasoluilla tehtävän tutkimuksen ja niiden lääkinnällisen käytön sallimista. Samassa yhteydessä hän täsmensi, että bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta 6. heinäkuuta 1998 annetussas parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/44/ETY säädetään edellytyksistä, joiden mukaan biologiseen materiaaliin perustuva keksintö on oikeutettu patenttisuojaan. Direktiivissä ei kuitenkaan säädetä itse tutkimuksen suorittamisen edellytyksiä. Jäsenvaltioiden kansallisen identiteetin ja toissijaisuusperiaatteen kunnioittamiseksi on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa annettu jäsenvaltioille oikeus säätää lakeja eettisissä kysymyksissä. Komissio ei voi rajoittaa jäsenvaltioiden vapautta määrätä ehdoista, joilla ne haluavat säädellä tutkimusta. Se pyrkii edistämään keskustelua eettisistä kysymyksistä ottaen huomioon kulttuurien ja näkökantojen eroavaisuudet Euroopassa. Tämä on myös yksi Euroopan tutkimusalueen tavoitteista. Komissiolla ei ole tietoa Ison-Britannian viranomaisiin mahdollisesti kohdistetusta painostuksesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2129/00 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle. EU:n vientituki elävien eläinten kuljetuksille kolmansiin maihin.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0069 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2129/00 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: EU:n vientituki elävien eläinten kuljetuksille kolmansiin maihin Nykyisin maksetaan vientitukea elävien eläinten kuljetuksille kolmansiin maihin. Näiden tukien seurauksena kuljetukset ovat pitkiä ja usein tuskallisia eläimille. Aikooko komissio poistaa vientituen elävien eläinten kuljetuksilta kolmansiin maihin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 2000) Elävän karjan vienti on merkittävä kanava yhteisön naudanlihamarkkinoille ja sitä voidaan tuskin korvata naudanlihan viennillä eri teurastusriittien, tuojamaiden kylmävarastojen puuttumisen tai vaadittua laatua olevan tuoreen lihan erityiskysynnän vuoksi näissä maissa. Muut toimittajat valtaisivat nämä markkinat, jos elävän karjan vienti yhteisöstä muuttuisi mahdottomaksi vientituen poistamisen vuoksi. Australia vie elävää karjaa yhä enemmän arabimaihin, vaikka kuljetusmatka on huomattavasti pidempi kuin yhteisöstä. Lisäksi komissio haluaisi arvoisan parlamentin jäsenen kiinnittävän huomiota vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä elävien nautaeläinten hyvinvoinnin osalta kuljetuksen aikana 18 päivänä maaliskuuta 1998 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 615/98(1). Tässä asetuksessa säädetään, että elävistä eläimistä maksettavan vientituen edellytyksenä on eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta 19 päivänä marraskuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/628/ETY(2) noudattaminen ja se edellyttää asianmukaista valvontajärjestelmää. (1) EYVL L 82, 19.3.1998. (2) EYVL L 340, 11.12.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2152/00 esittäjä(t): Giorgio Celli (Verts/ALE) komissiolle. Argentan kuntaan (Ferrara) rakennettava lyhytaaltoantenni.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0076 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2152/00 esittäjä(t): Giorgio Celli (Verts/ALE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Argentan kuntaan (Ferrara) rakennettava lyhytaaltoantenni Olen saanut tietää, että Argentan kuntaan (Ferrara) suunnitellaan suurta lyhytaaltoantennia, jota seitsemännen päivän adventistien kirkko käyttäisi ohjelmiensa lähettämiseen. On käynyt ilmi, että paikka, joka on aiottu vuokrata antennia varten, sijaitsee lähellä eräitä luontonsa puolesta kansainvälisestikin erittäin merkittäviä kosteikkoalueita, kuten Comacchion ja Argentan laaksoja, jotka kuuluvat Ramsarin suojelusopimuksen piiriin. Sitä paitsi suurikokoinen antenni muodostaisi esteen lukuisten muuttolintulajien liikkumiselle. Haluaisin komissiolta tarkempia tietoja seuraavista seikoista: 1. Kuinka pitkälle hanke on edennyt ja millaisia perustamiseen liittyviä ja/tai muita lupia on myönnetty tähän mennessä? 