FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/247

(2004/C 33 E/255)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2319/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(14. heinäkuuta 2003)

Aihe: Kampanja ”Monimuotoisuuden puolesta syrjintää vastaan”

Monimuotoisuuden puolesta ja syrjintää vastaan käytävä kampanja kestää useita vuosia ja sen aluksi tarkastellaan työpaikalla tapahtuvan syrjinnän muotoja. Monimuotoisuuden puutteesta syytettyjä yrityksiä verrataan autoteollisuudessa törmäystesteissä käytettyihin nukkeihin. Kampanjan verkkosivulla ja esitteessä maalataan toisaalta idyllinen kuva yrityksistä, joissa on ”monimuotoisuutta”: niiden työntekijät ovat motivoituneempia ja luovempia ja jopa niiden voitot ovat suuremmat.

Kuitenkin useilla eri aloilla toimii yrityksiä, jotka eivät ole etnisen koostumuksensa puolesta ”monimuotoisia”, mutta jotka ovat silti suorituskykyisiä, luovia ja innovatiivisia muun muassa työntekijöidensä taitojen ja valmiuksien monipuolisuuden ansiosta. Se, että useilla yrityksillä ei ole monta ulkomaalaista työntekijää palveluksessaan ei kuitenkaan tarkoita, että kyse olisi minkäänlaisesta syrjinnästä. Usein on niin, että ulkomaalaisilla ei yksinkertaisesti ole vaadittua pätevyyttä, mikä voi johtua esimerkiksi puutteellisesta kielitaidosta ja korkeasta koulun keskeyttämisasteesta.

Mitä menettelyjä aiotaan sisällyttää kampanjaan sen välttämiseksi, että hyvää tarkoittavat yritykset leimaantuvat ”liian” vähäisen etnisen monimuotoisuuden vuoksi?

Onko komissio tietoinen siitä vaarasta, että yritykset voivat yhteisön tai muiden viranomaisten kampanjoinnin synnyttämän painostuksen alla turvautua niin kutsuttuun ”positiiviseen” syrjintään, minkä seurauksena muita pätevämmät hakijat sivuutetaan, koska he eivät ole ulkomaalaisia? Mihin toimenpiteisiin komissio harkitsee ryhtyvänsä monimuotoisuuskampanjoiden kyseisenlaisten vääristyneiden vaikutusten torjumiseksi?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-2305/03, E-2306/03 ja E-2319/03

(26. elokuuta 2003)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman aloitteen tarkoituksena on tiedottaa ihmisille heidän uusista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan, jotka perustuvat EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan pohjalta vuonna 2000 annettuihin kahteen syrjinnän vastaiseen direktiiviin (1). Kampanja rahoitetaan syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman (2) osiosta, joka koskee valistustoimintaa.

Kampanjan verkkosivut ovat pian saatavilla kaikilla unionin kielillä. Kampanjamateriaalin eri kieliversioita viimeistellään parhaillaan, kun asianomaisia sidosryhmiä (kansallisia viranomaisia, työmarkkinaosapuolia ja valtiosta riippumattomia järjestöjä) on kuultu kampanjamateriaalin mukauttamisesta kuhunkin jäsenvaltioon sopivaksi. Verkkosivujen avaamisella aluksi kolmella kielellä pyrittiin välttämään viivytyksiä kampanjan käynnistämisessä. Tämä toimintatapa on johdonmukainen sen käytännön kanssa, jota noudatetaan yhteisön toimielinten, myös parlamentin, muilla verkkosivustoilla, joissa osa sivuista on saatavilla rajoitetusti vain muutamalla kielellä. Avoimuuden vuoksi on syytä antaa tiedot saataville mahdollisimman nopeasti sen sijaan, että odotettaisiin kaikkien yhteisön kielten olevan saatavilla.

Parlamentin jäsen kysyy lisäksi kielikokeiden käytöstä joissakin työpaikoissa sekä vaatimuksista, jotka liittyvät vaadittuun taidon tasoon. Mitä tulee syrjivään käytäntöön, jossa työpaikkailmoitusten valintaperusteena käytetään äidinkielisyyttä, komissio on selvittänyt yleisesti kantansa tähän ongelmaan useissa vastauksissa kirjallisiin kysymyksiin. Parlamentin jäsentä pyydetäänkin tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut kirjallisiin kysymyksiin E-4100/00 (Staes) (3), E-0779/01 (Staes) (4), E-1356/01 (Gemelli) (5), E-1681/01 (Staes) (6), E-1682/01 (Staes) (6), E-2331/01 (Ferrer) (6), E-2900/01 (Staes) (7), E-2901/01 (Staes) (7), E-2944/01 (Staes) (7), E-3189/01 (Rothley) (7), E-3572/01 (Staes) (8), E-0941/02 (Staes) (9), E-2764/02 (Staes) (10), E-1733/03 (Leinen) (11) ja E-2018/03 (Staes) (12).

Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen ”positiivisesta syrjinnästä”, sukupuolisyrjintää koskevassa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (13) asetetaan selkeät rajat niiden toimenpiteiden soveltamiselle, joilla pyritään torjumaan tiettyihin ryhmiin kohdistuvia haittoja työmarkkinoilla. Näillä rajoilla estetään sellaisten toimenpiteiden käyttäminen, joilla edistetään vähemmän pätevien työntekijöiden palkkaaminen sillä perusteella, että he kuuluvat heikommassa asemassa olevaan tai syrjittyyn ryhmään.

Komissio ei myöskään pidä riskinä sitä, että ”hyvää tarkoittavat yritykset leimaantuvat liian vähäisen etnisen monimuotoisuuden vuoksi”.

(1) Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta — EYVL L 180, 19.7.2000, ja neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista - EYVL L 303, 2.12.2000.

(2) Neuvoston päätös 2000/750/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2000, syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta (vuosiksi 2001—2006) — EYVL L 303, 2.12.2000.

(3) EYVL C 174 E, 19.6.2001.

(4) EYVL C 235 E, 21.8.2001.

(5) EYVL C 350 E, 11.12.2001.

(6) EYVL C 93 E, 18.4.2002.

(7) EYVL C 134 E, 6.6.2002.

(8) EYVL C 160 E, 4.7.2002.

(9) EYVL C 229 E, 26.9.2002.

(10) EYVL C 92 E, 17.4.2002.

(11) EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 221.

(12) Katso sivu 201.

(13) Esim. tuomiot asioissa C-450/93, Kalanke, 17.10.1995; C-409/95, Marschall, 11.11.1997.