ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2114/02 esittäjä(t): Janelly Fourtou (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan unionin liittyminen Madridin pöytäkirjaan.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2114/02 esittäjä(t): Janelly Fourtou (PPE-DE) neuvostolle (17. heinäkuuta 2002) Aihe: Euroopan unionin liittyminen Madridin pöytäkirjaan Komissio esitti heinäkuussa ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla yhteisön tavaramerkkijärjestelmän ja Madridin pöytäkirjan välille luotaisiin yhteys(1)). Lisäksi komissio esitti yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen 40/94 muuttamista koskevan ehdotuksen, joka mahdollistaisi tällaisen yhteyden luomisen(2)). Parlamentti hyväksyi molemmat ehdotukset toukokuussa 1997. Kun komissio esitti nämä ehdotukset, vain kuusi jäsenvaltiota (Saksa, Tanska, Espanja, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) olivat liittyneet Madridin pöytäkirjaan. Sittemmin kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ja kaikki ehdokasvaltiot Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta ovat allekirjoittaneet pöytäkirjan. Euroopan unionin liittyminen pöytäkirjaan mahdollistaisi sen, että teollisuus voisi käyttää täysimääräisesti hyväkseen yhteisön tavaramerkin tarjoamia etuja kaikissa pöytäkirjan osapuolina olevissa jäsenvaltioissa. Liittyminen takaisi myös merkin suojan pöytäkirjan allekirjoittaneissa kolmansissa maissa ja edistäisi Euroopan unionin ja kolmansien maiden välistä kauppaa. Ottaen huomioon kaikki ne edut, joita Euroopan unionin liittyminen Madridin pöytäkirjaan tarjoaisi eurooppalaisten merkkien haltijoille, yhteisön tavaramerkille, sisämarkkinoiden vakauttamiselle ja kolmansien maiden kanssa käytävälle kaupalle, sekä ottaen huomioon, että kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet pöytäkirjan, voiko neuvosto ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta yhteisön tavaramerkin ja Madridin pöytäkirjan välille luodaan lopultakin yhteys. (1) KOM(1996) 367 lopullinen EYVL C 293, 5.1.1996, s. 11. (2) KOM(1996) 372 lopullinen EYVL C 300, 10.10.1996, s. 11. Vastaus (16.19. joulukuuta 2002) Päätösehdotuksen ja asetusehdotuksen, joihin arvoisa kysyjä viittaa, hyväksyminen edellyttää neuvostossa yksimielisyyttä. Tähän mennessä yksimielisyyttä ei ole vielä saavutettu kaikista näihin ehdotuksiin sisältyvistä säännöksistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2973/02 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Broilerikanat.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0224 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2973/02 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (22. lokakuuta 2002) Aihe: Broilerikanat Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean kertomuksessa vuodelta 2000 pääteltiin, että broilerikanojen tärkeimmät terveys- ja hyvinvointiongelmat ovat kivuliaat jalkavammat ja sydämen toimintahäiriöt ja että useimmiten ne molemmat johtuvat broilerien nopeasta kasvusta. Aikooko komissio käsitellä näitä kysymyksiä neuvostolle annettavassa seuraavassa ehdotuksessa broilerikanojen suojelun vähimmäisnormeista? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (28. marraskuuta 2002) Komissio laatii ehdotustaan lihantuotantoon kasvatettujen kanojen suojelemiseksi. Komission ehdotuksessa otetaan huomioon tiedekomitean viimeisimmässä kertomuksessa esitetyt tärkeimmät suositukset. Ehdotus sisältää säännöksiä lihantuotantoon kasvatettujen kanojen nopeasta kasvusta. Valmisteltavassa ehdotuksessaan komissio pyrkii edistämään hyviä hallinnon toimintatapoja ja sisällyttämään eläinten hyvinvoinnin seurannan tarkastuksiin, joita on jo suoritettu teurashevosten osalta. Tulosten seuranta voisi korvata liian yksityiskohtaisen tuotantotilojen määrittelyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2633/02 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle. Tietullit.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2633/02 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle (18. syyskuuta 2002) Aihe: Tietullit Voiko komissio vahvistaa, onko jäsenvaltioilla oikeus kantaa tullimaksuja ja pitää kokonaan itsellään niistä ansaitut tulot, kun on kyse maanteistä, joiden rakentamiseen on saatu Euroopan unionin rahoitusta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 2002) Verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä 17. kesäkuuta 1999 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY(1) sisältää säännökset tulli- ja käyttömaksujen perimisestä raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta (yli 12 tonnin kokonaispaino) tiettyjen infrastruktuurien (moottori- ja muiden samantyyppisten teiden) käytöstä. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat ottaa käyttöön tai säilyttää tällaiset tulli- ja käyttömaksut, on noudatettava kyseistä lainsäädäntöä. Direktiivi 1999/62/EY ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö(2) edellyttävät, että raskaiden tavaraliikenteen ajoneuvojen moottoritiemaksut liittyvät kulloisenkin moottoritien infrastruktuurikuluihin riippumatta siitä, onko yhteisö osallistunut moottoritien rakennustyön rahoittamiseen. Yhteisön lainsäädäntö ei kata muiden ajoneuvotyyppien (henkilöautojen, linja-autojen, kevyempien hyötyajoneuvojen) moottoritiemaksuja. Kuten valkoisessa kirjassa Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010(3) todetaan, komissio aikoo tehdä ehdotuksen infrastruktuurien käytöstä perittäviä maksuja koskevan lainsäädännön muuttamiseksi. Tällä pyritään erityisesti takaamaan se, että eri kuljetusmuodoilta perittävät maksut vastaavat paremmin niiden aiheuttamia kuluja. Komissio julkaisee lähiviikkojen aikana tiedonannon infrastruktuurien käytöstä perittäviä maksuja koskevista menetelmistä. (1) EYVL L 187, 20.7.1999. (2) Asia C-205/98 komissio vastaan Itävalta. (3) KOM(2001) 370 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1096/02 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) komissiolle. Saksalaisten syrjintä Itävallan metsästysalueilla.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1096/02 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) komissiolle (9. huhtikuuta 2002) Aihe: Saksalaisten syrjintä Itävallan metsästysalueilla Onko totta, että itävaltalaisilta metsästäjiltä peritään Mittelbergissä Kleinwalsertalin alueella metsästysoikeuden vuokrasta 15 prosentin suuruinen metsästysvero, kun saksalaisilta metsästäjiltä perittävä vero on 35 prosenttia? Jos näin on, onko komission mielestä kyseessä saksalaisten metsästäjien epätasa-arvoinen kohtelu (alueella asuviin) itävaltalaisiin metsästäjiin nähden? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä asiassa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. toukokuuta 2002) Vorarlbergin liittomaan perustuslain 3 pykälässä, joka koskee metsästysmaksuja, säädetään, että maksu on 15 prosenttia Itävallassa pysyvästi asuvilta ja 35 prosenttia muilta. Vorarlbergin liittomaassa on vireillä lainsäädäntöhanke, jonka tarkoituksena on ottaa käyttöön yhtenäinen 20 prosentin metsästysmaksu kaikille EU:ssa pysyvästi asuville. Tällä muutoksella lopetetaan lähiaikoina arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema syrjintä ja yhteisön oikeuden vastaisuus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2410/02 esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) neuvostolle. Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan välinen rauhansopimus.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2410/02 esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) neuvostolle (7. elokuuta 2002) Aihe: Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan välinen rauhansopimus Ruandan ja Kongon demokraattisen tasavallan edustajat tekivät kuluvalla viikolla rauhansopimuksen Etelä-Afrikan pääkaupungissa Pretoriassa. Tämä sopimus seuraa äskettäin tehtyä Kongon demokraattisen tasavallan ja Ugandan välistä rauhansopimusta. Mikä on neuvoston kanta Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan rauhansopimukseen? Miten sopimus vaikuttaa Euroopan unionin ja Kongon demokraattisen tasavallan välisiin suhteisiin? Vahvistetaanko EU:n tukea Kongon demokraattiselle tasavallalle? Jos vahvistetaan, niin miten? Vastaus (19. joulukuuta 2002) EU on onnitellut Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan hallituksia näiden maiden allekirjoittamasta rauhansopimuksesta, joka koskee ruandalaisten joukkojen vetäytymistä Kongon alueelta, sekä sen täytäntöönpanemiseksi laaditusta ohjelmasta. EU suhtautui myönteisesti myös entisten FAR- ja Interhamwe-ryhmien hajottamiseen Kongon demokraattisessa tasavallassa. EU toivoi samalla, että Kongon puolueet käyttäisivät tätä suotuisaa tilannetta hyväkseen Kongon sisäisen vuoropuheluun saattamiseksi kokonaisvaltaiseen päätökseen. Se on toistuvasti vakuuttanut kaikille osapuolille tukevansa meneillään olevaa prosessia rauhan ja turvallisuuden takaamiseksi kaikille suurten järvien alueella asuville ihmisille. EU:n mielestä sekä Kongon sisäisen vuoropuhelun edistyminen että ulkomaalaisten joukkojen vetäytyminen Kongon demokraattisesta tasavallasta ovat välttämättömiä edellytyksiä kestävän rauhan aikaansaamiselle maassa. Näin ollen EU pitää Kongon ja Ruandan välistä sopimusta tärkeänä askeleena kohti rauhaa tällä alueella. EU:n ja Kongon demokraattisen tasavallan kahdenväliset suhteet ovat jo palanneet normaaleiksi, eikä rauhansopimuksen allekirjoittamisen sinänsä odoteta välittömästi vaikuttavan tähän asiaan. Tammikuussa allekirjoitettiin Kongon uusi kansallinen maaohjelma, joka mahdollistaa Euroopan kehitysrahaston tuen. Rauhansopimuksen ja sen täytäntöönpanon mahdollisia vaikutuksia EU:n apuun Kongon demokraattiselle tasavallalle on arvioitava sopivan ajan kuluttua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2438/02

