ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2748/97 komissiolle esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Vammaisten työntekijöiden oikeudet EU:ssa Katsooko komissio, että jäsenvaltioiden kansallisten lainsäädäntöjen välillä on laajoja poikkeamia, mitä tulee vammaisten työntekijöiden oikeuksiin? Kuinka komissio on pyrkinyt saamaan tietoja parhaasta jäsenvaltioista tavattavasta käytännöstä tällä alueella ja levittämään tätä tietoa? Onko komissio tietoinen Remploy Ltd:n aloitteista ja saavutuksista Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja olisiko tarkoituksenmukaista saada kuulla heidän kokemuksistaan ja levittää tätä tietoa eteenpäin? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1997) Jäsenvaltioiden lainsäädännöissä on eroja vammaisten työntekijöiden oikeuksien osalta. Komissio on kehittänyt aloitteita, joiden tarkoituksena on hyvien toimintatapojen tunnistaminen ja joiden avulla jäsenvaltiot voivat järjestää tämän alan vaihtoa erityisesti HELIOS II -ohjelman ja Employment-HORIZON-ohjelman kautta. Toimista saatuja kokemuksia koskevat tiedot lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema järjestö on saanut yhteisön tukea edellä mainittujen ohjelmien puitteissa. Yhteisön tuki on tehnyt mahdolliseksi järjestön taitotiedon ja kokemusten levittämisen koko yhteisöön. Komission vuosittaiseen kertomukseen Euroopan työllisyydestä tulee tänä vuonna luku vammaisten työllisyystilanteesta. Tällä hetkellä valmistellaan myös tiedonantoa, jonka tarkoituksena on edistää vammaisia koskevaa johdonmukaista työllisyyspoliittista strategiaa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2559/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Eläinten kuljetukset Komissio on ehdottanut uutta direktiiviä, jossa määritellään eläinten kuljetuksiin tarkoitettujen ajoneuvojen tekniset vaatimukset. Eläinten olosuhteiden parantamisen väitetään olevan yksi kyseisen direktiivin päämääristä. Millä perusteella komissio uskoo tämän uuden direktiivin parantavan eläinten hyvinvoinnin tasoa? Voiko komissio kertoa yksityiskohtaisemmin niistä neuvoista, joita se on saanut eläinlääketieteen ja eläinten hyvinvoinnin asiantuntijoilta kyseisen direktiivin luonnosteluvaiheessa? Onko komissio harkinnut eläinten vientikaupan EU-tukien lopettamista keinona vastustaa kuljetettaviin eläimiin kohdistuvaa julmuutta? Onko komissio harkinnut toimenpide-ehdotuksia lihateollisuuden työllisyyden kohentamiseksi vaatimalla, että eläimet on teurastettava kasvupaikkansa lähistöllä ennen kuin niiden lihat viedään ulkomaille? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. syyskuuta 1997) Komission ehdotus yli kahdeksan tuntia kestäviin eläinten kuljetuksiin tarkoitettujen kulkuneuvojen vaatimuksista perustuu eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetundirektiivin 91/628/ETY ((EYVL L 340, 11.12.1991. )), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 95/29/EY ((EYVL L 148, 30. 6.1995. )), 13 artiklan säännöksiin. Direktiivi 95/29/EY perustuu pitkissä ja vaikeissa neuvotteluissa saavutettuun poliittiseen kompromissiin. Tässä direktiivissä vahvistettiin saatavissa olevien tieteellisten tutkimusten perusteella ajoneuvojen vaatimusten perustekijät sen liitteen VII luvun 3 kohdassa. Tieteellisten tutkimusten mukaan on ilmeistä, että tuuletus ja eläinten säännöllinen tai jatkuva vedensaanti lajista ja iästä riippuen ovat erittäin tärkeitä eläinten hyvinvoinnille. Komissio on tutkinut mahdollisuutta poistaa vientituet viejiltä, jos voidaan selkeästi osoittaa, että nämä eivät ole noudattaneet kaikkia sääntöjä eläinten hyvinvoinnista kuljetettaessa niitä lopulliseen määräpaikkaan. Komissio on vähän aikaa sitten esittänyt neuvostolle ehdotuksen, jossa vientituen maksamisen edellytyksenä on eläinten hyvinvointia kuljetusten aikana koskevien säännösten noudattaminen. Komissio ei ole harkinnut toimenpide-ehdotuksia lihanjalostusteollisuuden työllisyyden kohentamiseksi vaatimalla, että eläimet on teurastettava kasvupaikkansa lähistöllä.