ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2193/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Sellaisen valtionyrityksen perustaminen Espanjaan, jonka tehtävä on ostaa aseita ja vuokrata niitä keskushallitukselle, joka täten välttää kyseisen investointimenon näkymisen kirjanpidossa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0037 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2193/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (23. heinäkuuta 2001) Aihe: Sellaisen valtionyrityksen perustaminen Espanjaan, jonka tehtävä on ostaa aseita ja vuokrata niitä keskushallitukselle, joka täten välttää kyseisen investointimenon näkymisen kirjanpidossa Espanjan hallitus valmistelee edellä mainittua rahoitusjärjestelmää panssarivaunujen ja laivojen ostamiseksi. Valtionyritys antaisi aseet armeijan käyttöön vuokraamalla ne eräänlaisen leasing-järjestelmän kautta, jotta vältettäisiin aseiden kokonaiskustannusten näkyminen hankintavuoden talousarviossa. Riippumatta siitä, miten tällainen järjestely vaikuttaa käsitykseen valtion vallasta ja toimivaltuuksista, katsooko komissio, että kyseinen rahoitusjärjestelmä on niiden talousarvion vakautta koskevien määräysten mukainen, joita jäsenvaltioiden on noudatettava? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 2001) Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti jäsenvaltiot ovat sitoutuneet keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, jolloin talousarvion on oltava lähes tasapainoinen tai ylijäämäinen(1). Tämä talousarvion vakaustavoite perustuu Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT 95) mukaisesti laadittuun julkisen talouden rahoitusasemaan. Järjestelmä sisältää yksityiskohtaiset säännökset leasing-toimintojen käsittelystä (liite II: Kestohyödykkeiden leasing- ja osamaksuostot). Vaikka on odotettava, mille sektorille kyseessä oleva valtionyritys luokitellaan, kyseinen toimenpide näyttää kuitenkin kuuluvan rahoitusleasingin määritelmän piiriin, kuten arvoisa parlamentinjäsen totesi. Rahoitusleasingissa vuokranantaja antaa vuokraajalle lainan kestohyödykkeen ostamiseksi, jolloin vuokraajasta tulee tosiasiallinen omistaja. Kestohyödykettä käsitellään aivan kuin vuokraaja omistaisi sen leasingkauden alusta alkaen. Näin ollen lainan koko pääoma kirjataan muuksi kuin rahoituskuluksi sopimuksen tekohetkellä, kun taas korkomenot kirjataan vuosittain. Mainitun toimenpiteen tarkka arviointi ei ole kuitenkaan mahdollista ennen kuin kyseessä olevien toimien yksityiskohdat selviävät. (1) EYVL C 236, 2.8.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2678/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Alueelliset tuet Italiassa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2678/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (2. lokakuuta 2001) Aihe: Alueelliset tuet Italiassa Mitä mieltä komissio on valtavista määristä alueellisia tukia, joita erityisaseman saaneet alueet ja autonomiset maakunnat jakavat erilaisille yrityksille ja osuuskunnille? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 2001) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevista suunnitelmista. Velvollisuus koskee sekä keskushallinnon että aluehallinnon viranomaisten myöntämää tukea. Komissio arvioi tukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (ent. 92 artikla) sekä asetuksiin, puitteisiin ja suuntaviivoihin sisältyvien sääntöjen perusteella. Aluetukia komissio arvioi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistujen suuntaviivojen(1) perusteella. Italiaa vuosina 20002006 koskevat tuen intensiteetin enimmäismäärät on esitetty Italian aluetukikartassa, joka lähetetään arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Tietyt tukimuodot on todettu