ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2364/99 esittäjä(t): Hans Kronberger (NI) komissiolle. Bohunicen ydinvoimalan turvallisuudessa ilmenneet puutteet.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2364/99 esittäjä(t): Hans Kronberger (NI) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Bohunicen ydinvoimalan turvallisuudessa ilmenneet puutteet Itävallan tiedotusvälineissä on käsitelty Itävallan liittohallituksen teettämää tutkimusta Slovakiassa sijaitsevan Bohunicen ydinvoimalan turvallisuusriskeistä. Yliopistollisen riskejä tutkivan instituutin tekemä tutkimus osoittaa, että Slovakia on ilmeisesti antanut vääriä tietoja sekä Itävallalle että EU:n komissiolle. Tutkimuksessa todetaan myös, että Slovakia on pannut ilmoittamansa jälkiasennustoimet, joilla se perusteli sulkemisen lykkäämistä vuosille 20062008, täytäntöön ainoastaan osittain tai epätäydellisesti. Jokaisen ydinvoimalan kahden ydinalueen turvallisuudessa on havaittu vaarallisia puutteita. 1. Onko Itävallan liittohallitus antanut komissiolle tietoja tästä tutkimuksesta? 2. Jos on, milloin ja miten perusteellisesti komissiolle ilmoitettiin asiasta? 3. Jos ei ole, mitä komissio aikoo tehdä asialle, kun otetaan huomioon Slovakian kanssa käytävät jäsenyysneuvottelut? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Itävallan hallitus on äskettäin toimittanut tutkimuksesta kopion komissiolle. Ensimmäinen analyysi ei tue sitä käsitystä, että Slovakian viranomaiset olisivat antaneet harhaanjohtavia tietoja komissiolle. Komission tiedossa on erityisesti, että Bohunice V1 -voimalan rakennemuutosohjelma saadaan valmiiksi vasta vuonna 2000. Komissio tutkii kyseistä tutkimusta tarkemmin ja keskustelee tarkoin mahdollisista aikaisemmin ilmoittamattomista tiedoista asianomaisten Slovakian viranomaisten kanssa. Ennen liittymisneuvotteluja ja niiden aikana komissio seuraa edelleen tarkasti ydinturvallisuuden kehittymistä Slovakiassa, erityisesti Bohunice V1 -voimalan tiettyjen yksiköiden aikaista sulkemista vuosina 2006 ja 2008 koskevan sitoumuksen täyttämistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1603/99 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Turkin maanjäristys ja Akkuyun ydinvoimala.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0010 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1603/99 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (7. syyskuuta 1999) Aihe: Turkin maanjäristys ja Akkuyun ydinvoimala Turkissa sattui 16.8.1999 voimakkuudeltaan noin 7 richterin maanjäristys, joka lukeutuu tuhoisimpiin Turkkia koetelleihin maanjäristyksiin. Järistyksessä kuoli ja loukkaantui tuhansia ihmisiä, ja Istanbulissa, Izmitissä, Eskisehirissä ja muilla alueilla tuhoutui suuri joukko rakennuksia. Mainittakoon, että tämä järistys kuuluu erittäin tuhoisien järistysten pitkään sarjaan, joka on viime vuosina koetellut tätä maailman järistysherkimpiin kuuluvaa aluetta. Haluaisin Euroopan komission ilmoittavan minulle, mikä sen kanta on Turkin suunnitelmiin rakentaa ydinvoimala Akkuyun alueelle, jolla myös sattui noin vuosi sitten tuhoisa maanjäristys? Tämä järistys surmasi kymmeniä turkkilaisia ja vaurioitti vakavasti rakennuksia ja infrastruktuuria useiden kilometrien säteellä. Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1999) Komission saamien tietojen mukaan Turkin viranomaiset eivät ole vielä päättäneet Akkuyun ydinvoimalan rakentamissopimuksen tekemisestä. Tiedoista ei käy ilmi, milloin päätös olisi tarkoitus tehdä. Hankkeeseen liittyvien turvallisuuskysymysten osalta Turkin viranomaiset ovat aiemmin ilmoittaneet, että Akkuyu on valittu rakennuspaikaksi perinpohjaisten seismologisten, geologisten ja ympäristöön liittyvien tutkimusten jälkeen. Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) on todennut seismologisista tutkimuksista, että ydinvoimalan suunnitelmissa otetaan huomioon se mahdollisuus, että alueella sattuisi maanjäristys, joka olisi voimakkaampi kuin yksikään alueella aiemmin sattunut järistys ja että järistyksen keskus olisi itse ydinvoimalan kohdalla eikä lähimmällä siirroslinjalla 20 kilometrin päässä voimalasta. IAEA:n mukaan elokuussa Turkin koillisosissa (kaukana Akkuyusta) sattuneella erittäin voimakkaalla maanjäristyksellä ei olisi teknisesti vaikutusta laskelmissa käytettyihin oletuksiin. Todettakoon vielä, että vaikka komissio seuraa tarkkaavaisesti Akkuyun ydinvoimalan rakentamishankkeen kehittymistä, sillä ei ole toimivaltaa voimalan rakentamista ja sijoituspaikkaa koskevien päätösten suhteen. Näistä päätöksistä vastaavat Turkin viranomaiset ja erityisesti Turkin atomienergiaviranomainen (TAEA).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1618/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. MED-ohjelmat.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0053 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1618/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (7. syyskuuta 1999) Aihe: MED-ohjelmat Päätöslauselmassa, joka koskee tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomusta N:o 1/96 MED-ohjelmista (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) sekä komission vastauksia, viitataan Välimeri-ohjelmien rahoituksen hallinnoinnissa havaittuihin vakaviin säännönvastaisuuksiin ja puutteisiin (19921995). Samassa päätöslauselmassa todetaan myös, että MED-Urbs- (29.7.1992), MED-Campus (14.10.1992), Med-Invest (14.12.1992) ja MED-Media (18.5.1993) -ohjelmien rahoitukseen ehdotettiin käytettävän 78 miljoonaa ecua. Voiko komissio toimittaa täydellisen ja yksityiskohtaisen luettelon kaikista unionin eri jäsenvaltioiden sekä kolmansien maiden julkisista ja yksityisistä elimistä, yrityksistä, yksityishenkilöistä ja järjestöistä, joille on myönnetty varoja edellä mainittuihin ohjelmiin liittyvästä 78 miljoonasta ecusta, sekä tarkentaa kussakin tapauksessa myönnetyn summan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1999) Parlamentin heinäkuussa 1996 antamassa päätöslauselmassa mainitut 78 miljoonaa ecusta käytettiin hajautetun yhteistyön verkostojen rahoitukseen jaksolla 19921995 sekä niille annettuun teknistä tukeen (Välimeren alueen verkostojen yhteistyöelin ARTM, Ismeri Europa, FRERE Consultants, Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto CEMR ja Television Trust for the Environment TVE). Päätöslauselman johdosta komissio on toimittanut talousarvion valvontavaliokunnalle säännöllisesti tiedot tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen johdosta toteutetuista toimista sekä annetuista perintämääräyksistä. Komissio toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön suoraan täydentävät tiedot eri verkostoja koskevista, vuosina 19921995 tehdyistä rahoituspäätöksistä.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0585/99 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Muut kuin Italian kansalaisuutta olevat luennoitsijat Italiassa Voisiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin on ryhdytty niiden syytösten suhteen, jotka koskevat Italian opetuslaitoksissa opettavien muiden kuin italialaisten EU:n kansalaisten epäoikeudenmukaista kohtelua, ja onko komissio saanut Italian viranomaisilta mitään vakuuksia siitä, että kaikkien Italiassa työskentelevien EU:n kansalaisten oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1999) Italiaa vastaan on aloitettu rikkomisesta johtuva menettely Italian yliopistoissa toimivien kieltenopettajien saavutettujen oikeuksien turvaamiseksi. Komission puututtua asiaan Italian viranomaiset lähettivät kaikille yliopistoille kesällä 1998 hallinnollisen kirjeen, jossa yliopistoja kehotettiin huolehtimaan opettajien saavutettujen oikeuksien noudattamisesta. Joulukuussa 1998 Italian viranomaiset antoivat komissiolle lisätietoja tilaanteesta joissakin yliopistoissa. Komissio ei ollut tyytyväinen saamiinsa tietoihin ja osoitti Italialle perustellun lausunnon tammikuussa 1999.