ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1480/03 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroosi, jähmeät — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0231 - 0232



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1480/03 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (2. toukokuuta 2003) Aihe: Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroosi, jähmeät vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki Kirjallisen kysymyksen P-3202/02(1) vastauksessa on mukana luettelo viedyistä tuotteista, tuonnin määrästä ja vientitukeen oikeutettujen tuotteiden tuen määrästä euroina. Tästä luettelosta, joka koskee CN-koodiin 1701 kuuluvan sokerin vientiä Vatikaanivaltioon käy ilmi, että: a) vuonna 1999 Italiasta vietiin 79,075 kiloa, josta maksettiin vientitukea 385 731,05 euroa eli 4 878,04 euroa/kilo b) vuonna 2000 Italiasta vietiin 70,115 kiloa, josta maksettiin vientitukea 356 906,17 euroa eli 5 090,30 euroa/kilo c) tästä puuttuu kaksi kohtaa ja puuttuvat määrät ovat seuraavat: 1. vuonna 1998 Ranskasta tuotiin 0,110 kiloa, josta maksettiin vientitukea 44,18 euroa; 2. vuonna 1999 Espanjasta tuotiin 28,030 kiloa, josta maksettiin vientitukea 1 268,38 euroa. Todennäköisesti oikeat määrät ovat a) 790 750 kiloa; b) 701 150 kiloa; c) 110 kiloa; d) 2 803 kiloa. Vientitukien määrä vaihtelee uskottavammissa luvuissa 0,40 ja 0,51 euroa / viety sokerikilo. Näiden korjausten jälkeen näyttää siltä, että vuonna 1998 kokonaisvienti olisi 727 810 kiloa, vuonna 1999 793 553 kiloa, vuonna 2000 1 012 800 kiloa ja vuonna 2001 26 435,300 kiloa. Asetuksen (EY) N:o 419/2002(2) mukaan luettelon lukuja, jotka ovat tietopankista CATS, voidaan käyttää seurantaan ja arviointiin. Taulukossa täsmennetään, että mittayksiköt, painot tai määrät ja euromääräiset summat ovat jäsenvaltioiden toimittamia. Voiko komissio toimittaa tietoja siitä, - kenellä on vastuu tarkistaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot; - mitä seurantaa on käytetty ja minkälainen arviointi on tehty CN-koodiin 1701 kuuluvan sokerin viennin määrästä Vatikaanivaltioon; - onko mahdollista, että viennin määrä pieneen Vatikaanivaltioon on liian korkea vai pidetäänkö itsestäänselvyytenä, että näitä tuotteita myydään Italiassa? (1) EUVL C 137 E, 12.6.2003, s. 172. (2) EYVL L 64, 7.3.2002, s. 8. Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1477/03, E-1478/03, E-1479/03 ja E-1480/03 (21. toukokuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0015/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Komission työntekijät.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0015/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (20. tammikuuta 2003) Aihe: Komission työntekijät Haluaisin saada komissiolta vuosittaiset tiedot sen palveluksessa olevien henkilöiden kokonaismäärästä, kokonaispalkkasummasta sekä työntekijöiden keskipalkasta viiden viime vuoden ajalta (vuosi 2002 mukaan luettuna jos mahdollista)? Samoin haluaisin tietää, kuinka suuri on komission prosentuaalinen osuus kolmen toimielimen komission, neuvoston ja parlamentin työntekijöiden kokonaismäärästä ja EU:n kaikkien toimielinten työntekijöiden kokonaismäärästä? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2003) 1. Oheisessa taulukossa esitetään komission työntekijöiden kokonaislukumäärä, palkkakustannusten kokonaismäärä (eri budjettinimikkeistä suoritetut kokonaismaksut kaikki asiaan liittyvät kulut ja kustannukset mukaan luettuina). Tiedot ovat välittömästi saatavilla vain neljältä viime vuodelta. >TAULUKON PAIKKA> 2. Koska komissiolla ei ole käytössään tietoja muiden toimielinten työntekijöiden lukumäärästä, arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan oheiseen taulukkoon, jossa verrataan henkilöstöluetteloissa mainitun virkojen kokonaislukumäärän osuutta komissiossa suhteessa kaikkiin muihin toimielimiin. Henkilöstöluettelossa mainitaan ainoastaan vakinaiset ja väliaikaiset virat. >TAULUKON PAIKKA> Komissio: kaikki talousarviot (hallinto, tutkimus ja tekninen kehitys, virallisten julkaisujen toimisto, OLAF, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö). Toimielimet: komissio, Euroopan parlamentti ja Euroopan oikeusasiamies, neuvosto, tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean yhteinen organisaatiorakenne.