yhteismarkkinoille soveltuviksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98(2) nojalla eikä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa (ent. 93 artikla) määrätty ilmoitusvelvollisuus koske niitä. Näitä tukia säännellään 12 päivänä tammikuuta 2001 annetuin komission asetuksin N:o 68/2001(3), N:o 69/2001(4) ja N:o 70/2001(5). Osa Italian ilmoittamista tuista koskee erikoisasemassa olevia Trenten ja Bolzanon autonomisia provinsseja. Arvoisa parlamentin jäsen voi tutustua komission tekemiin päätöksiin Internet-sivustossa http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids. Päätökset on julkaistu todistusvoimaisilla kielillä ja niistä on poistettu luottamukselliset tiedot. Alueittain jaoteltua tietoa valtiontuista on valtiontukirekisterissä: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/register/ii/by_region_8.html. (1) EYVL C 74, 10.3.1998. (2) EYVL L 142, 14.5.1998. (3) Asetus Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen (EYVL L 10, 13.1.2001). (4) Asetus Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EYVL L 10, 13.1.2001). (5) Asetus Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2407/01 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Pulssitaajuusradiolähetykset.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0075 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2407/01 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (21. elokuuta 2001) Aihe: Pulssitaajuusradiolähetykset Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden Euroopan maiden asukkaiden on väitetään viimeisten kymmenen vuoden ajan ja mahdollisesti paljon pidempään altistuneen Ranskasta, Saksasta, Norjasta, Tanskasta, Alankomaista ja Irlannista lähetetyille sykähteleville radiolähetyksille ja kärsineen niiden aiheuttamista haitallisista terveysvaikutuksista. Lähetykset kuuluvat pitkän matkan navigointijärjestelmään (LORAN-C), joka on hankittu USA:n hallitukselta ja joka nyt tunnetaan nimellä Luoteis-Euroopan LORAN-C-järjestelmä (NELS). On mahdollista, että tällaiset pulssitaajuusradiolähetykset kuljetetaan ja keskitetään yleisen sähkönjakelujärjestelmän välityksellä ihmisten koteihin, joissa ne voivat vaikuttaa niille altistuvien henkilöiden aivoihin ja hermojärjestelmään. Nyt sekä haitalliset terveysvaikutukset että altistumispaikat on ilmeisesti dokumentoitu tarkkaan. Onko komissio valmis pyrkimään ratkaisemaan tämän ongelman tutkimuksilla ja/tai lainsäädännöllä lieventääkseen pulssitaajuuksille mahdollisesti altistuvien Euroopan kansalaisten kärsimistä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 2001) Osana Euroopan kansalaisten terveyden suojelua elektromagneettisille kentille altistumiselta neuvosto antoi 12. heinäkuuta 1999 suosituksen 1999/519/EY(1) väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz 300 GHz) altistumisen rajoittamisesta. Arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottaman LORAN-C-järjestelmän taajuudet kuuluvat tämän suosituksen piiriin. Suositus muodostaa eurooppalaisen viitekehyksen väestön suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä. Suosituksen teknisessä liitteessä asetetaan sähkömagneettisille kentille perusrajoitukset ja viitearvot, joita kansanterveydellisistä syistä ei saa ylittää. Suosituksessa kehotetaan jäsenvaltioita noudattamaan perusrajoituksia ja viitearvoja sekä toteuttamaan tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet väestön suojelemiseksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kolmen vuoden kuluessa suosituksen antamispäivästä, mihin toimiin ne ovat ryhtyneet. Komissio jatkaa sellaisten tutkimusohjelmien tukemista, joissa selvitetään ionisoimattoman säteilyn pitkäaikaisaltistuksen terveysvaikutuksia. Lisäksi komissio tukee kansainväliseen