ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2231/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Kolumbian hallituksen pyytämä tuki nk. Kolumbia-suunnitelmalle.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2231/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (5. heinäkuuta 2000) Aihe: Kolumbian hallituksen pyytämä tuki nk. Kolumbia-suunnitelmalle Voiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan Kolumbian hallitus on pyytänyt EU:lta tukea nk. Kolumbia-suunnitelman toteuttamiseksi? Onko komissio tietoinen, että kolumbialaisen ammattiyhdistysliiton CGTD:n mukaan suunnitelma ei edistä rauhaa, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja kestävää kehitystä Kolumbiassa? Onko komissio tietoinen, että kansalaisjärjestöjä ja siviiliyhteiskuntaa ei ole otettu mukaan suunnitelman suunnitteluun ja toteuttamiseen? Mikä on komission kanta Kolumbia-suunnitelman suhteen? Aikooko komissio tukea suunnitelmaa kritiikistä huolimatta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Kolumbian hallitus on pyytänyt kansainvälistä yhteisöä tukemaan Plan Colombia -ohjelman eri osatekijöitä ja rauhanpyrkimyksiä. Antaessaan täyden tukensa presidentti Pastranan rauhaan tähtääville pyrkimyksille komissio korosti tarvetta käydä käsiksi nykyisen konfliktin pohjimmaisiin syihin, sosiaaliseen eriarvoisuuteen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioituksen puuttumiseen. Komissio on tietoinen, että useat kansalaisjärjestöt sekä Kolumbiassa että unionissa ovat suhtautuneet negatiivisesti Plan Colombia -ohjelmaan ja erityisesti sen sotilaalliseen osatekijään. Komissio toivoisi tietysti, että myös kansalaisyhteiskunta voisi osallistua enemmän hankkeiden ja ohjelmien suunnitteluun ja toteutukseen, ja se on välittänyt tämän viestin Kolumbian viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2041/00 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle. Suurnopeusrata Malagaan.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2041/00 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Suurnopeusrata Malagaan Onko Euroopan komissiolla todisteita suurnopeusradan rakentamisesta Cordoban ja Malagan kaupunkien välille? Rahoittaako EU tämän hankkeen osittain tai kokonaan? Mistä yhteisön rahastoista ja millä määrällä hanketta mahdollisesti rahoitettaisiin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Cordoban ja Malagan välinen suurten nopeuksien rataosuus on osa Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN) yhteydessä Espanjaan rakennettavaa suurten nopeuksien rautatieverkkoa, joka perustuu 23. heinäkuuta 1996 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1692/96/EY(1). Näin ollen tätä infrastuktuurihanketta koskeville selvitysten tekemiseen ja sen rakentamiseen voi hakea yhteisön rahoitusta, erityisesti koheesiorahastosta ja TEN-talousarvion budjettikohdasta B5-700. Espanjan viranomaiset ovat hakeneet vuoden 2000 TEN-talousarviosta tukea kattamaan 50 prosenttia Cordoban ja Malagan välisen rataosuuden teknisistä selvityskustannuksista, jotka ovat arviolta 12 miljoonaa euroa. Viimeisimmässä kokouksessaan 24. toukokuuta 2000 rahoituskomitea päätti komission ehdotuksen pohjalta myöntää 6 miljoonaa euroa hankkeen teknisiin selvityksiin. Cordoban ja Malagan välinen rataosuus sisältyy tavoitteen 1 mukaiseen Espanjan alueiden kehittämiseen ja on huomattavimpia hankkeita, joita Andalusiassa toteutetaan ohjelmakaudella 20002006. Hanke on myös osa Espanjan infrastruktuuriohjelmaa vuosina 20002007. Koska ohjelman asiakirjoista ei vielä kuitenkaan ole tehty lopullisia päätöksiä, ei ole mahdollista määritellä, minkä yhteisön rakennerahaston osaksi Espanjan viranomaiset aikovat hanketta esittää. (1) EYVL L 228, 9.9.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0485/00

esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) ja Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(24. helmikuuta 2000)

