ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0835/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle. Naton pommitusten Tonavalle ja sen varrella sijaitseville alueille aiheuttamat ympäristötuhot.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0057 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0835/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (20. maaliskuuta 2000) Aihe: Naton pommitusten Tonavalle ja sen varrella sijaitseville alueille aiheuttamat ympäristötuhot Romanian ympäristöministeri Liliane Maran esittämien syytösten mukaan Naton pommitukset, joissa tuhoutui siltoja, öljynjalostamoja ja kemian tehtaita, aiheuttivat Tonavalle suurempia ympäristötuhoja kuin äskettäin sattunut syanidivuoto. Tonavan kärsimät ekologiset, taloudelliset ja kulttuurilliset tuhot ulottuvat Serbian rajojen ulkopuolelle ja niiden haitalliset vaikutukset tuntuvat joenvarsialueen maissa useita vuosia. Kysyn neuvostolta, onko se tietoinen tuhojen laajuudesta, ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä tukeakseen kyseisiä maita, jotta tämä herkkä alue palaisi ekologiseen, taloudelliseen ja kulttuuriseen tasapainoon mahdollisimman pian? Vastaus (10. heinäkuuta 2000) 1. Yhdistyneiden Kansakuntien Balkanin-työryhmän vuoden 1999 raportissa todetaan selvästi, että tietyt pommitukset Kosovon kriisin aikana aiheuttivat Tonavan saastumista, mutta siinä todetaan myös, että Tonava on ollut yksi Euroopan saastuneimmista joista jo pitkään ja aivan varmasti ennen jo kriisiä ja että merkittävä määrä saastumisesta on peräisin suoraan rannikkovaltioista. 2. Raportissa todetaan myös, että vahinkojen vertailevaa arviointia on vaikea toteuttaa alueella, joka on ollut pahasti saastunut jo ennen kriisiä. Lisäksi neuvosto panee merkille, että Unkari ja Romania ovat Baïa Maren onnettomuuden jälkeen perustaneet asiantuntijatoimikunnan arviomaan Tonavalle aiheutuneita vahinkoja. Neuvosto odottaa kiinnostuksella kyseisten asiantuntijoiden päätelmiä sekä komission onnettomuuden johdosta perustaman työryhmän päätelmiä. 3. Joka tapauksessa EU:n sitoumusta Kaakkois-Euroopan alueeseen ei voida kiistää, mistä YUTP:n korkea edustaja muistutti alueellista vakautussopimusta käsittelevän konferenssin alussa 29. maaliskuuta. Vakautussopimukseen liittyy jo yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sitoumus merkittävästä rahoituksesta, mikä tapahtuu muun muassa tukemalla kehitteillä olevaa ympäristön jälleenrakennusta koskevaa alueellista ohjelmaa (Regional Environment Reconstruction Programme for South Eastern Europe, ReReP). Kyseinen ohjelma on myös osoitus kyseisten maiden välisestä pyrkimyksestä yhteistyöhön, mitä EU tukee. Ohjelma on välttämätön, jos alueen ympäristön jälleenrakennuksen halutaan todella onnistuvan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0906/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kulttuuriperinnön muuttaminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0906/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kulttuuriperinnön muuttaminen Saamieni tietojen mukaan Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (EJTM) Monastirin kaupungissa sijaitsevan Agios Dimitriosin kirkon ulkoasua on muutettu viime aikoina rajusti. Näillä muutoksilla on puututtu voimakkaasti tämän historiallisen muistomerkin ja sitä ympäröivän alueen kulttuuriperintöön. Voisiko komissio ilmoittaa minulle, onko se tietoinen tästä tilanteesta, mitä se aikoo tehdä keskeyttääkseen nämä toimet välittömästi ja onko se ryhtynyt tai aikooko se ryhtyä toimiin Balkanin alueen historiallisten muistomerkkien ja yleisemmin alueen kulttuuriperinnön suojelemiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kulttuuriperintöä koskevasta kysymyksestä. Komissio pahoittelee kuitenkin sitä, että sillä ei ole tarkkoja Agios Dimitriosin kirkkoa koskevia tietoja, mutta se pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen parlamentin jäsen Nikitas Kaklamanisin kirjalliseen kysymykseen E-0077/99(1) ja erityisesti vastauksen toiseen kappaleeseen. (1) EYVL C 297, 15.10.1999, s. 142.