ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0125/98 komissiolle esittäjä(t): Petrus Cornelissen (PPE) (30. tammikuuta 1998)

Aihe: Siviili-ilmailussa sattuneiden vaaratilanteiden tutkinta

1. Voisiko komissio esittää katsauksen niistä siviili-ilmailussa sattuneista vakavista vaaratilanteista, joita Euroopan unionin jäsenvaltioissa on tutkittu siitä lähtien, kun 21. marraskuuta 1994 annettu direktiivi 94/56 ((EYVL L 319, 12.12.1994, s. 14. )) tuli voimaan?

2. Mitkä viranomaiset ja tahot ovat saaneet tutkintaraportit ja mihin turvallisuutta edistäviin ja muihin toimenpiteisiin ne ovat johtaneet?

3. Milloin komissio aikoo tehdä ehdotuksia muiden siviili-ilmailussa sattuneiden vaaratilanteiden tutkimiseksi, kuten edellä mainitun direktiivin parlamentaarisen käsittelyn yhteydessä luvattiin?

4. Voiko komissio ehdotustensa valmistelun yhteydessä ottaa huomioon Euroopan parlamentin aikaisemmin ilmaiseman toiveen siitä, että onnettomuusraporttien lisäksi myöskin vaaratilanteita koskevat raportit julkistetaan?

Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 1998)

Jotkut unionin jäsenvaltiot - Belgia, Itävalta, Luxemburg ja Italia - eivät ole vielä panneet täytäntöön siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnan perusperiaatteista 21. marraskuuta 1994 annettua neuvoston direktiiviä 94/56/EY. Komissio on lähettänyt perustellut lausunnot niille jäsenvaltioille, jotka eivät ole vielä vastanneet tyydyttävällä tavalla niille toukokuussa 1997 lähetettyyn viralliseen ilmoitukseen. Vaikka siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on tapahtunut, on vakavien vaaratilanteiden tutkinnassa edelleen käytännön ongelmia, koska tutkintamenettelyt vaihtelevat. Sen vuoksi komissio on saanut hyvin vähän vakavien vaaratilanteiden tutkintaraportteja eikä näin ollen ole voinut toteuttaa muita toimenpiteitä.

Komission toteuttaman ECCAIRS (European Coordination Centre for Aircraft Incident Reporting Systems) -pilottihankkeen katsotaan nyt olevan valmis toteutettavaksi. Järjestelmä esiteltiin virallisesti maaliskuussa, ja komission ehdotus, jossa otetaan huomioon esittelyn perusteella saadut huomautukset, esitetään vuoden 1998 aikana.

