ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2134/03 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle. EU-joukkojen lähettäminen Kongoon.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2134/03 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle (26. kesäkuuta 2003) Aihe: EU-joukkojen lähettäminen Kongoon Eräät kansainväliset järjestöt ovat asettuneet tukemaan neuvoston 5. kesäkuuta Kongon suhteen tekemää päätöstä, mutta ne ovat samalla todenneet kyseisen mandaatin olevan (maantieteellisesti) liian suppea ja liian lyhyt (1. syyskuuta asti). Onko neuvosto valmis neuvottelemaan Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin ja turvallisuusneuvoston kanssa mandaatin laajentamisesta näiden kahden kohdan osalta? Vastaus (13. lokakuuta 2003) Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi päätöslauselmassaan 1484 (2003) väliaikaisten monikansallisten valvontajoukkojen sijoittamisen Buniaan 1. syyskuuta 2003 saakka. Päätöslauselmassa korostettiin, että joukot sijoitetaan alueelle vain väliaikaisesti, kunnes YK:n pääsihteeri on kyennyt vahvistamaan Yhdistyneiden Kansakuntien Kongon demokraattisessa tasavallassa olevien tarkkailijajoukkojen (MONUC) läsnäoloa Buniassa. Tämän YK:n turvallisuusneuvoston pyynnön perusteella EU:n neuvosto päätti 5. kesäkuuta 2003 toteuttaa Artemis-nimisen EU:n sotilasoperaation Kongon demokraattisessa tasavallassa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1484 (2003) esitetyn toimeksiannon mukaisesti. Tämän maantieteellisesti ja ajallisesti rajatun toimeksiannon tarkoituksena on siis tilanteen vakauttaminen Buniassa, kunnes YK:n pääsihteeri kykenee elokuun 2003 puoliväliin mennessä sijoittamaan vahvistetut YK:n joukot Buniaan. Sekä lukumäärän että toimeksiannon osalta vahvistettujen YK:n tarkkailijajoukkojen sijoittamisesta keskustellaan parhaillaan YK:n turvallisuusneuvostossa sen jäseninä olevien EU:n jäsenvaltioiden antaessa aktiivisesti tukensa asialle. MONUCin toimeksianto kattaa jo nyt koko Kongon demokraattisen tasavallan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1686/03

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle

(21. toukokuuta 2003)

Aihe: Naisten kiduttaminen ja pahoinpitely turkkilaisissa vankiloissa

Turkissa pidetään 13. kesäkuuta ensimmäinen oikeudenkäynti kahden naisen, 22-vuotiaan Naziye Tsogaltafin ja 28-vuotiaan Sounai Yesildanin, tapauksesta. Naisia kidutettiin Istanbulissa vankeusrangaistuksen aikana. Molemmat naiset pidätettiin 23. syyskuuta. Heitä syytetään jäsenyydestä laittomassa järjestössä. Lääkärintarkastuksen perusteella heitä oli kidutettu vankeusrangaistuksen aikana. Naisia hakattiin, heille annettiin sähköiskuja, heidän suunsa pakotettiin auki, ja heidät pakotettiin nielemään kiduttajansa sylkeä.

Joidenkin turkkilaisten vankiloiden barbaariset olot ovat vastoin ihmisten perusoikeuksia, ja ne ovat kansainvälisten sopimusten, demokratian ja vapauden päämäärien vastaisia. Aikooko neuvosto puuttua asiaan, jotta ehdokasvaltio Turkin vankiloissa tapahtuva kidutus lopetetaan ja varmistaa, että puututaan ensisijaisesti naisten ihmisoikeuksien kunnioittamista koskeviin kysymyksiin?

Vastaus

(7. lokakuuta 2003)

Neuvosto saa säännöllisesti tietoja siitä, että ihmisiä on kidutettu ja kohdeltu huonosti Turkissa. Kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen ja YK:n elinten viimeaikaisten raporttien mukaan kidutus ja huono kohtelu myös naisvankeihin kohdistuva seksuaalinen väkivalta on jossakin määrin vähentynyt mutta silti edelleen hyvin yleistä Turkissa, ja näin kohdellaan varsinkin poliisin pidättämiä henkilöitä väitettyjen poliittisten rikosten yhteydessä ja maan kaakkoisosassa. Asia on hyvin huolestuttava.