2. Miten muuttolintuja ja pysyvästi alueella asuvia lintuja aiotaan suojella törmäysvaaroilta ja sähkömagneettisen altistumisen aiheuttamilta vahingoilta? 3. Onko tähän hankkeeseen myönnetty yhteisön varoja? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (20. syyskuuta 2000) 1. Kyseinen antenni on tarkoitus rakentaa Ferraran provinssissa (Emilia-Romagna) sijaitsevan Argentan kunnan alueelle. 2. Italia on osoittanut Valli di Comacchion alueen luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun direktiivin 79/409/ETY(1) 4 artiklan mukaiseksi erityissuojelualueeksi. Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun direktiivin 92/43/ETY(2) 6 artiklassa säädetään, että kaikki suunnitelmat tai hankkeet, jotka saattavat vaikuttaa merkittävästi kyseisiin alueisiin, on arvioitava asianmukaisesti. 3. Alueviranomaiset eivät aio hakea hankkeelle yhteisön rahoitusta. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2928/00 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) ja Giorgio Lisi (PPE-DE) komissiolle. Ihmisalkioiden kloonaus.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2928/00 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) ja Giorgio Lisi (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Ihmisalkioiden kloonaus Ihmiselämä alkaa, kun alkunsa saaneen uuden yksilön itsenäinen kehitys alkaa. Ihmisalkioiden kloonaus kaikissa muodoissaan merkitsee aina kuitenkin kloonatun alkion ja muiden kloonauksen sivutuotteiden tuhoutumista. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä turvatakseen perusoikeuden ihmiselämään ja pysäyttääkseen tämänkaltaisen vaarallisen ja sääntöjä vailla olevan kilpailun? Katsooko komissio, että ihmisoikeudet ja ihmisarvon kunnioittaminen hedelmöitymisestä lähtien pitää jatkuvasti ottaa huomioon poliittisessa toiminnassa ja lainsäädännössä? Onko komissio pyytänyt luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevää eurooppalaista työryhmää ilmaisemaan kantansa tässä asiassa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2000) Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen on kirjattu sopimukseen Euroopan unionista (6 artiklaan) ja se on yksi unionin perusperiaatteista. Etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä (GEE) valmistelee parhaillaan ihmisen kantasolujen tutkimiseen ja alan sovelluksiin liittyviä eettisiä näkökohtia koskevaa lausuntoa, joka julkaistaan 15. marraskuuta 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2661/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Kristittyjen vaino Molukeilla.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0205 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2661/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Kristittyjen vaino Molukeilla Euroopan parlamentti on antanut kaksi päätöslauselmaa Molukeilla (Indonesiassa) vallitsevasta epäinhimillisestä tilanteesta (ensimmäisen tammikuussa 2000, toisen heinäkuussa 2000). Niissä se on vastustanut kristittyjen jo kuukausia kestänyttä vainoa sekä kristityn väestönosan asumien kylien hävittämistä. Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt näiden päätöslauselmien pohjalta tilanteen parantamiseksi todella? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2000) Komissio seuraa tiiviisti Indonesian tapahtumia ja jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen erityisesti Indonesian turvallisuusjoukkojen ilmeisestä kyvyttömyydestä hillitä väkivaltaa. Samoin kuin suurin osa kansainvälistä yhteisöä komissio katsoo, että Molukkien konflikti on ensisijaisesti Indonesian sisäinen asia. Indonesian hallitus on toistaiseksi torjunut ulkomaisen avun kriisin ratkaisemisessa ja hyväksynyt ainoastaan humanitaarisen avun. Tästä syystä komissio on osallistunut inhimillisen kärsimyksen lievittämiseen Molukeilla turvallisuustilanteen sen salliessa humanitaarisen avun toimistonsa (ECHO) välityksellä. Apua on annettu vuodesta 1999 lähtien valtiosta riippumattomien järjestöjen kautta konfliktin uhreille kuten asuinpaikoiltaan siirtymään joutuneille väestöryhmille. Näiden kumppanijärjestöjen toiminta on kuitenkin tilapäisesti keskeytynyt turvallisuusriskin ja hallituksen tarkoituksellisen saarille pääsyä rajoittavan politiikan vuoksi. Komissio on yhteydessä korkeimpiin viranomaisiin ja kirkollisiin johtajiin ja käyttää jokaisen tilaisuuden ilmaistakseen huolensa Indonesian viranomaisille. Neuvotteluja aiheesta jäsenvaltioiden kanssa jatketaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2989/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) neuvostolle. Luontotyyppidirektiivi 92/43/ETY.