ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0827/02

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(26. maaliskuuta 2002)

Aihe: Koulutuksesta ja kulttuurista vastaavan pääosaston henkilöstö

Kysymyksessäni E-2810/01(1) pyysin tietoja koulutuksesta ja kulttuurista vastaavan pääosaston henkilöstöstä. Vastauksessaan komission jäsen Reding antoi minulle hyvin mielenkiintoisia tietoja, jotka eivät kuitenkaan vastaa kysymyksiini. Virkaansa tähän asti hyvin menestyksekkäästi hoitanut komission jäsen ilmoitti minulle, että komissio turvautuu ohjelman hallinnossa lähinnä hankkeiden valinnan ja arvioinnin aikana eri alojen asiantuntijoihin, jotka on valittu jäsenvaltioiden laatimilta listoilta. Hän lisää, että komissio kuulee säännöllisesti kulttuurialan toimijoita laajalti koko Euroopasta. Oma pyyntöni kuitenkin oli saada tietoja koulutuksen ja kulttuurin pääosaston palvelukseensa ottamista vakinaisista, väliaikaisista ja ylimääräisistä työntekijöistä (fonctionnaires, agents temporaires ja auxiliaires).

Voiko komissio kertoa, mikä on tässä pääosastossa vakinaisina, väliaikaisina ja ylimääräisinä henkilöstön jäseninä työskentelevien kansatieteilijöiden, historioitsijoiden, arkeologien, yhteiskuntatieteilijöiden, antropologien ja kielitieteilijöiden tarkka lukumäärä? Mikä on näiden ammattialojen edustajien osuus tässä pääosastossa työskentelevien vakinaisten, väliaikaisten ja ylimääräisten virkamiesten kokonaismäärästä? Edellytetäänkö koulutuksen ja kulttuurin pääosastoon värvättäviltä ylemmiltä toimihenkilöiltä, että heillä on oltava edellä mainittuihin aloihin liittyvä akateeminen tai ammatillinen tausta?

(1) EYVL C 134 E, 6.6.2002, s. 112.

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(7. kesäkuuta 2002)

Koulutuksesta ja kulttuurista vastaava pääosasto ottaa A-hallintovirkamiehet palvelukseensa pääasiassa niiden virkamiesten joukosta, jotka ovat sisäisessä haussa jättäneet hakemuksensa julkisesti avoinna olevaan virkaan tai toisinaan myös kilpaillun läpäisseitä viranhakijoita koskevan luettelon perusteella. Avoinna olevia virkoja koskevissa ilmoituksissa luetellaan virkaan vaadittavat edellytykset, esimerkiksi tietty erikoisala tai työkokemus.

Kyseisen pääosaston A-hallintovirkamiesten kokemus ja/tai työkokemus liittyy erityisesti oikeustieteisiin, sosiaali- ja yhteiskuntapolitiikkaan, historiaan, sosiologiaan, humanistisiin tieteisiin, kieliin, taloustieteisiin sekä tietotekniikkaan. Tilastoja, joiden perusteella arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien alojen asiantuntijoiden prosentuaaliset osuudet voitaisiin ilmoittaa, ei kuitenkaan ole.

A-tason hallintovirkamiesten ja tilapäisen henkilöstön määrä on yhteensä 221. Osa tästä henkilöstöstä työskentelee pääosaston sisäisissä tehtävissä, eivätkä he hoida politiikkaan tai ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä.

