ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3325/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Venäjän kriisin vaikutukset maan ydinturvallisuuteen Venäjän syvenevä poliittinen ja taloudellinen kriisi on jo aiheuttanut ongelmia maan energiahuollolle. Viimeaikaisten uutistietojen mukaan mm. Pietarin lähellä sijaitsevaa Sosnovyi Borin ydinvoimalaa on vaadittu konkurssiin velkojen vuoksi ja Kuolan alueen ydinvoimaloissa työntekijöiden palkat ovat rästissä useiden kuukausien ajalta. Millaiseksi uhkaksi komissio arvioi Venäjän kriisin maan ydinturvallisuudelle? Mitä komissio aikoo tehdä kartoittaakseen kriisin aiheuttamat ydinturvallisuusongelmat yhteistyössä Venäjän viranomaisten kanssa? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1998) Komissio on luonnollisesti huolestunut Venäjän kriisin vaikutuksesta ydinturvallisuuteen. Nykyinen tilanne osoittaa komission olleen oikeassa pitäessään kyseisen alan toimia erittäin tärkeinä. Komissio tukee erityisesti yhteisön laitosten ja useimpien Venäjän ydinvoimaloiden välisen kummitoiminnan avulla kyseisten voimaloiden tilanteen jatkuvaa seurantaa, yhteisön työskentelymenetelmien käyttöönottoa ja huomattavien turvalaitemäärien hankintaa. Venäjän kriisi on tuonut selvästi esiin sen, että ydinturvallisuus ei ole ainoastaan tekninen, vaan myös taloudellinen ja rakenteellinen kysymys, ja sellaisena se on ratkaistava. Tämän vuoksi komissio on lisännyt ohjelmaansa Venäjän ydinalan rakenneuudistukselle annettavan avun. Maksamattomat palkat ovat jatkuva ongelma, jota nykyinen kriisi saattaa pahentaa entisestään. Palkkojen maksaminen on kuitenkin keskeisessä asemassa uuden hallituksen ohjelmassa. Toivottavasti hallitus ratkaisee kyseisen ongelman poistamalla sen perimmäiset syyt.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3058/98 esittäjä(t): María Estevan Bolea (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Joidenkin jäsenvaltioiden kyvyttömyys noudattaa ilmastonmuutosta koskevan Kioton pöytäkirjan määräyksiä Olemme lukeneet viime päivinä lehdistä että Ranska, Saksa ja Hollanti eivät saavuta Kioton pöytäkirjassa määrättyjä tavoitteita. Sekä jäsenvaltiot että Euroopan yhteisö ovat vastuussa näiden tavoitteiden saavuttamisesta. Mikä on komission kanta tässä asiassa? Aikooko komissio ryhtyä toimiin asian johdosta? Aikooko komissio tässä tilanteessa muuttaa ehdotustaan, jonka se tulee esittämään Buenos Airesissa järjestettävässä sopimuspuolten IV kokouksessa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1998) Kioton pöytäkirja ei ole vielä voimassa. Pöytäkirja tulee voimaan kun sen on ratifioinut 55 sopimuspuolta, joiden joukossa on sellainen määrä liitteeseen I kuuluvia sopimuspuolia, että niiden yhteenlasketut hiilidioksidipäästöt vuonna 1990 muodostivat vähintään 55 prosenttia kaikkien liitteen I sopimuspuolten päästöistä yhteensä. Lisäksi voidaan todeta, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot eivät vielä ole ratifioineet pöytäkirjaa, joten sen päästötavoitteet eivät vielä sido jäsenvaltioita. Komissio haluaa myös tähdentää, että sopimuspuolten on saavutettava Kioton pöytäkirjassa asetetut tavoitteet vuoteen 2012 mennessä. Tämän vuoksi komission mielestä on ennenaikaista ottaa kantaa lehdistön näkemyksiin pöytäkirjan tavoitteisiin pääsemisestä tietyissä jäsenvaltioissa. Neuvostossa kesäkuussa 1998 sovittu päästötavoitteiden jakautuminen jäsenvaltioiden kesken säilyy edelleen muuttumattomana.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1894/98 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (9. kesäkuuta 1998) Aihe: EU:n osallistuminen elektroniseen salakuunteluun Euroopan parlamentin tieteen ja tutkimuksen hyväksikäyttöä edistävä STOA-delegaatio on tilannut ja julkaissut englantilaisen Omega-säätiön tutkijalta Stewe Wrightilta raportin poliittisen valvonnan ja kontrollin nyky-teknologiasta. Raportissa puhutaan myös Euroopan unionin ja FBI:n yhteisestä seurantasuunnitelmasta, jonka tarkoituksena on jäljittää mm. kansainvälisiä rikollisia. Raportin mukaan EU-maat ovat vuonna 1995 tehneet salaisen sopimuksen siitä, että myös niiden salaiset palvelut voisivat toimittaa amerikkalaiselle NSA:lle omat koodisanansa elektronista täsmävakoilua varten. Samoin EU-maat ovat raportin mukaan mahdollisesti sitoutuneet asentamaan kaikkiin EU:n puhelimiin elektronisen seurannan kannalta tarpeelliset lisälaitteet. Onko komissio toteuttanut STOA:n raportissa mainitut toimet puhelinliikenteen yhteensovittamiseksi Echelon-seurantaa varten ja onko sillä tietoa EU-maiden sitoumuksista käyttää hyväksi FBI:n tai NSA:n elektronisen kuuntelun palveluita? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1998) Komissio on pannut kiinnostuneena merkille Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arviointiyksikön teettämän osatutkimuksen "An appraisal of technologies of political control" (Poliittisen valvonnan teknologioiden arviointi). Komissio ei ole saanut mitään tietoja tai valituksia siitä, että jokin jäsenvaltio rikkoisi tältä osin yhteisön perustamissopimusta. Komissio puolustaa kuitenkin edelleen valppaasti yhteisön etuja ja jatkaa työtä tietoverkkojensa turvallisuuden parantamiseksi. Lisäksi komissio tuomitsee kaikki yritykset rikkoa toimielinten hallussa olevan tai niiden välittämän tiedon koskemattomuutta ja luottamuksellisuutta.