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0226 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2989/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) neuvostolle (25. syyskuuta 2000) Aihe: Luontotyyppidirektiivi 92/43/ETY 1. Voidaanko 21. toukokuuta 1992 annettua luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevaa direktiiviä 92/43/ETY(1) soveltaa välittömästi täytäntöönpanoa koskeva määräajan päätyttyä, jos täytäntöönpano ei ole tapahtunut asianmukaisesti? 2. Voidaanko luontotyyppidirektiivin 6 artiklan mukaisia suojelutoimia jo soveltaa alueilla, jotka on merkitty kansallisia alueita koskeviin luetteloihin? 3. Kuinka monta edellä mainittuun direktiiviin liittyvää rikkomusmenettelyä Itävaltaa vastaan on jo aloitettu ja kuinka monta niistä on jo saatu päätökseen? 4. Mitä hankkeita ja alueita rikkomusmenettelyt koskivat? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Vastaus (30. marraskuuta 2000) Jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset ja viime kädessä yhteisöjen tuomioistuin päättävät direktiivin säännösten niin sanotuista välittömistä vaikutuksista, kuten arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksensä 1 ja 2 kohdassa mainitsemista vaikutuksista. Kysymyksen 3 ja 4 kohdan osalta palautetaan mieleen, että EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan mukaan komissio huolehtii siitä, että perustamissopimuksen määräyksiä sekä toimielinten sen nojalla antamia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan. Näin ollen komissio, jonka tehtävänä on valvoa perustamissopimuksen soveltamista, voisi paremmin vastata näihin kohtiin. Tässä yhteydessä komission vuosittain laatima kertomus yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta voisi myös olla hyödyllinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2709/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Euron käyttöönotto.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0213 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2709/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Euron käyttöönotto 1. Voisiko komissio ilmoittaa, kuinka pitkän aikaa seteleiden oletetaan keskimäärin olevan käytössä eri jäsenvaltioissa ennen kuin setelit korvataan uusilla? 2. Voiko komissio ilmoittaa kuinka paljon seteleitä ja kolikoita kukin jäsenvaltio tarvitsee, ja mikä kussakin tapauksessa on näiden seteleiden ja kolikoiden suhde rahalliseen BKT:een? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (4. lokakuuta 2000) Neuvoston marraskuussa 1999 antamien ohjeiden mukaisesti rinnakkaiskäytön kesto euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa vaihtelee neljästä kahdeksaan viikkoon. Kansalliset setelit lakkaavat olemasta laillisia maksuvälineitä Alankomaissa 28. tammikuuta 2002, Irlannissa 9. helmikuuta 2002 ja muissa jäsenvaltioissa 28. helmikuuta 2002. Ranskan osalta kansallisten setelien käytöstä poistumisen päivämäärä ei ole vielä tiedossa, mutta sijoittunee helmikuun 2002 jälkipuoliskolle. Saksan markka lakkaa olemasta laillinen maksuväline heti vuoden 2002 ensimmäisen päivän ensi tunneista alkaen, mutta liikkeenharjoittajat voivat halutessaan ottaa Saksan markkoja vastaan helmikuun 2002 loppuun asti. Euroalueella tarvitaan yhteensä 50 300 miljoonaa eurokolikkoa ja 14 500 miljoonaa euroseteliä. Parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle toimitettavassa taulukossa on yksityiskohtaisempia tietoja asiasta. Setelien ja kolikoiden prosentuaalinen osuus koko euroalueen BKT:sta on yhteensä 10,6 prosenttia. Osuutta ei ole eritelty jäsenvaltiokohtaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1876/00

