ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2282/02 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle. Autojen tankkaaminen kaasulla EU:ssa.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2282/02 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (24. heinäkuuta 2002) Aihe: Autojen tankkaaminen kaasulla EU:ssa Saan kansalaisilta entistä enemmän kysymyksiä ongelmista, jotka koskevat henkilöautojen tankkaamista kaasulla EU:ssa. Asiasta ei ole selvästikään annettu yhtenäistä standardia, koska kaasukäyttöisen ajoneuvon omistajat eivät kykene tankkaamaan ajokkiaan yhden ainoan järjestelmän avulla Euroopassa. Tästä aiheutuu huomattavasti lisäkustannuksia ja haittaa. Lisäksi eräät huoltamot kieltäytyvät myymästä kaasua turisteille tai ulkomaalaisille. Eräissä EU:n jäsenvaltioissa ei sitä paitsi ole riittävästi huoltamoja, joissa auton voisi tankata kaasulla. Mitä komissio aikoo tehdä jouduttaakseen alan standardoimista? Mitä toimia se on toteuttanut tehdäkseen kaasun käyttöön perustuvasta autoilusta kuluttajien kannalta houkuttelevampaa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2002) Uusiin autoihin, joissa voidaan käyttää polttoaineena kaasua, esimerkiksi nestekaasua tai paineistettua maakaasua, sekä ajoneuvoihin, jotka on muunnettu toimimaan näillä polttoaineilla, sovelletaan tiettyjä yhteisön vaatimuksia, joilla valvotaan ajoneuvojen kaasupolttoainejärjestelmien ja polttoaineen täyttöaukon suunnittelun turvallisuutta. Esimerkiksi Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) säännössä nro 67 säädetään moottoriajoneuvoihin asennettujen nestekaasulaitteistojen tyyppihyväksynnästä ja säännössä nro 110 paineistetun maakaasun käyttöä varten moottoriajoneuvoihin asennetuista laitteistoista. Molemmat säännöt on hyväksytty osaksi koko ajoneuvon eurooppalaista tyyppihyväksyntää. Niin ollen ajoneuvot, joiden kaasupolttoainejärjestelmät on suunniteltu sääntöjen 67 tai 110 mukaisesti, pitäisi voida tankata oikealla polttoaineella kaikkialla yhteisössä. Sääntöä nro 67 ollaan muuttamassa nestekaasulaitteistojen turvallisuuden parantamiseksi, ja tämä työ on saatava päätökseen UN-ECE:n tasolla ennen kuin yhteisö voi päättää uusista tarkistuksista. Yhteisö on myös ehdottamassa liittymistä uuteen UN-ECE-sääntöön, joka koskee nestekaasun ja paineistetun maakaasun käyttämiseksi jälkikäteen asennettavan järjestelmän tyyppihyväksyntää. Ehdotus jälkiasentamista koskevaan sääntöluonnokseen liittymiseksi toimitetaan piakkoin Euroopan parlamentille hyväksyntämenettelyllä, jota voidaan pitää nopeimpana menettelynä standardoinnin edistämiseksi ja siten uusien kuluttajien houkuttelemiseksi käyttämään kaasukäyttöisiä ajoneuvoja. Komissiolla ei ole erityistä toimivaltaa huolehtia sellaisten huoltoasemien riittävyydestä, jotka myyvät kaasupolttoainetta yhteisössä. Useilla jäsenvaltioilla on kuitenkin kannustavia järjestelmiä, joilla edistetään vaihtoehtoisilla polttoaineilla toimivien ajoneuvojen käyttöä. Tällaisia ajoneuvoja ovat kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot sekä ajoneuvot, joihin jälkikäteen asennettu järjestelmä mahdollistaa myös nestekaasun käytön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1466/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Jim Currie.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0110 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1466/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (27. toukokuuta 2002) Aihe: Jim Currie Voisiko koimissio ilmoittaa komission jäsen Kinnockin 19. huhtikuuta 2002 kirjalliseen kysymykseen P-0825/02(1) antaman vastauksen lisäksi, mihin ratkaisuun se on päätynyt asiassa, joka koskee sitä, voiko komission ympäristöasioiden pääosaston entinen pääjohtaja henkilöstösääntöjen kyseistä asiaa koskevien säännösten mukaan liittyä Bristish Nuclear Fuels Ltd:n hallitukseen? (1) EYVL C 205 E, 29.8.2002, s. 221. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2002) Kuten toukokuussa 2001 ilmoitettiin, komissio on tarkastellut ympäristöasioiden pääosaston entisen pääjohtajan James Currien tapausta ja tullut siihen tulokseen, että tämä voi ottaa vastaan Yhdistyneen kuningaskunnan nimityksen siirtyä BNFL:n hallituksen jäseneksi, joka ei muuten työskentele yrityksessä. Asiaa tutkineet komission virkamiehet ottivat huomioon, että oli kulunut yli vuosi siitä, kun James Currie oli vastannut ydinturvallisuuskysymyksistä. Lisäksi hän oli kirjallisesti ilmoittanut, ettei hänellä ole hallussaan kirjallisessa, elektronisessa tai missään muussa muodossa säteilysuojelua koskevia tietoja, joita voitaisiin pitää luottamuksellisina tai poliittisesti arkaluontoisina. James Currie on kirjallisesti vakuuttanut välttävänsä osallistumista toimeenpanopäätöksiin tai käytäväpolitiikan harjoittamiseen. Hän on myös antanut kolme vakuutusta, jotka komissio oli asettanut edellytyksiksi nimityksen hyväksymiselle. Näin ollen hän ei käytä eikä luovuta ydinturvallisuutta tai säteilysuojelua koskevia luottamuksellisia tai poliittisesti arkaluonteisia tietoja, joihin hänellä oli ollut pääsy ympäristöasioiden pääjohtajana. Hän ei myöskään millään tavalla osallistu komission BNFL:n toimien osalta aloittamaan rikkomisesta johtuvaan menettelyyn. Kolmas edellytys oli, että hän ei siirry tehtävään ennen 1. marraskuuta 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2266/02 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) komissiolle. Ajoneuvojen sallitut akselipainot.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2266/02 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2002) Aihe: Ajoneuvojen sallitut akselipainot Ranskassa nosturin nostovarren moottorien (ts. moottorien, joita käytetään vain nostotoimintoihin rakennustyömaalla) polttoaineena saa käyttää lämmitysöljyä, mikä on huomattavasti edullisempaa. Tämä on ranskalaisille nosturiyrittäjille huomattava kilpailuetu. Ranskassa nosturien suurin sallittu akselipaino on 13 tonnia, Saksassa sitä vastoin vain 12 tonnia. Ranskalainen nosturi voi siis ottaa enemmän painolastia. Aikooko komissio antaa ehdotuksen tämän alan yhdenmukaistamiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 2002) Kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19. lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY(1) 8 artiklan 3 kohdan b alakohdassa todetaan, että jäsenvaltiot saavat soveltaa veronvalvonnassa käytettävään kaasuöljyyn alennettua valmisteveron määrää rakennusteollisuudessa, maa- ja vesirakentamisessa sekä julkisissa rakennusurakoissa käytettävien materiaalien ja koneiden osalta. Tällaisissa tapauksissa veron määrä ei saa olla alhaisempi kuin kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19. lokakuuta 1992 annetussa direktiivissä 92/82/ETY(4) vahvistettu valmisteveron vähimmäismäärä. Komissio teki maaliskuussa 1997 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta(2). Yksi sen tavoitteista oli tehostaa kivennäisöljyihin sovellettavien valmisteverojen lähentämistä. Barcelonan Eurooppa-neuvosto (15. ja 16. maaliskuuta 2002) pyysi neuvostoa pääsemään sopimukseen energiaverodirektiivistä joulukuuhun 2002 mennessä. Euroopan lainsäädännössä ei määrätä nosturien tai nosturien akseleiden enimmäispainoja. Neuvoston direktiivissä 96/53/EY(3), joka annettiin 25. heinäkuuta 1996, määritetään kuitenkin tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen (muun muassa ajoneuvojen, joiden kokonaispaino ylittää 3,5 tonnia) suurin sallittu paino ja suurin sallittu akselipaino kansainvälisessä liikenteessä. Vetävien akseleiden suurin sallittu paino on 11,5 tonnia ja yksittäisten vedettävien akseleiden suurin sallittu paino on 10 tonnia. Jäsenvaltiot saavat kuitenkin sallia liikenteen alueellaan tavarankuljetukseen tarkoitetuilla ajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, jotka ylittävät asetetut rajoitukset (esimerkiksi 13 tonnia vetävien ja vedettävien akseleiden osalta Ranskassa). Komissio ei aio tehdä ehdotusta nostureiden akselipainojen yhdenmukaistamiseksi. (1) EYVL L 316, 31.10.1992, direktiivi sellaisena kun se on muutettuna 22. joulukuuta 1994 annetulla neuvoston direktiivillä 94/74/EY, (EYVL L 365, 31.12.1994). (2) EYVL C 139, 6.5.1997. (3) EYVL L 235, 17.9.1996. (4) EYVL L 316, 31.10.1992, direktiivi sellaisena kun se on muutettuna 22. joulukuuta 1994 annetulla neuvoston direktiivillä 94/74/EY, (EYVL L 365, 31.12.1994).