ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2560/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Sähkökatkokset Espanjassa. Markkinoiden sääntely ja sen seuraukset kuluttajille..



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2560/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (20. syyskuuta 2001) Aihe: Sähkökatkokset Espanjassa. Markkinoiden sääntely ja sen seuraukset kuluttajille. Espanjan hallituksen sähkömarkkinoiden vapauttamista koskevista voitonriemuisista lausunnoista huolimatta markkinoiden toiminnassa on havaittavissa suuria puutteita. Monopoleja on yhä olemassa kuljetus- ja jakelualoilla. Viimeaikaiset sähkökatkokset ovat osoituksena markkinoiden vajavaisesta toiminnasta. Kuluttajat ovat joutuneet viettämään tuntikausia ilman sähköä laajoilla alueilla Espanjassa, erityisesti Valencian alueella. Toisaalta Iberdrolan toimitusjohtaja on ilmoittanut, että lisää katkoksia on tulossa, jos maksuja ei nosteta. Perustamissopimuksen 82 artiklan b kohdan mukaan määräävän aseman väärinkäyttöä voi olla tuotannon, markkinoiden tai teknisen kehityksen rajoittaminen kuluttajien vahingoksi. Katsooko komissio, että Espanjan sähköalalla on tapahtunut määräävän aseman väärinkäyttöä vai johtuvatko nykyiset puutteet pelkästään huonosta sääntelystä. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 2001) Sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/92/EY(1) ja siitä seurannut markkinoiden vapautuminen eivät ole muuttaneet merkittävästi sähkönsiirron ja -jakelun rakenteita unionissa. Katkokset sähkönjakelussa liittyvät toimitusten jatkuvuuden ongelmaan. Toimitusvarmuus sisältyy yleispalvelun käsitteeseen. Komissio katsoo, että sähkön sisämarkkinoita koskevan direktiivin voimaantulon jälkeenkin kansallisten viranomaisten sääntely on osoittautunut parhaaksi keinoksi turvata toimitusten jatkuvuus. Komissio on kuitenkin tietoinen näistä ongelmista ja on sisällyttänyt uuteen sähkön ja maakaasun sisämarkkinoita koskevaan direktiiviehdotukseensa(2) lisäsäännöksiä, joilla pyritään antamaan lisätakuita toimitusvarmuudelle. Komission hallussa ei tässä vaiheessa ole tietoja, joiden perusteella se voisi todeta, että tietyillä Espanjan alueilla sähkönjakelussa esiintyneet katkokset johtuisivat yhden tai useamman Espanjan sähkömarkkinoilla toimivan yrityksen väärinkäytöksistä. (1) EYVL L 27, 30.1.1997. (2) EYVL C 240 E, 28.8.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2755/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Vapaakauppa maailman 48 köyhimmän maan kanssa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2755/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Vapaakauppa maailman 48 köyhimmän maan kanssa Maaliskuussa 2001 päätettiin EU:n jäsenvaltioiden ja maailman 48 köyhimmän maan välisestä vapaakaupasta ja siirtymäajoista. Onko EU:n mahdollista tarkistaa tätä periaatepäätöstä, vai onko päätös sataprosenttisesti sitova? Jos päätöstä on mahdollista tarkistaa, voiko komissio ilmoittaa, minkälaiset tarkistamisen ehdot ovat? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2001) Helmikuun 26 päivänä 2001 neuvosto antoi 28 päivänä helmikuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N:o 416/2001 monivuotisen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä heinäkuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N:o 2820/98 muuttamisesta tullittomuuden laajentamiseksi koskemaan vähiten kehittyneistä maista peräisin olevia tuotteita ilman määrällisiä rajoituksia(1) josta yleisesti käytetään nimitystä muita kuin aseita koskeva (EBA) asetus ja jolla myönnettiin tullietuus kaikille vähiten kehittyneiden maiden (48 köyhimmän maan) tuotteille aseita ja ammuksia lukuun ottamatta ilman määrällisiä rajoituksia. Vain tuoreiden banaanien, riisin ja sokerin vapauttaminen tapahtuu asteittain, ja ne vapautetaan