ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3544/00

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(9. marraskuuta 2000)

Aihe: Olympiakisat

Komission vastauksista, jotka olen saanut aiempiin kysymyksiini Ateenan vuoden 2004 olympiakisoihin liittyvien hankkeiden ja toimien mahdollisesta rahoittamisesta yhteisön varoin aluekehitykseen ja ympäristönsuojeluun ohjatun rahoituksen kustannuksella, on käynyt ilmi, että Kreikan hallitus ei ensinnäkään ole hakenut rahoitusta ja toisaalta tällaisiin hakemuksiin ei suhtauduttaisi myönteisesti. Kreikan lehdistö on jo viikkokausia esittänyt toistuvia väitteitä, joiden mukaan huomattavia määriä yhteisön varoja ohjataan olympiakisojen talousarvion menojen kattamiseen.

Voiko komissio ilmoittaa minulle, aikooko se rahoittaa joitakin olympiakisoihin liittyviä hankkeita tai toimia ja jos aikoo, kuinka paljon määrärahoja myönnetään? Minkä kehityssuunnitelman perusteella ja minkä alun perin muuhun tarkoitukseen myönnettyjen varojen kustannuksella?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(12. joulukuuta 2000)

Olympialaisten järjestäminen vuonna 2004 tarjoaa Kreikalle haasteen ja mahdollisuuden. Aikaisemmalla ohjelmakaudella 19941999 rakennerahastoista saatu tuki, vaikka ei suoraan osoitettuna, muodostaa jo huomattavan avun kisojen valmisteluun sellaisten suurten hankkeiden kuin Spatan lentokentän, Ateenan metron ja kehäteiden sekä Kreikan pääkaupungin ja tärkeimmät kaupungit liittävien moottoriteiden rakentamisen muodossa. Nämä rakenteet ovat tärkeitä ja auttavat olympiakisojen järjestelyjen onnistumisessa.

Yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanon yhteydessä nykyisellä ohjelmakaudella 20002006 rakennerahastojen osalta on todennäköistä, että yhteisön rahoituksella rahoitetuista infrastruktuurihankkeista tietyt hyödyttävät epäsuorasti järjestelyjä ja kisojen kulkua. Kuitenkin päävalintakriteerinä on edelleen myönteinen vaikutus jäsenvaltion kestävään sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen, mikä tarkoittaa sitä, että yhteisön rahoitusta ei tulisi myöntää puhtaasti urheiluun liittyviin infrastruktuurihankkeisiin.

Mainittuun yhteisön tukikehykseen valittavat hankkeet ovat eri toimintaohjelmien hallinnointiviranomaisten vastuualuetta, sellaisena kuin ne on hyväksytty komissiossa jäsenvaltion kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen. Tässä vaiheessa komission on edelleen mahdotonta arvioida niiden hankkeiden määrää, jotka hyötyvät epäsuorasti olympiakisojen järjestämisestä.

