KIRJALLINEN KYSYMYS E-3898/02

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(14. tammikuuta 2003)

Aihe: Yhteisön tuki pienille ja keskisuurille yrityksille

Pienet ja keskisuuret yritykset (PK) edustavat miltei 99 prosenttia EU:n 18 miljoonasta yrityksestä laskematta mukaan maatalousalaa, jolla pienet ja keskisuuret tilat ovat vallitsevia. Kyseiset yritykset työllistävät noin 66 prosenttia koko työvoimasta, ja niiden osuus kaupankäynnin kokonaisvolyymista on noin 55 prosenttia. Niiden sosiaalis-taloudellinen painoarvo sekä myös vaikutus yritystoiminnan dynaamisuuteen, innovaatioiden edistämiseen ja uusien työpaikkojen luomiseen on kiistaton. PK-yrityksillä on etenkin rahoituksessa niiden koosta johtuvia omia vaikeuksia ja heikkouksia, joita taloudellisen toiminnan taantuminen ja kilpailun kiristyminen pahentavat. Vaikeudet ovat suurempia EU:n epäsuotuisilla alueilla.

Komission tietojen mukaan edellisestä rahoituskehyksestä 19941999 tuettiin EU:ssa 800 000 PK-yritystä ja rakennerahastoista myönnettyjen tukein kokonaismäärä oli 18 prosenttia. Vuosien 19941998 välillä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmasta tuettiin noin 15 000 PK-yritystä, jolloin kokonaistuki oli 20 prosenttia. Vuonna 1999 PK-yritysten tukimekanismilla on tuettu 4 336 PK-yritystä, ja 53 879 työpaikkaa on luotu noin 3,8 miljardin euron kokonaissijoituksin. Euroopan investointirahaston luomista välineistä on syytä korostaa kahta: noin 168 miljoonaa euroa kattava PK-yritysten takausmekanismi vuosina 19982000 ja Euroopan teknologiaohjelman käynnistysjärjestelmä.

Tässä yhteydessä haluaisin pyytää tietoja seuraavista seikoista:

1. Mikä on yhteisön PK-yrityksille myöntämä tuki kokonaisuudessaan, ja mikä on tuettujen PK-yritysten kokonaismäärä jäsenvaltioittain kaudella 19941999 ja kaudella 20002001? Miten PK-yritysten tukimekanismin avulla tehdyt investoinnit, tuetut yritykset ja syntyneet uudet työpaikat jakaantuvat jäsenvaltioittain vuosina 19992001?

2. Montako portugalilaista PK-yritystä on tähän asti saanut tukea PK-yritysten takausmekanismista ja Euroopan teknologiaohjelman käynnistysjärjestelmästä? Mikä on tukien määrä ja minkä arvion komissio tekee näistä mekanismeista Portugalissa?

3. Mitä välineitä ja yhteisön tukia on käytettävissä PK-yritysten yhdistysten tukemiseksi ja PK-yritysten yhdistystoiminnan edistämiseksi?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2003)

1. Tiedot yhteisön avustuksista pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) esitetään tiivistetysti liitteen I kahdessa taulukossa, jotka lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle. Taulukoissa luodaan katsaus erityyppisiin yhteisön toimiin (avustukset, lainat, vakuudet jne.) eri ajanjaksoina. Näitä määriä ei sen vuoksi voi laskea yhteen. Taulukoiden tiedoissa ovat mukana tärkeimmät välineet ja ohjelmat, mutta niitä ei ole tarkoitettu tyhjentäviksi. Esitetyt luvut ovat arvioita.

Pk-yritysten takausjärjestelmästä annetaan yksityiskohtaisempaa tietoa liitteessä II, joka lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle. Tämän järjestelmän osalta ei ole olennaista toimittaa sijoituksia koskevia lukuja, koska kyseessä on takausjärjestelmä. Näin ollen luvut viittaavat tämänhetkisten takausten kokonaisvolyymiin sijoitussalkussa.

