ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1614/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle. Salaisia asiakirjoja käsittelevien virkamiesten taustan tarkastus.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0062 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1614/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: Salaisia asiakirjoja käsittelevien virkamiesten taustan tarkastus EU-yhteistyöhön liittyviä salaisia asiakirjoja käsitteleviin unionin ja jäsenvaltioiden virkamiehiin aletaan soveltaa tiettyjä valvontasääntöjä. Ainoastaan henkilöt, jotka ovat läpäisseet erityisen turvallisuustarkastuksen, jonka perusteella he ovat ehdottoman lojaaleja, voivat käsitellä salaisia asiakirjoja. Tämä koskee myös jäsenvaltioiden virkamiehiä. Kaikista vaitiolovelvollisuuden rikkomuksista raportoidaan kussakin jäsenvaltiossa sijaitsevalle turvallisuudesta vastaavalle viranomaiselle ja edelleen Brysseliin. Neuvoston pääsihteeri ja Naton entinen johtaja Javier Solana vastaa salaiseksi julistettuihin tietoihin liittyvien vuotojen selvittämisestä ja tutkimisesta. Miten näitä sääntöjä sovelletaan Ruotsissa, jossa avoimuuden periaate ja tiedonvapaus on turvattu perustuslaissa? Onko Ruotsi poikkeusvaltio Euroopan unionin sisällä, kun kyse on edellä mainituista säännöistä? Vastaus (8. lokakuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa todennäköisesti neuvoston päätökseen N:o 2001/264 neuvoston turvallisuussääntöjen vahvistamisesta. Jäsenvaltioiden täytäntöönpanotehtävät määritellään päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa: Jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet kansallisten järjestelyjensä mukaisesti sen varmistamiseksi, että niiden yksiköissä ja tiloissa työskentelevät seuraavat henkilöt noudattavat 1 artiklassa tarkoitettuja säännöksiä käsitellessään EU:n turvaluokiteltuja tietoja: a) jäsenvaltioiden pysyvien Euroopan unionissa olevien edustustojen jäsenet sekä neuvoston tai sen elinten kokouksiin tai muihin neuvoston toimiin osallistuvat kansallisten valtuuskuntien jäsenet, b) muut jäsenvaltioiden kansallisiin hallintoihin kuuluvat henkilöt, jotka käsittelevät EU:n turvaluokiteltuja tietoja riippumatta siitä, ovatko he palveluksessa jäsenvaltioiden alueella tai ulkomailla, ja c) EU:n turvaluokiteltuja tietoja käsittelevät jäsenvaltioiden ulkopuoliset toimeksisaajat ja lähetetyt työntekijät. Kaikkien jäsenvaltioiden on noudatettava edellä mainittua neuvoston päätöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1622/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) neuvostolle. Ruandan kansanmurhaajien rankaiseminen.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1622/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) neuvostolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Ruandan kansanmurhaajien rankaiseminen Ruandassa murhattiin 800 000 tutsia vuonna 1994. Tuhon vastuuhenkilöt ovat yhä vapaalla jalalla, koska kansainvälinen yhteisö ei välitä tapahtumista, jotka sadan päivän ajan saivat aikaan tuhoa tässä afrikkalaisessa maassa. Ruandan hallitus jatkaa painostusta, jotta sekä teurastuksen johtajat että tutsien eliminoinnin maan päältä suunnitelleet ja toteuttaneet sadat rikolliset pidätettäisiin. Voiko neuvosto kertoa, mitä Euroopan unionin tekee parhaillaan tukeakseen, että näin brutaalin rikoksen tekijät pidätettäisiin, vietäisiin oikeuteen ja tuomittaisiin kansanmurhasta, joka on ihmiskunnan suurin sitten natsikauden? Vastaus (8. lokakuuta 2001) Neuvosto on kysyjän kanssa samaa mieltä siitä, että vuoden 1994 Ruandan kansanmurhaan syyllistyneet olisi saatettava oikeuteen. Neuvosto hyväksyi jo vuonna 1994 yhteisen kannan EU:n Ruandaa koskevista tavoitteista ja avainalueista(1) ja korosti siinä, että vakaviin humanitaarisen lain rikkomuksiin sekä kansanmurhaan syyllistyneet on erittäin tärkeä saada oikeuteen. Tämän vuoksi EU piti kansainvälisen tuomioistuimen perustamista keskeisenä tekijänä rankaisemattomuuden perinteen lopettamiseksi ja ihmisoikeusrikkomusten estämiseksi vastaisuudessa. Tämä on edelleen EU:n kanta, ja vaikka tekoihin syyllistyneiden pidättäminen, tuomitseminen ja rankaiseminen eivät kuulu neuvoston toimivaltaan, EU:n jäsenvaltiot ja yhteisö ovat tukeneet YK:n marraskuussa 1994 perustamaa Ruandan kansainvälistä rikostuomioistuinta. (1) EYVL L 283, 29.10.