ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1061/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (3. huhtikuuta 1998) Aihe: Europolin käyttäminen rikosten vastaisessa taistelussa Voiko neuvosto ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä edistääkseen Europolin käyttämistä rajat ylittävän rikollisuuden vastaiseen taisteluun Britannian puheenjohtajakauden aikana? Erityisesti Ranskassa kesäkuussa 1998 pidettäviin jalkapallon MM-kisoihin liittyen tiedustelen, aikooko puheenjohtajavaltio edistää Europolin käyttämistä niiden unionin laajuisten tietojen selvittelytoimistona, jotka koskevat jalkapallo- ym. huliganismista tuomittuja henkilöitä? Vastaus (24. syyskuuta 1998) 1. Europol-yleissopimus(1) tulee voimaan 1. lokakuuta 1998 yleissopimuksen 45 artiklan mukaisesti kaikkien jäsenvaltioiden ratifioitua sen (viimeinen jäsenvaltio teki ilmoituksen ratifioinnista 12. kesäkuuta 1998). Europol ei kuitenkaan voi aloittaa toimintaansa rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi, ennen kuin viimeinen yleissopimuksen 45 artiklan 4 kohdassa mainittu väline on tullut voimaan. Siihen asti kunnes Europol aloittaa toimintansa, Europolin huumeyksikkö (EDU) - Europolin edelläkävijä - toimii edelleen (yleissopimuksen 45 artiklan 5 kohta) useilla huumeisiin ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvillä alueilla, jotka on määritelty 1. maaliskuuta 1995 hyväksytyssä yhteisessä toiminnassa 95/73/YOS(2) sekä 16. joulukuuta 1996 hyväksytyssä yhteisessä toiminnassa 96/748/YOS(3). Kyseisissä yhteisissä toiminnoissa ei määritellä EDUlle erityistä roolia suhteessa jalkapallo- ja muuhun huliganismiin. 2. Jalkapallo- ja muun huliganismin osalta neuvosto merkitsi tiedoksi istunnossaan 28.-29. toukokuuta 1998 selvityksen jalkapallohuliganismin ehkäisemisestä ja hillitsemisestä kokemustenvaihdon, stadionille pääsyn kieltämisen ja tiedotusvälineitä koskevan politiikan avulla 9. kesäkuuta 1997 annetun päätöslauselman täytäntöönpanosta. Alankomaiden, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Saksan edustajien tehtäväksi oli annettu koosteen laatiminen EU:n jalkapallohuliganismia koskevista vuosittaisista selvityksistä. Tarkoituksena on antaa tarkka kuvaus jäsenvaltioiden tämänhetkisestä tilanteesta, määritellä nykyiset heikkoudet sekä lisätä kansainvälistä yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa lain noudattamista valvovien viranomaisten välillä. On huomattava, että Blackburnissä pidettiin 27.-28. helmikuuta 1998 jalkapallohuliganismia käsitellyt seminaari. Neuvostolle annetussa selvityksessä otetaan huomioon kyseisessä seminaarissa laaditut päätelmät. (1) EYVL C 316, 27.11.1995, sivu 1. (2) EYVL L 62, 20.3.1995, sivu 1. (3) EYVL L 342, 31.12.1996, sivu 4.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1775/98 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle (8. kesäkuuta 1998) Aihe: Echelon-vakoilujärjestelmä Euroopan parlamentin STOA-asiakirjassa ja Euroopan lehdistössä on kerrottu Echelon-nimisen teollisuusvakoiluun tarkoitetun telemaattisen verkon olemassaolosta, jossa Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Kanada, Uusi Seelanti ja Australia ovat mukana. Edellä mainitun asiakirjan mukaan, Echelon-järjestelmä on muista UKUSA-verkkoon kuuluvista elektronisista vakoilujärjestelmistä poiketen suunnattu pääasiassa hallitusten, järjestöjen ja yhtiöiden siviilikohteita vastaan kaikissa maissa. 