KIRJALLINEN KYSYMYS P-1793/01 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle. Nigerin ravintotilanne.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0225 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1793/01 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Nigerin ravintotilanne Niger on 20 vuoden aikana käyttänyt yli 170 miljoonaa euroa 17 000:n maaseudulla sijaitsevan vedenottopisteen varustamiseen. Huolimatta tästä merkittävästä hankkeesta Nigerin ravintotilanne on edelleen huono, ja pitkään jatkunut kuivuus on tehnyt siitä viime aikoina erityisen huolestuttavan. Puute on hälyttävä etenkin kaikkein heikoimmassa asemassa olevilla alueilla, ja kuivuus saa yhä useammat ihmiset muuttamaan maalta kaupunkiin. Mihin (elintarvikeapuun) liittyviin kiireellisiin toimiin komissio on ryhtynyt humanitaarisen katastrofin välttämiseksi? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tai mitä toimia se aikoo panna alulle maataloustuotannon turvaamiseksi Nigerissä (esim. tuki viljapankkien perustamiselle, tuki laidunmaiden vedenottopisteiden luomiselle ja kunnostamiselle, pienten patojen toteutettavuutta ja vaikutusta koskeva tutkimus jne.)? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2001) Nigerin satovuosi 2000/2001 kärsi suotuisan alun jälkeen pitkästä kuivasta kaudesta elokuun 2000 loppupuolella ja syyskuun 2000 alkupuolella. Kuivuuden lisäksi vaivana ovat olleet tuhohyönteiset, mikä on heikentänyt satoa huomattavasti ennusteisiin verrattuna. Viljan satoluvut, jotka vaihtelevat lähteittäin, ovat osoittautuneet epäluotettaviksi. Niinpä elintarvikevarmuuden arvioimiseksi kriteerinä onkin käytetty viljan hintojen kehitystä. Tämän indikaattorin perusteella kyseinen satovuosi on keskinkertainen muttei hälyttävä, mistä syystä komissio ei ole suunnitellut antavansa hätäapua. Tietyillä alueilla tilanne on kuitenkin huolestuttava: valtiosta riippumattomat järjestöt (kansalaisjärjestöt) sekä kahden- tai monenvälistä yhteistyötä harjoittavat kumppanit ovat keskittäneet toimensa näille alueille. Toteutettavista toimista päättää Nigerissä yhteistoiminnan sekakomitea, johon kuuluvat Nigerin hallitus, kyseisen sekakomitean valvoman tukivälineen toimintaan osallistuvat julkiset avunantajat ja julkiset laitokset, jotka huolehtivat tehokkaasta ja pysyvästä elintarvikeavusta Nigerissä. Sekakomitean tehtävänä on määritellä erilaisten kriisejä helpottavien tai ehkäisevien välineiden käyttö. Tällaisia välineitä ovat: - kansallinen elintarvikkeiden varmuusvarasto, josta jaetaan ilmaiseksi elintarvikkeita alueille, joilla tilanne on hälyttävä, - elintarvikevarmuusrahasto, jonka varoilla säännellään viljan markkinahintoja (viljan myynti säännellyin hinnoin), - interventiorahasto avunantajien yhteisrahasto, josta rahoitetaan rahaa työstä (cash for work) tai ruokaa työstä (food for work) -toimia tai elintarvikeriippumattomuuden tukiohjelmaa, ja - kahdenvälisen hallinnoinnin alaisen elintarvikeavun vastikevarat. Toiminnassaan sekakomitea tukeutuu varojärjestelmän tuottamiin tietoihin. Kyseisellä varojärjestelmällä seurataan riskialttiiden väestöryhmien tilannetta ja analysoidaan kerättyjä tietoja, jotta huonontuneeseen tilanteeseen voitaisiin reagoida nopeasti. Lisäksi sekakomitea hyödyntää vilja- ja karjamarkkinoiden tietojärjestelmiä. Euroopan yhteisö on tukenut tätä Nigerin hallituksen elintarvikekriisien torjumisen ja hallinnoinnin välinettä vuodesta 1996 elintarvikevarmuudelle varatusta budjettikohdasta. Tämän satokauden aikana kyseisen välineen avulla on tähän mennessä toimitettu apua 25 000 tonnia. Yhteisö on osallistunut suoraan välineen toimintaan toimittamalla puolestaan 1 000 tonnia viljaa. Tämän lisäksi se on antanut taloudellista tukea elintarvikevarmuusrahastolle sekä interventiorahastolle avunantajien yhteisrahastolle 3 430 000 000 CFA-frangia ajanjaksolla 2000/2001. Lisäksi noin 2 miljoonaa euroa on varattu kansalaisjärjestöjen (Care DK ja SOS-Sahel) toimien rahoittamiseen. Kyseisestä budjettikohdasta annettavan avun lisäksi elintarvikevarmuus on yksi kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) keskittämisaloja (noin 40 miljoonaa euroa on sidottu vuosina 19992001). Määrärahat pysynevät samalla tasolla yhdeksännen EKR:n aikana. Näistä varoista rahoitettavissa maaseudun kehittämishankkeissa hyödynnetään saatuja kokemuksia maaseudun väestön elintarvikevarmuuden parantamiseksi: hankkeilla kunnostetaan yhteisiä tai yksittäisiä kastelujärjestelmiä, tuetaan luonnonvarojen parempaa hallinnointia (maankäyttö ja -hallinta sekä metsänistutus), kehitetään mikrorahoituksen välinettä, perustetaan viljapankkeja ja maatalouden tuotantopanosten pankkeja, rahoitetaan laidunkarjan juomapaikkoja ja juomavesikaivoja, tuetaan maanviljelijöiden ja naisten järjestöjä, toteutetaan lupaavia elinkeinoaloja koskevia selvityksiä ja toimia laidunmailla sekä tuetaan tulevaisuudessa Nigerin maatalouden tutkimustoimintaa.