yhteisymmärrykseen pääsyä suosituksista ja lausunnoista, jotka koskevat edellä mainittuun suositukseen perustuvia ennaltaehkäisy- ja suojelutoimenpiteitä. Tutkimuksissa ei ole saatu mitään näyttöä siitä, että suosituksessa asetettuja raja-arvoja heikompien pulssimuotoisten kenttien käyttöön liittyisi riskejä. Komissio on kuitenkin pyytänyt myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevältä tiedekomitealta lokakuuhun 2001 mennessä uuden lausunnon sähkömagneettista säteilyä käyttävän tekniikan kehitykseen liittyvistä riskeistä. Komissio tulee ottamaan huomioon kaiken uuden tutkimustiedon aiheesta. (1) EYVL L 199, 30.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3411/01 esittäjä(t): Anne Jensen (ELDR) komissiolle. Pakollisten eläkejärjestelmien ja EY:n perustamissopimuksen 39 ja 43 artiklan yhteensopivuus.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0230 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3411/01 esittäjä(t): Anne Jensen (ELDR) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: Pakollisten eläkejärjestelmien ja EY:n perustamissopimuksen 39 ja 43 artiklan yhteensopivuus Komissiota pyydetään ilmoittamaan, onko Schleswig-Holsteinin hammaslääkäriyhdistyksen sääntöjen (Satzung für das Vorsorgungswerk der Zahnärtzekammer Schleswig-Holstein) mukainen Schleswig-Holsteinin hammaslääkäriyhdistyksen (Zahnärztekammer Schleswig-Holstein) pakollinen jäsenyys (Pflichtmitgliedschaft) ja siihen liittyvä eläkejärjestelmä ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 43 artiklassa tarkoitettujen sijoittautumisvapautta koskevien määräysten ja 39 artiklassa tarkoitettujen työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien määräysten kanssa. Sijoittautumisvapaus ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus ovat kaksi niitä perusvapauksia, joihin yhteisön oikeuden mukainen järjestelmä perustuu. Yllä mainittu sääntö koskee työmarkkinoille pääsyä Saksassa. Kaikista työmarkkinoille pääsyä estävistä tai vaikeuttavista toimista on pitäydyttävä, kuten jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tekemään EY:n perustamissopimuksen 10 artiklassa. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2002) Jäsenvaltion kansalaiset, jotka harjoittavat ammattiaan palkansaajana tai itsenäisenä ammatinharjoittajana toisessa jäsenvaltiossa, ovat velvollisia noudattamaan siellä voimassa olevia kyseisen ammatin harjoittamista koskevia sääntöjä. Kuitenkin jos tällainen velvoite, kuten arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsema velvoite, rajoittaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisoikeutta unionin sisällä, se on EY:n perustamissopimuksen määräysten mukainen ainoastaan, jos sitä sovelletaan erotuksetta vastaanottavan jäsenvaltion ja muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin, jos sitä voidaan perustella yleiseen etuun liittyvillä pakottavilla syillä ja jos sillä varmistetaan oikeutetun tavoitteen toteutuminen edellyttämättä kuitenkaan enempää kuin mikä tämän tavoitteen saavuttamiseksi on tarpeen. Tällaisenaan hammaslääkärin pakollinen jäsenyys ammattijärjestössä ja siihen liittyvä eläkejärjestelmään kuuluminen eivät periaatteessa ole EY:n perustamissopimuksen 39 artiklassa tarkoitetun työntekijöiden vapaan liikkuvuuden ja 43 artiklassa tarkoitetun sijoittautumisoikeuden vastaisia vaatimuksia. Tapauksissa, joissa kansalainen on jo sijoittautunut hammaslääkärinä yhteen jäsenvaltioon ja haluaa perustaa toisen vastaanoton toiseen jäsenvaltioon, vastaanottavan jäsenvaltion on tietenkin otettava huomioon ensimmäisessä sijoittautumisjäsenvaltiossa jo suoritetut velvoitteet, jäsenvaltion eläkejärjestelmään liittyminen mukaan luettuna.