KIRJALLINEN KYSYMYS E-2757/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. GHB:n luokittelu huumeeksi.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0049 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2757/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: GHB:n luokittelu huumeeksi Ruotsin hallitus päätti 13. joulukuuta 2000 luokitella GHB:n (gammahydroksivoihapon) huumeeksi ja kieltää sen käytön 1. helmikuuta 2000 lähtien. Kaikesta GHB:n käsittelystä tuli tällöin rangaistavaa; Ruotsissa ei siis saa ostaa, myydä, pitää hallussa tai käyttää GHB:tä. Aineen käsittelystä määrättävästä rangaistuksesta päättää tuomioistuin. GHB on aiheuttanut Ruotsissa monia kuolemantapauksia. Sitä on käytetty ennen kaikkea nuorten järjestämissä juhlissa. Yritys estää huumeen käyttö dopinglailla, epäonnistui, kun Göteborgin käräjäoikeus antoi vapauttavan tuomion eräässä oikeusasiassa joulukuussa 1999. GHB on kuitenkin hyväksytty lääkkeenä monissa EU-maissa. Ruotsin päätös GHB:n kieltämisestä on periaatteessa tekninen kaupan este. Muissa EU-maissa voitaisiin siksi esittää huumeluokittelun vastaisia väitteitä. Ruotsi ilmoitti EU:n komissiolle, että se aikoi luokitella GBH:n huumeeksi. Komissio ei ole esittänyt Ruotsin päätöstä koskevia vastaväitteitä. Voiko komissio ilmoittaa, mikä päätös tässä asiassa on tehty? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2001) Ruotsi ilmoitti komissiolle joulukuussa 1999 aikovansa luokitella gammahydroksivoihapon (GBH) huumeeksi laittomista huumeista annetun Ruotsin lainsäädännön mukaisesti. Komissiolle oli ilmoitettava asiasta, koska GBH:n käyttö lääkkeenä on hyväksytty joissakin jäsenvaltioissa, minkä vuoksi sen luokittelua huumeeksi voitaisiin pitää kaupan esteenä. Poikkeaminen vapaan kaupan periaatteesta on perusteltava EY:n perustamissopimuksen mukaisesti esimerkiksi kansanterveyteen kohdistuvalla uhkalla. GHB:lla käytiin Ruotsissa laitonta kauppaa, ja GBH on yhdistetty 11 kuolemaan yhteisössä syyskuun 1995 ja tammikuun 2000 välisenä aikana. Tämän vuoksi komissio ei vastustanut Ruotsin ilmoitusta. Laittomien huumeiden valvontaa koskeva lainsäädäntö kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jäsenvaltioiden huumusainelainsäädännöt perustuvat vuosina 1961, 1971 ja 1988 tehtyihin YK:n yleissopimuksiin, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet. Yksittäisten aineiden valvonnan taso määräytyy sen mukaan, missä yleissopimuksen luettelossa ne on mainittu (luettelot IIV, joista luettelossa I määrätään tiukimmasta valvonnasta). Huumeriippuvuutta käsittelevä Maailman terveysjärjestön (WHO) 32. asiantuntijakomitea suositteli YK:n huumausainetoimikunnalle (CND), että GHB merkitään psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyn YK:n yleissopimuksen luetteloon IV. Tämä tarkoittaa sitä, että GBH:hon sovelletaan samankaltaisia valvontatoimenpiteitä kuin yleensä bentsodiatsepiinin kaltaisiin lääkeaineisiin. YK:n yleissopimusten mukaan yleissopimuksiin liittynyt valtio voi ottaa käyttöön tiukempia tai laajemmalle ulottuvia toimenpiteitä kuin mitä yleissopimuksessa määrätään, jos se pitää tällaisia toimenpiteitä toivottavina tai välttämättöminä. Näin ollen valtiot voivat halutessaan luokitella aineen tiukempia valvontatoimenpiteitä vaativaan luetteloon. Tämän vuoksi komissio ei vastusta Ruotsin aloitetta luokitella GBH laittomaksi huumausaineeksi.