Aihe: Koristekasvien kasvattamisen edistämissäätiön toiminnan jatkaminen

1. Vuoden 2000 talousarvioneuvottelujen yhteydessä parlamentti hyväksyi tarkistuksen, jossa ehdotettiin, että olemassa olevaa järjestelyä on nopeasti (ennen vuoden 1999 loppua) arvioitava ja että edistämisrahastoa on tämän seurauksena jatkettava uuden oikeusperustan perusteella. Myös neuvosto päätti näin toisessa käsittelyssään. Tarkoitukseen myönnettiin 3 miljoonaa euroa. Mainittu määräaika on kuitenkin ylittynyt ilman, että komissio on reagoinut mainittuun tarkistukseen. Miten ja milloin komissio aikoo toimia budjettivallan käyttäjien nimenomaisen toiveen mukaisesti ja hyväksyä toimenpiteitä tämän järjestelyn jatkamiseksi?

2. Unioni on tehnyt myönnytyksiä koristekasvien alalla mm. Egyptin, Etelä-Afrikan ja Meksikon kanssa tehtyjen sopimusten yhteydessä. Komissio ilmoittaa 18. tammikuuta 2000 annetussa tiedonannossa Meksikon kanssa tehdystä vapaakauppasopimuksesta, että useat EY:n tärkeimmistä vientituotteista, kuten viinit, alkoholit ja oliiviöljy, pääsevät täysin ja nopeasti Meksikon markkinoille. Vastikkeeksi kyseisistä myönnytyksistä paketti sisältää osittaisen (pikaisen) vapautuksen Meksikolle tärkeiden tuotteiden kuten appelsiinimehutiivisteen, avokadojen ja leikkokukkien osalta. Edistämissäätiön toiminnan jatkaminen on keskeistä, jotta näissä avoimissa ja hyvin liberaaleissa olosuhteissa voidaan säilyttää kilpailukyky (tässä yhteydessä muistutetaan siitä, että Euroopan unionin noudattama kauppapolitiikka johti kyseisen järjestelyn täytäntöönpanoon). Onko komissiokin tätä mieltä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(11. huhtikuuta 2000)

1. Komissio on lisännyt yhteisön talousarvion luvun 38 alamemomenttia 3800.

Tämän lisäksi komissio muistuttaa arvoisille parlamentin jäsenille, että erityisistä toimenpiteistä elävien kasvien ja kukkaviljelytuotteiden alalla 22 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2275/96(1) 4 artiklassa säädetään, että yhteisö ei voi rahoittaa 1 artiklassa tarkoitettuja toimia pitempään kuin kolmen vuoden ajan. Viimeisen vuoden aikana suoritetaan arviointiselvitys.

Nämä selvitykset ovat käytössä vuoden 2000 jälkipuoliskolla. Komissio voi suunnitella koristekasvien menekinedistämistoimien jatkamista vasta näiden selvitysten tulosten perusteella.

2. Komissio on tietoinen siitä, että menekinedistämispolitiikka voi olla hyödyllinen väline alan markkinatasapainon varmistamisessa.

(1) EYVL L 308, 29.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1428/00

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(5. toukokuuta 2000)

Aihe: Komission tehtävä perussopimusten valvojana

Voiko komissio ilmoittaa, onko sen tehtävä perussopimusten valvojana luonteeltaan oikeudellinen vai poliittinen ja riippumatta edelliseen kysymykseen annetusta vastauksesta, uskooko komissio, että on sen ja Euroopan unionin intressien mukaista, että kaikkiin perussopimusten loukkauksiin puututaan niin kauan kuin komissiolla on edellä mainittu tehtävä?

Romano Prodin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1422/00 ja E-1428/00

(18. heinäkuuta 2000)

Parlamentin jäsen viittaa aivan oikein EY:n perustamissopimuksen 211 artiklaan (entinen 155 artikla) ja komission asemaan perustamissopimusten valvojana, joka onkin yksi sen päätehtävistä.

