ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0138/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Taloustilastojen ajankohtaisuus.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0193 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0138/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: Taloustilastojen ajankohtaisuus Kun otetaan huomioon pitkät viiveet, jotka edeltävät kansantalouden tilinpidon neljännesvuosiarvioiden julkistamista katso 22. joulukuuta annettua vastausta kirjalliseen kysymykseen E-3426/00(1) mikä osuus EU:n ja euroalueen BKT:sta otetaan yleensä huomioon, kun Eurostat julkistaa ensimmäiset vuosineljänneksen BKT:n kasvua koskevat arvionsa? (1) EYVL C 151 E, 22.5.2001. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2001) Eurostat laatii neljännesvuosittaiset arviot euroalueen ja 15 jäsenvaltion bruttokansantuotteesta (BKT) kolme kertaa kolmen kuukauden aikana seuraavasti: - ensimmäisen arvion 70 päivän kuluttua kolmen kuukauden pituisesta viiteajanjaksosta, 75 %:n osuudelta BKT:stä - toisen arvion 100 päivän kuluttua, 90 %:n osuudelta - kolmannen arvion 120 päivän kuluttua, 95 %:n osuudelta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0095/01 esittäjä(t): Herman Schmid (GUE/NGL) neuvostolle. Kriisi-interventio suvereeneissa valtioissa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0095/01 esittäjä(t): Herman Schmid (GUE/NGL) neuvostolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Kriisi-interventio suvereeneissa valtioissa Mikä on Euroopan unionin kanta kriisi-interventioihin suvereeneissa valtioissa? Edellyttääkö interventio pyyntöä valtiolta, jossa väliintulo tapahtuu, vai voiko Euroopan unioni puuttua asioihin kyseisen valtion tahdosta välittämättä, kun Euroopan unionin arvot ja/tai edut ovat uhattuina? Vastaus (14. toukokuuta 2001) Siitä saakka kun Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa alettiin kehittää, Eurooppa-neuvosto on jatkuvasti vakuuttanut, että unionin kriisinhallintatoimista päätetään Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan, ETYJ:n peruskirjan ja Helsingin päätösasiakirjan periaatteiden mukaisesti. Euroopan unioni tunnustaa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pääasiallisen vastuun kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0102/01 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Euroon siirtymisen avainkauden valinta.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0184 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0102/01 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (29. tammikuuta 2001) Aihe: Euroon siirtymisen avainkauden valinta Komissio hyväksyi 11. lokakuuta 2000 suosituksen, joka koskee toimia taloudellisten toimijoiden valmistelemiseksi euroon siirtymiseen. Komission tiedonannossa ehdotetaan, että näitä toimijoita tulisi rohkaista totuttelemaan euron käyttöön vuoden 2001 kolmannella neljänneksellä. Tämä kesäkuusta syyskuuhun kestävä avainkausi on samalla kausi, jolloin useimmat ihmiset, mukaan lukien yhteisön toimielinten henkilöstö, ovat vuosilomillaan. Sen vuoksi näyttää epätodennäköiseltä, että sosioekonomiset toimijat ja Euroopan kansalaiset saataisiin mobilisoitua kyseisenä aikana. 1. Miksi vuoden 2001 kolmas neljännes valittiin euroon siirtymisen avainkaudeksi? 2. Eikö komissio pelkää aiheuttavansa tarpeettomia sekaannuksia, kun se suosittelee pankkitilien muuntamista euroiksi vuoden 2001 kolmannella neljänneksellä, jolloin suuri osa Euroopan kansalaisista on lomalla? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2001) Vuoden 2001 kolmas neljännes valittiin kahdesta syystä. Ensinnäkin talouden toimijat totutetaan siten käyttämään euroa aktiivisesti riittävän kauan, jotta se tulee heille tutuksi. Toiseksi näin mahdollistetaan siirtymäjärjestelyjen parempi porrastaminen ja hallinta sekä vältetään seteleiden ja kolikoiden käyttöönoton osuminen samaan ajankohtaan niiden ennakkojakeluhan tapahtuu syyskuusta joulukuuhun 2001. Tilien muuntamiseen euroiksi liittyy pankkien suuri tiedotuskampanja, jolla pyritään torjumaan kaikki sekaannukset ja varmistamaan rahanvaihdon täysi avoimuus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0021/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. ICCATin XII ylimääräinen istunto.