FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/309

(2004/C 84 E/0357)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0131/04

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe: Albanialaisten maastamuuttajien tragedia

Viime viikolla Adrianmeri toimi näyttämönä uudelle tragedialle, jossa 21 (tosiasiassa varmaankin noin 40) Albanian kansalaista sai surmansa yrittäessään päästä laittomasti Italiaan. Tragedia tapahtui, vaikka laittomat maahanmuuttovirrat Albaniasta Italiaan ovat huomattavasti vähentyneet. Vuonna 2003 Italian rannikolla otettiin kiinni 137 laittomasti maahan pyrkinyttä albanialaista, luvun ollessa 3 372 vuonna 2002 ja 40 000 vuonna 1999. Väheneminen johtuu Italian ja Albanian viranomaisten mukaan näiden maiden vuonna 1997 allekirjoittamasta yhteistyösopimuksesta tai toisten tahojen mukaan arkipäiväisemmin siitä seikasta, että suuri osa albanialaisista, jotka halusivat muuttaa maasta löytääkseen työtä, ovat tehneet sen heti sopimuksen voimaantulon jälkeen.

Onko komissio tietoinen siitä, että tämän ja kaikkien muiden tragedioiden, jotka ovat liittyneet albanialaisten laittomaan maastamuuttoilmiöön näiden viime vuosien aikana, syy on kielteisessä siirtolaisuuspolitiikassa, joka ohjaa vielä voimassa olevaa viisuminmyöntämismenettelyä Albanian ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä? Onko komissio tietoinen siitä, että enemmän kuin koskaan sen velvollisuus on ehdottaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille uudenlaista viisumikäytäntöä, jonka ansioista kaikki albanialaiset saavat automaattisesti kolme kuukautta voimassa olevan turistiviisumin koko EU:n alueelle tai ainakin Schengen-alueelle? Onko komissio tietoinen siitä, että kuten bulgarialaiset ja romanialaiset ennakkotapaukset ovat osoittaneet, tällaisella viisumikäytännön muutoksella ei olisi laajaa vaikutusta maastamuuttajavirtoihin, mutta siitä olisi sitä vastoin suuri hyöty salaista maastamuuttoa järjestelevien albanialaisten ja eurooppalaisten mafioiden tuhoamisessa? Onko komissio tietoinen siitä, että tällainen menettelytapa sallisi merellä ja maissa toimivan poliisin käyttämien erittäin vaikeiden ja kalliiden keinojen korvaamisen paljon halvemmalla Albanian poliisi- ja tullilaitoksen kanssa tehtävällä yhteistyö- ja tukipolitiikalla? Ottaen huomioon kaikki nämä unionin ja sen jäsenvaltioiden asiasta vastaavien viranomaisten hyvin tuntemat osatekijät, eikö komissio katso, että jos samankaltaisia tragedioita vielä tapahtuu, minkään unionin tai sen jäsenvaltion viranomaisen rikosoikeudellista vastuuta ja/tai korvausvelvollisuutta ei voida automaattisesti sulkea pois?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2004)

Äskettäin tapahtunut murhenäytelmä, jossa kuoli joukko Italiaan laittomasti pyrkineitä albanialaisia, kertoo aiempien yhtä valitettavien onnettomuuksien tavoin Albaniasta tulevan muuttoliikkeen voimakkuudesta.

Viisumipolitiikka on yksi niistä keinoista, joiden avulla unioni voi valvoa maahanmuuttajavirtoja. Asetuksen N:o 539/2001 (1) mukaisen albanialaisten viisumipakon taustalla on lainsäätäjän arvio Albaniasta suhteessa asetuksen johdanto-osan viidennessä kappaleessa lueteltuihin perusteihin, mukaan luettuina laitonta maahanmuuttoa koskevat perusteet. Viisumijärjestelmä on yksi keino valvoa Albaniasta tulevaa muuttoliikettä. Jokainen lyhytaikaista oleskelua koskeva viisumihakemus tutkitaan erikseen hakijan toimittamien tietojen ja todisteiden perusteella. Viisumi myönnetään, mikäli sille ei ilmene esteitä varsinkaan maahanmuuton näkökulmasta.

Komissio katsoo, että viisumipakon poistaminen albanialaisilta ei tällä hetkellä ole oikea ratkaisu todettuun tilanteeseen. Tässä yhteydessä arvoisan parlamentin jäsenen ehdottama lyhytaikaisten viisumien automaattinen myöntäminen olisi yhdenmukaisen viisumipolitiikan periaatteiden vastaista.

