ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0035/00 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Metsäkanojen ja fasaanien kasvatus.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0072 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0035/00 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Metsäkanojen ja fasaanien kasvatus Voiko komissio ilmoittaa, koskevatko kotieläinten hyvinvoinnista annetut säännökset myös metsäkanojen ja fasaanien kasvatusta, kun niitä pidetään ainoastaan urheilumetsästystä varten? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) Tuotantoeläinten suojelun vähimmäisvaatimukset on vahvistettu tuotantoeläinten suojelusta 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/58/EY(1). Mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, että sitä ei sovelleta (mldr) kilpailuissa, näyttelyissä taikka kulttuuri- tai urheilutapahtumissa tai vastaavissa toiminnoissa käytettäviksi tarkoitettuihin eläimiin. Direktiiviä ei myöskään sovelleta luonnonvaraisessa ympäristössä eläviin eläimiin. Tämän perusteella fasaanit ja metsäkanat, joita kasvatetaan niiden laskemiseksi myöhemmin luonnonvaraiseen ympäristöön urheilumetsästyksen tarpeisiin, eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan. (1) EYVL L 221, 8.8.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0297/00

esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2000)

Aihe: Vähemmistöjen tilanne Tekin tasavallassa

Komission kertomuksissa Tekin tasavallan edistymisestä kohti jäsenyyttä (1998 ja 1999) todetaan, että vähemmistöjen myös romanien tilanne on tyydyttävä.

Onko komissio tietoinen siitä, että sodan jälkeen tapahtunut maassa asuneiden saksalaisten väestöryhmien karkotus ja heidän omaisuutensa takavarikointi merkitsi kansainvälisen oikeuden loukkausta, joka jatkuu edelleen ja joka heikentää tällä hetkellä Tekin tasavallassa asuvan saksansukuisen väestöryhmän oikeuksia?

Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 ja E-0398/00

(20. maaliskuuta 2000)

Tekin tasavallan kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa on keskitytty pääasiallisesti siihen, että Tekki hyväksyy Euroopan unionin yhteisösäännöstön ja yhdenmukaistaa kansalliset säädöksensä sen mukaisiksi sekä sen kykyyn täyttää Eurooppa-neuvoston asettamat liittymisehdot. Jäsenvaltiona Tekin on hyväksyttävä ja toteutettava kaikki yhteisön lainsäädännön ja politiikan alat, mukaan luettuina henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat periaatteet. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa kysymystä on tarkasteltava ensisijaisesti tässä yhteydessä, mutta luonnollisesti myös Kööpenhaminassa vahvistetuilla poliittisilla kriteereillä on merkitystä sen vuoksi, että ne pitävät sisällään ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevia näkökantoja. Komissio valvoo kyseisten oikeuksien kehitystä kaikissa hakijamaissa.

On kuitenkin tärkeää huomata, että näissä kysymyksissä esille otettu aihe liittyy ennen EY:n perustamissopimuksen voimaantuloa sattuneisiin tapahtumiin. Niin sanotuilla Benesch-säädöksillä ei tämän vuoksi ole merkitystä liittymisneuvotteluissa. Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan, että sopimuksella puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Komissiolla ei siten ole valtuuksia puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisessä tai tulevassa jäsenvaltiossa.

Tekki on kuitenkin vuodesta 1992 osallistunut ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen. Vastuu kyseisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta kuuluu Euroopan neuvostolle. Kyseistä yleissopimusta koskevat kysymykset olisi sen vuoksi parasta osoittaa Euroopan neuvostolle.

Komissio haluaisi lisäksi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota Tekin ja Saksan väliseen 21. tammikuuta 1997 hyväksyttyyn julistukseen kahdenkeskeisistä suhteista.