Neuvoston direktiivissä 94/56/EY edellytetään onnettomuusraporttien julkaisemista ja vaaratilanteiden tutkintaraporttien suppeampaa jakelua, jotta otettaisiin huomioon näiden tapahtumien hyvin erilainen luonne. Komissio ei pyri muuttamaan näitä vaatimuksia lähitulevaisuudessa. Komissio aikoo kuitenkin tutkia turvallisuustietojen kokoamista ja levittämistä kokonaisuudessaan valmistelevana toimenpiteenä ennen kuin harkitaan turvallisuustietojen julkaisemista koskevaa mahdollista ehdotusta. Yleisön perusteltuun kiinnostukseen kiinnitetään riittävästi huomiota kaikissa vaiheissa.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0625/98 komissiolle esittäjä(t): Juan Colino Salamanca (PSE) ja Jesús Cabezón Alonso (PSE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Raakatupakan YMJ: tutkimusrahaston käyttö Raakatupakan yhteisen markkinajärjestelyn nykyisessä uudistusehdotuksessa perustetaan yhteisön tupakkarahasto, joka rahoitetaan palkkiosta pidätettävällä 2 %:n suuruisella summalla. Tämänhetkinen pidätys on 1 % palkkiosta. Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Kuinka paljon rahastoon on yhteensä kerääntynyt palkkioista peräisin olevia varoja viimeisen kolmen vuoden aikana? 2. Mitä tutkimusohjelmia tai muita toimia on aikaisempina vuosina toteutettu tämän tutkimusrahaston varoista? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 1998) Komissio voi kertoa parlamentin jäsenille, että kolmen viime vuoden aikana (1995, 1996 ja 1997) se on myöntänyt yhteensä 3,26 miljoonaa ecua yhteisön tupakka-alan tutkimus- ja tiedotusrahastosta. Nämä tuet koskevat hankkeiden ensimmäisen vaiheen toteutusta, ja hankkeet ovat useimmiten monivuotisia (ja ulottuvat tutkimuksen osalta viidelle vuodelle). Komissio päätti rahoittaa yhteensä 25,88 miljoonalla eculla tutkimus- ja tiedotushankkeita, joista viimeiset päättyvät vuonna 2003. Luettelo niistä ohjelmista, jotka on hyväksytty saamaan rahoitusta yhteisön tupakka-alan tutkimus- ja tiedotusrahastosta kahden tarjouskilpailun jälkeen on esitetty taulukossa, joka toimitettiin suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0208/98 komissiolle esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Oliiviöljymarkkinoiden ongelmat Oliiviöljymarkkinoilla esiintyy vakavia, yhteisön ja maailman laajuisesta ylituotannosta johtuvia ongelmia, mikä on johtanut siihen, että tuotetta ei pystytä markkinoimaan ja hinnat ovat laskeneet. Ottaen huomioon, että äskettäinen toimenpide, se, että varastoidaan yksityisesti 30.000 tonnin erä kreikkalaista oliiviöljyä, on vaarassa jäädä ilman toivottuja tuloksia, sillä sen toteuttajiksi kaavaillut tuottajaryhmät eivät ole riittävän hyvin järjestäytyneitä pystyäkseen suorittamaan tämän tehtävän, mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa lievittääkseen tilannetta markkinoilla ja pitääkseen hinnat tuottajien ja kuluttajien hyväksyttävissä olevalla tasolla? Aikooko komissio kiirehtiä yhteisön väliintulon, joka on varaventtiili maanviljelijöiden tulojen turvaamisessa, aloittamisen ajankohtaa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 1998) Komissio seuraa tiiviisti oliiviöljyn nykyistä vaikeaa markkinatilannetta. Helpottaakseen hintojen laskusta johtunutta markkinatilannetta se on jo ehdottanut toimenpiteitä, joiden tavoitteena on tukea oliiviöljyn yksityistä varastointia. Asiaa koskee oliiviöljyn varastointisopimuksista markkinointivuodeksi 1997/1998 14 tammikuuta 1998 annettu asetus (EY) N:o 94/98 ((EYVL L 9, 15.1.1998. )). Tämä toimenpide koskee 180 000 tonnia, joista Kreikan osuus on 30 000 tonnia. Toimenpiteen soveltaminen