1. Eikö neuvoston mielestä Echelon-ohjelma, jonka tärkeimpiä jäseniä yksi jäsenvaltioista on (väitteen mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa olisi kaksi kuudesta tukikohdasta, nimittäin Menthmith Hill'issä ja Morwanatow'ssa), selkeästi riko Euroopan unionin jäsenvaltioden välistä solidaarisuutta? 2. Eikö neuvoston mielestä teollisuusvakoilu ole EY:n perustamissopimuksen vastaista ja väärennä kilpailua? 3. Eikö neuvoston mielestä teollisuusvakoilu ole YK:n peruskirjan 51 artiklan vastaista? 4. Mihin välittömiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä tämän tyyppisen teollisuusvakoilun lopettamiseksi? 5. Mihin kiireellisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Yhdysvaltoja ja muita Echelon-teollisuusvakoilujärjestelmässä mukana olevia maita vastaan? Vastaus (24. syyskuuta 1998) Neuvosto ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista asioista.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1412/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Direktiivin 93/119/EY soveltaminen Ranskassa (Eid-El-Kebir) Komissio vastasi otsikossa mainittua asiaa koskevaan marraskuussa 1997 esittämääni kirjalliseen kysymykseen (E-3925/97)(1) seuraavasti: " 'Komissio ei ole tyytyväinen siihen, että Ranska on tietyissä tilanteissa sallinut rituaaliteurastukset teurastamoiden ulkopuolella. Tämän vuoksi komissio on valmistelemassa Ranskan viranomaisille esitettävää pyyntöä, jossa näitä pyydetään vahvistamaan, että rituaaliteurastukset järjestetään ensi vuonna täysin asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti. Jos tällaista vahvistusta ei saada, komissio aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen rikkomisesta johtuvan menettelyn.'" Kuluvan kuun aikana Ranska on jälleen kerran jättänyt noudattamatta eläinten teurastusta koskevia direktiivin 93/119/EY(2) 14 artiklan määräyksiä. 1. Onko komissio jättänyt edellä mainitun pyynnön Ranskan viranomaisille? 2. Ovatko Ranskan viranomaiset vastanneet? 3. Aikooko komissio nyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen rikkomisesta johtuvan menettelyn? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) 1. Komissio esitti Ranskalle pyynnön 17. joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. 2. Ranskan viranomaiset lähettivät 8. huhtikuuta 1998 vastauksen, jossa ne antoivat yksityiskohtaista tietoa viimeaikaisesta kehityksestä asian tiimoilta sekä toteutetuista toimenpiteistä. 3. Komissio tutkii, mihin lisätoimenpiteisiin vastauksen perusteella olisi ryhdyttävä. (1) EYVL C 187, 16.6.1998, s. 92. (2) EYVL L 340, 31.12.1993, s. 21.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2142/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Kansainvälinen rikostuomioistuin Antaako komissio tukensa aloitteille, jotka koskevat alle 15 -vuotiaiden lasten värväämisen armeijaan ja käyttämisen sotilaina määrittelemistä sotarikokseksi, meneillään olevien kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamista koskevien neuvottelujen yhteydessä? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Kysymys kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamisesta ei kuulu yhteisön toimivaltaan. Komissio on Yhdistyneiden Kansakuntien tarkkailijajäsen, eikä se osallistu suoraan käynnissä oleviin neuvotteluihin tuomioistuimen perustamisesta. Näin ollen sillä ei ole neuvottelujen kuluessa ollut mahdollisuutta ilmaista suoraan kantaansa niihin ehdotuksiin, joita on esitetty sotarikoksen määritelmäksi. Komissio tukee ilman muuta parlamentin jäsenen mainitsemia aloitteita, jotka liittyvät nekin sotarikoksen käsitteen määrittelemiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1497/98