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(28. elokuuta 2002)

Aihe: Naisen ja kahden (8- ja 2-vuotiaan) lapsen pidättäminen ja vangitseminen Tunisiassa

Rajavalvonnasta vastaavat poliisit pidättivät klo 23.00 Tunis-Carthagen lentokentälle lennolla LBT 365 15. elokuuta 2002 illalla saapuneen Maghroumissa (Bizertessä 6. heinäkuuta 1967) syntyneen Souad Hamrounin ja hänen kahden Ranskassa syntyneen lapsensa, kahdeksanvuotiaan Rahman ja kaksi ja puolivuotiaan Aminen. Poliisit tutkivat ja kuulustelivat Hamrounia hänen kahden lapsensa läsnäollessa ja pidättivät hänet, minkä jälkeen Hamroun vietiin poliisien mukaan sisäministeriöön, missä hän vietti yön lastensa kanssa. Kolme asianajajaa, Abderraouf Ayadi, Abdelwahab Matar ja Mohamed Abou, jotka ovat perheen ystäviä ja olivat tulleet Hamrounia lentokentälle vastaan, olivat läsnä, kun Hamrounin pidätettiin ja panivat merkille tähän pidätykseen liittyvät epäselvyydet.

Onko komissio tietoinen tästä pidätyksestä? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tehdäkseen Tunisian viranomaisille selväksi, että tällainen toiminta on ehdottomasti vastoin Euroopan unionin ja Tunisian kanssa tehdyn assosiointisopimuksen 2 artiklaa (ihmisoikeudet)? Yleisemmin ottaen, katsooko komissio, että diktaattori Ben Alin hallinnon suhteen mitta on nyt täysi?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(20. syyskuuta 2002)

Komissio sai nopeasti tietoonsa Souad Hamrounin pidätyksen hänen aviomiehensä sekä tunisialaisten ihmisoikeusjärjestöjen levittämien tiedotteiden kautta.