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1017/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Anconan kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0202 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1017/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Anconan kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskuntatoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi, ja monet Italian kaupungit, mukaan lukien Anconan kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Anconan kunta esittänyt Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Anconan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0628/03 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE-DE) komissiolle. Direktiivin 1999/96/EY seuranta.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0628/03 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE-DE) komissiolle (25. helmikuuta 2003) Aihe: Direktiivin 1999/96/EY seuranta Direktiivin 1999/96/EY(1) mukaan komission täytyi tehdä 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotus, joka sisältää seuraavat kohdat: - päästöjä valvovan mekanismin toiminnan valvontaan suunnatun ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) käyttöönottoa koskevat säännökset; - päästöjä rajoittavien laitteiden kestävyyttä ja luotettavuusvaatimuksia koskevat säännökset; - säännökset ajoneuvojen vaatimustenmukaisuudesta päästöjen alalla. Kuuluvatko edellä mainitut kohdat komission työjärjestykseen? Mikäli ne eivät kuulu, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä antaakseen alan ammattilaisille riittävästi aikaa uuden, vuonna 2005 voimaan tulevan teollisuusajoneuvojen päästöjä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoon? (1) EYVL L 44, 16.2.2000, s. 1. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2003) Komission ehdotus, jossa käsitellään kysymyksessä mainittuja kolmea kohtaa, on valmistelu- ja hyväksymisprosessin loppuvaiheessa. Ehdotus on valitettavasti viivästynyt, mikä johtuu tarpeesta määrittää uudelleen tapa, jolla autonvalmistusalan ehdotukset tehdään. Tämän tarkoituksena on parantaa päätöksentekoprosessin tehokkuutta, vastata yhteisön säännöstön päivittämis- ja yksinkertaistamistarpeeseen(1) sekä ottaa huomioon viimeaikaiset toimielinten väliset sopimukset. Direktiivin 88/77/ETY nykyiset liitteet ja direktiivissä 1999/96/EY edellytettyjen uusien teknisten vaatimusten toteuttamiseksi tarvittavat muutokset laaditaan uudelleen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti(2). Komission ehdotuksessa noudatetaan direktiivin 1999/96/EY 47 artiklassa säädettyjä päivämääriä toimenpiteiden soveltamisesta: uusien ajoneuvotyyppien osalta 1. lokakuuta 2005 alkaen ja kaikkien ajoneuvotyyppien osalta 1. lokakuuta 2006 alkaen. (1) KOM(2003) 71 lopullinen, 11.2.2003. (2) Toimielinten välinen sopimus, tehty 28 päivänä marraskuuta 2001, säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä, EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1028/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Sienan kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0207 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1028/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Sienan kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskuntatoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi, ja monet Italian kaupungit, mukaan lukien Sienan kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Sienan kunta