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2813/01 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Haaksirikko Sisilian kanaalissa — vainajien nostaminen hylystä.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2813/01 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (10. lokakuuta 2001) Aihe: Haaksirikko Sisilian kanaalissa vainajien nostaminen hylystä Esitin Euroopan komissiolle kirjallisen kysymyksen P-2079/01(1), joka koski jouluna 1996 Sisilian rannikolle haaksirikkoutuneessa aluksessa olleen 238 intialaisen, pakistanilaisen ja tamilin ruumiin nostamista. Saamani vastaus tuntuu täysin riittämättömältä, koska siinä ei selvennetä syitä, miksi tätä pyyntöä ei voida toteuttaa. Haluaisin selvän ja kiistattoman vastauksen seuraaviin kysymyksiin: 1. Mikä elin vastaa ruumiiden nostamisesta? 2. Onko nosto edelleen valinnanvarainen vaihtoehto? 3. Pitääkö komissio solidaarisuuden ja inhimillisen myötätunnon mukaisena sitä, että sadat ihmiset jätetään kalanruoaksi vain siksi, etteivät he ole eurooppalaisia ja ettei heillä ole oikeutta hautaukseen? (1) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 181. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2001) Komissio jakaa varmasti arvoisan parlamentin jäsenen näkemyksen ihmisarvon kunnioittamisesta myös traagisen tapahtuman uhrien kohdalla, joista kysyjän mainitsemassa tapauksessa on kyse. Komissio on pahoillaan siitä, että aiempaan kysymykseen annettua vastausta ei ole pidetty riittävänä, mutta joutuu edelleen toteamaan, että ruumiiden nosto kuuluu yksinomaan Italian viranomaisten toimivaltaan ja heidän vastuulleen. Mitään yhteisön välinettä, sen enempää oikeudellista kuin rahoituksellistakaan, ei voida kyseiseen tapaukseen soveltaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2887/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle. Luxemburgin kompromissi.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2887/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle (11. lokakuuta 2001) Aihe: Luxemburgin kompromissi Yhtyykö neuvosto sitä itseään koskevaan Martin Westlaken kirjaan sisältyvässä Anthony Teasdalen kirjoituksessa esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan Luxemburgin kompromissia ei ole sovellettu vuoden 1985 jälkeen, että sitä ei todellisuudessa vahvistettu Kreikan käyttäessä sitä maataloutta koskevien neuvottelujen aikana vuonna 1988 ja että siihen ei voitaisi vedota nykyisin? Onko Luxemburgin kompromissiin vedottu vuoden 1985 jälkeen, ja jos on, milloin? Mitkä maat kannattavat edelleen Luxemburgin kompromissia, ja muodostavatko ne määrävähemmistön? Vastaus (12. helmikuuta 2002) Neuvostossa käytävät keskustelut eivät perustu akateemisiin julkaisuihin eikä neuvostossa ole koskaan keskusteltu arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta teoksesta. Neuvosto muistuttaa, kuten se todennut aiemmissa yhteyksissä(1), että neuvoston Luxemburgissa 17., 18., 27. ja 28. tammikuuta 1966 pitämän ylimääräisen istunnon päätelmät, joihin yleensä viitataan Luxemburgin kompromissina ja joita ei ole muutettu tai kumottu, eivät estä neuvostoa tekemästä päätöksiä perussopimusten mukaisesti. Se, että perussopimuksissa määrätään monista neuvostossa enemmistöllä tehtävistä päätöksistä, ei kuitenkaan yleisesti ottaen estä neuvoston jäseniä pyrkimästä yleisesti kaventamaan eroja ja sovittamaan kantojaan mahdollisuuksien mukaan ennen kuin neuvosto antaa säädökset. Neuvosto ei myöskään pidä kirjaa mahdollisista tilaisuuksista, joissa ns. Luxemburgin kompromissiin on saatettu vedota. (1) Katso vastaukset kirjallisiin kysymyksiin E-0317/96 ja E-1109/01.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2833/01 esittäjä(t): Terence Wynn (PSE) komissiolle. Ulkomaisia henkivakuutuksia koskevat ranskalaiset veromääräykset.