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3804/98 esittäjä(t): Shaun Spiers (PSE) komissiolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden monivuotinen ohjelma Mitä suunnitelmia komissiolla on osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden monivuotisen ohjelman korvaaviksi ohjelmiksi? Sosiaalitalouden alalla toimivat organisaatiot odottavat niitä innokkaasti. Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 1999) Komissio harkitsee ehdotusta osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä ja säätiöitä koskevaksi monivuotiseksi ohjelmaksi. Ehdotuksesta käytäviä keskusteluja tullaan jatkamaan komissiossa. Lopullista ehdotusta laadittaessa otetaan huomioon komission alalta laatimat moninaiset tutkimukset ja sen osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden edustajien kanssa käymän vuoropuhelun tulokset.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2819/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: EU:n ja Japanin välinen yhteistyö seismologian alalla Maanjäristysten aiheuttamat viimeaikaiset vahingot (Los Angeles, Kobe, Italia jne.) ovat osoittaneet, että suojelu maanjäristyksiä vastaan on maailmanlaajuinen ongelma. Komission jäsenen Edith Cressonin vieraillessa hieman Koben maanjäristyksen jälkeen Japanissa Euroopan unioni ja Japani päättivät lujittaa yhteistyötään seismologian alalla. Tällöin päätettiin aloittaa yhteistyö Japanin rakennusministeriön rakennusalan tutkimuslaitoksen ja Euroopan unionin yhteisen tutkimuskeskuksen järjestelmä-, tieto- ja turvallisuustekniikan tutkimuslaitoksen välillä. Tämä kolme vuotta sitten aloitettu yhteistyö perustuu tietojen, tieteellisten tulosten ja henkilökunnan vaihtoon, ja nyt on tunnustettu tarve ohjelmoida laajamittaisia kokeita suunnittelua koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi. Ottaen huomioon maanjäristysten viimeaikaiset vahingot, tarve tehdä maailmanlaajuista yhteistyötä seismisten ongelmien ratkaisemiseksi, EU:n ja Japanin tämänhetkisen yhteistyön menestys sekä tutkimuksen viides puiteohjelma, joka korostaa sitä, että Euroopan unionille on strategisesti tärkeää edistää yhteistyötä tutkimuksen alalla kolmansien maiden kanssa sekä keksintöjen alalla vahvistaakseen EU:n kansainvälistä asemaa, voisiko komissio kertoa, onko tutkimuksen viidennessä puiteohjelmassa erityisiä budjettikohtia, jotka takaavat tämän yhteistyön jatkamisen riittävällä tavalla, vai millä tavoin komissio aikoo taata tämän EU:n ja Japanin välisen yhteistyön jatkumisen? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1998) Komissio pitää suojelua maanjäristyksiltä erittäin tärkeänä ja on tukenut rahallisesti tähän liittyvää laajaa tutkimusta neljännen tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan ohjelman (neljäs TTK-puiteohjelma) puitteissa. Tukea aiotaan jatkaa myös seuraavan puiteohjelman yhteydessä, ympäristöalan erityisohjelman luonnon uhkatekijöitä koskevan toiminnan kautta. Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, tällä alalla harjoitetaan jo nyt tehokasta yhteistyötä Japanin kanssa. Tähän saakka Japanin kanssa harjoitettua yleistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä on rahoitettu budjettikohdan B6-7211 varoista (yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa). Budjettikohta B6-6211 takaa yhteistyön jatkamisen myös viidennessä puiteohjelmassa.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3237/98 esittäjä(t): José Valverde López (PPE) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Komission asiakirjojen sekä eri yksiköiden ja erillisvirastojen julkaisujen saatavuus Internetin kautta Kansalaiset ovat ottaneet erittäin hyvin vastaan EU:n toimielinten pyrkimyksen lisätä asiakirjojen saatavuutta Internetin kautta. Mitä suunnitelmia komissiolla on seuraavina kuukausina tämän palvelun laajentamiseksi? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 1998) Internetissä toimivan Europa-palvelimen saavuttama menestys suuren yleisön keskuudessa näkyy myös sen käyttöä koskevissa tilastotiedoissa. Esimerkiksi syyskuussa 1998 tätä kautta käytiin tutustumassa lähes seitsemään miljoonaan komission asiakirjaan, mikä merkitsee yli kaksinkertaista määrää syyskuuhun 1997 verrattuna. Noin neljä viidesosaa käynneistä tehtiin yhteisön alueelta. Lähikuukausien aikana komission suunnitelmiin kuuluu: - palvelimen toiminnan kehittäminen edelleen unionin 11:llä virallisella kielellä - Suora linja Eurooppaan -palvelun (Europe Direct) täyden toiminnan käynnistäminen; sen tarkoituksena on auttaa yksityishenkilöitä sekä pieniä ja keskisuuria (pk-) yrityksiä hankkimaan yhteisöä koskevaa tietoa Internetin sekä maksuttomien palvelunumeroiden kautta - Eur-Lex -palvelun (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti ja voimassa oleva lainsäädäntö online-muodossa) sisällyttäminen Europa-palvelimen kokonaisrakenteeseen - euro-sivujen kehittäminen - yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) sekä oikeus- ja sisäasioissa tehtävää yhteistyötä koskevien uusien sivujen avaaminen yhdessä neuvoston kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2533/98

esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle

(1. syyskuuta 1998)

Aihe: Komission tiedotuskampanjoihin käyttämät varat

Asiakirjassa KOM(98) 0039 komissio toteaa, että euron tiedotusstrategiaan on käytettävissä 21 miljoonaa ecua vuonna 1998.

1. Miten tämä summa on jaettu jäsenvaltioiden kesken, ja mikä osuus tulee Yhdistyneen kuningaskunnan käytettäväksi?

2. Miten summa on jaettu käytettäväksi eri tiedotusvälineissä?

3. Kuinka suuren katsojamäärän komissio arvioi saavuttavansa rahoittamillaan televisiomainoksilla, ja minkälaisia nämä mainokset ovat?

4. Kuinka suuren summan komissio on käyttänyt kolmena viimeksi kuluneena vuonna kunakin EU:n mainoskampanjoihin, ja kuinka kyseinen summa on jaettu jäsenvaltioiden ja tiedotusvälineiden kesken?

Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus

(4. joulukuuta 1998)

1. Euron tiedotusstrategiaa varten on vuoden 1998 talousarviossa varattu alustavasti yhteensä 17,3 miljoonaa ecua, jotka jakautuvat seuraavasti: Luxemburg 0,1 miljoonaa ecua, Irlanti 0,7 miljoonaa ecua, Alankomaat, Itävalta, Portugali ja Suomi 1,0 miljoonaa ecua, Espanja 2,0 miljoonaa ecua, Italia ja Ranska 3,0 miljoonaa ecua sekä Saksa 4,5 miljoonaa ecua. Yhteismäärään voidaan lisätä myös vuoden 1997-98 luvut eli yhteensä 2,9 miljoonaa ecua (jotka jakautuvat seuraavasti: Belgia 0,4 miljoonaa ecua, Alankomaat 1,5 miljoonaa ecua ja Espanja 1,0 miljoonaa ecua). Näin päädytään yhteensä 20,2 miljoonaan ecuun, jotka kysyjäkin mainitsee. Luvuista käy ilmi, paljonko yhteisrahoitteisille ja parlamentin, komission ja asianomaisen jäsenvaltion allekirjoittamiin yleissopimuksiin perustuville yhteisille viestintäohjelmille on myönnetty varoja. Kaikkia jäsenvaltioita kehotettiin käyttämään kyseistä rahoitusmahdollisuutta hyväkseen, mutta Yhdistynyt kuningaskunta päätti olla käyttämättä tätä mahdollisuutta. Sen vuoksi mitään osaa kokonaissummasta ei käytetä Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