Rakennerahaston avustuksista on todettava, että heinäkuussa 1999 julkaistun pk-yrityksiin kohdistuvien rakennerahastovaikutusten aihekohtaisen arvioinnin mukaan pk-yrityksille suunnattujen toimenpiteiden osuus oli 13,5 miljardia ecua koko rakennerahaston menoista tavoitteen 1 kohdealueilla (14,5 %) kauden 19941999 ohjelmissa. Pk-yritykset ovat todennäköisesti saaneet merkittävää hyötyä myös rakennerahaston 11,8 miljardin ecun (12,6 %) rahoitusmenoista tavoitteen 1 kohdealueilla, vaikka tätä tukea ei ollut suunnattu suoraan tämäntyyppisille yrityksille. Edunsaajina olleiden pk-yritysten määrien jaottelu jäsenvaltioittain ja alueittain (tavoitteittain) esitetään liitteessä III a, joka lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle.

Jaksolta 20002001 pyydettyjen tietojen osalta on todettava, että saatavilla olevat tiedot koskevat ohjelmoituja toimia vastaavia määriä sekä ohjelmoituihin toimiin viime aikoina hyväksyttyjä määriä pikemmin kuin suoritettuja määriä, koska ohjelmakausi 20002006 on vielä kesken. Nämä hyväksytyt määrät käyvät ilmi liitteestä III b. Vaikka olisi mahdollista antaa jäsenvaltiokohtainen erittely rakennerahastojen suunnitelluista avustuksista ohjelmoiduissa toimissa, tällaisen erittelyn sisältävä asiakirja olisi pitkä ja vaikeaselkoinen. Sen sijaan hyödyllisenä Portugalia koskevana tietona voidaan pitää sitä, että vuoden 2002 marraskuussa oli hyväksytty jo 2 657 miljoonaa euroa rakennerahastojen suunniteltuja avustuksia maan pk-yrityksille.

Tiivistetyt tiedot sisältävien taulukoiden kaikista välineistä ja ohjelmista ei ole mahdollista antaa jäsenvaltiokohtaista erittelyä.

2. Tietoja pk-yritysten takausjärjestelmän edunsaajina olevista Portugalin pk-yrityksistä annetaan kohdassa 1.

Euroopan teknologian rahoitusjärjestelmän (ETF) osalta oletetaan, että tässä yhteydessä tarkoitetaan ETF-käynnistysjärjestelmää.

Euroopan investointirahaston (EIR) komissiolle raportoimien tietojen mukaan pk-yritysten takausjärjestelmässä 30. syyskuuta 2002 portugalilainen välittäjä SPGM oli taannut 61 lainaa 58 pk-yritykselle. Lainojen suuruus oli keskimäärin 545 576 euroa.

Tähän mennessä ETF-käynnistysjärjestelmän edunsaajina ei ole ollut portugalilaisia pk-yrityksiä. Komissio hyväksyi kuitenkin 28. marraskuuta 2001 portugalilaiseen pääomasijoitusten yleisrahastoon tehtävän 10 miljoonan euron sijoituksen. Rahasto keskittyy innovatiivisiin pk-yrityksiin, joiden kasvumahdollisuudet ovat suuret Portugalissa (80 %) ja Galiciassa (20 %). Pääomasijoitusrahaston perustamiseen liittyvien oikeudellisten ongelmien sekä rahaston oikeudellisen rakenteen viimeistelyongelmien vuoksi rahaston sulkeminen viivästyi. Oikeudelliset kysymykset saatiin kuitenkin ratkaistua ja rahasto viimein suljettua joulukuussa 2002. Rahaston kohdealueiden kirjo on laaja, ja siinä keskitytään kehittymisvaiheessa oleviin pk-yrityksiin. Sekä Portugalin markkinoiden pienuus että riskien hajauttamisen tarve otetaan huomioon ympäristössä, jossa korkean teknologian sijoituksiin liittyvien rahoitustoimien virta on rajallinen. Pääomasijoitusrahaston tilanne on nyt sellainen, että se voi aloittaa lopullisina edunsaajina olevien pk-yritysten rahoittamisen suunnitellulla viiden vuoden sijoituskaudella.