Neuvosto pitää Turkissa esiintyvää kidutusta ja huonoa kohtelua hyvin tärkeänä kysymyksenä. Assosiaatiosopimuksen ja poliittisen vuoropuhelun yhteydessä pidettävissä kokouksissa neuvosto kehottaa jatkuvasti Turkkia puuttumaan ongelmaan tehokkaasti sekä toteuttamalla lisää kohdennettuja toimenpiteitä että varmistamalla niiden täysimääräinen täytäntöönpano ja valvonta. Erittäin tärkeitä tekijöitä on havaittu olevan kidutukseen syyllistyneiden riittävä rankaiseminen sekä lain täytäntöönpanosta vastaavien virkamiesten koulutus ihmisoikeuksien alalla. Vaikka Turkki on edistynyt tässä suhteessa erityisesti virkamiesten koulutuksessa, lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen.

Turkin kanssa tehty tarkistettu liittymiskumppanuussopimus sisältää erityisiä painopisteitä, jotka koskevat kidutuksen ja huonon kohtelun torjuntaa. Turkin edistymistä poliittisten liittymiskriteereiden täyttämisessä arvioidaan sopimuksessa esitettyjen vaatimusten perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1014/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Praton kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0060 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1014/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Praton kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Praton kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja naisten ja lasten hyväksikäytön torjumiseen. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Praton kunta esittänyt Daphne-ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Praton kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? António Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1004/03, E-1005/03, E-1006/03,E-1007/03, E-1008/03, E-1009/03, E-1010/03, E-1011/03,E-1012/03, E-1013/03, E-1014/03, E-1015/03 ja E-1016/03 (28. huhtikuuta 2003) Daphne-ohjelmaan on saatu pelkästään vuonna 2003 - kaksi ehdotusta Firenzen kunnalta Assessorato Pubblica Istruzione e Politiche Giovanili, Direzione Istruzione - yksi ehdotus Pesarion kunnalta Servizio sociale - yksi ehdotus Sienan kunnalta Comitato di ente per le pari opportunita. Komissio ei ole vielä arvioinut näitä ehdotuksia, eikä siksi voi vielä kertoa arvoisalle parlamentinjäsenelle valinnoista tai rahoituksesta. Tieto arvioinnin lopputuloksesta toimitetaan heinäkuussa 2003 kaikille niille, jotka ovat tehneet ehdotuksen Daphne-ohjelman puitteissa vuonna 2003. Muilta arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemilta kunnilta (Ancona, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pisa, Pistoia, Prato, ja Terni) ei ole saatu ehdotuksia 19972003 välisenä aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1606/03 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE-DE) komissiolle. Direktiivin 91/157/ETY muuttaminen.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0115 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1606/03 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE-DE) komissiolle (7. toukokuuta 2003) Aihe: Direktiivin 91/157/ETY muuttaminen Komission työohjelmassa vuodeksi 2003 todetaan, että direktiivin 91/157/ETY(1) muuttamiseen sovelletaan laajaa vaikutustutkimusta, jotta muutostyössä voidaan tuoda esiin strategisten vaihtoehtojen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät vaikutukset. Asian esittelijäksi neuvoston asetuksessa ETY/793/93(2) määrätyt Belgian viranomaiset viimeistelevät parhaillaan raporttia, jossa arvioidaan akuissa ja paristoissa käytettävän kadmiumin erityisriskejä. Katsooko komissio, että raportin tulokset ovat merkittäviä laajennetun vaikutustutkimuksen kannalta ja vaikuttaisivat siten poliittisiin päätöksiin, joita tehdään paristoja ja akkuja koskevaa uutta direktiiviehdotusta laadittaessa? Otetaanko vaikutustutkimuksessa huomioon myös muut metallit, joita käytetään akkujen ja paristojen valmistuksessa? (1) EYVL L 78, 26.3.1991, s. 38. (2) EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2003) Kuten käy ilmi vastauksesta Caroline Jacksonin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1442/03(1), komissio aikoo valmistellessaan laajaa vaikutusten arviointia ottaa huomioon tulokset, jotka on saatu paristossa käytetystä kadmiumista (oksidi) tehdystä kohdennetusta riskinarvioinnista. Belgia valmistelee parhaillaan raporttia sen tuloksista. Valmisteilla oleva ehdotus direktiiviksi paristoista ja akuista perustuu laajan vaikutusten arvioinnin lopullisiin tuloksiin. Laajassa vaikutusten arvioinnissa ei käsitellä samalla tavalla kaikkia paristojen valmistuksessa käytettyjä erilaisia metalleja, vaan erityistä huomiota kiinnitetään kadmiumia sisältäviin paristoihin ja akkuihin ja siihen vaaraan, että ne päätyvät kunnallisen jätehuollon ylläpitämille kaatopaikoille. (1) EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 183.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2395/03 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Direktiivin 2000/78/EY (työpaikalla esiintyvän syrjinnän torjunta) täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0244 - 0244