Edellä mainittujen useiden syiden vuoksi komissio katsoo, että sen on vaikeaa ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomiin yksittäisiin tapauksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0795/00 esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) komissiolle. Lucent Technologies.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0795/00 esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Lucent Technologies Vuoden 1999 puolivälissä Angela Elliot Mathis, Ison-Britannian kansalainen ja Belgiaan sijoittuneen Lucent Techonologies -yrityksen ylemmän tason johtaja sekä johtokunnan jäsen, irtisanottiin ilman varoitusta ja ilmoittamatta irtisanomisen syytä. Hänet oli löydetty yritykseen kykyjen etsinnässä Belgian ulkopuolelta vain 13 kuukautta aikaisemmin, sillä hänellä oli erinomainen tausta tietotekniikan alalla. Hänen suorituksensa yrityksessä eivät tarjoa selitystä hänen irtisanomiselleen. Belgian lakien mukaan hänellä ei ollut näissä olosuhteissa suojaa tai oikeuksia irtisanomista vastaan. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tulee yhä epätodennäköisemmäksi, että yksityishenkilöt käyttäisivät hyväkseen mahdollisuutta liikkua ja tehdä työtä missä he haluavat EU:n sisällä, ellei vähimmäistason sosiaalisia takuita, esimerkiksi yksittäisten henkilöiden irtisanomisia koskevia, oteta käyttöön koko EU:ssa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (11. huhtikuuta 2000) Yksittäisten henkilöiden irtisanomissuojasta työntekijöiden vapaan liikkuvuuden yhteydessä säädetään työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15 päivänä lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68(1) 7 artiklassa, jossa todetaan, että jäsenvaltion kansalaista ei työntekijänä saa kansalaisuutensa vuoksi saattaa toisen jäsenvaltion alueella kotimaisiin työntekijöihin verrattuna eri asemaan työ- ja palvelussuhteen ehtojen suhteen; tämä koskee erityisesti palkkausta, irtisanomista ja työttömyyden sattuessa paluuta saman alan työhön tai uudelleen työllistämistä. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan yksittäisiä irtisanomisia koskeva suoja Belgiassa riippuu joissakin tapauksissa asianomaisen työntekijän tuloista. Tietyn tulotason yläpuolella olevien työntekijöiden irtisanomissuojasta on sovittu yksittäisessä työsopimuksessa. (1) EYVL L 257, 19.10.1968.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0655/00 esittäjä(t): Michel Rocard (PSE) neuvostolle. Lapsityövoiman pahimpia muotoja koskeva Kansainvälisen työjärjestön (ILO:n) sopimus (n:o 182).



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0027 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0655/00 esittäjä(t): Michel Rocard (PSE) neuvostolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Lapsityövoiman pahimpia muotoja koskeva Kansainvälisen työjärjestön (ILO:n) sopimus (n:o 182) ILO on kesäkuussa 1999 hyväksynyt lapsityövoiman pahimpia muotoja koskevan uuden sopimuksen (n:o 182). Mitkä jäsenvaltiot ovat ratifioineet tämän sopimuksen? Aikooko neuvoston nykyinen puheenjohtaja ryhtyä toimiin, joilla kaikkia jäsenvaltioita kannustetaan ratifioimaan tämä sopimus mahdollisimman pian? Vastaus (10. heinäkuuta 2000) Vuoden 2000 maaliskuun lopussa Yhdistynyt kuningaskunta, Suomi ja Irlanti olivat ratifioineet kyseisen yleissopimuksen. Lisäksi kaksi muuta eurooppalaista valtiota ja seitsemän Euroopan ulkopuolista valtiota oli ratifioinut sen. Espanjassa ratifioimiskirja on parlamentin käsiteltävänä. Puheenjohtajavaltio korostaa, että tämä yleissopimus on tärkeää ratifioida mahdollisimman monessa valtiossa ja palauttaa mieleen, että kansainvälinen työkonferenssi hyväksyi sen poikkeuksellisella tavalla yksimielisesti vuonna 1999. Puheenjohtajavaltio toteaa yleissopimuksen suuren merkityksen maailman lasten aseman parantamisessa. Puheenjohtajavaltio on tietoinen jäsenvaltioiden ratifiointimenettelyjen eroista, mutta korostaa kaikin mahdollisin käytettävissä olevin tavoin tämän tärkeän yleissopimuksen mahdollisimman pikaisen ratifioinnin välttämättömyyttä ja merkitystä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0527/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Diplomaattikunnan verovapauden ja veroetuuksien poistaminen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0011 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0527/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Diplomaattikunnan verovapauden ja veroetuuksien poistaminen Kirjalliseen kysymykseen E-1996/99(1) annetussa komission vastauksessa todetaan muun muassa, että vuodelta 1961 peräisin olevaan Wienin yleissopimukseen perustuvien veroetuuksien säilyttäminen ei ole oikeutettua Euroopan sisämarkkinoilla ja että ne pitäisi itse asiassa poistaa. Tavallisilta EU-kansalaisilta on poistettu mahdollisuus tehdä verovapaita ostoksia. Aikooko komissio oikeudenmukaisuusperiaatteen ja poliittisen korrektiuden nimissä lopettaa myös EU:n palveluksessa diplomaattistatuksella työskentelevien henkilöiden vastaavanlaiset erityisetuudet? (1) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 63. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2000) Diplomaateille Wienin yleissopimuksen nojalla myönnettävien etuoikeuksien osalta komissiolla ei ole mitään lisättävää vastaukseensa, jonka se on antanut arvoisan parlamentin jäsenen aikaisemmin esittämään kysymykseen E-1996/99.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0921/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Veropetoksia käsittelevä ad hoc -työryhmä.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0132 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0921/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Veropetoksia käsittelevä ad hoc -työryhmä Voisiko komissio kertoa, mitä kokouksia Espanjan hallituksen ehdotuksesta perustettu veropetoksia käsittelevä ad hoc -työryhmä on pitänyt kuuden viime kuukauden aikana, mitä johtopäätöksiä on tehty ja milloin työryhmän loppuraportti on odotettavissa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Komissio osallistuu arvoisan parlamentin jäsenen esille tuoman veropetoksia käsittelevän ad hoc -työryhmän kokouksiin ja myötävaikuttaa aktiivisesti sen toimintaan. Koska neuvosto hoitaa kyseisen työryhmän toimintaa ja puheenjohtajuutta, komissio katsoo, että tämä kysymys olisi osoitettava neuvostolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1517/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Ihmisoikeusloukkaukset Vietnamissa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1517/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Ihmisoikeusloukkaukset Vietnamissa Ihmisoikeuksia puolustava Vietnamin komitea kertoi 6. huhtikuuta YK:n ihmisoikeustoimikunnalle Genevessä Vietnamin hallituksen harjoittamista vapautta rajoittavista toimista. Näitä ovat esimerkiksi