KIRJALLINEN KYSYMYS E-0474/01

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(21. helmikuuta 2001)

Aihe: Sisävesikalastus Irlannissa - jatkuva luonnon tasapainon häiritseminen läntisellä järvialueella

1. Voiko komissio vahvistaa, että läntisellä järvialueella, joka muodostuu Corrib- (Galwayn kreivikunta), Mask- ja Carrajärvistä (Mayon kreivikunta), näiden järvien yhteydessä virtaavista joista maan länsiosissa sekä luoteessa sijaitsevasta Arrowjärvestä (Sligon kreivikunta), taimenen ja lohen määrä on vähentynyt huomattavasti viimeisen 20 vuoden aikana?

2. Voiko komissio lisäksi vahvistaa, että tämä määrän väheneminen johtuu luonnollisten vesiväylien kanavoimisesta ja järvien ja niihin kuuluvan jokien lähiympäristössä olevan maa-alueen kuivattamisesta, mistä syystä nopeita kalavirtoja varten on vähemmän tilaa?

3. Missä määrin taimenkannan jatkuva huononeminen johtuu maataloudesta ja kotitalouksista peräisin olevien fosfaattien aiheuttamasta saastumisesta, lampaiden liiasta laiduntamisesta ympäröivillä rinteillä, happamoitumisesta, joka johtuu havupuiden istuttamisesta järvialueelle viettäville rinteille, eroosiosta ja tästä aiheutuvasta jokien kutupaikkojen vahingoittumisesta ja siitä, että monet kalastajat eivät heitä saamiaan kaloja takaisin kansainvälisen käytännön mukaan, vaan tappavat ne heti kulutusta varten?

4. Mitä on tehty veden laadun parantamiseksi ja kutupaikkojen palauttamiseksi ennalleen taimenkannan suojelemiseksi kysymyksessä 1 tarkoitetulla läntisellä järvialueella sen jälkeen, kun yhteisö aloitti tukien antamisen vuonna 1996?

5. Onko komissio tietoinen, että yhteisön tukivaroin vesiin on pystytetty kiinteiden verkkojen avulla seinämiä, joiden ensisijaisena tarkoituksena on pyydystää haukia helmikuun ja huhtikuun välillä matalista kutupaikoista, joihin ne kokoontuvat?

6. Voiko komissio vahvistaa, että näihin kiinteisiin verkkoihin jää myös taimenia, ahvenia, valkolihaista kalaa, saukkoja, sukeltavia vesilintuja ja muita järvissä, niiden pinnalla ja ympärillä asuvia eläimiä, jotka kamppailevat verkoissa joskus tunteja ennen kuolemaansa?

7. Ovatko nämä luontoa häiritsevät kiinteät verkot lintudirektiivissä tarkoitettuun erityissuojelualueeseen sovellettavien säännösten mukaisia?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(7. kesäkuuta 2001)

1. Läntiseltä kalakunnalta (WRFB) saatujen tietojen mukaan Corrib-, Mask- ja Carrajärvien kalakantojen tutkimus vuonna 1996 osoitti, että purotaimenkanta ei ollut kaikkialla paras mahdollinen ja että erityisesti Corribjärven haukikanta (jälkeenpäin lisätty laji) oli erittäin suuri. Tutkijoiden mukaan tarvittiin useita toimenpiteitä kalakantojen vahvistamiseksi. Näitä toimenpiteitä olivat kalojen ruokailupaikkojen ja kasvujokien kunnostaminen, saasteiden lähteiden hallinta ja poistaminen sekä ei-kotoperäisten petokalojen kantojen karsiminen. Lohikannat ovat erilaisten paineiden alla meriympäristössä.

Luoteisen kalakunnan (NWRFB) mukaan Arrowjärven kalakannan tutkimus vuonna 1994 paljasti purotaimenkannan 50 prosentin laskun verrattuna vuosina 1979 ja 1980 tehtyihin vastaaviin tutkimuksiin.

2. Läntisen kalakunnan mukaan jokien ja virtojen kanavointi vähensi kalamääriä kalojen ruokailupaikoilla. Tämä rakennusosuus oli yksi kehitysohjelman tavoitteista, ja vaivannäön jälkeen on varmistettu, että entiset kuivat kanavat tuottavat nyt merkittävän määrän taimenen ja lohen poikasia. Taimenella on riittävästi tilaa, ja lohenpoikasten tuotannossa tarvitaan nopeasti virtaavaa vettä.

Luoteisen kalakunnan mukaan Arrowjärven kalakantojen lasku ei johtunut luonnollisten vesiväylien kanavoinnista eikä järvien ja niihin kuuluvien jokien lähiympäristössä olevan maa-alueen käyttöönotosta ja kuivattamisesta. Lasku johtui kasvavasta haukikannasta ja monien järveen laskevien jokien huonosta luontotyypistä. Kehityshankkeen tavoitteena oli korjata kalojen luontotyypin ongelma. Hauen säännöstelytoimien lisääminen ei saanut rahoitusta yhteisön ohjelmasta.