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1252/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Tupakan tervepitoisuus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1252/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Tupakan tervepitoisuus Kreikassa Euroopan unionin alueella myytävien savukkeiden maksimitervapitoisuutta ollaan harmonisoimassa 10 milligrammaan. Komissio on kuitenkin antanut Kreikalle pitkäaikaisen poikkeusluvan säilyttää maassa myytävien tupakkatuotteiden tervepitoisuus merkittävästi EU:n maksimiraja-arvoa korkeampana. Yllä mainittuun viitaten kysyn komissiolta, miksi komissio on antanut Kreikalle tervapitoisuuskysymyksessä poikkeusluvan, joka ei ole sopusoinnussa unionin kansanterveydellisten tavoitteiden kanssa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (26. toukokuuta 2000) Savukkeista poltettaessa syntyvän tervan suurinta sallittua määrää koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 17 päivänä oukokuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/239/ETY(1) myönnetään Kreikalle poikkeus, jonka nojalla se saa noudattaa 12 milligramman raja-arvoa 31. joulukuuta 2006 saakka. Kyseinen poikkeus myönnettiin Kreikalle, koska säädettyjen raja-arvojen aikaisempi noudattaminen olisi kyseisessä jäsenvaltiossa johtanut erityisiin yhteiskunnallis-taloudellisiin vaikeuksiin. Komissio on juuri hyväksynyt ehdotuksen tupakkatuotteiden merkintöjä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 13 päivänä marraskuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/622/ETY(2), edellä mainitun neuvoston direktiivin 90/239/ETY ja direktiivin 89/622/ETY muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/41/ETY(3) yhdistämisestä ja muotoilemisesta uudelleen(4). Ehdotus on parhaillaan käsiteltävänä parlamentissa ja neuvostossa. Ehdotuksen mukaan Kreikalle myönnetty poikkeus pidettäisiin edelleen voimassa maan yhteiskunnallis-taloudellisten vaikeuksien vuoksi. Ehdotuksen mukaan poikkeus olisi aiemmassa direktiivissä myönnetyn poikkeuksen tapaan voimassa 31. joulukuuta 2006 saakka (eli kuusi vuotta alkuperäisen direktiivin antamisesta), mutta tervan enimmäisarvoa tiukennettaisiin kymmeneen milligrammaan savuketta kohden. Poikkeusta tarkastellaan jo tervan enimmäismäärää koskevan direktiivin 90/239/ETY johdanto-osan kappaleissa. Koska Kreikassa viljellyn tupakan tervapitoisuus on korkea, direktiivin säännösten mukainen raja-arvo vaikuttaa Kreikkaan enemmän kuin muihin tupakantuottajamaihin. On huomattava, että viljeltävien tupakkalajikkeiden vaihtaminen toisiin lajikkeisiin vie aikansa. Lisäksi tupakantuotannosta saa elantonsa huomattava määrä perheitä, sillä tupakantuotanto Kreikassa on erittäin työvoimavaltaista. (1) EYVL L 137, 30.5.1990. (2) EYVL L 359, 8.12.1989. (3) EYVL L 158, 11.6.1992. (4) KOM(1999) 594 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0838/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kemiallisten aineiden käyttö mielenosoittajia vastaan.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0057 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0838/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Kemiallisten aineiden käyttö mielenosoittajia vastaan Kreikan poliisi käyttää mielenosoitusten rauhoittamisessa kemiallisia aineita, jotka vaikuttavat hengityselimiin, ihoon ja limakalvoihin aiheuttaen hengitysvaikeuksia, lihaskouristuksia ja näkövaikeuksia kaikille niiden vaikutusalueella oleville. Lehdistöstä saamme tietää, että poliisin käsikranaattien ja sumuttimien kemialliset aineet ovat CS- ja CN-luokkaa ja niiden sisältämät hiukkaset pysyvät pitkän aikaa ympäristössä, tunkeutuvat syvälle ihmisen keuhkoihin ja saastuttavat vakavasti ihon. 1. Mitä nämä aineet ovat, missä niitä valmistetaan ja mikä on niiden koostumus? 