Toimintaohjelmista määrättyjen luottojen kohdentaminen eri aloille, kuten ympäristö, kulttuuri ja maaseudun kehittäminen, kuuluu kunkin ohjelman seurantakomitealle. Kuitenkin komissio toimivaltansa rajoissa seuraa tarkkaan ohjelmien täytäntöönpanoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3416/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Cresson-tapaukseen liittyvien palkkioiden takaisinmaksu.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3416/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Cresson-tapaukseen liittyvien palkkioiden takaisinmaksu Entisen komission jäsenen Cressonin henkilökohtaista ystävää R. Berthelotia on vaadittu maksamaan takaisin osan yhteensä 1,2 miljoonan Ruotsin kruunun suuruisista palkkioistaan, jotka hän sai aids-asiantuntijaksi nimittämisensä yhteydessä. Onko palkkioita tähän mennessä maksettu takaisin? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2001) Komissio jatkaa sille kuuluvien summien takaisin perimistä, koska R. Berthelot ei hoitanut vierailevan tutkijan tehtäviään asianmukaisesti. Komission korvausvaatimus on kiistetty, ja asia saatetaan näin ollen toimivaltaisen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Takaisinperintämenettelyt on aloitettu, mutta vastapuoli ei ole reagoinut ensimmäiseen maksukehotukseen, minkä vuoksi asiasta tehdään piakkoin muodollinen päätös. Mitään summia ei vielä ole peritty takaisin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3884/00 esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle. Huivin käytön kieltäminen työpaikalla.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0221 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3884/00 esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Huivin käytön kieltäminen työpaikalla Katsooko komissio, että on yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annettavan direktiivin mukaista, jos työnantaja kieltää päähineen käytön työntekijöiltä, jotka haluavat käyttää sellaista uskonnollisista syistä, eikä kielto perustu turvallisuussyihin? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 2001) Neuvosto hyväksyi 27. marraskuuta 2000 direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista(1). Sen on määrä tulla voimaan 2. joulukuuta 2003. Tämän direktiivin 2 artiklassa kielletään kaikki uskontoon perustuva suora tai epäsuora syrjintä. Islamilaisen huivin (hijabin) käyttöä pidetään tunnusmerkkinä tiettyyn uskontoon kuulumisesta. Työnantajan työntekijälle asettama kielto islamilaisen huivin tai hunnun käytöstä voi teoriassa tuntua uskontoon perustuvalta syrjinnältä, joka on vastoin direktiiviä 2000/78/EY. Eräissä ammateissa työntekijöiden on kuitenkin työtä tehdessään ehdottomasti pidettävä tietynlaista asua tai jopa virkapukua erityisesti terveyteen ja turvallisuuteen liittyvistä syistä (esimerkiksi sairaalaympäristössä). Tällaisessa tapauksessa työnantajan työntekijöilleen antamaa kieltoa islamilaisen huivin pitämisestä ei katsota uskontoon perustuvaksi syrjinnäksi, eikä se tulisi kuulumaan direktiivin soveltamisalaan. Sen jälkeen, kun direktiivi on tullut voimaan, on jäsenvaltioiden tuomioistuinten asia arvioida kutakin yksityistapausta ja siihen liittyviä olosuhteita ja päättää asiasta. (1) EYVL L 303, 2.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3839/00 esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) neuvostolle. Sierra Leonen heikkenevä tilanne.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0160 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3839/00 esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) neuvostolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Sierra Leonen heikkenevä tilanne Sierra Leonen rauhansopimuksesta huolimatta tietojen mukaan tappaminen, silpominen, raiskaukset, ryöstöt ja lasten hyväksikäyttö jatkuvat maassa. 1. Voiko neuvosto kertoa mihin toimiin EU on ryhtynyt auttaakseen varmistamaan rauhansopimuksen määräysten täytäntöönpanon? 2. Aikooko neuvosto käyttää kaikkia sen käytössä olevia keinoja painostaakseen aseistautunutta oppositiota eli RUF-sissiliikettä ja sen johtoa, jotta kaikki siviiliväestöön kohdistuvat ihmisoikeusrikkomukset lopetettaisiin ja nykyisiin ongelmiin löydettäisiin oikea ja oikeudenmukainen ratkaisu? 3. Antaako komissio lausunnon, jossa se tuomitsee kapinallisten tai poliisien tyttöjä ja naisia kohtaan tekemät raiskaukset ja sekä seksuaalisen väkivallan? 4. Aikooko komissio ottaa ihmisoikeuksien rikkojien tuomitsematta jättämistä koskevan kysymyksen prioriteetikseen? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3839/00 ja P-4143/00 (12. maaliskuuta 2001) Neuvosto seuraa tiiviisti tilanteen kehittymistä Sierra Leonessa. Se hyväksyi 18. syyskuuta 2000 pidetyssä istunnossaan Euroopan unionin kyseistä maata koskevan strategian keskeiset tekijät. Strategia-asiakirjassa määritellään EU:n yleinen näkökulma Sierra Leonen tilanteeseen, ja siinä käsitellään myös arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamia kysymyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3966/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Komission freelance-tulkkien sopimusten päättäminen.