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(9. kesäkuuta 2000)

Aihe: Jätehuolto Kreikassa

Vuonna 1999 Kreikassa tuotettiin 264 571 tonnia vaarallista jätettä. Tästä määrästä 76,1 prosenttia varastoitiin tilapäisesti, 22,73 prosenttia käytettiin uudelleen, 1,01 prosenttia käsiteltiin ja vain 0,12 prosenttia tuhottiin erityisissä laitoksissa ulkomailla, koska Kreikassa ei ole tarvittavia jätteenkäsittelylaitoksia. Lehdistön julkaisemien syytösten mukaan Elefsinanlahteen johdettu käsittelemätön, monissa tapauksissa myrkyllinen jäte on saastuttanut suuren osan lahdesta, millä on laajoja vaikutuksia meriympäristön saastumiseen.

Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

1. Onko se tietoinen puutteellisen jätteenkäsittelyn aiheuttamasta ekosysteemien saastumisesta Kreikassa?

2. Noudattaako Kreikka kiinteän ja nestemäisen jätteen käsittelystä annettua yhteisön lainsäädäntöä ja jos ei noudata, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä asian johdosta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(11. lokakuuta 2000)

1. Komissiolla on käytössään vain rajoitetusti tietoa jätehuollon yleisestä tilanteesta Kreikassa. Kreikka ei antanut selvitystä jätehuoltoa koskevien direktiivien täytäntöönpanosta vuosien 1989 ja 1997(1) välillä.

Vuoden 1999 lopulla Kreikka kuitenkin vastasi neljään kyselyyn jätehuoltoa koskevien neljän yhteisön direktiivin täytäntöönpanosta. Vastaukset ovat melko suppeita, eikä niistä saa yleiskuvaa Kreikan jätehuoltokäytännöistä.

Vastausten mukaan Kreikassa tuotettiin 280 000 tonnia vaarallista jätettä (vuotta ei mainita), josta 95 760 tonnia käytettiin uudelleen, vaikka Kreikka ilmoittikin, ettei sillä ole vaarallisen jätteen käsittelyyn tai hävittämiseen tarkoitettuja laitoksia. Vaarallinen jäte joko varastoidaan väliaikaisesti tai viedään muihin maihin lopullisesti hävitettäväksi.

Koska komissio ei pysty tarkastamaan Kreikan jätehuoltojärjestelmää tai muuten varmistamaan yllä mainittuja lukuja, sillä ei ole yleistä tietoa puutteellisesta jätehuollosta aiheutuneesta ympäristön saastumisesta. Se ei voi vahvistaa tieteellisissä julkaisuissa joskus mainittua lukua, että Kreikassa toimisi noin 3 000 laitonta kaatopaikkaa. Joitakin valituksia jätteiden aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta on tehty, ja komissio tutkii tapauksia. Ei ole kuitenkaan mahdollista osoittaa, miten yleisiä tällaiset tapaukset ovat.

2. Koska Kreikka ei komission mielestä ole täyttänyt eräitä yhteisön vaatimuksia, komissio on aloittanut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) mukaiset toimet. Merkittävimmät näkökohdat ovat, että Kreikalta puuttuu suunnitelma vaarallisen jätteen käsittelemiseksi, lainsäädäntö pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin noudattamiseksi täydellisesti sekä ohjelmat paristojen käsittelemiseksi ja polykloorattua bifenyyliä (PCB) sisältävän jätteen hävittämiseksi.