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2511/97 komissiolle esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) (22. heinäkuuta 1997) Aihe: Rio Torton kaatopaikka (Pisa - Italia) Volterran lähellä sijaitsevaan kulttuurin, matkailun ja ympäristön kannalta erittäin arvokkaaseen Rio Tortoon aiotaan rakentaa jopa parkitusteollisuuden erityisjätteille tarkoitettu jättiläismäinen kaatopaikka. Kaatopaikan rakentamiseen tarkoitetulta alueelta edellytetään hydrogeologista käyttöä, josta määrätään lailla, sillä alueella kulkee vesivirta, joka Era-joen kautta päätyy Arno-jokeen. Lisäksi alueen maaperässä on runsaasti sulfaattipitoisia kuumavesilähteitä. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jotta noudatettaisiin lakia ja vältettäisiin jättiläismäisen kaatopaikan rakentaminen matkailun ja ympäristön kannalta erityisen merkittävälle paikalle? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 1997) Komissio tietää, että Rio Torton lähellä sijaitsevan nahkatehtaan erityisjätteille suunnitellaan kaatopaikkaa. Jätteiden luonteesta riippuen hanke pitäisi sisällyttää tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985. )) liitteeseen I tai II. Komissio aikoo siksi ottaa yhteyttä Italian viranomaisiin ja kuulla heitä asiasta varmistuakseen, että yhteisöoikeutta (erityisesti direktiiviä 85/337/ETY) noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2505/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun työllisyys Onko komissiolla antaa tietoja, joiden mukaan maatalousalan jatkuvasti paheneva työttömyys Euroopan unionin maaseutualueilla on lieventynyt sen johdosta, että alueille on jaettu neuvontaa ja/tai rahaa yhteisen maatalouspolitiikan (maaseutualueiden kehitystä koskevien) 5a ja 5b tavoitteiden mukaisesti? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 1997) Joka vuosi voidaan todeta aktiivisen maanviljelijäväestön prosentuaalisen osuuden vähenevän ja joukon maatiloja katoavan. Vuonna 1983 maa- ja metsätaloussektorin osuus oli vielä 9,3 prosenttia kokonaistyövoimasta. Vuonna 1995 tämä prosenttiosuus oli enää 5,5 prosenttia. Työpaikkojen luomisen tai säilyttämisen maaseutualueilla mahdollistavat monet erilaiset toimenpiteet, joita on rahoitettu tavoitteen 5a mukaisesti, joka pyrkii nopeuttamaan maatalouden rakenteiden sopeuttamista yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen sisällä, sekä tavoitteen 5b mukaisesti, joka pyrkii helpottamaan maaseutualueiden kehittämistä ja rakenteellista mukauttamista. Tavoitteen 5a mukaisesti rahoitettujen toimenpiteiden joukossa olevaa nuorten viljelijöiden perustamistukea myönnetään vuosittain keskimäärin 23 000 nuorelle viljelijälle. Maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen myönnetyt tuet auttavat säilyttämään tai luomaan työpaikkoja tällä sektorilla. Vuoristoalueilla tai epäsuotuisilla alueilla asuville maanviljelijöille myönnettävät tasaushyvitykset kannustavat säilyttämään työpaikkoja erityisen vaikeilla alueilla. Vuonna 1995 yli 1 200 000 maanviljelijää pääsi osalliseksi näistä tuista. Tavoitteen 5b mukaisesti rahoitetut ohjelmat pyrkivät erityisesti korvaamaan maatalouden työpaikkojen jatkuvaa menetystä kehittämällä varsinkin uusia pieniä ja keskisuuria (PK-) yrityksiä, maaseutumatkailua ja palveluelinkeinoja sekä kunnostamalla kyliä. Kokonaisarviot osoittavat, että koko jakson 1989-1999 aikana voidaan yhteisöohjelmien täytäntöönpanolla luoda tai säilyttää yli 500 000 työpaikkaa tavoitteen 5b kohdealueilla.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2180/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - todennettavuus 1. Miten geneettisen muuntamisen ¨todennettavuus¨ voidaan varmistaa kylvösiementen osalta, jos uusi/uudet proteiini(t) muodostuvat ja ovat havaittavissa vasta kasveissa? 2. Millaisia todentamismenetelmiä aiotaan tulevaisuudessa ottaa käyttöön tällä tasolla eri kylvösiemenluokkien erottelemiseksi? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2160/97, E-2162/97, E-2164/97, E-2166/97, E-2176/97, E-2178/97, E-2180/97, E-2182/97 ja E-2186/97 (28. lokakuuta 1997) Kuten asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997. )) 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa on säädetty, asianmukaisella analyysillä on voitava tarvittaessa osoittaa, että jonkun elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan tietyt ominaisuudet ¨eroavat tavanomaisen elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan vastaavista ominaisuuksista, ottaen huomioon tällaisten ominaisuuksien luontaiset hyväksyttävissä rajoissa esiintyvät vaihtelut¨. Muistutettakoon lisäksi, että 8 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä päätetään 13 artiklassa säädetyn (komitologia) menettelyn mukaisesti. Kysymysten sanamuodon perusteella ei voi tunnistaa, mitä tarkastuksia arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa. Joka tapauksessa yleisiä elintarvikkeiden valvontaa koskevia yhteisön lainsäädännön säädöksiä sovelletaan. Asetuksen 258/97 4 ja 6 artiklan mukaisesti toteutettavia arviointeja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja erityisesti jäsenvaltioiden tehtävästä arviointeja tekevien elinten suhteen on säädetty 4 artiklan 3 kohdassa, 6 artiklan 2,3 ja 4 artiklassa sekä tiettyjen tapauksien osalta 7 ja 9 artiklassa. Huomattakoon, että 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio julkaisee suosituksia tieteellisistä näkökohdista, jotka koskevat ensiarviointien laatimista. Näiden säännösten täydennyksenä sovelletaan tarvittaessa direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 117, 8.5.1990. )) voimassa olevia säännöksiä. Analyysimetodien osalta muistutettakoon, että direktiivin 93/99/ETY ((EYVL L 290, 24.11.1993. )) 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että virallisessa elintarvikkeiden tarkastuksessa käytettävien analyysimenetelmien hyväksynnässä noudatetaan mahdollisuuksien mukaan tiettyjä elintarvikkeiden tarkastuksessa tarvittavien, yhteisön näytteenottomenettelyjen ja analyysimenetelmien käyttöön otosta annetussa direktiivissä 85/591/ETY ((EYVL L 372, 31.12.1985. )) vahvistettuja arviointiperusteita.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2136/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - geeniteknologian avulla tuotetut entsyymit ja lisäaineet Onko Euroopan unioni suunnitellut toimia, joilla pyritään täyttämään nykyisessä lainsäädännössä olevat aukot, jotka koskevat lupien myöntämistä sellaisille geneettisesti muunnettujen mikro-organismien avulla tuotetuille entsyymeille tai lisäaineille, jotka eivät kuulu uuselintarvikkeita koskevan asetuksen eivätkä lisäaineita koskevan asetuksen piiriin? Vastaus (20. lokakuuta 1997) Uuselintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia koskevan asetuksen 258/97 2 artiklassa ilmoitetaan, että asetusta ei sovelleta elintarvikelisäaineisiin, elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitettuihin aromeihin eikä elintarvikkeiden tuotannossa käytettyihin uuttoliuottimiin. Näitä soveltamatta jättämisiä sovelletaan kuitenkin ainoastaan sikäli kuin perusdirektiivissä säädetyt suojatasot vastaavat uuselintarvikkeita ja elintarvikkeiden uusia, ainesosia koskevassa asetuksessa säädettyä suojatasoa. Tämän lisäksi lienee hyödyllistä kiinnittää kysyjän huomio siihen, että komissio on lausunut vahvistavansa, että jos käytäntö osoittaa, että olemassa olevan oikeudellisen kehyksen mukaisessa kansanterveyden suojaamisen järjestelmässä on puutteita erityisesti valmistuksen apuaineiden suhteen, se laatii ehdotuksia näiden puutteiden korjaamiseksi (EYVL N:o L 43, 14.2.1997, s.7). Toistaiseksi neuvostoon ei ole toimitettu tällaista ehdotusta.