ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0965/98 komissiolle esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Ekopisteiden sähköinen veloitusjärjestelmä 1. Poistettaessa virheellistä ekopistemittaria kuorma-auton tuulilasi rikkoutui. Kuka korvaa kuljetusyrityksen kärsimät vahingot? 2. Mitä tapahtuu, jos kuljettaja, joka haluaa tehdä vain bilateraalisen matkan, unohtaa painaa tätä ajoa varten tarkoitettua nappia kyseisessä mittarissa niin, että häneltä veloitetaan turhaan ekopisteitä? Voidaanko näitä pisteitä palauttaa? 3. Kuinka joustavasti ekopistetiliä voidaan lukea? Voiko kuljetusyritys tarkastaa ekopistetilinsä päivittäin ja kontrolloida, onko pisteet veloitettu oikein? 4. Miksi mittari pitää kiinnittää tuulilasiin? Eikö sitä voitaisi sinetöidä ajoneuvoon tai asentaa vaikka johonkin toiseen ajoneuvoon? 5. Tulevatko ekopistejärjestelmän satunnaiset tarkastukset olemaan varsinkin siirtymävaiheessa yhtä pikkutarkkoja kuin muut tarkastukset yleensä Itävallassa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) 1. Komission tietoon ei ole tullut tapausta, jossa ekopisteitä rekisteröivä elektroninen tunniste olisi vaurioittanut kuorma-auton tuulilasia. 2. Itävallasta tai Itävaltaan edestakaisella matkalla olevalta kuljettajalta, joka unohtaa valita tunnisteesta edestakaista matkaa osoittavan toimintatilan (ja siten jättää päälle kauttakulkua osoittavan toimintatilan), poistetaan ekopisteet liikenteenharjoittajan tililtä, koska järjestelmä rekisteröi ajoneuvon tehneen kauttakulkumatkan. Jos liikenteenharjoittajan tilillä ei ole ekopisteitä, valvontaviranomaiset pysäyttävät ajoneuvon, koska sitä luultaisiin ajoneuvoksi, joka kulkee Itävallan kautta maksamatta ekopisteitä. Tällaisessa tapauksessa komissio uskoo, että kuljettajaa ei sakoteta, jos hän pystyy todistamaan tarkastusviranomaisia tyydyttävällä tavalla, että kyseessä on edestakainen matka. 3. Elektronisella ekopistejärjestelmällä voidaan ekopisteiden käyttöä koskevat tiedot saattaa ajan tasalle 24 tunnin välein. 4. Tunniste asennetaan tuulilasiin, jotta tien vierellä sijaitseva optinen lukija pystyy lukemaan sen ja jotta kuljettaja pystyy vaihtamaan sen toimintatiloja. Asennus tehdään pysyvästi, jotta kutakin tunnistetta käytetään vain yhdessä kuorma-autossa. 5. Komissio uskoo, että Itävallan viranomaiset kykenevät riittävään valvontaan, jotta Itävallan kautta ei ajettaisi ekopisteitä maksamatta. Komissio on vakuuttunut siitä, että valvontaa ei tehdä syrjivällä tavalla.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0943/98 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Kokemusten jakaminen rahoitustahojen kesken Mihin toimiin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että EAKR:n, ESR:n ja EMOTR:n piiriin kuuluvien ohjelmien parissa työskentelevät tahot jakavat ennakkotapauksia parhaista käytännöistä eri ohjelmien ja jäsenvaltioiden kesken? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (14. toukokuuta 1998) Rakennerahaston tuensaajilla jäsenvaltioissa ei ole virallista velvollisuutta kertoa kokemuksistaan muille tuensaajille. Monille on kuitenkin etua siitä, että tiedetään muiden jäsenvaltioiden parhaat käytännöt. Komissio kannustaa vertailemaan kokemuksia ja toteuttaa monia tiedotustoimia. Vuosittain julkaistaan useita asiakirjoja, analyysejä ja kertomuksia kirjallisesti ja Internetissä. Komission aloitteesta järjestetään monia seminaareja ja konferensseja joko tietystä aiheesta (esimerkiksi yhtäläiset mahdollisuudet, ympäristö, arviointi) tai sellaisten tahojen välillä, joilla on yhteisiä etuja (esimerkiksi tavoitteen 1 kohdealueet, työmarkkinaosapuolet). Lisäksi komissio rohkaisee jäsenvaltioita ja alueita käyttämään tekniseen apuun varattuja määrärahoja ohjelmissa, jotta ne voivat vertailla kokemuksiaan muiden rakennerahaston tuensaajien kanssa.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2176/98 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Toisesta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavien hankkeiden laatutarkastuksia koskeva kertomus Toisesta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavien hankkeiden laaduntarkastuksista laaditussa kertomuksessa esitettyjen johtopäätösten mukaan lähes puolet EU:n yhteisrahoittamista aluekehityshankkeista on teknisesti puutteellisia ja kohteet tulisi korjata tai jopa rakentaa uudelleen, koska ne on tehty joko puutteellisten suunnitelmien pohjalta tai puutteellisista materiaaleista tai rakennelmat eivät täytä hankkeille sopimuksissa asetettuja vaatimuksia. Kertomuksessa mainitaan nimittäin, että toteutetuissa laaduntarkastuksissa kävi ilmi, että noin 50 %:ssa urakoista, joiden kohdalla suoritettiin näytteenottoja, tutkittujen materiaalien laatu ei vastannut teknisiä erityismääräyksiä. Tämä pätee kaikkiin materiaaleihin lukuunottamatta asfalttimateriaaleja, joiden kohdalla suhdeluku nousee noin 70 %:iin. Komissiolta kysytään: Pitääkö edellä mainittu paikkansa ja millä tavoin se aikoo toimia, jotta hallitus ryhtyisi toimiin, jotka velvoittavat näiden hankkeiden urakoitsijat korjauksiin tai uudelleenrakentamiseen sopimusten asettamien velvoitteiden mukaisesti niissä tapauksissa, joissa on todettu näitä velvoitteita rikotun? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1146/98 komissiolle esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) (24 huhtikuuta 1998)

