KIRJALLINEN KYSYMYS E-1498/00

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(12. toukokuuta 2000)

Aihe: Muuntogeenisillä kasveilla tehdyt ruokintakokeet

Yritysten, jotka tuovat markkinoille muuntogeenisiä siemeniä, muuntogeenisiä kasveja tai niistä valmistettuja tuotteita, täytyy osoittaa tuotteiden vaarattomuus. Tätä varten tehdään oletettavasti muun muassa eläinten ruokintakokeita. Tällaisia kokeita tehdään myös perustutkimuksessa.

Toisaalta on epäselvää, missä määrin näiden kokeiden tuloksia voidaan soveltaa ihmisiin, ja toisaalta on pelättävissä, että kokeet voivat aiheuttaa eläimille kipua, kärsimystä ja vaurioita. Isosta-Britanniasta tunnetaan koe, jossa rotille syötettiin muuntogeenisiä perunoita. Rotilla ilmeni vaurioita aivoissa, pernassa, suolenseinämissä, munuaisissa ja immuunijärjestelmässä (dpa:n uutinen 8.3.1999).

1. Kuinka monta ruokintakoetta EU:ssa on tehty vuodesta 1995 lähtien?

2. Millä eläimillä kokeita on tehty?

3. Kuinka monta eläintä kokeissa on käytetty yhteensä (eläinlajeittain jaoteltuna)?

4. Mitä muuntogeenisiä kasveja, siemeniä tai niistä valmistettuja tuotteita millekin eläinlajille syötettiin?

5. Millaisia tuloksia eläinkokeista on saatu?

6. Millaisia päätelmiä näistä tuloksista on tehty?

7. Onko edellä mainitun Ison-Britannian tapauksen ohella tiedossa muita tapauksia, joissa eläimille on aiheutunut kipua, kärsimystä ja vaurioita?

8. Onko Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa oikeussäädöksiä, jotka edellyttävät tällaisten ruokintakokeiden tekemistä?

a) Jos on, mitä ne ovat?

b) Jos ei, onko tällaisia säädöksiä suunnitteilla?

9. Olivatko kokeiden tekijät kaupallisia yrityksiä vai julkisia tai yksityisiä tutkimuslaitoksia?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(7. syyskuuta 2000)

Geneettisesti muunnettujen organismien (GMO) markkinoille saattamista koskevat säännökset on annettu geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön annetun direktiivin 90/220/ETY(1) C osassa. Eläinten rehussa käytettäväksi tarkoitettujen GMO:eja sisältävien tuotteiden markkinoille saattaminen kuuluu direktiivin soveltamisalaan, mutta uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27. tammikuuta 1997 annetun parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97(2) voimaantulon jälkeen se ei enää kata GMO:ien käyttöä elintarvikkeissa.

Direktiivin 90/220/ETY mukaisesti toteutettavaa GMO:ien levittämistä koskevan ilmoituksen on sisällettävä kattava selvitys ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvista vaaroista. Riskien arvioinnin tavoitteena on tunnistaa ja arvioida tapauskohtaisesti tietyn GMO:n markkinoille saattamisesta ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvat haittavaikutukset. Direktiivissä 90/220/ETY ei kuitenkaan mainita erityisesti, että riskien arviointiin olisi sisällyttävä myös eläinten ruokintakokeita. On kuitenkin hyvin todennäköistä, että niissä lupahakemuksissa, jotka koskevat GMO:ien käyttöä elintarvikkeissa tai eläinten rehussa, on tiedot tällaisista kokeista tai niissä viitataan tällaisiin kokeisiin, jotta voidaan osoittaa, että mitään vaaraa ihmisten tai eläinten terveydelle ei ole.

Tähän mennessä direktiivin 90/220/ETY nojalla on myönnetty geneettisesti muunnetuille viljelykasveille kahdeksan lupaa, kun käyttötarkoituksena on käyttö eläinten rehussa. Näistä kaksi on myönnetty ennen uuselintarvikkeista annetun asetuksen voimaantuloa, ja ne kattavat myös käytön elintarvikkeissa. Mainitut kahdeksan lupaa on myönnetty yhdelle soijapapulajikkeelle, neljälle maissilajikkeelle ja kolmelle rapsilajikkeelle. Lupahakemuksiin on sisältynyt eläinten ruokintakokeita tai niissä on viitattu tällaisiin kokeisiin osana riskien arviointia.

Jos jäsenvaltiot vastustavat lupahakemusta, asianomaista tiedekomiteaa pyydetään arvioimaan ilmoitukset ja antamaan niistä lausuntonsa. Kasvitieteellinen tiedekomitea on julkaissut ohjeiston(3), jonka tarkoituksena on auttaa ilmoituksen tekijöitä komitean arvioitavaksi tarkoitettujen, geneettisesti muunnettuja kasveja koskevien asiakirjojen laatimisessa. Ohjeistossa käsitellään sekä elintarvikkeiden että rehujen turvallisuutta ja suositellaan, että geneettisesti muunnetuilla kasveilla tai geneettisesti muunnetuista raaka-aineista johdetuilla sivutuotteilla tehtävät ruokintakokeet suoritettaisiin kohde-eläimellä aina kun se on mahdollista. Ohjeistossa sanotaan myös, että hakemukseen olisi sisällytettävä myös rotilla sekä yhdellä muulla koe-eläimellä tehtyjen kokeiden tulokset, kun tulokset on tarkoitus ekstrapoloida ihmiseen.

Direktiivissä 86/609/ETY(4) säädetään kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä. Direktiivi ei kuitenkaan sisällä säännöksiä siitä, millaisia kokeita jäsenvaltioiden olisi tehtävä, tai vaadita jäsenvaltioita raportoimaan suoritetuista kokeista niin yksityiskohtaisesti kuin parlamentin jäsenen kysymyksiin 1, 2, 3 ja 8 vastaaminen edellyttäisi.

Yhdessä tutkimushankkeessa käytettiin koe-eläiminä pieniä nisäkkäitä siirtogeenisen tomaattilajikkeen turvallisuuden arvioimiseksi. Tämä hanke sai tukea vuosien 1990-1994 AIR-ohjelmasta (Agro-Industrial Research Programme) sopimuksella N:o AIR3-CT94-2311. Mitään nisäkkäiden terveyteen kohdistuvia haittavaikutuksia ei havaittu. Hankkeen kuvaus lähetetään suoraan tiedoksi parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Tutkimuksen tehnyt sopimuspuoli oli RIKILT-DLO Alankomaista. Alankomaiden talousministeriön laatima elintarviketurvallisuuden arvioinnin esittelyohjelmaa koskeva raportti lähetetään myös suoraan kysymyksen parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristöön.

(1) EYVL L 117, 8.5.1990.

(2) EYVL L 43, 14.2.1997.

(3) Viite SCP/GMO/103-lopullinen: 18. tammikuuta 1999.

(4) EYVL L 358, 23.12.1986.