täydellisesti vuonna 2009. EBA-asetuksella muutettiin 21 päivänä joulukuuta 1998 annettua asetusta (EY) N:o 2820/98 monivuotisen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä heinäkuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001(2) (yleinen tullietuusasetus (GSP)). GSP:n osana EBA-asetus on itsenäinen kauppapoliittinen väline, jolla säädetään kehitysmaihin kohdistetuista etuuksista. Se on yhteisön yksipuolinen myönnytys maailman köyhimmille maille, jolla parannetaan niiden kaupankäyntimahdollisuuksia ja lisätään niiden osallistumista maailmankauppaan. EBA-asetuksessa ennakoidaan vuonna 2009 päättyvä vapauttamisprosessi. Siinä säädetään myös, että vähiten kehittyneisiin maihin ei sovelleta yhteisön yleisen tullietuusjärjestelmän mukaista säännöllistä uudistamista. Tämän vuoksi nykyisen tullietuusjärjestelmän päättymispäivää (31. joulukuuta 2001) ei sovelleta vähiten kehittyneitä maita koskeviin säännöksiin. (1) EYVL L 60, 1.3.2001. (2) EYVL L 357, 30.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2640/01 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle. Kiihkoislamilaiset talebanit pidättäneet kahdeksan ulkomaalaista Afganistanissa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0069 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2640/01 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Kiihkoislamilaiset talebanit pidättäneet kahdeksan ulkomaalaista Afganistanissa Kiihkoislamilainen talebanhallinto on pitänyt pidätettyinä Shelter Now International -kansalaisjärjestön kahdeksaa ulkomaalaista (neljää saksalaista, kahta australialaista ja kahta amerikkalaista) sekä 16 afganistanilaista jäsentä 5. elokuuta lähtien syytettyinä yrityksistä käännyttää muslimeja kristinuskoon. Samaan aikaan sadat kansainvälisten humanitaaristen järjestöjen jäsenet pyrkivät auttamaan tuhansia aseettomia afgaaneja selviytymään sisällissodasta. Sharian eli islamilaisen lain mukaan pidätetyille voidaan langettaa kuolemantuomio. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä ja mitä diplomaattisia aloitteita se aikoo tehdä velvoittaakseen islamistisen hallinnon takaamaan pidätettyjen ulkomaalaisten turvallisuuden ja kunnioittamaan heidän ihmisoikeuksiaan? Mitä se aikoo tehdä painostaakseen maan laitonta hallintoa noudattamaan kansainvälistä lainsäädäntöä ja kunnioittamaan uskonnonvapautta sekä mielipiteen- ja sananvapautta? Vastaus (14. helmikuuta 2002) Kyseiset jäsenvaltiot ovat toistaiseksi nimenomaisesti pyytäneet, ettei neuvosto ryhtyisi niiden pidätettyjen kansalaisten puolesta toimenpiteisiin, jotta kysymyksen ratkaisemiseksi käynnissä olevia kahdenvälisiä yhteyksiä voitaisiin helpottaa. Kuuteentoista talebanin pidättämään afganistanilaiseen liittyvien seikkojen osalta neuvosto pyytää arvoisaa kysyjää kiinnittämään huomiota samanlaiseen suulliseen kysymykseen H-0797/2001 annettuun vastaukseen. Joka tapauksessa Afganistanin tilanne on viime aikoina kehittynyt sillä tavoin, että tapahtuneet muutokset olisi otettava huomioon näitä tapauksia ratkaistaessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2357/01 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Suojelutoimenpiteet kiinteistöjen moniomistusjärjestelmässä.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0027 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2357/01 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (6. elokuuta 2001) Aihe: Suojelutoimenpiteet kiinteistöjen moniomistusjärjestelmässä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/47/EY(1), annettu 26 päivänä lokakuuta 1994, ostajien suojaamisesta kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden ostosopimuksen tiettyihin osiin nähden käsitellään kiinteistöjen moniomistusjärjestelmää. Direktiivin 3 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on säädettävä lainsäädännössään