ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2285/01 esittäjä(t): David Martin (PSE) komissiolle. Hanhenmaksa ja hanhien pakkoruokinta.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0055 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2285/01 esittäjä(t): David Martin (PSE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Hanhenmaksa ja hanhien pakkoruokinta Tuotantoeläinten suojelua koskevaa eurooppalaista yleissopimusta käsittelevä Euroopan neuvoston pysyvä toimikunta suositteli vuonna 1999, että ne maat, jotka sallivat hanhenmaksan tuotannon, edistäisivät eläinten hyvinvointiin liittyvien näkökohtien tutkimusta ja vaihtoehtoisia menetelmiä, joissa ei käytetä letkuruokintaa. Onko komissio tietoinen jäsenvaltioiden mahdollisesti toteuttamista toimenpiteistä näiden suositusten noudattamiseksi? Onko näissä maissa toteutettu tällaista tutkimusta sen jälkeen, kun Euroopan neuvosto antoi asiaa koskevan suosituksen? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2284/01, E-2285/01 ja E-2286/01 (18. syyskuuta 2001) Tuotantoeläinten suojelua koskevaa eurooppalaista yleissopimusta käsittelevän pysyvän toimikunnan antamat suositukset on osoitettu yleissopimuksen sopimuspuolille. Yleissopimuksen sopimuspuolet ovat sopineet määritelmästä, jolla hanhenmaksan tuotanto rajoitetaan vain niille alueille Euroopassa, joissa se oli sen hetkisenä käytäntönä. Sopimuspuolten tehtävänä on valvoa näiden suosituksissa esitettyjen vaatimusten täytäntöönpanoa. Kaikki jäsenvaltiot ovat saattaneet tuotantoeläinten suojelusta annetun direktiivin 98/58/EY(1) osaksi kansallista lainsäädäntöään. On kuitenkin syytä mainita, että pakkoruokintakieltoa ei mainita sen kummemmin direktiivissä 98/58/EY kuin edellä mainituissa suosituksissakaan. (1) EYVL L 221, 8.8.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3687/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Ferrol-joen laskukohtaan rakennettava kaasutuslaitteisto ja yhteisön rahoitus (Espanja).



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0246 - 0246



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3687/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Ferrol-joen laskukohtaan rakennettava kaasutuslaitteisto ja yhteisön rahoitus (Espanja) Regasificadora del Norte S. A. eli Reganosa-yritys edistää nestemäisen maakaasun käsittelylaitoksen rakentamishanketta Ferrolin kapeaan joensuuhun Promontoiron niemenkärkeen. Tämä kattava hanke käsittää neljän 150 000 kuutiometrin tankin rakentamisen, ja ennakoidaan, että vuosittain laitosta käyttäisi yli 40 metanolia kuljettavaa alusta, joiden pituus on 280 metriä, leveys 42 metriä ja syväys yli 1213 metriä. Reganosa-yrityksen osakkaita ovat Galician aluehallitus sekä Unión Fenosa-, Endesa- ja Mugardesa de Energía -yritykset. Kansalaiset ja Ferrolin kaupunginhallitus ovat vastustaneet voimakkaasti hanketta. Monet kansalaisjärjestöt ovat esittäneet valituksia ympäristöstä sekä liikenteestä ja energiasta vastaaville Euroopan komission pääosastoille, koska tällainen teollisuudenala merkitsee vakavaa uhkaa tälle alueelle. Ferrolin kaupunginhallitus tukee mahdollisuutta sijoittaa laitos tulevaisuudessa Ferrolin ulkopuolelle rakennettavaan satamaan, joka oli sen alunperin suunniteltu sijainti. Tämänhetkinen sijaintipaikka joensuussa on kuitenkin tiiviisti asutettua aluetta, joka sijaitsee kilometrin päässä Murgadosin ja Ferrolin keskustoista. Onnettomuuden sattuessa sijaintipaikasta tulisi rotanloukku, koska evakuointi olisi käytännössä katsoen mahdotonta ja metanolialukset voisivat poistua merelle vain nousuveden aikana. Laitoksen suunnitellun sijaintipaikan vieressä on myös polttoainetankkeja, sotalaivoja, asevarastoja jne., jotka onnettomuuden sattuessa voivat aiheuttaa dominoefektin, jolla olisi ennalta-arvaamattomia seurauksia. Onko yhteisö rahoittanut tai rahoittaako se tätä hanketta jossakin muodossa? Onko rahoituksesta esitetty anomusta? Mikäli on, kuinka suuresta rahoituksesta on kyse ja mistä rahastosta se on peräisin? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3279/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Vapautus lääkemaksuista.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0247 - 0247