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0160 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0021/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (17. tammikuuta 2001) Aihe: ICCATin XII ylimääräinen istunto Jäsenvaltioilla on alueellisissa kalastusjärjestöissä oikeus kaksinkertaiseen edustukseen, toisaalta Euroopan yhteisön jäsenvaltiona ja toisaalta kyseisen alueellisen kalastusjärjestön tiettyjä merentakaisia alueita edustavana sopimuspuolena. Marrakechissa 13.20. marraskuuta 2000 pidetyssä ICCATin XII ylimääräisessä istunnossa Yhdistyneen kuningaskunnan valtuuskunnan jäsenet osallistuivat yhtäaikaisesti yhteisön koordinointikokouksiin ja ICCATin sopimuspuolten kokouksiin Bermudan edustajana. Kahtalaisen roolinsa ansiosta Yhdistyneen kuningaskunnan edustaja saattoi sekä osallistua sisäisiin kokouksiin, joissa sovitettiin yhteen yhteisön intressejä, että puolustaa Bermudan nimissä EU:n etujen vastaisia kantoja. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä välttääkseen tämänkaltaisten tilanteiden toistumisen ICCATin tai muiden alueellisten kalastusjärjestöjen tulevissa kokouksissa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 2001) Tiettyjen jäsenvaltioiden merentakaisten alueiden etujen valvomisesta on annettu erityinen julistus, joka on liitetty Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen. Julistuksessa korostetaan, että unionin etujen ja merentakaisten maiden ja alueiden etujen välillä voi olla eroja vain poikkeuksellisissa olosuhteissa. Tällaisissa olosuhteissa neuvosto pyrkii löytämään unionin kannan mukaisen ratkaisun. Jos tämä ei kuitenkaan ole mahdollista, on sovittu, että jäsenvaltio, jota asia koskee, voi toimia erikseen kyseisten merentakaisten maiden ja alueiden eduksi kuitenkaan vahingoittamatta yhteisön etuja. Jos tällainen eturistiriita on vaarassa syntyä, jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta neuvostolle ja komissiolle, ja jos erillinen toiminta on välttämätöntä, osoitettava selvästi, että se toimii edellä tarkoitetun merentakaisen alueen eduksi. Esitettyjen kantojen yhteensovittamisen on tapahduttava asianmukaisissa neuvoston elimissä eli koordinointikokouksissa, jotka pidetään niihin osallistuvien alueellisten kalastusjärjestöjen istuntojen yhteydessä. Jäsenvaltiot ovat vastuussa valtuuskuntansa kokoonpanosta puheenjohtajavaltion alaisuudessa toimivissa neuvoston elimissä. Komission velvollisuus on perustamissopimuksen valvojana varmistaa, että jäsenvaltiot ilmoittavat sille ja neuvostolle asianmukaisesti kannoista, joita ne aikovat esittää merentakaisten alueidensa nimissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0083/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Itä-Timorin kehittämistä ja kansallista itsehallintoa varten myönnetyt tuet ja Länsi-Timorissa (Indonesia) olevien pakolaisten tilanne.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0113 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0083/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Itä-Timorin kehittämistä ja kansallista itsehallintoa varten myönnetyt tuet ja Länsi-Timorissa (Indonesia) olevien pakolaisten tilanne Miten Euroopan unionin Itä-Timorin taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä sekä kansallisen itsehallinnon rakenteiden muodostamista varten myönnetyt tuet on käytetty, ja mikä on nykytilanne? Kuinka nämä tuet ovat auttaneet täyttämään Itä-Timorin yhteiskunnan sosiaaliset ja taloudelliset tarpeet? Mikä on Länsi-Timorissa olevan, edelleen vainottujen tuhannen pakolaisen tilanne? Mitä Euroopan unioni tekee sen varmistamiseksi, että nämä pakolaiset voivat palata kotimaahansa? Vastaus (14. toukokuuta 2001) Euroopan yhteisö sekä jäsenvaltiot ovat kahden viime vuoden aikana toimittaneet runsaasti tukea Itä-Timoriin. Tukea on toimitettu eri muodoissa, muun muassa UNTAETille maksettavina pakollisina tai muunlaisina