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1409/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Humanitaaristen säädösten loukkaus Tšetšeniassa.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1409/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (22. toukokuuta 2002) Aihe: Humanitaaristen säädösten loukkaus Teteniassa Vastauksessaan kysymykseen H-0060/02(1) neuvosto ilmoitti, että sen aikomuksena on käsitellä Tetenian ongelmaa Venäjän viranomaisten kanssa 28. toukokuuta 2002. Kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen Poul Nielson esitteli ECHO:n vuosikertomuksen 16. huhtikuuta 2002. Komission jäsen käytti tätä tilaisuutta hyväkseen osoittaakseen, että kansainvälisten humanitaaristen säädösten ylenkatsominen on yhä yleisempää. Hän katsoi, että näiden säädösten huomiotta jättämiselle ei ole mitään perusteluja. Israelin lisäksi komission jäsen viittasi Venäjään (Tetenia), jossa avustustyöntekijät eivät voi tehdä työtään häiriöttä eivätkä käyttää VHF-radioyhteyksiä. Aikooko neuvosto käyttää näitä komission jäsen Nielsonin antamia tietoja Venäjän viranomaisten vakuuttamiseksi siitä, että niiden on löydettävä poliittinen ratkaisu Tetenian konfliktiin Euroopan parlamentin 10. huhtikuuta 2002 antaman päätöslauselman hengessä? Mikä on syynä, jos neuvosto ei aio toimia näin? Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka ja missä määrin Tetenian kysymystä on käsitelty ja tullaan käsittelemään EU:n ja Venäjän huipputapaamista, joka pidetään 29. toukokuuta 2002, valmistelevissa kokouksissa? (1) Suullinen vastaus, 13.3.2002. Vastaus (3. lokakuuta 2002) Neuvosto on täysin perillä komission huolista, jotka koskevat vaikeuksia toteuttaa humanitaarisia toimia Venäjän federaation Tetenian tasavallassa. On selvää, että neuvosto tukee täysin komission asiaa koskevia kantoja kaikissa poliittisen vuoropuhelun kokouksissa Venäjän viranomaisten kanssa. Kuten aiemmin todettiin vastauksena parlamentin jäsenten esittämiin kysymyksiin E-0264 ja H-0358/02, EU on vakuuttunut, että Tetenian konflikti voidaan ratkaista vain poliittisesti. Tästä syystä Tetenian kysymys tuotiin esiin kaikissa 29. toukokuuta 2002 pidetyn EU:n ja Venäjän huippukokouksen valmistelukokouksissa sekä itse huippukokokouksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1788/02 esittäjä(t): Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) neuvostolle. Itsehallintoalueiden hallitusten osallistuminen Espanjan puheenjohtajakauteen.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0162 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1788/02 esittäjä(t): Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) neuvostolle (24. kesäkuuta 2002) Aihe: Itsehallintoalueiden hallitusten osallistuminen Espanjan puheenjohtajakauteen Espanjan perustuslain 2 artiklassa tunnustetaan ja taataan Katalonian, Galician ja Baskimaan kaltaisten historiallisten alueiden sekä muiden vastaavien itsehallinnollisten alueiden autonomia. Toisaalta Euroopan unionin perussopimuksissa annetaan neuvostolle tehtäväksi jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen koordinoiminen ja päätösvalta. Espanjan kausi Euroopan unionin puheenjohtajana päättyy kesäkuun lopussa, ja nyt on viimeinen tilaisuus kysyä neuvoston puheenjohtajalta, katsooko se Espanjan puheenjohtajakaudella myötävaikuttaneensa tavoitteidensa toteutumiseen sillä, että se on estänyt Espanjan itsehallintoalueiden osallistumisen puheenjohtajakauden hoitamiseen? Näkeekö neuvosto, etteivät perussopimuksiin kirjatut unionin kansalaisuus ja yhteisten ulkosuhteiden politiikka ole ristiriidassa sen kanssa, että Espanjan hallitus on estänyt itsehallintoalueita osallistumasta neuvoston kokouksiin ainoastaan sillä perusteella, että hallituksella on yksinomainen toimivalta kokouksissa käsiteltävissä kansainvälisiä suhteita koskevissa asioissa? Vastaus (8. lokakuuta 2002) Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka neuvosto antoi tähän kysymykseen ajankohtaisia aiheita käsittelevillä kyselytunneilla helmikuussa 2002 (QH-963/01, kysyjänä Rosa Miguelez Ramos) ja maaliskuussa 2002 (QH-066/02, kysyjänä Camilo Nogueira Romàn).