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2061/01 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle. Kilpailun puute Portugalissa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0176 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2061/01 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (3. heinäkuuta 2001) Aihe: Kilpailun puute Portugalissa Portugalissa maan ulkopuolella suoritettuihin luottokorttimaksuihin lisätään 1,7 prosenttia. Haluaisin tietää, miten komissio aikoo ratkaista tämän pankkijärjestelmän kilpailun ja tiedonsaannin avoimuuden puutteesta johtuvan ongelman. Miten on mahdollista, että euroalueen maissa suoritetuista maksuista veloitetaan lisämaksu, vaikka yhtenäisvaluutta on jo olemassa? Tämä tilanne vallitsee vuodesta 1999 lähtien. Haluaisin tietää, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä ratkaistakseen tämän ongelman ennen 1. tammikuuta 2002. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2001) Kysymyksessä esiin otettu ongelma saattaa ratketa, kun komission 25. heinäkuuta 2001 esittämää ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajatylittävistä euromääräisistä maksuista aletaan soveltaa. Asetuksessa esitetään samansuuruisten palvelumaksujen periaatetta kotimaisille ja rajatylittäville euromääräisille maksuille. Pankit saavat itse päättää tämän euromaksualueen palvelumaksun suuruudesta. Periaatetta on tarkoitus alkaa soveltaa 1. tammikuuta 2002 korttimaksuihin ja pankkiautomaattinostoihin. Siksi on tärkeää, että parlamentti ja neuvosto sopivat asetuksesta nopeasti, jolloin se voitaisiin antaa ennen vuoden 2001 loppua. Arvoisan parlamentin jäsenen viittaamasta kilpailun puutteesta puhuttaessa on vielä tarkennettava, että maksuista veloitettu lisämaksu ei itsessään rajoita kilpailua. Komission tiedossa ei ole kilpailuja rajoittavia sopimuksia, joita portugalilaiset pankit olisivat tehneet lisämaksun veloittamisesta maan ulkopuolella suoritetuista korttimaksuista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2311/01 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) ja Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Ulkomaalaisten laillistettua syrjintää.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0236 - 0236



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2311/01 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) ja Paulo Casaca (PSE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Ulkomaalaisten laillistettua syrjintää Kahdelta brittituristilta evättiin hiljattain eläkeläisliput Madeiralla Portugalissa sillä perusteella, että he eivät ole portugalilaisia, vaikka kumpikin pystyi todistamaan alennukseen oikeuttavan ikänsä. Tämän vuoksi pyydän komissiota tutkimaan ja kommentoimaan, onko muissa jäsenvaltioissa tällaista ulkomaalaisten syrjintää. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2001) Arvoisien parlamentin jäsenten kysymys koskee eläkeläisten teatterilippujen hintojen vaihtelua ostajan kansallisuuden mukaan Madeirassa, Portugalissa. Jotta komissio voisi tutkia asiaa perusteellisesti ja tehdä sitä koskevia päätelmiä, se tarvitsee lisätietoja kyseessä olevilta henkilöiltä itseltään tai parlamentin jäseniltä. Komissio olisi kiinnostunut saamaan lisätietoja etenkin kyseisestä teatterista, ja siitä, ovatko siellä käytetyt pääsymaksusäännöt kyseisestä jäsenvaltiosta tai jotenkin muuten viranomaisista johtuvia, vai onko syynä yksityisen yrityksen oma käytäntö.