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0203 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3966/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Komission freelance-tulkkien sopimusten päättäminen Komission työhönottoyksikkö kieltäytyi ilman ennakkovaroitusta uusimasta työnteon jatkamiseen halukkaiden yli 65-vuotiaiden freelance-tulkkien työsopimuksia. Neuvoston asetuksessa (EY, EHTY, Euratom) N:o 628/2000(1) säädetään freelance-tulkkien verotuksellisista velvollisuuksista, mutta heillä ei edelleenkään ole eläkeoikeutta eikä oikeutta palkalliseen vuosilomaan tai terveydenhoitoon. Näin ollen on epäoikeudenmukaista kohdella heitä samalla tavoin kuin vakituisia tulkkeja, joiden on pakko jäädä eläkkeelle viimeistään 65-vuotiaina. 1. Miksi komissio on päättänyt varoittamatta yli 65-vuotiaiden freelance-tulkkien työsopimukset? 2. Mikä oikeusperusta edellyttää päättämään heidän sopimuksensa? 3. Täyttyvätkö tulkkauksen määrälliset ja laadulliset tarpeet komission mielestä riittävästi kaikkien kielten osalta? 4. Suunnitteleeko komissio uudistuksia sellaisten henkilöiden sosiaalisten ongelmien minimoimiseksi, jotka ovat tukeneet Euroopan unionin instituutioiden moitteetonta toimintaa? (1) EYVL L 29, 4.2.2000, s. 13. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 2001) 1. Komissio ei voi palkata yli 65-vuotiaita konferenssitulkkeja, koska muihin Euroopan yhteisöjen henkilöstöryhmiin kuin virkamiehiin sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 74 artiklan mukaan ylimääräisen toimihenkilön sopimus päättyy sen kuukauden lopussa, jonka aikana toimihenkilö täyttää 65 vuotta. Kaikille komission palkkaamille konferenssitulkeille on tiedotettu, että heihin sovelletaan nykyisin kyseisiä palvelussuhteen ehtoja. 2. Päätöksen oikeusperusta on Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2000 annettu neuvoston asetus (EY, EHTY, Euratom) N:o 628/2000(1), jossa säädetään, että komissio palkkaa konferenssitulkit ylimääräisiksi toimihenkilöiksi, kuten Euroopan parlamentinkin tulkitkin palkataan. 3. Komissio katsoo, että freelance-tulkkeihin sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muutos ei vaaranna tulkkaustarpeiden täyttämistä. 4. Tulkkien ammattikunnan kanssa melkein 30 vuotta sitten tehtyjen sopimusten mukaisesti komissio maksaa tulkin valitsemaan eläkejärjestelmään vanhuuseläke- tai henkivakuutusmaksua noin sata euroa työpäivää kohden sekä neljä euroa työpäivältä sairaus- ja työkyvyttömyysvakuutusmaksua, joka turvaa tulkit jokaisena toimielimille tehtynä työpäivänä. (1) EYVL L 76, 25.3.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3539/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Euroa koskeva kriisi: kansallisten valuuttojen korvaamista koskevan määräajan tarkistaminen sekä Euroopan keskuspankin henkilöstön vähentäminen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0016 - 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3539/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Euroa koskeva kriisi: kansallisten valuuttojen korvaamista koskevan määräajan tarkistaminen sekä Euroopan keskuspankin henkilöstön vähentäminen - Euroopan keskuspankin (EKP) riippumattomuus edellyttää, että sen johtajat vastaavat euron ostovoiman puolustamisessa saavutetuista tuloksista. - Euron arvo on heikentynyt huomattavasti dollariin sekä muihin tärkeimpiin valuuttoihin nähden. - Siirtymävaihe virtuaalisesta eurosta todelliseen euroon on hyvin arkaluonteinen. - Viimeisen vaiheen käynnistämiseen saattaa liittyä vakava suuren yleisön luottamuspula. - Markkinoille on annettava voimakas signaali konkreettisen suunnanmuutoksen aikaansaamiseksi. 1. Eikö neuvoston mielestä olisi kehotettava EKP:n neuvostoa, johtokuntaa ja yleisneuvostoa toimittamaan Euroopan parlamentille seikkaperäinen kertomus euron tilanteesta ja eikö neuvoston mielestä olisi syytä tarkistaa kansallisten valuuttojen korvaamista eurolla koskevia määräaikoja? 2. Eikö neuvosto katso tarpeelliseksi vähentää EKP:n henkilöstön määrää 770 henkilöstä 300 henkilöön, mikä olisi riittävä määrä toiminnan kannalta? 3. Eikö neuvoston mielestä euroalueen väestö, joka on epäasianmukaisen politiikan uhri, voisi osoittaa tyytymättömyytensä kansanäänestyksessä? Vastaus (24. huhtikuuta 2001) 1. EY:n perustamissopimuksen 113 artiklan 2 kohdassa (entinen 109 b artikla) määrätään, että EKP:n on laadittava vuosittain sekä edellisen että kuluvan vuoden rahapolitiikasta kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja Eurooppa-neuvostolle. EY:n perustamissopimuksen mukaisesti EMUn 1.1.1999 alkaneen kolmannen vaiheen alusta lähtien EMUun osallistuvien jäsenvaltioiden valuutat on korvattu eurolla peruuttamattomasti kiinnitetyillä muuntokursseilla, joista on säädetty 31.12.1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2866/98. 2. Neuvosto ei millään tavalla osallistu EKP:n palkkaaman henkilöstön määrän määrittelemiseen. 3. EY:n perustamissopimuksen mukaisesti EKPJ:llä, joka muodostuu EKP:sta ja kansallisista keskuspankeista ja jonka ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintatason vakautta, on yksinomainen toimivalta määritellä ja toteuttaa yhteisön rahapolitiikkaa täysin riippumattomasti. EY:n perustamissopimuksessa edellytetään näin ollen, että EKP ja kansalliset keskuspankit eivät ota vastaan tätä EKPJ:n perustehtävän hoitamista koskevia ohjeita yhteisön toimielimiltä tai jäsenvaltioilta siinäkään tapauksessa, että ohjeet annettaisiin mahdollisen asiaa koskevan kansanäänestyksen perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3494/00

