ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0061/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Neuvoston puheenjohtajan vierailu Galiciaan Prestige-haverin seurausten arvioimiseksi itse paikalla.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0145 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0061/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (22. tammikuuta 2003) Aihe: Neuvoston puheenjohtajan vierailu Galiciaan Prestige-haverin seurausten arvioimiseksi itse paikalla Aikooko neuvoston puheenjohtaja käydä Galiciassa ja muissa asianomaisissa maissa tutustuakseen Prestige-onnettomuuden seurauksiin itse paikalla, jotta tämä katastrofi ei jäisi täysin vaille neuvoston huomiota? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Neuvoston istunnoissa 28. marraskuuta 2002 (kalastus), 5.6. joulukuuta 2002 (liikenne) ja 9. joulukuuta 2002 (ympäristö) suuri osa ajasta käytettiin Prestige-onnettomuudesta keskusteluun. Tässä yhteydessä Espanjan,(1) Ranskan ja Portugalin ministerit sekä komissio erityisesti paikan päällä käynyt Margot Wallström selvittivät neuvostolle seikkaperäisesti onnettomuuden yksityiskohtia. Neuvostolla oli myös käytettävissään 4. joulukuuta 2002 päivätty komission tiedonanto meriturvallisuuden parantamisesta öljysäiliöalus Prestigen onnettomuuden jälkeen(2). Keskustelun seurauksena liikenneneuvosto hyväksyi 5.6. joulukuuta 2002 päätelmät alusturvallisuudesta ja pilaantumisen ehkäisemisestä(3). Ympäristöneuvosto hyväksyi 9. joulukuuta 2002 päätelmät Prestige-aluksen onnettomuuden aiheuttamasta ympäristökatastrofista(4). Prestige-onnettomuuteen liittyen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston istunnossa 19. joulukuuta 2002 hyväksyttiin lausunto ympäristön suojelusta rikosoikeudellisin keinoin(5). Tämän lisäksi neuvosto antoi 20. joulukuuta 2002 asetuksen toimenpiteistä korvauksen myöntämiseksi Espanjan kalastus-, simpukanviljely- ja vesiviljelyaloille Prestige-säiliöaluksen öljyvuotojen vuoksi(6). Kööpenhaminassa joulukuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi myös omasta puolestaan vakavan huolestuneisuutensa(7). Tällä hetkellä neuvosto valmistautuu hyväksymään 4. maaliskuuta 2003 pidettävässä istunnossaan (ympäristö) päätelmät vastauksena komission tiedonantoon neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kohti meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskevaa strategiaa(8). Tästä tiedonannosta keskusteltiin jo pitkään puheenjohtajavaltion ja komission Køgessä (Tanskassa) 4.6. joulukuuta 2002 järjestämässä sidosryhmien konferenssissa(9). (1) Asiak. 14945/02 MAR 147 ENV 719. (2) Asiak. 15301/02 MAR 153 ENV 747. (3) Asiak. 15626/02 MAR 159 ENV 767. (4) Asiak. 15477/02 ENV 757 MAR 157. (5) Ks. asiak. 15691/02 PRESSE 404. (6) Asiak. 15836/02 PECHE 257 ja 15837/02 PECHE 258. (7) Asiak. SN 400/02, kohdat 3234. (8) Asiak. 12815/02 ENV 554 MAR 124 PECHE 149. (9) Asiak. 15555/02 ENV 764 MAR 158.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0417/03 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle. Tutkimusapurahojen saatavuus vesiviljelyyn.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0417/03 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle (17. helmikuuta 2003) Aihe: Tutkimusapurahojen saatavuus vesiviljelyyn Yhdistyneen kuningaskunnan lakisääteinen merikalankasvatusteollisuutta valvova ja kehittävä elin, the Seafish Industry Authority, on päättänyt myydä tai sulkea vesiviljelyntutkimuslaitoksensa Ardnamurchan Ardtoessa Skotlannissa. Ilmoitus tuli huonoon aikaan, sillä vapaana kasvaneen turskan ja koljan kalastuskiintiöitä on pienennetty ratkaisevasti. Vesiviljelyn ympäristövaikutusten vähentäminen ja viljelyn laajentaminen lajeihin, jotka ovat nyt uhattuina luonnossa, kaipaisivat myös lisäselvityksiä. Voisiko komissio antaa tietoa mahdollisista vesiviljelyn tutkimukseen myönnettävistä apurahoista? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2003) Komissio tukee yleisesti eurooppalaista tutkimusta, vesiviljely mukaan luettuna, tutkimuksen puiteohjelmien kautta. Kuudennessa puiteohjelmassa vesiviljelyä koskeva tutkimus kuuluu ensisijaiseen aihealueeseen 5 Elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus, pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeviin erityistoimiin ja erityisesti ensisijaiseen aihealueeseen 8 Eri alojen politiikan tukeminen. Ensisijaiseen aihealueeseen 5 sisältyvät täysin valvotuissa ja integroiduissa tuotantojärjestelmissä tuotettujen vesiviljelytuotteiden laatuun ja turvallisuuteen liittyvät kysymykset. Pk-yrityksiin kohdistuvilla erityisillä tutkimustoimilla on tarkoitus laajentaa suurten pk-yritysyhteisöjen tietämyspohjaa (kollektiivista tutkimusta) ja käsitellä pienempää joukkoa pk-yrityksiä