Aihe: Yhtäläisten mahdollisuuksien turvaaminen itävaltalaisille tulkeille ja kielenkääntäjille otettaessa henkilöstöä EU:n käännös- ja tulkkausyksikköjen palvelukseen

Liittämällä Itävallan jäsenyyssopimukseen pöytäkirja n:o 10, joka käsittelee ¨Itävallan saksankielisten erityisilmausten käyttöä Euroopan unionissa¨, tunnustettiin erityisen Itävallan saksan kielen olemassaolo. Erityisilmaisut käsittävät kuitenkin vain 23 eri termiä, jotka liittyvät lähinnä elintarvikealaan. Muilla aloilla, erityisesti lainsäädäntöön liittyvällä alalla, esiintyvät itävaltalaiset sanonnat on jätetty täysin huomiotta.

Neuvosto julkaisi kesäkuussa 1995 päätöslauselman, jossa käsitellään EU:n virallisia kieliä. Päätöslauselmassaan neuvosto korosti erityisesti kielellisen monimuotoisuuden vaalimisen tärkeyttä Euroopan unionissa sekä - toissijaisuusperiaatteen mukaisesti - monikielisyyden edistämistä, jotta unionin kaikkia virallisia kieliä kunnioitettaisiin yhtäläisellä tavalla.

Tosiasiahan on, että Itävallan liittymisen jälkeen unionissa on käytössä kaksi erilaista saksan kielen varianttia, mitä ei kuitenkaan vielä tähän mennessä ole otettu riittävästi huomioon.

Itävaltalaisten kielenkääntäjien ja tulkkien käyttämiä itävaltalaisia erityisilmauksia ei hyväksytä heille järjestetyissä avoimissa kilpailuissa ja niiden käyttö katsotaan kokeissa aina virheeksi. Koska itävaltalaiset avoimiin kilpailuihin osallistujat joutuvat tämän vuoksi epäedulliseen asemaan, haluaisin kysyä komissiolta:

Millä tavoin komissio aikoo varmistaa itävaltalaisten ja saksalaisten kielenkääntäjien ja tulkkien yhtäläiset mahdollisuudet haettaessa henkilöstöä EU:n käännös- ja tulkkauspalveluihin?

Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (10. kesäkuuta 1998)

Kilpailuissa, jotka komissio on järjestänyt kansallisuudeltaan itävaltalaisille saksan kääntäjille muiden toimielinten kanssa vuosina 1996 ja 1997 (EUR/LA99 ja 100), ei olla kielletty itävaltalaisten erityisilmausten käyttöä saatikka rangaistu niiden käytöstä. Soveltuvien hakijoiden luetteloihin otettiin yhteensä 22 kilpailuissa menestynyttä hakijaa, joita otetaan palvelukseen, jos ja kun paikkoja vapautuu.