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission ei ole pakko aloittaa menettelyä tämän määräyksen perusteella, vaan se voi toimia asiassa harkintavaltansa rajoissa(1); komissio yksin on näin ollen toimivaltainen päättämään, mikä on sopiva hetki jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisen toteamista koskevan menettelyn aloittamiseksi ja minkä asianomaisen jäsenvaltion tekemisen tai tekemättä jättämisen perusteella menettely on aloitettava(2). Ilman tätä harkintavaltaa komissio ei pystyisi tehokkaasti toimimaan perustamissopimusten valvojana. On myös huomattava, että vastaava harkintavalta on yleensä myös kansallisilla viranomaisilla, joiden tehtävänä on yleisen edun vuoksi nostaa syyte havaittuaan, että lakia on rikottu.

Komission on otettava harkintavaltaansa käyttäessään huomioon lukuisia seikkoja, kuten rikkomisen vakavuus, asian merkitys tai soveltuvuus ennakkotapaukseksi sekä komission käytössä olevat resurssit. Harkittuaan huolellisesti asian kaikkia puolia komissio voi päättää, että rikkomismenettelyn aloittaminen ei ole välttämättä tarpeen yksittäisessä asiassa, jossa on pelkästään kyse kansallisten sääntöjen soveltamiseen liittyvästä ongelmasta, eivätkä kyseiset kansalliset säännöt ole yhteisön oikeuden vastaisia. Tällaisissa yksittäistapauksissa asian käsittely kansallisessa tuomioistuimessa saattaa olla parempi vaihtoehto kuin rikkomisesta johtuva menettely, joka saattaa kestää kauemmin ja jonka avulla ei pystytä lopettamaan laitonta toimintaa eikä määräämään oikeudeudellisia seuraamuksia rikkomisesta vastuussa olevalle taholle tai määräämään vahingonkorvauksia. Tämä ei millään tavoin vähennä komission toistuvasti korostamaa ensiarvoisen tärkeää merkitystä, joka yksittäistapauksia koskevilla kanteluilla on yhteisön oikeuden rikkomisten havaitsemisen kannalta. Komissio pyrkii vain varmistamaan, että tärkeimmät rikkomistapaukset käsitellään jatkossakin nopeasti ja tehokkaasti.

Parlamentin jäsenen mainitsemat komission oikeudellisen yksikön pääjohtajan huomautukset liittyvät edellä mainittuihin näkökohtiin.

(1) Asia 247/87, Star Fruit Company v. komissio (Kok. 1989, s. 291, 11 kohta).

