ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0758/03 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle. Vaalitarkkailu.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0049 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0758/03 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle (12. maaliskuuta 2003) Aihe: Vaalitarkkailu Ollessani viimeksi vaalitarkkailijana Keniassa vuoden 2002 lopussa pidetyissä vaaleissa osoittautui, että AKT- ja EU-maiden jäsenten yhteisellä valtuuskunnalla on etunsa. Aikooko neuvosto lähettää vaalitarkkailutehtäviin järjestelmällisesti yhteisiä valtuuskuntia? Yhteisten valtuuskuntien ongelmana on, että EU-maiden edustajilla on käytettävissään paljon enemmän rahaa kuin AKT-maista tulevilla kollegoillaan. Miten neuvosto aikoo ratkaista tämän ongelman? Vaalitarkkailutehtävien aikana kysytään usein, voivatko AKT-maatkin lähettää tarkkailijoita EU-maiden vaaleihin. Alankomaissa tällaiset tarkkailumatkat ovat osoittautuneet hyvinkin hyödyllisiksi. Mitkä jäsenvaltiot Alankomaiden lisäksi ovat jo kutsuneet tällaisia valtuuskuntia, ja mitkä jäsenvaltiot ovat valmiit näin tekemään? Onko neuvosto valmis suosittelemaan ehdotusta jäsenvaltioille? Vastaus (29. syyskuuta 2003) Neuvosto korosti vaaliavusta ja vaalitarkkailusta 26. kesäkuuta 2001 antamissaan päätelmissä (asiak. 9990/01) sitoutuvansa rauhan ja turvallisuuden sekä vakaan ja demokraattisen poliittisen toimintaympäristön edistämiseen AKTEY-kumppanuussopimuksen 1 artiklan mukaisesti. Päätelmät ovat johdonmukaisia poliittisesta vuoropuhelusta Cotonoun sopimuksessa ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdassa määrättyjen periaatteiden kanssa. Päätökset EU:n vaalitarkkailijoiden lähettämisestä tehdään maan poliittisen tilanteen ja vaalitarkkailutoimien mahdollisten vaikutusten arvioinnin, voimavarojen saatavuuden sekä yksittäisten vaalitarkkailuhankkeiden suhteellisen tärkeyden perusteella. Tällä hetkellä neuvoston elimissä pohditaan, mihin vuoden 2003 loppupuoliskolla ja vuonna 2004 järjestettäviin vaaleihin on aiheellista lähettää tarkkailijoita. Vaalitarkkailutoiminnan sekä sen rahoituksen järjestämisestä ja toteuttamisesta vastaa komissio. Näin ollen komissio myös toimittaa tiedot ensisijaisina pitämistään kohteista neuvostolle ja parlamentille poliittista hyväksymistä varten. Yhteinen AKTEU-edustajakokous voi keskustella muiden asianomaisten elinten kanssa yhteisten vaalitarkkailijavaltuuskuntien lähettämisestä, mutta se on itse toimivaltainen tekemään asiaa koskevat päätökset. Neuvoston tiedossa ei ole, että mikään jäsenvaltio olisi kutsunut AKT-maista valtuuskuntia tarkkailijatehtäviin EU:n alueella pidettävissä vaaleissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1378/03 esittäjä(t): Anne Jensen (ELDR) komissiolle. Tanskan rannikoiden läheisyydessä kulkeviin säiliöaluksiin liittyvät ongelmat.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1378/03 esittäjä(t): Anne Jensen (ELDR) komissiolle (15. huhtikuuta 2003) Aihe: Tanskan rannikoiden läheisyydessä kulkeviin säiliöaluksiin liittyvät ongelmat Komissio haluaa ehdotuksella asetuksen (EY) N:o 417/2002(1) muuttamisesta nopeuttaa yksirunkoisten alusten käytöstä poistamista ja kaksoisrungolla varustettujen alusten käyttöönottoa. Asetus koskee kuitenkin vain EU:n jäsenvaltion lipun alla purjehtivia aluksia. Tämä merkitsee, että hyvin suuri osa Itämerellä ja muilla kansainvälisillä vesillä lähellä Tanskaa kulkevista aluksista jää asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Mitä aloitteita komissio aikoo tehdä estääkseen sen, että alukset, jotka eivät purjehdi jonkin EU:n jäsenvaltion lipun alla, eivät aiheuta Prestige-öljysäiliöaluksen kaltaisia katastrofeja? (1) EYVL L 64, 7.3.2002, s. 1. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 2003) Parlamentin jäsen kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 417/2002(1), annettu 18. helmikuuta 2002, koskee jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten lisäksi kaikkia aluksia, jotka tulevat jäsenvaltioiden satamiin (tai rannikon ulkopuolella sijaitseviin ulkosatamiin), riippumatta siitä, minkä lipun alla alukset purjehtivat. On syytä huomauttaa, ettei unionilla ole toimivaltaa säännellä kansainvälisillä vesillä liikennöivien, mahdollisesti vaarallista lastia kuljettavien alusten kulkureittejä, vaikka reitti kulkisi jäsenvaltioiden rannikoiden läheisyydessä. Siksi EU:n 15 jäsenvaltiota ja komissio esittivät Kansainväliselle merenkulkujärjestölle (IMO) 10. huhtikuuta 2003 pyynnön, että kansainvälistä yleissopimusta aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä (Marpol-yleissopimus) muutettaisiin kiireellisesti. Pyynnössä esitetään asetuksen (EY) N:o 417/2002 toimien kaltaisten toimien täytäntöönpanoa kansainvälisesti. Joka tapauksessa komissio katsoo, että kansainvälistä merioikeutta on muutettava, jotta saavutetaan parempi tasapaino vapaan liikkuvuuden ja rannikkovaltioiden etujen välillä. Rannikkovaltioiden on voitava suojella rantojaan ympäristökatastrofeilta. (1) EYVL L 64, 7.3.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1711/03 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Vajoavien kreikkalaisten saarten suojeleminen.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1711/03 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (23. toukokuuta 2003) Aihe: Vajoavien kreikkalaisten saarten suojeleminen Egeanmeren koillisosassa noin kuusi merimailia Kreikan Samothrakeen saaresta sijaitseva Zourafan saari (jota paikalliset kalastajat kutsuvat nimellä Ladoxera) on Kreikan ja Euroopan unionin kaikkein koillisin alue. Zourafassa on tehty monia arkeologisia löytöjä, kuten pylväitä, rakennusten päätyjä, vanhoja asumusten raunioita jne. On ryhdyttävä kiireellisesti suojelutoimiin, sillä saari vajoaa kreikkalaisten lehtitietojen mukaan 56 vuoden kuluessa luultavasti kokonaan. On pantava myös merkille, että vuoden 1955 kartassa (Zourafan lähistöllä) olevat pienet saaret ovat vajonneet kokonaan merenpinnan alapuolelle. Zourafan koko on pienentynyt huomattavasti kuluneen 40 vuoden aikana. Kuuluuko Zourafan saari haavoittuvien alueiden suojelua koskeviin yhteisön aloitteisiin (esimerkiksi Natura 2000:een tai muuhun aloitteeseen)? Ovatko Kreikan viranomaiset tiedottaneet komissiolle, että tämä (Kreikan ja yhteisön alueen uloimmalla raja-alueella sijaitseva) pieni saari voi vajota eroosion vuoksi kokonaan, ja siellä on erittäin tärkeitä arkeologisia kohteita? Voi EU vielä ryhtyä toimiin Zourafan saaren pelastamiseksi ja jos voi, niin millaisiin toimiin? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 2003) Kreikan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet komissiolle Zourafan saaren rannikkoalueiden eroosiosta. Saari ei kuulu Natura 2000 -verkostoon eikä sitä ole ehdotettu lintudirektiivissä(1) tarkoitetuksi erityissuojelualueeksi. Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamisesta Euroopassa 30. toukokuuta 2002 annetussa parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2002/413/EY(2) kuitenkin kehotetaan jäsenvaltioita laatimaan kansallisia strategioita rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamiseksi. Näihin strategioihin sisällytettävistä strategisista osatekijöistä suosituksen I luvun c kohdassa mainitaan asianmukaiset ja ekologisesti vastuulliset rannikkoalueiden suojelutoimenpiteet sekä rannikkoalueiden asukkaiden ja heidän kulttuuriperintönsä suojelu. Lisäksi komissio on parhaillaan toteuttamassa rannikkoalueiden eroosiota koskevaa yleiseurooppalaista hanketta. Tämän EUrosion-hankkeessa(3) on tarkoitus arvioida rannikkoalueiden eroosiota Euroopan laajuisen tietokannan avulla sekä tarkastella menetelmiä rannikkoalueiden eroosion torjumiseksi ja parhaiden käytäntöjen toteamiseksi. Hankkeen päätelmät ja suositukset on tarkoitus julkistaa vuonna 2004. (1) Luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY (EYVL L 103, 25.4.1979). (2) EYVL L 148, 6.6.2002. (3) Katso www.eurosion.org.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1903/03 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Rajatylittävä yhteistyö (Interreg).