Komissio on saanut äskettäin valmiiksi kasvua ja työllisyyttä koskevan aloitteen (19982000) kokonaisarvioinnin. Pk-yritysten takausjärjestelmä ja ETF-käynnistysjärjestelmä kuuluvat tähän aloitteeseen. Arvioinnissa todetaan, että molemmat järjestelmät toimivat hyvin, ja siinä tuetaan päätöstä jatkaa niiden toimintaa osana monivuotista ohjelmaa yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pk-yritysten hyväksi (20012005). On syytä muistaa, että varojen kohdentaminen eri jäsenvaltioissa riippuu EIR:n saamien ehdotusten määrästä ja laadusta sekä valittujen kansallisten rahoitusvälittäjien kapasiteetista käyttää myönnettyjä varoja. Tosiasiassa kysyntä näiden kahden järjestelmän osalta on ollut Portugalissa suhteellisen vähäistä.

3. Yhteisön tukea ei ole annettu itse yrityksiä edustavien organisaatioiden tai niiden toimintakustannusten tukemiseen.

Pk-yrityksiä edustavia organisaatioita on kuitenkin pyydetty enenevässä määrin osallistumaan yhteisön politiikkojen kehittämiseen. Komission niitä kohtaan osoittama kasvava kiinnostus antaa välillisesti paremmat asemat jäsenten (yritysten tai yritysorganisaatioiden) ydintoimintojen rahoittamiseen tai henkilöstön lisäämiseen.

Joulukuussa 2001 nimitetty komission pk-yritysedustaja pyrkii luomaan toimivat yhteydet pk-yritysten yhteisöön sekä parantamaan pk-yrityksiä edustavien yhdistysten kanssa käytävää säännöllistä vuoropuhelua.

Pääsääntöisesti yhteisön ohjelmien tavoitteena on kannustaa pk-yritysten ryhmittäytymistä edellyttämällä eri maiden pk-yritysten osallistumista hankehakemukseen. Tästä esimerkkinä on kollektiivista tutkimusta koskeva järjestelmä, joka on tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudenteen puiteohjelmaan kuuluva uusi järjestelmä monialaisessa tutkimustoiminnassa, johon osallistuu pk-yrityksiä. Se on nimenomaisesti suunnattu pk-yritysten yhteenliittymille tai ryhmittymille. Sen tavoitteena on laajentaa samojen haasteiden edessä olevien pk-yritysten muodostamien laajempien yhteisöjen tietopohjaa. Lisäksi pk-yritysten yhteenliittymien tai ryhmittymien muodostaminen tarjoaa pk-yrityksille vaihtoehtoisen tavan osallistua kuudennen puiteohjelman integroinnin ja lujittamisen ensisijaisiin aihealueisiin.

Rakennerahastojen osalta yhteisön kolmanteen tukikehykseen (20002006) kuuluva Portugalin talouden toimintaohjelma sisältää erityistoimenpiteitä pk-yritysten yhteenliittymien tukemiseksi. Toimenpiteiden avulla tuetaan yritysten yhteenliittymien ehdottamia hankkeita ja pyritään lujittamaan niiden kapasiteettia yhteistyön ja kansainvälistymisen aloilla. Lisäksi on tarkoitus tukea dynaamisia strategisia kumppanuuksia pk-yritysten erilaisten yhteenliittymien välillä sekä näiden yhteenliittymien ja julkisoikeudellisten laitosten välillä.

Pk-yritysten yhteenliittymiä tuetaan myös välillisesti monivuotisessa ohjelmassa yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi (20012005). Komissio on tässä yhteydessä käynnistänyt esimerkiksi hankkeen pk-yritysten osallistumisen edistämiseksi ja näiden yritysten etujen tukemiseksi eurooppalaisessa standardointimenettelyssä.