esittänyt Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Sienan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0146/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Seychellien välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0146/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Seychellien välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Seychellien välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Seychellien kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) 1. Yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen kalastussopimuksen liitteenä olevan nykyisen pöytäkirjan(1) 2 artiklassa taloudelliseksi korvaukseksi vahvistetaan 3 460 000 euroa vuodessa. Tästä summasta käytetään 1 160 000 euroa pöytäkirjan 3 artiklassa eriteltyihin toimiin Seychellien kalastusalan tukemiseksi. 2. Vuosittainen 3 460 000 euron suuruinen taloudellinen korvaus vastaa summaa, joka maksetaan vastikkeena yhteisön kalastuslaivastolle annetuista kalastusmahdollisuuksista. 3. Varustajien maksamat summat vahvistetaan pöytäkirjan liitteessä. Lisenssimaksu on 25 euroa Seychellien vesillä saatua tonnikalatonnia kohti. Lisenssit myönnetään nuottaa käyttävien tonnikala-alusten tapauksessa 10 000 euron suuruista ennakkomaksua vastaan, yli 150 bruttorekisteritonnin vetoisten pintasiima-alusten tapauksessa 2 000 euron suuruista ennakkomaksua vastaan ja enintään 150 bruttorekisteritonnin vetoisten pintasiima-alusten tapauksessa 1 500 euron suuruista ennakkomaksua vastaan. Ennakkomaksut vähennetään maksettavasta kokonaissummasta, joka perustuu edellisen vuoden saaliiseen, mutta jos maksettava summa on ennakkomaksua pienempi, erotusta ei palauteta. (1) EYVL L 134, 22.5.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0404/03 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle. Liikenneinfrastruktuurien käyttömaksut.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0404/03 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle (17. helmikuuta 2003) Aihe: Liikenneinfrastruktuurien käyttömaksut Voiko komissio kertoa, milloin liikenneinfrastruktuurien käyttömaksuja koskeva tiedonanto toimitetaan parlamentille? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2003) Tiedonantoluonnosta viimeistellään komissiossa paraikaa. Tiedonantoluonnos käsittää kolme osaa: yhteiset menetelmät infrastruktuurin käyttömaksuja varten, uusi lähestymistapa Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen, myös julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön avulla, ja ehdotus direktiiviksi tiemaksujen sähköisten keruujärjestelmien yhteentoimivuudesta. Tiedonanto on tarkoitus esittää parlamentille tänä keväänä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0013/03 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Sijoituspalveludirektiivi.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0085 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0013/03 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (20. tammikuuta 2003) Aihe: Sijoituspalveludirektiivi Missä määrin tarkistetun sijoituspalveludirektiivin tulisi komission mielestä estää sellaisten sääntöjen laatiminen, joiden nojalla sijoitustuotteita tai -palveluja voitaisiin myydä ilman ennakkotoimia, joilla varmistetaan niiden sopivuus mahdollisille yksittäisille asiakkaille? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 2003) Komissio aikoo vahvistaa yhteisön lainsäädäntökehystä suojellakseen sijoittajia vahvistamalla sijoituspalveluyritysten velvoitteita niiden tarjotessa palvelujaan asiakkaille. Sen vuoksi direktiiviehdotuksen 18 artiklassa(1) vaaditaan jäsenvaltioita varmistamaan, että sijoituspalveluyritykset saavat asiakkaalta tarvittavat tiedot tämän tiedoista ja kokemuksesta sijoitusalalta, sijoitustavoitteista sekä taloudellisesta tilanteesta, jotta sijoituspalveluyritys voi määritellä kyseiselle asiakkaalle soveltuvat sijoituspalvelut ja -välineet. Komission linja perustuu nykyisen sijoituspalveludirektiivin(2) 11 artiklaan. Tämä on sopusoinnussa Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean yhdenmukaistettujen liiketoiminnan menettelysääntöjen kanssa. Komission näkemyksen mukaan asiakkaan puolesta toimivan sijoituspalveluyrityksen on välttämättä saatava mainitut tiedot ja arvioitava palvelujen ja rahoitusvälinekauppojen sopivuutta kyseiselle asiakkaalle, jotta se voi asianmukaisesti täyttää velvoitteensa asiakkaitaan kohtaan. Komissio hyväksyy kuitenkin täysin sen, että arvioinnin laajuutta ja toteuttamistapaa on harkittava huolellisesti ottaen huomioon muun muassa palvelun luonne (se, mikä sopii automaattiseen toteutuspalveluun, ei välttämättä sovi harkinnanvaraiseen salkunhoitopalveluun) sekä itse rahoitusvälineen luonne. Ehdotuksen 18 artiklassa eritellään selkeästi soveltuvuuden ja asiakkaan tuntemisen tasoa koskevia vaatimuksia sijoituspalvelun luonteen mukaan. Näin varmistetaan, että arvioinnin muoto ja laajuus toteutetaan noudattaen vaatimusta, jonka mukaan asiakkaalle on tarjottava mahdollisimman alhaiset kustannukset ja joustavat välitystavat. Samalla siinä otetaan huomioon, missä määrin eri rahoitustuotteisiin kohdistuvat transaktiot edustavat eriasteisia markkinariskejä sijoittajille. (1) KOM(2002) 625 lopullinen. (2) Neuvoston direktiivi 93/22/ETY, annettu 10 päivänä toukokuuta 1993, sijoituspalveluista arvopaperimarkkinoilla, EYVL L 141, 11.6.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0173/03 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Mincemeat ja lemon curd.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0157 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0173/03 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (29. tammikuuta 2003) Aihe: Mincemeat ja lemon curd 1. Äskettäisissä sanomalehtiartikkeleissa on annettu ymmärtää, että Euroopan komissio yrittää kieltää termien lemon curd ja mincemeat esiintymisen pakkausmerkinnöissä. Voiko komissio vahvistaa tämän paikkansapitävyyden? 2. Mikäli väite on totta, miksi komissio pitää tarpeellisena vaihtaa näiden tuotteiden pakkausmerkinnät? Millä termeillä komissio haluaisi korvata ne? 3. Mikäli väite ei pidä paikkaansa, voiko komissio taata, että nämä tuotteet jätetään rauhaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2003) Termit lemon curd ja mincemeat määritellään Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisessa lainsäädännössä seuraavasti: - Lemon curd on tuote, joka valmistetaan pääasiassa ravintorasvoihin tai muihin öljyihin (tai molempiin) pohjautuvasta emulsiosta, sokerista, munista tai munankeltuaisesta (tai molemmista) sekä sitruunasoseen, sitruunan hedelmälihan tai sitruunan mistä tahansa yhdistelmästä. - Mincemeat on tuote, joka valmistetaan pääasiassa makeutusaineesta, viinirypäleistä, sitrushedelmän kuorista, sokerista tai muusta hiilihydraatista, talista tai vastaavasta rasvasta, etikasta tai muusta etikkahaposta sekä mahdollisesti muista aineksista. Termien lemon curd ja mincemeat käyttöä ei ole kielletty yhteisön lainsäädännössä. Komissio ei suunnittele sellaisen lainsäädännön antamista, joka kieltäisi näiden termien käytön kyseisistä tuotteista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0233/03 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle. Jätteet pintamaana.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0111 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0233/03 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle (4. helmikuuta 2003) Aihe: Jätteet pintamaana Mikä on komission nykyinen kanta jätteiden käyttöön kaatopaikkojen pintamaana hullun lehmän tautiin liittyvien pelkojen vuoksi? Milloin komissio tekee päätöksen tästä asiasta? Milloin jäsenvaltioille tiedotetaan? Sovelletaanko tätä politiikkaa vain Yhdistyneeseen kuningaskuntaan vai koko EU:hun? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2003) Jäsenvaltioiden on jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 18. maaliskuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/156/ETY(2), 4 artiklan mukaan huolehdittava siitä, että jätteet hyödynnetään tai niistä huolehditaan vaarantamatta ihmisten terveyttä tai ympäristöä. Kaatopaikoista 26. huhtikuuta 1999 annetussa neuvoston direktiivissä 1999/31/EY(3) säädetään kaatopaikkoja koskevista erityisvaatimuksista myös kaatopaikkojen rakentamisen ja kattamisen osalta. Lisäksi muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden terveyssäännöistä 3. lokakuuta 2002 annetulla asetuksella (EY) N:o 1774/2002(4) kielletään 1. toukokuuta 2003 alkaen sellaisten aineiden kuljettaminen kaatopaikalle, joissa on todettu tai epäillään olevan tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita (TSE). Muut sellaiset aineet, joissa todennäköisesti saattaa olla TSE-tartunnanaiheuttajia (kuten erikseen määritellyt riskiainekset) on käsiteltävä korkeatasoista painekeittämistä käyttäen TSE-taudinaiheuttajien inaktivoimiseksi ennen kaatopaikalle toimittamista. (1) EYVL L 194, 25.7.1975. (2) EYVL L 78, 26.3.1991. (3) EYVL L 182, 16.7.1999. (4) EYVL L 273, 10.10.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0254/03 esittäjä(t): Ole Krarup (GUE/NGL) komissiolle. Pääsy satamapalvelujen markkinoille.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0174 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0254/03 esittäjä(t): Ole Krarup (GUE/NGL) komissiolle (29. tammikuuta 2003) Aihe: Pääsy satamapalvelujen markkinoille Jos Pääsyä satamapalvelujen markkinoille koskeva direktiiviehdotus hyväksytään nykyisessä muodossaan, omahuolinnan avaaminen kaikkien käyttöön tulee aiheuttamaan ongelmia voimassa olevien sääntöjen sekä merenkulun turvallisuuden ja satamatyöntekijöiden työehtojen noudattamisessa. Tämän vuoksi pyydän komissiota ilmoittamaan, miten komissio aikoo varmistaa mainittujen sääntöjen noudattamisen. Erityisesti kysyn seuraavaa. Miten Tanskan satamatyöntekijöiden palkka- ja työehtoja mukaan lukien työympäristö koskevia työehtosopimuksia voidaan komission arvion mukaan noudattaa niiden osalta, jotka tulevat omahuolinnan piiriin direktiivin voimaantulon seurauksena? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2003) Komission ehdotus parlamentin ja neuvoston direktiiviksi satamapalvelujen markkinoille pääsystä(1) velvoittaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarpeelliset toimenpiteet niiden sosiaalilainsäädännön soveltamisen varmistamiseksi. Tätä korostetaan myös neuvoston vahvistamassa yhteisessä kannassa(2). Tarkalleen ottaen yhteisessä kannassa todetaan itsekäsittelystä, että direktiivi ei vaikuta työllisyyttä ja sosiaalisia näkökohtia koskevien kansallisten määräysten soveltamiseen, jos ne ovat yhteisön lainsäädännön sekä yhteisön ja asianomaisten jäsenvaltioiden kansainvälisten velvoitteiden mukaisia. Satamapalvelujen tarjoajasta taas todetaan, että tällä on oikeus ottaa palvelukseensa valintansa mukaan henkilöstöä edellyttäen, että se täyttää jäsenvaltion asettamat vaatimukset, joiden tulee luonnollisesti olla yhteisön oikeuden mukaiset. Yhteisön kannan 19 artiklan mukaan direktiivi ei vaikuta millään tavoin jäsenvaltioiden sosiaalilainsäädännön soveltamiseen, mukaan lukien henkilöstön työhön ottamista koskevat asianmukaiset säännöt, joita valintamenettelyn tuloksena toimiluvan saaneen palveluntarjoajan on noudatettava. Sosiaalialan normit eivät saa olla alhaisempaa tasoa kuin asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä. Lisäksi niiden on oltava yhteisön oikeuden, myös yhteisön perustamissopimuksen sääntöjen ja periaatteiden mukaiset. Näin ollen Tanskan satamatyöntekijöihin sovelletaan Tanskan sosiaalilainsäädäntöä ja/tai Tanskassa tehtyjä työehtosopimuksia, kuten edellä on esitetty. (1) EYVL C 154 E, 29.5.2001. (2) EYVL C 299 E, 3.12.2002.