ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2574/99 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Mainostamista koskevat säännöt Italiassa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0075 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2574/99 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Mainostamista koskevat säännöt Italiassa Mielestäni nikotiinilaastareiden mainostamista koskevat Italian hallituksen vaatimukset ylittävät muiden jäsenvaltioiden vaatimukset. Tämän vuoksi Euroopan laajuiseen jakeluun tarkoitetut nikotiinilaastarimainokset, jotka on tähdätty tiedottamaan tupakanpolton lopettamista haluaville tupakoitsijoille tupakoinnin lopettamistavoista, on tehtävä uudelleen, jotta ne vastaisivat Italian sääntöjä. Muista jäsenvaltioista kuin Italiasta peräisin olevien mainosten, jotka välitetään satelliitin tai kaapelin kautta, ei kuitenkaan tarvitse täyttää näitä samoja vaatimuksia. Kansanterveyttä edistävien nikotiinilaastareiden mainokset ovat Italiassa rajoitettuja verrattuina muiden jäsenvaltioiden samojen tuotteiden mainoksiin. Tämä vaikeuttaa tupakoitsijoiden mahdollisuuksia saada Italiassa vapaasti tietoa nikotiinilaastareiden terveydellisistä eduista tupakoinnin lopettamisessa. Katsooko komissio, että Italian mainostamista koskevat säännöt ovat ristiriidassa pyrkimänsä tavoitteen, kansanterveyden suojelun, kanssa? Mikäli se on tätä mieltä, aikooko komissio ryhtyä toimiin Italiaa vastaan näiden sääntöjen suhteen? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Tuotteet, joita nikotiinista riippuvaisille henkilöille määrätään tupakasta vieroittamiseen, ovat lääkkeitä. Jäsenvaltiot ovat ottaneet eriäviä kantoja siihen, miten ne lääkemääräyksen osalta luokitellaan, sekä siihen, voiko niitä yleisesti mainostaa. Joissain jäsenvaltioissa näiltä lääkkeiltä ei vaadita lääkärin määräystä, kun taas toisissa niin tehdään. Mainonnassa tehdään kuitenkin poikkeus, joka johtuu kyseisten lääkkeiden kansanterveyttä edistävästä tupakasta vieroittamiseen tähtäävästä tavoitteesta, sillä yleensä reseptilääkkeitä ei saa mainostaa suuren yleisön keskuudessa. Tämän vuoksi useimmissa jäsenvaltioissa mainonta on sallittua. Lääkkeiden yleisestä mainonnasta säädetään ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden mainonnasta 31. maaliskuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/28/EY(1), jossa vaatimukset yhdenmukaistetaan. Kyseisen direktiivin 4 artiklan b alakohdassa täsmennetään, että mainonnan on sisällettävä vähintään lääkkeen nimi, sen oikean käytön kannalta välttämättömät tiedot sekä nimenomainen, helposti luettava kehotus lukea huolellisesti pakkausselosteen tai ulkopakkauksen ohjeet. Kansanterveyden suojelemiseksi lääkkeiden yleistä mainontaa valvotaan erittäin tarkasti kaikissa jäsenvaltioissa. Vaikka sääntelypuitteita noudatettaisiinkin, on mahdollista, että viestintä on sisällöltään tai pituudeltaan erilaista eri jäsenvaltioissa. Koska komissiolla ei ole riittävästi tietoa, jonka perusteella se voisi arvioida, onko Italian sääntely edellä mainitussa mainontatapauksessa kansanterveyden edistämistä ja vapaata liikkuvuutta koskevien tavoitteiden vastaista, se ottaa yhteyttä Italian viranomaisiin lisätietojen saamiseksi. (1) EYVL L 113, 30.4.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2345/99 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle. Marokosta peräisin olevien tomaattien tuonti.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2345/99 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Marokosta peräisin olevien tomaattien tuonti Marokko on rikkonut Marokosta peräisin olevien maataloustuotteiden tuontia yhteisöön koskevasta järjestyksestä tehdyn pöytäkirjan 3 artiklaa, jossa määrätään tomaattikiintiön kuukausittaisesta jakautumisesta ja mahdollisesta 20 prosentin ylittämisvarasta. Viime markkinointivuoden tammi- ja marraskuussa Marokon tuonnin johdosta markkinoille tuli liikaa tomaatteja, mikä aiheutti vakavaa taloudellista vahinkoa alalle. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että pöytäkirjan määräyksiä noudatetaan vastaisuudessa? Miten se aikoo korvata ne yhteisön tuottajien kärsimät taloudelliset menetykset, jotka johtuvat tämän pöytäkirjan määräysten noudattamatta jättämisestä? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2344/99, E-2345/99, E-2346/99, E-2347/99, E-2348/99 ja P-2483/99 (20. tammikuuta 2000) Komissio seuraa tarkkaavaisena Marokosta peräisin olevien tuoreiden tomaattien tuonnin kehitystä. Todettuaan sovittujen määrien ylittymistä markkinointivuoden 1998/1999 lopussa komissio on huomauttanut Marokon viranomaisille siitä, kuinka tärkeätä näiden määrien noudattaminen on yhteisön markkinoiden tasapainon ylläpitämiseksi. Komissio pyysi Marokon viranomaisilta meneillään olevan markkinointivuoden osalta lokakuussa 1999 tapahtuneen tuonnin kehityksen vuoksi tietoja pikaisesti. Näissä Rabat'ssa 22. joulukuuta 1999 pidetyissä neuvotteluissa ei kyetty pääsemään ratkaisuun, joilla olisi voitu varmistaa se, ettei myönnettyä kiintiötä ylitetä. Tämä seikka huomioon ottaen ja myöhemmistä neuvotteluista riippumatta komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 2767/1999 tuontitodistusjärjestelmän yhteisön ja Marokon kuningaskunnan kesken 22. joulukuuta 1994 käydyn kirjeenvaihdon mukaisesti. Komissio muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa voimassa olevien säännösten moitteettomasta soveltamisesta tuonnin yhteydessä ja erityisesti maksettavien tullimaksujen vahvistamisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2587/99

esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle

(11. tammikuuta 2000)

Aihe: Muuttolintujen metsästys Italiassa

Luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetulla neuvoston direktiivillä 79/409/ETY(1) pyritään suojelemaan kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella eläviä luonnonvaraisia lintulajeja.

Tietääkseni Italia ei ole pannut direktiiviä täytäntöön. Joillakin Italian alueilla on sallittu sellaisten lintujen metsästys, joita ei ole direktiivin 79/409/ETY liitteen II mukaan luokiteltu metsästettäviksi lajeiksi (esim. peippo, pikkuvarpunen, kottarainen, mustarastas). Lisäksi metsästystä harjoitetaan verkoilla, vaikka direktiivin 8 artiklassa kielletään valikoimattomien välineiden käyttäminen.

Onko komissio tietoinen asiasta?

Jos on, mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä, jotta direktiivi 79/409/ETY pantaisiin Italiassa täytäntöön?

Harkitseeko komissio rikkomismenettelyn käynnistämistä Italiaa vastaan?

(1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(24. tammikuuta 2000)

Luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY on saatettu Italiassa osaksi kansallista lainsäädäntöä tasalämpöisiä luonnonvaraisia eläimiä ja metsästystä koskevalla 11. helmikuuta 1992 annetulla lailla nro 157. Se on puitelaki periaatteista, joiden perusteella alueet antavat yksityiskohtaiset säännöt. Kyseisen lain 13 artiklan perusteella metsästäjät saavat käyttää vain haulikkoa, jousta ja nuolia tai metsästyshaukkaa. Kaikki metsästysmenetelmät tai aseet, joita ei ole nimenomaan hyväksytty tässä artiklassa, on kielletty. Kieltoa täydennetään 21 artiklassa. Siinä määritellään kielletyt toimet ja menetelmät, joihin myös verkkojen avulla tapahtuva metsästys kuuluu. Luonnonvaraisten lintulajien osalta edellä mainitun Italian lain perusteella voi metsästää ainoastaan direktiivin liitteessä II lueteltuja lajeja. Näin ollen suojeltujen luonnonvaraisten lintulajien pyydystäminen ja verkkojen käyttö on yleisesti kielletty Italiassa.

