ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3868/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Rooman juhlavuotta koskevien töiden myöhästyminen Komissio vastasi 27. kesäkuuta 1997 päivättyyn kysymykseen P-1677/97 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s. 80. )) ja totesi, että EIP:llä ei ollut tuolloin syytä epäillä, etteivätkö urakoitsijat kykenisi toteuttamaan Rooma 2000 -hankkeeseen (¨Framework Agreement¨) kuuluvia töitä. Agenzia Romana per l'Anno Santon johtaja Luigi Zanda kuitenkin ilmoitti äskettäin olevansa huolestunut siitä, kuinka paljon kaupungin viranomaiset ovat myöhässä juhlavuoden töiden toteuttamisessa huolimatta siitä, että suureen hetkeen on jäljellä vähemmän kuin 780 päivää. Ottaen huomioon, että juhlavuodella on poikkeuksellisen tärkeä merkitys Rooman kaupungin lisäksi Euroopalle ja koko maailmalle ja että EIP vastaa lähes 50 prosentista kyseisten töiden rahoituksesta, pyydän komissiota 1. antamaan lausunnon juhlavuodeksi suunnitellun niiden noin 500 hankkeen todellisesta toteutettavuudesta, joita EIP rahoittaa, 2. ilmoittamaan, onko rahoitusta jo annettu, ottaen huomioon että EIP ei myönnä varoja yhdessä erässä vaan hanke hankkeelta, 3. kertomaan, vaarantaako Rooman kaupungin viranomaisten jatkuva myöhässä oleminen töiden toteuttamisessa sen, että EIP:n rahoituksesta todella voidaan hyötyä. Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 1998) Euroopan investointipankki (EIP) on valinnut Rooma 2000 -ohjelman kautta rahoittamansa hankkeet tapauskohtaisesti ja noudattaen asettamiaan valintaperusteita, joiden mukaan hankkeiden on liityttävä Rooman infrastruktuurien kiireellisiin parannustöihin ja vaikutettava lisäksi pitkällä aikavälillä merkittävästi ja pysyvästi talouteen. EIP:n toteuttamat tutkimukset osoittivat, että toimeksiantajilla on riittävät tekniset valmiudet toteuttaa näitä investointihankkeita tyydyttävällä tavalla. Osa juhlavuoteen liittyvistä laajemmista hankkeista edellyttää suhteellisen pitkää lupamenettelyä, minkä johdosta kansallisten viranomaisten valvontaa ja koordinointia on laajennettu. Kansalliset viranomaiset vastaavat EIP:n varojen käytöstä myöntäen niitä urakoitsijoille töiden edistymisen myötä. Italian parlamentille annetaan puolivuosittain selvitys käytetyistä varoista.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3866/97 komissiolle esittäjä(t): José Valverde López (PPE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Energian omavarainen tuotanto Andaluciassa Andaluciassa tuotetaan itse vain 8 % energiasta, kun vastaava luku koko Espanjan alueella on 30 %. Voisiko komissio kertoa, mitä omavaraiseen tuotantoon perustuvia hankkeita (lämmön ja sähkön yhteistuotanto sekä uudistuva energia) on rahoitettu rakenne- ja koheesiorahastoista aikaisemmin ja mitä hankkeita rahoitetaan parhaillaan? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 1998) Andalusia sai kautena 1986-1991 Valoren-yhteisöaloitteen perusteella tukea noin 25 miljoonaa ecua 126 hankkeeseen, joilla pyrittiin edistämään vaihtoehtoisten energiamuotojen (tuuli, aurinko ja biomassa) paikallista tuotantoa sekä parantamaan energiatehokkuutta. Komissio myönsi kaudeksi 1994-1999 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tukena 118,3 miljoonaa ecua IDAE:n (Instituto para la diversificación y el ahorro energético) hallinnoiman kaikenkattavan tuen toteuttamiseksi. Tuki koskee kaikkia tavoitteen 1 kohdealueita Espanjassa ja sillä on sama päämäärä kuin edellä mainitulla tuella. Koska ohjelma on vielä kesken, edellä mainitun luvun alueellista jakaumaa on tällä hetkellä mahdotonta antaa. Andalusian toimenpideohjelmassa vahvistetaan myös samaksi kaudeksi vaihtoehtoisia energiamuotoja varten useiden sellaisten tukijärjestelmien toteutus, joiden yhteisrahoitukseen EAKR osallistuu noin 14 miljoonalla eculla. Koheesiorahasto ei ole tukenut mitään tällaisia hankkeita kyseisellä alueella, koska rahaston toiminta-alaan kuuluvat ympäristöhankkeiden ja yleisen edun piiriin kuuluvien liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoitus.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4211/97 komissiolle esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. lokakuuta 1996 antama tuomio asiassa Elida Gibbs Limited (asia C317/94) Edellä mainitun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion merkitystä näyttää vähentävän se, että sitä ei sovelleta Saksassa lainkaan ja että Ranskassa ja Kreikassa sitä sovelletaan vain osittain. Pitääkö paikkansa, että on olemassa vakiintunut käytäntö sen varmistamiseksi, että Euroopan yhteisöjen arvonlisäveroa koskevia määräyksiä sovelletaan yhdenmukaisesti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätösten mukaisesti? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4208/97, E-4209/97, E-4210/97 ja E-4211/97 (19. maaliskuuta 1998) Kuten komissio jo totesi vastauksessaan parlamentin jäsenen John E. Tomlinsonin kirjalliseen kysymykseen P-1211/97 ((EYVL C 373, 9.12.1997. )), kun ennakkotapauksessa annetaan yhteisön oikeutta yleisellä tasolla tulkitseva tuomio, komissio lähettää * periaatteessa tuomion antamista seuraavien kahden kuukauden kuluessa * kaikille jäsenvaltioille kirjeen, jossa niitä pyydetään ilmoittamaan, miten ne soveltavat tuomioistuimen tulkitsemaa yhteisön säännöstä ja siihen liittyviä asiakirjoja. Tässä tapauksessa tällainen kirje on lähetetty kaikille viidelletoista jäsenvaltiolle. Vastauksia tutkittaessa on todettu, että osa jäsenvaltioista ei ole vielä soveltanut kaikilta osiltaan 24. lokakuuta 1996 annettua tuomiota asiassa Elida Gibbs (asia C-317/94), nimittäin Saksa, Kreikka ja Ranska. Kahden viimeksi mainitun jäsenvaltion osalta komissio on päättänyt aloittaa tässä asiassa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn. Saksan osalta edellä mainitun ennakkotapauksen tuloksia odotettaessa keskeytynyt menettely on käynnistetty uudelleen, ja komissio on päättänyt perustellun lausunnon lähettämisestä. Lopuksi, koska komission lähettämään Itävallan soveltamistoimenpiteitä koskevaan hallinnolliseen kirjeeseen ei ole saatu vastausta, komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn myös tämän jäsenvaltion osalta.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4210/97 komissiolle esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. lokakuuta 1996 antama tuomio asiassa Elida Gibbs Limited (asia C317/94) Edellä mainitun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion merkitystä näyttää vähentävän se, että sitä ei sovelleta Saksassa lainkaan ja että Ranskassa ja Kreikassa sitä sovelletaan vain osittain. Ottaen erityisesti huomioon ennakkoratkaisut, jotka liittyvät arvonlisäveroa koskevaan yhteisön oikeuteen, onko niin, että Euroopan komission on kirjallisesti tiedusteltava kahden kuukauden kuluessa päätöksen antamisesta kaikilta jäsenvaltioilta sitä, millä tavoin ne soveltavat kyseistä päätöstä? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4208/97, E-4209/97, E-4210/97 ja E-4211/97 (19. maaliskuuta 1998) Kuten komissio jo totesi vastauksessaan parlamentin jäsenen John E. Tomlinsonin kirjalliseen kysymykseen P-1211/97 ((EYVL C 373, 9.12.1997. )), kun ennakkotapauksessa annetaan yhteisön oikeutta yleisellä tasolla tulkitseva tuomio, komissio lähettää * periaatteessa tuomion antamista seuraavien kahden kuukauden kuluessa * kaikille jäsenvaltioille kirjeen, jossa niitä pyydetään ilmoittamaan, miten ne soveltavat tuomioistuimen tulkitsemaa yhteisön säännöstä ja siihen liittyviä