Näiden tietojen lisäksi komissiolla on Tunisian viranomaisten toimittamia tietoja, joissa korostetaan sitä, että Hamrouni vapautettiin välittömästi kuulustelun jälkeen.

Komissio muistuttaa säännöllisesti Tunisian viranomaisille, miten tärkeänä se pitää ilmaisuvapauden ja poliittisen moniarvoisuuden kunnioittamista itsessään sekä nykyaikaisen yhteiskunnan kehityksen olennaisina tekijöinä.

Unionin ja Tunisian assosiaatiokomitea kokoontuu 25. syyskuuta 2002 Tunisissa, ja siellä on jälleen tilaisuus korostaa sitoutumistamme demokratian periaatteisiin, joihin Tunisiakin on sitoutunut allekirjoittaessaan assosiaatiosopimuksen unionin kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2468/02

esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle

(29. elokuuta 2002)

Aihe: EU-varoja tulvauhreille

Itävaltaa, samoin kuin Saksaa ja Tekin tasavaltaa on viime viikkoina koetellut ennalta arvaamattoman suuri tulvakatastrofi.

Tuhannet ihmiset ovat tähänastisen elämänsä raunioilla sen aineellinen perusta täydellisesti hävitettynä.

Tulvan aiheuttamat vahingot kohoavat useisiin miljardeihin euroihin.

Tähän katastrofitilanteeseen viitaten pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin:

- Kuinka paljon varoja EU:n rakennerahastoista voidaan käyttää rakennetukia uudelleen kohdistamalla pikaiseen taloudelliseen apuun uhreille?

- Kuinka paljon ja millaisen ajan kuluessa taloudellista apua voidaan antaa?

Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-2468/02, P-2506/02 ja P-2542/02

(15. lokakuuta 2002)

Komissio ilmaisee osanottonsa elokuussa 2002 Saksaa, Itävaltaa, Tekkiä ja Slovakiaa koetelleen suurtulvan uhreiksi joutuneille perheille. Tulvan aiheuttamat sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät vahingot ovat hämmästyttävän suuret. Tästä syystä komissio esitti 28. elokuuta 2002 joukon yhteisön eri politiikkoihin liittyviä aloitteita tulvasta kärsineiden maiden ja alueiden kokemien menetysten korvaamiseksi(1).

Käytettävissä olevista välineistä on mainittava erityisesti rakennerahastot, joista voidaan myöntää tukea tulvasta kärsineille jäsenvaltioille, sekä liittymistä edeltävät rakennepolitiikan välineet, jotka on tarkoitettu puolestaan ehdokasmaille.

Määrärahat, joita ei ohjelmakaudella 20022006 ole vielä sidottu aiempiin hankkeisiin, voidaan jäsenvaltioiden pyynnöstä kohdentaa rahastojen tukeen oikeutetuilla vyöhykkeillä ja alueilla alueellisten ohjelmien muihin painopistealueisiin. Mahdollisista määrärahasiirroista pyritään sopimaan kansallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa järjestettävissä kokouksissa. Komissio hyödyntää sekä ns. rahastoasetuksissa että valtion tukia ja julkisia hankintoja koskevassa sääntelyssä vahvistettuja joustomarginaaleja.

Käytettävissä olevien välineiden täydentämiseksi komissio antoi 18. syyskuuta 2002 ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta(2) suurkatastrofin koettelemien valtioiden ja alueiden auttamiseksi. Rahastosta voidaan myöntää tukea sekä nykyisille jäsenvaltioille että liittymisneuvotteluja parhaillaan käyville maille. Komission ehdotuksen 13 artiklan mukaan 1. elokuuta 2002 jälkeen sattuneiden katastrofien koettelemat maat voivat hakea rahaston tukea. Euroopan parlamentti ja neuvosto neuvottelevat kuitenkin parhaillaan asetusehdotuksista ja toimielinten välisestä sopimuksesta, joiden avulla tarvittavat määrärahat saataisiin käyttöön. Nämä asiakirjat on määrä hyväksyä vuoden 2002 lokakuun lopussa. Komissio ei siis voi vielä tässä vaiheessa ilmoittaa Itävallalle rahastosta myönnettävän tuen määrää.