Komission yhteinen tulkkaus- ja konferenssipalvelu SCIC oli tietoinen saksan kielen itävaltalaisesta variantista järjestäessään koulutuspäiviä Wienissä ja Grazissa Itävallan liittymisen ja tulevan puheenjohtajuuden johdosta yhdessä itävaltalaisten viranomaisten kanssa touko- ja heinäkuussa 1997 sekä maalis- ja huhtikuussa 1998. Näiden aikana saksaa tulkkaavien oli mahdollista tutustua, opiskella ja syventää kyseiseen kielivarianttiin liittyviä tietojaan erityisesti oikeuden, talouden, hallinnon, rahoituksen ja pankkitoiminnan alalla.

Komissio ei katso itävaltalaisten erityisilmausten käyttöä kilpailuissaan ja sisäänpääsykokeissaan virheeksi ja pyrkii jatkossakin takaamaan yhtäläiset mahdollisuudet saksankielisille kääntäjille ja tulkeille näiden kansallisuudesta riippumatta.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1407/98 komissiolle esittäjä(t): Maren Günther (PPE) (11. toukokuuta 1998) Aihe: EU:n yleisesti koko Ylä-Baijerin osavaltiolle ja erityisesti Münchenissä sijaitsevalle Tekniselle korkeakoululle myöntämä tutkimustuki Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin, jotka liittyvät EU:n Ylä-Baijerin alueelle myöntämään T& K-alan tutkimustukeen: 1. Kuinka paljon Ylä-Baijerin alueelle myönnettiin T& K-alan tutkimustukea yhteensä vuonna 1997? 2. Miten tuki jakautui eri tahojen kesken (suurteollisuus ja sen tutkimusinstituutit, pk-yritykset, Münchenin yliopisto, riippumattomat tutkimusinstituutit, jne.)? 3. Kuinka paljon tukea myönnettiin Garchingenissa sijaitsevan Münchenin Teknisen korkeakoulun eri tutkimusinstituuteille? Kuinka paljon tukea myönnettiin kullekin Teknisen korkeakoulun eri instituutille? Komission jäsenen Edith Cresonin komission puolesta antama vastaus (15. heinäkuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1227/98 komissiolle esittäjä(t): Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Kerosiinin terveysvaikutukset Onko komissiolla käytössään paikkansa pitäviä tietoja kerosiinin vahingollisuudesta? Jos on, missä määrin tämä tuote on haitallinen? Onko totta, että kerosiini, joka koostuu osaksi bentseenistä, voi aiheuttaa hengityselinten syöpää ja leukemiaa? Onko komissiolla asiasta olevat tiedot käytettävissä? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) Komission Iuclid-tietokannassa on toksikologisia tietoja kerosiinista, ja nämä tiedot ovat kaikkien käytettävissä. Kerosiinia, raakaöljyn fraktiota, jonka yksi ainesosa on bentseeni (alle 5 %), ei ole tähän saakka luokiteltu sen mukaan, onko se karsinogeeninen ihmisille (¨Monographs on the Evaluation of Carcinognic Risks to Humans¨, Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos). Sen karsinogeenisuudesta koe-eläimille on rajoitettuja tietoja (esim. ihokasvaimet hiirillä). Hiljattain tehdyissä epidemiologisissa tutkimuksissa, jotka koskivat kerosiinin mahdollisia karsinogeenisia vaikutuksia (esim. keuhkosyöpä), ei saatu ratkaisevia tuloksia. Biolääketieteen ja terveyden alaan kuuluvassa yhteisön tutkimusohjelmassa (Biomed 2) tuetaan hanketta, jossa tutkitaan altistumista alhaisille bentseenimäärille, yksilöiden välistä biologista vaihtelevuutta ja syöpäriskiä. Hanketta koordinoi Genevessä sijaitseva Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, ja siitä odotetaan tuloksia vuonna 2001.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0640/98 komissiolle esittäjä(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Pitääkö paikkansa, että komissio on ilmoittanut Espanjan viranomaisille pelkäävänsä sitä, että espanjalaisten alemman insinööritutkinnon suorittaneiden pääsy ura-alueelle A/LA edesauttaisi muiden jäsenvaltioiden kolmivuotisten tutkintojen suorittajien pääsyä tälle ura-alueelle? Onko tämä relevantti syy estää espanjalaisten alemman insinööritutkinnon suorittaneiden osallistuminen? Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 ja E-0728/98 (21. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa, että suurin osa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämistä tiedoista sisältyy Garcia Ariaksen (E-2749/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) ja Dührkop Dührkopin (E-4186/97) ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. )) kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Tämän vuoksi komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan näihin vastauksiin, joissa se antoi kattavan selvityksen Euroopan unionin virkamiesten ura-alueiden A ja LA tutkintovaatimuksiin soveltamastaan yleisestä lähestymistavasta ja erityisesti siitä, miten näitä tutkintovaatimuksia sovelletaan espanjalaisiin insinööritutkintoihin. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa. Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/821 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 3. maaliskuuta 1994 asiassa T*82/92 Cortés Jiménez vastaan komissio antamaan tuomioon. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että avoimeen kilpailuun KOM/A/104 osallistunut hakija on nostanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen (asia T*299/97), joka kirjattiin tuomioistuimen kirjaamossa 1. joulukuuta 1997. Komissio ei voi antaa asiaa koskevaa vastausta, koska oikeuskäsittely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1153/98 komissiolle esittäjä(t): José Apolinário (PSE) (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Lissabonin ja Vale do Tejon (Portugali) BKTL Eurostatin viimeisimpien tilastojen mukaan Lissabonin ja Vale do Tejon BKTL asukasta kohti on yli 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, eikä alue siten jatkossa kuulu rakennerahastojen 1 tavoitteen piiriin. Ottaen huomioon Lissabonin ja Vale do Tejon alueen monikasvoisuuden ja taloudellisten ja sosiaalisten tilanteitten erot kysyn kuitenkin komissiolta, eikö komissio pidä tarpeellisena tehdä tarkempaa selvitystä valtavasta Lissabonin ja Vale do Tejon alueesta? Viittaan tässä yhteydessä komission antamaan vastaukseen kirjalliseen kysymykseeni P-2010/97 ((EYVL C 45, 10.2.1998, s. 142. )) BKTL:n vaihteluista Andalusiassa. Voidaanko tällainen tarkempi arvio tehdä NUTS 3 -jaon tasolla (niin kuin komissio sanoi mainitussa vastauksessa kysymykseen 2010/97). Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 1998) Oikeus kuulua rakennerahastojen tavoitteen 1 piiriin määritellään tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) 2-tasolla. Tämän tavoitteen yhteydessä pyritään kuromaan kiinni taloudellinen jälkeenjääneisyys, joten tilannetta on tarkasteltava riittävän suurten maantieteellisten yksiköiden tasolla, jotta voidaan toteuttaa alueellista kehityspolitiikkaa. Vaikka Lissabonin ja Vale do Tejon alueen sisällä onkin eroja, NUTS 3 -tason tietoihin on syytä suhtautua varauksella, koska kyseiset maantieteelliset yksiköt ovat sen verran pieniä ja koska säännöllisesti toisella alueella työssä käyvät aiheuttavat menetelmällisiä vaikeuksia arvioitaessa bruttokansantuotetta (BKT) henkeä kohti. BKT arvioidaan tuotantopaikan perusteella, kun taas väestön määrä lasketaan asuinpaikan perusteella. Tämä nostaa automaattisesti asukaskohtaista BKT-lukua alueilla, joihin työpaikat keskittyvät (suur-Lissabonin alue tässä tapauksessa), ja laskee sitä alueilla, joilla työntekijät asuvat. Tämän ongelman merkitys vähenee alueen koon myötä, joten ongelma on huomattavasti vähäisempi NUTS 2 -tasolla.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0636/98 komissiolle esittäjä(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) suorittaneiden urallaetenemisvaatimukset muihin verrattuna Katsooko komissio, että ammattikorkeakoulututkinto (Fachhochschuldiplom) on Saksan korkein tutkinto vai katsooko se, että yliopistollinen Hochschule-tutkinto on Saksan korkein tutkinto? Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 ja E-0728/98 (21. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa, että suurin osa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämistä tiedoista sisältyy Garcia Ariaksen (E-2749/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) ja Dührkop Dührkopin (E-4186/97) ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. )) kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Tämän vuoksi komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan näihin vastauksiin, joissa se antoi kattavan selvityksen Euroopan unionin virkamiesten ura-alueiden A ja LA tutkintovaatimuksiin soveltamastaan yleisestä lähestymistavasta ja erityisesti siitä, miten näitä tutkintovaatimuksia sovelletaan espanjalaisiin insinööritutkintoihin. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa. Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/821 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 3. maaliskuuta 1994 asiassa T*82/92 Cortés Jiménez vastaan komissio antamaan tuomioon. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että avoimeen kilpailuun KOM/A/104 osallistunut hakija on nostanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen (asia T*299/97), joka kirjattiin tuomioistuimen kirjaamossa 1. joulukuuta 1997. Komissio ei voi antaa asiaa koskevaa vastausta, koska oikeuskäsittely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0993/98 komissiolle esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) (2. huhtikuuta 1998) Aihe: Työvoiman vapaa liikkuvuus 1. Henkilöt, joilla väestörekisterin mukaan on osoite Tanskassa, eivät erityistapauksia lukuun ottamatta voi saada lupaa ammattiin liittyvään ajamiseen maan rajojen sisäpuolella ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity toisessa EU:n jäsenvaltiossa. Tämä pätee myös silloin, kun kyseinen henkilö työskentelee ulkomaisessa yrityksessä ja kun vain pieni osa työstä tehdään Tanskassa. Koskeeko tämä vain Tanskaa, vai onko se yleistä EU:n jäsenvaltioissa? 2. Katsooko komissio, että tämä tilanne on työvoiman vapaan liikkuvuuden periaatteen mukainen? Miksi / miksi ei? 3. Pitääkö komissio tätä tilannetta toivottavana? Miksi / miksi ei? 4. Aikooko komissio tehdä aloitteita tilanteen korjaamiseksi, jotta EU:n kansalaisten kannalta on houkuttelevampaa hakea työtä toisesta jäsenvaltiosta? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 1998) Tanskan lainsäädännön mukaan yksityishenkilöiden ja yhtiöiden, joiden kotipaikka on Tanskassa, on rekisteröitävä ajoneuvonsa Tanskassa. Vaikka tietyin edellytyksin myönnetään poikkeuksia, niistä ei ole juurikaan hyötyä Tanskassa asuville ja toisessa jäsenvaltiossa työskenteleville rajatyöntekijöille. Tapauksiin, joissa rajatyöntekijöiden käytössä on muussa jäsenvaltiossa rekisteröity työnantajan auto, sovelletaan tiukkoja rajoituksia. Tanskan viranomaiset sallivat yrityksen autojen käytön työntekijöiden asuinpaikan ja rajan välillä ainoastaan viikonloppuisin ja lähinnä testiajoihin. Rajatyöntekijät eivät saa käyttää yrityksen autoja yksityisajoihin. Komissio katsoo, että nämä määräykset rikkovat yhteisön lainsäädäntöä, joka koskee työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja vapautta tarjota palveluja yhteisössä (EY:n perustamissopimuksen 48 ja 59 artikla), seuraavista syistä: Tanskassa asuvat työntekijät eivät voi ottaa naapurivaltiosta sellaista työtä, jossa he joutuisivat ajamaan yrityksen autoa työtehtävissä rajan kummallakin puolella. Kun otetaan lisäksi huomioon, että yrityksen auton käyttö myös yksityistarkoituksiin on monessa tapauksessa tavanomainen osa palkkaa, rajatyöntekijät eivät voi hyödyntää kaikkia työnantajan myöntämiä luontoisetuja. Työnantajat niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat Tanskan rajanaapureita, eivät mielellään ota palvelukseensa Tanskassa asuvia työntekijöitä, koska nämä eivät voi ammattiin liittyvissä tehtävissään laillisesti ajaa kyseisissä jäsenvaltioissa rekisteröityjä autoja. Tämä rajoittaa yritysten työntekijävalintoja ja mahdollisuuksia käyttää Tanskassa asuvia työntekijöitä palveluja tarjotessaan. Komissio on perillä tilanteesta, koska useat Tanskassa asuvat yhteisön kansalaiset ovat valittaneet asiasta. Tutkittuaan asiaa perusteellisesti komissio aloitti rikkomisesta johtuvan menettelyn Tanskaa vastaan EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti. Komissio on vastikään päättänyt lähettää Tanskalle perustellun lausunnon.