asiakirjoja. Tässä tapauksessa tällainen kirje on lähetetty kaikille viidelletoista jäsenvaltiolle. Vastauksia tutkittaessa on todettu, että osa jäsenvaltioista ei ole vielä soveltanut kaikilta osiltaan 24. lokakuuta 1996 annettua tuomiota asiassa Elida Gibbs (asia C-317/94), nimittäin Saksa, Kreikka ja Ranska. Kahden viimeksi mainitun jäsenvaltion osalta komissio on päättänyt aloittaa tässä asiassa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn. Saksan osalta edellä mainitun ennakkotapauksen tuloksia odotettaessa keskeytynyt menettely on käynnistetty uudelleen, ja komissio on päättänyt perustellun lausunnon lähettämisestä. Lopuksi, koska komission lähettämään Itävallan soveltamistoimenpiteitä koskevaan hallinnolliseen kirjeeseen ei ole saatu vastausta, komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn myös tämän jäsenvaltion osalta.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3765/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) ja Amedeo Amadeo (NI) (21. marraskuuta 1997) Aihe: Maanjäristysten uhrien olosuhteet Toistuvilla maanjäristyksillä on ollut traagisia seurauksia Keski-Italiassa, ja Euroopan unioni on luvannut tarkoitukseen sinänsä riittämättömän määrärahan, joten kysyn komissiolta, milloin nämä määrärahat voidaan käyttää, ja kuka on vastuussa viivästyksistä valmistalojen järjestämisessä yhä ulkona yöpymään joutuvien maanjäristyksen uhrien käyttöön, kun olisi pyrittävä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, joihin Euroopan yhteisö jatkuvasti vetoaa? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1998) Komissio ilmaisee jälleen myötätuntonsa Keski-Italiaa syksyllä 1997 koetelleiden maanjäristysten uhreille. Se on tietoinen alueen asukkaille aiheutuneiden vahinkojen poikkeuksellisesta laajuudesta ja katastrofin aiheuttamasta suuresta taloudellisen avun tarpeesta. Komissio haluaa kuitenkin muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että vuoden 1997 talousarviossa ei ollut varattu budjettikohtaan B4-300 (hätäapu katastrofien uhriksi joutuneelle yhteisön väestölle) määrärahoja, joiden avulla yhteisö olisi voinut osoittaa solidaarisuutta katastrofin uhriksi joutuneille, ja että vuoden 1998 talousarviosta on talousarviomenettelyssä kokonaan poistettu tällainen budjettikohta, jonka turvin voitaisiin antaa nopeasti apua eniten kärsimään joutuneille uhreille. Rakennetukien osalta komissio on jo vahvistanut Italian viranomaisille olevansa valmis aloittamaan tarvittavat menettelyt, jotta tavoitteeseen 5b kuuluvia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja voitaisiin vahvistaa kumppanuuspohjalta jälleenrakentamiseen tähtäävien erityistoimien avulla.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4208/97 komissiolle esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. lokakuuta 1996 antama tuomio asiassa Elida Gibbs Limited (asia C317/94) Edellä mainitun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion merkitystä näyttää vähentävän se, että sitä ei sovelleta Saksassa lainkaan ja että Ranskassa ja Kreikassa sitä sovelletaan vain osittain. Mihin toimenpiteisiin komissio ryhtyi alunperin varmistaakseen sen, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat täysin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota asiassa Elida Gibbs Limited? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4208/97, E-4209/97, E-4210/97 ja E-4211/97 (19. maaliskuuta 1998) Kuten komissio jo totesi vastauksessaan parlamentin jäsenen John E. Tomlinsonin kirjalliseen kysymykseen P-1211/97 ((EYVL C 373, 9.12.1997. )), kun ennakkotapauksessa annetaan yhteisön oikeutta yleisellä tasolla tulkitseva tuomio, komissio lähettää * periaatteessa tuomion antamista seuraavien kahden kuukauden kuluessa * kaikille jäsenvaltioille kirjeen, jossa niitä pyydetään ilmoittamaan, miten ne soveltavat tuomioistuimen tulkitsemaa yhteisön säännöstä ja siihen liittyviä asiakirjoja. Tässä tapauksessa tällainen kirje on lähetetty kaikille viidelletoista jäsenvaltiolle. Vastauksia tutkittaessa on todettu, että osa jäsenvaltioista ei ole vielä soveltanut kaikilta osiltaan 24. lokakuuta 1996 annettua tuomiota asiassa Elida Gibbs (asia C-317/94), nimittäin Saksa, Kreikka ja Ranska. Kahden viimeksi mainitun jäsenvaltion osalta komissio on päättänyt aloittaa tässä asiassa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn. Saksan osalta edellä mainitun ennakkotapauksen tuloksia odotettaessa keskeytynyt menettely on käynnistetty uudelleen, ja komissio on päättänyt perustellun lausunnon lähettämisestä. Lopuksi, koska komission lähettämään Itävallan soveltamistoimenpiteitä koskevaan hallinnolliseen kirjeeseen ei ole saatu vastausta, komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn myös tämän jäsenvaltion osalta.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4209/97 komissiolle esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. lokakuuta 1996 antama tuomio asiassa Elida Gibbs Limited (asia C317/94) Edellä mainitun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion merkitystä näyttää vähentävän se, että sitä ei sovelleta Saksassa lainkaan ja että Ranskassa ja Kreikassa sitä sovelletaan vain osittain. Mihin toimenpiteisiin on ryhdytty edellä mainittuja jäsenvaltioita eli Saksaa, Ranskaa ja Kreikkaa vastaan, jotka eivät vielä noudata tuomiota? Onko olemassa myös muita jäsenvaltioita, jotka eivät tällä hetkellä noudata tuomiota ja mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tällaisten jäsenvaltioiden suhteen? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4208/97, E-4209/97, E-4210/97 ja E-4211/97 (19. maaliskuuta 1998) Kuten komissio jo totesi vastauksessaan parlamentin jäsenen John E. Tomlinsonin kirjalliseen kysymykseen P-1211/97 ((EYVL C 373, 9.12.1997. )), kun ennakkotapauksessa annetaan yhteisön oikeutta yleisellä tasolla tulkitseva tuomio, komissio lähettää * periaatteessa tuomion antamista seuraavien kahden kuukauden kuluessa * kaikille jäsenvaltioille kirjeen, jossa niitä pyydetään ilmoittamaan, miten ne soveltavat tuomioistuimen tulkitsemaa yhteisön säännöstä ja siihen liittyviä asiakirjoja. Tässä tapauksessa tällainen kirje on lähetetty kaikille viidelletoista jäsenvaltiolle. Vastauksia tutkittaessa on todettu, että osa jäsenvaltioista ei ole vielä soveltanut kaikilta osiltaan 24. lokakuuta 1996 annettua tuomiota asiassa Elida Gibbs (asia C-317/94), nimittäin Saksa, Kreikka ja Ranska. Kahden viimeksi mainitun jäsenvaltion osalta komissio on päättänyt aloittaa tässä asiassa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn. Saksan osalta edellä mainitun ennakkotapauksen tuloksia odotettaessa keskeytynyt menettely on käynnistetty uudelleen, ja komissio on päättänyt perustellun lausunnon lähettämisestä. Lopuksi, koska komission lähettämään Itävallan soveltamistoimenpiteitä koskevaan hallinnolliseen kirjeeseen ei ole saatu vastausta, komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn myös tämän jäsenvaltion osalta.