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle

(13. marraskuuta 2000)

Aihe: Syyrialaisten pappien pidätys ja uhkailu Turkissa

Syyrialainen pappi Yusuf Akbulut Diyarbakirista antoi 3. lokakuuta 2000 Hurriyet-lehdessä lausunnon, jossa hän totesi muun muassa pitävänsä oikeana, että eräs Yhdysvaltain edustajainhuoneen valiokunnista oli tunnustanut armenialaisten joukkomurhan vuonna 1915 ja sen jälkeen. Seuraavana päivänä Hurriyet-lehdessä kirjoitettiin otsikolla Petturi joukossamme, että poliisi pidätti pappi Akbulutin välittömästi ja päästi hänet vapaaksi kuulustelun jälkeen. Tämän lisäksi lehti kirjoitti, että valtion turvallisuustuomioistuin päätti pidättää Akbulutin, joka saatiin kiinni ja jota kuulusteltiin kahden vuorokauden ajan. Hurriyetin mukaan pappia odottaa syyte valtionvastaisesta toiminnasta ja petoksesta.

Myös kaksi syyrialaista ortodoksipiispaa, Yusuf Cetin ja Samuel Aktas, pelkäävät, että Turkin valtio yrittää pakottaa heidät allekirjoittamaan asiakirjan, jossa kiistetään se, että assyrialaisia ja syyrialaisia murhattiin vuonna 1915 ja sen jälkeen.

Näiden pappien uhkailu ja vaino on vähemmistöoikeuksien laiminlyöntiä. Turkki on kuitenkin yksi EU:n jäsenyyttä hakeneista maista.

Seuraako neuvosto vähemmistöjen oikeuksia Turkissa ja ovatko EU:n jäsenvaltiot reagoineet edellä mainittuihin tapahtumiin Turkissa?

Vastaus

(26. helmikuuta 2001)

Neuvosto seuraa vähemmistöjen oikeuksien tilannetta Turkissa. Vähemmistöjen oikeudet kuuluvat komission ehdottaman ja neuvostossa parhaillaan käsiteltävän vuoden 2000 liittymiskumppanuuden painopisteisiin ja tavoitteisiin. Neuvosto muistuttaa, että vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu on yksi Kööpenhaminassa sovituista poliittisista kriteereistä EU:n jäsenyydelle.