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0156 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1903/03 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (11. kesäkuuta 2003) Aihe: Rajatylittävä yhteistyö (Interreg) Tammikuussa julkaistussa taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevässä komission toisessa väliraportissa(1) vahvistettiin tarve jatkaa toimia rajatylittävän ja alueiden sisäisen yhteistyön edistämiseksi. Interreg-rahoituksen soveltaminen on kuitenkin monimutkainen prosessi, joka voi estää varsinkin pienempiä järjestöjä, kuten vapaaehtoistyötä tekeviä järjestöjä, osallistumasta. Voisiko komissio ilmoittaa, mihin toimenpiteisiin on ryhdytty tulevan Interreg-toiminnan yksinkertaistamiseksi ja sen joustavuuden lisäämiseksi sekä useampien huomiotta jääneiden alojen saamiseksi mukaan toiminnan piiriin? Toisessa väliraportissa todettiin myös, että erilaisista kansallisista hallinto- ja oikeusperinteistä johtuen komissiota oli pyydetty tarkastelemaan, olisiko mahdollista luoda rajatylittävää yhteistyötä koskeva oikeudellinen väline, josta olisi apua Interreg-yhteisöaloitteen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Voisiko komissio kertoa, onko asian suhteen tapahtunut edistystä? (1) KOM(2003) 34 lopullinen. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2003) Interreg-hankkeet perustuvat laajennettuun kumppanuuteen, jossa kumppanit vastaavat yhteisesti ohjelmasuunnittelusta ja täytäntöönpanosta. Tämä lisää Interreg-toimien lisäarvoa mutta voi toisaalta hankaloittaa niiden täytäntöönpanoa ottaen huomioon niiden edellyttämän tehtävä- ja vastuujaon. Interreg-hankkeissa on sitä paitsi noudatettava samoja sääntöjä, joita sovelletaan kaikkiin rakennerahastoihin. Näin ollen ne koskevat erityisesti rakennepolitiikan yleistä yksinkertaistamista ja selkiyttämistä sekä sen joustavaa hallintoa, joista komissio on äskettäin antanut tiedonannon(1). Jokaiseen Interreg-ohjelmaan on perustettu tekninen sihteeristö helpottamaan kaikkien mahdollisten edunsaajien rahoituksen saantia ja osallistumista. Sihteeristön tehtävänä on muun muassa antaa tarvittavaa apua ja tukea hankkeiden vetäjille ehdotusten laadinnassa ja esittämisessä. Komissio selvittää parhaillaan mahdollisuutta luoda toisessa koheesiota koskevassa väliraportissa mainittu rajat ylittävää yhteistyötä koskeva oikeudellinen väline helpottamaan Interreg-yhteisöaloitteen suunnittelua ja täytäntöönpanoa. Komissio julkaisi hankintailmoituksen Tutkimus rajat ylittävästä hajautetusta yhteistyöstä: yhteisön yhteistyön juridisten välineiden kehittäminen(2). Saadut tarjoukset on arvioitu, ja sopimus tehdään piakkoin. Tutkimuksen alustavat tulokset julkaistaneen taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevassa kolmannessa kertomuksessa, joka komission on tarkoitus hyväksyä vuoden 2003 joulukuussa. (1) Komission tiedonanto C(2003) 1255, annettu 25. huhtikuuta 2003, rakennepolitiikan hallinnon yksinkertaistamisesta, selkiyttämisestä, koordinoinnista ja joustavuudesta kaudella 20002006. (2) EYVL S 22, 31.1.2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2249/03 esittäjä(t): Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle. Sintel-yrityksen työntekijöiden tilanne (Espanja).