2. Kun 20,2 miljoonaan ecuun lisätään jäsenvaltioiden osuus 11 eri jäsenvaltiossa toteutettavien yhteisten ohjelmien rahoituksesta, päästään 46,0 miljoonaan ecuun. Menot jakautuvat seuraavasti: televisio ja radio 19,8 miljoonaa ecua, muu toiminta (esitteet, Internetsivut, näyttelyt jne.) 12,1 miljoonaa ecua, lehtiartikkelit 7,1 miljoonaa ecua, tiedotusohjelmat kansalaisjärjestöjen avulla 6,5 miljoonaa ecua ja kansallisille puhelinneuvontakeskuksille myönnetty avustus 5,0 miljoonaa ecua.

3. Tarkkoja lukuja ei vielä tässä vaiheessa voida antaa. Yksityiskohtainen selvitys arvioiduista katsojaluvuista esitetään osana lopullista toimintakertomusta, joka jokaisen osallistuvan jäsenvaltion on tehtävä vuosittaisten ohjelmien toteuttamisesta (yleissopimusten mukaisesti). Televisiotoiminnassa rahoitusta on myönnetty moniin erilaisiin kohteisiin, joihin kuuluvat esimerkiksi lyhyet tietoiskut, osallistumiset muihin tiedotusohjelmiin, makasiiniohjelmat, visailut, asiapitoiset viihdeohjelmat jne.