vaikuttaa vaikealta Kreikassa, koska siellä on vähän tuottajaorganisaatioita, joilla on valtuudet tehdä varastointisopimuksia. Tästä syystä komissio pohtii oikeudellisia keinoja, joilla voitaisiin auttaa Kreikan viranomaisia selvittämään vaikeudet ja soveltamaan toimenpidettä. Interventio-ostojen ennenaikaisesta aloittamisesta voidaan todeta, että komissio arvioi ensin yksityistä varastointia koskevien toimenpiteiden soveltamistuloksia eri jäsenvaltioissa ja suunnittelee vasta sitten muita toimenpiteitä markkinatilanteen helpottamiseksi.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0290/98 komissiolle esittäjä(t): Jan Bertens (ELDR) (5. helmikuuta 1998) Aihe: EU:n diplomaattinen edustus Malesiassa 1. Onko komissio tietoinen, että Malesian ja EU:n välinen kauppa on suuruudeltaan suunnilleen saman kokoinen kuin Meksikon, Venäjän ja Brasilian sekä EU:n välinen kauppa? 2. Onko komissio tietoinen, että Malesia on poliittisesta näkökulmasta Kaakkois-Aasian keskeisimpiä maita? 3. Onko komissio tietoinen, että huomattava osa jäljellä olevista trooppisista metsistä sijaitsee Malesiassa ja että näiden metsien suojelemisessa on huomattavia ongelmia? 4. Onko komissio tietoinen, että jokaisella EU:n 15 jäsenvaltiosta on lähetystö Malesiassa, mikä todistaa, että ne pitävät maata tärkeänä, ja että komissiolla on Maastrichtin sopimuksen mukaisesti yhteensovittajan asema suhteessa näihin edustustoihin? 5. Eikö komissio ole sitä mieltä, että Malesia on vähintään yhtä tärkeä EU:n kannalta kuin esimerkiksi Kap Verde, Sri Lanka ja Fidzi, joissa EU:lla on pysyvät edustustot? 6. Onko totta, että Malesiassa toimivat suurlähettiläät ovat kirjoittaneet pyynnön EU:lle, joka koskee EU:n edustuston avaamista Malesiassa? 7. Voiko komissio selittää edellä esitettyihin kuuteen kysymykseen annettujen vastausten valossa, miksi EU:lla ei ole edustustoa Malesiassa? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 1998) 1. Komissio on hyvin tietoinen siitä, että Malesia on yhteisölle tärkeä kauppakumppani. 2. Komissio on samoin tietoinen siitä, että Malesialla on tärkeä poliittinen rooli Kaakkois-Aasiassa, ja komissio tunnustaa Malesian avainaseman Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) ja koko alueen yhteistyössä. 3. Komissio on hyvin tietoinen siitä, että huomattava osa jäljellä olevista trooppisista metsistä sijaitsee Malesiassa ja että näiden metsien suojeleminen erityisesti Sarawakin ja Sabahin maakunnissa on suuri haaste. Yhteisö toimii aktiivisesti tällä alalla trooppisten metsien budjettikohdasta rahoitettujen hankkeiden kautta. 4. Komissio on täysin tietoinen tärkeästä roolistaan Malesiassa yhteistyössä yhteisön jäsenvaltioiden kanssa. Komission Bangkokissa sijaitsevan edustuston päämies on myös Malesian hallituksen akkreditoima ja hän osallistuu täysivaltaisesti jäsenvaltioiden Kuala Lumpuriin koolle kutsumiin kokouksiin. 5. Komissio on tietoinen Malesian kaltaisen valtion tärkeydestä. Kap Verden, Sri Lankan ja Fidzin kaltaisissa maissa komissiolla on jo useiden vuosien ajan ollut merkittäviä kehitysapuohjelmia, jotka ovat edellyttäneet tarkkaa ja jatkuvaa seurantaa. 6. On totta, että Malesiassa olevien jäsenvaltioiden suurlähettiläiden ryhmä on esittänyt toivomuksen, että komissio avaisi edustuston. 