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0232 - 0232



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2249/03 esittäjä(t): Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (1. heinäkuuta 2003) Aihe: Sintel-yrityksen työntekijöiden tilanne (Espanja) Sintel-yritys julistettiin konkurssiin lähes kolme vuotta sitten sen jälkeen, kun hallituksen ehdotus ja ehdot oli hyväksytty (sopimus 3. elokuuta 2001). Tavoitteena oli toimia niin, että Sintelin kriisi ratkaistaan koordinaatiossa kaikkien osapuolten kanssa. Yrityksen työntekijät ovat kuitenkin vielä yhtä puolustuskyvyttömiä kuin konfliktin alkaessakin. Tähän mennessä mikään taho pesänselvittäjät, hallinto tai Teléfónica ei ole kutsunut työntekijöiden oikeudellisia avustajia yhteenkään kokoukseen, vaikka työntekijät ovat osallisina konkurssimenettelyssä ja pääasiallisia velkojia. Jos työntekijöitä ei kutsuta kokouksiin, sopimuksen soveltaminen on vaikeaa. Konkurssin julistamisesta (28. toukokuuta 2001) on kulunut vuosia, eikä konkurssivelkojien kokousta ole kutsuttu kokoon uskottujen miesten nimittämiseksi, minkä vuoksi velkojina olevien työntekijöiden oikeuksien täytäntöönpano on mahdotonta. Sopimusta on rikottu useasti, ja näin ollen työntekijöiden oikeuksia rikotaan. 1. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? 2. Eikö komissio katso, että Espanjan hallituksen olisi taattava, että sopimusta Sintelin työntekijöiden kanssa noudatetaan? 3. Voiko komissio kertoa, miten EU seuraa Sintelin tapausta ja sitä, että Espanjan hallitus oletettavasti ei noudata velvollisuuttaan? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2003) Kyseessä olevien yritysten ja Espanjan hallituksen sekä Sintel-yrityksen työntekijöiden edustajien väliseen sopimukseen sovelletaan Espanjan kansallista lainsäädäntöä. Komissio ei näin ollen voi ottaa kantaa sopimuksen soveltamiseen. Sopimuksen noudattamisen takaaminen kuuluu siis Espanjan toimivaltaisille päättäville elimille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0553/03 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle. Yhteisön kilpailusääntöjen rikkominen.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0032 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0553/03 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle (27. helmikuuta 2003) Aihe: Yhteisön kilpailusääntöjen rikkominen Olen kuullut, että ex officio -tapauksessa 37926 (Sun/ETSI), joka koskee ETSI:n GSM 03.19-standardia, komissio olisi epäillyt, että asiassa on mahdollisesti rikottu yhteisön kilpailusääntöjä seuraavista syistä: (a) Sun julkisti ja määritteli myöhään kyseistä standardia koskevat olennaiset teollis- ja tekijänoikeusvaatimuksensa ja (b) tekniseltä kannalta Sunin esittämät olennaiset teollis- ja tekijänoikeudet eivät itse asiassa ole olennaisia. Kyseessä voi olla EY:n perustamissopimuksen 81 artiklassa tarkoitettu kilpailun rajoittaminen, koska - standardointisopimus on voinut aiheuttaa sen, että markkinoilta on ei-avointen menettelyjen seurauksena suljettu pois todellisia tai mahdollisia kilpailijoita, ja - standardointisopimus ei olisi nykymuodossaan välttämätön. Pidän komission päätelmiä erittäin tervetulleina ja haluaisin tietää, mitä toimia komissio pitää välttämättöminä sen varmistamiseksi, ettei jatkossa synny samanlaisia ongelmia kuin GSM 03.19 -standardin yhteydessä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2003) Komissio voi vahvistaa, että arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamassa tapauksessa se on tähdentänyt ETSI:lle olevansa huolissaan ETSI:n GSM 03.19-standardin määrittelystä. Erityisesti komissio pelkää, että GSM-älykorttien markkinoillepääsyä on saatettu keinotekoisesti rajoittaa sillä, että: i) kyseistä standardia koskevat olennaiset teollis- ja tekijänoikeusvaatimukset