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(13. toukokuuta 1998)

Aihe: Rajatarkastukset

Onko komissio vieläkin samaa mieltä kuin antaessaan vastauksen parlamentaarisiin kysymyksiin 1692/84(1), 1789/85(2), 1071/82(3) ja 1508/87(4) ilmoittaen, että kansallisilla viranomaisilla ei ole valtuuksia tiedustella yhdestä jäsenvaltiosta toiseen matkustavilta EU:n kansalaisilta heidän matkansa kestoa tai syytä tai matkan määränpäätä? Koskeeko tämä määräys samalla tavoin sekä maasta lähtöä että maahan saapumista käsitteleviä jäsenvaltion viranomaisia? Tuleeko tämä tilanne muuttumaan Amsterdamin sopimuksen voimaantulon myötä, erityisesti mitä tulee Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Irlantiin?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(13. heinäkuuta 1998)

Kyllä, tuomioistuin on vahvistanut tämän tulkinnan kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaata liikkumista koskevasta johdetusta oikeudesta tuomiossaan, jonka se antoi 30. toukokuuta 1991 asiassa C-68/89 komissio vastaan Alankomaat(5).

Kyllä, johdetussa oikeudessa määrätään, että jäsenvaltioiden on myönnettävä kansalaisilleen oikeus poistua alueeltaan ja sallittava maahan pääsy toisesta jäsenvaltiosta "yksinkertaisesti esittämällä voimassaoleva henkilötodistus tai passi" (katso erityisesti neuvoston direktiivi N:o 68/360/ETY, annettu 15 päivänä lokakuuta 1968, jäsenvaltioiden työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkumista ja oleskelua yhteisön alueella koskevien rajoitusten poistamisesta, 2 artiklan 1 kohta ja 3 artiklan 1 kohta(6)).

Ei, sillä Amsterdamin sopimuksen ja siihen liittyvien määräysten voimaantulo ei vaikuta kansalaisten vapaata liikkumista koskevan johdetun oikeuden soveltamiseen.

(1) EYVL C 269, 21.10.1985, s.1.

(2) EYVL C 314, 8.12.1986, s.1.

(3) EYVL C 12, 17.1.1983, s. 2.

(4) EYVL C 263, 10.10.1988, s. 9.

(5) Kokoelma 1991, s. I-2637.