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1187/02 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Vatikaanin mahdollinen osallisuus maataloustukia koskeviin petoksiin.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1187/02 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (26. huhtikuuta 2002) Aihe: Vatikaanin mahdollinen osallisuus maataloustukia koskeviin petoksiin Wienissä ilmestyvä Kronen Zeitung kirjoitti 14. elokuuta 2001, että eräs itävaltalainen meijeri oli hyödyntänyt Vatikaania huomattavan Euroopan unionin vientitukia ja veronkiertoa koskevan petoksen tekemiseen. Lehden mukaan Vatikaaniin oli viety 800 tonnia voita, mistä se sitten ilmeisesti kuitenkin salakuljetettiin eteenpäin ja myytiin Italiassa. Euroopan unionilta väärin perustein saadut vientituet ja kavalletut verot kohosivat miljooniin shillinkeihin. Vastaavanlaisia epäilyjä oli liikkeellä 90-luvulla Vatikaaniin suuntautuvan sokerinviennin yhteydessä. Kronen-Zeitungin kirjoituksessa kerrottiin myös, että Euroopan unionin petostentorjuntavirasto OLAF on käynnistänyt tapauksen tutkinnan. 1. Voiko komissio vahvistaa, että OLAF on aloittanut kyseisen tapauksen tutkinnan? 2. Onko kyseessä yksittäistapaus vai onko komissiolla mahdollisesti tietoja, joiden mukaan muitakin Euroopan unionin alueella toimivia yrityksiä olisi sekaantunut tällaisiin huijauksiin? 3. Jos on, mitä tuotteita huijaukset koskevat? 4. Toimitetaanko Vatikaaniin viedyt tuotteet, joille myönnetään Euroopan unionin vientitukea, määrämaassa vapaille markkinoille ja jatkojalostettaviksi, kuten laki edellyttää? Onko OLAFilla tietoja, joiden mukaan näitä tuotteita olisi viety Italiaan ilman tullimenettelyä? 5. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tämän suuruusluokan salakuljetus tuskin on mahdollista, ilman että Vatikaanin toimivaltainen viranomainen on siitä tietoinen? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (2. heinäkuuta 2002) Euroopan unionin petostentorjuntaviraston (OLAF) antamien tietojen perusteella komissio vastaa seuraavalla tavalla: 1. Euroopan unionin petostentorjuntavirasto (OLAF) katsoo sille toimitettuja tietoja tarkasteltuaan, ettei tutkinnan aloittamiselle ole perusteita. 2. ja 3. OLAFilla ei ole tietoja näistä asioista. 4. Vientitukia maksetaan kelpoisuusehdot täyttäville maataloustuotteille, joita viedään Vatikaanivaltioon. Vatikaaniin viedyt tuotteet toimitetaan vapaille markkinoille tässä itsenäisessä ja riippumattomassa valtiossa. OLAFilla ei ole tietoja tapauksista, joissa näitä tuotteita olisi viety takaisin Italiaan ilman tullimenettelyä. 5. OLAFilla ei ole tietoja, jotka saisivat sen uskomaan, että Vatikaanin viranomaiset tai Italian tulliviranomaiset olisivat tietoisia salakuljetuksesta, kuten kysymyksessä väitettiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1695/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE), Nelly Maes (Verts/ALE),Anne Van Lancker (PSE) ja Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. Vähäosaisille tarkoitettujen ruoka-avustusten jaon varmistaminen interventiovarastojen purkamisen jälkeen.