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3279/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (26. marraskuuta 2001) Aihe: Vapautus lääkemaksuista Yhdistyneessä kuningaskunnassa joistakin sairauksista, kuten sokeritaudista kärsivät henkilöt ovat saaneet vapautuksen lääkemaksuista. Vapautus koskee kuitenkin vain tiettyjä sairauksia. Esimerkiksi talassemiasta ja sirppisoluanemiasta kärsivien pitää edelleen maksaa lääkkeistään. Brittiläinen lääkäriliitto BMA (The British Medical Association) on todennut, että nykyinen tilanne on epäreilu ja että sääntöjä täytyy ajanmukaistaa. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on toistaiseksi kuitenkin kieltäytynyt muuttamasta lakia. Voiko komissio sanoa, onko olemassa yhteisön normeja, jotka koskevat kyseistä asiaa? Ellei sellaista ole, aikooko komissio laatia asiaa koskevan lain? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2002) On ennen kaikkea otettava huomioon, että yhteisön lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioilla on toimivalta järjestää omat sosiaaliturvajärjestelmänsä. Nämä periaatteet ovat muotoutuneet yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneessa oikeuskäytännössä. Sosiaaliturvaa ei siis ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla, ja näin ollen kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan vapaasti määritellä ehdot, joilla henkilöillä on oikeus tai velvollisuus kuulua tiettyyn sosiaaliturvajärjestelmään, sekä ehdot, joilla henkilöillä on oikeus sosiaaliturvaetuuksiin. Koska lääkemaksuja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ei ole, säännöt tiettyjen sairaanhoitokulujen korvaamisesta tai niistä vapauttamisesta kuuluvat jäsenvaltioiden vastuulle. Komissiolla ei ole suunnitelmissa esittää aiheeseen liittyvää lainsäädäntöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2777/01 esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle. EU:n rakennerahastopolitiikan täydentävyysperiaatteen noudattaminen Suomessa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0156 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2777/01 esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: EU:n rakennerahastopolitiikan täydentävyysperiaatteen noudattaminen Suomessa Pyydän komissiota toimittamaan tiedot, miten Suomi ilmoittaa noudattavansa täydentävyysperiaatetta EU:n rakennerahastopolitiikassa. Vastaavatko ne rakennerahastoasetuksissa edellytettäviä periaatteita? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2001) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 11 artiklan mukaisesti täydentävyysperiaatteen päälähtökohtana on se, ettei rahastojen varoilla pitäisi korvata jäsenvaltion julkisia tai niihin rinnastettavia rakenteellisia menoja. Täydentävyyden tarkastamiseksi tehdään kolme eri arviointia eli ennakko-, väli- ja jälkiarviointi. Komissio ja Suomen viranomaiset ovat sopineet julkisten menojen määrästä. Sen on tarkoitus pysyä muuttumattomana ohjelmakaudella 20002006 tavoite 1 -alueilla. Edelliseen ohjelmakauteen (19951999) verrattuna tämä merkitsee 0,7 prosentin vuotuista keskimääräistä korotusta. Arvion perustana on olettamus, että kuntien ja valtion tulot kasvavat vuosittain keskimäärin kahdella prosentilla ja että valtionyhtiöiden menot eivät sisälly laskelmaan. Suomen viranomaiset tiedottavat koko ohjelmakauden ajan komissiolle hyvissä ajoin mahdollisista kehityssuuntauksista, jotka voivat haitata niiden kykyä noudattaa täydentävyysperiaatetta. Kyseistä periaatetta tarkastellaan uudelleen ohjelmakauden puolivälissä edellä mainitun neuvoston asetuksen mukaisesti. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1820/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Temelinin uusi ydinvoimala.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0014 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1820/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (21. kesäkuuta 2001) Aihe: Temelinin uusi ydinvoimala Komissio on varmasti perillä siitä, että lehdissä olleiden tietojen mukaan teknisten kokeiden vaiheen aloittaneeseen Temelinin uuteen ydinvoimalaan on lokakuun 2000 jälkeen tullut jo 18 kertaa jokin vika. Tietääkö komissio, minkä tyyppisistä vioista on ollut kyse? Voisiko komissio ilmoittaa, ovatko Temelinin ydinvoimalan turvallisuusnormit saman tasoisia kuin Euroopan unionissa käytössä olevat normit, ja jos ne eivät ole, mitä aloitteita komissio aikoo tehdä suojellakseen unionin kansalaisia liian alhaisten turvallisuusnormien aiheuttamilta riskeiltä? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2001) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista tapahtumista Temelinin ydinvoimalassa. Kansainvälisen käytännön mukaan ydinvoimalaitoksissa esiintyvät tapahtumat luokitellaan niin kutsutulla INES-asteikolla (ydinvoimalaitostapahtumien kansainvälinen vakavuusasteikko). Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n käyttöturvallisuuden arviointiryhmän (OSART) äskettäin tekemällä tarkastusmatkalla todettiin, että Temelinin tapahtumista ilmoittamisen järjestelmän ilmoittamiskynnys on riittävän alhainen. Viisitoista tapahtumaa on luokiteltu INES-menetelmällä luokkaan INES 0, eikä luokkaan INES 1 tai sitä ylempään luokkaan ole luokiteltu yhtään tapahtumaa. Komissiolla ei ole tietoa mahdollisesta muiden tapahtumien tästä poikkeavasta luokituksesta. Ydinvoimaloiden toiminnassa on yleistä, että uuden reaktorin kokeiluvaiheessa on suhteellisen paljon normaalista poikkeavia tapahtumia. Tämän jälkeen tapahtumia ilmenee yleensä harvemmin. On valitettavaa, että eräissä tiedotusvälineissä on uutisoitu Temelinin ydinvoimalan automaattisista tai manuaalisista alasajoista laitoksen käynnistysvaiheessa vaarallisina tapahtumina, vaikka alasajo on tarkoituksellinen toimenpide, jolla suljetaan pois turvallisuutta vaarantavien tapahtumien pieninkin esiintymismahdollisuus. Vastuu ydinvoimaloiden turvallisesta käytöstä on kansallisen ydinvoima-alan valvontaviranomaisen alaisuudessa olevalla laitoksen pitäjällä. Yhteisön tasolla neuvoston ydinalatyöryhmä on äskettäin saanut valmiiksi raportin ydinturvallisuudesta laajentumisen yhteydessä. Komissio antoi asiantuntija-apua raportin laadintaan. Komissio aikoo vastedes yhteyksissään ehdokasmaihin keskittyä raportin suositusten täytäntöönpanoon ja avustaa maita tässä tehtävässä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3376/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Maanviljelijöille myönnetyn tuen pidättäminen laittomasti.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0225 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3376/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (7. joulukuuta 2001) Aihe: Maanviljelijöille myönnetyn tuen pidättäminen laittomasti Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2000 todetaan, että Kreikan kansallis- ja paikallishallintojen tuottajille maksamaa yhteisön tukea on jälleen pidätetty ilman että mikään yhteisön säädös tätä edellyttäisi. Tarkemmin sanottuna Kreikka on pidättänyt Kreikan maatalousvakuutuslaitoksen hyväksi kolmen prosentin lisäosuuden kaikesta sitrushedelmistä, puuvillasta, oliiviöljystä ja tupakasta maksetusta tuesta. Nämä pidätykset ovat yhteensä noin 64 miljoonaa euroa. Oliiviöljyn osalta on pidätetty lisäksi prosentti myönnetystä tuesta kansallisen maanviljelijöiden keskusliiton hyväksi. Paikallistasolla maatalousosuuskunnilta tai tuottajayhtymiltä on pidätetty peltokasvien viljelyä (2 %), oliiviöljyä (1 % ja kiinteämääräinen osuus), hedelmiä ja vihanneksia (1 %) sekä tupakkaa (2,63 %) koskevaa tukea. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 1999 todetaan vastaavia ilmiöitä. Vastauksessaan kysymykseeni E-3807/00(1) komissio myönsi, että pidätyksiä yhteisön tuesta on todellakin tehty ja ilmoitti, että se aikoo tutkia asiaa ja ryhtyä tarvittaessa toimenpiteisiin. Koska tilintarkastustuomioistuin palaa tähän kysymykseen, voiko komissio ilmoittaa minulle, mikä on komission kanta asiaan ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta turvataan yhteisön tuen maksaminen täysimääräisenä siihen oikeutetuille ilman mitään pidätyksiä? (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 148. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2002) Komissio on tietoinen Kreikassa esiintyneistä ja edelleen esiintyvistä lukuisista ongelmista, jotka liittyvät siihen, miten Kreikan hallitus noudattaa täysimääräisen tuen maksamista koskevaa lauseketta. Komissio on erilaisin oikeustoimin ja useampia keinoja käyttämällä pyrkinyt varmistamaan, että Kreikan hallitus noudattaa tarkasti ja täysimääräisesti maksuvelvoitteitaan. Komissio tarkastelee asiaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla) määrätyn rikkomisesta johtuvan menettelyn mukaisesti. Asia on myös jo johtanut rahoitusoikaisuihin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1965/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Kreikan mäntykehrääjät.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0008 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1965/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (5. heinäkuuta 2001) Aihe: Kreikan mäntykehrääjät Voiko komissio ilmoittaa, onko se tietoinen mäntykehrääjiin liittyvästä ongelmasta Kreikassa? Mitä komissio on tehnyt tai aikoo tehdä asian suhteen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2001) Mäntykehrääjien (Thaumetopoea pityocampa Denis & Schiff) puille aiheuttamat tuhot on tunnettu jo kauan unionin eteläisillä alueilla. Eniten kärsineet lajit ovat alepinmänty (Pinus halepensis) ja korsikanmustamänty (Pinus nigra). Mäntykehrääjien aiheuttama tuho näkyy pääasiassa puiden kasvuaikaan, mutta aiheuttaa vain harvoin puukuolemia. Vuoden 2000 syksyllä ja talvella tuhoja havaittiin Kreikassa ennen kaikkea suurten kaupunkien kuten Ateenan ja Thessalonikin läheisyydessä. Vahingoista tehtiin Kreikassa vuonna 2000 yhteisön metsien seurantaverkon avulla inventaario, jonka yhteydessä 422 männylle 22 seurantakeskuksessa tehty otanta paljasti, että mäntykehrääjän tuhot koskivat 29 prosenttia alepinmännyistä ja 25 prosenttia korsikanmustamännyistä. Metsien terveydensuojelu kuulu paikallisille viranomaisille. Kreikassa puita on käsitelty syksyllä 2000 Bacillus thuringiensis-aineella (biologinen torjunta). Lisäksi on käytetty mekaanisia käsittelyjä alueilla, joilla mäntykehrääjä on eniten tehnyt tuhojaan, lähinnä kaupungeissa ja kylissä sekä niiden ympäristössä. Kyseiset käsittelyt tehdään uudelleen syksyllä 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2420/01 esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) komissiolle. Arvonlisäveron ilmoittaminen.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2420/01 esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) komissiolle (3. syyskuuta 2001) Aihe: Arvonlisäveron ilmoittaminen Joissakin EU:n jäsenvaltioissa on yleistä, että esimerkiksi ravintoloiden ruokalistoihin merkityt hinnat ja kaupoissa tavaroiden hinnat ilmoitetaan ilman arvonlisäveroa. Tämä voi aiheuttaa epäselvyyksiä toisista jäsenvaltioista tulevien matkustajien ja vieraiden keskuudessa, koska maksettava hinta on eri kuin ilmoitettu hinta. Voiko komissio kertoa, onko tehty ehdotuksia, joilla kannustettaisiin jäsenvaltioita vaatimaan arvonlisäveron sisällyttämistä asiakkaalle ilmoitettuun hintaan? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2001) Yhteisön tasolla on jo toteutettu monia toimia, joilla on parannettu kuluttajahintojen selkeyttä. Yhteisön lainsäädäntö sisältää yhteiset perussäännöt hintojen merkitsemisestä kaikissa jäsenvaltioissa. Merkittävin ja tuorein säännös on kuluttajansuojasta kuluttajille tarjottavien tuotteiden hintojen ilmoittamisessa annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/6/EY(1). Jäsenvaltioiden on ollut pantava direktiivi täytäntöön maaliskuuhun 2000 mennessä. Direktiivi on kokonaisuudessaan luettavissa seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/consumers/policy/developments/pric_indi/index_en.html Arvonlisävero on erityisesti mainittu direktiivin 98/6/EY 2 artiklan a ja b alakohdassa myyntihinnan ja yksikköhinnan määritelmissä. Direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa säädetään myyntihinnan ja yksikköhinnan yleisestä ilmoitusvelvollisuudesta. Tästä velvollisuudesta on vain muutamia valinnanvaraisia poikkeuksia, jotka eivät kuitenkaan mahdollista hintojen ilmoittamista verottomina. Jäsenvaltioiden velvollisuutena on panna edellä mainitut säännökset asianmukaisesti täytäntöön. (1) EYVL L 80, 18.3.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2117/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Rapsi.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2117/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Rapsi Öljypitoisista siemenistä saatava rapsi on uudistuva energianlähde, jota käyttää jo esim. Toulousessa toimiva bussiyritys. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta kaikkialla Euroopan unionissa edistettäisiin rapsin laajempaa käyttöä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 2001) Komissio on tukenut biopolttoaineiden tuotantoa sekä niiden käyttöä julkisessa liikenteessä koskevia hankkeita erityisesti osana tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidettä puiteohjelmaa ja vaihtoehtoisten energialähteiden kehittämistä koskevaa Altener-ohjelmaa. Yksi Altener-ohjelmasta rahoitettavista standardointihankkeista, joita Euroopan standardointikomitea parhaillaan valmistelee komissiolle, liittyy rapsista tuotettuun biodieseliin. Komissio haluaa edelleen edistää biopolttoaineiden, myös rapsista ja muista viljelykasveista tuotetun biodieselin, käyttöä liikenteessä muullakin tavoin kuin pelkästään myöntämällä tukea yhteisön ohjelmista. Valmisteilla on tiedonanto vaihtoehtoisia polttoaineita koskevasta keskipitkän ja pitkän aikavälin strategiasta. Tiedonantoon liittyy kaksi direktiiviehdotusta, joista toinen koskee biopolttoaineiden vähimmäismäärää kaikesta Euroopan markkinoilla myydystä polttoaineesta ja toinen biopolttoaineiden verovähennysmahdollisuutta. Vuoden 2001 työohjelman mukaan komission pitäisi antaa tiedonanto vuoden 2001 viimeisen neljänneksen aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2462/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Maailman kielten häviäminen.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2462/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Maailman kielten häviäminen Useat tutkimukset osoittavat, että nykyistä vauhtia maapallon 6 800 puhutusta kielestä yli puolet on kadonnut vuoteen 2100 mennessä. Ennuste on synkkä, jopa vakavampi kuin kasvilajien lukumäärää koskevat ennusteet. Mitä Euroopan unioni aikoo tehdä tämän vakavan, kansoja tai koko ihmiskuntaa uhkaavan kulttuurisen köyhtymisen estämiseksi tai lieventämiseksi? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2462/01 ja E-2464/01 (17. lokakuuta 2001) Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 151 artiklassa (entisessä 128 artiklassa) korostetaan jäsenvaltioiden kulttuurien monimuotoisuuden tärkeyttä ja tähdennetään, että tämä monimuotoisuus muodostaa kaikkien eurooppalaisten yhteisen kulttuuriperinnön. Unionin ja Euroopan neuvoston yhteisaloite julistaa vuosi 2001 kielten teemavuodeksi (teemavuosi perustuu EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaan (entisiin 126 ja 127 artiklaan) on samalla tavoin peräisin halusta edistää Euroopan kielellistä monimuotoisuutta ja saada kaikki Euroopan kansalaiset tiedostamaan tämä yhteinen kielellinen rikkaus. Mitä tulee kieliä koskeviin järjestelyihin yksittäisissä jäsenvaltioissa, jäsenvaltiot itse tai niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat toimivaltaisia tällä alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1993/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Markkinoiden vääristyminen EU:n alueen lentojen myynnissä.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1993/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (6. heinäkuuta 2001) Aihe: Markkinoiden vääristyminen EU:n alueen lentojen myynnissä Onko komissio tietoinen, että jotkut lentoyhtiöt myyvät EU:n alueen lentoja alennettuun hintaan vain lennon lähtö- tai kohdemaassa eikä kaikissa muissakin kolmessatoista EU:n jäsenvaltiossa? Voiko komissio selittää, miten se voi sallia tällaisen markkinoiden vääristymisen? Loyola de Palacion ja Mario Montin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1993/01 ja E-1994/01 (29. lokakuuta 2001) Aluksi komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle seuraavansa erityisen tarkkaan sellaisia kauppatapoja, jotka tähtäävät sisämarkkinoiden lokeroimiseen kuluttajia haittaavalla tavalla. Parlamentin jäsenen kysymykset voivat liittyä kahteen erilaiseen tapaukseen: a) Jotkin lentoyhtiöt tarjoavat edullisempia hintoja reiteille, joihin sisältyy lentokoneen vaihto, houkutellakseen matkustajia keskipitkille ja pitkille lennoilleen. Tällöin esimerkiksi matkasta Amsterdam New York perittäisiin kalliimpi hinta kuin lennosta Frankfurt Amsterdam New York. b) Jotkin lentoyhtiöt varaavat edullisimmat hinnat vain joillekin jäsenvaltioille. Esimerkiksi huokein hinta kaupunkien A ja B väliselle lennolle on saatavilla vain lennon lähtövaltiossa tai saapumisvaltiossa (tai vain asianomaisessa jäsenvaltiossa, jos on kysymys kotimaanlennosta). Samaa edullista lippua ei ole mahdollista hankkia muista jäsenvaltioista käsin. Ensimmäisessä tapauksessa on kysymys eri tuotteista. Tapauksessa a) yksi matkustaja haluaa matkustaa Amsterdamista New Yorkiin ja toinen Frankfurtista New Yorkiin. Lentoyhtiö ei riko kilpailusääntöjä, jos se päättää itsenäisesti periä eri tuotteista eri hinnat. Sitä vastoin kohdassa b) mainittu esimerkki merkitsee eri hintojen määräämistä samoille palveluille. Tällaiset toimintatavat voivat joissain tilanteissa merkitä yhteisön kilpailusääntöjen, erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan (entisten 85 ja 86 artiklan) rikkomista. Näin olisi, jos lentoyhtiö olisi hallitsevassa asemassa kyseisillä markkinoilla, tai jos kilpailusääntöjen rikkomisesta epäilty kauppatapa perustuisi suoraan tai epäsuorasti joko lentoyhtiöiden väliseen horisontaaliseen sopimukseen taikka vertikaaliseen sopimukseen, jonka mukaan tietty lentoyhtiö ei salli, että sen lippuja myyvät yritykset myisivät tietyn luokan lippuja sen jäsenvaltion ulkopuolelle, jossa ne sijaitsevat. Komissio tutkii kiinnostuneena kaikki tiedot, joita sille toimitetaan tällaisista tapauksista. Komissio aikoo myös käsitellä näitä kysymyksiä katsauksessa, joka laaditaan ilmaliikenteen vapauttamistoimenpiteiden kolmannen paketin täytäntöönpanon kymmenvuotispäivän yhteydessä.