tarpeellisista toimenpiteistä sen turvaamiseksi, että myyjä antaa ostajille tietoja kiinteistöstä ja että nämä tiedot on sisällytettävä sopimukseen. Käytännössä vuorottelukäyttösopimukset johtavat kuluttajaa harhaan, sillä hankittuaan käyttöoikeuden, hän ei tiedä miten voisi tarvittaessa puolustautua. Ovatko kaikki jäsenvaltiot jo sisällyttäneet mainitut suojelutoimet lainsäädäntöönsä? Jos eivät, mitä voivat tehdä niiden jäsenvaltioiden kansalaiset, joissa lainsäädännössä on puutteita? Mitkä toimenpiteet suojelevat näitä kuluttajia? Mitä komissio aikoo tehdä, jotta näitä toimenpiteitä sovellettaisiin ja noudatettaisiin kaikissa jäsenvaltioissa? (1) EYVL L 280, 29.10.1994, s. 83. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Kaikki jäsenvaltiot ovat toimittaneet tiedoksi toimenpiteet, joita ne ovat toteuttaneet ostajien suojaamisesta kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden ostosopimuksen tiettyihin osiin nähden 26. lokakuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/47/EY panemiseksi täytäntöön. Komissio katsoo kuitenkin direktiivin 3 artiklan osalta, että Italian hyväksymillä toimenpiteillä ei saateta kyseistä artiklaa asianmukaisesti osaksi maan kansallista lainsäädäntöä, koska Italiassa ei ole säädetty säännöksiä artiklan noudattamatta jättämisestä aiheutuvista seuraamuksista. Komissio on tämän vuoksi käynnistänyt EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukaisen rikkomisesta johtuvan menettelyn. Komissio tarkastelee parhaillaan Kreikan ja Yhdistyneen kuningaskunnan tilannetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2552/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Komission ja kansalaisten välinen yhteydenpito.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2552/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2001) Aihe: Komission ja kansalaisten välinen yhteydenpito Talous- ja raha-asioista vastaava komission jäsen on lähettänyt henkilökohtaisen kirjeen suoraan tuhansille yrityksille ja ammatinharjoittajille. Kirjeellä saavutettiin tavoite lisätä yhteisön kansalaisten tietoisuutta euron tulemiseen liittyvistä äärimmäisen tärkeistä asioista. Lisäksi yhteisön näin korkean virkamiehen huomaavainen, kirjeitse tapahtuva henkilökohtainen tiedottaminen erityisen merkittävästä asiasta on aiheuttanut tyytyväisyyttä. Pohdittaessa komission tapoja lähestyä yhteisön kansalaisia suoremmin ja henkilökohtaisemmin ei ole epäilystäkään, että edellä mainittua kirjeitse tapahtuvaa yhteydenpitoa olisi syytä jatkaa. Kansalaiset haluavat suoraa yhteydenpitoa, sillä he alkavat vähitellen ymmärtää, että komission jäsenillä on yhä suurempi vaikutus heidän elämäänsä. Voiko komissio ilmoittaa tämän menestyksekkään, henkilökohtaiseen kirjeeseen perustuvan tiedotuskampanjan jälkeen, aikooko se useammin lähestyä yhteisön kansalaisia kirjeitse? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2001) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä tämän antamasta tunnustuksesta toimenpiteille, joihin komissio ryhtyi ollakseen suoraan yhteydessä kansalaisiin euroon liittyvissä asioissa. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, komissio antoi 27. kesäkuuta 2001 tiedonannon Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uudesta yhteistyökehyksestä(1). Tavoitteena on uudistaa toimielinten välisiä suhteita luomalla uusi yhteistyömuoto unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa varten. Tämä on tehokkaampaan ja johdonmukaisempaan strategiaan johtavan prosessin ensimmäinen vaihe. Näin parannetaan tiedon laatua ja välitystä ja lisätään julkista keskustelua. Osana prosessia on tarkoitus arvioida nykyisiä ja uusia tiedottamisen välineitä ja menetelmiä. Näihin kuuluu myös henkilökohtaisten kirjeiden lähettäminen. Tiedottamalla kansalaisille suoraan unionista ja sen politiikasta voidaan auttaa poistamaan aukkoja tiedoissa ja parantamaan kansalaisten ymmärrystä unionista. Eurokampanjan kaikista osa-alueista on tarkoitus laatia arviointi, joka kattaa myös suorat yhteydenotot kansalaisiin. On selvää, että arviointi vaikuttaa myös tulevien tiedotuskampanjoiden toteuttamiseen. (1) KOM(2001) 354 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3011/01 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle. Lasten kaupallinen seksuaalinen hyväksikäyttö.