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2124/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Liikennelainsäädännön täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0192 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2124/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Liikennelainsäädännön täytäntöönpano Komission toukokuussa 2001 julkisuuteen antamien tietojen mukaan 30:a prosenttia yhteisön liikennelainsäädännöstä ei ole pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa. Voisiko komissio kertoa: Mitkä täsmälleen ovat ne liikennepolitiikkaa koskevat direktiivit, joita Kreikka rikkoo, sekä mitä toimia se aikoo toteuttaa turvatakseen yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon näin dynaamisella ja samalla myös herkällä alalla? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2001) Niiden liikenteen alan direktiivien prosenttinen osuus, joita koskevia kansallisia täytäntöönpanotoimia kaikki jäsenvaltiot eivät vielä ole ilmoittaneet komissiolle, on todellakin yhä varsin suuri (30 prosenttia toukokuussa 2001). Sen sijaan prosenttiluku, joka ilmaisee direktiivien saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä (ilmoitettujen kansallisten täytäntöönpanotoimien ja jäsenvaltioissa sovellettujen direktiivien välinen suhde) on kuitenkin hieman suurentunut liikenteen alalla. Se oli 88,5 prosenttia 31. joulukuuta 2000 ja vastaavasti 94 prosenttia 1. heinäkuuta 2001. Direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä aiheuttaa edelleen ongelmia joissakin jäsenvaltioissa, mistä voidaan mainita esimerkkinä merenkulkua koskeva lainsäädäntö Alankomaissa (täytäntöönpanoaste 81 prosenttia) ja maaliikennettä koskeva lainsäädäntö Kreikassa (täytäntöönpanoaste 80 prosenttia). Kaikista liikenteen alan direktiiveistä ei 86 prosenttia ollut saatettu osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä 1. heinäkuuta 2001. Tämä prosenttiluku on epätavallisen suuri. Komissio onkin joutunut aloittamaan 21 eri menettelyä Kreikkaa vastaan sen, vuoksi ettei Kreikka ole tehnyt komissiolle ilmoitusta täytäntöönpanotoimenpiteistä. Ilmoittamatta jättämisestä johtuvista menettelyistä on edelleen meneillään kymmenen, joista seitsemässä tapauksessa on nostettu kanne yhteisöjen tuomioistuimessa ja kolmessa on annettu Kreikalle perusteltu lausunto. Vaikeudet liittyvät pääasiassa maaliikenteen alaan ja erityisesti vaarallisten aineiden kuljetusta koskevia direktiivejä. Komissio seuraa säännöllisesti, miten direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä edistyy jäsenvaltioissa, ja aikoo järjestää vielä vuoden 2001 aikana asiaa koskevan kokouksen Kreikan viranomaisten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1837/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. EU:n ja Albanian välinen assosiaatiosopimus.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0117 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1837/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (26. kesäkuuta 2001) Aihe: EU:n ja Albanian välinen assosiaatiosopimus Euroopan komissio on hyväksynyt EU:n ja Albanian välistä vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevan kertomuksen, joka tullaan esittämään EU:n ministerineuvoston hyväksyttäväksi. Ottaen huomioon, että Albanian kanssa tehtävässä assosiaatiosopimuksessa on korostettava Albanian demokratisointia ja turvallisuusoloja ja turvattava sen vähemmistönä olevien väestöjen oikeuksien suojeleminen, jotta tämä sopimus vaikuttaisi myönteisellä tavalla maan ja alueen vakauteen ja rauhaan, komissiolta kysytään: 1. Mitä takuita Albanian hallitus on antanut siitä, etteivät kreikkalaisen vähemmistön kustannuksella sattuneet tapahtumat, esimerkiksi sellaiset, joita esiintyi viimevuotisten kunnallisvaalien yhteydessä (ja joita kansainväliset järjestöt ja riippumattomat tarkkailijat ovat korostaneet), toistu? 