(2) Asia C-431/92, komissio v. Saksa (Kok. 1995, s. I-2189, 22 kohta).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1098/00 esittäjä(t): Christel Fiebiger (GUE/NGL) neuvostolle. Sikoja koskeva tietokanta.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1098/00 esittäjä(t): Christel Fiebiger (GUE/NGL) neuvostolle (6. huhtikuuta 2000) Aihe: Sikoja koskeva tietokanta Neuvosto on päättänyt ottaa kolmivaiheisesti 1. tammikuuta 2003 mennessä käyttöön sikoja koskevan tietokannan. Tämän johdosta kysyn seuraavaa: - Millaisia tietoja tietokantaan kerätään? - Kuka kerää tiedot? - Miten suuret kustannukset tietokannasta aiheutuu lopullisessa vaiheessa? - Kuka vastaa tietojen keräämiskustannuksista? - Aiotaanko siankasvattajille maksaa korvaus, jos he keräävät tiedot? - Keiden kaikkien saatavilla tiedot ovat? Vastaus (23. lokakuuta 2000) 1. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 10. huhtikuuta 2000 direktiivin 2000/15/EY eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY muuttamisesta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittasi kysymyksessään. 2. Tämä direktiivi(1), on jatkoa muutetulle direktiiville 64/432, jossa jo viitattiin nautoja ja sikoja koskeviin tietokantoihin, joiden avulla voidaan kerätä tietoja eläimistä ja niiden liikkumisesta. Kyseisessä direktiivissä vahvistettiin mm.: - velvoite perustaa sikoja koskeva tietokanta ennen 31. joulukuuta 1999 niissä jäsenvaltioissa, joilla ei vielä ole hyväksyttyä valvontajärjestelmää - mitä tietoja on kerättävä - että tietojen käsittelyssä on noudatettava komission ja pysyvän eläinlääkintäkomitean välistä menettelyä. 3. Direktiivissä 2000/15/EY säädetään sikoja koskevan tietokannan kolmivaiheisesta käyttöönotttamisesta ja määräajoista tämän tavoitteen toteuttamiseksi sekä oikeudellisista puitteista asianmukaisten soveltamissääntöjen määrittämiseksi; viimeksi mainitut kuuluvat komission toimivaltaan. 4. Odotettaessa näiden soveltamissääntöjen käyttöönottamista voidaan jo nyt todeta, että: - jäsenvaltiot vastaavat tietojen keräämisestä ja direktiivin noudattamisen edellyttämien sääntöjen antamisesta - kysymyksiin 1, 2 ja 6 liittyvät säännöt määritetään komission ja pysyvän eläinlääkintäkomitean välistä menettelyä noudattaen - tässä vaiheessa on vaikea tehdä kustannusarviota toimenpiteistä, koska kustannukset riippuvat eri jäsenvaltioiden kansallisella tasolla antamista säännöksistä tämän direktiivin noudattamiseksi - kysymyksissä 4 ja 5 mainittujen kustannusten rahoituskeinoja voidaan tarkastella direktiivin 64/432/ETY(2) 14 artiklan 8 kohdan mukaisesti terveystarkastusten ja valvonnan rahoittamisesta annetun direktiivin 85/73/ETY(3) tiettyjen säännösten tarkistuksen yhteydessä. (1) EYVL L 105, 3.5.2000, s. 34. (2) Eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa annettu neuvoston direktiivi, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/12/EY (EYVL L 109, 25.4.1997, s. 1). (3) EYVL L 32, 5.2.1985, s. 19.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1111/00 esittäjä(t): Pernille Frahm (GUE/NGL) komissiolle. Torjunta-ainejäämät espanjalaisissa appelsiineissa.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1111/00 esittäjä(t): Pernille Frahm (GUE/NGL) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Torjunta-ainejäämät espanjalaisissa appelsiineissa Tanskalainen Grøn Information -järjestö on julkaissut tutkimuksen, jonka mukaan espanjalaiset appelsiinit sisältävät hälyttävän määrän torjunta-ainejäämiä. Tämän vuoksi kysyn komissiolta, miksi se on päättänyt myöntää EU:n varoja näiden appelsiinien myynninedistämiskampanjan tukemiseen, ja tuleeko komissio peruuttamaan kampanjan tukemisen, jos Grøn Information -järjestön tiedot pitävät paikkansa. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. kesäkuuta 2000) Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että yhteisöstä peräisin olevien sitrushedelmien myynninedistämiskampanjaa ohjataan toimenpiteistä sitrushedelmien kulutuksen lisäämiseksi 7 päivänä toukokuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1201/90(1), jossa sanotaan erityisesti, että hedelmät ja vihannekset ovat terveellisiä tuotteita, joten niiden kulutusta olisi edistettävä osana terveyspolitiikkaa. Sen 2 artiklassa säädetään, että myynninedistämistoimissa ei saa viitata mihinkään tiettyyn jäsenvaltioon. Sen vuoksi mainittu kampanja on tarkoitettu edistämään yhteisössä korjattujen sitrushedelmien kulutusta. Komissiolla ei ole tietoa tutkimuksesta, jonka mukaan tietyltä alueelta peräisin olevissa appelsiineissa olisi liian korkeita pitoisuuksia torjunta-aineita. Se pyytää siis parlamentin jäsentä toimittamaan komissiolle kaikki luotettavat asiaa koskevat tiedot. Lisäksi se korostaa, että yhteisössä kaupan pidettyjen appelsiinien osalta on noudatettava yhteisön torjunta-ainejäämiä koskevaa lainsäädäntöä. Tanskan viranomaisten asia on valvoa tämän lainsäädännön noudattamista Tanskan alueella. Yhteisön elintarvikkeiden nopea hälytysjärjestelmä takaa nopean tiedonvälityksen komission ja jäsenvaltioiden välillä, jos elintarvikkeissa on havaittu torjunta-aineiden tai muiden vierasaineiden korkeita määriä. Kuuden viimeisimmän kuukauden aikana komissio ei ole saanut Tanskalta ilmoitusta espanjalaisten appelsiinien torjunta-aineista. (1) EYVL L 119, 11.5.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1915/00 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) neuvostolle. Etiopian ja Eritrean välinen sota.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0111 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1915/00 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) neuvostolle (19. kesäkuuta 2000) Aihe: Etiopian ja Eritrean välinen sota Etiopian kriisi, jota kehityksen ja humanitaarisen avun komitea on viime kuukausina seurannut pyrkiessään antamaan elintarvikeapua, on äskettäin pahentunut Etiopian ja Eritrean välisen konfliktin johdosta. YK:n turvallisuusneuvosto on välitysyrityksenä hyväksynyt päätöslauselman, jossa molempia osapuolia pidetään yhtä vastuullisina sodasta ja jossa siis ei oteta huomioon hyökkääjän ja uhrin Etiopian ja Eritrean eriasteisia osuuksia sotaan. Voisiko neuvosto kertoa, mikä on Euroopan unionin kanta ja mitä olisi tehtävä 1. suhteessa Afrikan sarvessa meneillään olevan konfliktin rauhanomaiseen ratkaisuun pyrkimiseen? 2. suhteessa niihin toimiin, joita Euroopan unionin puheenjohtajavaltion edustaja Etiopian ja Eritrean välisessä konfliktissa aikoo toteuttaa konfliktin välittömäksi lopettamiseksi? 3. suhteessa niihin konkreettisiin toimiin, joita Euroopan unionin puheenjohtajavaltion edustaja yhdessä OAU:n puheenjohtajan kanssa aikoo välittömästi ryhtyä konfliktin uhriksi joutuneen siviiliväestön auttamiseksi? 4. Voisiko neuvosto lisäksi kertoa, onko olemassa eri jäsenvaltioiden välillä koordinoitu suunnitelma EU:n kansalaisten evakuoimiseksi? Vastaus (23. lokakuuta 2000) Etiopian ja Eritrean hallitukset allekirjoittivat 18. kesäkuuta 2000 OAU:n ehdottaman sopimuksen vihollisuuksien lopettamisesta, jota Eurooppa-neuvosto piti myönteisenä 20. kesäkuuta 2000 antamassaan julkilausumassa. Sen jälkeen neuvosto on 29. kesäkuuta 2000 vahvistanut yhteisen kannan 2000/420/PESC EU:n tuesta rauhanprosessille näiden maiden välillä. Tämän yhteisen kannan mukaisesti Euroopan unioni tukee erityisesti kansainvälisten tarkkailijoiden lähettämistä, rajojen määrittämistä ja merkitsemistä, miinanraivausta sekä pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden avustamista. Arvoisan parlamentin jäsenen huomiota kiinnitetään samalla siihen, että senaattori Rino Serrin toimikautta puheenjohtajavaltion Etiopian- ja Eritrean- erityisedustajana pidennettiin uudella kuuden kuukauden jaksolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1585/00 esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle. Suomen horisontaalinen maaseudun kehittämisohjelma.