rahoitusosuuksina, UNTAETille ja maailmanpankin rahastoon suoritettavina vapaaehtoisina rahoitusosuuksina, kansainvälisten elinten ja järjestöjen kautta lahjoitusten muodossa toimitettavana humanitaarisena tukena sekä paikan päällä toteutettavina kahdenvälisinä avustusohjelmina. Lisäksi joukko jäsenvaltioita on avustanut yhteiskunnallisten instituutioiden luomisessa Itä-Timorissa, muun muassa määrittelemällä maan puolustukseen liittyviä tarpeita, avustamalla oikeuslaitosta sekä antamalla koulutusta ja suoraa aineellista tukea maan tulevalle ulkoasiainministeriölle. Arvoisan parlamentin jäsenen tavoin myös neuvosto on huolissaan Länsi-Timorissa edelleen olevien itätimorilaisten pakolaisten ahdingosta. Neuvosto myöntää, että pakolaiset olisi rekisteröitävä, palautettava kotimaahan ja uudelleensijoitettava turvallisissa ja vakaissa oloissa. Neuvosto on useassa yhteydessä esittänyt tällaisen toiveen Indonesian viranomaisille, myös kaikkein korkeimmalla tasolla. Neuvosto on muistuttanut Indonesian hallitusta valmiudestaan tukea yhdessä asianomaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa pakolaisongelman kokonaisvaltaista ratkaisua YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1319 (2000) ja 1338 (2001) mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0175/01 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Uudet kalastussopimukset.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0175/01 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Uudet kalastussopimukset Onko komissiolle annettu valtuudet neuvotella uusista kalastussopimuksista kolmansien maiden kanssa? Jos on, minkä kolmansien maiden kanssa se käy neuvotteluita? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0175/01 ja E-0210/01 (8. maaliskuuta 2001) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että komissiolle ei ole tässä vaiheessa annettu valtuuksia neuvotella uusista kalastussopimuksista kolmansien maiden kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0115/01 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle. Milanon Linaten lentokentän käytön rajoittaminen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0115/01 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2001) Aihe: Milanon Linaten lentokentän käytön rajoittaminen Voiko komissio vahvistaa, että sen 21. joulukuuta 2000 tekemä päätös, joka koskee muiden kuin italialaisten lentoyhtiöiden oikeutta käyttää Milanon Linaten lentokenttää, on laillinen ja edistää lentoyhtiöiden välistä vapaata kilpailua? Eikö tämä päätös komissionkin mielestä aiheuta haittaa matkustajille, jotka nyt joutuvat käyttämään Malpensan lentokenttää? Eikö päätös komissionkin mielestä uhkaa alueiden välisten lentopalvelujen tulevaa kehitystä, koska palveluntarjoajien on yhä vaikeampaa ylläpitää tällaisia palveluja Milanoon lennettävien lentojen rajoitetun määrän vuoksi? Voiko komissio esittää arvion päätöksestään 30. kesäkuuta 2001 mennessä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 2001) Yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92(1) 3 artiklan 1 kohdassa säädetty lentoliikenteen harjoittamisen vapauden periaate merkitsee yleisesti, että yhteisön lentoliikenteen harjoittajat voivat valita samaan lentoasemajärjestelmään kuuluvien lentoasemien väliltä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin rajoittaa edellä mainittua vapaata pääsyä saman asetuksen 8 artiklan 1 kohdan perusteella, jossa säädetään seuraavaa: Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen säännellä liikenteen jakamista samaan lentoasemajärjestelmään kuuluvien lentoasemien välillä syrjimättä lentoliikenteen harjoittajia näiden kansallisuuden tai identiteetin perusteella.. Komissio arvioi 21. joulukuuta 2000 tekemässään päätöksessä(2), että liikenteen jakamista Linaten ja Malpensan lentoasemien välillä koskevat säännöt, joista säädetään Italian 3. maaliskuuta 2000 antamalla asetuksella, ovat 8 artiklan 1 kohdan säännösten mukaiset, jos niitä muutetaan Italian viranomaisten 4. joulukuuta 2000 päiväämässä kirjeessä kuvatulla tavalla. Muutokset tehtiin 