julkistettiin ja määriteltiin myöhään, ja ii) esitetyt olennaiset teollis- ja tekijänoikeudet eivät todellisuudessa olleet olennaisia. Komissio seuraa tilanteen kehittymistä kyseisessä tapauksessa. Yleisesti komissio katsoo, että sen ei pitäisi joutua puuttumaan standardointiprosessin luonteeseen. Erityisesti huipputeknologian markkinoilla standardeilla on oikein kehitettynä tärkeä tehtävä uusien tekniikoiden tehokkaan käyttöönoton edistämisessä kuluttajan ja koko talouden kannalta edullisimmalla tavalla. Komissio katsoo kuitenkin myös, että joissakin poikkeustapauksissa standardia koskevien olennaisten teollis- ja tekijänoikeusvaatimusten julkistaminen ja määritteleminen sen jälkeen, kun kyseisestä standardista on jo sovittu, saattaa merkitä keinotekoista markkinoille pääsyn estettä, koska mahdollisten kilpailevien tekniikoiden pääsy markkinoille saadaan näin vilpillisesti estettyä. Tämän vuoksi komissio on sitä mieltä, että standardointielinten olisi laadittava sisäiset sääntönsä siten, että tällaisia tilanteita ei pääsisi syntymään. Komission käsityksen mukaan ETSI tutkii parhaillaan omien teollis- ja tekijänoikeussääntöjensä täytäntöönpanoa, ja tässä tarkastelussa olisi komission mukaan tärkeää saada aikaan tehokkaita tuloksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1440/03 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) neuvostolle. Oikeudenkäynnin odottamisen enimmäisaika vankilassa.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0093 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1440/03 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) neuvostolle (24. huhtikuuta 2003) Aihe: Oikeudenkäynnin odottamisen enimmäisaika vankilassa Voisiko puheenjohtajisto kommentoida, miksi nuori skottilainen mies, jota syytettiin raiskauksesta, ja jonka Kreikan tuomioistuin vapautti syytteestä vajaassa päivässä , joutui kuitenkin odottamaan oikeudenkäyntiä vankilassa melkein vuoden, ja jonka vapauttamisesta takuita vastaan kieltäydyttiin, vaikka syytteet olivat perusteettomia? Vastaus (29. syyskuuta 2003) Neuvosto ei voi kommentoida yksittäisten rikosasioiden käsittelyä jäsenvaltioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0284/03 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Määräävän aseman väärinkäyttö.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0017 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0284/03 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (7. helmikuuta 2003) Aihe: Määräävän aseman väärinkäyttö EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaan yksi tai useampi määräävän markkina-aseman omaava yritys ei voi yhteismarkkinoilla käyttää asemaansa väärin. Voisiko komissio kertoa kantansa kahden skotlantilaisen yrityksen, Glasgow Rangers- ja Glasgow Celtic -seuran, määräävän aseman väärinkäyttöön maan kaikkien muiden jalkapallojoukkueiden kustannuksella? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 2003) Pitää paikkansa, että yhden tai useamman yrityksen harjoittama määräävän aseman väärinkäyttö yhteismarkkinoilla on kiellettyä, jos sillä on tuntuva vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ennen kuin yksittäisessä tapauksessa voidaan katsoa olevan kyseessä määräävän aseman väärinkäytön, on kuitenkin suoritettava yksityiskohtainen tosiseikkoja koskeva ja oikeudellinen arviointi. Komission on tutkittava markkinoita, joilla yritykset toimivat, yritysten asemaa kyseisillä markkinoilla, väärinkäytökseksi väitettyä toimintaa sekä tämän toiminnan vaikutuksia kauppaan. Esitetyssä kysymyksessä ei anneta minkäänlaisia tietoja, joiden perusteella komissio voisi määritellä väitetyn väärinkäytöksen sisällön. Tarkempien tietojen puuttuessa komissio ei pysty ottamaan kantaa Glasgow Rangersin ja Glasgow Celticin väitettyyn sääntöjenvastaiseen toimintaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0468/03 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Tuottavuus EU:ssa.