koskevia erityisongelmia toteuttamalla rajatylittäviä tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyviä hankkeita (tutkimusyhteistyötä CRAFT). Ensisijaisen aihealueen 8 mukaisella politiikkojen tukemiseen suuntautuvalla tutkimuksella on tarkoitus tukea yhteistä kalastuspolitiikkaa; tähän sisältyvät myös kysymykset, jotka liittyvät vesiviljelytuotannon terveys- ja ympäristönormien parantamiseen. On huomattava, että yhteisön rahoitus myönnetään hankepohjaisesti, eikä sillä voida taata tutkimuslaitosten pitkäaikaista toimintaa. Kaikki kuudenteen puiteohjelmaan liittyvät tiedot ovat saatavissa verkko-osoitteesta http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm. Lisäksi apurahoja on puiteohjelmassa mahdollista saada useista koulutusta ja tietämyksen siirtoa koskevista apurahajärjestelmistä inhimillisiä voimavaroja ja liikkuvuutta koskevien toimien (Marie Curie -toimien) puitteissa. Kaikissa näissä toimissa noudatetaan alhaalta ylöspäin -lähestymistapaa, eli ne ovat avoimia kaikille tutkimusaloille riippumatta siitä, kuuluvatko ne puiteohjelman ensisijaisiin aihealueisiin. Tietoja Marie Curie -toimista saa verkko-osoitteesta http://europa.eu.int/mariecurie-actions.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0600/03 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Iberian niemimaan ja Baleaarien sähköyhteydet.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0156 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0600/03 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (25. helmikuuta 2003) Aihe: Iberian niemimaan ja Baleaarien sähköyhteydet Neuvosto antoi 6. helmikuuta 2003 yhteisen kannan Euroopan laajuisten energiaverkkojen suuntaviivoista. Yksi ensisijaisista hankkeista sekä Iberian niemimaan että saaristoalueiden kehittämisen kannalta on Ranskan, Espanjan ja Portugalin välisten sähköverkkojen yhteenliittämisedellytysten lisääminen. Voiko komissio vahvistaa, että sähköyhteyksiä mantereen ja Baleaarien saariryhmän välillä pidetään ensisijaisena hankkeena Euroopan laajuisten energiaverkkojen yhteydessä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2003) Parhaillaan käynnissä olevassa yhteispäätösmenettelyssä ja neuvoston 6. helmikuuta 2003 vahvistamassa yhteisessä kannassa Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevista tarkistetuista suuntaviivoista(1), jota myös komissio tukee(2), Baleaarien saarten ja mantereen välinen sähköyhteys kuuluu Euroopan laajuisten energiaverkkojen ensisijaisten hankkeiden joukkoon. (1) KOM(2001) 775-2 lopullinen. (2) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta SEC(2003) 164 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0987/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pistoian kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0987/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Pistoian kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pistoian kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tuodakseen esiin yhteistä kulttuurialuetta ja sen monimuotoisuutta ja perinteitä ja tukeakseen taiteen ja kulttuurin tekijöiden työtä ja heidän ammatillista liikkuvuuttaan sekä edistääkseen taiteen ja kulttuurin saatavuutta ja levittämistä. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pistoian kunta esittänyt Kulttuuri 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pistoian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 ja E-0990/03 (25. huhtikuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0011/03 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Euron arvo suhteessa maailman muihin valuuttoihin.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0132 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0011/03 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (10. tammikuuta 2003) Aihe: Euron arvo suhteessa maailman muihin valuuttoihin Euroopan keskuspankki (EKP) julkaisee referenssikurssit 28 valuutalle (ilmenee komission vastauksesta 5. helmikuuta 2002 esittämääni kysymykseen E-0177/02(1)). Voisiko komissio laatia luettelon, josta kävisi ilmi, mitkä näistä valuutoista ovat vahvistuneet/heikentyneet suhteessa euroon sen jälkeen, kun euro otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1999 (kunkin valuutan ja euron välinen valuuttakurssimuutos prosentteina vuodenvaihteeseen 2002/2003 mennessä)? (1) EYVL C 301 E, 5.12.2002, s. 28. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2003) Koska kysymyksessä pyydetyt tiedot kerää ja julkaisee Euroopan keskuspankki (EKP), lienee parasta tutustua suoraan sen antamiin tietoihin. EKP:n www-sivustolla (http://www.ecb.int/stats/eurofxref/) on tarjolla viitekursseja koskevaa tietoa, joka perustuu Euroopan keskuspankkijärjestelmään kuuluvien ja sen ulkopuolella toimivien keskuspankkien väliseen päivittäiseen tietojenvaihtoon. Lisäksi tiettyjen viitevaluuttojen historiatiedot julkaistaan EKP:n kuukausikatsauksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1170/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Sienan kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1170/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Sienan kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Sienan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja helpottaakseen nuorten yliopisto-opiskelijoiden Euroopan laajuista yhteistyötä sekä yliopisto-opetuksen yhteydessä tapahtuvaa kulttuurivaihtoa ja tieteellistä vaihtoa. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Sienan kunta esittänyt Tempus III -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Sienan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 ja E-1170/03 (8. toukokuuta 2003) Yleissääntönä on, että Tempus-ohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuu useita korkeakouluja sekä Euroopan unionin jäsenvaltioista että kumppanuusmaista. On hyvin vaikea saada selville summia, jotka ovat jääneet käyttämättä Euroopan unionin alueella toimivalta yliopistolta ja jotka on siirretty kumppanuusmaiden yliopistojen käyttöön hankekustannusten kattamiseksi. Seuraavassa on ohjeellinen luettelo Frosinonen, Anconan, Firenzen, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan ja Sienan kunnissa sijaitseville yhteisöille Tempus III -hankkeisiin myönnetyistä summista. Yksityiskohtaisemmat tiedot toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. 1. Anconan yliopistolle on myönnetty 1 739 euroa Tempus-hankkeeseen (apuraha) vuonna 2002. 2. Firenzeläisille yhteisöille on myönnetty 832 014,98 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 3. Maceratan yliopistolle on myönnetty 112 257,80 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 4. Perugian yliopistolle on myönnetty 546 452,10 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 5. Pisan yliopistolle on myönnetty 285 178,80 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 6. Sienan yliopistolle on myönnetty 63 050 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 7. Frosinonessa ja Pesarossa ei ole toteutettu Tempus III -hankkeita. Saadakseen tarkempia tietoja arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten paikallisten viranomaisten puoleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0864/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Frosinonen kunnan käyttämät Gemellaggi di Città 2000 (Ystävyyskaupunkisopimukset 2000) -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0864/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (20. maaliskuuta 2003) Aihe: Frosinonen kunnan käyttämät Gemellaggi di Città 2000 (Ystävyyskaupunkisopimukset 2000) -ohjelmasta myönnetyt varat Syyskuussa 2002 Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta ilmeni huolestuttavasti, miten hitaasti ja tehottomasti jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi yhteisön varoja. Ottaen huomioon, että Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskaupunkitoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi ja että monet Italian kaupungit, mukaan lukien Frosinonen kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Frosinonen kunta esittänyt Gemellaggi di Città 2000 (Ystävyyskaupunkisopimukset 2000) -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Frosinonen kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0983/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Massan kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0983/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Massan kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Massan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tuodakseen esiin yhteistä kulttuurialuetta ja sen monimuotoisuutta ja perinteitä ja tukeakseen taiteen ja kulttuurin tekijöiden työtä ja heidän ammatillista liikkuvuuttaan sekä edistääkseen taiteen ja kulttuurin saatavuutta ja levittämistä. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Massan kunta esittänyt Kulttuuri 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Massan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 ja E-0990/03 (25. huhtikuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0429/03 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Työmarkkinaneuvottelut ja kalastajien peruskirja.