7. Joka tapauksessa komissio tutkii parhaillaan ulkoisen edustusverkostonsa kehittämisen tärkeysjärjestystä, joka saattaisi johtaa uusien edustustojen avaamiseen ja olemassa olevien edustustojen muuttamiseen tai sulkemiseen budjetista vastuussa olevien viranomaisten asettamin tiukoin rajoituksin. Edustuston mahdollista avaamista Malesiassa harkitaan tässä yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0082/98 neuvostolle esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) (30. tammikuuta 1998) Aihe: NATO:n antama teknologinen tieto Kysymykseeni NATO:n teknologian yhteensovittamista ja ilmailuteknologiaa koskevien selvitysten seurannasta (E-1133/97 ((EYVL C 82, 17.3.1998, s. 82. )) sain vastauksen, jonka mukaan ¨neuvostossa ei ole tällä hetkellä eikä suunnitteilla minkäänlaista foorumia NATO:n organisaatioiden kanssa asiasta käytäville keskusteluille. Neuvosto ei näin ollen ole aikonut tarkastella tai seurata selvityksiä, joihin kysymyksessä viitataan.¨ Kuten neuvosto varmasti tietää, komissio on julkistanut Euroopan unionin puolustusteollisuuden strategian ja toimintaohjelman. Neuvosto on vastikään tutkinut ¨Bangemannin selontekoa¨ ilmailu- ja avaruusteollisuuden tulevaisuudesta. EUROPA- tiedotteessa (11. joulukuuta 1997) voi myös lukea, että ¨Bangemann pitää tervetulleena Bonnin, Pariisin ja Lontoon aloitetta ilmailuteollisuuden tiiviimmän integraation puolesta.¨ Onko neuvosto edelleen välinpitämätön NATO:n teknisen tiedon suhteen? Vastaus (8. kesäkuuta 1998) Neuvosto vahvistaa, että se ei ole tietoinen NATO:n teknologisista raporteista, eikä tämän aiheen suhteen ole yhteistä keskustelufoorumia NATO:n kanssa. Kuitenkin sekä Euroopan unioniin että NATO:on kuuluvat jäsenvaltiot voisivat halutessaan koota näistä raporteista sopivia seikkoja neuvoston keskustelua varten puolustukseen liittyvää teollisuutta koskevista komission tiedonannoista.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0288/98 komissiolle esittäjä(t): Blaise Aldo (UPE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus Tilintarkastustuomioistuin osoitti erityiskertomuksessaan nro 5/97 (EYVL C 159, 26.5.1997), että on tärkeää arvioida uudestaan äärialueiden viljakaupan vientitukea ja muuttaa sen laskutapaa: ¨Parempi menetelmä POSEI-alueiden hankintaa koskevien epäkohtien korjaamiseksi voisi olla unionin manneralueen ja näiden alueiden välisen kaupan käymisestä aiheutuneiden ylimääräisten kuljetuskustannuksien korvaamiseksi laskettava vuotuinen tuki.¨. Voiko komissio kertoa tarkemmin, mitä suuntaviivoja ja päätöksiä se on tässä mielessä toteuttanut, koska sille on jo kahden vuoden ajan esitetty pyyntöjä näiden tukien laskutavan tarkistamiseksi? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0288/98, E-0289/98, E-0324/98 ja E-0400/98 (17. maaliskuuta 1998) Arvoisia parlamentin jäseniä pyydetään tutustumaan Dominique Souchet'n kirjalliseen kysymykseen P-327/98 annettuun komission vastaukseen ((Katso sivu 78. )).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0373/98 neuvostolle esittäjä(t): Nuala Ahern (V) (19. helmikuuta 1998) Aihe: Ehdotettu toiminta Sellafieldin aiheuttamien uhkien suhteen Vuorossa oleva neuvoston puheenjohtaja antoi 14. tammikuuta 1998 parlamentille lausunnon, joka koski Sellafieldin aiheuttamia ympäristö-, terveys- ja turvallisuusuhkia. Mihin toimenpiteisiin puheenjohtajavaltio aikoo ryhtyä vastatakseen lausunnon jälkeisessä keskustelussa ilmenneeseen levottomuuteen? Mitä Sellafieldiä koskevia neuvotteluja puheenjohtajavaltio suunnittelee pidettäväksi Irlannin hallituksen kanssa puheenjohtajakaudellaan? Vastaus (18. toukokuuta 1998) 1. Neuvosto on täysin tietoinen ydinvoimaloihin liittyvien, ympäristöä, terveyttä ja turvallisuutta koskevien kysymysten tärkeydestä. 2. Neuvosto haluaisi muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen III luvun määräyksissä vahvistetaan lainsäädännölliset puitteet terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi yhteisössä. Kyseisen luvun 37 artikla koskee erityisesti suhteita muihin jäsenvaltioihin. 