5. tammikuuta 2001 komission päätöksen mukaisesti. Kuten edellä mainitussa päätöksessä mainittiin, komission nimittämä riippumaton asiantuntija toi esille Linaten lentoaseman puutteelliset julkiset liikenneyhteydet ja katsoi, ettei Malpensan lentoaseman sijaintia Milanon kaupungin keskustaan nähden voida enää pitää sellaisena syynä, jonka vuoksi käyttäjät valitsevat mieluummin Linaten lentoaseman, koska Malpensan lentoasemaa palvelevia liikenneinfrastruktuureja on parannettu huomattavasti. Asetuksessa (ETY) N:o 2408/92 ei säädetä 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehtyjen päätösten tarkistamismenettelystä. Komissio viittaa kuitenkin 21. joulukuuta 2000 tekemässään päätöksessä Italian sitoutumiseen tilannetta uudelleenarviointiin ennen vuoden 2001 loppua. (1) EYVL L 240, 24.8.1992. (2) TREN/AMA/12/00.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0729/01 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle. Euro ja kiinteistöjen arvo.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0243 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0729/01 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle (6. maaliskuuta 2001) Aihe: Euro ja kiinteistöjen arvo Vuonna 1978 annetussa direktiivissä IV (ETY) määriteltiin, missä ja miten aineellisten hyödykkeiden arvonlasku kirjataan taseisiin. Sitä mukaa kun jäsenvaltiot ovat saattaneet direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään jäsenvaltioiden yritysten taseista on tullut vertailukelpoisia. Erityisesti Italian tilanteen perusteellisen tarkastelun jälkeen vaikuttaa kuitenkin siltä, että taseisiin kirjattujen aineellisten hyödykkeiden arvojen määrittelyssä ei ole noudatettu yhdenmukaisuuden vaatimuksia. On oleellista, että vaihdettavan omaisuuden arviointitapa ja -perusteet ovat yhteisen rahan alueella samat. Myös arvonlaskenta olisi pitänyt yhdenmukaistaa ennen kuin kansalliset rahat sulautetaan yhdeksi yhteistä varallisuutta edustavaksi rahaksi. Maa-alueet ja rakennukset ovat näkyvimpiä omaisuuden tase-eriä. - Mitä yhdenmukaisen arvonmäärityksen kriteerejä ja menetelmiä on hyväksytty ja käytetään rahaliittoon kuuluvissa jäsenvaltioissa? - Milloin ne on määritelty, hyväksytty ja otettu käyttöön eri jäsenvaltioissa? - Milloin taseiden arvoja on korjattu, jos siihen on ilmennyt tarvetta arvojen uudelleen laskemisen jälkeen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2001) Yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neljännen neuvoston direktiivin 78/660/ETY(1) mukaan maa-alueet ja rakennukset kirjataan taseeseen hankinta-arvoonsa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin arvostaa nämä erät uudelleen tietyin direktiivissä säädetyin ehdoin. Jos maa-alueita ja rakennuksia arvostetaan uudelleen, niiden hankinta-arvo on näytettävä taseen liitetiedoissa. Näin voidaan vertailla toisiinsa yrityksiä, jotka käyttävät hankinta-arvoperiaatetta, ja yrityksiä, jotka soveltavat arvonkorotusta. Neljännessä direktiivissä säädetään, että maa-alueiden ja rakennusten poistot on tehtävä niin, että ne arvostetaan taseessa alempaan arvoon, jos niiden arvonalennus oletetaan pysyväksi. Neljännessä direktiivissä ei kuitenkaan säädetä erityisestä poistojen laskentatavasta. Neljännen direktiivin mukaan tilinpäätöksessä käytetyt arvostamista koskevat säännöt on eriteltävä taseen liitetiedoissa. Sama koskee poistoja, jos niitä ei ole esitetty erikseen tuloslaskelmassa. Euron käyttöönotolla ei ole erityisiä vaikutuksia maa-alueiden ja rakennusten arvostamiseen. (1) EYVL L 222, 14.8.1978.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0002/01 esittäjä(t): Rolf Linkohr (PSE) komissiolle. Lääkinnällisten laitteiden valmistus.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0243 - 0244