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0551/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kirjastojen tukeminen Euroopan unionissa Valiokunta-aloitteisen mietinnön päätöslauselmassa (A4-0248/98) komissiota pyydetään tukemaan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman kautta pyrkimyksiä perustaa kirjastoja Euroopan unioniin. Onko komissio toteuttanut kirjastojen perustamista edistäviä toimia? Jos se on näin tehnyt, milloin asiasta kiinnostuneet tahot voivat jättää ehdotuksia kirjastojen perustamisesta tai tukemisesta ja mille viranomaisille? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1999) Komissio tarkastelee parhaillaan myönteisesti tarvetta jatkaa toimenpiteitä vastauksena valiokunta-aloitteiseen mietintöön A4-248/98 kirjastojen roolista modernissa yhteiskunnassa. Komissio valmisteleekin parhaillaan tiedonantoa, jossa käsitellään useita edellä mainitussa kertomuksessa esille otettuja, kirjastoja koskevia asioita kuten elinikäinen oppiminen, tekijänoikeudet, lukutaidon ylläpitämistä tukevat palvelut ja vilkkaampi tiedon- ja palvelujen saantia koskeva yhteistyö kirjastojen välillä. Tietoyhteiskunnan tekniikoiden (IST) ohjelman lisäksi erityisesti avaintoiminto 3 "Multimedian sisältö ja työkalut" tarjoaa kirjastoille laajat mahdollisuudet osallistua tutkimusyhteistyöhön viidennen puiteohjelman yhteydessä. Vuonna 1999 on jo suunniteltu kahta IST-ohjelmaa koskevaa ehdotuspyyntöä, joista ilmoitetaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1062/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (12. huhtikuuta 1999) Aihe: Maksut pellavanviljelijöille Kun otetaan huomioon pellavanviljelijöille aiheutuneet erittäin suuret vaikeudet, jotka johtuvat pellavaa koskeviin EY:n säädöksiin sovellettavien uusien ehtojen käyttöönotosta ja joiden vuoksi tukien maksu viivästyy jopa 12 kuukaudella, eikö komissio voisi harkita mahdollisuutta myöntää väliaikaisia osamaksuja, mikä olisi sovitteluratkaisu maanviljelijöihin kohdistuvan rasituksen keventämiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 1999) Pellavan ja hampun yhteistä markkinajärjestelyä koskevassa yhteisön lainsäädännössä edellytetään markkinointivuodesta 1999/2000 alkaen uusia rajoituksia kuitupellavan tuen myöntämisedellytyksiin. Uudet vaatimukset, jotka liittyvät erityisesti pellavanvarsien jalostusvaiheen vähimmäistuotoksen valvontaan, voivat todellakin johtaa tuen maksamisen lykkääntymiseen. Siitä aiheutuvien haittojen rajoittamiseksi komissio tarkastelee parhaillaan mahdollisuutta ottaa käyttöön vakuutta vastaan myönnettävien ennakkomaksujen järjestelmä.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0328/99 esittäjä(t): Alexander Falconer (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 1999) Aihe: EU:n tietopalvelukustannukset Mitkä ovat muiden Euroopan unioniin liittyvien tiedotushankkeiden CCN, ISBN, ISSN, JANET ja SALBIN yksittäiset vuosi- ja kokonaiskustannukset Euroopan unionille hankkeiden aloittamisesta alkaen, mukaan lukien henkilöstön työaika, tutkimus, kehitys, ohjelmointi, laitteistot (jakelijoiden ja käyttäjien), mainostus, koulutus ja matkat sekä juoksevat kustannukset? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) Komissio ei tunnista mitään arvoisan kysyjän mainitsemaa lyhennettä eurooppalaisen tiedotushankkeen lyhenteeksi. ISBN ja ISSN näyttäisivät kuuluvan UNESCOn toimintaan ja JANET ja SALBIN näyttäisivät olevan Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivia verkkoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0244/99