Lisäksi pääosasto käyttää tehtäviensä hoitamiseen jäsenvaltioiden kansallisia asiantuntijoita. Esimerkiksi tällä hetkellä kulttuuriyksikkö hyödyntää tehtävissään jäsenvaltiosta lähetettynä työntekijänä työskentelevää, antropologiaan erikoistunutta, kansallista asiantuntijaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1438/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Tiedot EU:n ja EU-Student Vote -pilottihankkeen kumppanuudesta koskien Euroopan opiskelijaneuvoston vaalia.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0213 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1438/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (15. toukokuuta 2002) Aihe: Tiedot EU:n ja EU-Student Vote -pilottihankkeen kumppanuudesta koskien Euroopan opiskelijaneuvoston vaalia EU-Student Vote -pilottihanke, www.eusv.org, pitää 9.23. toukokuuta Euroopan ensimmäisen on line -vaalin, jonka ansiosta miljoonat Euroopan opiskelijat voivat valita ensimmäisen Euroopan opiskelijaneuvoston. Neuvosto edustaa opiskelijoita yhteisön toimielimissä. Eräässä European Antiprohibitionist Students -vaaliin, www.easyvote.tk, osallistuvien luetteloista tuodaan esille selväsanaisen ilmoituksen muodossa, että käytössä olevien järjestelmien vuoksi väärien rekisteröintien vaara on todellinen, että takeita ei ole siitä, että äänestävillä on myös äänestysoikeus, ja että luetteloilla ei taata tietojen välittymistä äänestäjille. Seurauksena on, että ensimmäinen suuri demokraattinen on line -vaalikokeilu onkin epädemokraattinen off line -vaali. Kyseisen ilmoituksen johdosta European Antiprohibitionist Students -luettelo poistettiin Web-sivulta ja koko vaalista. Samaan aikaan poistettiin myös opiskelijoiden keskustelufoorumi. Koska Euroopan unioni on kumppanina kyseisessä aloitteessa, kysyn komissiolta, - mitkä ovat kumppanuuden ehdot ja rahoittaako unioni EU-Student Vote -pilottihanketta tai jotain sen kumppaneista hankkeessa, jolla on tarkoitus valita Euroopan opiskelijaedustusto? - onko Euroopan unioni sitoutunut tunnustamaan virallisesti tai aikooko se niin tehdä, vaikka vain symbolisesti, Euroopan opiskelijaneuvoston, joka valittaisiin näillä vaaleilla nykyisin menettelyin? - mitä valvontatoimia se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa EU-Student Vote -pilottihankkeen kumppanina? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (10. kesäkuuta 2002) The EU-Student Vote -projekti on yksityinen hanke, eikä se saa komission rahoitustukea. Vuonna 2001 EU-Student Vote -projekti haki rahoitustukea komissiolta, mutta arvioituaan hakemusta huolellisesti sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosasto että tietoyhteiskunnan pääosasto hylkäsivät sen. Hakijoille ilmoitettiin hylkäämisestä huhtikuussa 2001 tavanomaisin menettelyin. Komissio ei aio millään tavalla tunnustaa hankkeessa valittavaa Euroopan opiskelijaneuvostoa. Komissio jatkaa korkea-asteen koulutuksen alalla keskusteluja eurooppalaiseen yhteysryhmään (European Liaison Group) kuuluvien opiskelijajärjestöjen kanssa. Yhteysryhmään kuuluvat tällä hetkellä seuraavat järjestöt: European Student Information Bureau (ESIB), Association des Etats généraux des étudiants de l'Europe (AEGEE) ja Erasmus Student Network (ESN). Yleisissä nuorisopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä komissio tekee yhteistyötä useista Euroopan laajuisista ja valtakunnallisista järjestöistä koostuvan Euroopan nuorisofoorumin kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0844/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Berlaymont-rakennuksen remontin rahoitus.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0844/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (27. maaliskuuta 2002) Aihe: Berlaymont-rakennuksen remontin rahoitus Berlaymont 2000 -yhtiö on remontoinut Berlaymont-rakennusta Euroopan komissiolle vuodesta 1995 lähtien. Belgian rakennushallitus on Berlaymont 2000 -yhtiön pääomistaja. L'Echo-lehden numeroissa 7. ja 8. maaliskuuta 2002 kirjoitetaan, että Berlaymont 2000 avasi 22. helmikuuta 2002 tarjouskilpailun uudesta 650 miljoonan euron lainasta rakennushankkeen rahoittamiseksi. Uudella lainalla maksettaisiin vanha, joka oli otettu huhtikuussa 1998 ja joka erääntyy 31. maaliskuuta 2002. Onko komission asiasta vastaava varapuheenjohtaja varmistanut, että tarjouskilpailu noudattaa neuvoston 18 päivänä kesäkuuta 1992 antamaa, julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamista koskevaa direktiiviä 92/50/ETA(1)? Voiko komissio ilmoittaa, mitä direktiivin 1 artiklassa tarkoitettua menettelyä on käytetty: avointa menettelyä, rajoitettua menettelyä vai neuvottelumenettelyä? Voiko komissio selvittää, miten nämä hyvin lyhyet määräajat ovat mahdollisia (tarjouskilpailu 22. helmikuuta 2002, kiinnostuksenilmaisupyynnön julkaisu jo 6. maaliskuuta 2002)? (1) EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (23. toukokuuta 2002) Komissiolle on ilmoitettu, että Berlaymont 2000 -yhtiön 22. helmikuuta 2002 käynnistämä tarjouskilpailu koski Berlaymont-rakennuksen uudenaikaistamisen lyhytaikaista rahoitusta. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että tarjouskilpailusta ei ilmoitettu EY:n virallisessa lehdessä. Jos sopimuksen arvioitu arvo kuitenkin olisi ylittänyt julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettuun neuvoston direktiiviin 92/50/ETY sisältyvän kynnysarvon, tarjouskilpailumenettely olisi ollut direktiivin vastainen. Henkilöstön ja hallinnon pääosaston varapääjohtaja oli yllättynyt tämän tarjouskilpailun menetelmistä, ehdoista ja tuloksesta. Hän ilmaisi epäilyksensä asiasta vastuussa olevalle Belgian ministerille Daemsille 7. maaliskuuta 2002 päivätyssä kirjeessä. Kävi ilmi, että tarjouskilpailu oli tarpeeton, eikä sitä toteutettu, koska Belgian valtio päätti maaliskuun 2002 lopussa varmistaa Berlaymont-rakennuksen uudenaikaistamisen lyhytaikaisen rahoituksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0355/02 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Vientitukien aiheuttama karuselliliike.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0355/02 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2002) Aihe: Vientitukien aiheuttama karuselliliike Kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin toteaa erityiskertomuksessaan 7/2001, komissio tarkistaa, mille tuotteille ei saa maksaa vientitukia, mikäli samojen tuotteiden tuontia EU:n alueelle koskee etuusjärjestely. Mille tuotteille, joilla on käyty kauppaa EU:n ja jäsenyyttä hakeneiden maiden välillä, on tähän mennessä maksettu vientitukea etuusjärjestelystä huolimatta? Mitä tuotteita tämä koskee ja missä kolmansissa maissa? Virossa paljastui jo voikauppaa koskeva petos, joka johtui riittämättömistä vientituki- ja etuusjärjestelytoimenpiteistä. Onko komissio tietoinen muista tapauksista, joissa olisi ollut kyse ns. karuselliliikkeestä? Jos näin on käynyt, mitä tuotteita se on koskenut ja missä maissa? Miten korkeiksi komissio arvioi tästä aiheutuneet vahingot? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) Vuonna 2000 yhteisö teki jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa kaupan vapauttamista koskevia sopimuksia, joihin sisältyivät ns. 00-kiintiöt eli tuontitullivapaat kiintiöt ja vientitukien poistaminen. Tätä 00-lähestymistapaa sovellettiin sianlihaan, siipikarjanlihaan, juustoihin (Sloveniaa lukuun ottamatta), tomaatteihin ja omenoihin. Vaikka viljat ja voi eivät yleisesti sisältyneet sopimuksiin, myös niillä käytävä kauppa Puolan kanssa vapautettiin osittain. Unionin ja jäsenyyttä hakeneiden maiden välisten kaupan vapauttamista koskevien neuvottelujen toinen kierros käynnistettiin joulukuussa 2001. Yhtenä uuden neuvottelukierroksen päätavoitteena on luoda tullivapaita tariffikiintiöitä ja poistaa vientituet myös niiltä aloilta, joista ei yleisesti neuvoteltu vuonna 2000 (esim. viljat, naudanliha, lampaanliha, kananmunat, maitotuotteet, viini). Viron osalta voidaan todeta, että komissio teki 31. tammikuuta 2002 sopimuksen, joka neuvoston on vielä hyväksyttävä ja joka tulee voimaan 1. heinäkuuta 2002. Kyseisen sopimuksen perusteella tätä määräpaikkaa koskevat vientituet periaatteessa poistetaan useimmilta aloilta. Viron voikauppaa koskevassa asiassa on käynnistetty menettelyjä, joissa tarkoituksena on periä yhteensä 3,1 miljoonan euron suuruiset maksamattomat tullimaksut. Äskettäin havaittiin sokerin epätavallista liikettä Kroatiasta ja Jugoslavian liittotasavallasta sekä isoglukoosin epätavallista liikettä Bosniasta ja Hertsegovinasta. Komissio tekee lähiaikoina päätöksen tarkoituksenmukaisimmista toimenpiteistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0589/02 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) neuvostolle. Lissabonin strategia.