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0088 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0468/03 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (20. helmikuuta 2003) Aihe: Tuottavuus EU:ssa Lissabonin strategian ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluu tuottavuuden lisääminen Euroopan unionissa. Heikko tuottavuus EU:ssa, korkea työttömyysaste ja teknologisten innovaatioiden huolestuttava jälkeenjääneisyys vaikeuttavat unionin asemaa, kun verrataan sen talouden kilpailukykyä USA:n ja Japanin talouksien kilpailukykyyn. Jäsenvaltioissa on merkittäviä tutkimuskeskuksia, joissa tarkastellaan ja selvitetään tuottavuuteen liittyviä kysymyksiä. Tutkimuskeskusten odotetaan valmistelevan ehdotuksia tuottavuuden parantamiseksi yhteisössä. Katsooko komissio, että nykyisin hyödynnetään riittävästi kyseisten tutkimuskeskusten asiantuntemusta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 2003) Komissio kiinnittää tarkoin huomiota jäsenvaltioissa ja myös muualla maailmassa toimivien tutkimuskeskusten havaintoihin. Tällainen tutkimus laajentaa politiikkojen muodostamisessa käyttävää tietopohjaa. Komissio on yhteydessä tutkimuskeskuksiin verkostojen, seminaarien ja tutkimusten yhteydessä sekä lukemalla tieteellistä kirjallisuutta. Tuottavuuden osalta merkittävistä tutkimuskeskuksista voidaan mainita esimerkkeinä Groningen Growth and Development Centre, Centre for Economic Policy Research (CEPR) ja komission oma yhteinen tutkimuskeskus, johon kuuluu tekniikan tulevaisuudentutkimuskeskus (Institute for Prospective Technological Studies, IPTS). IPTS käyttää erityisesti ulkopuolisia neuvoa-antavia ryhmiä, kuten ansioituneiden taloustieteilijöiden ryhmää, johon kuuluvat muun muassa Nobelin palkinnon saanut Robert Solow, William Branson, David Ulph, Jean-Jaques Laffont ja Christian von Weiszäcker. IPTS johtaa myös useita verkostoja, kuten European Science and Technology Observatory (ESTO) -verkostoa, joka hyödyntää yli 40:n instituution asiantuntemusta, mukaan lukien kaikki suuret eurooppalaiset think-tank-organisaatiot, ajatusmyllyt. Esimerkki komission yhteyksistä tutkimuskeskuksiin on yhteisen tutkimuskeskuksen tuleva tieto- ja viestintätekniikkaa sekä tuottavuutta koskeva työpaja, johon eri keskuksia edustavat tutkijat osallistuvat luennoitsijoina ja kuulijoina. Työpajassa keskustellaan tieto- ja viestintätekniikan mahdollisista vaikutuksista tuottavuuden kasvun eroihin Euroopan sisällä sekä Euroopan ja Yhdysvaltojen välillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0529/03 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Turskakantojen elvyttämissuunnitelma.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0093 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0529/03 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (18. helmikuuta 2003) Aihe: Turskakantojen elvyttämissuunnitelma Komissio lupasi joulukuussa 2002 pidetyssä kalastusneuvoston kokouksessa esittää tarkistetun, pitkäaikaisen turskakantojen elvyttämissuunnitelman 15. helmikuuta 2003 mennessä. Komissio on myöhemmin myöntänyt, että tätä määräaikaa ei pystytä noudattamaan. Voiko se siis antaa Euroopan parlamentille päivämäärän, johon mennessä se esittää tarkistetun suunnitelman? Millaista aikataulua se on harkinnut suunnitelman toteuttamiselle? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) Komissio käy tästä asiasta neuvotteluja jäsenvaltioiden ja eturyhmien kanssa ennen ehdotuksen esittämistä neuvostolle. Asiasta on tarkoitus myös keskustella yleisesti 10. ja 11. maaliskuuta 2003, jonka jälkeen komissio viimeistelee ehdotuksensa, joka hyväksyttäneen huhtikuun lopussa tai toukokuun alussa 2003.