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0429/03 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (18. helmikuuta 2003) Aihe: Työmarkkinaneuvottelut ja kalastajien peruskirja Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka koskee kalastusta kansainvälisillä vesillä osana yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisia toimia, annettiin 16. tammikuuta 2003. Päätöslauselmassa korostettiin, että kaikille kalastajille pitää taata työelämän perusoikeudet: kohtuullinen palkka, turvallisuus, riittävä lepo, järjestäytymisoikeus, sosiaaliturva ja työehtosopimusneuvottelut. Parlamentti vaati komissiota edistämään työmarkkinaneuvotteluita parempien työpaikkojen ja alan erityispiirteet huomioonottavan kalastajien peruskirjan aikaansaamiseksi. Mitä komissio aikoo tehdä edistääkseen työmarkkinaneuvotteluita parempien kalastusalan työpaikkojen luomiseksi ja mahdollisen kalastajien peruskirjan aikaansaamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2003) Työmarkkinaosapuolet (Europêche, maatalousosuustoiminnan keskuskomitea (Cogeca) kalastus ja Euroopan kuljetusalan työntekijäin federaatio (ETF)) ovat tutkineet yhteisön aluksilla työskentelevien kolmansien maiden kalastajien tilannetta merikalastusta koskevassa alakohtaisessa neuvottelukomiteassa, jotta ne voisivat laatia sosiaalilausekkeen ja lisätä sen kolmansien maiden kanssa laadittujen kalastussopimusten pöytäkirjoihin. Täysistunnossaan 19. joulukuuta 2001 edellä mainitut merikalastusalan työmarkkinaosapuolet hyväksyivät tällaisen sosiaalilausekkeen ja pyysivät komissiota lisäämään sen tuleviin kolmansien maiden kanssa laatimiinsa kalastussopimuksiin. Tällä lausekkeella pyritään takaamaan, että yhteisön laivoilla työskenteleviin kolmansien maiden merimiehiin sovelletaan työelämän periaatteista ja perusoikeuksista laadittua Kansainvälisen työjärjestön julistusta kokonaisuudessaan sekä samanlaisia elin- ja työolosuhteita laivoilla kuin Euroopan unionin merimiehiin. Komissio aikoo järjestelmällisesti ottaa esille työmarkkinaosapuolten sopiman sosiaalilausekkeen kaikissa kolmansien maiden kanssa käytävissä kalastusta koskevissa neuvotteluissa. Lisäksi edellä mainitut työmarkkinaosapuolet kokoontuvat säännöllisesti komission perustamassa alakohtaisessa neuvottelukomiteassa saattaakseen päätökseen komission tiedonannon Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu uudistumisen ja muutoksen taustavoimana(1) yhteydessä laatimansa työohjelman Lissabonin strategian täytäntöönpanon edistämiseksi. (1) KOM(2002) 341 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0603/03 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Junaliikennettä koskeva tarjouskilpailu Tanskassa.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0603/03 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (3. maaliskuuta 2003) Aihe: Junaliikennettä koskeva tarjouskilpailu Tanskassa Edullisimman tarjouksen joitakin Keski- ja Länsi-Jyllannissa sijaitsevia rataosuuksia koskevassa tarjouskilpailussa teki nykyinen palvelujentarjoaja DSB, mutta Tanskan liikenneministeri hylkäsi DSB:n tarjouksen. Sopimus tehtiin sen sijaan toiseksi alimman tarjouksen tehneen Arriva-nimisen yrityksen kanssa. DSB:n tarjouksen hylkäämisestä keskusteltiin paljon Tanskassa, ja Arrivan kyvyttömyys tehdyn sopimuksen noudattamiseen on jälleen antanut keskustelulle uutta pontta. Voisiko komissio ilmoittaa, toimiko Tanskan valtio voimassa olevien EU-säädösten mukaisesti hylätessään tarjouskilpailussa DSB:n tarjouksen ja tehdessään junaliikennettä Keski- ja Länsi-Jyllannin rataosuuksilla koskevan sopimuksen Arrivan kanssa? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2003) Tanskan hallituksen ja Arrivan väliseen sopimukseen sovelletaan julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18. kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä(1) (jäljempänä direktiivi). Sopimuksen kohteena olevat rautatieliikennepalvelut kuuluvat direktiivin liitteen I B soveltamisalaan, ja liitteessä säädetään direktiivin 9 artiklan mukaisesti, etteivät direktiivin kaikki yksityiskohtaiset säännökset koske rautatieliikennepalveluista tehtyjä sopimuksia. Direktiivin 37 artiklan mukaan hankintaviranomaisen on, ennen kuin se voi hylätä poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset, pyydettävä asianmukaisina pitämänsä täsmennykset tarjouksen eri osista ja tarkastettava nämä osat ottaen huomioon asiasta saadut selvitykset. Tätä säännöstä ei sovelleta direktiivin liitteessä I B lueteltuihin palveluihin. EY:n perustamissopimusta ja sen perusperiaatteita sovelletaan kuitenkin sellaisinaan myös niihin palveluihin, joita direktiivin yksityiskohtaiset säännökset eivät koske. Tämän vuoksi on arvioitava, onko Tanskan hallitus noudattanut tarjouskilpailussa syrjintäkiellon periaatetta, joka edellyttää yhtäläistä kohtelua tarjousten käsittelyssä. Tässä vaiheessa komissiolla ei ole tietoja, joiden perusteella se voisi arvioida, onko Tanskan hallitus soveltanut yhteisön säännöksiä virheellisesti tämän vuoksi se aikoo tutkia asiaa tarkemmin. (1) EYVL L 209, 24.7.1992.