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2395/03 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (21. heinäkuuta 2003) Aihe: Direktiivin 2000/78/EY (työpaikalla esiintyvän syrjinnän torjunta) täytäntöönpano Voiko komissio mainita ne jäsenvaltiot, jotka ovat hyödyntäneet neuvoston direktiivin 2000/78/EY(1) 18 artiklassa säädettyä lisäaikaa tai ilmoittaneet harkitsevansa kyseisen lisäajan hyödyntämistä direktiiviin sisältyvien ikään ja vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvien säännösten panemiseksi täytäntöön? Miten komissio suhtautuu siihen, että jäsenvaltiot eivät ole ilmoittaneet syytä kyseisen lisäajan hyödyntämiseen? (1) EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. elokuuta 2003) Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY 18 artiklan toisessa kohdassa säädetään seuraavaa: Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa erityisolosuhteiden huomioon ottamiseksi hyödyntää 2. joulukuuta 2003 alkavaa kolmen vuoden lisäaikaa ikään tai vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvien tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanemiseksi, jolloin yhteenlaskettu määräaika on enintään kuusi vuotta. Tässä tapauksessa niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Kunkin jäsenvaltion, joka käyttää hyväkseen kyseistä lisäaikaa, on toimitettava komissiolle vuosittain selvitys toimenpiteistä, joita se toteuttaa torjuakseen ikään ja vammaisuuteen perustuvaa syrjintää, sekä direktiivin täytäntöönpanon edistymisestä. Tämän säännöksen mukaisesti jäsenvaltiot voivat halutessaan hyödyntää lisäaikaa pannakseen täytäntöön ikään ja vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvät direktiivin säännökset. Erillistä komission hyväksymistä ei näin ollen tarvita. Ilmoittaessaan komissiolle lisäajan käyttämisestä kyseisten jäsenvaltioiden on kuitenkin annettava tietoja erityisolosuhteista, joiden vuoksi täytäntöönpanolle asetettua määräaikaa on siirrettävä. Näin ollen jäsenvaltioilla on oikeudellinen velvollisuus toimittaa komissiolle tietoja erityisolosuhteista, joiden vuoksi on perusteltua käyttää lisäaikaa pantaessa täytäntöön ikään ja vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvät säännökset. Jos jäsenvaltiot päättävät hyödyntää lisäaikaa, niiden on toimitettava komissiolle vuosittain selvitys toimenpiteistä, joita ne toteuttavat torjuakseen ikään ja vammaisuuteen perustuvaa syrjintää. Tarkoituksenmukaisuussyistä ensimmäinen selvitys on toimitettava direktiivin täytäntöönpanolle asetettuun määräaikaan eli 2. joulukuuta 2003 mennessä. Tähän mennessä ainoastaan Tanska on ilmoittanut virallisesti, että se haluaa hyödyntää yhden vuoden lisäaikaa (joulukuuhun 2004 asti) pannakseen täytäntöön ikään ja vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvät direktiivin 2000/78/EY säännökset.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1904/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan julkisen velan kasvu.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0157 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1904/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (2. kesäkuuta 2003) Aihe: Kreikan julkisen velan kasvu Vuoden 2003 ensimmäisen vuosineljänneksen virallisten lukujen mukaan Kreikan julkinen velka kasvoi 7,3 miljardilla eurolla 173,1 miljardiin euroon, joka on jo enemmän kuin vuoden 2003 loppuun asetettu 171,05 miljardin euron tavoite. Voiko komissio ilmoittaa, mikä on syynä Kreikan valtiovelan huomattavaan kasvuun? Aiheutuuko se joidenkin järjestöjen (minkä järjestöjen ja kuinka monta niitä on) velkojen takauksista, vai uusista lainoista? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä yhteistyössä Kreikan hallituksen kanssa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 2003) Komissio seuraa tiiviisti Kreikan julkisen talouden kehitystä, sillä Kreikan velkaantumisaste on yksi unionin korkeimmista. Komissio on itse asiassa useaan otteeseen painottanut, että Kreikassa tarvitaan päättäväisempiä poliittisia toimia valtionvelan vähentämiseksi nopeasti nyt, kun Kreikan talous on hyötynyt usean vuoden ajan vahvasta kokonaistuotannon kasvusta. Valtion talousarviossa vuodelle 2003 ja vakausohjelmassa vuodelle 2002 valtionvelan tavoitetasoksi on asetettu 171,05 miljardia euroa, kun taas julkistalouden sulautetun bruttovelan arvioidaan olevan 150,4 miljardia euroa, mikä tarkoittaa 100,2:ta prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT). Komission keväällä julkaisemassa ennusteessa Kreikan julkistalouden velan suhteellisen osuuden BKT:sta ennustetaan olevan 101 prosenttia vuoden 2003 lopussa. Mitä tulee valtion takauksiin eri järjestöille, on huomattava, että niitä ei lasketa mukaan julkistalouden velkaan, ellei lainoja vaadita maksettaviksi. Valtion velkaantuneisuutta arvioitaessa olennaisia ovat julkistalouden sulautetun