Direktiivissä säädetty luonnonvaraisten lintujen suojelujärjestelmä mahdollistaa kuitenkin muutamia poikkeuksia. Direktiivin 9 artiklassa luetellaan vaatimukset ja edellytykset, joiden perusteella direktiiviä koskevia poikkeuksia sallitaan. Komissio on tietoinen siitä, että näitä edellytyksiä ei täysin noudateta Italian lainsäädännössä. Direktiiviä koskevan poikkeusmenettelyn soveltamistapa ei ole Italiassa direktiivin 9 artiklan säännösten mukainen. Näin ollen komissio päätti vuonna 1998 viedä asian yhteisöjen tuomioistuimeen. Komissio oli sitä mieltä, että Italia ei voinut taata menettelyn kaikkien edellytysten noudattamista tietyissä tilanteissa, joissa poikkeusta sovelletaan, eikä se ollut myöskään säännellyt oikein kolmen syöttinä käytetyn luonnonvaraisen lintulajin pyydystämistä. Tämä asia on parhaillaan tuomioistuimen käsiteltävänä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2628/99 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) ja Gian Gobbo (TDI) komissiolle. Komission puheenjohtajan Romano Prodin osallistuminen vaalikampanjaan Italiassa.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0138 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2628/99 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) ja Gian Gobbo (TDI) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Komission puheenjohtajan Romano Prodin osallistuminen vaalikampanjaan Italiassa Komission puheenjohtaja Romano Prodi osallistui perjantaina 26. marraskuuta 1999 Bolognassa Ulivo-puolueen (keskustavasemmisto) ehdokkaan edustajainhuoneen täytevaalien johdosta järjestämän vaalikampanjan päätöstilaisuuteen. Vaalitilaisuuteen osallistui myös tunnettuja hallituskoalition jäseniä kuten vasemmistodemokraattien puheenjohtaja Walter Veltroni. Samassa tilaisuudessa puheenjohtaja Prodi ilmaisi tukensa Ulivo-puolueen ehdokkaalle Parisille. 1. Eikö komission mielestä ole sopimatonta, että sen jäsenet (ja etenkin komission puheenjohtaja Prodi) osallistuvat julkisesti vaalitilaisuuksiin, kuten edellä kuvatussa tapauksessa? 2. Eikö tällainen toiminta riko selvästi Amsterdamin sopimuksen 213 artiklan määräyksiä ja henkeä sekä erityisesti sen 2 kohtaa, jossa määrätään, että komission jäsenet hoitavat tehtäväänsä täysin riippumattomina yhteisön yleisen edun mukaisesti? 3. Aikooko puheenjohtaja Prodi osallistua vastaisuudessakin samankaltaisiin vaalitilaisuuksiin Italiassa, ehkäpä seuraavaksi kahden muun vaaliliiton tilaisuuksiin? Romano Prodi komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2459/99, E-2600/99 ja E-2628/99 (7. helmikuuta 2000) Kuten komissiolla on ollut useaan otteeseen tilaisuus muistuttaa vastauksena parlamentin jäsenten kirjallisiin ja suullisiin kysymyksiin(1), komission jäsenet ovat poliittista tehtävää hoitavia poliitikkoja, jotka tehtävänsä velvoitteita noudattaen säilyttävät vapautensa ilmaista täysin itsenäisesti ja omalla vastuullaan henkilökohtaisen mielipiteensä. (1) Ks. esim. puheenjohtaja Reyn vastaus Habib-Delonclen suulliseen kysymykseen nro 10/68 ja komission vastaukset Gendebienin kirjalliseen kysymykseen nro 44/83 EYVL C 197, 25.7.1983, Vandemeulebroucken kirjalliseen kysymykseen nro 1682/85 EYVL C 55, 10.3.1986, Pastyn kirjalliseen kysymykseen E-1404/97 EYVL C 391, 23.12.1997 ja Wiben kirjalliseen kysymykseen E-2617/98 EYVL C 96, 8.4.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2835/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Tutkimusta koskeville ehdotuspyynnöille avoimet viidennen puiteohjelman alueet.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2835/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Tutkimusta koskeville ehdotuspyynnöille avoimet viidennen puiteohjelman alueet Rajoittaako komissio vuodesta toiseen viidennen puiteohjelman alueita, jotka ovat avoimia tutkimusta koskeville ehdotuspyynnöille, ja jos se tekee niin, miksi? Johtuuko tämä esimerkiksi monimutkaisten hallinnollisten menettelyjen välttämisestä tai liian pienistä resursseista, vai pitääkö se EU:n tukemia tutkimushankkeita riittävinä, jotta saataisiin kattava käsitys kaikista ilmastonmuutokseen liittyvistä tekijöistä? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Neuvoa-antava asiantuntijaryhmä ja ohjelman hallintokomitea käsittelevät viidennen puiteohjelman alueet, joilla järjestetään ehdotuspyyntöjä. Käsittelyssä otetaan huomioon käytettävissä oleva budjetti ja kunkin aihepiirin poliittinen merkitys. Seuraavalla ehdotuspyyntökierroksella on toistamiseen mukana osa-alue Maailmanlaajuisen muutoksen rajoittaminen ja siihen mukautuminen, jotta Kioton sopimuksen jälkeen toteutettavan prosessin etenemisessä ei hukattaisi aikaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2848/99 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Alankomaiden henkilötodistusvelvollisuus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2848/99 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Alankomaiden henkilötodistusvelvollisuus Alankomaissa on 1. kesäkuuta 1994 lähtien ollut voimassa henkilötodistuksen näyttövelvollisuus. Oikeusministeriö on julkaissut Kaikki henkilötodistusvelvollisuudesta -nimisen esitteen. Tätä esitettä ei käytetä ainoastaan yleiseen tiedottamiseen, vaan siihen turvautuvat myös toimeenpanevat tahot, kuten Keskuskauppakamari, sosiaaliturvatoimistot, työnantajat, notaarit jne. Kyseisen esitteen sivulla 12 kerrotaan mitkä ovat hyväksytyt henkilötodistukset. Ainoa hyväksytty ei-alankomaalainen todistus on muu kuin alankomaalainen passi. EU-kansalaisten ja yhteisön ulkopuolisten kansalaisten kesken ei tehdä eroa. 1. Katsooko komissio, että esitteen mukainen Alankomaiden lainsäädäntö on ristiriidassa asiaa koskevan EU-lainsäädännön kanssa, erityisesti sen henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja syrjinnän kieltoa koskevien periaatteiden kanssa? 2. Onko kyse syrjinnästä, jos alankomaalainen ajokortti kelpaa henkilötodistukseksi, mutta muiden jäsenvaltioiden ajokortit eivät? 3. Onko kyse syrjinnästä, jos EU-jäsenvaltioiden henkilökortteja ei hyväksytä, vaan ainoastaan passit, siitä huolimatta, että kyseiset henkilökortit kelpaavat ulkomaan matkoilla ja Alankomaat hyväksyy oman henkilökorttinsa? 4. Joissakin tapauksissa ulkomainen passi ei yksinään ole riittävä, vaan siinä on oltava mukana oleskelulupa. Eikä tässäkin ole kyse syrjinnästä? 5. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä saadakseen tilanteeseen muutoksen? 6. Jos Alankomaiden lainsäädäntö on yhdenmukainen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen kanssa, mutta esite ei sitä ole, voiko komissio siinä tapauksessa määrätä, että esitettä muutetaan, kun otetaan huomioon, että esite käytännössä mielletään sitovaksi ohjeeksi? Antonio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2000) Komissio ottaa yhteyttä Alankomaiden viranomaisiin saadakseen tarvittavat tarkennukset arvoisan parlamentin jäsenen ilmoittamiin seikkoihin. Se käsittelee myös tarvittaessa asiaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) määrätyn menettelyn mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2666/99 esittäjä(t): Francis Decourrière (PPE-DE) komissiolle. Direktiivi 92/43/ETY.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2666/99 esittäjä(t): Francis Decourrière (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Direktiivi 92/43/ETY Neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) (annettu 21. toukokuuta 1992) liitteen III soveltamisesta annetaan tarkempia ohjeita liitteen 2 vaiheen 2 kohdan b alakohdassa niin, että arvioitaessa jonkin luonnonalueen merkitystä yhteisölle otetaan huomioon alueen maantieteellinen sijainti liitteessä II mainittujen lajien muuttoreitteihin nähden sekä se, kuuluuko alue molemmin puolin yhteisömaiden yhtä tai useampaa yhteistä rajaa sijaitsevaan yhtenäiseen ekosysteemiin. Sosioekonominen toiminta on joskus aivan erilaista rajan eri puolilla. Esimerkiksi metsästys ja kalastus ovat perinteistä ja laillista toimintaa Ranskassa valtion omistuksessa olevalla rannikkoalueella, kun taas rajan toisella puolella Belgiassa ei metsästetä tai kalasteta. 