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0082 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1585/00 esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Suomen horisontaalinen maaseudun kehittämisohjelma Suomen hallitus on toimittanut Euroopan komissiolle esityksensä horisontaaliseksi maaseudun kehittämissuunnitelmaksi viime lokakuussa. Ohjelmaan sisältyvät maatalouden ympäristötuen ja LFA-tuen ohjelmat. Suomen esitystä ei ole tähän päivään mennessä saatu käsitellyksi loppuun. Maanviljelijäin on 26. toukokuuta sitouduttava uusiin ympäristö- ja LFA-ohjelmiin viideksi vuodeksi, vaikka niiden sisältöä ei ole edes vielä päätetty. Tilanne on maanviljelijäin oikeusturvaa syvästi loukkaava, koska näiden ohjelmien mukaisen tuen oletetaan olevan lähes puolet koko maataloustuesta. Edellä olevan perusteella kysyn: Kuinka monen muun jäsenmaan vastaavat ohjelmat ovat käsittelemättä? Mistä viivästykset johtuvat? Ketkä henkilöt ja mitkä osastot ovat vastuussa viivästyksistä? Mitä komissio aikoo tehdä huonon hallinnon korjaamiseksi? Miten komissio aikoo kantaa vastuunsa ja palauttaa viljelijäin oikeusturvan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2000) Suomen horisontaalinen maaseudun kehittämisohjelma oli määrä esittää maatalouden rakenteita ja maaseudun kehittämistä käsittelevälle komitealle (STAR-komitea) 29. maaliskuuta 2000. Vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY(1) mukaisessa Suomen toimintasuunnitelmassa havaittiin kuitenkin eräitä ratkaisemattomia ongelmia, minkä vuoksi asia vedettiin pois käsittelystä lisäselvitysten saamiseksi. STAR-komitean tämän vuoden huhtikuun kokous peruutettiin osittain, koska aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitea toimi STAR-komitean asemesta, mutta käsitteli ainoastaan tavoitteeseen 1 liittyviä asioita. Tämän vuoksi Suomen suunnitelma oli STAR-komitean 24. toukokuuta 2000 pidetyn kokouksen esityslistalla, ja komitea antoi siitä puoltavan lausunnon. Hyväksymismenettelyn viimeinen vaihe on komission päätös. Suomen suunnitelma on ensimmäinen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) ohjelmakaudella 20002006 rahoitettava suunnitelma, jota käsitellään STAR-komiteassa. (1) EYVL L 375, 31.12.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2034/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Maatalouden suorat tuet.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0135 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2034/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Maatalouden suorat tuet Eräässä yliopistollisessa tutkimuksessa on todettu, että Galician maatalouden tuottavuus yltää vain 16 prosenttiin Euroopan keskiarvosta. Tutkimuksen julkistamisessa oli läsnä komission maatalousosaston pääjohtaja José Manuel Silva, joka totesi hiljattain eräässä galicialaisessa tiedotusvälineessä, että Galician maatalousala ei saa juuri lainkaan suoria tukia, koska sen perustuotteet maito ja liha kuuluvat pikemminkin markkinajärjestelyn kuin tukijärjestelmän piiriin. Millainen virheellinen järjestelmä mahdollistaa sen, että yhteisön tuista, erityisesti EMOTR:n tukiosaston tuista, hyötyvät ensisijaisesti rikkaat alueet ja tilat eivätkä sellaiset alueet kuten Galicia, joilla on täydet mahdollisuudet kehittyä monitoiminnalliseksi, vaikkakin vain maanviljelykseen perustuvaksi maataloudeksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (27. heinäkuuta 2000) Komissio voi vahvistaa, että Galiciassa maatalousala saa suhteellisen vähän suoraa tukea, sillä alueen maatalouden tuottamat perustuotteet, maito ja liha, saavat ensisijaisesti markkinatukea, jonka kuluttajat maksavat, eivätkä tukijärjestelmien kautta maksettavia tukia, joiden maksajina ovat veronmaksajat. Toisin sanoen eurooppalaiset kuluttajat tukevat Galician maataloutta eivätkä eurooppalaiset veronmaksajat. Komissio haluaa muistuttaa, että Berliinin Eurooppa-neuvosto päätti siirtää maitotalousalan uudistuksen vuoteen 2005, mutta velvoitti neuvoston tekemään komission kertomuksen perusteella vuonna 2003 väliarvioinnin nykyisen lisämaksujärjestelmän lakkauttamiseksi vuoden 2008 jälkeen. Komissio toivoo voivansa luottaa arvoisan parlamentin jäsenen tukeen sitten, kun maitotalousalaa vihdoin aletaan uudistaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1565/00