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2833/01 esittäjä(t): Terence Wynn (PSE) komissiolle (12. lokakuuta 2001) Aihe: Ulkomaisia henkivakuutuksia koskevat ranskalaiset veromääräykset Viittaan vastaukseen, jonka Bolkestein antoi komission puolesta kirjalliseen kysymykseen E-1552/01(1) (ranskalaiset veromääräykset ulkomaisille henkivakuutuksille), ja kysyn, onko komissio päättänyt antaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) mukaisen lausunnon perusteluineen? Jos ei, miksi ei? Jos se on tehnyt niin, mikä oli tulos? (1) EYVL C 364 E, 20.12.2001, s. 144. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 2001) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle päättäneensä antaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukaisen perustellun lausunnon, joka on lähetetty Ranskan viranomaisille 25. heinäkuuta 2001. Asiasta julkaistiin lehdistötiedote 26. heinäkuuta 2001(1). Komissio on pyytänyt Ranskan viranomaisia muuttamaan asianomaisia verosäännöksiä kahden kuukauden kuluessa perustellun lausunnon vastaanottamisesta. Komissiolle ei ole tähän mennessä ilmoitettu Ranskan viranomaisten lausunnon johdosta toteuttamista toimenpiteistä. Komissio päättääkin pian menettelyn jatkosta. (1) Nro IP/01/1106.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2649/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) neuvostolle. Zimbabwen ongelmat.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2649/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) neuvostolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Zimbabwen ongelmat Etelä-Afrikan Durbanissa juuri päättyneessä rasismia käsitelleessä konferenssissa osanottajat kiinnittivät paljon huomiota länsimaiden historialliseen velkaan Afrikan mannerta kohtaan. Tällä hetkellä tuhannet valkoihoiset zimbabwelaiset maanviljelijät ovat kuitenkin joutuneet presidentti Mugaben rasistisen pakkolunastuspolitiikan uhriksi. Ottivatko unionin edustajat nämä ongelmat esille Durbanin konferenssissa joko virallisissa tai epävirallisissa yhteyksissä? Jos näin on, mihin johtopäätöksiin tultiin? Durbanin konferenssista huolimatta Zimbabwen tilanne on yhä hyvin ajankohtainen. Millaista painostusta neuvosto aikoo harjoittaa ja mitä välineitä asetetaan käyttöön, jotta Zimbabwessa käynnissä oleva etninen puhdistus saadaan nopeasti keskeytettyä? Vastaus (12. helmikuuta 2002) EU:n edustajat joutuivat Durbanissa Etelä-Afrikassa keskittymään lähes täysin itse konferenssin aiheina olleisiin vaikeisiin asioihin, eikä konferenssissa käsitelty erikseen yksittäisiä maita. He eivät keskustelleet konferenssissa valkoisten maanviljelijöiden tilanteesta. Neuvosto ilmaisi 25. kesäkuuta huolestuneisuutensa Zimbabwen viimeaikaisista tapahtumista ja mainitsi, että kahden kuukauden aikana olisi tapahduttava merkittävää edistymistä sellaisten tavoitteiden osalta kuin poliittisen väkivallan ja sen virallisen lietsomisen lopettaminen, EU:n kutsuminen seuraavien vaalien tukijaksi ja tarkkailijaksi, toimet lehdistönvapauden varmistamiseksi, oikeuslaitoksen riippumattomuus ja sen päätösten kunnioittaminen sekä omaisuuden laittoman haltuunoton lopettaminen. Neuvosto ilmoitti toteuttavansa asianmukaiset toimenpiteet, ellei kyseisenä aikana tapahdu merkittävää edistymistä. Neuvosto ilmaisi jälleen 8. lokakuuta 2001 olevansa huolissaan Zimbabwen tilanteesta ja erityisesti siitä, ettei neuvoston määrittelemien viiden tavoitteen osalta ole tapahtunut edistymistä. Neuvosto päätti käsitellä kysymystä uudelleen sen jälkeen, kun EU:n troikka on neuvoston puheenjohtajan, Belgian varapääministerin ja ulkoasiainministerin Louis Michelin johdolla pitänyt ministerikokouksen Zimbabwen ulkoasiainministerin Stanislaus Mudengen kanssa. Kokous pidettiin 22. lokakuuta 