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0108 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0589/02 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) neuvostolle (6. maaliskuuta 2002) Aihe: Lissabonin strategia Lissabonin strategiassa asetettiin tavoitteeksi vuosiin 20052010 mennessä työllisyysasteen nousu kuuteenkymmeneen prosenttiin naisten ja seitsemäänkymmeneen prosenttiin aktiivisen työväestön osalta, ja toivottiin, että tämä nousu perustuisi samanaikaisesti teknologiseen innovaatioon ja sosiaaliseen koheesioon. Tieteen ja teknologian seurantakeskuksen (Observatório da Ciência e Tecnologia) vuoteen 2020 ulottuva ennusteanalyysi teknologian ja rakenteellisen muutoksen vaikutuksesta työllisyyteen on ristiriidassa Lissabonin Eurooppa-neuvostossa asetettujen tavoitteiden kanssa. Ennusteessa mainitaan, että tuottavuuden kasvu vaikuttaa myönteisesti talouteen, mutta ei työllisyyteen, joka kuitenkin päinvastoin jatkaa kasvuaan perinteisillä talouselämän aloilla. Mitä neuvosto aikoo tehdä: korjata Lissabonin Eurooppa-neuvostossa asetettuja tavoitteita vai ottaa käyttöön realistisempia strategioita työllisyyden parantamiseksi? Vastaus (26. kesäkuuta 2002) Eurooppa-neuvosto arvioi 15. ja 16. maaliskuuta 2002 pidetyssä Barcelonan huippukokouksessa sitä, miten Lissabonin strategian toteuttamisessa on edistytty kahden ensimmäisen vuoden aikana. Se totesi, että on saavutettu merkittäviä tuloksia, mutta on myös aloja, joilla eteneminen on ollut liian hidasta. Barcelonan Eurooppa-neuvosto vahvisti Lissabonin tavoitteet ja muistutti, että täystyöllisyys on talous- ja sosiaalipolitiikan keskeinen päämäärä ja että tämän vuoksi on vastedeskin kiinnitettävä erityistä huomiota uudistuksiin, joiden tavoitteena on työllisyyden korkea taso. Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti työmarkkinaosapuolia toimimaan siten, että niiden eri aluetasoja (Euroopan, kansallista, alueellista ja paikallista tasoa) sekä eri aloja koskevat strategiat hyödyttäisivät Lissabonin strategiaa ja tavoitteita. Niitä pyydettiinkin laatimaan vuosittain selvitys kansallisen tason toiminnastaan sekä siitä, miten ne toimivat Euroopan tasolla. Monivuotisessa ohjelmassa, jonka työmarkkinaosapuolet esittävät joulukuussa 2002, olisi jo tuotava esiin niiden toiminta ottaen erityisesti huomioon yritysten sopeutumiskyky seuraavilla aloilla: työehtosopimusneuvottelut, maltillinen palkkapolitiikka, tuottavuuden parantaminen, elinikäinen oppiminen, uusi teknologia ja työn joustava organisointi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0940/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Reggio Emilian polttolaitoksen haitalliset kaasupäästöt 1. tammikuuta 2002 — 10. helmikuuta 2002 välisenä aikana.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0160 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0940/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (10. huhtikuuta 2002) Aihe: Reggio Emilian polttolaitoksen haitalliset kaasupäästöt 1. tammikuuta 2002 10. helmikuuta 2002 välisenä aikana Reggio Emiliassa Via dei Gonzagassa (Emilia-Romagnan alue, Italia) sijaitseva jätteenpolttolaitos, jota hoitaa kunnallinen yhtiö AGAC, on päästänyt 1. tammikuuta 2002 ja 10. helmikuuta 2002 välisenä aikana ilmaan toistuvasti haitallisia aineita kuten hiilimonoksidia, vetykloridia ja orgaanista hiiltä. Päästöjen haitallisuudesta ja sallittujen päästömäärien ylittämisestä ei ole tiedotettu ajoissa asukkaille ja toimivaltaisille viranomaisille. Asia tuli ilmi vasta kuukautta myöhemmin laitoksen lähellä asuvan kansalaisen valitettua pahoinvointia. Voiko komissio ilmoittaa onko laitosta hoitavan yrityksen vaikeneminen kansalaisten terveydestä ja ympäristöstä annetun yhteisön lainsäädännön vastaista? Yritys ei nimittäin ilmoittanut 40 päivää kestäneistä haitallisista päästöistä edes Reggio Emilian provinssille. Noudattaako kyseinen polttolaitos kansalaisten terveyttä ja ympäristöä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2002) Useissa yhteisön lainsäädännön kohdissa vaaditaan jätteenpolttolaitosta ilmoittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle, jos jätteenpolttolaitoksen päästöt ylittävät yhteisön määrittämät raja-arvot. Kun on kyseessä kunnallinen jätteenpolttolaitos, yhdyskuntajätteiden uusien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen estämiseksi 8. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/369/ETY(1) 8 artiklassa vaaditaan, että jos tehdyistä mittauksista ilmenee, että direktiivissä säädetyt raja-arvot ylitetään, asiasta on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle niin pian kuin mahdollista. Viranomaisen on varmistettava, ettei kyseisen laitoksen käyttöä jatketa ennen kuin se pystyy täyttämään päästöstandardit, ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että laitos korjataan tai poistetaan käytöstä. Samassa artiklassa säädetään seisokkeihin liittyvistä vaatimuksista. Vaarallisen jätteen polttamista koskevista ehdoista säädetään 16. joulukuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/67/EY(2) 12 artiklassa. Komissio kysyy Italian viranomaisilta, noudatettiinko asiaan liittyviä vaatimuksia tässä tapauksessa ja onko jätteenpolttolaitos yhteisön merkittävien päästöstandardien mukainen. Komissio ilmoittaa vastauksen kysymyksen esittäjälle sen saatuaan. (1) EYVL L 163, 14.6.1989. (2) EYVL L 365, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0279/02

esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) neuvostolle

(8. helmikuuta 2002)

Aihe: Ihmisoikeudet Algeriassa

Kuinka Euroopan unionin neuvosto aikoo varmistaa, että Algerian ihmisoikeustilanteen arvioinnista ja assosiaatiosopimuksen 2 artiklan noudattamisesta tulee erillinen asia esityslistalla kaikissa kyseisen sopimuksen mukaisesti pidettävissä kokouksissa ja erityisesti assosiaationeuvoston kokouksissa?

Vastaus

(25. kesäkuuta 2002)

Euro-Välimeri-assosiaatiosopimus Algerian kanssa parafoitiin 19. joulukuuta 2001 ja se allekirjoitetaan aivan lähikuukausina. Sopimuksessa, joka tulee voimaan vasta, kun Euroopan parlamentti on antanut siitä puoltavan lausunnon, kun neuvosto on sen hyväksynyt ja jäsenvaltioiden parlamentit ovat sen ratifioineet, demokratian periaatteiden ja ihmisen perusoikeuksien kunnioittamisen todetaan olevan sopimuksen olennainen osa(1), jonka vakava rikkominen mahdollistaa toiselle osapuolelle asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamisen. Lisäksi sopimuksella vakiinnutetaan säännöllinen eri tasoilla käytävä poliittinen vuoropuhelu kaikista yhteistä etua koskevista asioista. Tätä vuoropuhelua käydään erityisesti assosiaationeuvostossa.

Näiden säännösten mukaan yhteisö voi tarkastella ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten säännösten soveltamista sopimuksella perustetuissa elimissä eli assosiaationeuvostossa ja assosiaatiokomiteassa. Näiden elinten kokouksien esityslistat laaditaan sen mukaan, mikä on ajankohtaista ja mitä sopimuksen täytäntöönpano niiltä edellyttää.

Lisäksi neuvosto on kolme vuotta sitten aloittanut Algerian kanssa poliittisen vuoropuhelun ministeritasolla. Euroopan unioni jota edustaa ministeritroikka keskustelee vuoropuhelun puitteissa säännöllisesti ihmisoikeuskysymyksistä Algerian viranomaisten kanssa ja vaatii painokkaasti kaikenlaisten ylilyöntien ja väärinkäytösten välttämistä terrorismin torjunnassa. Euroopan unioni on ilmoittanut useaan otteeseen olevansa huolestunut raporteista, joissa kerrotaan mielivaltaisista pidätyksistä, vangitsemisista ilman oikeudenkäyntiä, kidutuksista ja kadonneiden henkilöiden kohtalosta. EU pyysi Brysselissä 5. joulukuuta 2001 viimeksi pidetyssä kokouksessa, jossa poliittista vuoropuhelua käytiin, Algeriaa toimittamaan tietoja useiden kadonneiden henkilöiden kohtalosta ja kehotti sitä toimimaan yhteistyössä YK:n ja valtioista riippumattomien järjestöjen järjestelmien kanssa ihmisoikeuksien alalla. Huhtikuun lopulla on tarkoitus järjestää Alger'ssa samanlainen tapaaminen, jolloin on taas tilaisuus keskustella näistä asioista Algerian viranomaisten kanssa.