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle

(24. toukokuuta 2000)

Aihe: Audiovisuaalisten tuotantojen valtionapu

Komissio haluaa rajoittaa audiovisuaalisille tuotannoille annettavan valtiontuen puoleen tuotantojen kokonaisbudjetista. Kyseisellä ehdotuksella komissio ottaa ensimmäisen kerran kilpailusäännöt täysimääräisesti käyttöön kulttuuripolitiikan alalla.

Kyseinen muutos on vahingollinen pienten ja keskisuurten jäsenvaltioiden ja kulttuurialojen audiovisuaalisille hankkeille. Toisin kuin suurilla jäsenvaltioilla ja kulttuurialoilla, niiden käytettävissä olevat rahoituslähteet ovat rajallisemmat. Komission ehdottama suhteellinen laskentatapa (tässä tapauksessa 50 prosentin sääntö) sitä paitsi antaa vääristyneen kuvan todellisuudessa myönnetyistä summista.

1. Kannattaako neuvosto komission ehdotusta rajoittaa audiovisuaalisille tuotannoille myönnettävä valtiontuki puoleen kokonaisbudjetista? Jos vastaus on myönteinen, miten neuvosto perustelee kannatuksensa?

2. Myöntääkö neuvosto, että tämän ehdotuksen myötä kilpailusääntöjä sovelletaan ensimmäisen kerran täysimääräisesti kulttuuripolitiikassa? Jos vastaus on kielteinen, miten audiovisuaalisten tuotantojen valtiontuen rajoittamista puoleen kokonaisbudjetista on siinä tapauksessa tulkittava?

3. Katsooko neuvosto, että audiovisuaalisten tuotantojen valtiontuen rajoittaminen puoleen kokonaisbudjetista on yhteensovitettavissa komission pienten ja keskisuurten jäsenvaltioiden ja kulttuurialojen kehittymistä koskevien tavoitteiden kanssa? Jos vastaus on myönteinen, miten audiovisuaalisten tuotantojen valtiontuen rajoittaminen puoleen kokonaisbudjetista edistää neuvoston mielestä pienten ja keskisuurten jäsenvaltioiden ja kulttuurialojen kehittymistä?

4. Aikooko neuvosto vastustaa komission ehdotusta rajoittaa audiovisuaalisten tuotantojen valtiontuki puoleen kokonaisbudjetista, kun otetaan huomioon sen kielteiset seuraukset pienten ja keskisuurten jäsenvaltioiden ja kulttuurialojen audiovisuaalisille aloitteille? Jos vastaus on kielteinen, miksi neuvosto ei aio vastustaa ehdotusta ja miten neuvosto perustelee sille antamansa tuen?

Vastaus

(26. syyskuuta 2000)

Neuvosto ei ole saanut komissiolta arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa asiaa koskevaa ehdotusta. Kuten varmaankin tiedätte, neuvosto käsittelee asiaa ainoastaan komission ehdotuksesta (EY:n perustamissopimuksen 89 artikla). Neuvosto voi jäsenvaltion pyynnöstä myös päättää, että kyseisen valtion antamaa erityistä tukea pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana, jos tällainen päätös on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi perusteltu (EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta). Neuvosto ei kuitenkaan ole saanut tätä asiaa koskevaa pyyntöä.