bruttovelan taso vuoden lopussa sekä velka/BKT-suhteen kehitys. Koska julkistalouden velkasuhteeseen vaikuttavat useat tekijät (esimerkiksi perusjäämä, nimellisen BKT:n kasvuvauhti ja muut autonomiset tekijät, kuten rahoitustoimet ja yksityistämisestä saatavat tuotot), talousarvion toteuttamisen tulokset ja valtion ottamien lainojen taso ensimmäisellä vuosineljänneksellä eivät anna luotettavia viitteitä valtion velkaantumisasteesta vuoden lopussa. Koska valtion neljännesvuositilinpitoa ei ole vielä saatavilla, havaitun kasvun syiden selvittäminen ei ole mahdollista. Havaittu kasvu valtion lainoissa vuoden 2003 ensimmäisellä vuosineljänneksellä ei kuitenkaan välttämättä ole merkki odottamattomista ylityksistä julkistalouden velan tasossa suhteessa BKT:hen vuoden lopussa. Itse asiassa tässä nimenomaisessa tapauksessa kasvu saattaa heijastaa tiettyihin markkinaolosuhteisiin perustuvaa etupainotteista varainhankintastrategiaa, ja näin ollen mahdollisuutta varainhankintaprofiilin normalisoitumisesta vuoden aikana ei tule sulkea pois.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1879/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Hintojen lähentyminen euroalueella.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1879/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (6. kesäkuuta 2003) Aihe: Hintojen lähentyminen euroalueella Voiko komissio tutkia, onko olemassa todisteita siitä, että samanlaisten tavaroiden ja palvelujen hinnat olisivat lähentyneet toisiaan euroalueella koko EU:hun ja euroalueen ulkopuolella oleviin jäsenvaltioihin verrattuna? Miten merkittävää tämä mahdollinen lähentyminen on ollut? Miten pitkälle lähentymisen lasketaan jatkuvan? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 2003) Yksittäisten hyödykkeiden hintoja koskevat tiedot osoittavat, että hintahajonta on euroalueella yleensä vähäisempää kuin koko unionissa, mutta hintaerot vaihtelevat hyödykkeittäin. Useissa tutkimuksissa on havaittu, että yksittäisten hyödykkeiden hinnoissa on edelleen suuria eroja, joten hintojen lähentymiseen liittyviä tavoitteita ei ole vielä täysin saavutettu. Hintojen lähentymisen jatkuminen riippuu paitsi euron myönteisistä vaikutuksista myös muista tekijöistä kuten kaupan esteiden poistamisen edistymisestä sisämarkkinoilla ja kansallisten verojärjestelmien eroista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2095/03 esittäjä(t): Jean Lambert (Verts/ALE) neuvostolle. Suurjännitevoima-aseman rakentaminen Argyroupolisin-Ilioupolisin alueelle Kreikan valtion sähköyhtiön (PPC) toimesta.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2095/03 esittäjä(t): Jean Lambert (Verts/ALE) neuvostolle (25. kesäkuuta 2003) Aihe: Suurjännitevoima-aseman rakentaminen Argyroupolisin-Ilioupolisin alueelle Kreikan valtion sähköyhtiön (PPC) toimesta Kreikan valtion sähköyhtiön PPC:n suunnitelma suurjännitevoima-aseman rakentamisesta hyväksyttiin Kreikan lain L. 2516/1997 24 artiklan mukaisesti alueelle, joka kuuluu Imittosin vuoren B-suojelualueeseen. Korkein hallinto-oikeus ei pitänyt kyseisen artiklan määräyksiä pätevänä oikeusperustana, koska on rikottu Kreikan perustuslain 24 artiklaa ympäristönsuojelusta. Argyroupolisin kaupungin pormestari ja eräät kansalaiset ovat esittäneet vastalauseen (joka koskee rakennuslupaa ja ympäristövaikutusten arviointia) korkeimmalle hallinto-oikeudelle voima-aseman rakentamisesta, mutta oikeuskäsittelyä on siirretty kolme kertaa (1. marraskuuta 2002, 7. helmikuuta 2003 ja 9. toukokuuta 2003). Kolme koulua sijaitsee alle 50 metrin päässä alueesta, jolle voima-asema aiotaan rakentaa. Vaikka suurjännitevoima-aseman rakentamisella rikotaan Kreikan perustuslakia, hallitus on hyväksynyt uuden lain L. 2947/2002 olympialaisiin liittyvästä rakentamisesta, johon voima-aseman rakentaminen kuuluu. Tämän lain nojalla julkisten töiden ministeri myönsi toisen rakennusluvan N:o 59365/25. heinäkuuta 2002. Kreikan lainsäädännön vastaisesti PPC ja hallitus eivät ole tutkineet vaihtoehtoisia ratkaisuja. Hallitus on myös kieltänyt kiinnostuneilta osapuolilta oikeuden tutustua uusiin rakennussuunnitelmiin ja toukokuun 2003 alusta lähtien alueelle sijoitettu poliisi on estänyt yleisöltä pääsyn kohteeseen. Onko PPC:n suurjännitevoima-aseman rakentaminen tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 97/11/EY mukaista(1)? Minkä virallisesti hyväksytyn suunnittelu- ja rakentamisluvan perusteella suurjännitevoima-aseman rakentamista jatketaan? (1) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5. Vastaus (13. lokakuuta 2003) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle kysyjälle, ettei se ole toimivaltainen vastaamaan näihin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2335/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe: Kreikan viranomaisten tiedottaminen EU:n yhteisrahoittamista hankkeista

Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni E-1712/03(1) komission jäsen Barnier ilmoittaa, että EU rahoittaa Euroopan investointipankin välityksellä muun muassa: olympiastadionin ja sen viereisen lehdistökeskuksen korjaustöitä, sekä monia muita Ateenassa vuonna 2004 järjestettäviin olympiakisoihin kuuluvia hankkeita (Attikan metron laajentaminen, rautatielinjojen ja paikallisjunien käyttöönotto, Attikan kehätien (Attiki odos) loppuun saattaminen jne.). Komission jäsen vahvistaa vastauksessaan, että yhteisö rahoittaa osittain Ateenan uusia linja- ja johdinautoja (79 miljoonalla eurolla). Hän huomauttaa myös, että tässä tapauksessa sovelletaan normaaleja tiedottamista ja mainontaa koskevia säännöksiä.

Voiko komissio vahvistaa, että näihin säännöksiin kuuluu myös velvoite ilmoittaa (selkeästi), että yhteisö on rahoittanut osittain uusia linja- ja johdinautoja? Miksi komissio ei ole vielä pyytänyt Kreikan viranomaisia asentamaan niihin kilpiä, joissa tiedotetaan yhteisrahoituksesta? Onko olympiastadionille ja lehdistökeskukseen jo asennettu tällaiset kilvet?

(1) EUVL C 33 E, 6.2.2004, s. 156.

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(22. elokuuta 2003)

Täydennyksenä parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1712/03 antamaansa vastaukseen komissio vahvistaa vielä, että Euroopan unionin rahoitusosuuden ilmoittamista koskeva velvoite on tavanomainen vaatimus, joka liittyy osarahoitettuja hankkeita koskevaan tiedotus- ja julkistamistoimintaan.