2. Kuinka pitkän aikaa ne pysyvät ihmisen elimistössä ja ympäristössä yleensä, ja mitä vahinkoja ne aiheuttavat terveydelle? Pitääkö se syytös paikkansa, että ne todennäköisesti aiheuttavat syöpää? 3. Aikooko komissio tutkia asiaa, lähinnä kansanterveyden näkökulmasta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. toukokuuta 2000) Komissiolla ei ole tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista aineista. Siksi se ei voi arvioida niiden mahdollisia vaikutuksia ihmisten terveyteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1195/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (ELDR) neuvostolle. Intian uskonnolliset vainot.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0142 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1195/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (ELDR) neuvostolle (13. huhtikuuta 2000) Aihe: Intian uskonnolliset vainot Useissa Intia kaupungeissa on hyökätty kristittyjä yhteisöjä vastaan. Hyökkäysten yhteydessä on tapahtunut murhia, joukkoraiskauksia, pahoinpitelyjä ja uhkailuja. Kirkkoja on lisäksi tuhottu ja häväisty. Useissa Intian osavaltioissa on käynnistetty lainsäädäntöaloitteita, joilla pyritään rajoittamaan uskonnonvapautta. Esimerkiksi Orissan osavaltion hallitus antoi vuoden 1999 lopulla määräyksen, jolla kiellettiin uskonnollinen käännytys ilman paikallisen poliisin ja tuomarin lupaa. Gujaratin osavaltiossa taas annettiin viime vuonna uskonnonvapautta koskeva lakialoite, jonka mukaan uskonnosta toiseen käännyttäminen on rikos ja siitä määrätään ankarat rangaistukset. Vaikka lakialoite hylättiinkin tämän vuoden helmikuussa, sen ottamista uudelleen esiin myöhempänä ajankohtana pidetään varsin todennäköisenä. Paikalliset kristityt uskovat, että lakialoitetta voidaan tulkita subjektiivisesti, jolloin sitä voitaisiin käyttää köyhille suunnatun humanitaarisen toiminnan lopettamiseen ja kristinuskon julkisten ilmausten kieltämiseen. Aikooko neuvosto näiden tapahtumien johdosta ottaa esiin uskonnollista suvaitsevaisuutta ja uskonnonvapautta koskevia kysymyksiä EU:n ja Intian tulevassa huippukokouksessa? Vastaus (10. heinäkuuta 2000) Neuvosto on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemista ongelmista. Neuvosto on Euroopan unionin ja Intian säännöllisessä poliittisessa vuoropuhelussa ottanut usein esille kysymyksen suvaitsevaisuudesta, uskonnonvapaudesta sekä vähemmistöjen oikeuksista Intiassa. EU:n edustustojen päälliköt Delhissä ovat lisäksi ottaneet esille yksittäisiä ongelmia suoraan Intian viranomaisten kanssa. Neuvosto aikoo edelleen tarvittaessa esittää huolenaiheitaan ihmisoikeuksiin liittyvistä ongelmista, myös tulevassa EU:n ja Intian huippukokouksessa. Unioni jatkaa myös monen tasolla ponnisteluja uskontoon tai vakaumuksiin perustuvan suvaitsemattomuuden torjumiseksi. Tähän liittyen jäsenvaltiot esittivät äskettäin yhteisen päätöslauselman Uskonnollisen suvaitsemattomuuden ja uskontoon tai vakaumuksiin perustuvan syrjinnän torjuntaa koskevan julistuksen täytäntöönpano, jonka Irlanti esitteli ja joka hyväksyttiin yksimielisesti Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuskomission 56. istunnossa (20. maaliskuuta 28. huhtikuuta 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1313/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Tarjouskilpailuasiakirjojen asianmukaisuus Italian postin henkilökunnan työasuja koskevan sopimuksen yhteydessä.