FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/393

(2004/C 78 E/0416)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1882/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(6. kesäkuuta 2003)

Aihe: Euron vaikutus kaupankäyntiin

Voiko komissio ilmoittaa, mikä on euroilla käytävän ja muulla kuin eurolla käytävän kaupan osuus BKT:stä vuotta kohti kussakin jäsenvaltiossa viiden viimeisen vuoden aikana? Voiko se ilmoittaa vastaavat luvut tavarakaupasta, palvelukaupasta ja tavara- ja palvelukaupasta? Voiko se ilmoittaa samat luvut myös investoinneista samalla tavalla eroteltuina?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(17. heinäkuuta 2003)

Taulukossa 1 (a & b) esitetään kunkin jäsenvaltion osuus tavaroiden kokonaistuonnista ja -viennistä prosenttiosuutena bruttokansantuotteesta (BKT); taulukko on lähetetty suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Kunkin jäsenvaltion luvuissa erotellaan kaupankäynti toisaalta euroalueen ja toisaalta sen ulkopuolisten jäsenvaltioiden kanssa. On huomattava, että nämä kauppaa koskevat tiedot perustuvat Eurostatin New Cronos -tietokannassa oleviin tilastotietoihin, joissa tuonti on laskettu cif-arvoina (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina), eli lukuihin sisältyvät kuljetus- ja vakuutuskustannukset.

Palvelukauppaa ja investointeja koskevia tietoja on saatavissa ainoastaan maksutasetilastoista, jotka ovat vaihtoehtoinen tietolähde myös tavarakaupan suhteen. Tavara- ja palvelukaupan osalta, kuten komission vastauksissa parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-2464/02 (1), E-2465/02 (1) ja Ε-1349/03 (2) todetaan, jäsenvaltioiden komissiolle (Eurostatille) unionin maksutasetta varten toimittamat tiedot perustuvat menetelmälle (lähetysperiaate), joka on erilainen kuin jäsenvaltioiden omien maksutaseidensa tuottamiseen ja julkaisemiseen käyttämä menetelmä (alkuperäperiaate). Vastauksessa kysymykseen E-1349/03 komissio toimitti tietoja palveluiden tuonnista ja viennistä kunkin jäsenvaltion ja EU-15:n välillä, mukaan luettuna saatavilla olevia tietoja jäsenvaltioiden kahdenvälisestä kaupasta. EU-15:ttä koskevat aggregaattitiedot on esitetty uudelleen taulukossa 2 (a—d), joka on lähetetty suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Investointien osalta ei ehkä ole mahdollista kerätä vastaavia maksutietoja ja esittää maantieteellistä jakaumaa, koska jäsenvaltioilla on vaikeuksia tunnistaa luotettavasti arvopapereiden haltijan kotipaikka (3).

Euroopan keskuspankin (EKP) tehtävänä on tuottaa ja julkaista euroalueen jäsenvaltioiden maksutase-aggregaatti. Euroalueen jäsenvaltiot siirtävät tiedot euroalueen maksutasepanoksista (eli euroalueen ulkopuolelle suuntautuvista tavara-, palvelu- ja investointivirroista) EKP:lle sellaisella sopimuksella, että vain euroalueen aggregaattitiedot julkaistaan. Vain nämä luvut ovatkin politiikan kannalta merkityksellisiä. Menetelmäerojen takia emme voi tuottaa EKP:n aggregaattien kanssa vertailukelpoisia euroalueen (ja euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden) aggregaattilukuja.

Tavara- ja palvelukauppaa koskevien yhteistietojen osalta taulukoiden 1 ja 2 tietoja ei voida laskea yhteen, koska taulukon 1 luvut ovat cif-arvoja ja tämän vuoksi yhteenlaskussa kuljetus- ja vakuutuskustannukset laskettaisiin mukaan kahteen kertaan.

(1) EUVL C 28 E, 6.2.2003.

(2) EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 188.

(3) Lisätietoja on saatavissa julkaisusta ECB Monthly Bulletin — euro area statistics, Methodological Notes, Chapter 8, s. 4 (http://www.ecb.int/stats/mb/ecb_bull_8note.pdf).