(1) KOM(97) 23 ja KOM(1999) 752.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2453/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Pohjois-Irlannin rauhanohjelma.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0039 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2453/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Pohjois-Irlannin rauhanohjelma Onko komissio tietoinen siitä, että vuoden 1999 lopussa päättynyttä Pohjois-Irlannin rauhanaloitetta ei ole vielä uusittu? Voiko komissio ilmoittaa parlamentille, milloin seuraavaan ohjelmaan voidaan lähettää uusia hakemuksia? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 2000) Yhteisön erityinen tukiohjelma (PEACE I) rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueiden kreivikunnissa oli voimassa vuodesta 1995 vuoteen 1999 yhteisöaloitteen muodossa. Maaliskuussa 1999 Berliinin Eurooppa-neuvosto päätti, että ottaen huomioon Pohjois-Irlannissa rauhanprosessin puolesta tehdyt erityisponnistelut, PEACE-ohjelmaa jatketaan viidellä vuodella ja sille myönnetään 500 miljoonaa euroa, josta 100 miljoonaa euroa Irlannille. Ohjelmaa toteutettaessa otetaan täysin huomioon se, että toimien on täydennettävä rakennerahastoista rahoitettuja toimia(1). PEACE-ohjelma on uusittu vuosiksi 20002004 rakennerahastojen tavoitteen 1 mukaisena toimenpideohjelmana(2). Rakennerahastoista annettujen asetusten mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin viranomaiset esittivät yhteisesti komissiolle luonnoksen PEACE II -ohjelmaksi huhtikuussa 2000. Tästä tekstistä keskustellaan parhaillaan Irlantia ja Pohjois-Irlantia koskevien yhteisön tukikehysten yhteydessä. Yhteinen PEACE II -ohjelma hyväksyttäneen syksyllä. Tämän pitäisi mahdollistaa hankkeiden rahoittaminen vuoden 2000 loppuun mennessä. (1) Puheenjohtajan päätelmien 44 (b) kohta, Berliini, 24.25. maaliskuuta 1999. (2) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 7 artiklan 4 kohta, EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3043/00 esittäjä(t): José Gil-Robles Gil-Delgado (PPE-DE) komissiolle. Eksoottisten lintujen tuonti.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3043/00 esittäjä(t): José Gil-Robles Gil-Delgado (PPE-DE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Eksoottisten lintujen tuonti Eurogroup for Animal Welfare -eläinsuojeluyhdistyksen ja Alankomaiden eläinsuojeluyhdistyksen (Dutch Animal Welfare Society) hiljattain laatimasta kertomuksesta käy selvästi ilmi, että Euroopan unionissa on varauduttava kotieläinkauppaa varten tuotujen eksoottisten lintujen ja nisäkkäiden mahdollisesti aiheuttamaan merkittävään terveysriskiin. Tämä perustuu 10 jäsenvaltion johtavan eläinlääkintäalan viranomaisen antamiin tietoihin. Katsooko komissio, että esimerkiksi Newcastlen tauti saattaa lisääntyä huomattavasti ja ottaako se tämän takia huomioon kertomuksessa esitetyt järkevät suositukset mahdollisimman pian? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3043/00 ja E-3052/00 (31. lokakuuta 2000) Komissio on hyvinkin tietoinen eksoottisten lintujen maahantuontiin liittyvästä siipikarjatautiriskistä olletikin kun linnut voivat olla peräisin eri maista eri puolilta maailmaa. Sisämarkkinoitten toteutumisesta lähtien siipikarjan tuonti on ollut yhteisön lainsäädännöllä yhdenmukaistettua. Jotta eksoottisten lintujen tuontiin liittyvä siipikarjatautiriski voitaisiin torjua, komissio ehdotti hiljattain luonnosta päätökseksi(1) eläinten terveysvaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksesta muiden kuin siipikarjaan kuuluvien lintujen tuonnissa sekä karanteenivaatimuksista. Kaikkia kaupattavia lintuja on pidettävä karanteenissa vähintään 