2. Mitä toimia Albania on sitoutunut toteuttamaan turvatakseen vähemmistönä olevan väestön koulutuksen vapaan edistämisen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2001) EU:n ja Albanian tulevassa vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa korostetaan keskeisiä poliittisia edellytyksiä, kuten demokratiaa, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia sekä vähemmistöjen oikeuksien suojelua. Albanian hallitus on sitoutunut toteuttamaan kaikki mahdolliset toimet sellaisten tapahtumien toistumisen estämiseksi, jollaisia koettiin lokakuussa 2000 järjestettyjen paikallisvaalien aikaan tietyillä kreikkalaisvähemmistön asuinalueilla. Se, että 24. kesäkuuta 2001 järjestetty Albanian parlamenttivaalien ensimmäinen kierros sujui kyseisillä alueilla välikohtauksitta, on myönteinen merkki. Komissio on siinä käsityksessä, että Albania on jo toteuttanut toimia sen mahdollistamiseksi, että kansallisten vähemmistöjen jäsenet saisivat opetusta äidinkielellään niin kutsutuilla vähemmistöalueilla. EU:n ja Albanian korkean tason johtoryhmässä toukokuussa 2001 käydyissä keskusteluissa Albanian hallitus korosti aikomustaan saattaa vähemmistöjen suojelua koskeva oikeudellinen kehys asteittain valmiiksi ja poistaa ns. vähemmistöalueiden käsite. Nämä toimet parantavat varmasti Albanian kansallisten vähemmistöjen koulutusmahdollisuuksia. Komissio seuraa tarkkaan asioiden kehittymistä tällä arkaluonteisella alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2170/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Kindermunien kieltäminen.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2170/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (19. heinäkuuta 2001) Aihe: Kindermunien kieltäminen Kindermunat ovat olleet kiistelty tuote, sillä ne ovat aiheuttaneet monia vakavia onnettomuuksia, kun lapset ovat nielleet munan sisällä olevia muovisia leikkikaluja. Portugali kielsi viime vuonna Kindermunat lailla, kun monille lapsille oli tapahtunut onnettomuuksia. Myös Ruotsin kuluttajavirasto on ehdottanut munien kieltämistä. Voiko yksi jäsenmaa kieltää Kindermunat, kun ne samanaikaisesti ovat sallittuja muissa jäsenmaissa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 2001) Kyseisten tuotteiden mahdollisten riskien osalta komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin E-2479/97 (esittäjä Phillip Whitehead)(1), E-3085/97 (esittäjä José Apolinário)(2), E-3813-97 (esittäjä Ilona Graenitz)(3), E-2630/00 (esittäjä Jorge Moreira da Silva)(4), E-2631/00 (esittäjä Elisa Damião)(7) ja E-2632/00 (esittäjä Carlos Lage)(8) antamiinsa vastauksiin sekä vetoomukseen N:o 280/99 leikkikaluista elintarvikkeissa. Kyseiset tuotteet eivät nimenomaisesti kuulu lelujen turvallisuudesta 3. toukokuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 88/378/ETY(5) soveltamisalaan, vaikka yleisestä tuoteturvallisuudesta 29. kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/59/ETY(6) voidaan soveltaa suhteessa mahdollisiin riskeihin. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan, yhdenmukaisen lainsäädännön puuttuessa, tiettyjen tuotteiden tuontia rajoittavat kansalliset toimenpiteet, myös kaikkien tuotteiden tuontia erotuksetta koskevat toimenpiteet, ovat kiellettyjä EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan (entisen 30 artiklan) mukaisesti, paitsi jos ne voidaan perustella tavaroiden vapaata liikkumista tärkeämmällä yleisen edun tavoitteella ja ne ovat oikeassa suhteessa tähän tavoitteeseen nähden. Tämä edellyttää, että vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta noudatetaan. Tämän vuoksi kaikki kyseisiä tuotteita koskevat toimenpiteet pitäisi tutkia tuotteiden aiheuttamien riskien arviointi ja edellä mainitut periaatteet huomioon ottaen. Koska viime vuonna Portugalissa hyväksytyssä lainsäädännössä ei noudatettu vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, komissio aloitti rikkomisesta johtuvan menettelyn tätä jäsenmaata vastaan. Tämän tuloksena Portugali ei pane täytäntöön kyseistä lainsäädäntöä ja on ilmoittanut lainsäädäntöluonnoksesta sen muuttamiseksi yhteisön lainsäädännön mukaiseksi. Komissiolla on ollut mahdollisuus tutustua myös samanlaisiin Kreikan ehdottamiin toimenpiteisiin, ja se katsoo sille esitettyjen perusteluiden pohjalta, että ne eivät ole oikeassa suhteessa ilmoitettuihin tavoitteisiin. (1) EYVL C 82, 17.3.1998. (2) EYVL C 102, 3.4.1998. (3) EYVL C 196, 22.6.1998. (4) EYVL C 136 E, 8.5.2001. (5) EYVL L 187, 16.7.1988. (6) EYVL L 228, 11.8.1992. (7) EYVL C 136 E, 8.5.2001. (8) EYVL C 136 E, 8.