1. Koska taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuurilliset olosuhteet sekä alueelliset ja paikalliset erityispiirteet pitäisi ottaa huomioon (yllä mainitun direktiivin 2 artikla), miten Euroopan komissio aikoo yhdenmukaistaa tällaisten ekologisesti erittäin arvokkaiden (luokiteltu luonnonsuojelualueiksi ja biogeneettisiksi säästiöiksi) raja-alueiden ja liitteessä II mainitun lajin (Phoca vitulina) esiintymäalueiden hallinnoinnin, kun toiminta tätä nykyä on näin erilaista? 2. Pitääkö näitä alueita hallinnoida samalla tavalla? 3. Myönnetäänkö raja-alueille joitakin erityisiä, etenkin taloudellisia ehtoja, kun direktiivi 92/43/ETY otetaan käyttöön ja kun sitä varsinaisesti sovelletaan vuonna 2004? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 1 kohdan mukaan kysymyksessä mainittujen alueiden hallinta kuuluu jäsenvaltioille. Jokaisen jäsenvaltion on laadittava tarvittavat suojelutoimenpiteet, jotka vastaavat liitteessä II esitettyjen lajien ekologisia vaatimuksia alueilla. Komissio osallistuu alueiden valintaan muttei puutu niiden hallintaan. Edellä mainitussa direktiivissä ei edellytetä, että eri valtioihin kuuluvien alueiden hallinta hoidettaisiin samalla tavalla. Jokaisen jäsenvaltion on rajanaapurinsa kanssa arvioitava, kuinka paljon yhteistyötä tarvitaan, jotta direktiivissä asetetut tavoitteet saavutettaisiin. Direktiivin 8 artiklassa käsitellään suojelutoimenpiteiden yhteisrahoitusta alueilla, jotka käsittävät ensisijaisesti suojeltavia luontotyyppejä ja lajeja, mutta siinä ei anneta rajavyöhykkeellä sijaitseville alueille ensisijaisen tärkeää asemaa. Yhteisöllä on kuitenkin erilaisia rahoitusvälineitä, joiden avulla rajavyöhykkeisiin voidaan kiinnittää eritystä huomiota. Komissio kannustaa jäsenvaltioita käyttämään näitä rahoitusvälineitä rajavyöhykkeellä sijaitsevien Natura 2000 -alueiden hallinnassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1819/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1819/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma Voiko komissio kertoa, kuinka paljon ja mille tahoille (julkisille vai yksityisille), instituutioille, yhdistyksille, yhteisöille tai henkilöille on myönnetty rahaa tai avustuksia (ainakin jo maksetut avustukset) Eurooppa syöpää vastaan toimintasuunnitelma vuosille 19871989, 19901994, 19962000 -ohjelman yhteydessä? Onko tarkastettu, mihin rahat on käytetty ja kuinka aloitteet ovat onnistuneet? David Byrnen komission puolesta antama täydentävä vastaus (21. tammikuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen kannattaa tutustua kolmen syöväntorjunnan toimintasuunnitelman arviointi- ja täytäntöönpanoraportteihin, joita koskevat yksityiskohtaiset tiedot lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Näiden toimintasuunnitelmien perusteella myönnettyjen yhteisön varojen asianmukaista käyttöä valvotaan arvioimalla hankkeiden toteuttajien toimittamat tieteellisiä näkökohtia ja varainhoitoa koskevat raportit ja erityistapauksissa komission toteuttamilla tarkastuksilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2344/99 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle. Marokosta peräisin olevien tomaattien tuonti.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0110 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2344/99 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Marokosta peräisin olevien tomaattien tuonti Marokosta peräisin olevien tomaattien tuontikiintiö on 150 676 tonnia. Kuitenkin Marokko vei lokakuun 1998 ja maaliskuun 1999 välisenä aikana EU:hun 181 542 tonnia tomaatteja, mikä on vastoin Marokosta peräisin olevien maataloustuotteiden tuontia yhteisöön koskevasta järjestyksestä tehdyn pöytäkirjan 2 artiklan 4 kohdan määräyksiä. Tämä kohdan sanamuoto on kirjaimellisesti seuraava: Marokko sitoutuu siihen, että kokonaisvienti yhteisöön tässä pöytäkirjassa tarkoitettujen ajanjaksojen aikana ja siinä tarkoitetuin edellytyksin ei ylitä 3 ja 4 artiklassa sovittuja määräyksiä Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että pöytäkirjan määräyksiä noudatetaan vastaisuudessa? Miten se aikoo korvata ne yhteisön tuottajien kärsimät taloudelliset menetykset, jotka johtuvat tämän pöytäkirjan määräysten noudattamatta jättämisestä? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2344/99, E-2345/99, E-2346/99, E-2347/99, E-2348/99 ja P-2483/99 (20. tammikuuta 2000) Komissio seuraa tarkkaavaisena Marokosta peräisin olevien tuoreiden tomaattien tuonnin kehitystä. Todettuaan sovittujen määrien ylittymistä markkinointivuoden 1998/1999 lopussa komissio on huomauttanut Marokon viranomaisille siitä, kuinka tärkeätä näiden määrien noudattaminen on yhteisön markkinoiden tasapainon ylläpitämiseksi. Komissio pyysi Marokon viranomaisilta meneillään olevan markkinointivuoden osalta lokakuussa 1999 tapahtuneen tuonnin kehityksen vuoksi tietoja pikaisesti. Näissä Rabat'ssa 22. joulukuuta 1999 pidetyissä neuvotteluissa ei kyetty pääsemään ratkaisuun, joilla olisi voitu varmistaa se, ettei myönnettyä kiintiötä ylitetä. Tämä seikka huomioon ottaen ja myöhemmistä neuvotteluista riippumatta komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 2767/1999 tuontitodistusjärjestelmän yhteisön ja Marokon kuningaskunnan kesken 22. joulukuuta 1994 käydyn kirjeenvaihdon mukaisesti. Komissio muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa voimassa olevien säännösten moitteettomasta soveltamisesta tuonnin yhteydessä ja erityisesti maksettavien tullimaksujen vahvistamisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2532/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Eurooppalainen kielten teemavuosi ja klassisten kielten opinnot.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2532/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Eurooppalainen kielten teemavuosi ja klassisten kielten opinnot Komissio hyväksyi 19.10.1999 komission jäsen Redingin ehdotuksen, että vuosi 2001 julistettaisiin Euroopan kielten teemavuodeksi. Komission jäsenen lausumien mukaan tavoitteena on Euroopan kielten suojeleminen, vieraiden kielten opiskelun edistäminen ja lisätä näiden asioiden tiedostamista yleisön keskuudessa. Euroopan kielten teemavuoden ohjelmaan on otettu 11 Euroopan unionin virallista kieltä, iiri, lëtzebuergesch (luxemburg) ja muut jäsenvaltioiden tunnustamat kielet kuten katalonia ja baski sekä kielet, joita EU:n jäsenvaltio voi ehdottaa. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tässä ohjelmassa tulisi myös klassisilla kielillä, antiikin kreikalla ja latinalla, olla oma paikkansa, sillä ne ovat suuressa määrin Euroopan kirjallisuuden ja kulttuurin perusta? Eikö tämä viestittäisi myönteistä sanomaa sitä suuntausta vastaan, että jäsenvaltioissa näiden kielten opetus on rappeutumassa? Tukeeko komissio tällaista ehdotusta, mikäli sen esittää jäsenvaltion hallitus? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Komissio antoi 13. lokakuuta 1999 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi(1) vuoden 2001 julistamisesta Euroopan kielten teemavuodeksi. Euroopan kielten teemavuoden tavoitteena on tiedottaa kansalaisille Euroopan unionin kielellisestä monimuotoisuudesta, edistää elinikäistä kielten oppimista ja levittää tietoja kieltenopiskelusta. Kielitaito on tärkeää ihmisen henkilökohtaisen ja ammatillisen kehityksen, eri kulttuurien ymmärtämisen ja Euroopan yritysten kilpailukyvyn kannalta. Lisäksi kielitaito antaa mahdollisuuden hyödyntää vapaata liikkuvuutta yhteisössä. Vaikka teemavuoden pääviestiä ei tulisikaan suunnata tiettyihin kieliin, kohdekieliksi on päätöksessä kuitenkin määritetty unionin viralliset kielet samoin kuin iiri, lëtzebuerg ja muut jäsenvaltioiden tunnustamat kielet. (1) KOM(1999) 485 lopullinen.