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3011/01 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle (22. lokakuuta 2001) Aihe: Lasten kaupallinen seksuaalinen hyväksikäyttö Lasten kaupallista seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevä toinen kansainvälinen kongressi järjestetään Yokohamassa Japanissa 17.20. joulukuuta 2001. Osallistuuko neuvosto tähän kongressiin? Mitä kantoja ja sitoumuksia neuvosto aikoo antaa Euroopan unionin osallistumisesta kansainvälisiin ponnisteluihin, joilla pyritään torjumaan lasten kaupallista seksuaalista hyväksikäyttöä, ja miten se arvioi tähänastista politiikkaansa? Onko neuvostolla käytettävissään Tukholmassa vuonna 1996 järjestetyssä ensimmäisessä kansainvälisessä kongressissa hyväksytyn toimintasuunnitelman täytäntöönpanon arviointi? Vastaus (14. helmikuuta 2002) Neuvoston tai neuvoston puheenjohtajavaltion edustajan osallistuminen lasten kaupallista ja seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevään toiseen kansainväliseen kongressiin on suunnitteilla, vaikka asiasta ei ole toistaiseksi tehty päätöstä. Neuvosto saattoi jo vastauksessaan n:o H-0431/01 arvoisalle parlamentin jäsenelle tuoda esiin, että se pitää lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaa erittäin tärkeänä esittäen luettelon aloitteistaan tällä alalla. Neuvoston kanta jo tehtyjen aloitteiden osalta on toimintaohjeena neuvoston edustajalle, jos päätös kongressiin osallistumisesta tehdään. Neuvostolla ei ole käytettävissään edellisessä kongressissa hyväksytyn toimintasuunnitelman täytäntöönpanon arviointia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2996/01 esittäjä(t): Francesco Speroni (NI) komissiolle. Henkilöllisyystodistukset.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2996/01 esittäjä(t): Francesco Speroni (NI) komissiolle (22. lokakuuta 2001) Aihe: Henkilöllisyystodistukset Vastauksessa kysymykseeni P-2506/01(1) lainataan neuvoston direktiiviä 68/360/ETY(2), jossa viitataan johonkin muuhun jäsenvaltioon kuin kotimaahan matkustaviin kansalaisiin, jotka joko muuttavat kyseiseen jäsenvaltioon tai oleskelevat siellä, sekä työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen. Kysymykseni koski kuitenkin henkilöitä, jotka minkä muun tahansa syyn kuin muuton tain työn vuoksi oleskelevat jossakin muussa jäsenvaltiossa kuin kotimaassaan. Komission vastauksessa todettiin lisäksi, että on olemassa velvollisuus vaatia kansallisessa lainsäädännössä edellytettyjen asiakirjojen esittämistä. Pyytäisin näin ollen uudelleen, että komissio toimittaisi minulle luettelon asiakirjoista, jotka varsinaisen henkilöllisyystodistuksen ja passin lisäksi, katsotaan yleisesti hyväksyttäviksi henkilöllisyystodistuksiksi eri jäsenvaltioissa. (1) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 246. (2) EYVL L 257, 19.10.1968, s. 13. António Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-2996/01 ja P-3010/01 (15. marraskuuta 2001) Komissio vahvistaa, että voimassa oleva passi ja henkilöllisyystodistus ovat ainoat asiakirjat, jotka kaikki jäsenvaltiot tunnustavat silloin kun unionin kansalainen matkustaa kotimaastaan toiseen jäsenvaltioon. Henkilön asemalla (eli sillä, onko hän työntekijä tai yrittäjä, opiskelija, eläkeläinen, palvelujen tarjoaja tai ostaja jne.) ei ole merkitystä tämän asian kannalta. Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan nojalla jäsenvaltiot kuitenkin tunnustavat myös Euroopan yhteisöjen toimielinten henkilöstölle ja muuhun henkilöstöön kuuluville myönnettävät kulkuluvat. Henkilötodistuksen tai passin myöntää se jäsenvaltio, jonka kansalaisuus henkilöllä on, sillä nämä asiakirjat annetaan ja uudistetaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja niissä on täsmennettävä henkilön kansalaisuus. Belgian toiminta on yhteisön lainsäädännön mukaista. Komissio ei aio tehdä ehdotusta yhteisön säädökseksi, joka koskisi unionin kansalaisen henkilötodistuksen tai passin antamista tai uusimista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2224/01 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle. Alankomaiden antama valtiontuki amerikkalaiselle SCI System -tietokoneyhtiölle.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0041 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2224/01 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2001) Aihe: Alankomaiden antama valtiontuki amerikkalaiselle SCI System -tietokoneyhtiölle Komissio tutkii parhaillaan Alankomaiden antamaa valtiontukea amerikkalaiselle SCI System -tietokoneyhtiölle. Alankomaalaisessa Financiële Dagblad -lehdessä 9. heinäkuuta 2001 julkaistun artikkelin mukaan hallitus on antanut komissiolle vääriä ja epätäydellisiä tietoja. 1. Onko komissio tietoinen tästä Financiële Dagblad -lehden artikkelista ja voiko komissio vahvistaa, että Alankomaiden hallituksen komissiolle antamasta valtiontukia SCI System -yhtiölle koskevasta raportista todellakin puuttui tieto, jonka mukaan Frieslandin provinssi olisi maksanut yhtiölle 800 000 guldenia valvontakuluina. 2. Jos tämä tieto puuttui, mitä komissio aikoo tehdä tarkistaakseen lehden artikkelissa esitettyjen tietojen oikeellisuuden? 3. Jos Alankomaiden hallitus on antanut komissiolle vääriä ja epätäydellisiä tietoja amerikkalaiselle SCI System -tietokoneyhtiölle annetuista valtiontuista, miten se vaikuttaa Alankomaiden ja komission suhteisiin ja mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 2001) Komissio on tietoinen kyseisestä lehtiartikkelista. Komissio on tutkinut asiaa, joihin kysymyksissä viitataan. Komissio aloitti perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn 6. helmikuuta 1999 tekemällään päätöksellä(1). Lopullisen päätöksen asiassa se teki 13. helmikuuta 2001(2). Komission tutkimukset aloitettiin, kun kolmas osapuoli väitti, että valtiontukea annettiin eri muodoissa ja että tuen määrä ylitti sen, mikä saattoi pohjautua komission hyväksymiin tukijärjestelmiin. Tästä johtuen komissio pyysi Alankomaiden viranomaisilta tietoja SCI Systemsiin kohdistetuista tukitoimenpiteistä. Alankomaiden viranomaiset katsoivat alunperin, että osa toimenpiteistä, maksut turvallisuuspalveluille mukaan luettuina (778 552 Alankomaiden guldenia), eivät olleet valtiontukea. Viranomaiset kuitenkin antoivat yksityiskohtaisia tietoja myös turvallisuuspalveluihin liittyen. Näin ollen komissio on vakuuttunut siitä, että sen lopullisen päätöksen perustana ovat olleet kaikki tapauksen kannalta merkitykselliset tiedot. Komissio totesi turvallisuuspalveluille suoritettujen maksujen olevan yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea, joka sittemmin on peritty takaisin kyseiseltä yhtiöltä. (1) EYVL C 144, 22.5.1999. (2) EYVL L 186, 7.7.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2322/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Torjunta-ainedirektiivi.