Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0603/99 esittäjä(t): Umberto Bossi (NI) komissiolle (4. maaliskuuta 1999) Aihe: Italian hallituksen ehdotus työajan lyhentämisestä 35 tuntiin viikossa Työaikaa koskevista periaatteista säädetään direktiivissä 93/104/EY(1) ja siinä määritellään perustavaa laatua olevat suuntaviivat, joita jäsenvaltioiden on noudatettava. Jokaisen yksittäisen valtion on sovellettava läheisyysperiaatteen mukaisesti lainsäädäntöä omien vaatimustensa mukaisesti. Italia ei ole kuitenkaan vielä soveltanut tätä direktiiviä, minkä vuoksi sitä vastaan on käynnistetty rikkomusmenettely. Tällä hetkellä Italian hallitus pyrkii saamaan läpi lain, jolla on tarkoitus lyhentää työaika 35 tuntiin viikossa sekä rajoittaa rikkomusmenettelystä aiheutuvia seurauksia ja välttää sakot. Eikö komission mielestä viikottaisen työajan lyhentäminen lain nojalla merkitse yrityksille työvoimakustannusten nousua, koska verotuksellisia tai rahoituksellisia korvaavia toimia ei ole, ja eikö tällä ole kielteinen vaikutus uusien työntekijöiden palkkaamiseen? Eikö komission mielestä lakiin perustuva viikottaisen työajan lyhentäminen (työstä maksetaan sama palkka ja ilman korvauksia yrityksille) johda lopputuotteiden hintojen nousuun? Eikö komission mielestä viikottaisen työajan lyhentäminen lain nojalla jossakin jäsenvaltiossa saata kyseisen valtion tuotteet epäedulliseen asemaan sisämarkkinoilla ja aiheuta näin ollen häiriöitä markkinoilla? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1999) Työaikadirektiivissä vaadittiin jäsenvaltioita saattamaan täytäntöönpanevat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 23. marraskuuta 1996 ja ilmoittamaan tästä komissiolle. Komissio ei ole tähän mennessä saanut vaadittuja tietoja Italialta ja on siksi päättänyt saattaa asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi(2). Kunhan direktiivissä asetettuja vähimmäisvaatimuksia noudatetaan, yhteisön tasolla ei ole muita oikeudellisia vaatimuksia. Vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivoissa kuitenkin todetaan seuraavaa: "työmarkkinaosapuolia pyydetään neuvottelemaan kaikilla aiheellisilla tasoilla sopimuksia, joilla pyritään työn organisoinnin nykyaikaistamiseen, mukaan lukien joustavat työaikajärjestelyt, jotta voitaisiin parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä saavuttaa joustavuuden ja työsuhdeturvan välillä tarvittava tasapaino". Työajan lyhentämisen taloudelliset vaikutukset ovat monitahoisia. Komissio on hiljattain julkaissut vertailevan katsauksen(3) neljästätoista tätä käsittelevästä tutkimuksesta. Siinä todetaan, että työajan yleinen ja yhtenäinen lyhentäminen vaikuttaisi hyvin vähän työllisyyteen ja työttömyyteen. Komissio toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle jäljennöksen tästä katsauksesta. Tietyissä olosuhteissa työajan vähentämisellä ja mukauttamisella voi kuitenkin olla suotuisa vaikutus työllisyyteen, varsinkin jos niistä neuvotellaan työmarkkinaosapuolten kesken paikallistasolla. (1) EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18. (2) Ks. IP/98/628. Asia C-386/98. (3) Working time: Research and development 1995-1997 A review of literature commissioned by the European Commission and the European Foundation for Living and Working Conditions, julkaisija POV/D.2.