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2528/97 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Ukrainan ydinvoimaloiden turvallisuus Ukrainassa on tällä hetkellä Tshernobylin voimalan lisäksi kaksi ydinvoimalaa, joita ei ole vielä rakennettu valmiiksi. Ukrainalaiset aikovat kuitenkin rakentaa nämä kaksi reaktoria, mutta ilman länsimaiden teknistä apua ja rahoitusta he eivät tule missään tapauksessa yltämään riittäviin turvallisuusstandardeihin. Ukrainan geopoliittinen tilanne on erittäin hankala, sillä ukrainalaiset eivät halua ostaa lisää kallista sähköä Venäjän puolelta ja näin lisätä riippuvuuttaan naapurimaasta. Talvella Ukrainassa on kuitenkin hyvin ankarat olosuhteet, joten sähköä lämmitykseen on pakko saada. Haluankin kysyä Euroopan komissiolta, miten se aikoo varmistaa länsimaisittain riittävän korkeat turvallisuusstandardit ukrainalaisille ydinvoimaloille ja mihin toimenpiteisiin se tulee ryhtymään varmistaakseen Tshernobylin voimalan sulkemisen? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997) Ukrainassa on Tshernobylin ydinvoimalan lisäksi 4 muuta ydinvoimalaa (Rovno, Khmelnitsky, Etelä-Ukraina ja Zaporozje). Kahdessa näistä (Rovno ja Khmelnitsky) on keskeneräisiä yksiköitä, jotka Ukrainan viranomaiset haluavat rakentaa valmiiksi. Komissio on tietoinen Ukrainan vaikeasta energiatilanteesta. Tshernobylin ydinvoimalan sulkemisesta tehdyn aiesopimuksen mukaisesti komissio avustaa Ukrainan viranomaisia Tacis-ohjelman välityksellä valmistelemaan hakemuksia sellaisten lainojen saamiseksi, joiden turvin voidaan varmistaa edellä mainittujen yksiköiden rakentaminen länsimaista turvallisuustasoa vastaaviksi. Tähän sisältyy myös asiantuntija-apu yksiköiden nykyisen laatutason tarkastamiseksi. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki harkitsee parhaillaan lainan myöntämistä. Lisäksi komissio tutkii mahdollisuuksia myöntää tarkoitukseen Euratom-laina asiaa koskevan asetuksen säännösten mukaisesti. Neuvoteltavaan lainasopimukseen sisällytettäisiin määräykset, joilla varmistetaan, että voimalat rakennetaan yhteisön avustuksella kehitellyssä uudistusohjelmassa määriteltyjä kansainvälisiä turvallisuusstandardeja vastaaviksi.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0762/97 komissiolle esittäjä(t): Jean-Yves Le Gallou (NI) (10. maaliskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin toimielinten toimintamäärärahat Voisiko komissio ilmoittaa, paljonko budjettikohdan B5-411 määrärahoista käytettiin yhteensä vuonna 1996: - selvityksistä aiheutuneisiin menoihin - asiantuntijakokouksista aiheutuneisiin menoihin - konferensseista ja kongresseista aiheutuneisiin menoihin - tiedotus- ja julkaisumenoihin? Voisiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka suuren osan nämä neljä menotyyppiä muodostivat mainitun budjettikohdan kokonaismäärärahoista, sekä kertoa, onko tämä osuus sen mielestä kohtuullinen? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 ja E-0790/97 (19. syyskuuta 1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 5 toukokuuta 1997 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s.28. )) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2374/97 komissiolle esittäjä(t): Juan Colino Salamanca (PSE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Navarralaisen RONCAL- lampaanmaitojuuston alkuperänimityksen suoja Asetuksessa 2081/92/ETY ((EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1. )) määritelty alkuperänimityksen suoja luo tiiviin yhteyden laadun, raaka-ainetuotannon ja maantieteellisen alkuperän välille. Olen ymmärtänyt, että RONCAL-juuston kohdalla tapahtuu väärinkäytöksiä, sillä sen valmistukseen on käytetty muuta kuin paikallista lampaanmaitoa. Onko komission tietoon tullut mitään näistä väärinkäytöksistä? Voivatko tuottajayritykset muuttaa tällä tavoin alkuperänimityksen suojaa koskevia ehtoja? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Komissio oli jo saanut tiedon tästä asiasta 14. toukokuuta 1997 päivätyllä CPA (Coordination paysanne européenne) -järjestön kirjeellä. Neuvoston asetuksen (ETY) 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä 12. kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) 1107/96 ((EYVL L 148, 21.6.1996. )) hyväksymisen jälkeen yhteisön alueella alkuperänimityksenä suojatun ¨Roncal¨-nimityksen käyttäminen on varattu tuottajille, jotka toimivat Navarran autonomisen alueen rajatulla maantieteellisellä alueella ja jotka valmistavat kyseistä juustoa velvoittavan eritelmän mukaisesti. On selvää, että asetuksen (ETY) 2081/92 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyn määrittelyn mukaisesti muun muassa raaka-aineen on tultava yksinomaan tuottajien edellä mainitussa eritelmässä rajaamalta alueelta, kun kyseessä on suojattu alkuperänimitys(SAN). Raaka-aineen tuottamisesta tämän rajatun alueen ulkopuolella seuraisi suojatun alkuperänimityksen oikeuden menettäminen. Koska CPA:n tekemä valitus, joka koski erään navarralaisen yrityksen Aveyronista ja Ranskan Baskimaasta peräisin olevan lampaanmaidon käyttöä ¨Roncal¨-juuston valmistamiseen, on luonteeltaan abstrakti, komissio ei toistaiseksi ole voinut toimia tässä asiassa. CPA:ta on pyydetty toimittamaan konkreettisia näyttöjä, jotka vahvistaisivat arvoisan parlamentin jäsenen olettamuksen, jotta komissio voisi kääntyä Espanjan viranomaisten puoleen ja keskustella asiasta.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0759/97 komissiolle esittäjä(t): Jean-Yves Le Gallou (NI) (10. maaliskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin toimielinten toimintamäärärahat Voisiko komissio ilmoittaa, paljonko budjettikohdan B5-401 määrärahoista käytettiin yhteensä vuonna 1996: - selvityksistä aiheutuneisiin menoihin - asiantuntijakokouksista aiheutuneisiin menoihin - konferensseista ja kongresseista aiheutuneisiin menoihin - tiedotus- ja julkaisumenoihin? Voisiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka suuren osan nämä neljä menotyyppiä muodostivat mainitun budjettikohdan kokonaismäärärahoista, sekä kertoa, onko tämä osuus sen mielestä kohtuullinen? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 ja E-0790/97 (19. syyskuuta 1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 5 toukokuuta 1997 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s.28. )) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2004/97 komissiolle esittäjä(t): Francisca Bennasar Tous (PPE) (11. kesäkuuta 1997) Aihe: Euroopan kulttuuriperintö Onko komissio sitä mieltä, että nykytaide on osa Euroopan unionin kulttuuriperintöä? Missä taidetta koskevissa kulttuuriohjelmissa se on mukana ja millaisia toimia on kaavailtu tämäntyyppisen kulttuuriperinnön säilyttämiseksi? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Nykytaiteen teosten muodostuminen osaksi kulttuuriperintöä tapahtuu jatkuvan kehitysprosessin seurauksena ja näin eri vaiheiden välille on varsin vaikeaa määritellä selkeää rajaa. Rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa edellä mainittujen kahden alan määrittelyssä komissio muistuttaa kahdesta yhteisön ohjelmasta, joihin nykytaide on mahdollista sisällyttää: taide- ja kulttuuritoimintaa koskeva Euroopan laajuinen tukiohjelma (Kaleidoskooppi) ((Päätös - 719/96/EY, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1996 - EYVL - L 99, 20.4.1996. )), joka on jo voimassa, sekä yhteisön toimintaohjelma kulttuuriperinnön säilyttämiseksi (Raphael) ((Asiak. KOM(96) 333 - EYVL - C 265, 12.9.1996. )), joka on parhaillaan hyväksyttävänä. Tämä voi tapahtua Kaleidoskooppi-ohjelman 2 artiklassa ja Raphael-ohjelman 2 ja 3 artiklassa esitettyjen, ohjelmien soveltamisalat rajaavien tavoitteiden ja määritelmien piirissä. Sen osalta, ovatko tuleva Raphael-ohjelma ja erityisesti siihen sisältyvät kulttuuriperinnön säilyttämistä koskevat toimet sovellettavissa nykytaiteen alalle, komissio katsoo tekemänsä ehdotuksen tämänhetkisen muotoilun perusteella, että tätä laajaa alaa ei voida ennakolta sulkea ohjelman soveltamisalan ulkopuolelle.