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0061 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2322/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Torjunta-ainedirektiivi Kuinka monta prosenttia Euroopassa myyntiluvan saaneista torjunta-aineista on rekisteröimättä direktiivi 91/414/ETY(1) vaatimusten mukaisesti? Voiko komissio kertoa yksityiskohtia tällä hetkellä suoritettavasta torjunta-aineiden arvioinneista? Mitkä jäsenvaltiot osallistuvat tähän arviointiin, ja onko jo päätetty kuinka paljon tarkastuksen tietopaketin arviointi maksaa kullekin valtiolle? Miten on varmistettu, että tarkastuksen kustannukset eivät ole liian suuret pienille ja keskisuurille yrityksille? (1) EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2001) Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15. heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/414/ETY säädetään, että kasvinsuojeluaineita ei saa saattaa yhteisön markkinoille, jos jäsenvaltio, jonka alueella niitä on tarkoitus myydä, ei ole hyväksynyt niitä virallisesti. Direktiivi tuli voimaan heinäkuussa 1993, jonka jälkeen jäsenvaltioiden on täytynyt soveltaa myyntilupien myöntämisen yhteydessä erityisesti direktiivin 4 artiklaa. Yksityiskohtaiset tiedot käynnissä olevasta tarkastuksesta on sisällytetty komission kertomukseen parlamentille ja neuvostolle kasvinsuojeluaineiden tehoaineiden arvioinnista(1). Tarkastus koskee kaikkia jäsenvaltioita. Jäsenvaltiot voivat itse päättää tarkastuksen kustannusten suuruudesta, joka kuitenkin riippuu arvioitavina olevien asiakirjojen laajuudesta. Direktiivissä ei säädetä erityisistä toimista, joilla voitaisiin varmistaa, että tarkastuksen kustannukset eivät nouse liian suuriksi. Sen sijaan direktiivissä korostetaan, että markkinoille saatettavat tuotteet tai aineet on osoitettava turvallisiksi. Komissio on tietoinen, että tuotteiden turvallisuuden osoittaminen voi aiheuttaa pienemmille yrityksille ongelmia. Komissio on edellä mainitussa kertomuksessaan ottanut tämä huomioon ja esittänyt ratkaisuvaihtoehtoja, erityisesti yhteisen tietojen käytön osalta. (1) KOM(2001) 444 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2047/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Tiedotus ja suhdetoiminta.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0009 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2047/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Tiedotus ja suhdetoiminta Kuinka paljon komission ohjelmiin suunnatuista talousarvion varoista käytetään tiedotukseen ja suhdetoimintaan? Työskenteleekö ohjelmien edistämisen hyväksi toimittajia? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 2001) Yhteisön talousarvion osasto B3-3 sisältää tiedotuksen ja viestinnän määrärahat. Vuoden 2001 talousarviossa sitoumusten määrä on 86,6 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjä on kirjannut varauksiin (lukuun B0-40) lisäksi 16,5 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja. On syytä painottaa, että nämä määrärahat on tarkoitettu tiedotustoimiin eikä suhdetoimintaan. Osastoon B3-3 sisältyvät seuraavat budjettikohdat: B3-300 Yleiset Euroopan unionia koskevat tiedotustoimet (13,8 miljoonaa euroa; lisäksi varauksiin on kirjattu 12,9 miljoonaa euroa), B3-301 Tiedotuspisteet (13 miljoonaa euroa), B3-302 Yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattavat tiedotusohjelmat (5 miljoonaa euroa), B3-303 Viestintätoimet (11,9 miljoonaa euroa; lisäksi varauksiin on kirjattu 3,6 miljoonaa euroa), B3-304 Euroopan yhdentymiseen liittyvä opetus korkeakouluissa (4 miljoonaa euroa), B3-306 Euroopan kansalaisten tiedotusohjelma (Prince) (37,6 miljoonaa euroa), B3-309 Vuosittaiset erityistapahtumat (1,25 miljoonaa euroa). Osaston B3-3 osuus (86,6 miljoonaa euroa) otsakkeen sisäiset politiikat määrärahoista (6 232,2 miljoonaa euroa) on 1,39 prosenttia. Komissio pyrkii luonnollisestikin varmistamaan tämän toiminnan ammattimaisuuden, jotta sen avulla voitaisiin saavuttaa mahdollisimman suuri yleisö ja paras mahdollinen hintalaatu-suhde. Osan tästä työstä suorittavat viestinnän ammattilaiset, ja tähän joukkoon voi kuulua tarvittavat erityistaidot omaavia toimittajia.