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0162 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1313/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Tarjouskilpailuasiakirjojen asianmukaisuus Italian postin henkilökunnan työasuja koskevan sopimuksen yhteydessä Italian ilmailualan ja ympäristön tutkimuskeskus CESAR (Centro studi aeronautici ed ambientali) toimii konsulttina julkishallinnon eri aloilla (joiden joukossa on myös pääministerin kanslian alainen väestönsuojeluosasto) asioissa, jotka koskevat ympäristönsuojelua ja työntekijöiden terveydensuojelua ja turvallisuutta. Tämän vuoksi siltä pyydettiin lausuntoa Italian postin julistamasta tarjouskilpailusta ja siihen liittyvistä sopimusehdoista. Sopimus koskee asuja, joihin sisältyy 100 000 kappaletta henkilönsuojaimia. CESAR ilmoitti, että asiakirjat eivät olleet asianmukaiset kahdesta syystä: ensinnäkin sopimusehdot olivat sellaiset, että oli erittäin todennäköistä, että henkilönsuojaimet, joita yritykset tulisivat tarjoamaan, olisivat täysin kelvottomia työntekijöiden suojaamiseen (heikkolaatuisia tuotteita), ja toiseksi niitä olisi suorastaan mahdotonta käyttää (jos henkilönsuojaimien toimittamista koskevaan sopimukseen ei liity sopimusta niiden pesusta, korjaamisesta ja korvaamisesta, niitä ei voi käyttää ollenkaan). Tähän asti näitä havaintoja ei ole lainkaan otettu huomioon. Voisiko komissio tarkistaa, onko tarjouskilpailuista ja työntekijöiden turvallisuudesta annettuja yhteisön säännöksiä noudatettu, ja jos ei ole, voiko se kehottaa Italian postia ryhtymään pikaisesti toimiin kyseisen tarjouskilpailun lykkäämiseksi ja/tai perumiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2000) Komissio ei voi arvioida arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella, noudattaako kyseinen sopimusta koskeva ilmoitus julkisia hankintoja koskevia yhteisön säännöksiä ja erityisesti julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annettua neuvoston direktiiviä 93/36/ETY(1). Annettujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että menettelyyn liittyvissä asiakirjoissa annetuin ehdoin hankinnoissa ei voitaisi päästä tyydyttävään lopputulokseen. Komissio olisi erityisen kiitollinen, jos arvoisa parlamentin jäsen voisi toimittaa sille täyden vastauksen antamiseksi lisätietoja julkisia hankintoja koskevien yhteisön säännösten rikkomisista, joita Italian postin (Poste Italiane) käynnistämässä tarjouskilpailumenettelyssä oletetaan tapahtuneen. Komissio aikoo tarkastella mainittujen tietojen perusteella, onko aiheellista aloittaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukainen menettely, jos asiassa on rikottu yhteisön säännöksiä. (1) EYVL L 199, 9.8.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1291/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Vedenpuhdistamon rakentaminen Gondomarin kuntaan osana koheesiorahastosta rahoitettavaa Vigo-joen tervehdyttämishanketta.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0215 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1291/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Vedenpuhdistamon rakentaminen Gondomarin kuntaan osana koheesiorahastosta rahoitettavaa Vigo-joen tervehdyttämishanketta Komissio päätti myöntää koheesiorahaston tukea hankkeille Vigo-joen ympäristön kunnostamiseksi Galiciassa (komission päätös 95/11/61/035). Päätöksen yksi kohta koskee toimenpidettä Gondomar- ja Miñor-jokien puhdistamiseksi, jonka kokonaisrahoitus on 4 836 036 ecua. Gondomarin puhdistamisen ensimmäinen vaihe on vedenpuhdistamon ja useiden viemäreiden rakentaminen, joka on saatu päätökseen, vaikka puhdistamo ei ole vielä virallisesti toiminnassa.Tämä hanke on aiheuttanut polemiikkia väestön keskuudessa ja siitä on tehty jopa valitus Galician oikeusasiamiehelle, sillä puhdistamo rakennettiin yhden maanomistajan yksityismaalle ja maakauppa tehtiin salassa ja sääntöjen vastaisesti. Kauppa oli kyseiselle maanomistajalle erittäin tuottoisa, ja hän hakee parhaillaan mailleen rakennuslupaa asuinalueen rakentamiseksi. Kaiken lisäksi tie puhdistamoon kulkee tämän maanomistajan maiden läpi (Ramallosan ja Gondomarin välinen tie Gondomarin kunnan Dornasin kylässä) eikä se ole vielä valmis, joten puhdistamoon ei pääse tällä hetkellä mitenkään. Voiko komissio pyytää tutkimusta tästä asiasta ja arviota tästä rakennushankkeesta, joka on edelleen pysähdyksissä ja johon näyttää liittyvän epäselvyyksiä? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (7. kesäkuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0632/00 esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle. Jalostusalan vientitukien vähentämisen sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0073 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0632/00 esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Jalostusalan vientitukien vähentämisen sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset Voiko komissio kertoa seuraukset, jotka aiheutuvat vientitukien vähentämisestä tai poistamisesta kullekin maataloustuotteelle teollisella jalostusalalla? Onko näiden seurauksien vuoksi suunnitelmissa mitään vaihtoehtoisia malleja tai tukia? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2000) Parlamentin jäsen viittaa komission neuvostolle antamassa tiedonannossa(1) ilmoitettuihin erityistoimenpiteisiin sekä liitteeseen I kuulumattomille tuotteille myönnettäviin vientitukiin, joita on alennettu kiinteämääräisesti 4,5 prosenttia 1. marraskuuta 1999 alkaen. Tämä alennus on tarkoitus korvata soveltamalla edellä mainittuja erityistoimenpiteitä. Niillä pyritään varmistamaan, että liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden vientitukimenot pysyvät budjettivallan käyttäjän vahvistamien talousarviomäärärahojen puitteissa. Nämä erityistoimenpiteet koostuvat yhtäältä säästötoimenpiteistä ja toisaalta sellaisen lisävälineen luomisesta, joka sallii helpommin pääsyn sisäistä jalostusta koskevien sääntöjen piiriin ja jonka avulla yhteisön jalostusteollisuus voi säilyttää kilpailukykynsä yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla. Tämän toimenpidepaketin soveltamissäännöistä ja niiden vaikutuksista eri tuotantoaloilla täytyy vielä keskustella eri jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kesken asiaa käsittelevissä hallintokomiteoissa. (1) KOM(1999) 625 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0338/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Työttömyysaste Kreikassa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0338/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Työttömyysaste Kreikassa Europe-lehti on 20.12.1999 julkaissut uudelleen otsikolla Europe weekly selected statistics No 1128 työttömyyttä Euroopan unionissa, Japanissa ja Yhdysvalloissa koskevia tietoja, jotka on aiemmin julkaistu Eurostatin tiedotteessa (News Release) No 120/99. Kuten olemme toistuvasti huomauttaneet, näistä tilastoista puuttuvat Kreikan työttömyyttä kuvaavat luvut. Kun otetaan huomioon, että komissio aiempaan kysymykseeni (E-1448/97)(1) antamassaan vastauksessa mainitsi, että Kreikan kansallinen tilastopalvelu pyrkii vuodesta 1998 alkaen suorittamaan työvoimaa koskevaa jatkuvaa tutkimusta, jonka tuloksena työttömyysastetta kuvaavia lukuja saadaan kolmen kuukauden välein, komissiolta kysytään: 1. Mistä johtuu, ettei Kreikan työttömyyttä koskevia tietoja ole vielä esitetty? 2. Onko Kreikka sitoutunut esittämään tarkat ja luotettavat tiedot työttömyydestä Euroopan unionin eri julkaisuille ja yksiköille? 3. Mihin toimiin se ryhtyy, jotta Kreikan työttömyyttä koskevat tiedot saataisiin ilmestymään ajoissa ja luotettavina eri julkaisuissa? 4. Ovatko Kreikassa toimivat yksiköt saaneet rahoitusta työttömyyttä koskevien tietojen rekisteröimiseen ja esittämiseen, ja jos näin on, mistä ohjelmista? (1) EYVL C 373, 9.12.1997, s. 133. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2000) Yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä 9 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98(1) mukaisesti Kreikan kansallinen tilastopalvelu tekee jatkuvaa työvoimatutkimusta, jonka tulokset saadaan neljännesvuosittain. Euroopan yhteisö on vuosina 1997, 1998 ja 1999 antanut tukea Kreikan kansalliselle tilastopalvelulle Kreikan tilastoalan toimintasuunnitelman mukaisesti sen siirtymisessä jatkuvaan työvoimatutkimukseen. Neljännesvuosittaiset tiedot Kreikan työttömyystilanteesta ovat nyt saatavilla vuoden 1998 jokaisen vuosineljänneksen osalta. Jotta voidaan tarkastella työttömyysastetta, jossa kausivaihtelu on huomioitu, on kuitenkin saatava neljännesvuosittain kerätyt tiedot vähintään kolmen vuoden ajalta. Vasta sen jälkeen voidaan julkaista tiedot kausivaihtelut huomioivasta työttömyysasteesta. Kunnes tämä tieto on saatavilla, julkaistaan työvoimatutkimuksesta saatavat vuosittaiset työttömyysluvut vuoteen 1998 asti neuvoston 29. marraskuuta 1999 antamassa yhteisessä työllisyysraportissa(2). (1) EYVL L 77, 14.3.1998. (2) http://ue.eu.int/newsroom/main.cfm?LANG=1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0366/00 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalafileiden tuontia koskevien tietojen puute.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0007 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0366/00 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Tonnikalafileiden tuontia koskevien tietojen puute Koska Thaimaan viranomaiset ovat esittäneet pyynnön, että Euroopan unioni myöntäisi uuden 8 000 tonnin tuontikiintiön tullikoodiin 1604.14.00 kuuluville tuotteille (tonnikalafileet ja säilykkeet), ja koska EU:n tonnikalafilemarkkinoille saadaan kuitenkin riittävästi raaka-ainetta muualta, kuten komission vastikään teettämä tutkimus osoittaa, esitin komissiolle kirjallisen kysymyksen E-2310/99(1), jossa kysyin muun muassa, kuinka paljon tonnikalafileitä ja -säilykkeitä Thaimaa on tuonut EU:hun ja mitkä yritykset EU:ssa ovat niitä ostaneet kahden viimeksi myönnetyn kiintiön puitteissa. Yllättävää kyllä, komissio vastasi, ettei se voi antaa pyydettyjä tietoja: koska kyse on yksityisten yritysten liiketoiminnasta, tietoja ei toimiteta komissiolle. Tämän johdosta kysyisin komissiolta: - Miten on mahdollista, että komissio voi pyytää neuvostoa myöntämään tonnikalafileille useita peräkkäisiä tullikiintiöitä, jos sillä ei ole käytettävissään minkäänlaisia tietoja tämän kyseisten kiintiöiden puitteissa EU:hun tuotavan tuotteen määristä eikä sitä tuovista yrityksistä tai jäsenvaltioista? - Miten komissio valvoo tätä tuontia, joka lisäksi kuuluu suoraan yhteisössä sekä työpaikkojen määrän että sijoitusten suuruuden kannalta tärkeän teollisuudenalan toiminta-alaan? (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 95. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2000) Kirjallisessa kysymyksessään E-2310/99(1) parlamentin jäsen pyysi komissiolta tiedot vain Thaimaan yksityisistä yrityksistä (luettelo tonnikalafileitä yhteisöön vievistä yrityksistä ja niiden vientimääristä) ja yhteisön yksityisistä yrityksistä (luettelo yhteisön tuontiyrityksistä ja tiedot niiden sijainnista). Kuten komissio totesi vastauksessaan, se ei voi antaa tietoja yksityisten yritysten liiketoiminnasta, koska sille ei toimiteta tällaisia tietoja. Laatiessaan ehdotuksia kalataloustuotteiden kiintiöiden avaamisesta komissio käyttää perusteena kiintiöiden käyttöön liittyviä yleisiä tietoja ja jäsenvaltioiden viranomaisten hakemuksia. Kiintiötuonnin valvonnassa komissio ja jäsenvaltiot soveltavat tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93(2) 308a308c artiklaa. (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 95. (2) EYVL L 253, 11.10.1993.