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2087/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Euroopan komission toimisto Kyproksen miehitetyssä osassa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0183 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2087/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (5. heinäkuuta 2001) Aihe: Euroopan komission toimisto Kyproksen miehitetyssä osassa Voisiko komissio ilmoittaa, aikooko se perustaa toimiston Kyproksen miehitettyyn osaan ja mikä siinä tapauksessa olisi tämän toimiston tarkoitus, mihin se haluttaisiin sijoittaa, paljonko sen toimintaan myönnettäisiin määrärahoja, paljonko sinne palkattaisiin henkilökuntaa, kuka johtaisi toimistoa ja kuka olisi kyseisen henkilön esimies? Miten Kyproksen hallitus ja Kyproksen miehitetyn osan viranomaiset ovat suhtautuneet komission mahdollisiin suunnitelmiin perustaa tällainen toimisto? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Komissiolla on lähetystö Nikosiassa, eikä sillä ole suunnitelmissa perustaa toista edustustoa Kyprokselle. Tiedottaakseen Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle Euroopan unionista, sen säännöstöstä ja jäsenyyden eduista, komissio suunnittelee palkkaavansa kyproksenturkkilaisen paikallisedustajan, joka sijoitettaisiin Nikosian lähetystön johtajan alaisuuteen. Komissio tutkii myös yhteistyössä yritysmaailman edustajien kanssa mahdollisuuksia parantaa EU-tietoutta saaren pohjoisosissa. Kyproksen tasavallan hallitus tukee näitä aloitteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1149/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Saksan pankkien rahoituskustannukset.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0214 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1149/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (10. huhtikuuta 2001) Aihe: Saksan pankkien rahoituskustannukset Voiko komissio arvioida jonkin kohtuullisen ajan osalta Saksan osavaltioiden Landesbank-pankkien rahoituskustannuksia sekä rahamarkkinoilla että pääomamarkkinoilla ja verrata niitä Saksan kolmen suurimman yksityisen liikepankin rahoituskustannuksiin? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (7. kesäkuuta 2001) Komissio selvittää parhaillaan Saksan julkisten luottolaitosten valtiontakuujärjestelmää (Anstaltslast ja Gewährträgerhaftung) EY:n perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen nojalla. Komissio arvioi valtiontakuista kyseisille luottolaitoksille koituvia etuja siltä osin kuin se on tarpeen valtiontukisääntöjen asianmukaisen soveltamisen kannalta. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan vielä tiedetä, onko komission selvitystä varten arvioitava mainittujen luottolaitosten todelliset rahoituskustannukset ja verrattava niitä Saksan kolmen suurimman yksityisen pankin rahoituskustannuksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1842/01 esittäjä(t): Maria Martens (PPE-DE) komissiolle. Alankomaalainen aborttilaiva.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0215 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1842/01 esittäjä(t): Maria Martens (PPE-DE) komissiolle (26. kesäkuuta 2001) Aihe: Alankomaalainen aborttilaiva Alankomaista matkaa tässä kuussa useita lääkäreitä laivalla kohti Irlantia tarjotakseen siellä irlantilaisille naisille mahdollisuuden aborttiin. Alus purjehtii Alankomaiden lipun alla. Abortit on tarkoitus suorittaa kyseisellä aluksella kansainvälisillä vesillä. 