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4049/97 komissiolle esittäjä(t): José Torres Couto (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: CGTP-IN ja Euroopan sosiaalirahasto (ESR) Kaksi vuotta sitten Euroopan komissio päätti jäädyttää yhden Portugalin ammattijärjestöjen liiton UGT:n ammatillista koulutusta koskevat toimet viitaten ¨väärinkäytöksiin¨ kyseisen järjestön toiminnassa. Mainittuja väärinkäytöksiä ei ole tähän mennessä näytetty toteen missään portugalilaisessa tuomioistuimessa. Samassa yhteydessä Portugalin lehdistössä kirjoitettiin toisen ammattijärjestöjen liiton CGTP-IN:n tekemistä väärinkäytöksistä, nimittäin väärennetyistä laskuista, joita oli käytetty rakennerahastojen varojen väärinkäytön peittelemiseksi. Myöhemmin eräs portugalilainen pääosaston V (ESR) johtaja kertoi, että CGTP-IN rahoittaa melkein koko toimintansa ESR:stä saaduilla varoilla. Koska komissiolta ei tähän mennessä ole saatu mitään tietoa tai selvitystä tästä asiasta, voisiko komissio kertoa mahdollisimman pian, missä vaiheessa tämä CGTP-IN:ää ja ESR:ää koskevan asian käsittely on. Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1998) Tavanomaisen tarkastustoimintansa yhteydessä komissio on jo useaan otteeseen tarkastanut Portugalin työntekijöiden keskusjärjestön (CGTP-IN) toimet, jotka saivat yhteisrahoitusta Euroopan sosiaalirahastosta (ESR). Komissio vaati huhtikuussa 1997 kansallisia viranomaisia suorittamaan tarkastuksen komission tarkastuksen lisäksi. Heinäkuussa 1997 kansalliset viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että tarkastuspyyntö oli hyväksytty ja että tarkastus oli aloitettu. Komissio odottaa tämän tarkastuksen tuloksia ja ryhtyy tarvittaessa toimiin suojellakseen taloudellisia etujaan. Tällä välin komissio on tutkinut järjestelmällisesti asiakirjoja, joissa on havaittu väärinkäytöksiä. Komissio on lisäksi päättänyt vähentää yhteisrahoitusta 14 tapauksessa (yhteensä 218 658 132 escudon edestä) ja peruuttaa yhteisrahoituksen kahdessa tapauksessa (yhteensä 49 360 078 escudoa) vuoden 1998 alusta alkaen.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3209/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: ¨Delorsin II-paketin¨ määrärahojen käyttöaste Kreikan lehdistön seuraaminen on osoittanut, että ¨Delorsin II-paketista¨ suunnitellut tai toteutettavat hankkeet ovat vaarassa jäädä toteuttamatta, koska Kreikan käyttöaste on alhainen näiden hankkeiden osalta. Kreikka sijaitsee unionin laita-alueella ja sen infrastruktuuri tarvitsee näiden rahastojen tukea varsinkin nyt, kun se on vuoden 2004 olympialaisten isäntämaa. Voiko komissio kertoa: - kuinka paljon Kreikalle alunperin myönnettiin määrärahoja absoluuttisina lukuina ja aloittain (esim. opetus, terveydenhoito, infrastruktuuri), - sopeutettiinko niitä uudelleen ja - mitkä ovat tarkat alakohtaiset luvut, jotka tähän mennessä on käytetty? Voiko komissio myös kertoa, aikooko se käyttää jäljellejääneitä varoja vuonna 1999 budjettinsa ylittäneiden, käynnissä olevien tai päättyneiden hankkeiden rahoittamiseen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1997) Komissio ja Kreikan viranomaiset arvioivat parhaillaan tukikehyksen puolivälin tarkastelun yhteydessä Kreikkaa koskevan yhteisön tukikehyksen 1994*1999 alkuperäisten tavoitteiden saavuttamisen edistymistä. Jo nyt nähdään, että eräitä suuria hankkeita, kuten Ateenan ja Tessalonikin välistä rautatietä ja Rio-Antirrio-siltaa, ei saada valmiiksi meneillään olevalla ohjelmakaudella. Komissio kuitenkin vaatii, että mahdollisimman monta hanketta on saatava valmiiksi määräajassa. Alkuperäiset määrärahat on esitetty 13. heinäkuuta 1994 hyväksytyn yhteisön tukikehyksen sivuilla 32 (aloittain) ja 126*129 (ohjelmittain). Asiakirja lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle. Useita toimenpideohjelmia on sen jälkeen mukautettu rakennerahastoihin liittyvillä säännöksillä ja yhteisön tukikehyksessä määrätyillä menettelyillä. Tämänhetkinen määrärahojen käytön tilanne ohjelmittain esitetään taulukossa, joka myös lähetetään arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Meneillään olevan puolivälin tarkastelun ja yhteisön tukikehyksen toimenpideohjelmien muuttamismenettelyjen avulla varmistetaan, että määrärahat on käytetty kokonaan ennen kyseisen jakson loppumista eli ennen 31. päivää joulukuuta 2001 maksujen osalta.