uskonnollisten julkaisujen kieltäminen, kirjailija Bui Ngoc Tanin Vietnamin vankilaoloja ja rikollisten yhteiskuntaan sopeuttamista kuvaavan kirjan Kertomus vuodelta 2000 takavarikointi ja tuhoaminen sekä sellaisen lain vahvistaminen, jolla kiristetään noin 500:aan viralliseen julkaisuun kohdistuvaa valtion valvontaa. Kyseinen laki oikeuttaa jokaisen henkilön vainoamaan lehdistöä ja toimittajia ja saattamaan näille määrättäväksi vahingonkorvausmaksuja julkaisuista, joiden sisältämät tiedot voivat olla vahingollisia, vaikka ne olisivatkin oikeita. Lisäksi Vietnamin yhdistyneen buddhalaiskirkon patriarkka Thich Huyen Quang on ollut 18 vuotta pidätettynä ilman oikeudenkäyntiä. Myös kuolemantuomioiden määrä on nousussa; pelkästään vuonna 1999 niitä laskettiin olevan 194 (113 vuonna 1996, 150 vuonna 1997, 170 vuonna 1998). Onko komissio tietoinen tästä Vietnamin ihmisoikeustilanteen vakavasta heikkenemisestä? Jos on, mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä saadakseen Vietnamin viranomaiset takaamaan sanan- ja mielipiteenvapauden, vapauttamaan Thich Huyen Quangin, lakkauttamaan kuolemanrangaistukset ja käynnistämään maan todellisen demokratisointiprosessin? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Komission Hanoissa sijaitsevassa lähetystössä seurataan yhdessä jäsenvaltioiden diplomaattiedustustojen kanssa tarkkaan maan ihmisoikeustilannetta, ja lähetystö osallistuu täysimääräisesti kaikkiin toimiin, joilla Vietnamin viranomaisille viestitetään Euroopan unionin huolenaiheista. Komissio on tietoinen julkaisurajoituksista Vietnamissa, vaikka toistaiseksi ei olekaan ollut mahdollista vahvistaa tietoja, joiden mukaan vuoden 2000 tapahtumia koskevan kirja olisi takavarikoitu ja tuhottu. Vuonna 1999 toimeenpantujen teloitusten määrää ei sitäkään ole voitu varmentaa puolueettomista lähteistä. Komissio on luonnollisestikin tietoinen yhdistyneen buddhalaiskirkon patriarkka Thich Huyen Quangin kotiarestista. Ei ole kuitenkaan yksiselitteisen selvää, että nämä tapahtumat yhdessä olisivat todiste Vietnamin ihmisoikeustilanteen merkittävästä huononemisesta. Viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana tilanne on itse asiassa osoittanut edistymisen merkkejä. Suhteet katoliseen kirkkoon ovat parantuneet hieman. Tiedossa olevien poliittisten vankien määrä on vähentynyt huomattavasti. Komissio jatkaa kuitenkin tapahtumien seuraamista tarkkaan, myös tässä kysymyksessä esitettyjä erityistapauksia, ja ryhtyy jäsenvaltioiden kanssa sovittaviin toimiin huolenaiheiden saattamiseksi Vietnamin viranomaisten tietoon.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0988/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Jätevesi ja pienet meijerit.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0988/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Jätevesi ja pienet meijerit Unionin syrjäisissä osissa sijaitsevilla pienillä meijereillä tulee olemaan ongelmia tuotantometodiensa mukauttamisessa jätevettä koskevien yhteisön asetusten ja direktiivien vaatimuksiin. Jäljelle jääneen heran muuttamista uudestaan käyttökelpoiseksi proteiiniksi koskeva ongelma on teknisesti ratkaistavissa, mutta menee aikaa ennen kuin päästään kaupallisesti kannattavaan menetelmään, jota pientuottajat voivat käyttää. Jos meijereiden on pakko sulkea ovensa, syrjäalueiden pk-yrityksille ja maatiloille aiheutuu melkoisesti haittaa ja työmahdollisuudet vähenevät. Näin käy melko varmasti, jos meijereiden on noudatettava uusia normeja välittömästi. Suhtautuuko komissio suosiollisesti pyyntöihin lainsäädännön täydellisen toimeenpanon lykkäämisestä tapauksissa, joissa meijerin etäinen sijainti takaa toimeenpanon viivästymisestä aiheutuvien ekologisten haittojen mahdollisimman pienen määrän ja joissa tuotanto tulee kohtuuttoman kalliiksi välitöntä toimeenpanoa vaadittaessa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2000) Maidonjalostusteollisuuden tuottamien jätevesien päästöistä yhteisössä säädetään yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetussa direktiivissä 91/271/ETY(1). Mainitun vuonna 1991 annetun direktiivin 13 artiklassa säädetään, että 31. joulukuuta 2000 mennessä tiettyjen teollisuudenalojen, mukaan luettuna maidonjalostusteollisuus, laitoksista tulevan biologisesti