Neuvosto ei ole reagoinut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan tapaukseen. Myöskään jäsenvaltiot eivät ole ilmoittaneet neuvostolle toteuttaneensa asiaan liittyviä toimia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4085/00 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle. Tiedotuskampanja laajentumisesta.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4085/00 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: Tiedotuskampanja laajentumisesta Komission esitellessä vuotuisen raporttinsa ehdokasvaltioista Prodi ja Verheugen ilmoittivat laajan tiedotuskampanjan käynnistämisestä sekä EU:ssa että ehdokasvaltioissa. Miten määrärahat jaetaan? Voivatko valtioista riippumattomat järjestöt esittää hankkeita rahoitettavaksi osana tätä tiedotuskampanjaa? Jos voivat, miten? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2001) Laajentumista koskeva tiedotusstrategia on parhaillaan täytäntöönpanovaiheessa. Vuonna 2001 ehdokasmaissa sijaitseville lähetystöille annetaan tätä tarkoitusta varten käytettäväksi 9,5 miljoonaa euroa ja jäsenvaltioissa sijaitseville komission edustustoille 5,8 miljoonaa euroa. Tämä on noin 80 prosenttia koko rahoituksesta, ja jakauma pidetään samana koko ajanjakson 20012006. Rahoituksen myöntää komissio hyväksymiensä, lähetystöjen ja edustustojen esittämien työohjelmien perusteella. Työohjelmissa pitäisi ottaa huomioon kaikki strategiassa merkittäviksi määritetyt kohderyhmät, joihin kansalaisyhteiskuntaa edustavat valtiosta riippumattomat järjestöt ehdottomasti kuuluvat. Lähetystöjen työohjelmat on hyväksytty, ja niissä on mainittu toimien toteutukseen osallistuvat valtiosta riippumattomat järjestöt, mutta yhteisön alueella toimivilla valtiosta riippumattomilla järjestöillä on vielä aikaa esittää hanke-ehdotuksia jäsenvaltioissa sijaitseville edustustoille ottamalla yhteyttä edustustojen tiedottajiin. Hankkeita rahoitetaan kuitenkin ainoastaan, jos ne lisäävät yleistä tietoisuutta laajentumisesta, sen haasteista ja mahdollisuuksista ja jos niissä vältetään poliittista väärinkäyttöä, joka perustuu pelkoihin ja harhakäsityksiin laajentumisen sosiaalisista ja taloudellisista seurauksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3380/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Metsäpalot ja tuet.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0104 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3380/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (3. marraskuuta 2000) Aihe: Metsäpalot ja tuet Espanjan Kanariansaarilla, La Palmassa syttyi kesällä 2000 laaja metsäpalo. Tulipalo tuhosi yli 3000 hehtaarin verran kanarianmäntymetsää, maatiloja ja maatalouden perusrakenteita. Vahingot nousevat kymmeneen miljoonaan euroon, joka on huomattava prosenttiosuus unionin syrjäisimpiin alueisiin kuuluvan La Palman saaren maatalouslopputuotannosta. Mitä mahdollisuuksia on tukea yhteisön talousarviosta paikallisia instituutioita tämän katastrofin seurausten lievittämisessä joko tukien, korvausten tai erityslainojen muodossa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2000) Komissio on hyvin huolestunut yhteisön alueen metsäpalotilanteesta kuluneena kesänä ja erityisesti Kanariansaarten tilanteesta. Komissio tiedottaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen N:o 2158/92(1) mukaisesti hyväksynyt 17. heinäkuuta 2000 Espanjan metsäpalojen torjumiseen vuodeksi 2000 3,35 miljoonan euron ohjelman, josta yhteisön rahoitustuen osuus on 50 %. Ohjelmassa säädetään erityisesti tiedotustoimista ja palojen syiden tutkimisesta. Kuitenkaan tämä asetus ei kata maatilojen ja rakennusten sekä maatalouden infrastruktuurin kunnostamista eikä luonnonympäristön palauttamista. Viimemainitun osalta