KIRJALLINEN KYSYMYS E-3334/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Täydentävä sosiaaliturva- ja sairausvakuutusjärjestelmä.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0138 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3334/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Täydentävä sosiaaliturva- ja sairausvakuutusjärjestelmä Erilaisten sosiaaliturvajärjestelmien ja kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien budjetit ovat yhä useammin alijäämäisiä, mikä taas osaltaan lisää valtioiden budjettien alijäämää ja kasvattaa julkista velkaa. Yksi malli, jolla voitaisiin osittain helpottaa näitä ongelmia, olisi täydentävä järjestelmä, josta voisi olla hyötyä niin kansalaisille kuin sosiaaliturvasta ja julkisesta terveydenhuollosta vastaaville laitoksille. Täydentävä eläke- tai sairausvakuutusjärjestelmä tarjoaisi työntekijälle ylimääräisen turvan, jonka ansiosta hän voisi esimerkiksi käyttää korkealaatuisia terveydenhuoltopalveluja, joiden jonotusajat olisivat kohtuullisen lyhyitä. 1. Mitä mieltä komissio on tästä asiasta? 2. Missä jäsenvaltioissa on jo käytössä täydentävä eläke- ja sairausvakuutusjärjestelmä? 3. Onko komissio valmis tekemään ehdotuksia jouduttaakseen etenkin sairausvakuutukseen liittyvien korvaavien järjestelmien käyttöönottoa, jotka takaisivat mahdollisuuden käyttää vapaasti keskeisiä terveydenhuoltopalveluja ilman minkäänlaista syrjintää? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 2000) Sosiaalisen suojelun järjestelmät sekä perusjärjestelmien ja täydentävien järjestelmien keskinäinen suhteuttaminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio muistuttaa kuitenkin, että eläkkeiden alalla on täydentäviä järjestelmiä kaikissa jäsenvaltioissa, mutta niiden kattavuus on sangen vaihteleva ja riippuu ennen kaikkea täydentävien järjestelmien pakollisuuden asteesta ja työehtosopimusten tarjoamasta suojasta. Sairausvakuutusten alalla täydentävien järjestelmien olemassaolo riippuu lähinnä perusjärjestelmän kattavuuden asteesta. Täydentävät eläke- ja sairausvakuutusjärjestelmät voivat helpottaa perusjärjestelmien tiettyjä puutteita, etenkin kun perusjärjestelmien tarjoamat palvelusuoritteet ovat heikkotasoisia. Tämä voi olla seurauksena terveydenhoitojärjestelmiin suunnatun julkisen rahoituksen tervehdyttämispyrkimyksistä. Todettakoon kuitenkin, että täydentäviä järjestelmiä on vaikea organisoida siten, että ne tarjoaisivat hyvän suojan kaikille. Eläkkeiden korkeat hallintokustannukset voivat sulkea pois vähätuloiset, ja eläkeoikeuksien siirtomahdollisuuden puuttuminen voi rangaista liikkuvimpia työntekijöitä. Täydentävistä sairausvakuutusjärjestelmistä on todettava, että niille ominaiset piirteet, erityisesti riskien valikoitumisen ja riskeille eniten alttiiden henkilöiden syrjäytymisen ongelma, olisi syytä tutkia perusteellisesti ennen kuin päätetään Euroopan tasoisen oikeuskehyksen tarpeellisuudesta. Tämä tutkimus voitaisiin suorittaa parlamentin hiljattain hyväksymän täydentävää sairausvakuutusta koskevan raportin jatkotoimien yhteydessä. Komissio kiinnittää joka tapauksessa arvoisan parlamentin jäsenen huomiota siihen, että sosiaalisen suojelun korkeatasoisuudesta huolehtiminen kuuluu oleellisilta osin jäsenvaltioiden velvollisuuksiin, toteutettiin tämä sitten perusjärjestelmien tai täydentävien järjestelmien avulla.