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1695/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE), Nelly Maes (Verts/ALE),Anne Van Lancker (PSE) ja Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (12. kesäkuuta 2002) Aihe: Vähäosaisille tarkoitettujen ruoka-avustusten jaon varmistaminen interventiovarastojen purkamisen jälkeen Kun otetaan huomioon laajentuminen, on vain normaalia, että komissio haluaa kohdentaa maatalouspolitiikkaa. On myös ymmärrettävää, että uudella politiikalla keskitytään enemmän laatuun kuin määrään. Muun muassa tästä syystä päädyttiin interventiovarastojen vähentämiseen. Toisaalta ei voida sivuuttaa sitä seikkaa, että osaa kyseisistä interventiovarastoista käytetään nykyään vähäosaisten ravinnon saannin varmistamiseksi, vaikka niitä ei ole varsinaisesti luotu tätä tarkoitusta varten. Voiko komissio ilmoittaa, ottaako se tämän seikan huomioon, jos interventiovarastot mahdollisesti puretaan ja jos näin tapahtuu, ryhtyykö komissio toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, että Euroopan vähäosaisten ruoka-avustusten määrä säilyy vähintään nykyisellä tasolla? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. heinäkuuta 2002) Yhteisön vähävaraisimpien henkilöiden tukiohjelma luotiin yleisistä säännöistä yhteisön vähävaraisimmille henkilöille jaettavaksi tarkoitettujen elintarvikkeiden luovuttamisesta interventiovarastoista tietyille järjestöille 10. joulukuuta 1987 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3730/87(1), ja yksityiskohtaiset soveltamissäännöt vahvistettiin 29. lokakuuta 1992 annetulla komission asetuksella N:o 3149/92(2). Se on yksi yhteisön kehittämistä elintarvikeohjelmista ja erikoinen siitä syystä, että sen perustana ovat interventiovarastot ja se auttaa näin osaltaan purkamaan Euroopan maatalousylijäämiä. Maatalouspolitiikan uudistuksen tavoitteisiin on jo monen vuoden ajan kuulunut interventiovarastojen synnyn estäminen. Tästä johtuen interventiovarastojen määrä laskee jatkuvasti, mikä voi aikanaan johtaa edellä mainitun tukiohjelman toteutettavuuden tai täytäntöönpanon uudelleenarviointiin. On syytä muistaa, että tämä prosessi etenee asteittain, ja myös se, että vain suhteellisen pientä osaa interventiovarastoiden eri tuotteiden kokonaismäärästä tarvitaan ohjelman toteuttamiseen. Komission mielestä parlamentin jäsenten mainitsema interventiovarastojen asteittainen pienentyminen ei ole este tämänvuotisen ohjelman (2002) suunnitelman mukaiselle toteuttamiselle eikä myöskään ensi vuotta varten (2003) tehtävän ohjelman valmistelulle. Komissio on aiemmin tehnyt ohjelman jatkumisen ja kehittämisen kannalta tarvittavia muutoksia ohjelman täytäntöönpanoon. Komissio ottaa huomioon parlamentin jäsenten mainitseman kehityksen ja erityisesti unionin seuraavan laajenemisen vaikutukset kyseisen ohjelman tulevaisuudennäkymiin. (1) EYVL L 352, 15.12.1987. (2) EYVL L 313, 30.10.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1061/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle. Tietojen vaihto kansallisten viranomaisten välillä (HVT).



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1061/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle (17. huhtikuuta 2002) Aihe: Tietojen vaihto kansallisten viranomaisten välillä (HVT) EU:n liikenne- ja viestintäministerien neuvosto kokoontui 25. maaliskuuta 2002 ja päätti muun muassa tietojen vaihtamisesta kansallisten viranomaisten välillä (hallintojen välinen telemaattinen tietojenvaihto, HVT). Tämä päätös koskee myös tietojen välittämistä unionin jäsenvaltioiden ja sen ulkopuolisten valtioiden välillä kuten Euractiv-uutiskatsauksessa mainitaan 26. maaliskuuta 2002 (verkkosivu: www.euractiv.com). Voiko neuvosto kertoa, minkälaisia tietoja kansallisten viranomaisten välillä tullaan vaihtamaan? Voisiko tämä tietojenvaihto koskea myös yksityiskohtia kuten jonkun unionin kansalaisen tai sen ulkopuolisen valtion kansalaisen uskontoa? Voisiko tämä vaihto tapahtua unionin valtioiden kansallisten hallintojen ja esimerkiksi Turkin viranomaisten välillä? Voiko neuvosto kertoa, minkä kannan kreikkalainen osapuoli on ottanut tietojenvaihtoon jäsenvaltioiden kansallisten hallintojen ja EU:n ulkopuolisten valtioiden välillä asiasta ministerineuvostossa käytävässä keskustelussa? Vastaus (30. syyskuuta 2002) Liikenne- ja televiestintäneuvostossa päästiin 25.26. maaliskuuta 2002 Euroopan parlamentin lausuntoa odotettaessa yhteisymmärrykseen yleisnäkemyksestä, joka koskee komission ehdotusta tiettyjen muutosten tekemiseksi päätöksiin N:o 1719/1999/EY ja