2001. Neuvosto keskusteli 29. lokakuuta 2001 Zimbabwen tilanteesta 25. kesäkuuta ilmaisemiensa päällimmäisten huolenaiheiden valossa ja totesi, ettei merkittävää edistymistä ole tapahtunut. Neuvosto korosti jälleen EU:n olevan valmis tukemaan Zimbabwea vaalien valmistelemisessa ja järjestämisessä lähettämällä maahan tarkkailijaryhmän. Neuvosto päätti myös aloittaa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisen kuulemismenettelyn, jonka tarkoituksena on käynnissä olevan poliittisen vuoropuhelun tehostaminen. Samassa yhteydessä Euroopan unioni ilmoitti tukevansa voimakkaasti SADC:n ja Abujan prosessin Zimbabwea koskevien toimien koordinointia ja täydentävyyttä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2788/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Muuttolintujen menehtyminen Öresundin sillalla.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2788/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Muuttolintujen menehtyminen Öresundin sillalla Muuttolinnut suunnistavat pitkillä matkoilla ennen kaikkea tähtien mukaan. Pilvisinä ja sumuisina päivinä tätä apuneuvoa ei ole käytettävissä, joten esimerkiksi valaistujen rakennusten ja katujen valot johtavat lintuja harhaan. Usein linnut törmäävät esteisiin tai yrittävät löytää kadun, jolle ne voisivat laskeutua. Tämä ilmiö on erityisen merkittävä muun muassa Ruotsin ja Tanskan välisellä Öresundin sillalla, jota valaistaan sumuisella säällä. Sillalla voi menehtyä sumuisena päivänä noin tuhat enimmäkseen harvinaista lintua. 1. Onko olemassa tästä ilmiöstä tehtyjä tutkimuksia? 2. Onko lintuja mahdollista ohjata pois niille hengenvaarallisten rakennusten ja katujen läheisyydestä? 3. Miten komissio pyrkii suojelemaan lintuja? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 2001) Luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY(1) tarjoaa oikeudellisen kehyksen kaikkien luonnonvaraisten lintulajien ja niiden elinympäristöjen suojelulle yhteisössä. Yksittäisten jäsenvaltioiden on kuitenkin huolehdittava eri lintulajien tarkoituksenmukaisesta suojelusta direktiivin vaatimusten mukaisesti tarvittavin ennalta ehkäisevin toimenpitein, jotta huomattavilta haittavaikutuksilta lintupopulaatioihin vältyttäisiin. Komissio on tietoinen, että Juutinrauman alue Ruotsin ja Tanskan välillä on tärkeä muuttolintujen kannalta ja että alueella on erityissuojelualueita. Siitä komissio ei kuitenkaan ole tietoinen, että paljon muuttolintuja menehtyy, kun ne harhautuvat epäsuotuisissa sääolosuhteissa ja törmäävät Juutinrauman siltaan. Lintujen törmäyksistä suuriin rakenteisiin on tehty useita tutkimuksia. Niissä tarkastellaan varsinkin ongelmia, joita suurjännitejohdot ja rakennusten lasiseinät aiheuttavat. Ratkaisut, joilla lintujen törmäykset pyritään vähentämään minimiin, on tehtävä asiaa koskevien tieteellisten tutkimusten perusteella ja ottamalla huomioon paikalliset olosuhteet. (1) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3164/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Rahanpesutuomiot.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0237 - 0237



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3164/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 2001) Aihe: Rahanpesutuomiot 1. Onko komissiolla tilastoja rahanpesutuomioista EU:n jäsenvaltioissa? 2. Jos on, voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta tuomiota kuluneiden 10 vuoden aikana on annettu EU:n jäsenvaltioissa yhteensä ja kussakin jäsenvaltioissa erikseen? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Komissiolla ei ole tilastoja jäsenvaltioissa rahanpesusta annetuista tuomioista, eikä voimassa oleva yhteisön lainsäädäntö velvoita jäsenvaltioita toimittamaan tällaisia tietoja komissiolle.