esittäjä(t): Ulf Holm (V) komissiolle

(12. helmikuuta 1999)

Aihe: EU:n kestävän kehityksen tavoitteet

Amsterdamin sopimuksessa säädetään, että kestävä kehitys on yksi EU:n tavoitteista. Tavoite sinänsä merkitsee väistämättä dramaattisia muutoksia monella EU:n politiikan alalla. Tämän vuoksi tiedustelisin komissiolta seuraavaa:

Aikooko komissio tutkia järjestelmällisesti EU:n politiikkaa varmistaakseen, että se on yhdenmukainen kestävän kehityksen kanssa?

Mitä komissio aikoo tehdä kestävän kehityksen saavuttamiseksi?

Miten komissio aikoo varmistaa, että EU:n rahoittamat investoinnit ja tuet esimerkiksi infrastruktuurien parantaminen eivät lisää ympäristökuormitusta, vaan johtavat kestävään kehitykseen?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 1999)

Amsterdamin sopimuksessa on huomioitu, miten tärkeää on, että kaikki yhteisön politiikat osallistuvat ympäristönsuojeluun ja kestävän kehityksen saavuttamiseen.

Antaakseen lausunnolle konkreettista pohjaa komissio esitteli Cardiffissa vuoden 1998 kesäkuussa kokoontuneessa Eurooppa-neuvoston istunnossa asiakirjan "Integraatioon tähtäävä kumppanuus"(1), jossa osoitetaan miten tärkeä ja varteenotettava päämäärä on sekä kehotetaan valtionpäämiehiä osoittamaan tukensa. Tähän valtionpäämiehet vastasivat aloittamalla menettelyn, jossa jokaista neuvoston kokoonpanoa pyydetään valmistelemaan strategioita ympäristöasioiden saattamiseksi osaksi sen vastuulla olevaa politiikan alaa. Energia-, liikenne- ja maatalousneuvostoja pyydettiin ensimmäiseksi ryhtymään toimeen, jonka jälkeen Wienin Eurooppa-neuvosto on pyytänyt kehitysyhteistyö-, yhtenäismarkkina- ja teollisuusneuvostoja aloittamaan asian tarkastelun. Komissio toimii aktiivisesti useiden neuvostojen kanssa tukeakseen näitä ajatuksia laatimalla tiedonantoja ja valmisteluasiakirjoja.

Helsingin Eurooppa-neuvoston kokouksessa edistymisestä tehdään yleiskatsaus Wienin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Yleisen arvioinnin rinnalla komissio valmistelee parhaillaan viidettä ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa. Näillä toimilla on tärkeä osa, kun valitaan seuraavan komission suuntalinjoja ja sen noudattamaa lähestymistapaa, kun se laatii kestävää kehitystä ja ympäristöä koskevia ohjelmia ensi vuosikymmenelle.

Yhteisön rahoittamissa hankkeissa ja ohjelmissa painotetaan yhä enemmän aiempia ympäristöarviointeja. Komissio ehdottaa, että sekä alueiden ympäristömahdollisuudet että vuosien 2000-2006 uusien rakennerahastojen yhteydessä arvioitaisiin suunniteltujen strategioiden ja toimenpiteiden suorat sekä välilliset ympäristövaikutukset. Komission ja jäsenvaltioiden kumppanuus toteutetaan usealla eri tasolla valmistelu-, rahoitus-, seuranta- ja arviointivaiheessa ja sillä edistetään kestävää kehitystä.

Kun yhteisöltä haetaan tukea erityisiin hankkeisiin, vaaditaan direktiivin 85/337/ETY(2) ja sitä muuttavan direktiivin 97/11/EY(3) mukainen arviointi ympäristövaikutuksista, johon on liitetty sopivat ennaltaehkäisevät tai korvaavat toimenpiteet.

(1) KOM(98) 333 lopullinen.

(2) EYVL L 175, 5.7.1985.