(1) KOM(2002) 481 lopullinen, 28.8.2002: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan yhteisön reaktio Itävallassa, Saksassa ja useissa ehdokasmaissa esiintyneisiin tulviin Solidaarisuuteen perustuva aloite.

(2) KOM(2002) 514 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0620/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. Maailmanlaajuinen terrorismi — Euroopan vastaus.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0015 - 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0620/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (5. maaliskuuta 2002) Aihe: Maailmanlaajuinen terrorismi Euroopan vastaus George W. Bushin pahan akseliksi kutsuma vyöhyke Teheranista Bagdadin kautta Pjongjangiin voisi keskipitkällä aikavälillä johtaa sellaisen tason kansainväliseen terrorismiin, jonka rinnalla New Yorkin kaksoistornit 11. syyskuuta tuhonnut hyökkäys tuntuu huonolta vitsiltä. Iran on kuulemani mukaan loppusuoralla rakentamassa ballistisia ohjuksia Shahab-3, Shahab-4 ja Shahab-5, joiden kantomatka on 1 300, 2 000 ja 5 500 km. Irakilla puolestaan ilmeisesti on Al-Hussein- ja Al-Abbas-ohjuksia, joiden kantomatka on 6001 000 km. Pohjois-Korealla lienee melkein valmiina ballistiset ohjukset Nodong-1, Nodong-2, Taepodong-1 ja Taepodong-2, joiden kantomatka on 1 3006 000 km. Nämä ohjukset varustettuna ydinkärjillä tai kemiallisilla tai biologisilla kärjillä voisivat muutamassa tunnissa tuhota koko läntisen maailman, eikä Kiina voisi olla puuttumatta asiaan. Kansainvälisen terrorismin torjunnassa voidaan käyttää Space Shieldiä ja taistelu käydään sotatantereilla, mutta voitto saavutetaan salaisen diplomatian keinoin (Signal Intelligence). - Mitä komissio aikoo tehdä? Aikooko Euroopan unioni hyödyntää tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden kansallisten tiedustelupalvelujen välillä siten, että käytetään uusia numeerisia salausjärjestelmiä, jotka perustuvat muihin kuin kokonaislukuihin? - Aikooko komissio perustaa Euroopan tiedustelukorkeakoulun, joka liitettäisiin tiede- ja yliopistomaailmaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 2002) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä tämän esittämistä huomioista. Komissio ei tällä hetkellä ole tietoinen mistään suunnitelmista, joilla vastattaisiin esitettyihin haasteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1403/02 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Työttömyys Suomessa ja päästökauppa.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0068 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1403/02 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (15. toukokuuta 2002) Aihe: Työttömyys Suomessa ja päästökauppa Komissio on huolestunut Suomen työttömyyden kehityksestä. Arvio sisältyy komission kevään talousarvioennusteeseen. Komissio ajaa kuitenkin voimakkaasti päästökauppaa, jolla on tehtyjen selvitysten mukaan suora kielteinen vaikutus työllisyyteen. Näin on etenkin Suomessa, jossa teollisuus, jota päästökauppa eniten koskettaisi negatiivisesti ja jonka toimintaa se taloudellisesti eniten vaikeuttaisi, työllistää 40 000 ihmistä. Päästökauppa vaikuttaa siis suoraan näiden 40 000 ihmisen tulevaisuuteen. Päästökaupan aiheuttamat ongelmat eivät muissa jäsenvaltioissa ole yhtä suuria. Miten komission mielestä huoli työttömyyden kehittymisestä Suomessa ja samanaikaisesti päästökaupan ajaminen ovat yhdistettävissä koherentiksi politiikaksi? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Komissio ei ole tutustunut kysymyksessä mainittuihin tutkimuksiin eikä voi näin ollen kiistää niiden tuloksia. Komissiolla ei ole kuitenkaan tietoa puolueettomista analyyseista, jotka osoittaisivat päästökaupan johtavan työllisyyden vakavaan heikkenemiseen verrattuna vaihtoehtoisiin menettelytapoihin, joilla Suomi voisi täyttää Kioton pöytäkirjaan ja rasitteiden jakamista koskevaan sopimukseen sisältyvät velvoitteet. Lukuisat analyysit ja tutkimukset sen sijaan osoittavat, että päästölupakauppajärjestelmällä saavutetaan haluttu päästöjen väheneminen alhaisemmilla kustannuksilla suhteessa tuotantoon (ja myös työttömyyden lisääntymiseen) kuin vaihtoehtoisilla välineillä. Tämä johtuu siitä, että yksittäiset yritykset voivat joustavammin päättää, miten päästötavoitteet saavutetaan. Komissio on tämän vuoksi ehdottanut päästökaupalle keskeistä asemaa yhteisön pyrkiessä saavuttamaan Kioton pöytäkirjan mukaisen päästöjen vähentämisen. Komissio ei näe ristiriitaa päästökauppaa koskevan ehdotuksensa ja työllisyyden välillä vaan katsoo, että ilmastonmuutospolitiikan taloudellisia ja yhteiskunnallisia haittavaikutuksia voidaan parhaiten torjua toteuttamalla kyseistä politiikkaa kustannustehokkailla välineillä. Komission ehdottama päästölupakauppa on juuri tällainen kustannustehokas väline.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2705/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Natura 2000 — Kypros.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2705/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (26. syyskuuta 2002) Aihe: Natura 2000 Kypros Onko komissio nyt saanut ehdotuksia Kyproksen hallitukselta Natura 2000 -verkostoon sisällytettävistä alueista? Onko komissio tyytyväinen mahdollisesti saamiinsa ehdotuksiin erityisesti alueiden laajuudesta Akamasin niemellä ja sen ympärillä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 2002) Komissio on rahoittanut Kyproksessa kolmansien maiden Life-hanketta. Hankkeen tarkoituksena on avustaa Natura 2000 -verkkoon liitettävien alueiden luettelon laatimisessa ja sellaisten tietojen keräämisessä, joiden perusteella laaditaan tarvittavat tietolomakkeet ja alueiden kartat. Hankkeen on määrä päättyä vuoden 2002 lopussa. Komissiolle on toimitettu raportteja hankkeen edistymisestä ja alustavia luetteloita alueista, karttoja ja tietoja. Akamasin niemimaa kuuluu mainittuihin alueisiin. Nykyisten säännösten nojalla ehdokasmaiden on toimitettava Natura 2000 -ehdotuksensa komissiolle liittymispäivään mennessä. Vasta tämän jälkeen komissio arvioi ehdotukset ottaen huomioon luonnonmaantieteelliset alueet, vaikkakin arviointia koskevat menettelyt on vielä vahvistettava. Natura 2000 -verkkoon liitettyä Akamasin niemimaan aluetta koskeva arviointi voidaan näin ollen tehdä vasta Kyproksen liityttyä EU:hun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1999/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Mikronesia.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0108 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1999/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Mikronesia Voiko komissio esittää selonteon niistä Mikronesiaa koskevista hankkeista, joiden rahoitus on hyväksytty Euroopan unionin vuoden 2001 talousarviossa, ja voiko se määritellä, mikä on kyseisen vuoden investointien kokonaismäärä? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1884/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Päiväntasaajan Guinea.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0107 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1884/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Päiväntasaajan Guinea Voiko komissio laatia luettelon Päiväntasaajan Guineassa toteutettavista hankkeista, joiden rahoitus hyväksyttiin maksettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001? Mikä oli investointien kokonaissumma tänä kyseisenä vuonna? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.