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0002/01 esittäjä(t): Rolf Linkohr (PSE) komissiolle (17. tammikuuta 2001) Aihe: Lääkinnällisten laitteiden valmistus 1. Euroopan unionissa valmistetaan vuosittain n. 8 miljardin euron arvosta lääkinnällisiä laitteita, jotka heitetään pois yhden käyttökerran jälkeen, vaikka kyseessä ei olisikaan mikään kertakäyttötuote. Nykytietämyksen mukaan näiden laitteiden steriiliys ja tekninen luotettavuus mahdollistaisivat uudelleen käyttämisen. Onko komissio tietoinen siitä, että alalla voitaisiin säästää koko unionissa useita miljardeja euroja? 2. Aikooko komissio toteuttaa toimia tällä alalla? Kysymyshän ei kuulu pelkästään terveyspolitiikan piiriin, vaan se vaikuttaa myös sisämarkkinoiden toimintaan. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2001) Se, voidaanko lääkinnällisiä laitteita käyttää uudelleen, riippuu laitteen käyttötarkoituksesta, jonka valmistaja on määritellyt mallin ja teknisten rajoitteiden perusteella. Kun valmistaja saattaa laitteita markkinoille uudelleenkäyttöä varten, niiden mukana seuraa aina ohjeet asianmukaisista menettelyistä turvallisen uudelleenkäytön takaamiseksi, kuten puhdistus- ja uudelleensterilointiohjeet, sekä ilmoitus laitteen oletetusta käyttöiästä. Valmistajat eivät ole tehneet kertakäyttöisille laitteille testejä, jotka osoittaisivat laitteen suorituskyvyn uudelleenkäytössä, eivätkä näin ollen voi ottaa vastuuta uudelleenkäytöstä. Komissio on tietoinen siitä, että kertakäyttöisille laitteita käytetään uudelleen, mutta koska uudelleensterilointi voi muuttaa laitteen rakennetta ja vaikuttaa sen suorituskykyyn (esim. steriilin pölyn esiintyminen), sairaaloiden on ryhdyttävä erityisiin varotoimiin varmistaakseen, että turvallinen uudelleenkäyttö on mahdollista ja määrittääkseen laitteiden asianmukaisen jälleenkäsittelyn. Tällaisesta testauksesta ja vastaavista menettelyistä aiheutuu merkittäviä kustannuksia, jotka on otettava huomioon mahdollisia säästöjä arvioitaessa. Kertakäyttöisten lääkinnällisten laitteiden jälleenkäsittely ei myöskään kuulu lääkinnällisiä laitteita ja aktiivisia implantoitavia lääkinnällisiä laitteita koskevien direktiivien soveltamisalaan. Komissio on tietoinen jäsenvaltioiden kansallisten talousarvioiden vaikutuksista nykytilanteeseen. Komissiolla ei ole käytettävissään yksityiskohtaista tietoa mahdollisista kustannuksista. Komission järjestämissä kokouksissa jäsenvaltioiden viranomaisten asiantuntijoiden ja teollisuuden edustajien välillä keskustellaan siitä, olisiko lääkinnällisten laitteiden käyttötarkoitus määritettävä ainoastaan tekniseen turvallisuuteen liittyvien syiden vaiko myös taloudellisten näkökohtien perusteella. Kustannusten vähentämiseksi laatua ja turvallisuutta vaarantamatta olisi arvioitava, onko asianmukaista muokata kertakäyttöisiä laitteita käytettäväksi uudelleen tarkkaan määrätyissä käyttöolosuhteissa, ja mitkä ovat kertakäyttöisten laitteiden uudelleenkäytön edellytykset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0779/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Kieleen perustuva syrjintä Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0245 - 0246



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0779/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (13. maaliskuuta 2001) Aihe: Kieleen perustuva syrjintä Euroopan unionissa Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-4100/00(1) komissio toteaa, että työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevassa yhteisön lainsäädännössä ei kielletä ainoastaan avoin syrjintä kansalaisuuden perusteella, vaan myös peitelty syrjintä, jossa sovelletaan näennäisesti neutraaleja valintaperusteita, mutta jossa todellisuudessa lopputulos on sama. Komission mukaan ei ole kyse syrjinnästä, jos kielitaitoa koskevat vaatimukset perustuvat täytettävän toimen luonteeseen. Eräissä tilanteissa voi sen vuoksi olla perusteltua edellyttää hakijalta erittäin hyvää kielitaitoa. Viittaus asiaan C-281/98 (komissio katsoo tässä yhteydessä vastauksessaan, että on mahdotonta osoittaa kielitaitoa muilla keinoilla kuin sillä, että kieli on hakijan äidinkieli, voitaisiin pitää tavoiteltuun päämäärään nähden suhteettomana) ei ole kysymyksen E-4100/00 ydinkohdan kannalta oleellinen. Komission vastauksesta ei ole mahdollista päätellä yksiselitteisesti, rikkooko äidinkielivaatimus syrjintäkiellon periaatetta vai ei. Asiassa C-281/98 ei sitä paitsi ollut kyse äidinkieltä koskevasta kriteeristä, vaan vaatimuksesta, jonka mukaan hakijalla oli oltava kielitaitotodistus. Voiko komissio vastata yksiselitteisesti seuraaviin kysymyksiin: 1. Katsooko komissio, että äidinkielikriteerin (syntyperäinen puhuja) soveltaminen työhönottomenettelyissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa on vastoin syrjintäkiellon periaatetta? Jos vastaus on kielteinen, miten komissio perustelee sen, että kyseinen kriteeri ei sen mielestä riko syrjintäkiellon periaatetta? 