ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2539/01 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Poliisioperaatioiden suunnitteluyksikön perustaminen ja henkilöstön rekrytointi.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0022 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2539/01 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (20. syyskuuta 2001) Aihe: Poliisioperaatioiden suunnitteluyksikön perustaminen ja henkilöstön rekrytointi Ruotsin puheenjohtajakauden aikana päätettiin perustaa erillinen poliisioperaatioiden suunnitteluyksikkö neuvoston pääsihteeristöön ja sovittiin poliisien valintaa, koulutusta ja henkilökohtaisia varusteita koskevat yleiset suuntaviivat. 1. Mitkä ovat neuvoston ehdotukset nykyisellä Belgian puheenjohtajakaudella poliisioperaatioiden suunnitteluyksikön perustamisen loppuunsaattamiseksi? 2. Mitä konkreettisia arviointiperusteita neuvosto aikoo säätää koskien tähän yksikköön otettavien poliisien värväämistä ja heidän varusteitaan? 3. Missä muodossa neuvosto tutkii EU:n ulkopuolisten valtioiden mukaantuloa poliisioperaatioiden suunnitteluyksikköön ja kuinka samanaikaisesti voidaan turvata EU:n päätöksenteon itsenäisyys? 4. Mitä ehtoja ja arviointiperusteita neuvosto aikoo soveltaa EU:n ulkopuolisten maiden tulemiseen mukaan poliisioperaatioiden suunnitteluyksikköön? Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) 1. Korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri perusti 1. heinäkuuta 2001 neuvoston sihteeristöön poliisiyksikön, joka on osa poliittis-sotilaallisia rakenteita. Yksikön tehtävänä on antaa EU:lle valmius suunnitella ja toteuttaa poliisioperaatioita. Siellä on tällä hetkellä seitsemän ylempää virkamiestä. Heistä kaksi on kilpailun kautta valittuja EU:n vakinaisia virkamiehiä ja viisi jäsenvaltioiden tilapäisesti pääsihteeristön palvelukseen siirtämiä ja/tai vaihto-ohjelmien perusteella pääsihteeristössä työskenteleviä kansallisia asiantuntijoita. He ovat kaikki poliiseja, joilla on asianmukainen pätevyys ja kansainvälistä kokemusta. Yksikköä voidaan kriisiaikana vahvistaa jäsenvaltioista tulevilla asiantuntijoilla. 2. Poliisiyksikön ensisijaisista tehtävistä voidaan mainita seuraavat: - poliisialan valmiuksiin liittyviä voimavarasitoumustarjouksia koskeva ministerikonferenssi; - Göteborgissa hyväksytyn poliisitoimintaohjelman kehittäminen ja täytäntöönpano; - yhteydenpito ETYJiin EU:n mahdollisesta osallistumisesta entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskevaan puitesopimukseen sisältyviin poliisitoimiin. Yksi poliisiyksikön virkamiehistä oli siirretty tilapäisesti EU:n erityisedustajan palvelukseen Skopjeen. 3. Kolmannet maat eivät voi osallistua poliisiyksikön toimintaan sen enempää kuin neuvoston sihteeristön muiden osien toimintaan. Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen erityisesti YK:n ja ETYJin kanssa sekä niiden mahdollinen osallistuminen unionin poliisioperaatioihin on asia erikseen, ja sitä kehitetään osana EU:n poliisivoimavaroja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3577/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Galician mukaantulo Iberian niemimaan suurnopeusrautatieverkostoon.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3577/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (9. tammikuuta 2002) Aihe: Galician mukaantulo Iberian niemimaan suurnopeusrautatieverkostoon Valkoisessa kirjassa Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika(1) komissio mainitsee Iberian niemimaan suurnopeusrautatieverkoston yhtenä kuudestakymmenestä hankkeesta, joilla toteutetaan liikennepolitiikkaa. Mikä on Galician asema tässä rautatieverkostossa sen omalla alueella, niemimaan ylätasangolla ja Espanjan ja Ranskan välisillä reiteillä sekä FerrolLissabon-käytävässä? Millaista rakennusaikataulua ja rahoitusta on suunniteltu? Mitä ehdotuksia on Espanjan ja Portugalin hallituksilla? (1) KOM(2001) 370 lopullinen. Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3577/01 ja E-0065/02 (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Komission ehdotus yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi tehdyn päätöksen N:o 1692/96/EY(1) tarkistamisesta antaa yksityiskohtaiset tiedot Espanjan rautatieverkoston kehittämisestä (katso ehdotuksen liitteessä olevat kartat 3.0 ja 3.5). Ehdotus sisältää lisäksi Iberian suurten nopeuksien rautatieverkon yhteentoimivuuden. Neuvosto käsittelee parhaillaan tätä ehdotusta. Näin ollen neuvosto ei voi ottaa kantaa siihen, millä tavalla mahdollisesti tarkistettu päätös vaikuttaa Galician tilanteeseen alueellisten, kansallisten ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen osalta, ennen kuin neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat tehneet asiasta lopullisen päätöksen. Lisäksi neuvosto korostaa, että erityisen rautatiehankkeen sisällyttäminen Euroopan laajuisen liikenneverkon verkostokaavioon ei vaikuta millään lailla erityishankkeen nykyistä täytäntöönpanoa koskevaan lopulliseen päätökseen, joka kuuluu kansallisten viranomaisten toimivaltaan. Samoin rakennustyön ja myönnetyn rahoituksen aikataulua koskevat päätökset arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa kuuluvat myös Espanjan kansallisten viranomaisten toimivaltaan. (1) EYVL C 362 E, 18.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2943/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Pitkään kestävät vahingonkorvausmenettelyt Sveitsissä tapahtuneissa (liikenne)onnettomuuksissa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0049 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2943/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (24. lokakuuta 2001) Aihe: Pitkään kestävät vahingonkorvausmenettelyt Sveitsissä tapahtuneissa (liikenne)onnettomuuksissa Vastauksessaan kysymykseen E-1080/01(1) neuvosto ilmoittaa, että komissio ei ole tehnyt aloitetta neuvottelujen käymiseksi Sveitsin konfederaation kanssa korvauskäytäntöjen tehostamisesta sellaisten Sveitsissä tapahtuneiden onnettomuuksien yhteydessä, joiden osapuolina ovat esimerkiksi Sveitsissä vakuutettu ajoneuvo ja yhteisössä vakuutettu ajoneuvo. Koska neljäs liikennevakuutusdirektiivi ei tarjoa ongelmaan ratkaisua, direktiivin soveltamisalaa on laajennettava kiireellisesti, jotta tulevaisuudessa voidaan välttää pitkäkestoiset korvausmenettelyt EU:n uhrien ja Sveitsin vakuutusyhtiöiden välillä. Aukot Sveitsin lainsäädännössä tarjoavat vakuutusyhtiöille mahdollisuuden siirtää hyvin pitkään siviilioikeudellisen vastuun mukaista vahingonkorvausten tunnustamista. Tämä oikeusvarmuuden puute koskee myös EU:n kansalaisia, jotka joutuvat (liikenne)onnettomuuteen Sveitsissä. He joutuvat aloittamaan oikeudellisen menettelyn, jonka päättymisestä kohtuullisessa ajassa ei ole takeita. Uhreista voidaan mainita eräs Belgian liittovaltion kansalainen, joka on jo vuosia odottanut nopeaa, oikeudenmukaista ja kohtuullista vahingonkorvausta. Aikooko komissio tehdä aloitteen neuvottelujen käynnistämiseksi Sveitsin konfederaation kanssa mainituista ongelmista suosituksen muodossa, kuten perustamissopimuksen 300 artiklassa määrätään? Jos komissio ei aio tehdä näin, mistä syystä se kieltäytyy tällaisesta aloitteesta, kun otetaan huomioon neljännen liikennedirektiivin riittämättömyys nopeaan, kohtuulliseen ja oikeudenmukaiseen ratkaisuun pääsemiseksi Sveitsissä liikenneonnettomuuksien uhriksi joutuneiden EU:n kansalaisten kannalta? (1) EYVL C 364 E, 20.12.2001, s. 41. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 2001) Kuten aiemmin annetuista vastauksista ilmenee, komissio on jatkanut alustavia keskusteluja Sveitsin valaliiton kanssa neljännessä liikennevakuutusdirektiivissä(1) säädetyn suojan laajentamisesta sveitsiläisiltä vakuutusyhtiöiltä vaadittaviin vahingonkorvauksiin. Selvitys tämänhetkisestä tilanteesta on kuitenkin osoittanut, ettei oikeusturvan puute sellaisenaan ole merkittävä ja että korvausvaatimukset yleensä ratkaistaan kohtuullisen ajan kuluessa. Belgian liittovaltion kansalaista koskevassa erityistapauksessa näyttää siltä, ettei käytettävissä olevia oikeudellisia välineitä voida pitää syynä menettelyn pitkittymiseen. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/26/EY, annettu 16 päivänä toukokuuta 2000, moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevien jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen lähentämisestä ja neuvoston direktiivien 73/239/ETY ja 88/357/ETY muuttamisesta (Neljäs liikennevakuutusdirektiivi), EYVL L 181, 20.7.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3682/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle. Romanien ja työnsä vuoksi matkustavien henkilöiden opetus ja hyvinvointi.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0220 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3682/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Romanien ja työnsä vuoksi matkustavien henkilöiden opetus ja hyvinvointi NATT on ammatillinen opetusjärjestö, joka käsittelee romanien ja työnsä vuoksi matkustavien henkilöiden opetusta ja hyvinvointia. Se kuuluu Brysselissä toimivan Efecot-järjestön (työnsä vuoksi matkustavien henkilöiden opetuksesta vastaava järjestö) perustajajäseniin. Efecot on saanut yhteisön tukea ohjelmiinsa, ja se on laatinut komission pyynnöstä seitsemänvuotisen toimintasuunnitelman. Lisäksi komissio on pyytänyt Efecotia esittelemään toimintatapojaan ja hankkeiden hallinnointia eri yhteyksissä esimerkkeinä hyvästä käytännöstä. Äskettäin komissio on kuitenkin ottanut käyttöön järjestelmän, jossa ulkoiset arvioijat arvioivat ehdotuksia. Järjestelmän perustamisesta lähtien arvioijille toimitetut hankkeet, joiden tavoitteena on romanien ja työnsä vuoksi matkustavien opetuksen kehittäminen ja parantaminen, on järjestelmällisesti hylätty. Komissio ole puuttunut tilanteeseen eikä korjannut ongelmaa. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä korjatakseen tilanteen ja varmistaakseen, että nämä hankkeet otetaan entiseen tapaan asianmukaisesti huomioon? Vastaus (18. maaliskuuta 2002) Neuvosto arvostaa kaikille avoimien koulutusjärjestelmien kehittämistä, mutta kehottaa kysyjää osoittamaan kysymyksensä suoraan komissiolle, joka on toimivaltainen käsittelemään tämän tyyppisiä ongelmia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3371/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Komission aloittama asian 2000/2007 selvitys.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0105 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3371/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (6. joulukuuta 2001) Aihe: Komission aloittama asian 2000/2007 selvitys Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-804/00(1) komissio sitoutui ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin taatakseen yhteisön lainsäädännön noudattamisen Espanjan Galiciassa sijaitsevan Vilagarcía de Arousan sataman laiturin sekä polttoaineen ja kemikaalien varastosäiliöiden rakennustöiden yhteydessä. Komissio alkoi selvittää asiaa edellä mainitun kysymyksen ja Euroopan parlamentin jäsenten tekemien muiden kysymysten perusteella. Asia on rekisteröity viitenumerolla 2000/2007. Voiko komissio ilmoittaa, mikä on kyseisen selvityksen nykyinen tila? Voiko komissio ilmoittaa, miten paljon yhteisön tukia Espanjan alueellisen kehityksen ministeriölle on myönnetty EAKR:n kautta Vilagarcía de Arousan laiturin rakentamiseen? Voiko komissio ilmoittaa, miten paljon yhteisön tukia on myönnetty EAKR:n kautta yhtiöille FINSA, Foresa, Granorsa, P & J ja Carrasco S. L.? (1) EYVL C 374 E, 28.12.2000, s. 154. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Euroopan parlamentin jäsenet ovat esittäneet komissiolle useita kysymyksiä, jotka liittyvät sataman rakennustöihin ja polttoaineiden ja kemikaalien varastotilojen asennustöihin Vilagarcía de Arousan satamassa Pontevedran maakunnassa Galician autonomisella alueella Espanjassa. Näiden kysymysten seurauksena komissio on aloittanut tapauksen tutkinnan. Komissiolle on myös toimitettu samoja asioita koskeva valitus. Komissio on tutkinnan kuluessa ollut asiasta yhteydessä Espanjan viranomaisiin, joiden antamaa vastausta komissio parhaillaan tarkastelee. Valituksen tekijä on hiljattain toimittanut komissiolle lisätietoja, joita myös tutkitaan parhaillaan. On syytä huomauttaa, että Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan Vilagarcía de Arousan satamassa ei rakenneta eikä sinne ole suunniteltu rakennettavan polttoaine- ja kemikaalivarastolle tarkoitettua uutta laiturialuetta. Arousa-joen suulle rakennettu laiturialue valmistui vuonna 1997. Siellä toimii nykyisin kolme sopimusyritystä, joista kaksi varastoi puuta ja kolmas hiilivedystä johdettuja tuotteita. Tämä laiturialue on saanut Euroopan aluekehitysrahastosta yhteisrahoitusta 3 957 723 euroa, ja sen kokonaiskustannukset olivat yli kuusi miljoonaa euroa. Euroopan aluekehitysrahaston Finsa-, Foresa-, Granorsa-, P & J- ja Carrasco SL-yhtiöille myöntämien tukien osalta komissio on pyytänyt Espanjan viranomaisilta tietoja. Saatuaan nämä tiedot, komissio toimittaa ne kysyjälle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2784/01 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Komissio mahdollinen harhauttaminen MED-tapauksessa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2784/01 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (1. lokakuuta 2001) Aihe: Komissio mahdollinen harhauttaminen MED-tapauksessa Komissio ilmoittaa vastauksessaan MED-tapausta koskevaan kirjalliseen kysymykseeni E-2043/01(1), että komission entinen petostentorjuntayksikkö UCLAF oli pyytänyt jo vuonna 1996 Belgian toimivaltaisia oikeusviranomaisia tutkimaan rikosoikeudellisten toimien perusteita eturistiriitaa koskevassa tapauksessa Belgian rikoslain 245 artiklan mukaisesti. 1. Milloin tarkalleen tämä tapahtui, mille Belgian oikeusviranomaiselle pyyntö osoitettiin ja milloin siihen saatiin vastaus? 2. Voiko komissio toimittaa kopiot tästä kirjeenvaihdosta ja ilmoittaa, onko se nyt valmis toimittamaan kopion 13. joulukuuta 1999 yleiselle syyttäjälle Dejemeppelle lähetetystä kirjeestä ja sen liitteistä, mitä pyysin jo 27. kesäkuuta 2001 esittämässäni kysymyksessä? (1) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 170. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Jotta voitiin arvioida edellytyksiä aloittaa Belgian rikoslain 245 §:ssä tarkoitettua eturistiriitarikosta koskeva oikeusmenettely, Belgian oikeusviranomaisia kuultiin komissiossa (UCLAF) tilapäisesti työskennelleen tuomarin välityksellä epävirallisesti, kirjeenvaihtoa käymättä. Komissiolla ei ole tällä hetkellä riittävän tarkkoja tietoja Italiassa käynnissä olevan oikeusmenettelyn edistymisestä, jotta se voisi toimittaa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämät tiedot. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) seuraa menettelyn edistymistä osana oikeusmenettelyjen seurantatoimiaan. OLAFin tehtävänä on ilmoittaa toimielimille tutkinnan tuloksista asiaa koskevien säännösten mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3165/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle. Sellafield ja Irlannin hallitus.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3165/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Sellafield ja Irlannin hallitus Ottaen huomioon, että Irlannin hallitus vastustaa järkähtämättä Sellafieldin ydinvoimalan kehittämistä ja että kyseinen kehittäminen on toistuvasti estetty, kuinka vakuuttavina neuvosto pitää Irlannin hallituksen toimia ja esityksiä? Katsooko neuvosto, että Irlannin hallituksen toimet ovat yhteisön säännöstön mukaisia? Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Sellafieldin ydinvoimalan alueella tapahtuvaa toimintaa koskevat Irlannin hallituksen toimet ja esitykset ovat Irlannin hallituksen asia. Kysymyksen viimeinen osa, jossa tiedusteltiin, ovatko Irlannin hallituksen toimet yhteisön säännöstön mukaisia, kuuluu komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2828/01 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. AKT-maiden kansallisten kauppakamareiden ja niiden pääsihteeristön kehittäminen.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0056 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2828/01 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (11. lokakuuta 2001) Aihe: AKT-maiden kansallisten kauppakamareiden ja niiden pääsihteeristön kehittäminen Yhteisön toimielimet ja AKT-valtiot ovat korostaneet Cotonoun sopimuksen uusien suuntaviivojen mukaisesti tarvetta kehittää kansalaisyhteiskuntaa AKT-maissa. Kauppakamarit sekä teollisuuden ja muiden talouden toimijoiden yhteenliittymät näissä maissa ovat merkittävä osa tämän päämäärän saavuttamista. Tämä on todettu useaan otteeseen mm. Jamaikan Montego Bayssa ja Fidin Suvassa pidettyjen AKT-maiden ministerineuvostojen päätöslauselmissa ja AKT-yhteiskokouksen täällä Brysselissä vuonna 1997 hyväksytyissä päätöslauselmissa. Kansallisten kauppa- ja teollisuuskamareiden toiminnasta huolimatta yksityissektoria vahvistavaa kauppakamareiden pääsihteeristöä ei ole pystytty kehittämään mm. edellä mainituissa päätöslauselmissa pyydetyllä tavalla. Miten komissio aikoo parantaa ja kehittää näiden yksityissektorin kehitykselle keskeisten elinten toimintaa Cotonoun sopimuksen tavoitteiden mukaisesti? Entä millaisia varoja se aikoo kohdistaa siihen? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2001) Komissio tunnustaa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT) kansallisten kauppakamareiden keskeisen aseman toteutettaessa valtiosta riippumattomien toimijoiden ja yksityissektorin toimintaedellytysten parantamisen tukemiseen tähtääviä yleisiä ja erityisiä toimenpiteitä Cotonoun sopimuksen periaatteiden mukaisesti. Kauppakamareita voidaan tukea Euroopan liike-elämän neuvontapalveluelimen (European Business Advisory Services, EBAS) avulla. Yksityissektorin rahoitusvälittäjien valmiuksien kehittämisen tukemiseksi EBAS on jo hyväksynyt kymmenelle kauppakamarille myönnettävää yhteisrahoitusta koskevat toimet seuraavissa kuudessa AKT-maassa: Norsunluurannikko, Etiopia, Botswana, Bahamasaaret, Zimbabwe ja Dominikaaninen tasavalta. EBAS on myöntänyt kyseisille kauppakamareille yhteensä 343 000 euroa 5 000 100 000 euron suuruisia toimenpiteitä varten. Toimenpiteiden kirjo on melko laaja. Esimerkkeinä mainittakoon kaupan vapauttamisen vaikutuksia paikalliseen talouteen koskeva tutkimus (Bahamasaaret), liiketoimintaoppaan laatiminen (Dominikaaninen tasavalta ja Burkina Faso), messukeskuksen toteuttamista koskeva tutkimus (Botswana), messuista kiinnostuneiden yritysten ennakkokartoitus osallistujien valitsemiseksi (Zimbabwe), koulutusseminaarien järjestäminen eri alojen osakkuusyrityksille (Norsunluurannikko), julkisen sektorin ja yksityisen sektorin välisen yhteistyön tukeminen (Botswana), hallintajärjestelmän kehittäminen (Etiopia) ja www-sivuston toteuttaminen (Burkina Faso). Yksityissektorin rahoitusvälittäjien jättämien teknistä apua koskevien hakemusten arvioinnissa voidaan käyttää tulevaisuudessa myös Yritysten kehittämiskeskuksen (YKK) hallinnoimaa Proinvest-ohjelmaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3131/01 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Kulttuuriperinnön suojelu New Yorkin ja Washingtonin terrorihyökkäysten jälkeen.