KIRJALLINEN KYSYMYS E-3197/01 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE)ja Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikkalaisten viranomaisten suhtautuminen rakennusvirheisiin.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0002 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3197/01 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE)ja Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (20. marraskuuta 2001) Aihe: Kreikkalaisten viranomaisten suhtautuminen rakennusvirheisiin Euroopan komissio ei ole vielä vastannut kysymykseeni P-2890/01(1), joka koski rakennusvirheiden tarkkaa määrää julkisissa hankkeissa Kreikassa. Komission aikaisemmasta vastauksesta (kysymykseen E-2783/99(2)) käy ilmi, että: 52 prosenttia hankkeista on toteutettu moitteettomasti tai niissä on vähäisiä puutteita, joiden korjaamisesta urakoitsija huolehtii (1. luokka). Hankkeista 45 prosentissa on merkittäviä puutteita, jotka eivät vaikuta turvallisuuteen, mutta aiheuttavat huomattavia ylläpitokuluja. Nämä lisäkustannukset on vähennettävä asianomaisille urakoitsijoille suoritettavista maksuista (2. luokka). Hankkeista 3 prosentissa on ilmennyt vakavia puutteita, jotka eivät ole korjattavissa. Urakoitsijan on toteutettava hankkeet joko kokonaan tai osittain uudelleen omalla kustannuksellaan (3. luokka). Samassa vastauksessa komissio ilmoitti myös, että Kreikan talousministeriö on yhteisön tukikehyksestä vastaavana hallintoviranomaisena toimittanut kyseisiä hankkeita hallinnoiville viranomaisille sekä niiden seurantakomiteoiden puheenjohtajille julkisten töiden laadunvalvontaviraston ESPELin yksittäisistä hankkeista laatimat 1 122 kertomusta, joissa mainitaan laadullisia puutteita, pyytäen niitä ryhtymään lain edellyttämiin jatkotoimenpiteisiin. Edellä mainittuihin luokkiin 2 ja 3 kuuluvien 478 hankkeen asiakirjat talousministeriö toimitti julkisten töiden laadunvalvontavirastolle. Luokkaan 3 kuuluvat 30 tapausta on jätetty viran puolesta yleisen syyttäjänviraston käsiteltäväksi. Lopuksi komissio ilmoitti, että se aikoo pyytää yksityiskohtaista tietoa tapausten käsittelyn konkreettisesta toteuttamisesta, eli määrätyistä seuraamuksista, olivatpa ne taloudellisia, hallinnollisia tai muita. Koska kreikkalaisten viranomaisten suhtautuminen ongelman hoitamiseen on erityisen vakava asia, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko komissio saanut tiedon siitä, mikä on luokkiin 2 ja 3 kuuluvien tapausten käsittelyn käytännön tulos? Voisiko komissio kertoa, minkä hankkeiden kohdalla ja koska on määrätty taloudellisia, hallinnollisia tai muita sanktioita? Onko komissio tyytyväinen siihen, miten kreikkalaiset viranomaiset ovat hoitaneet asiaa? 2. Ovatko kreikkalaiset viranomaiset toimittaneet Euroopan petostentorjuntavirastolle mitään tiedonantoa rakennepolitiikan rahoituksen epäsäännönmukaisuuksista ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä sekä tätä alaa koskevan tiedotusjärjestelmän perustamisesta 11. heinäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1681/94(3) perusteella? Jos näin ei ole tehty, mitkä ovat seuraukset ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? (1) Katso sivu 1. (2) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 2. (3) EYVL L 178, 12.7.1994, s. 43. Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin P-2890/01 ja E-3197/01 (31. tammikuuta 2002) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenille, ettei se ole vieläkään saanut Kreikan viranomaisilta vastausta 29. tammikuuta 2001 päivättyyn kirjeeseensä eikä myöskään 2. heinäkuuta 2001 päivättyyn muistutuskirjeeseensä. Komissio pyysi näissä kirjeissä täsmällisiä tietoja luokkiin 2 ja 3 kuuluvien tapausten käsittelyn tuloksista sekä mahdollisista taloudellista, hallinnollista tai muunlaisista seuraamuksista. Komissio aikoo pyytää Kreikan viranomaisilta uutta selvitystä asiasta ja tutkii kyseiset tapaukset perusteellisesti ohjelmakautta 19941999 koskevan yhteisön tukikehyksen päättyessä. Komissio pyytää parlamentin jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin jäsenen Konstantinos Hatzidakisin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1894/01(1). Kysymys koski Kreikan viranomaisten tiedonantoja, joita ne olivat esittäneet rakennepolitiikan rahoituksen epäsäännönmukaisuuksista ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä sekä tätä alaa koskevan tiedotusjärjestelmän perustamisesta 11 päivänä heinäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1681/94(2) nojalla. Osa pyydetyistä lisätiedoista on jo tällä välin saatu edellä mainitun asetuksen 5 artiklan perusteella. (1) EYVL C 134 E, 6.6.2002, s. 5. (2) EYVL L 178, 12.7.1994.