kuitenkin maaseudun kehittämisohjelmassa säädetään maatalouden ohjaus- ja tukirahaston EMOTR:n kautta rahoitettavista tukitoimista tulipalojen lamauttamien metsätalouden tuotantomahdollisuuksien palauttamiseksi sekä asianmukaisten torjuntavälineiden käyttöönottamiseksi Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen N:o 1257/99(2) 30 artiklan 1 kohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisesti. Komission tällä hetkellä käsittelemään ehdotukseen Kanariansaaria koskevaksi integroiduksi toimintaohjelmaksi vuosille 20002006 (EAKREMOTR-OhjausosastoESR), nimittäin sen ympäristöä koskevaan toimintalinjaan 3, sisältyy seuraavia toimia: luonnonympäristön suojelu ja uudistaminen, saastuneen maan ja luonnonalueiden uudistaminen, metsänhoito sekä maisemansuojelulliset ja maataloudelliset ympäristötoimet. Kun ohjelma hyväksytään ja toimia kehitetään ohjelma-asiakirjan täydennyksessä, näiden vahinkojen lievittämiseen tarkoitetut keinot voitaisiin ottaa mukaan tähän kokonaisuuteen. (1) EYVL L 217, 31.7.1992. (2) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3680/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Euroopan maidontuotanto.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0191 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3680/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Euroopan maidontuotanto Tämänhetkisestä maitotuotteiden markkinointivuodesta 20002001 on kulunut kuusi kuukautta. Voiko komissio tiedottaa jäsenvaltioiden välittämistä luvuista ja vastaavista hahmotelmista markkinointivuoden lopussa? Voisiko komissio kertoa, kuinka suuri on sen arvion mukaan kunkin jäsenvaltion ylijäämä ottaen huomioon joillekin jäsenvaltioille osoitetut uudet kiintiöt tälle markkinointivuodelle kuuluvalla osuudella? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2001) Kuten parlamentin jäsen tietää, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kiintiöitä koskevat viralliset tiedot ennen viiteajanjakson (huhti-maaliskuu) päättymistä seuraavan syyskuun ensimmäistä päivää maito- ja maitotuotealan lisämaksun soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä maaliskuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 536/93(1) liitteenä olevalla kyselykaavakkeella, sen mukaan mitä 8 artiklan neljännessä luetelmakohdassa säädetään. Siksi viiteajanjaksoa 2000/2001 koskevat tiedot saadaan vasta tämän päivämäärän jälkeen. Lisämaksu maksetaan kyselykaavakkeen perusteella. Jäsenvaltiot toimittavat kuitenkin yleisen käytännön mukaan komissiolle arvion teollisuudelle toimitettavien määrien kehityksestä. Tällä hetkellä komissiolla on nämä arviot kaudelta huhti-lokakuu 2000, lukuun ottamatta Kreikkaa, Italiaa ja Portugalia, joiden arviointikausi päättyy elokuussa 2000 sekä Belgiaa, Espanjaa, Ranskaa, Irlantia, Suomea ja Ruotsia, joiden arviointikausi päättyy syyskuussa 2000. Arviosta voidaan huomata, että jotkut jäsenvaltiot ylittävät kyseiselle kaudelle arvioimansa määrät. Nämä valtiot ovat Tanska, Itävalta, Portugali, Suomi ja Ruotsi. On huomattava, että maito- ja maitotuotealan lisämaksusta 28 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3950/92(2) 4 ja 6 artiklan mukaiset siirrot, joilla tarkoitetaan muun muassa toimituskiintiöiden ja suoramyynnin välisiä siirtoja ja väliaikaisia siirtoja tuottajien kesken, voivat johtaa ylityksen kasvamiseen tai vähenemiseen tapauskohtaisesti. Edellä mainittu huomioon ottaen käytettävissä olevat tiedot antavat vain osittaisen kuvan ylitysten määrästä, sillä arviot suurelta osalta viiteajanjaksoa, eli lokakuusta 2000 maaliskuuhun 2001, puuttuvat. Tämä voi muuttaa merkittävästi jäsenvaltioissa tähän asti tapahtunutta kehitystä. (1) EYVL L 57, 10.3.1993. (2) EYVL L 405, 31.12.1992.