30 päivän ajan virallisesti hyväksytyillä karanteenitiloilla tai -asemilla jäsenvaltioissa. Karanteenin aikana on tehtävä kliinisiä tutkimuksia ja laboratoriotestejä Newcastlen taudin ja lintuinfluenssan varalta. Linnut voidaan vapauttaa karanteenista vain virallisella luvalla edellyttäen, että kaikkien testien tulokset tukevat sitä. Tarkkailuajan kuluessa voidaan lisäksi selvittää muitten tautien esiintyminen. Komissio uskoo, että näiden yhdenmukaisten sääntöjen ottaminen käyttöön on asianmukainen vastaus niihin tautien esiintymistä koskeviin huoliin, joita Eurogroup for Animal Welfare -yhdistys toi esiin raportissaan, jossa se käsittelee Euroopan unioniin kotieläimiksi tuotavien CITES-sopimuksen piiriin kuuluvia ja siihen kuulumattomia lajeja edustavien lintujen ja nisäkkäitten eläinlääkinnällistä valvontaa. Omistajiensa mukana maahan tuotavat linnut kuuluvat kunkin maan omien sääntöjen soveltamisalaan, eikä komissio ole niiden osalta aikeissa ottaa tässä vaiheessa käyttöön yhdenmukaistettuja sääntöjä. Jäsenvaltioilta saatujen tietojen mukaan yhtään siipikarjassa esiintyvää tautitapausta ei nimittäin ole jäljitetty tällaiseen maahantuontiin. (1) SANCO/1295/2000, versio 6.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3438/00 esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle. Muuntogeeniset organismit.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3438/00 esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle (30. lokakuuta 2000) Aihe: Muuntogeeniset organismit Kun otetaan huomioon kansalaisten yleinen huolestuneisuus sen jälkeen, kun äskettäin paljastui, että Yhdysvalloissa vapaasti markkinoitavien elintarvikkeiden (Kellogg's- ja Taco Bell -yritysten tuotteiden) on todettu sisältävän muuntogeenistä maissia, ja se, että tällaisen maissin käyttäminen ihmisravinnoksi tarkoitetuissa elintarvikkeissa on kielletty, koska kasvi tuottaa hyönteismyrkkyä sadon suojaamiseksi, ja kun tiedetään, että monissa Euroopan unionin maissa tällaisten tuotteiden viljely ja kauppaaminen on kielletty, komissiolta kysytään: tuodaanko kyseisiä tuotteita Euroopan unionin maihin ja mihin niistä? Tarkastetaanko tuontituotteita pistokokeilla ja kuinka tehokasta tällainen valvonta on? Aikooko komissio tehdä tuotemerkinnöistä pakollisia ja laatia eettiset säännöt, joita yritysten on kunnioitettava kuluttajien eduksi? David Byrnen vastaus komission puolesta (11. joulukuuta 2000) Kysymys liittyy Yhdysvalloissa vastikään tehtyyn havaintoon, että joistakin elintarvikkeista on löytynyt Star Link -nimistä geneettisesti muunnettua maissilajiketta. Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirasto on hyväksynyt Star Link -maissin käytön teollisuudessa ja rehuissa muttei ihmisten ravinnoksi tarkoitetuissa elintarvikkeissa, koska sen mahdollisesta allergeenisuudesta esiintyy epävarmuutta. Star Link -maissia ei ole yhteisössä hyväksytty viljelyyn tai elintarvikekäyttöön. Kyseistä maissilajiketta sisältäviä elintarvikkeita ei näin ollen saa laillisesti tuoda yhteisöön. Jäsenvaltiot vastaavat elintarvikkeiden, myös muualta tuotujen elintarvikkeiden, valvonnasta ja tarkastuksista. Komissio ei ole saanut jäsenvaltioilta tietoja, että maahantuoduista elintarvikkeista olisi löytynyt kyseistä maissilajiketta. Pakkausmerkintävaatimuksia sovelletaan geneettisesti muunnettuihin elintarvikkeisiin, joiden saattaminen markkinoille on hyväksytty uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27. tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97(1) mukaisesti. Komission mielestä ei ole aiheellista laittaa pakkausmerkintöjä tuotteisiin, jotka eivät ole saaneet yhteisön hyväksyntää. (1) EYVL L 43, 14.2.1997.