4. Komissio ei tiedotustoimintansa hajautetun rakenteen vuoksi pysty toimittamaan tämäntyyppisiä tilastotietoja koosteena.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3241/98 esittäjä(t): Patrick Cox (ELDR) komissiolle (19. lokakuuta 1998) Aihe: Vetoomusvaliokunnan suositus 1030/96 - kypärien turvallisuusstandardit Vetoomusvaliokunnan suositus 1030/96 koski ratsastuskypäriä koskevaa EN1384-standardia ja komission velvollisuutta noudattaa direktiiviä 89/686/ETY(1). Voiko komissio ilmoittaa, mitä se on tähän mennessä saanut aikaan vetoomusvaliokunnan pyytämän "kiireellisen tarkistuksen" suhteen? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1998) Komissio toimitti syyskuussa 1998 parlamentin vetoomusvaliokunnalle pyydetyt tiedot ratsastuskypäriä koskevasta EN 1384 -standardista. Euroopan standardointikomiteassa CENissä (päänsuojausta käsittelevässä teknisessä komiteassa CEN/TC 158 ja ratsastuskypäriä käsittelevässä työryhmässä WG5) on tekeillä kolme selvitystä EN 1384 -standardista. Näistä ensimmäinen on osa normaalimenettelyä, jossa standardeja tarkistetaan joka viides vuosi. WG 5 on alkanut valmistella EN 1384 -standardin seuraavaa tarkistusta, joka on määrä toteuttaa vuonna 2001. Toinen selvitys liittyy EN 1384 -standardin muutosehdotukseen, jonka CEN toimitti heinäkuussa tarkastelua varten. Tämä selvitys on tarkoitus saada päätökseen joulukuussa 1998. Kolmannessa selvityksessä tarkastellaan nimenomaisesti vetoomuksen tekijän esittämiä kysymyksiä. Vetoomuksen tekijän kysymyksiä on käsitelty sekä erikseen että yleisesti EN 1384 -standardia koskevan työohjelman yhteydessä. Niistä keskusteltiin viimeksi 14. lokakuuta 1998 pidetyssä TC 158/WG5:n kokouksessa. Vetoomuksen tekijä oli läsnä kokouksessa, ja häntä on pyydetty osallistumaan tulevaan työhön. Kokouksessa päätettiin käynnistää kolmas selvitys aiempien, tarkistukseen ja muutosehdotukseen liittyvien selvitysten lisäksi. Kolmannen selvityksen tarkoituksena on määrittää tärkeimmät loukkaantumissyyt ratsastusonnettomuuksissa ja tarkastella tähän liittyviä tilastoja. Tätä tarkoitusta varten on laadittu kyselylomake, jonka työryhmän puheenjohtaja on jakanut valtuuskunnille. Kyselyyn odotetaan vastausta valtuuskunnilta tammikuussa 1999. Kysely toimitetaan myös ratsastusliitoille. Työryhmän seuraava kokous on määrä pitää maaliskuun alussa 1999. (1) EYVL L 399, 30.12.1989, s. 18.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3055/98 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Manchester United -jalkapalloseura Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, ettei Manchester Unitedin ehdotettu myyminen BSkyB-yhtiölle ole ristiriidassa urheilutapahtumien televisiointia koskevan EU:n politiikan kanssa? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 1998) BSkyB:n tarjous ostaa Manchester United ei ole yksittäinen tapaus. Tällaisista hankkeista, joissa televisioyhtiö omistaa urheiluseuran, on tullut hyvin yleisiä Euroopassa (kuten on jo ollut laita Yhdysvalloissa). Komissio tarkkailee kaikkia hankkeita, joissa urheilu ja audiovisuaalinen ala nivoutuvat yhteen, ja varmistaa, että näissä hankkeissa noudatetaan yhteisön sääntöjä soveltuvin osin.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2758/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (10. syyskuuta 1998) Aihe: Kolmansista maista vuokrattujen autojen käyttäminen Voiko komissio vahvistaa tai kumota tiedot, joiden mukaan EU:n kansalaisten on nykyisin laitonta ajaa EU:n ulkopuolisesta maasta vuokrattua autoa EU:n alueella? Jos EU:n kansalaiset matkailevat Sveitsissä, vuokraavat auton ja ajavat sillä rajan yli Itävaltaan, Ranskaan, Saksaan tai Italiaan, sakotetaanko tai rangaistaanko heitä? Jos näin tapahtuu, mitä perusteita kyseiselle direktiiville voi olla? Komission jäsenen M. Montinkomission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1998) Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun asetuksen (ETY) 2454/93(1) 719 artiklan 11 kohdan b alakohdan määräysten mukaisesti jäsenvaltiossa asuvat henkilöt voivat asettaa kolmannessa maassa rekisteröidyn vuokratun auton väliaikaista tullittomuutta koskevaan menettelyyn ainoastaan, jos he käyttävät sitä asuinmaahansa palatessaan. Kyseisen 719 artiklan määräys ei ole uusi, vaan se on ollut voimassa vuodesta 1993. Vastaavat määräykset sisältyvät neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 päätöksellään n:o 93/329/ETY hyväksymään Istanbulin yleissopimukseen väliaikaisesta maahantuonnista(2), joka on allekirjoitettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, sekä sen liitteisiin. Kolmannessa maassa (kuten Sveitsissä) rekisteröidyn auton käyttö noudattamatta edellä mainittuja määräyksiä voi johtaa oikeudellisiin seuraamuksiin kuten sakon määräämiseen. Tällä rajoituksella pyritään välttämään veropetos, jonka tarkoituksena on yhteisön ajoneuvoille määrättyjen verojen kiertäminen. (1) EYVL L 253, 11.10.1993. (2) EYVL L 130, 27.5.1993.