Komissio onkin vakuuttunut siitä, ettei maahanmuuttoilmiötä voida tarkastella yksinomaan viisumipolitiikan näkökulmasta vaan että asiaa on lähestyttävä kokonaisvaltaisesti ja yhdessä erityisesti muuttovirtojen lähtömaan kanssa. Joulukuussa 2003 laadittiinkin unionin ja Albanian välinen takaisinottosopimus, joka kattaa kaikki henkilöryhmät (omat kansalaiset, kolmansien maiden kansalaiset, kansalaisuudettomat). Kyseessä on osoitus erinomaisesta yhteistyöstä EU:n ja Albanian viranomaisten välillä tällä alalla.

Lisäksi komissio tukee Albaniaa taloudellisesti erityisesti yhdennetyn rajavalvonnan alalla. Esimerkiksi EU:n Albanian tulliapuryhmä (CAM-Α) on yhteistyössä Albanian poliisin kanssa toteuttanut vuodesta 1997 lähtien käytännön toimenpiteitä tullin toiminnan parantamiseksi ja tehostamiseksi. Lisäksi CARDS-ohjelman (2) puitteissa ollaan toteuttamassa toimenpiteitä, joilla vahvistetaan poliisin ja tullin yhteistyötä Albanian ulkorajoilla (esim. Durresin ja Vloran satamat, Rinasin lentokenttä). Albanialle vuosiksi 1998—2003 myönnettyjen tukien kokonaismäärä oli 306,3 miljoonaa euroa (Phare-ohjelmasta 177,4 miljoonaa euroa vuosiksi 1998—2000 ja CARDS-ohjelmasta 128,9 miljoonaa euroa vuosiksi 2001—2003). Oikeus- ja sisäasioiden sekä tullin alalla myönnettiin rahoitustukea Phare-ohjelmasta 25,25 miljoonaa euroa vuosina 1998—2000 ja CARDS-ohjelmasta 68 miljoonaa euroa vuosina 2001—2003. Näiden tukien yhteenlaskettu määrä oli siten 93,25 miljoonaa euroa. Taloudellisen ja teknisen tuen antamista kolmansille maille turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden alalla koskevan uuden ohjelman (AENEAS) puitteissa komissio voi rahoittaa myös hankkeita, jotka täydentävät CARDS-ohjelmasta jo rahoitettavia hankkeita. Uuden asetuksen 1 artiklan mukaisesti erityistä huomiota kiinnitetään Albanian kanssa allekirjoitettuun takaisinottosopimukseen. Jo ennen tämän ohjelman toteuttamista komissio on valmistelevina toimina rahoittanut budjettikohdasta B7-667 Albaniaa koskevia hankkeita vuosina 2001 (kaksi yhteisrahoitushanketta, yhteensä 1,367 miljoonaa euroa) sekä 2002 (yksi 0,429 miljoonan euron yhteisrahoitushanke). Myös vuodelle 2003 hyväksyttiin yksi hanke (haetun yhteisrahoituksen määrä oli 0,713 miljoonaa euroa).

Lisäksi useiden merkittävien viimeaikaisten aloitteiden ansiosta voidaan tulevaisuudessa paremmin varautua vastaaviin tilanteisiin.

Neuvosto onkin äskettäin hyväksynyt toimenpideohjelman meriteitse tapahtuvan laittoman maahanmuuton torjumiseksi jäsenvaltioissa. Ohjelman onnistuminen riippuu paljolti siirtolaisvirtojen lähtö- tai kauttakulkumaina toimivien kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön vahvistamisesta: annetaan kolmansille maille teknistä ja organisatorista tukea laittomien maahanmuuttajien kotirannikoiden valvonnan tehostamiseksi, toteutetaan yhteistä partiointia merellä jäsenvaltioiden ja niiden kolmansien maiden viranomaisten kesken, joita laittomat maahanmuuttovirrat koskevat jne.

Komissio laatii yhdessä neuvoston puheenjohtajamaan Irlannin kanssa ohjelmalle suuntaviivat, mikä mahdollistaa ohjelman sisältämien toimenpiteiden nopean toteuttamisen.

Komissio myös uskoo, että kahden merirajojen ohjauskeskuksen operatiivisen toiminnan aloittaminen parantaa myös kolmansista maista tulevien maahanmuuttajavirtojen hallintaa ja auttaa välttämään arvoisan parlamentin jäsenen kuvaaman murhenäytelmän kaltaiset onnettomuudet.

(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 2666/2000, annettu 5 päivänä joulukuuta 2000, Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta ja asetuksen (EY) N:o 1628/96 kumoamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 3906/89 ja (ETY) N:o 1360/90 sekä päätösten 97/256/EY ja 1999/311/EY muuttamisesta, EYVL L 306, 7.12.2000.