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3698/97 komissiolle esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Phare-varojen käyttö Liettuassa Euroopan unioni avustaa Keski- ja Itä-Euroopan maita Phare-ohjelmallaan. Tästä on ollut kaiketi paljon apua jäsenyyttä hakevien maiden kehitykselle. Pyydänkin komissiolta selvitystä vuodeksi 1997 myönnettyjen Phare-varojen käytöstä Liettuassa. Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1997) Phare-varoin rahoitettuun vuoden 1997 maakohtaiseen toimintaohjelmaan, jonka kokonaismäärä on 43,2 miljoonaa ecua, kuuluvat seuraavat osat: - Euroopan yhdentyminen (11 miljoonaa ecua): tuki toimielinten ja lainsäädännön kehittämiseen Liettuan integroimiseksi yhteisöön. Tällä alalla annettavaan apuun kuuluvat ministeriöiden välisten työryhmien toimet, jotka liittyvät toimielinten uudistamiseen ja rakenteellisten tarpeiden yksilöimiseen; - perusrakenteet (14 miljoonaa ecua): suorat sijoitukset tiettyihin kuljetus-, televiestintä-, energia- ja ympäristöhankkeisiin; - taloudellinen kehitys (12,85 miljoonaa ecua): maatalous, yritysten kehittäminen ja viennin edistäminen, yksityistäminen ja rahoitusalan uudistaminen; - terveydenhuollon ja henkilövoimavarojen kehittäminen (4,5 miljoonaa ecua): erityisesti terveydenhuollon hallinnon uudistaminen ja koulutus; - hallinto (0,85 miljoonaa ecua). Vuoden 1997 kansallisen ohjelman lisäksi 2,8 miljoonaa ecua on varattu Tempus-ohjelmaan ja 4,3 miljoonaa ecua raja-alueyhteistyöhön. Rahoituspöytäkirja vuoden 1997 ohjelmaa varten allekirjoitettiin vuoden 1997 marraskuussa ja ohjelma toteutetaan vuosina 1998-1999. Näin ollen on vielä liian aikaista arvioida vuoden 1997 ohjelman vaikutuksia.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3676/97 komissiolle esittäjä(t): Gianni Tamino (V) (10. marraskuuta 1997) Aihe: Autostrade Spa -yhtiön toimiluvan jatkaminen Italian tilintarkastustuomioistuin on hylännyt 27. lokakuuta 1997 hallituksen asetuksen, jolla oltaisiin jatkettu 20 vuodella Autostrade Spa-yhtiön toimilupaa. Jo elokuussa tuomioistuimen hallituksen asiakirjoja valvova toimisto oli ilmaissut voimakkaan epäilynsä kyseisestä toimiluvan jatkamisesta. Hylkäämisen taustalla on myös yhteisön lainsäädännön noudattamatta jättäminen. Tuomioistuin katsoo toimiluvan jatkon hylkäämisen syyksi ¨uuden rakennushankkeen¨ lisäämisen siihen, eli Firenze-Bologna - tien erään linjausvaihtoehdon, tähän olisi nimittäin vaadittu Euroopan laajuinen tarjouskilpailu. Tätä keinoa on käytetty jo aiemmin toimiluvan jatkon saamiseksi. Onko komissio valmis vahvistamaan Italian tilintarkastustuomioistuimen epäilykset? Aikooko komissio varmistaa kaikkien alaa säätelevien eurooppalaisten lakien noudattamisen, myös mainitussa tapauksessa? Voiko komissio arvioida omalta osaltaan Italian moottoritieyhtiöille myönnettyjen toimilupien hoitamista? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 1998) Komissiolla ei ole tällä hetkellä käytettävissään arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa hallituksen asetusta eikä tietoja, joiden avulla olisi mahdollista arvioida tätä tointa julkisia hankintoja koskevan yhteisön oikeuden suhteen. Komissio ottaa yhteyttä Italian viranomaisiin sille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 155 artiklan mukaan myönnettyjen valtaoikeuksien perusteella saadakseen käyttöönsä lainsäädäntöä ja tapahtumaa koskevat tiedot, joita se tarvitsee voidakseen tarkistaa, onko edellä mainittu asetus julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön mukainen. Ennen kyseisen tutkinnan suorittamista komissio ei voi arvioida moottoritieyhtiöille myönnettyjä toimilupia.