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0108 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3131/01 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (14. marraskuuta 2001) Aihe: Kulttuuriperinnön suojelu New Yorkin ja Washingtonin terrorihyökkäysten jälkeen World Trade Centeriin ja Pentagoniin tehtyjen iskujen ja Afganistaniin kohdistuvien sotatoimien seurauksena maailma on vakavassa kansainvälisessä kriisissä. Suurin osa maailman taide- ja arkkitehtonisesta perinnöstä sijaitsee Italiassa, ja viime viikkojen aikana jäsenvaltiot ovat varmaankin ottaneet käyttöön kaikki keinot terrori-iskujen kohteiksi mahdollisesti joutuvien haavoittuvien kulttuuriperintökohteiden turvaamiseksi. 1. Onko komissio harkinnut poikkeuksellisten keinojen ja strategioiden käyttöönottoa kulttuuri- ja rakennustaiteellisten muistomerkkien valvomiseksi ja suojaamiseksi? 2. Ovatko Euroopan unionin kulttuuriministerit kokoontuneet edistääkseen kulttuuriperinnön suojelutoimenpiteitä? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2002) 1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklassa (entisessä 128 artiklassa) annetaan yhteisölle toimivalta seuraavissa asioissa: - jäsenvaltioiden välisen kulttuuriyhteistyön rohkaiseminen; - jäsenvaltioiden toiminnan tukeminen ja täydentäminen (tarvittaessa taloudellisen tuen avulla) seuraavilla aloilla: - Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen ja sitä koskevan tiedon levityksen parantaminen; - Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttäminen ja suojaaminen; - muu kuin kaupallinen kulttuurivaihto; - taiteellinen ja kirjallinen luova toiminta, audiovisuaalisen alan toiminta mukaan luettuna. Yhteisöllä ei siis ole toimivaltaa jäsenvaltioiden kulttuuriperinnön turvaamiseen tähtäävissä toimissa, jotka eivät kuulu jo käynnistettyjen ohjelmien ja aloitteiden piiriin. Lisäksi on huomattava, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti suojelutoimet kuuluvat yksinomaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. 2. Komissiolle ei ole ilmoitettu unionin kulttuuriministerien kokouksesta, jonka tarkoitus olisi edistää erityistoimia kulttuuriperinnön turvaamiseksi 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terroritekojen vuoksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2766/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsia varoitetaan myöhään jätetyistä kartoista.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2766/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Ruotsia varoitetaan myöhään jätetyistä kartoista Komissio antoi marraskuussa 1999 Ruotsille ja kolmelle muulle maalle varoituksen, koska ne eivät olleet jättäneet ajoissa karttoja alueellisesta valtiontuesta. Maksut keskeytettiin tilapäisesti. Onko virheet nyt korjattu, vai onko Ruotsilla edelleen ollut ongelmia alueellista valtiontukea koskevien karttojen jättämisessä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2001) Ruotsin viranomaiset ilmoittivat 22. lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan (ent. 93 artikla) mukaisesti Ruotsin aluetukikartasta vuosiksi 20002006. Tutustuessaan ilmoitukseen komissio totesi sen puutteelliseksi. Komissio pyysi 12. marraskuuta 1999 pidetyssä kokouksessa ja 25. marraskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä Ruotsin viranomaisia täydentämään ilmoitusta. Ruotsin viranomaiset toimittivat puuttuneet tiedot 21. joulukuuta 1999 ja 8. helmikuuta 2000 päivätyillä kirjeillä sekä muuttivat ilmoitustaan 17. helmikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (ehdotetun tuki-intensiteettikaton tarkistus). Komissio päätti 29. maaliskuuta 2000 hyväksyä Ruotsin aluetukikartan ja ilmoitti päätöksestään Ruotsin viranomaisille 17. huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä SG(2000) D/103189.