ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3215/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Kreikan metsäpaloja koskevat tiedot Palontorjuntaa yhteisön metsissä koskevan asetuksen 308/97 perusteella jäsenvaltiot lähettävät komission toimivaltaisiin yksiköihin tietoja tulipalojen määristä, laajuudesta ja kestosta yms. Näitä tietoja pidetään erityisen hyödyllisinä ja suorastaan välttämättöminä, kun seurataan ja arvioidaan metsäpalojen ehkäisyyn ja palontorjuntaan liittyviä toimia jäsenvaltioissa, mikä ilmenee myös komission metsistä vastaavan yksikön julkaisemasta erittäin mielenkiintoisesta selonteosta "Système communautaire d'information sur les incendies de forêt 1985-1987" (Metsäpaloja koskeva yhteisön tietojärjestelmä 1985-1987). Voiko komissio vakuuttaa meille, jäsenvaltioista lähetettävien tietojen luotettavuuden vahvistamiseksi, että käytössä on yhtenäinen tapa kirjata palojen lukumäärää, laajuutta ja kestoa, ensimmäisestä ilmoituksesta toimiin ryhtymiseen kuluvaa aikaa jne. koskevia tietoja? Ilmoittavatko jäsenvaltiot komission asiasta vastaaville yksiköille mahdollisista muutoksista tietojen ilmoittamistavassa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1998) Komissio kiittää parlamentin jäsentä hänen metsäpaloja koskevasta yhteisön tietojärjestelmästä ajan-jaksolla 1985-1987 laadittua kertomusta(1) kohtaan osoittamastaan mielenkiinnosta. Komissio korostaa, että jäsenvaltioiden toimittamien tietojen luotettavuus taataan tietyistä neuvoston asetuksen (ETY) 2158/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä metsäpaloja koskevan tietojärjestelmän osalta 11 päivänä huhtikuuta 1994 annetulla komission asetuksella (EY) 804/94(2). Tässä asetuksessa siis vahvistetaan niiden tietojen luettelo ja määritellään ne tiedot, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain metsäpaloja koskevan yhteisön tietojärjestelmän mukaisesti. Jäsenvaltioiden kansallisiin tietojenkeruujärjestelmiinsä mahdollisesti tekemien muutosten olisi täytettävä edellä mainitussa asetuksessa säädetyt edellytykset. (1) Ei vielä julkaistu. (2) EYVL L 93, 12.4.1994.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3017/98 esittäjä(t): Luigi Florio (PPE) neuvostolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Israelin pyyntö päästä länsiryhmittymän jäseneksi Israelin valtio on YK:n 185 jäsenvaltiosta ainoa, jota ei voida valita turvallisuusneuvostoon: Aasian maat, joihin Israel maantieteellisesti kuuluu, eivät halua sitä järjestöönsä ja Euroopan unionin maat eivät vielä ole antaneet vastausta Israelin pyyntöön päästä osaksi länsimaita. Yhdysvallat, Australia, Kanada ja Norja sen sijaan ovat ilmaisseet myönteisen kantansa. Minkä kannan neuvosto aikoo ottaa Israelin pyyntöön? Eikö neuvosto katso, että tämän pyynnön hyväksyminen olisi oikea merkki sen tuomitsemisesta, että Aasian maat harjoittavat tällaista syrjintää Israelia kohtaan? Vastaus (7. ja 8. joulukuuta 1998) Neuvosto palauttaa mieleen, että Euroopan unionin näkökulmasta Israel kuuluu maantieteellisesti Aasian maihin. Ottaen kuitenkin huomioon sen, ettei Israel valitettavasti tällä hetkellä voi kuulua Aasian maiden ryhmään, on oikein, että länsimaat ja muut maat (WEOG) ovat valmiita tunnustamaan tämän ongelman ja tapauksesta riippuen tukemaan Israelin ehdokkuutta YK:n vaaleissa silloin kun WEOG:lla ei ole omaa ehdokasta. Siitä mahdollisuudesta, että Israel otettaisiin tilapäisesti WEOG:n jäseneksi, Euroopan unioni on sitä mieltä, ettei nyt ole oikea aika tehdä tähän asiaan liittyvää myönteistä päätöstä. Lisäksi on huomautettava, ettei tämän tekemiseksi riittäisi Euroopan Unionin suostumus vaan siihen tarvittaisiin kaikkien WEOG:n jäsenten yhteisymmärrys.