1. Onko komissio tietoinen alankomaalaisen aborttilaivan suunnitelmasta Irlannin rannikon läheisyydessä? 2. Miten kyseiseen suunnitelmaan on suhtauduttava EY-oikeuden, aiheeseen liittyvän oikeuskäytännön ja kansainvälisen julkisoikeuden kannalta katsoen? 3. Katsooko komissio, että suunnitelma voi vahingoittaa Irlannin oikeusjärjestelmää, koska aluksen lääkäreiden tarkoituksena on kiertää Irlannin lakeja? 4. Onko komissiossa keskusteltu tästä kysymyksestä? Jos keskusteluja on käyty, mihin tulokseen niissä päädyttiin? Jos keskusteluja ei ole ollut, aikooko komissio lähiaikoina käsitellä aborttilaiva-suunnitelmaa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) Lehdistöstä saamiensa tietojen perusteella komissio on ymmärtänyt, että Irlannin viranomaiset eivät ryhtyneet mihinkään toimiin estääkseen suunnitellun toiminnan irlantilaisella laivalla. Lisäksi komissio on ymmärtänyt, että alankomaalainen laiva on omasta aloitteestaan palannut Alankomaihin, joten komissiolla ei ole tarvetta puuttua asiaan enempää.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1387/01 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle. EU:n toimielinten laitteiden käyttö.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0097 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1387/01 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle (7. toukokuuta 2001) Aihe: EU:n toimielinten laitteiden käyttö Pitääkö komissio sopivana, että ympäristöasioiden pääosaston johtava hallintovirkamies käyttää hyväkseen EU:n toimielinten laitteita aiheuttaakseen Yhdysvaltojen presidentin George Bushin sähköpostiosoitteeseen viestien tulvan, jolla protestoidaan tämän Kioton pöytäkirjaa koskevaa politiikkaa vastaan? Onko tämä epäasianmukaista EU:n toimielinten laitteiden käyttöä, sopimatonta käytöstä virkamieheltä ja loukkaus sellaista liittolaisvaltiota kohtaan, johon unionilla on hyvät suhteet? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2001) Sähköposti on melko uusi väline, eikä komissiossa ole vielä sähköpostin käyttöä koskevia yksityiskohtaisia käyttäytymissääntöjä, vaikka Internetiä koskeva peruskirja onkin valmisteilla. Jokainen henkilökuntaan kuuluva työntekijä kuitenkin allekirjoittaa seuraavan sopimuksen ennen kuin hän pääsee käyttämään Internetiä ja ulkoista sähköpostia: Sitoudun käyttämään käyttööni annettuja laitteita ensisijaisesti työtehtävieni suorittamiseen komissiossa. En käytä Internet-yhteyttä yksityistarkoituksiin tavalla, joka on ristiriidassa komission työn kanssa tai haittaa sen toimintaa. Yleensä sähköpostitulvan aiheuttamista ei pidetä hyväksyttävänä tekona, joten tapaus, johon parlamentin jäsen viittaa, on tutkittu. Viesti oli alun perin Maan ystävät -järjestöltä (Friends of the Earth), joka lähetti sen useille henkilökunnan jäsenille. On voitu vahvistaa, että vain yksi johtava hallintovirkamies lähetti viestin tiedoksi ainoastaan kahdelle henkilölle komission ulkopuolella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0846/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Haituotteiden tarjoaminen komission ravintoloissa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0208 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0846/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (22. maaliskuuta 2001) Aihe: Haituotteiden tarjoaminen komission ravintoloissa Ottaen huomioon haikantojen taantumiseen liittyvät huolenaiheet, voiko komissio sitoutua siihen, että komission ravintoloissa tai sen järjestämissä virallisissa tilaisuuksissa ei tarjota haineväkeittoa tai muita haituotteita sisältäviä ruokia? Euroopan parlamentin kvestorikollegio on sitoutunut haituotteiden poistamiseen parlamentin ravintoloista. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2001) Komissio voi vahvistaa, että sen ravintoloissa tai missään sen järjestämissä virallisissa tilaisuuksissa ei tarjota haineväkeittoa tai muita haituotteita sisältäviä ruokia.