2. Katsooko komissio, että äidinkielikriteerin (syntyperäinen puhuja) soveltaminen työhönottomenettelyissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa haittaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta yhteisön sisällä? Jos vastaus on kielteinen, miten komissio perustelee sen, että kyseinen kriteeri ei sen mielestä ole haitta työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle yhteisön sisällä? (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2001) Kuten komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-4100/00(1) todettiin, tietyissä tilanteissa voi täytettävän toimen luonteen vuoksi olla perusteltua edellyttää, että toimeen valittavalla hakijalla on erittäin hyvä kielitaito. Kuitenkin sitä seikkaa, että vaadittavaa kielitaitoa ei voida todistaa muuten kuin osoittamalla, että kyseessä on hakijan äidinkieli, voidaan pitää suhteettomana tavoiteltuun päämäärään nähden. Näin ollen äidinkielivaatimusta voidaan pitää syrjivänä ja siten työntekijöiden vapaata liikkuvuutta yhteisössä koskevien yhteisön sääntöjen vastaisena. (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3384/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) neuvostolle. Internet-yrittäjien toimintamahdollisuudet Kiinan kansantasavallassa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0044 - 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3384/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) neuvostolle (6. marraskuuta 2000) Aihe: Internet-yrittäjien toimintamahdollisuudet Kiinan kansantasavallassa Lehdistötietojen mukaan Kiinan hallitus julkisti viikolla 40 uudet, Kiinassa toimivia Internet-yrityksiä koskevat säännöt, joilla rajoitetaan ulkomaisia investointeja. Myös niin sanotun kumouksellisen materiaalin tarkkaa seulomista vaaditaan uusissa säännöissä. Säännöt uhkaavat sulkea jokaisen yrityksen, jolla ei ole maassa vaadittua lisenssiä. Internet-palvelujen tarjoajien täytyy, Kiinan virallisen uutistoimiston Xinhuan mukaan, säilyttää tiedot tarjoamastaan materiaalista ja kaikista asiakkaistaan 60 päivän ajan. Tarpeen tullen nämä tiedot tulee toimittaa Kiinan viranomaisille. Yrittäjillä on 60 päivää aikaa toimittaa yksityiskohtaiset tiedot toiminnastaan Kiinan tiedotusministeriölle toimintaluvan saamiseksi. Toimintalupaa vailla olevia yrityksiä sakotetaan tai ne suljetaan kokonaan. 1. Miten Euroopan yhteisöjen neuvosto aikoo toimia suojellakseen Kiinan kansalaisten ihmisoikeuksia ja erityisesti oikeutta vapaaseen tiedonvälitykseen? 2. Kiinan hallitus uhkaa sulkea kaikki Internet-palveluja tuottavat yritykset, joilla ei ole edellä mainittua lupaa. Vaarantaako tämä määräys Euroopan yhteisöjen neuvoston mukaan mahdollisesti unionin jäsenmaista tulevien yrittäjien yritystoimintaa Kiinassa? 3. Miten neuvosto aikoo ottaa edellä mainitut uudet kiinalaiset säännöt huomioon WTO-neuvotteluissaan Kiinan kanssa? Vastaus (26. helmikuuta 2001) Neuvosto, kuten komissiokin, seuraa Kiinassa toimivia Internet-yrityksiä koskevien uusien sääntöjen täytäntöönpanoa, jotta eurooppalaisten yritysten syrjintä voitaisiin estää. Ihmisoikeusloukkaukset, joihin kuuluvat myös ilmaisuvapauden ja tiedonsaannin perusteeton rajoittaminen, voidaan ottaa esille EU:n ja Kiinan välisessä ihmisoikeuksia koskevassa vuoropuhelussa. Kiina on WTO-jäsenyyttään koskevissa neuvotteluissa sitoutunut avaamaan markkinansa asteittain kaikille televiestintäpalveluille, joihin kuuluvat myös Internet-palvelut. Neuvosto pyrkii komission tavoin varmistamaan, että Kiina noudattaa WTO:ssa tekemiään sitoumuksia kaikilla aloilla.