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2275/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (28. heinäkuuta 1998) Aihe: Rikollisin keinoin hankitut varat Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä käyttääkseen hyväkseen ainutlaatuista tilaisuutta tunnistaa rikollisin keinoin hankittuja varoja sillä hetkellä, kun ne muutetaan kansallisista valuutoista euroiksi? Aiotaanko Europolia laajentaa finanssirikollisuutta tutkivalla yksiköllä, joka mahdollistaisi Euroopan laajuisen koordinaation ja yhteistyön erityisesti huumerahojen tutkinnassa? Vastaus (16. marraskuuta 1998) Useat neuvoston työryhmät tutkivat parhaillaan jäsenvaltioiden tekemien ehdotusten pohjalta mahdollisuuksia tunnistaa rikollisin keinoin hankitut varat silloin, kun kansalliset valuutat muunnetaan euroiksi. Puheenjohtajavaltio Itävalta puolestaan valmistelee parhaillaan aloitetta, jonka tarkoituksena on taata tämän ongelman riittävä huomioon ottaminen antamalla säädöksiä euron suojaamiseksi. Europol on toimivaltainen laittomaan huumausainekauppaan liittyvän rahanpesun osalta (Europol -yleissopimuksen 2 artiklan 3 kohdan 1 alakohta yhdessä 2 artiklan 2 kohdan kanssa). Lisäksi järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman(1) täytäntöönpanon yhteydessä (ks. suositus n:o 26) toteutetaan jo erilaisia toimia jäsenvaltioihin perustettujen rahanpesun selvityskeskuksien tarkoituksenmukaisen yhteistyön ja koordinoinnin varmistamiseksi. Neuvosto on äskettäin saanut komission toisen kertomuksen rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä annetun direktiivin täytäntöönpanosta(2), ja se aikoo ryhtyä tarvittaviin, kertomuksen mukaisiin toimenpiteisiin muun muassa rikollisin keinoin hankittujen varojen tunnistamiseksi. Neuvostossa tarkastellaan lisäksi ehdotusta, jonka tarkoituksena on laajentaa Europolin toimialaa rahan (myös euron) väärentämisen torjuntaan. (1) EYVL C 251, 15.8.1997. (2) EYVL L 166, 28.6.1991.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2017/98 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Geenitekniikan käyttö bioelintarvikkeissa USA:ssa on viime kuukausina keskusteltu maatalousministeriö USDA:n lainsäädäntöehdotuksesta, joka koskee luonnonmukaisen viljelyn avulla saatujen tuotteiden valmistamisen sääntelyä (USDA National Organic Program Proposal Rule). Tässä ehdotuksessa hyväksytään geenitekniikan käyttö biologisen viljelyn avulla saaduissa tuotteissa. USDA:n ehdotuksessa on 27 EU-normien vastaista kohtaa. WTO:n yhteydessä on vaarana, että geenimuokatut elintarvikkeet päätyvät Euroopan markkinoille luonnonmukaisina elintarvikkeina, mikä hämää kuluttajia. Ehdotus on toistaiseksi vedetty takaisin. Tämä osoittaa kuitenkin, miten helposti eurooppalaiset normit voidaan vesittää kansainvälisessä kaupassa. 1. Yrittikö EU muuttaa tätä USDA:n ehdotusta Yhdysvaltain kanssa käytävissä neuvotteluissa? Jos yritti, niin 2. Onko Yhdysvaltain ja EU:n välille suunniteltu elintarvikkeita koskevaa vastavuoroisesti tunnustettavaa sopimusta? 3. Jos on, millaisia standardeja sen perusteena aiotaan käyttää? Säilyttääkö EU nykyiset standardinsa? 4. Mitä merkitystä ympäristönäkökohdilla ja kuluttajien eduilla on neuvoteltaessa uudesta transatlanttisesta markkina-alueesta tai uudesta transatlanttisesta kumppanuudesta? 5. Miten elintarvikkeet aiotaan sisällyttää transatlanttiseen markkina-alueeseen tai kumppanuuteen? 6. Millaisia elintarvikealan sopimuksia on kaavailtu transatlanttisen markkina-alueen tai kumppanuuden yhteydessä? 7. Millaisia sanktiomenetelmiä on harkittu? 8. Onko geenimuokattujen elintarvikkeiden kokonaisuus otettu mukaan? 9. Missä ajassa komissio aikoo luoda elintarvikealan transatlanttisen markkina-alueen tai kumppanuuden? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (26. elokuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2715/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Pelko euroon liittyvästä rikollisuusaallosta 1. Onko neuvosto tietoinen, että eurooppalaiset tiedustelupalvelut pelkäävät rikollisuuden lisääntyvän euron käyttöönoton vuoksi? 2. Mihin toimii neuvosto aikoo ryhtyä varmistaakseen, ettei mikään vaaranna euron turvallisuutta laillisena maksuvälineenä? 3. Onko neuvosto tietoinen, että hologrammi, jonka piti estää euroseteleiden väärentäminen, hävisi Pariisista Müncheniin suuntautuneen lentomatkan aikana? 4. Voisiko neuvosto vakuuttaa, että tämä hologrammi ei ole joutunut rikollisjärjestöjen käsiin ja että sitä ei voida käyttää väärin? 5. Miten neuvosto takaa sen, että tavallinen Euroopan kansalainen pystyy erottamaan aidot eurot väärennetyistä? Vastaus (30. marraskuuta 1998) Neuvosto haluaisi aluksi muistuttaa 19. toukokuuta 1998 tekemistään päätelmistä, joissa se korosti olevan tärkeää, että tehokkaan suojajärjestelmän käyttöönotto varmistetaan koko rahaliitossa heti kun eurosetelit ja -metallirahat otetaan käyttöön. Europolilla tulee olemaan tällä alalla merkittävä tehtävä. Neuvosto pani merkille toimet, joihin komissio on ryhtynyt rahaliiton ja euron suojaamiseksi. Molemmat organisaatiot jatkavat tiivistä yhteistyötä keskenään ja Euroopan keskuspankin kanssa Maastrichtin sopimuksessa määrättyä toimivallan jakoa noudattaen kehittääkseen tietojenvaihtomekanismeja ja muita toimia, joilla pyritään varmistamaan tiivis ja säännöllinen yhteistyö väärentämisen estämiseksi ja torjumiseksi, koska setelien ja metallirahojen väärentämisen torjuminen kuuluu jäsenvaltioille. Asiantuntijatason työtä on jatkettu. Europol tukee sille myönnettävän laajemman toimivallan puitteissa jäsenvaltioiden toimintaa rahan, erityisesti euron väärentämisen estämiseksi ja torjumiseksi parantamalla jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa sekä antamalla yhteiseen käyttöön ja käyttämällä keskitetysti poliisiasioita koskevia tietoja. EKP (jolla on yksinomainen toimivalta laskea liikkeeseen euromääräisiä seteleitä) puolestaan keskittyy väärentämisen tekniseen estämiseen. Hologrammien koevalmistukseen tarkoitetun testimateriaalin katoaminen kuljetuksen aikana 12. toukokuuta 1998 ei vaikuta eurosetelien valmistuksen turvallisuuteen. Välittömästi toukokuun tapahtumien jälkeen tuotettiin täysin erilainen testimateriaali. Setelien prototyyppien valmistaminen perustuu tällä hetkellä uuteen materiaaliin.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Vähemmistökielet ja -kulttuurit: yhteisön rahoitus Euroopan komissio laatii parhaillaan ehdotusta oikeudellisen perustan luomiseksi tietyille budjettikohdille, joilta se puuttuu ja joiden täytäntöönpanoa on siksi lykätty. Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä budjettikohdat ovat kyseessä ja erityisesti, kuuluuko niihin budjettikohta B3-1006, joka koskee vähemmistökielien ja -kulttuurien edistämistä ja suojelua? Voisiko komissio ilmoittaa, millä tavoin se aikoo käsitellä ohjelmia, joita ollaan parhaillaan hyväksymässä, ohjelmia, jotka on jo hyväksytty, ja ohjelmia, joita toteutetaan budjettikohdan B-1006 puitteissa siihen saakka kunnes niitä koskeva oikeudellinen perusta lopullisesti hyväksytään? Voisiko komissio ilmoittaa, mikä on komission jäsenten kollegion aikataulu kyseisen ehdotuksen hyväksymiseksi ja mitkä ovat jatkomenettelyt ja aikarajat myöhemmin tapahtuville käsittelyille parlamentissa ja neuvostossa? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Komissio aikoo esittää parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen oikeudellisen perustan luomiseksi toimille, jotka rahoitetaan nykyisin budjettikohdasta B3-1006 ("Alueellisten ja vähemmistökielten ja -kulttuurien auttaminen ja suojelu"). Tätä varten komissio valmistelee ehdotusta monivuotiseksi ohjelmaksi, jonka se hyväksynee vuoden 1998 loppuun mennessä. Oikeudellisen perustan puute ei haitannut kyseisen toimenpiteen toteuttamista vuoden 1998 talousarviossa, sillä noin puolet toimenpiteeseen osoitetuista määrärahoista oli sidottu ennen 31. päivää toukokuuta ensimmäisten hankkeiden valinnan jälkeen. Toista hankekokonaisuutta koskevat valinnat tehtiin ennen 10. päivää kesäkuuta, jolloin komissio päätti keskeyttää oikeudellista perustaa vailla olevien budjettikohtien toteuttamisen yhteisöjen tuomioistuimen annettua tuomion asiassa C-106/96. Lisäksi komissio katsoi, että niiden tuensaajien odotukset, joiden hankkeet oli hyväksytty toisessa valinnassa, olivat perusteltuja, joten näihin hankkeisiin myönnettiin edelleenkin tukea.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2677/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Ympäristörikollisuus Tämänhetkinen puheenjohtajamaa on nostanut järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen taistelun yhdeksi puheenjohtajuusohjelmansa pääteemoista. Tätä uhkaa vastaan on taisteltava yksin ja yhdessä. Cardiffin huippukokouksen loppupäätelmissä todettiin, että ympäristörikollisuus on vakava ja huomattava ongelma, jolla on usein rajat ylittävä ulottuvuus ja että neuvoston olisi päätettävä asiaa koskevista toimista. Mitä konkreettisia kehotukseen liittyviä toimia neuvosto suunnittelee? Millaisista yksittäisistä toimista on kyse? Miten toimet vaikuttavat kysymyksiin, jotka liittyvät jäsenvaltioissa toteutettaviin rikosoikeudellisiin menettelyihin? Vastaus (22. lokakuuta 1998) Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 28. ja 29. toukokuuta 1998 pitämässä istunnossa korostettiin Tanskan oikeusministerin aloitteesta ympäristörikollisuuteen liittyviä ongelmia. Lisäksi kesäkuussa 1998 pidetyn Cardiffin huippukokouksen keskustelun päätteeksi todettiin, että vakavat ympäristörikokset ovat suuri ongelma, ja niiden vaikutukset ulottuvat usein yli rajojen. Neuvostossa toimiva järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan monialainen työryhmä toteuttaa parhaillaan monipuolista toimintasuunnitelmaa, jonka tarkoituksena on ehkäistä ja hillitä tehokkaasti sellaista rikollista toimintaa, joka uhkaa sivistyneen yhteiskunnan organisaatiota ja rakennetta. Monialainen työryhmä on viime kuukausina tarkastellut Tanskan valtuuskunnan esittämää asiakirjaa, jossa käsitellään erityisesti vakavia ympäristörikoksia koskevaa ongelmaa, ja harkitsee nyt parhaita tapoja käsitellä asiakirjassa esitettyjä erityisiä kysymyksiä. Puheenjohtajavaltio Itävalta pitää kansainvälisen rikollisuuden torjumista yhtenä puheenjohtajakautensa tärkeimpänä tavoitteena, ja tällä alueella toteutetaan toimia, riippumatta siitä, missä muodossa tätä rikollisuutta esiintyy. On lisäksi pantava merkille, että Euroopan neuvostossa laaditaan edelleen ehdotusta ympäristörikollisuutta koskevaksi yleissopimukseksi. Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat osallistuneet aktiivisesti tähän työhön. Kyseinen yleissopimus avattanee allekirjoitusta varten lähiaikoina.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3244/98 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Miehitetyssä osassa Kyprosta sijaitsevan Agios Andreaksen luostarin kunnostustoimien tarve Julkisuuteen hiljattain tulleiden tietojen mukaan Kyproksen turkkilaisten miehittämällä alueella sijaitseva Agios Andreaksen historiallinen luostari on joutunut surkeaan kuntoon, koska se on täysin hylätty eikä välttämättömistä kunnossapitotöistä ole huolehdittu. Myös kyproksenturkkilaisen lehdistön (sanomalehti "Kibris") julkaisemissa kirjoituksissa vahvistetaan nämä tiedot: niissä kuvataan luostarin erittäin kurjaa kuntoa ja todetaan sen välittömän kunnostamisen olevan välttämätöntä. Voisiko komissio kertoa minulle, mitä on tehtävissä tämän erittäin paheksuttavan tilanteen lakkauttamiseksi, sillä se vahingoittaa entisestään saaren kulttuuriperintöä? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Komissio on tietoinen Kyproksen pohjoisosassa sijaitsevan Agios Andreaksen luostarin nykytilasta. Kyproksenturkkilaisten viranomaisten kieltäydyttyä kaikista yhteyksistä unionin edustajiin sekä kyproksenturkkilaisten johtajan keskeytettyä Kyproksen kahden yhteisön tapaamiset vuoden 1997 joulukuun lopulla kaikki toiminta pohjoisosassa on toistaiseksi mahdotonta ja ennen kaikkea komissio ei siten voi suunnitella konkreettisia toimia auttaakseen kulttuuriperinnön säilyttämisessä.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2229/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Unionin ihmisoikeusprojektit Euroopan unioni osallistuu useisiin ihmisoikeuksia ja demokratiaa edistäviin projekteihin. Tiedonkulku toteutuneista projekteista on ollut takkuilevaa. Kysynkin komissiolta, mitä se aikoo tehdä, jotta tieto parlamentille välittyy nopeammin ja kysyn myös, mitkä ovat vuoden 1998 alkupuolen toteutuneet projektit ja kuinka suuret niihin käytetyt varat? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 1998) Komissio pyrkii varmistamaan sen, että yhteisön budjettivarojen käyttö olisi kokonaisuudessaan mahdollisimman avointa ja aivan erityisesti ihmisoikeuksiin suoraan liittyvien rahoitusvälineiden osalta. Vuosittain laaditaan erityisraportteja ihmisoikeuksien julistuksen ja demokratian täytäntöönpanosta, kehitysmaissa toteutetuista toimista sekä kaikista talousarvion luvun B7-70 perusteella rahoitettavista toimista. Parlamentti tarkistaa kyseiset kertomukset, minkä ansiosta niiden taso on parantunut huomattavasti (Renzo Imbenin raportti). Budjettikohtiin B7-7040 ja B7-707 sisältyvien varojen käytöstä annetaan kunkin varainhoitovuoden päätteeksi yksityiskohtaiset tiedot raportissa, johon sisältyy luettelo, jossa kerrotaan kaikkien tukea saaneiden yhdistysten, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja muiden elimien nimet sekä tukien tarkat määrät. Kyseinen raportti toimitetaan parlamentin puhemiehelle sekä asianomaisen valiokunnan puheenjohtajalle. Vuoden 1998 ensimmäistä puoliskoa koskevat luvut eivät ole vielä saatavilla. Niitä ei voi tosin pitää kovinkaan merkityksellisinä, koska yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C/106-96 antaman tuomion mukaisesti kaikki oikeusperustaa vailla olevista budjettikohdista rahoitettavien aloitteiden täytäntöönpano on väliaikaisesti keskeytetty.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2353/98 esittäjä(t): Claudio Azzolini (PPE) , Guido Podestà (PPE) , Antonio Tajani (PPE) ja Guido Viceconte (PPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Lain ja oikeuden palauttaminen Italiaan America Oggi -nimiselle lehdelle antamassaan haastattelussa Milanon yleinen syyttäjä PierCamillo Davigo esitti kärkeviä arvosteluja Silvio Berlusconin poliittisten toimien oikeutuksesta tämän ollessa Italian pääministeri. Milanon yleisen syyttäjän avustajan esittämästä lausunnosta saa sellaisen kuvan, että Milanon yleinen syyttäjä vastustaa poliittista valtaa ja aiheuttaa ristiriitoja, jotka vievät oikeuslaitokselta uskottavuuden ja häiritsevät niiden toimintaa. Euroopan parlamentti vaati kauan suurella enemmistöllä tuomariurien eriyttämistä sellaisten tapausten välttämiseksi, joita tulee esille tiettyjen Italian yleisen syyttäjän virastojen toimissa. Voivatko yhteisön toimielimet ryhtyä viipymättä kaikkiin niiden valtuuksissa oleviin toimiin, joilla varmistetaan, että oikeusperiaate palautetaan Italian oikeuslaitokseen ja että mainitunkaltaiset vakavat tapaukset vältetään ja niistä rangaistaan, sillä ne loukkaavat Euroopan kansalaisen perusoikeuksia ja ovat konkreettinen merkki rangaistusmenettelyiden käytöstä poliittisiin tarkoituksiin? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen näyttää esittävän kysymyksessään, että Milanon yleisen syyttäjän Silvio Berlusconia vastaan esittämä arvostelu voi horjuttaa Italian oikeuslaitoksen ja toimeenpanovallan välistä suhdetta. Tämän voitaisiin katsoa rikkovan perinteistä toimivallan jakoa, joka on erottamaton osa Italian ja muiden yhteisön jäsenvaltioiden valtiojärjestelmää. Nykyisen yhteisön oikeuden mukaan vallanjaon erillisyyden säilyttäminen kuuluu kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. Euroopan unionilla ei ole valtuuksia puuttua jäsenvaltioidensa oikeusjärjestelmiin muutoin kuin siltä osin kuin on välttämätöntä yhteisön oikeuden ensisijaisuuden säilyttämiseksi.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2772/98 esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) komissiolle (14. syyskuuta 1998) Aihe: Mielipidevanki Ben Salem Tunisiassa Amnesty International on pyytänyt huomiota Tunisiassa naispuoliselle Ben Salemille, jonka puoliso M. Barek on Alankomaissa pakolaisena, langetettuun tuomioon. Viime marraskuussa Ben Salem tuomittiin kahdeksi vuodeksi ja kolmeksi kuukaudeksi vankilaan syytettynä vihaa ja väkivaltaa lietsovaan järjestöön kuulumisesta ja yrityksestä lähteä Tunisiasta laittomasti. Ylemmässä oikeusasteessa tämä tuomio korotettiin kahteen vuoteen ja yhdeksään kuukauteen. Amnesty International pitää Ben Salemia, joka ei ole koskaan käyttänyt vähimmässäkään määrin väkivaltaa tai yllyttänyt siihen, mielipidevankina. Onko komissio valmis pyytämään Tunisian viranomaisilta tietoja Ben Salemista ja kehottamaan heitä vapauttamaan hänet, jotta hän voisi liittyä puolisonsa seuraan Alankomaissa? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1998) Komissio jatkaa ihmisoikeuksien yksittäisten rikkomistapausten, mukaan lukien tapaus, johon arvoisa parlamentin jäsenen viittaa, esille ottamista tavanomaisissa diplomaattisissa yhteyksissä Tunisian viranomaisten kanssa. Näiden yhteyksien ylläpito tapahtuu yhdessä jäsenvaltioiden kanssa Barcelonan julistuksessa sekä yhteisön ja Tunisian assosiaatiosopimuksessa määritellyissä puitteissa. Lopuksi olisi korostettava, että Euroopan parlamentin ja Tunisian parlamentin välisillä kokouksilla on tärkeä tehtävä osapuolten lähentämisessä demokratisointiin ja ihmisoikeuksien edistämiseen liittyvissä kysymyksissä.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2233/98 esittäjä(t): MaLou Lindholm (V) neuvostolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Hapansilakan valmistus Heinäkuun 1. päivästä 1998 alkaen hapansilakkaan pätevät samat säännöt kuin muihin EU:n kalatuotteisiin. Tämä merkitsee sitä, että niitä ei enää ole lupa panna vanhoihin puutynnyreihin kuten on tehty 1500-luvulta lähtien, mikäli niitä tullaan myymään elintarvikeliikkeissä. Hapansilakkaa ei myös saa käsitellä tiloissa, joissa on puulattia, esimerkiksi vanhoissa merenrantojen puuvajoissa. Tästä kärsii Ruotsin tuhatvuotinen elinkeino ja perinne. Vaikeuksia aiheutuu erityisesti paikallisille pientuottajille. EU puhuu läheisyysperiaatteesta ja siitä, ettei sen pidä puuttua yksityiskohtiin, ja kuitenkin se toimii juuri päinvastoin. Katsooko neuvosto, että tämä yksityiskohtainen sääntely on läheisyysperiaatteen mukaista? Jos näin ei ole, aikooko neuvosto estää hapansilakkadirektiivin voimaantulon?