KIRJALLINEN KYSYMYS E-2527/01 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Laittomat kaatopaikat Kreikassa ja kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY noudattaminen.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0040 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2527/01 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2001) Aihe: Laittomat kaatopaikat Kreikassa ja kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY noudattaminen Monet Kreikan kaatopaikoista toimivat laittomasti, ja joillakin kaatopaikoilla jätteet sijoitetaan välittämättä lainkaan jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY(1) säännöksistä, siten kuin se on muutettuna direktiivillä 91/156/ETY(2), mikä vaarantaa kansanterveyden ja ympäristönsuojelun. Kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY(3) hyväksymisen myötä määritettiin tiukkoja toimenpiteitä, menettelyjä ja ohjausta haitallisten ympäristövaikutusten (pintaveden, pohjaveden, maaperän ja ilman saastumisen sekä koko maapallon ympäristöön kohdistuvien vaikutusten) sekä kaikkien niistä johtuvien ihmisten terveydelle aiheutuvien vaarojen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista. Kun otetaan huomioon, että jäsenvaltioille asetettu direktiivin 1999/31/EY säännösten täytäntöönpanon määräaika umpeutui huhtikuussa 2001, kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Kuinka monta kaatopaikkaa Kreikassa toimii ja millä tavoin, ja kuinka monelle niistä asiasta vastaavat viranomaiset ovat myöntäneet toimintaluvan yhteisön direktiivien mukaisesti? 2. Täyttyvätkö jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY vaatimukset Kreikassa, ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tapauksissa, joissa ympäristönsuojelua ja kansanterveyttä koskevaa yhteisön säännöstöä rikotaan? 3. Onko Kreikka ilmoittanut laeista, joilla direktiivi 1999/31/EY saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä direktiivin 18 artiklan mukaisesti, ja jos ei ole, mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että direktiiviä noudatetaan? 4. Mihin toimiin Kreikka on ryhtynyt varmistaakseen, että kaatopaikoille sijoitetaan vain käsiteltyjä jätteitä, että vaarallisia jätteitä sijoitetaan vain niille varatuille erityisille alueille ja että pysyvää jätettä sijoitetaan vain niille osoitetuille alueille direktiivin 1999/31/EY mukaisesti? 5. Mitä kustannuksia kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY täytäntöönpanosta Kreikalle aiheutuu, ja onko kaatopaikkojen rakentamista varten varattu yhteisön rahoitusta? (1) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 47. (2) EYVL L 78, 26.3.1991, s. 32. (3) EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2001) 1. Kreikan kansallisen jätehuoltosuunnitelman mukaan Kreikassa on tällä hetkellä 33 hoidettua kaatopaikkaa, joihin kuljetetaan noin 45 prosenttia Kreikassa tuotetusta yhdyskuntajätteestä. Toiset 45 prosenttia yhdyskuntajätteestä kuljetetaan kaatopaikoille, jotka jätehuoltosuunnitelman mukaan täyttävät hoidettua kaatopaikkaa koskevat määräykset vain osittain. Komissiolla ei ole tällä hetkellä valtuuksia pyytää jäsenvaltioita toimittamaan tietoja kaikista niiden alueella sijaitsevista kaatopaikoista tai kaatopaikkojen yhdenmukaisuudesta yhteisön lainsäädännön kanssa. Tarkempaa tietoa on saatavilla, kun jäsenvaltiot antavat komissiolle kertomuksen kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY täytäntöönpanoa koskevien jäsenvaltioiden kertomusten laadinnassa käytettävästä kyselylomakkeesta 17 päivänä marraskuuta 2000 tehdyn komission päätöksen 2000/738/EY(1) mukaisesti. Jäsenvaltioiden laatimien ensimmäisten kertomusten on katettava ajanjakso vuodesta 2001 vuoteen 2003, ja kertomukset on esitettävä komissiolle syyskuuhun 2004 mennessä. 2. Komissio on saanut useita valituksia Kreikan laittomista kaatopaikoista, ja se on ryhtynyt oikeudellisiin toimiin Kreikkaa vastaan, koska tämä on soveltanut yhteisön jätelainsäädäntöä puutteellisesti(2). 3. ja 4. Kreikka ei ole vielä ilmoittanut 26 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY kansallisista täytäntöönpanotoimista komissiolle. 5. Ennen direktiivin 1999/31/EY antamista analysoitiin sen täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset ja hyödyt(3). Analyysissä arvioitiin, että Kreikalle aiheutuu 1 000 miljoonaa euroa kuluja direktiivin täytäntöönpanosta. Yhdyskuntajätteiden huoltoa Kreikassa tuetaan tällä hetkellä rakennerahastoista ja kolmestatoista rakennerahastojen alueellisesta toimintaohjelmasta. Tuki kattaa muun muassa toimenpiteet, joilla tuetaan edellä mainitun direktiivin soveltamista. Kreikalle myönnetään ohjelmakaudella 20002006 yhteisötukea rakennerahastoista noin 500 miljoonaa euroa. Tämän lisäksi Kreikka saa yhteisötukea 13 alueellisesta toimintaohjelmasta, joilla tuetaan tavoite 1 -tukeen oikeutettujen Kreikan alueiden ympäristötoimenpiteitä samaisella ohjelmakaudella. Komission hallussa ei ole erittelyä eri toimenpiteille (578 miljoonaa euroa) myönnetyistä kokonaissummista, mutta se arvioi, että kaatopaikkoja tuetaan noin 100 miljoonalla eurolla. Komissio haluaa korostaa, että toimenpiteiden tukeminen yhteisön varoista ei merkitse sitä, että yhteisön olisi myönnettävä yhteisrahoitusta asiaa koskevien direktiivien täytäntöönpanoon. (1) EYVL L 298, 25.11.2000. (2) Katso esimerkiksi Kouroupitoksen tapaus. (3) Euroopan yhteisöjen komissio, A Cost-Benefit Analysis of the Proposed Council Directive on the Landfill of Waste, tammikuu 1994.