(3) EYVL L 73, 14.3.1997.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0227/99 esittäjä(t): Ulf Holm (V) komissiolle (3. helmikuuta 1999) Aihe: Asevientiä koskevat säännöt Puheenjohtajavaltio Saksa on ehdottanut asevientiä koskevien oikeudellisesti sitovien sääntöjen käyttöönottoa. On vielä epäselvää, tuleeko näistä säännöistä vähimmäissääntöjä, joista yksittäiset maat voivat soveltaa tiukempia sääntöjä, vai yhdenmukaisia sääntöjä, joita sovelletaan kaikkiin EU-maihin. Mitä mieltä komissio on asevientiä koskevista yhteisistä vähimmäissäännöistä ja yhdenmukaisista säännöistä? Kumpia näistä komissio suosittaa? Jos komissio suosittaa yhdenmukaisia sääntöjä, minkätasoisia sääntöjä se pitää sopivina. Minkä yksittäisen jäsenvaltion voimassaolevia asevientiä koskevia sääntöjä komissio pitää kohtuullisina EU:n yhdenmukaisiksi asevientiä koskeviksi säännöiksi? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1999) Puheenjohtajavaltion ehdotuksesta unioninlaajuisten aseita koskevien oikeudellisesti sitovampien käytännesääntöjen käyttöönotosta (yhteinen kanta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti) keskusteltiin yleisten asiain neuvostossa 25. tammikuuta 1999, mutta ehdotus ei saanut jäsenvaltioiden yksimielistä kannatusta. Säännöt pysyvät siten oikeudellisesti sitomattomina. Jäsenvaltiot käsittelevät asevientiä koskevia kysymyksiä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) yhteydessä. Komissio osallistuu täysipainoisesti tähän työhön. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 223 artiklaa sovelletaan tähän alaan, eikä asevientiä koskevia unionitason sääntöjä ole olemassa.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0407/99 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Portviinin alkuperänimitystä muistuttavat nimet Kirjalliseen kysymykseeni E-2674/97(1) 17. lokakuuta 1997 antamassaan vastauksessa komission jäsen Franz Fischler kertoi, että "komissio on aloittanut neuvottelut Etelä-Afrikan kanssa, jotta viinien ja alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojaa noudatettaisiin vastavuoroisesti ja erityisesti jotta yhteisön nimityksiä ei enää käytettäisi yleisniminä tai yleisnimiä muistuttavina niminä". Eri lähteistä saatujen tietojen mukaan neuvotteluissa olisi saatu aikaan luonnos sopimukseksi, jolla luodaan puitteet EU:n ja Etelä-Afrikan kauppasuhteille tulevaisuudessa. Tämän luonnoksen mukaan Etelä-Afrikka voisi edelleen tuottaa viiniä nimityksellä "PORT" ja/tai "PORTO" ja/tai "PORTWINE" sisäisille markkinoilleen 12 vuoden ajan, eikä edes tämän suhteellisen pitkän ajan kuluttua olisi kiellettyä käyttää näitä alkuperänimityksiä ja maantieteellisiä merkintöjä. Jos tämä tieto pitää paikkansa, se on ristiriidassa sen tiedon kanssa, joka sisältyy yllä siteerattuun, komission 17. lokakuuta 1997 antamaan vastaukseen. Miten komissio kommentoi tätä ristiriitaa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1999) Komissio voi vain toistaa sen, mitä se on jo vastannut José Barros Mouran kirjalliseen kysymykseen E-2485/97(2) ja arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2674/97, jotka koskivat viinien ja alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimien suojelun vahvistamista. Portviinin osalta tämä tavoite vahvistettiin Berliinin huippukokouksessa Etelä-Afrikan kanssa tehdyssä sopimuksessa (ks. komission vastaus arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-408/99(3)). (1) EYVL C 117, 16.4.1998, s. 41. (2) EYVL C 82, 17.3.1998. (3) EYVL C 348, 3.12.1999, s. 63.