hajoavan teollisuusjäteveden, jota ei johdeta yhdyskuntien jätevedenpuhdistamoihin, on täytettävä ennen vesistöön johtamista toimivaltaisen viranomaisen tai asianomaisen toimielimen asettamat ehdot. Tämä vaatimus koskee teollisuuslaitoksista tulevia jätevesiä, joiden biologisesti hajoava orgaaninen kuormitus vastaa vähintään asukasvastinelukua 4000 (asukasvastineluku on mittayksikkö, joka vastaa yhden ihmisen yhden vuorokauden aikana kotitalouksien jätevesiin tuottamaa keskimääräistä orgaanisen kuormituksen määrää). Toimivaltaisten viranomaisten tai asianomaisten toimielinten on täytynyt asettaa teollisuuden jätevesiä koskevat vaatimukset 31. joulukuuta 1993 mennessä. Asianomaisilla teollisuuslaitoksilla on siten ollut seitsemän vuoden määräaika näiden vaatimusten täyttämisessä. Direktiivissä ei säädetä mahdollisuudesta pidentää tätä määräaikaa. Direktiivissä mainituilla teollisuudenaloilla toimivien asukasvastinelukua 4000 pienemmän kuormituksen tuottavien teollisuuslaitosten jätevesipäästöistä ei ole olemassa yhteisön lainsäädäntöä. Komission 15. huhtikuuta 1997 antamassa ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä(2) esitetään, että myös tällaisista jätevesipäästöistä tehtäisiin luvanvaraisia siltä osin kuin niillä voidaan olettaa olevan haitallisia vaikutuksia vastaanottavien vesistöjen tilaan. (1) EYVL L 135, 30.5.1991. (2) EYVL C 184, 17.6.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0382/00 esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle. Kansainvälisen liikenteen tiedottaminen ja opastaminen Euroopan laajuisessa tieverkostossa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0147 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0382/00 esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Kansainvälisen liikenteen tiedottaminen ja opastaminen Euroopan laajuisessa tieverkostossa Yksi Euroopan laajuisen tieverkon pääominaisuuksista on sen yhteentoimivuus. Euroopan komissio teki yhdessä jäsenvaltioiden kanssa merkittävän teon perustaessaan Maastrichtin sopimuksen turvin niin sanotun moottoritietyöryhmän (Motorway Working Group) ja sen alaryhmän nimeltään Action Start. Ryhmät perustettiin edistämään yhteisön säännöksiä, joilla muiden teknisten näkökohtien lisäksi yhdenmukaistetaan muun muassa liikenneopasteita Euroopan laajuisessa tieverkostossa. Tällä tavoin taataan maanteiden yhteentoimivuus. Action Start -alaryhmän tuloksista huolimatta tiedotus- ja liikenneopasteiden yhdenmukaistamisen epäyhtenäisyys ja puute on yhä tosiasia Euroopan laajuisessa tieverkossa. Aikooko komissio laatia yhteisön säännöksen, johon sisältyvät Action Start -työryhmän johtopäätökset? Mihin lisätoimiin komissio aikoo ryhtyä Action Start -ryhmän selonteon perusteella taatakseen Euroopan laajuisen tieverkoston yhteentoimivuuden ja vähentääkseen mahdollisimman paljon epävarmuutta, jota tiedotus- ja liikenneopasteiden yhdenmukaistamisen tämänhetkinen puute aiheuttaa kansainväliselle liikenteelle? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2000) Wienissä tehdyssä liikennemerkkejä ja -opasteita koskevassa yleissopimuksessa(1) perustetaan yhteinen varoitus- sekä etuajo-oikeus-, kielto- ja määräysmerkkijärjestelmä, mutta siinä annetaan vain varsin yleisluontoisia sääntöjä tiedotusmerkeistä. Euroopan laajuisten tieliikenneverkkojen yhteentoimivuutta arvioiva START-työryhmä suositteli vuonna 1994 ensiksi, että jäsenvaltiot soveltavat tätä yleissopimusta, ja toiseksi, että yhteisö täydentää sopimuksen määräyksiä muilla vaatimuksilla. Komissio totesi, että Euroopan kansalaiset pitäisivät tienviittojen yhtenäistämistä vahvana Euroopan yhdentymisen symbolina, mutta ei kuitenkaan pitänyt tällaisen lainsäädännön antamista soveliaana, koska kaksi jäsenvaltiota ei ole allekirjoittanut Wienin yleissopimusta (Irlanti, Alankomaat) ja kolme muuta ei ole ratifioinut sitä (Espanja, Portugali, Yhdistyneet kuningaskunnat), vaikka ne soveltavatkin sitä suurelta osin. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämiseksi laadittujen yhteisön suuntaviivojen meneillään oleva uudelleentarkastelu tarjoaa kuitenkin mahdollisuuden arvioida tätä kantaa uudelleen. Kertomuksessaan yhteisön suuntaviivojen tarkistamisesta komissio tarkastelee, kuinka Euroopan laajuisten liikenneverkkojen yhteentoimivuus ja laatu voitaisiin parhaiten varmistaa. Kertomus esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden 2000 puolivälissä. (1) Wienissä 8. marraskuuta 1968 Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission tekemä liikennemerkkejä ja -opasteita koskeva yleissopimus, jota on tarkistettu vuosina 1993 ja 1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1455/00 esittäjä(t): Béatrice Patrie (PSE) komissiolle. Valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta mainittu direktiivi ravintolisistä.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0194 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1455/00 esittäjä(t): Béatrice Patrie (PSE) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta mainittu direktiivi ravintolisistä Komissio ilmoitti elintarvikkeiden turvallisuudesta 12. tammikuuta 2000 julkaistun valkoisen kirjan (KOM(1999) 719 lop.) 105 artiklassa, että se aikoo tehdä maaliskuuhun 2000 mennessä neuvostolle ja Euroopan parlamentille direktiiviehdotuksen ravintolisistä. Ehdotettu direktiivi liittyy suunniteltuun yhteisön ravitsemuspolitiikkaan ja Ranskan aikomukseen asettaa ravitsemuskysymykset yhdeksi painopistealueista puheenjohtajuuskaudellaan. Tähän päivään mennessä komissio ei kuitenkaan ole hyväksynyt kyseistä direktiiviä. Aikooko komissio hyväksyä tekstin ja lähettää sen nopeasti yhteisön lainsäädäntöviranomaisille? Aikooko komissio noudattaa tiedekomiteoiden neuvoa eri ravintoaineiden päivittäisistä enimmäismääristä? Antaako komissio periksi direktiiviä vastustavalle lääketeollisuudelle? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 2000) Komissio teki 8. toukokuuta 2000 ehdotuksen parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ravintolisistä(1) ja toimittaa sen parlamentille ja neuvostolle lähiaikoina. Ehdotukseen sisältyy ravintoaineiden enimmäismäärän vahvistaminen tiettyjen kriteerien perusteella. Yksi kriteereistä on tieteellisen riskinarvioinnin perusteella vahvistettu korkein sallittu vitamiini- ja mineraalitaso, joka perustuu yleisesti hyväksyttyyn tieteelliseen tietoon. Komissio on pyytänyt elintarvikkeita käsittelevältä tiedekomitealta neuvoja vitamiini- ja mineraalitasojen vahvistamiseen ja ottaa tiedekomitean neuvot täysin huomioon. (1) KOM(2000) 222 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0559/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Suorat ulkomaiset investoinnit.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0107 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0559/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Suorat ulkomaiset investoinnit Mikä oli suorien ulkomaisten investointien vuosittainen kokonaismäärä viimeisen viiden vuoden aikana kussakin jäsenvaltiossa? Miten suorat ulkomaiset investoinnit jakaantuivat Euroopan unionin muiden jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kesken? Kuinka suuri oli kussakin tapauksessa Japanista ja Yhdysvalloista peräisin olevien suorien investointien määrä? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2000) Vastaukset arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyvät kolmesta taulukosta, jotka on toimitettu suoraan hänelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Taulukossa 1 on esitetty ulkomaiset suorat sijoitukset kaikkiin jäsenvaltioihin vuosina 19941999 sekä eri jäsenvaltioiden ulkomaille tekemät suorat sijoitukset samoina vuosina. Taulukossa 2 on esitetty vuoden 1998 osalta kuhunkin jäsenvaltioon tehdyt suorat ulkomaiset sijoitukset seuraavasti: (a) muista jäsenvaltioista tulleet sijoitukset (kokonaisluvut) ja (b) kaikista yhteisön ulkopuolisista maista tulleet sijoitukset (kokonaisluvut). Yhteisön ulkopuolisten maiden osalta on ilmoitettu myös erikseen kuhunkin jäsenvaltioon Japanista ja Yhdysvalloista tulleet sijoitukset. Taulukossa 3 esitetään yksityiskohtaisesti kunkin jäsenvaltion kuhunkin toiseen jäsenvaltioon tekemät sijoitukset. Koska arvoisa parlamentin jäsen on näin kiinnostunut yhteisöön tehdyistä ulkomaisista suorista sijoituksista, hänen kannattaa tutustua Eurostatin aiheesta äskettäin julkaisemaan kirjaan, johon on koottu tuoreimmat tilastotiedot (European Union direct investment yearbook 1999 Data 19881998. Theme 2: Economy and Finance)(1). (1) ISBN 92-828-8310-8.