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3038/98 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Vastustuskykyisen tuberkuloosin leviäminen Venäjällä Guardian-sanomalehdessä 23.9.1998 olleen uutisen mukaan lääkkeille vastustuskykyinen MDR-tuberkuloosi (multi-drug resistant TB) leviää nopeasti Venäjän vankiloissa. Tavanomaisen tuberkuloosin parantaminen kestää Venäjällä 6-8 kuukautta, kun taas MDR-tuberkuloosin parantaminen kestää puolitoista vuotta ja siihen sairastuneista selviää hengissä vain 60-85 prosenttia. Edelleen, MDR-tuberkuloosin hoitaminen on erittäin kallista tavanomaiseen verrattuna. MDR-tuberkuloosi leviää nopeasti Venäjän täpötäysissä vankiloissa ja kulkeutuu vapautettavien vankien sekä vankilahenkilökunnan mukana muualle yhteiskuntaan. MDR-tuberkuloosi ei tietenkään tunne valtioiden rajoja. Kriisin selvittäminen käy erittäin kalliiksi varovaistenkin arvioiden mukaan. Mitä komissio aikoo tehdä auttaakseen Venäjää MDR-tuberkuloosin leviämisen ehkäisemisessä ja torjuakseen siten Venäjään, Eurooppaan ja muuhun maailmaan kohdistuvan vakavan uhan? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Komissio on myös huolestunut arvoisan parlamentin jäsenen tavoin tuberkuloositapausten määrän suuresta kasvusta Itsenäisten valtioiden yhteisössä 1990-luvulla. Venäjän federaatiossa tapausten määrä kasvoi 42 prosentilla vuodesta 1991 vuoteen 1994. Vuosina 1995-1996 todettiin vielä 4 prosentin kasvu. Vuoteen 1996 mennessä tuberkuloosista oli tullut maan merkittävin tappava infektiotauti. Maailman terveysjärjestö (WHO) suosittelee DOTSin (directly observed therapy short course) eli valvotun hoidon käyttämistä suhteellisen halpana ja tehokkaana tapana parantaa tuberkuloosipotilaita ja ehkäistä tartuntaa, mutta valitettavasti tämän toteuttamien on osoittautunut vaikeaksi Venäjän federaatiossa siitä syystä, että lääkkeistä on pulaa ja että paikallisen lääkintähenkilöstön käsitykset ensisijaishoidosta vaihtelevat. Hoitomenetelmiä vaihdetaan usein hoitokuurien aikana, mikä suosii sellaisten bakteerikantojen syntymistä, joihin lääkkeet eivät tehoa. Koko viime vuoden komissio rahoitti erityisiä humanitäärisiä hankkeita, jotka käsittelevät tätä ongelmaa (DOTS -koulutusta paikalliselle lääkintähenkilöstölle, lääkkeiden toimittamista). Nämä toiminnat ovat keskittyneet Keski-Siperian vankiloihin, joissa tuberkuloosiongelma on erityisen merkittävä. On selvää, että sillä aikaa, kun erityisjärjestöjen kuten Maailman terveysjärjestön on käsiteltävä tuberkuloosin tieteellisiä näkökohtia, mukaan lukien nykyisten hoitomenetelmien sopeuttaminen mahdollisuuksien mukaan useille lääkkeille vastustuskykyisiin MDR-bakteerikantoihin, komissio harkitsee ohjelmiensa jatkamista ja mahdollista laajentamista Venäjän federaatiossa. On kuitenkin korostettava, että näiden ponnistelujen keskipitkän aikavälin menestyminen riippuu siitä, miten tehokkaasti paikalliset lääkintäviranomaiset toteuttavat käytännössä suositellut hoitomenetelmät.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2423/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Tiedottaminen kolmansiin maihin vaikuttavista uusista säännöksistä Neuvosto hyväksyi äskettäin yleisiin tullietuihin liittyvän asetuksen, jonka mukaan työntekijöiden oikeuksia noudattavat ja ympäristöä suojelevat kehitysmaat voivat saada maatalous- ja teollisuustuotteidensa EU:hun suuntautuvalle viennille tullietuusjärjestelmän tarjoamat edut. Voisiko komissio kertoa, mihin toimiin se on ryhtynyt tiedottaakseen näistä säännöksistä niissä maissa, joihin ne vaikuttavat? Mitä menettelyä komissio yleensä käyttää tällaisissa tapauksissa? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1998) Komissio järjesti edunsaajamaiden edustajille tiedotuskokouksen jo monivuotisten yleisten tullietuusjärjestelmien soveltamisesta tiettyihin kehitysmaista peräisin oleviin teollisuus- ja maataloustuotteisiin annettujen asetusten (EY) 3281/94(1) ja (EY) 1256/96(2) 7 ja 8 artiklassa säädettyjen työntekijöiden oikeuksia ja ympäristönsuojelua kannustavien erityismenettelyjen täytäntöönpanosta 25. toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) 1154/98(3) tullessa voimaan. Lisäksi komissio on suunnitellut vuosittaisen ohjelman, joka koostuu edunsaajamaissa sovellettavaa yleistä tullietuusjärjestelmää käsittelevistä tiedotusseminaareista. Kannustavien erityismenettelyjen täytäntöönpano on luonnollisesti keskeisellä sijalla näissä seminaareissa. Komissio aikoo myös toteuttaa eri asianomaisille tahoille (tuottajat, tuojat, edunsaajamaiden hallitukset, ammattiliitot ja kyseisissä maissa toimivat kansalaisjärjestöt) suunnatun nimenomaisesti näitä uusia järjestelyjä koskevan tiedotuskampanjan. (1) EYVL L 348, 31.12.1994. (2) EYVL L 160, 29.6.1996. (3) EYVL L 160, 4.6.1998.