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0922/99 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (8. huhtikuuta 1999) Aihe: Laboratoires Boironm-yhtiö ja Mariano Parruccin tapaus Bolognan työnvälitystoimisto osoitti Laboratoires Boironm-yhtiöstä työpaikan Italiassa asuvalle Mariano Parruccille, joka on kirjattu vammaisten työnhakijoiden alueelliseen luetteloon. Lokakuussa 1998 edellä mainittu yhtiö kieltäytyi palkkaamasta Mariano Parruccia ja väitti, että se odotti ohjeita pääkonttoristaan, joita ei kuitenkaan koskaan saatu. Tässä tapauksessa on kyse selvästä Italian lain ja voimassa olevien säännösten rikkomisesta. Mihin kiireellisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän vammaisen henkilön oikeuksien suojelemiseksi, jotka on hyväksytty jäsenvaltion lainsäädännössä? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella on ilmeistä, ettei mainittu tapaus kuulu yhteisön oikeuden soveltamisalaan. Italiassa 15. huhtikuuta 1968 annetussa laissa n:o 482 säädetään, että yli 35 henkilöä työllistävien yksityisen tai julkisen sektorin yritysten on varattava 15 % työpaikoistaan eri vammaisryhmiin kuuluville henkilöille. Mikäli yritykset eivät täytä tätä velvoitetta, ne joutuvat maksamaan sakon, jonka suuruuden määrittää toimivaltainen maakunnallinen komissio. On syytä täsmentää, että työpaikkojen varaamis- tai kiintiöjärjestelmä kuuluu ainoastaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tämän vuoksi asianomaisen henkilön on vedottava toimivaltaiseen viranomaiseen Italiassa, jotta hän voisi hyötyä edellä mainitun lain säännöksistä.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0799/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (6. huhtikuuta 1999) Aihe: Pakolaishankkeet EU:n komissio on päättänyt toistamiseen myöntää komission jäsenen Anita Gradinin aloitteesta taloudellista tukea (16,75 miljoonaa euroa) EU:n valtioiden pakolaishankkeille. Näillä hankkeilla tuetaan muun muassa hankkeita, joilla parannetaan turvapaikanhakijoiden ja asuinseuduiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottorakenteita jäsenvaltioissa (3,75 miljoonaa euroa). Varoja varataan myös helpottamaan pakolaisten paluuta omasta halusta kotimaahansa (13 miljoonaa euroa). Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Itävalta ehdottanut ohjelmia jommassa kummassa hankevaiheessa ja kuinka monta itävaltalaista hanketta on hyväksytty? 2. Mitä nämä hankkeet käsittelevät ja kuinka suuri on EU:n rahoitusosuus? 3. Millä perusteilla 76 hanketta hyväksyttiin? Mille jäsenvaltioille hankkeet jaettiin ja mille hankkeille myönnettiin rahaa ja kuinka paljon? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 1999) Itävalta ehdotti sekä pakolaisten, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olojen parantamista koskevan ohjelman (budjettikohta B5-803) että pakolaisten, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja turvapaikanhakijoiden kotimaahan tapahtuvan vapaaehtoisen paluun helpottamista koskevan ohjelman (budjettikohta B7-6008) kehykseen kuuluvia hankkeita niiden kummassakin toteuttamisvaiheessa (vuosina 1997 ja 1998). Hyväksytyt hankkeet voidaan esittää yhteenvetona seuraavasti: - 1997: - B5-803: 3 hanketta: - Volkshilfe Oberösterreich, Linz (kaksi hanketta) - International Centre for Migration Policy Development (ICMPD), Wien. - B7-6008: 5 hanketta: - Österreichisches Studienzentrum für Frieden und Konfliktforschung (ÖSFK), Stadtschlaning - Volkshilfe Österreich, Wien - International Centre of Migration Policy Development (ICMPD), Wien (kolme hanketta). - 1998: - B5-803: 2 hanketta: - Österreichische Forschungsstiftung für Entwicklungshilfe, Wien - Asyl in Not, Wien - B7-6008: 5 hanketta: - Caritas Österreich, Wien (Salzburg ja Graz) - Verein Susret-Begegnung, Bregenz - Berufsförderungsinstitut, Wien - International Centre for Migration Policy Development (ICMPD), Wien (kaksi hanketta). Edellä mainittuja hankkeita koskevat yksityiskohtaiset tiedot on niiden laajuuden vuoksi lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristölle.