KIRJALLINEN KYSYMYS E-1742/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(26. toukokuuta 2003)

Aihe: Ikääntyviä ihmisiä koskevat ohjelmat

Euroopan unionia yhä enenevässä määrin vaivaava väestön ikääntymisen ongelma koskettaa lähivuosina erityisesti Italiaa, jonka syntyvyysluvut ovat maailman alhaisimpien joukossa, mistä aiheutuu vakavia seurauksia maan taloudelle. Ennusteiden mukaan vuoteen 2020 mennessä 37 prosenttia koko Euroopan unionin väestöstä on yli 60-vuotiaita.

Näin ollen on tärkeää laatia erityistoimia ikääntyvien ihmisten integroimiseksi yhteiskuntaan ja heidän työssäolokautensa pidentämiseksi tarjoamalla heille mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen.

Vaikka Euroopan yhteisöjen toimielimet ovat jo kauan sitten sitoutuneet ikääntyvien ihmisten ja vammaisten syrjäytymisen ja heihin kohdistuvan syrjinnän torjumiseen, ainakaan vielä ei ole toteutettu konkreettisia ohjelmia kyseisten ilmiöiden torjumiseksi.

Euroopan unionin perusoikeuskirjan 25 artiklan ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13, 136 ja 137 artiklan mukaan kyseisten henkilöryhmien tukeminen ja heidän täysipainoinen osallistumisensa yhteiskuntaan ja kulttuurielämään on kuitenkin painopistealue.

Voiko komissio ilmoittaa edellä esitetyt seikat huomioon ottaen,

1. mihin toimiin aiotaan ryhtyä ikääntyvien ihmisten hyväksi?

2. ovatko yksittäiset jäsenvaltiot tuoneet esille esimerkkejä edellä mainittuun asiaan liittyvistä hyvistä käytännöistä?

3. voiko se laatia yleiskatsauksen edellä mainitusta asiasta?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(10. heinäkuuta 2003)

Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tekemään yhteistyötä ikääntymiskysymysten parissa terveen julkisen talouden, työllisyyden, sosiaalisen suojelun ja terveydenhuollon yhteydessä. Samalla ne säilyttävät nämä eri politiikanalat kansallisessa ohjauksessa. Unionin vastausta ikääntymiseen(1) kehitetään näin ollen osana kokonaisvaltaista keskinäisesti toisiaan vahvistavien politiikkojen strategiaa, joka käynnistettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Lissabonissa ja joka vahvistettiin myöhemmissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa. Ikääntymistä koskevalla EU:n toimintamallilla pyritään saamaan käyttöön kaikenikäisten ihmisten täydet mahdollisuudet. Tämä johtaa toimintaa aktiivisena ikääntymiseen tähtäävien toimintalinjojen ja käytäntöjen suuntaan. Aktiivisena ikääntymiseen sisältyvät olennaisesti elinikäinen oppiminen, työskenteleminen pidempään, myöhempi eläkkeelle jääminen, aktiivisuus eläkkeelle jäämisen jälkeen sekä osallistuminen toimintakykyä lisäävään ja terveyttä ylläpitävään toimintaan. Tällaisilla käytänteillä pyritään parantamaan ihmisten keskimääräistä elämänlaatua ja edistämään samalla yhteiskunnan tasolla kasvua, pienentämään huoltotaakkaa ja tuomaan huomattavia säästöjä eläke- ja terveysmenoissa.

Euroopan työllisyysstrategian sekä turvattuja ja kestäviä eläkkeitä koskevan strategian ensisijaisena tavoitteena on lisätä työssäolovuosia parantamalla työn kannustimia ja ikääntyvien työntekijöiden työllisyysmahdollisuuksia. Ikääntyvien ihmisten asema otetaan täysin huomioon köyhyyttä

ja sosiaalista syrjäytymistä koskevassa avoimessa koordinointimenetelmässä. Se on otettu huomioon myös kansallisissa toimintasuunnitelmissa ja yhteisessä sosiaalista osallisuutta koskevassa raportissa(2). Viime aikoina on tehty seuraavia poliittisia aloitteita: vuonna 2001 hyväksyttiin työllisyyden suuntaviivat aktiivisesta ikääntymisestä, vuonna 2001 pidetyssä Tukholman Eurooppa-neuvostossa asetettiin tavoitteeksi, että 5564-vuotiaiden työllisyysaste on 50 prosenttia vuonna 2010, vuonna 2001 pidetyssä Laekenin Eurooppa-neuvostossa sovittiin eläkkeitä koskevista tavoitteista, vuonna 2002 laadittiin yhteinen kertomus työvoimaosuuden nostamisesta ja aktiivisen ikääntymisen edistämisestä, vuonna 2002 pidetyssä Barcelonan Eurooppa-neuvostossa sovittiin, että eläkeikää nostetaan viidellä vuodella vuoteen 2010 mennessä, ja komissio teki päätöksen esitellä vuoden 2003 yhteenvetoraportissa uuden tosiasiallista keskimääräistä työmarkkinoiltapoistumisikää kuvaavan rakenteellisen indikaattorin.

Syrjinnän torjumista koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa (20012006), jonka määrärahat ovat 100 miljoonaa euroa, käsitellään ikäsyrjintään liittyviä näkökohtia. Ohjelmasta katetaan nykyisin 85 prosenttia ikääntyvien ihmisten järjestöjen eurooppalaisen foorumin (AGE) käyttökustannuksista ja tuetaan useita tutkimuksia, hankkeita ja tietoisuutta lisääviä aloitteita, joiden aiheena on ikäsyrjintä tai joiden aihe sivuaa ikäsyrjintää. Sosiaalista osallisuutta koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (20022006), jonka määrärahat ovat 75 miljoonaa euroa, tuetaan kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä asiaankuuluvilla aloilla sekä ikääntyvien ihmisten osallisuuden lisäämiseen tähtääviä toimia ja ohjelmia.

Kevään 2003 Eurooppa-neuvostolle Brysselissä toimitetuissa komission ja neuvoston yhteisissä raporteissa riittävistä ja kestävistä eläkkeistä(3) sekä terveydenhuollosta ja vanhustenhuollosta(4) kuvataan, kuinka jäsenvaltiot torjuvat ikääntymisestä aiheutuvia laajempia sosiaalisia ja työllisyysvaikutuksia kahdella tärkeällä alalla parantamalla yhdessä työllisyyttä ja sosiaalista suojelua sekä vahvistamalla talouspolitiikkaa. Näissä raporteissa ja sosiaalista osallisuutta koskevassa yhteisessä raportissa(5) tuodaan esiin joitakin esimerkkejä hyvistä käytännöistä.

(1) KOM(2002) 143 lopullinen.

(2) Euroopan unionin neuvosto, asiak. nro 15223/01.

(3) Euroopan unionin neuvosto, asiak. nro 7165/03.

(4) Euroopan unionin neuvosto, asiak. nro 7166/03.

(5) Euroopan unionin neuvosto, asiak. nro 15223/01.