N:o 1720/1999/EY, joissa perustetaan IDA II -ohjelma. Ensin mainitun päätöksen liitteessä on luettelo ohjelman puitteissa toteutettavista yhteistä etua koskevista hankkeista. Komission äskettäisessä ehdotuksessa ja neuvoston yleisnäkemyksessä tehdään tähän luetteloon vain pieniä muutoksia. Kyseisten hankkeiden kuvauksessa ilmaistaan väljästi, minkälaisia tietoja vaihdetaan. Muistettakoon, että päätöksen 1720/1999/EY 7 artiklan c alakohdassa, johon komissio ei ehdota muutoksia, on säännöksiä muun muassa henkilötietojen suojaamisesta ja luottamuksellisuudesta. Komissio on ehdottanut, että Malta ja Turkki lisättäisiin niiden olemassa olevissa päätöksissä mainittujen kolmansien maiden joukkoon, jotka voivat osallistua IDA-ohjelmaan. Neuvoston yleisnäkemyksessä tuetaan tätä muutosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1390/02 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle. Turvallisuus ja ihmisoikeudet.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0116 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1390/02 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (15. toukokuuta 2002) Aihe: Turvallisuus ja ihmisoikeudet Syyskuun 11. päivän traagisten tapahtumien jälkeen kansallisesta turvallisuudesta on tullut monien hallitusten ensisijainen huolenaihe ihmisoikeuksien kustannuksella siten, että usein on luotu toinen, rinnakkainen oikeudenkäyttöjärjestelmä, mikä herättää voimakasta huolestuneisuutta. Amnesty International, Kairon ihmisoikeusinstituutti ja muut kansalaisjärjestöt toimittivat Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomissiolle avoimen julistuksen vaatien valtioita takaamaan, että ne ottavat terrorismin vastaisissa toimissaan huomioon myös ihmisoikeuksiin liittyvät velvollisuutensa. Edellä mainitut kansalaisjärjestöt ilmoittivat tukevansa Mary Robinsonin kehotusta luoda mekanismi, jolla tutkitaan eri valtioiden terrorismin vastaisten toimien vaikutuksia ihmisoikeuksiin, ja pyysivät päävaltuutettua laatimaan asiaa koskevan kertomuksen ja antamaan jatkossa ihmisoikeuksien tehokasta kunnioittamista koskevia suosituksia. Mikä on neuvoston kanta kansalaisjärjestöjen ja Mary Robinsonin kyseisiin näkemyksiin, ja aikooko neuvosto ryhtyä toimiin näiden kantojen tukemiseksi ja täytäntöönpanemiseksi? Vastaus (30. syyskuuta 2002) Euroopan unioni vahvisti Laekenin Eurooppa-neuvostossa täyden solidaarisuutensa Yhdysvaltain kansaa ja kansainvälistä yhteisöä kohtaan terrorismin torjunnassa, kun se toteutetaan yksilön oikeuksia ja vapauksia kunnioittaen (päätelmien 17. kohta). YK:n ihmisoikeustoimikunnan viimeisessä istunnossa Euroopan unioni antoi aktiivisen tukensa Meksikon ehdotukselle aloitteeksi ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelusta terrorismin vastaisessa toiminnassa. Meksiko päätti kuitenkin keskeyttää aloitteen esittelyn, kun kävi ilmi, ettei valitettavasti ollut ollenkaan varmaa, että ihmisoikeuskomitea hyväksyisi aloitteen. Periaatteessa tämä tärkeä aloite on tarkoitus toimittaa ihmisoikeuskomitealle ensi vuonna. Neuvosto ei ole vielä ottanut kantaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin ihmisoikeusvaltuutetun ehdotuksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0772/02 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Meludirektiivi.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0045 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0772/02 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (18. maaliskuuta 2002) Aihe: Meludirektiivi Meludirektiivi vaikuttaa erityisesti pk-yrityksiin. Tekikö Euroopan komissio täydellisen vaikutuksen arvioinnin tämän direktiivin luonnoksesta? Miten komissio perustelee ratkaisunsa, jos se ole tehnyt mainittua arviointia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0772/02 ja E-0773/02 (25. huhtikuuta 2002) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut kirjallisiin kysymyksiin E-3212/01 (Bowis ja muut)(1) ja E-0703/02 (Bushill-Matthews ja muut)(2). (1) EYVL C 147 E, 20.6.2002, s. 132. (2) Katso sivu 38.