(1) Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ilmaistujen demokratian periaatteiden ja ihmisen perusoikeuksien kunnioittaminen on sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan perusta ja tämän sopimuksen olennainen osa..
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0449/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Naisten eurooppalainen eturyhmä.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0144 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0449/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (21. helmikuuta 2002) Aihe: Naisten eurooppalainen eturyhmä Kuinka paljon Naisten eurooppalainen eturyhmä (EWL) on kunakin kolmena viime vuonna saanut rahaa Daphne-ohjelmasta? Suositaanko Naisten eurooppalaista eturyhmää muihin naisjärjestöihin verrattuna? Antaako komissio samalla tavoin rahaa muillekin järjestöille kuin Naisten eurooppalaiselle eturyhmälle eurooppalaisten poliitikkojen lobbaamiseen, jotta ne voivat turvata niille kohdennetun rahoituksen säilymisen tai hankkia lisää varoja? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. huhtikuuta 2002) Naisten eurooppalaiselle eturyhmälle on myönnetty seuraavat määrärahat Daphne-ohjelmasta (budjettikohta B5-802): - 1999/DAP/050 Naisiin kohdistuvan väkivallan torjuminen: Hyvien toimintatapojen vaihtaminen myönnetyt määrärahat: 78 373 euroa; - 2000/DAP/046 Hiljaisuuden muurin murtaminen: Kampanjoita naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi myönnetyt määrärahat: 110 000 euroa; - 2001/DAP/011 Hiljaisuuden muurin murtaminen: Naisiin kohdistuvaa väkivaltaa tarkastelevan eurooppalaisen seurantakeskuksen perustaminen (kaksivuotinen hanke) vuonna 2001 myönnetyt määrärahat: 125 000 euroa vuonna 2002 myönnetyt määrärahat: 125 000 euroa; Määrärahoja on myönnetty vuosina 19992002 yhteensä 438 373 euroa. Naisten eurooppalainen eturyhmä (EWL) kuuluu niihin Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edistäviin järjestöihin, jotka saavat yhteisön rahoitustukea talousarvion luvun A-30 mukaisesti. Kuten budjettikohtaa A-3037 koskevassa selvitysosassa todetaan, naisten eturyhmä on nykyään korvaamaton osa naisille tarkoitettuja yhteisön toimia. Komissio onkin sitä mieltä, että on täysin luonnollista, että tämänkaltainen järjestö voi jokavuotisessa julkisessa ehdotuspyynnössä ilmoitettuja edellytyksiä ja menettelytapoja noudattaen osallistua Daphne-ohjelmaan, josta myönnetään tukea lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisille toimenpiteille. Luvun A-30 mukaiset tuet on yleisesti ottaen tarkoitettu Euroopan edun mukaisten itsenäisten elinten rahoittamiseen ja perustamissopimuksen periaatteiden mukaisesti Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edistävien järjestöjen tai hankkeiden rahoitukseen osallistumiseen. Tällaista tukea saavien järjestöjen on kunnioitettava avustusten hallinnoinnin käsikirjaan sisältyviä periaatteita. Komissio pyrkii myös noudattamaan budjettikohtien selvitysosia, joista käy ilmi budjettivallan käyttäjän eli myös parlamentin tahto. Komissio toimii näin kuitenkin vain sillä edellytyksellä, ettei asiasta synny ristiriitaa suhteessa komission tehtäviin talousarvion täytäntöönpanijana. Budjettivallan käyttäjän tahto käy ilmi erityisesti siinä, että määrärahoja varataan ennakolta tiettyjen budjettikohtien käyttöön. Komissio vastustaa tätä käytäntöä mutta pyrkii kuitenkin noudattamaan sitä.