Ateenan linja-autojen ja johdinautojen uusimisen osalta komissio on jo todennut aikaisemmassa vastauksessaan, että kyseinen hanke hyväksyttiin tämän vuoden toukokuussa ja että sitä on alettu toteuttaa vasta hiljattain. Yhtään yhteisön nykyisistä rakennerahastovaroista osarahoitettua linja-autoa tai johdinautoa ei ole vielä liikenteessä. Aikaisemmista rakennerahastovaroista osarahoitetuissa LNG-linja-autoissa mainitaan Euroopan unionin rahoitusosuus asianmukaisesti.

Olympiastadionin ja lehdistökeskuksen osalta komissio totesi aikaisemmassa vastuksessaan, että kyseistä hanketta rahoitetaan Euroopan investointipankin (EIP) myöntämällä lainalla ja että hankkeelle ei ole myönnetty rakennerahastojen rahoitusosuutta. Näin ollen hankkeeseen ei sovelleta rakennerahastojen tiedotus- ja julkistamisvaatimuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1966/03 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Irlantilaisen kliinisen jätteen polttaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1966/03 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (13. kesäkuuta 2003) Aihe: Irlantilaisen kliinisen jätteen polttaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa Komissio kirjoittaa 19. toukokuuta 2003 julkaisemansa kertomuksen yhteisön jätteitä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanosta vuosina 19982000(1) sivulla 7, että se harkitsee EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisten menettelyjen aloittamista niitä jäsenvaltioita vastaan, joiden antamissa kertomuksissa on edelleen merkittäviä puutteita. Vuonna 1975 jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY(2) 7 artiklan 2 kohta koskee jäteyhteistyötä jäsenvaltioiden välillä. Komissio toteaa kertomuksensa sivulla 13, että Yhdistynyt kuningaskunta viittasi aikaisempaan ilmoitukseensa sen ja Irlannin välisestä yhteistyöstä, joka koskee kliinisen jätteen polttamista Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta että Irlanti ei toimittanut mitään tietoja. Mitä mieltä komissio on siitä, ettei Irlanti toimittanut tietoja kliinisen jätteensä viennistä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja sen polttamisesta siellä? Onko tämä yksi merkittävistä puutteista, joiden takia komissio harkitsee oikeudellisten menettelyjen aloittamista? (1) KOM(2003) 250 lopullinen. (2) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39. Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1965/03, E-1966/03, E-1967/03 ja E-1968/03 (24. heinäkuuta 2003) Parlamentin jäsenen esittämät neljä kirjallista kysymystä liittyvät komission kertomukseen yhteisön jätelainsäädännön täytäntöönpanosta vuosina 19982000(1), minkä vuoksi kysymyksiä käsitellään yhdessä. Kuten edellä mainitun kertomuksen johdannossa todetaan, kertomus perustuu vastauksiin, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet tätä tarkoitusta varten laadittuun kyselylomakkeeseen. Jäsenvaltioiden vastaukset voivat vaihdella melko paljon yksityiskohtaisuudessaan, ja jotkin vastaukset koostuvat vain tilanteen päivittämisestä edelliseen kertomuskauteen nähden. Jos komissio ei ole voinut asianmukaisesti täyttää kertomuksenantotehtäväänsä tärkeiden tietojen puuttuessa, jäsenvaltion voidaan katsoa laiminlyöneen kertomuksenantovelvoitteensa. Parlamentin jäsenen esittämissä tapauksissa ei kuitenkaan ole oikeutettua aloittaa rikkomista koskevaa menettelyä. Vaarallisen jätteen käsittelyä Irlannissa koskevan kysymyksen E-1968/03 osalta huomautettakoon seuraavaa: Irlannin viranomaiset vastasivat kyselylomakkeeseen, että vaarallisen jätteen kokonaismäärä vastaa noin 97 prosenttia varsinaisesta määrästä, ja viittasivat vain Irlannin ulkopuolella käsiteltyyn vaaralliseen jätteeseen. Viranomaisten antamista tiedoista ei käy ilmi, miten jäljelle jäävää 3 prosenttia käsiteltiin. (1) KOM(2003) 250 lopullinen.