(6) EYVL L 257, 19.10.1968.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1232/98 esittäjä(t): Anna Terrón i Cusí (PSE) komissiolle (9. huhtikuuta 1998) Aihe: Määrärahojen toteuttamisaste vuosina 1996 ja 1997 Kataloniassa Mikä oli rakennerahaston, koheesiorahaston ja yhteisön aloitteiden maksusitoumus- ja maksumääräahojen toteuttamisaste Kataloniassa varainhoitovuosina 1996 ja 1997? Komission puheenjohtajan Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (28. heinäkuuta 1998) Katalonian kansallisesta aloitteesta toteutettavia tukitoimia koskevat rakennerahastoista toteutettavat maksusitoumukset ja suoritettavat maksut vuosina 1996 ja 1997 ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> On tärkeää korostaa, että yhteisön aloitteesta toteutettavien, koko maata koskevien tukien maksusitoumukset ja maksut kohdistetaan koko tukitoimeen, eikä alueellisia tietoja näin ollen ole saatavilla. Tämä pätee myös kalastusta koskevan tavoitteen 5a yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. Komissio on vuosien 1996 ja 1997 aikana osallistunut Kataloniassa koheesiorahaston kautta ympäristöön ja liikenteeseen liittyvien hankkeiden rahoitukseen 564,42 miljoonalla eculla, joista on maksettu 299,77 miljoonaa ecua.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2066/98 esittäjä(t): Christof Tannert (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: EU:n jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden maiden asepalveluksesta kieltäytyviä ja siviilipalveluksen suorittaneita koskevat tilastotiedot Komissio tiedotti 16. heinäkuussa 1997 antamassaan Agenda 2000 -asiakirjassa EU:n laajentumisen ensi vaiheista. Agenda 2000 -asiakirjaan sisältyvät myös jäsenehdokasvaltioiden Unkarin, Puolan, Romanian, Slovakian, Latvian, Viron, Liettuan, Bulgarian, Tsekin tasavallan, Kyproksen sekä Slovenian hakemuksista annetut lausunnot. Euroopan parlamentti hyväksyi 4. joulukuuta 1997 Agenda 2000 -asiakirjaa koskevan mietinnön, jossa se julistaa, "että Euroopan unioni on avoin Euroopan kaikille demokraattisille valtioille, jotka täyttävät jäsenyydelle asetetut kriteerit" ja "korostaa pitävänsä erittäin merkityksellisenä edistystä erityisesti seuraavilla aloilla... oikeudellisten ihmisoikeusnormien ratifiointi ja täytäntöönpano; poliisin, armeijan ja salaisten palvelujen oikeudellinen vastuu...asepalveluksesta kieltäytymisen periaatteen hyväksyminen". Voiko komissio antaa yksittäisten jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden maiden vuotuiset tilastotiedot - asepalveluksesta kieltäytyvistä - asepalveluksesta kieltäytyneistä, joille on myönnetty vapautus asepalveluksesta - vaihtoehtoisen siviilipalvelun suorittaneista vuodesta 1990 lähtien Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komissiolla ei ole pyydettyjä tietoja.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1656/98 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: Viivästykset Urban-ohjelman täytäntäntöönpanossa Roomassa Aikooko komissio valvoa sitä, missä vaiheessa Urban-ohjelman toteutus on Roomassa? Onko komissio selvillä siitä, että ohjelman toteutukseen liittyvät vaikeudet johtavat tukien pienentymiseen, kuten Italian lehdistössä paljastettiin ("Il Giornale", 10. toukokuuta 1998)? Koska komissio aikoo tiedottaa Euroopan parlamentille Urban-ohjelman etenemisestä Roomassa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1998) Komissio seuraa tarkkaan asianomaisten Italian viranomaisten edistymistä Urban-ohjelman ja sen osana Rooman kaupunginvaltuuston johdolla Roomassa toteutettavan alohjelman täytäntöönpanossa nimenomaan tätä tarkoitusta varten perustetun seurantakomitean välityksellä. Komissio on tietoinen useimpien mukana olevien viranomaisten ohjelman käynnistysvaiheessa kohtaamista yleisistä vaikeuksista. Ne on kuitenkin vähitellen voitettu, ja menojen toteutuminen on hitaasti asettumassa normaalille tasolleen. Ohjelmaan sisältyy mahdollisuus siirtää käyttämättömiä määrärahoja kaupunkien välillä sen mukaan, miten toteutuksesta vastaavat viranomaiset pystyvät käyttämään ne annettujen määräaikojen kuluessa. Komissio aikoo tiedottaa parlamentille yhteisöaloitteiden täytäntöönpanosta syksyllä 1998 julkaistavassa kertomuksessa.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1629/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (27. toukokuuta 1998) Aihe: XXVI Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus Viite "XXVI Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus (1996)" (SEK(97)0628 lopull.) (CES 1381/97) Voiko komissio varmistaa, että viitattaessa kansainvälisiin markkinoihin hallitsevaa asemaa EU:ssa ei arvioida vain suhteessa sisämarkkinoihin? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (10. kesäkuuta 1998) Määräävän markkina-aseman ja sen mahdollisten vaikutusten arvioinnissa otetaan huomioon merkitykselliset markkinat, jotka määritellään kyseiseen tuotteeseen tai palveluun liittyvien kriteerien (tuotemarkkinat) tai maantietellisten kriteerien (maantieteelliset markkinat) perusteella. Komissio on lisäksi julkaissut vuonna 1997 merkityksellisten markkinoiden määritelmää yhteisön kilpailuoikeuden kannalta koskevan tiedonannon(1), jossa selvitetään, miten komissio määrittelee merkitykselliset markkinat, joiden käsite toimii näin ollen oikeudellisena välineenä markkinatutkimusten laatimista ja kilpailuoikeuden soveltamista varten. Tästä seuraa, että jos merkityksellinä markkinoina ovat maailmanmarkkinat, määräävän markkina-aseman arviointi toteutetaan maailmanmarkkinoiden tasolla. Näin tapahtui esimerkiksi asiassa Boeing/Mc Donnell Douglas. Jos markkinat ovat sitä vastoin suljetummat ja jos arviointikriteereistä käy ilmi, että ne säilyvät Euroopan tason markkinoina, kuten useimmiten tapahtuu, tai jopa kansallisina tai alueellisina markkinoina, komission arvio rajoittuu näihin markkinoihin. (1) EYVL C 372, 9.12.1997.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1757/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (27. toukokuuta 1998) Aihe: Tsekin viranomaiset luovat romanigheton Tsekissä Ústí nad Labemin kaupungissa viranomaiset aikovat panna useat sadat romanit asumaan ghetossa rakentamalla muurin sellaisten kerrostalojen ympärille, joissa asuu romaneja. Tarkoitus on eristää romanit tsekkiväestöstä. Tietääkö komissio näistä suunnitelmista ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen, että tämä rasistinen teko estetään? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen parlamentin jäsenen esiin tuomasta asiasta. Komission ylemmät virkamiehet ovat ottaneet asian esille Tsekin viranomaisten kanssa korkeimmalla tasolla ja ilmaisseet huolestumisensa asiasta. Maaliskuussa 1998 Tsekin kanssa tehdyssä liittymiskumppanuudessa mainitaan yhtenä etusijalla olevana kysymyksenä romanien integroimiseksi tehtävä lisätyö. Tsekkiä koskevassa vuoden 1998 Phare-ohjelmaluonnoksessa edellytetään tämän saavuttamiseksi huomattavaa tukea rahoittamalla koulutusta, oikeudellista neuvontaa ja kansalaisten tietoisuutta koskevia toimintoja. Tämä tuki on Phare-ohjelmasta vuodesta 1993 annetun tuen lisänä, jolla pyritään parantamaan romanien tilannetta Tsekissä. On myös huomattava, että lokakuussa 1997 Tsekin hallitus hyväksyi kansallisen ohjelman, jolla tuetaan romanien integroitumista tsekkiläiseen yhteiskuntaan. Kyseisen ohjelman edistymistä koskevien ensimmäisten kertomusten odotetaan ilmestyvän ennen kesää. Liittymiskumppanuuden määräysten mukaisesti yhteisön ja Tsekin assosiaatiokomitean 9. heinäkuuta 1998 pidettävä kokous on sopiva tilaisuus Tsekin viranomaisille kertoa kansallisen ohjelmansa edistymisestä ja yhteisölle toistaa kantansa romanien tilanteesta kyseisessä maassa.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1221/98 esittäjä(t): Umberto Bossi (NI) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: "Media II - kehittäminen ja levitys" -ohjelmaa koskevien tiedonantolehtisten ja lomakkeiden saatavuus yhteisön eri kielillä Euroopan komissio julkaisi virallisessa lehdessä C 71, 7. maaliskuuta 1998, ehdotuspyynnön 6/98, joka koskee yhteisön ohjelmaa "Media II - kehittäminen ja levitys". Ehdotuspyyntöä koskevat tiedonantolehtiset ja hakemuslomakkeet ovat saatavilla ainoastaan ranskan ja englannin kielillä. Eikö komissio katso, että tällaisella mielivaltaisella valinnalla suositaan niitä kansalaisia, joiden äidinkieli on ranska tai englanti, ja luodaan unioniin epäyhtenäisyyttä? Viittaan komission aikaisempaan kysymykseeni E-2249/96(1) antamaan vastaukseen, jossa se toteaa toimivansa sen varmistamiseksi, että sellaiset julkaistavat asiakirjat, jotka koskevat välittömästi kilpailuja, ehdotuspyyntöjä ja mielenkiinnon ilmauksia, julkaistaan yhtäaikaisesti kaikilla yhteisön kielillä. Miten komissio perustelee "Media II - kehittäminen ja levitys" -ohjelmaan liittyvän ehdotuspyyntöä 6/98 koskevan aineiston saatavuutta ainoastaan kahdella yhteisön kielellä? Viittaan komission aikaisempaan kysymykseeni E-1256/96(2) antamaan vastaukseen, jonka VI kohdassa se toteaa, että asetuksen N:o 1 yhteisöissä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 2 artiklan nojalla hakijat voivat toimittaa hakemuksensa millä tahansa yhteisön virallisista kielistä. Voiko komissio selvittää, miksi ehdotuspyynnössä ei täsmennetä, että hakijat voivat toimittaa hakemuksensa muulla kielellä kuin sillä, jolla hakulomake on laadittu? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1998) MEDIA-ohjelman perustamista koskevien kahden neuvoston päätöksen mukaisesti (päätökset 95/564/EY ja 95/563/EY)(3) komissio on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa perustanut MEDIA-desk-tiedotuspisteitä jäsenvaltioihin. MEDIA-desk-tiedotuspisteiden tarkoituksena on tiedottaa audiovisuaalisen alan eurooppalaisille ammattilaisille yhteisön audiovisuaalisesta politiikasta ja erityisesti MEDIA-ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista. Tästä syystä tiedotuspisteet ovat velvollisia jakamaan ja selittämään alan ammattilaisille MEDIA-ohjelmaa koskevat ehdotuspyynnöt, jotka komissio julkaisee ranskaksi, englanniksi ja saksaksi. MEDIA-desk-tiedotuspisteet huolehtivat MEDIA-ohjelman pääkohtien ja ehdotuspyyntöihin liittyvien hakemuslomakkeiden kääntämisestä sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa audiovisuaalisen alan ammattilaiset niin pyytävät. Näin kaikilla on mahdollisuus saada komission hakemuslomakkeet omalla äidinkielellään. MEDIA-ohjelman hankkeita koskevat ehdotukset voidaan esittää komissiolle millä tahansa yhteisön 11 virallisella kielellä. Tänä vuonna suoritettavan MEDIA-ohjelman välitarkistuksen yhteydessä komissio tutkii, miten arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen tekemät huomautukset voitaisiin ottaa huomioon. (1) EYVL C 11, 13.1.1997, s. 71. (2) EYVL C 322, 28.10.1996, s. 46. (3) EYVL L 321, 30.12.1995.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1614/98 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Yleishyödyllisiä yhteisöjä koskevat postimaksut ja REIMS II -järjestelmä REIMS II -järjestelmä liittyy postilaitosten väliseen maksuliikenteeseen, ja sen avulla katetaan kansallisten rajojen yli lähetettävästä postista aiheutuvat maksut EU:ssa. Tämä saattaa aiheuttaa sen, että kansainvälisestä postista perittävät maksut kallistuvat joissakin jäsenvaltioissa. Aikooko komissio ehdottaa, että yleishyödyllisiä yhteisöjä kohdeltaisiin eri tavalla, esim. myöntämällä niille alennusta postimaksuista, jotta kansalaisjärjestöverkkoa olisi mahdollista lujittaa EU:ssa? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1998) REIMS II -sopimuksen (Remuneration of exchanges of international mail) tavoitteena on saattaa eurooppalaisten postialan toimijoiden väliset päätemaksut lähemmäksi maahan tulevan ulkomaanpostin jakamisesta aiheutuvia todellisia kuluja yhteisön tukeman kustannusvastaavuuden mukaisesti. Uusien päätemaksujen käyttö ei välttämättä johda käyttäjien maksamien kansallisten postimaksujen yleiseen korotukseen, vaan pikemminkin se joissain tapauksissa tasapainottaa ulkomaanmaksuja niin, että ne vastaavat paremmin tuotetta. Jäsenvaltiot voivat vapaasti harkita, tarvitsevatko yleishyödylliset yhteisöt tukea, jos niiden postimaksut nousevat.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0918/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Yhteisön rahoitus Yazaki Saltano de Portugal -yritykselle Auton sähkökomponentteja valmistava yritys Yazaki Saltano de Portugal - Componentes Eléctricas para Automóveis, Lda, jonka pääpaikka on Estrada da Rainha - Praia da Granja - Vila Nova de Gaia, on japanilainen yritys, joka asettui Portugaliin 10 vuotta sitten ja jolla oli vuonna 1996 yli seitsemän tuhatta työntekijää. Tiedetään, että tämän yrityksen perustamista ja/tai kehittämistä ja uudenaikaistamista on rahoitettu yhteisön varoista, joko yhteisön ensimmäisestä tai toisesta tukikehyksestä. Tähän liittyen pyydän komissiota ilmoittamaan, onko Yazaki Saltano de Portugal saanut yhteisön rahoitusta ja mistä ohjelmasta tai ohjelmista. Mikä on osarahoituksen tai kokonaisrahoituksen määrä? Mihin sopimuksen yleisiin velvoitteisiin yrityksen oli suostuttava yhteisön rahoituksen saamiseksi? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Jäsenvaltion toimittaman tiedon mukaan tätä yhtiötä ei ole tuettu kummastakaan yhteisön Portugalin tukikehyksestä.