3. Läntinen kalakunta on vahvasti sitä mieltä, että taimenmäärä on alkanut kasvaa ohjelmassa toteutettujen kehitystoimien ansiosta. Lampaiden liiallinen laiduntaminen ja metsän istutus voivat aiheuttaa lisäpaineita lohialueille, mutta se on otettu huomioon yleissuunnitelmassa samoin kuin järvien petokalakysymyskin. Kalastajat, joista monet ovat paikallisia asukkaita, ovat kautta aikojen pyytäneet taimenta näistä järvistä, mikä on osa Länsi-Irlannin kulttuuriperintöä. Nämä ihmiset ovat aina pyytäneet ja syöneet kalaa ravinnokseen. Lisäksi kyseinen kalakunta toimii aktiivisesti taimenten pyynnin ja välittömän takaisin heittämisen puolesta.

Luoteisen kalakunnan mukaan lampaiden liiallista laiduntamista lukuun ottamatta kaikki edellä esitetyt seikat ovat saattaneet osaltaan vähentää Arrowjärven taimenkantaa.

Maaseudun kehittämissuunnitelman maatalouden ympäristötoimenpiteiden tavoitteena on rohkaista maanviljelijöitä noudattamaan hyviä maanviljelykäytäntöjä, palkita heitä hyvien käytäntöjen ylittämisestä ja vähentää saasteita, lähinnä nitraatteja. Ympäristötoimenpiteiden tarkoituksena on myös karsia eläinten määrää.

4. Läntisen kalakunnan antamien tietojen mukaan alueilla, joilla on havaittu ongelmia veden laadussa, harjoitetaan korjaavia toimenpiteitä aktiivisesti. Kehityssuunnitelmassa vuosille 1996-1999 keskityttiin jokien kehittämiseen ja suurin osa rahoituksesta käytettiin taimentuotannon maksimointiin. Kutu- ja kasvualueet kunnostettiin tarvittaessa, minkä ansiosta asetetut tavoitteet on saavutettu ja nuorten taimenten määrä on lisääntynyt valtavasti jokien kunnostetuilla osuuksilla. Tätä tulosta tukee suuri määrä kerättyä tieteellistä tutkimusaineistoa sekä ajalta ennen kunnostamista että kalakantojen kasvun jälkeen, ja tietoja on verrattu tarvittaviin hallintatoimiin ja niin edelleen.

Matkailun edistämisen toimintaohjelman tavoitteena oli kunnostaa kalojen kutualueet Arrowjärven taimenkantojen turvaamiseksi. Vastuu järven vedenlaadusta on ensisijaisesti Sligon ja Roscommonin kreivikuntien neuvostoilla ja ympäristönsuojeluosastolla (EPA). Kalakunnalla on vain hyvin rajalliset oikeudet vedenlaatua koskevissa kysymyksissä. Kalakunta voi esimerkiksi nostaa syytteen yksittäisissä rikkomustapauksissa, mutta ennaltaehkäiseviin toimiin sillä ei ole käytännössä valtuuksia. Kalakunta järjestää kuitenkin säännöllisesti saastumistutkimuksia Arrowjärven valuma-alueella ja pyrkii havaitsemaan erityisongelmat, joihin puututaan tarvittaessa. Toivomuksena on nykyistä paljon laajempi ohjelma, jossa olisivat mukana paikallisviranomaiset, EPA, maanviljelijät ja niin edelleen. Paikallisviranomaisten tulisi johtaa ohjelmaa.

5. Läntisen kalakunnan mielestä myöhemmin lisättyä haukea on hallittava, kuten ohjelman tieteelliset neuvonantajat ovat selvästi kehottaneet. Haukia pyydetään ja poistetaan järvestä sekä siirretään elävänä lohettomiin vesiin erilaisin keinoin, kuten rysien, pystyverkkojen ja sähkökalastuksen avulla. Arrowjärvellä yhteisön tukea ei ole käytetty haukien pystyverkkojen laskemiseen.

6. Kuten läntinen kalakunta totesi, pystyverkkojen tarkoituksena on pyytää haukea ja ahventa, ja verkot huolellisesti sijoittamalla minimoidaan muiden kuin saaliskalojen joutuminen verkkoon. Verkkoon jäisi vain harvoin muita eläimiä. Verkkojen laskun ajoittaminen ja sijoituspaikat on suunniteltu minimoimaan muiden kuin kohdelajin yksilöiden jääminen verkkoon. Verkkoon jäävien luonnonvaraisten lintujen

määrä on minimaalinen jopa haukien nappaamien luonnonvaraisten lintujen määrään verrattuna. Kuten edellä todettiin, yhteisön varoista tuettuja verkkoja ei enää käytetä Arrowjärvellä.

7. Läntisen kalakunnan mukaan luonnon tasapaino Corrib-, Mask- ja Carrajärvillä järkkyi hauen istutuksen myötä. Nykyään järvissä pyritään säilyttämään kotoperäiset lajit. Järvet ovat suunnattoman tärkeitä, sillä ne ovat nopeasti kasvavan purotaimenen yksi viimeisiä makean veden turvapaikkoja, jotka on säilytettävä lohivetenä. Tätä mieltä on myös suurin osa irlantilaisista, jotka ovat eläneet ja varttuneet alueella ja joille järvi, ja purotaimen erityisesti, on osa alueen perintöä.

Luoteisen kalakunnan mukaan pystyverkkojen käyttö ei järkytä luonnon tasapainoa. Pystyverkoilla hallitaan haukea, joka ei ole kotoperäinen laji. Hauet poistetaan pystyverkoilla, koska ne saalistavat taimenia, jotka ovat järvien kotoperäinen laji.