3. Vuonna 1996 annettiin neuvoston direktiivi, jossa on otettu huomioon uusin tieteellinen ja teknologinen kehitys, eli perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta 13 päivänä toukokuuta 1996 annettu direktiivi 96/29/Euratom ((EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1. )). 4. Jäsenvaltioiden alueelle sijoitettuja ydinvoimaloita, mukaan lukien kysymyksessä tarkoitettu tietty ydinvoimala, koskevat yhteisön säädökset, joiden tarkoitus on varmistaa, että voimaloiden toimintaan liittyy mahdollisimman vähäinen vaaran mahdollisuus. Kyseisten säädösten täytäntöönpano kuuluu kyseessä olevan jäsenvaltion toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0244/98 neuvostolle esittäjä(t): Karla Peijs (PPE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Euroopan liikeyritysten neuvontakeskusten toiminnan lopettaminen 1. Voisiko neuvosto selvittää, miksi se on päättänyt lopettaa Euroopan liikeyritysten neuvontakeskusten (European Business Information Centre) toiminnan Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa, huolimatta näiden keskusten suuresta suosiosta? 2. Onko neuvosto tietoinen, että tällä päätöksellä on seurauksia a) aasialaisten pk-yritysten osallistumiselle tuleviin Europarteneriat-ohjelmiin b) Aasian paikallistalouksille c) Asia-Invest, Asia Interprise ja Asia Parteneriat -ohjelmille vai katsooko neuvosto, että EBIC:ien toiminnan lopettamisella ei ole näihin mitään vaikutusta? 3. Miten neuvosto sovittaa yhteen EBIC:ien toiminnan lopettamisen ja Euroopan unionin yhteisten kauppaintressien vahvistamisen Aasiassa, minkä jäsenvaltiot päättivät Essenin huippukokouksessa joulukuussa 1994? Vastaus (28. toukokuuta 1998) Euroopan komissio on esittänyt kolmen Bangkokissa, Kuala Lumpurissa ja Bombayssa toimivan Euroopan liikeyritysten neuvontakeskuksen (EBIC) rahoituksen jatkamista viideksi vuodeksi. Näitä ehdotuksia tarkastellaan Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa käsittelevässä komiteassa (jonka jäseninä ovat jäsenvaltiot ja puheenjohtajana komissio) neuvoston asetuksessa N:o 443/92 määrättyjen menettelyiden mukaan. Neuvoston ei näin ollen ole tarvinnut tehdä tätä ehdotusta koskevaa päätöstä.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0044/98 komissiolle esittäjä(t): Klaus Rehder (PSE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Italialaisten kuljetusyritysten saama tuki Italian tasavalta on myöntänyt vuonna 1997 italialaisille kuljetusyrityksille tukea noin 110 miljoonaa ecua (50 miljoonan alennuksen autoverosta, 16 miljoonaa muita verohelpotuksia, 29 miljoonan alennuksen tietullimaksuista ja 15 miljoonaa sosiaaliturvabonusta). Italialaiset kuljetusyrittäjät ovat hakeneet Italian hallitukselta samanlaisia tukia myös vuodeksi 1998. 1. Pitääkö komissio näitä tukia hyväksyttävinä kilpailulainsäädännön kannalta? 2. Jos komissio on tullut siihen johtopäätökseen, että nämä tuet eivät ole sopusoinnussa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa, mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt tähän mennessä? 3. Aikooko komissio nostaa kanteen Italiaa vastaan kilpailusääntöjen rikkomisesta? 4. Onko tällainen tuki komission mielestä sopusoinnussa Euroopan unionin tavoitteen kanssa suunnata liikenne rautateille? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1998) Komissio on eri tapauksissa arvioinut, ovatko Italian maantiekuljetusalalle annetut valtiontuet yhteisön lainsäädännön mukaisia. Näiden arviointien perusteella on tehty useita komission päätöksiä, joista kolme saatettiin vuonna 1997 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tai ensimmäisen asteen tuomioistuimen käsiteltäviksi Komission tietoon ovat kuitenkin vasta hiljattain tulleet parlamentin jäsenen mainitsemat Italian maanteiden tavaraliikenteen alalle myönnetyt taloudelliset erityisetuudet. Komissio tutkii parhaillaan näitä etuuksia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan määräysten perusteella. Koska tutkimusmenettely on kesken, komissio ei voi kommentoida asiaa eikä etenkään ottaa julkisesti kantaa siihen, ovatko kyseiset toimenpiteet yhteisön kilpailusääntöjen mukaisia. Kun päätökset on tehty, niistä ilmoitetaan tavanomaisen käytännön mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0008/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Vesivoimaloiden rakentaminen Arkadian lääniin Maatalousministeriön ja kehitysministeriön päätöksellä 1,8 hehtaaria Lousios-joen varrella Arkadian läänissä olevaa maata luovutetaan kahden vesivoimalan rakentamiseen. Eri tahot Arkadiassa ja Arkadian asukkaat ovat ilmaisseet pelkonsa odotettavissa olevasta katastrofista, joka tulee uhkaamaan tätä kauneudestaan tunnettua ympäristöä, joessa elävän erikoisen taimenlajin säilymistä, alueen monilukuisia bysanttilaisia ja Bysantin jälkeisen kauden muistomerkkejä, kahden 5. ja 4. vuosisadalta eKr. peräisin olevan Asklepiosille pyhitetyn parantolan raunioita ja ajalta ennen teollista aikakautta rakennettuja vesivoimalaitoksia. Kulttuuriministeriön jokin aika sitten tekemällä päätöksellä alue luokiteltiin ¨yhtenäiseksi arkeologiseksi alueeksi¨, ja EU:n pääomilla on rahoitettu vesivoiman ulkoilmamuseota. Komissiolta kysytään, onko kyseisen vesivoimalan ympäristövaikutuksista tehty tutkimuksia, joissa otetaan huomion alueen erityinen historiallinen ja ekologinen merkitys. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta anatama vastaus (18. helmikuuta 1998) Jäsenvaltioilla ei ole velvoitetta toimittaa komissiolle tietoja ympäristövaikutusten arvioinneista, joita ne tekevät tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985. )) perusteella. Niinpä komissio ei ole selvillä arvioinneista, joita on mahdollisesti tehty parlamentin jäsenen mainitsemien kahden vesivoimalaitoksen vuoksi.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0280/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Kastorian omenantuottajien poisto tukien piiristä Kymmenet omenantuottajat Kreikan Kastorian nomoksessa (jonka 700 tonnin tuotanto tuhoutui täysin huhtikuun 1997 pakkasissa) on poistettu kokonaan korvauksien tai tukien piiristä sillä perusteella, että heidän ¨perhetulonsa¨ on yli 50 % heidän maataloustuloistaan, kuten Kreikan maatalousministerin asiaa koskevassa kirjeessä sanotaan. Voisiko komissio sanoa, onko tämä näkemys sopusoinnussa asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön kanssa ja aivan erityisesti 20. toukokuuta 1997 annetun asetuksen 950/97 ((EYVL L 142, 2.6.1997, s. 1. )) kanssa, koska päätös olla antamatta apua tämän alueen omenankasvattajille merkitsee heidän täydellistä taloudellista tuhoaan? Komission jäsenen Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Alavanos esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3890/97 ((EYVL C 196, 22.6.1998, s. 31. )).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0303/98 komissiolle esittäjä(t): Maartje van Putten (PSE) (17. helmikuuta 1998)

Aihe: AIDS-työryhmän toiminnan lopettaminen ja EU:n lisääntymisterveyteen liittyvien ohjelmien tulevaisuus

Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin, jotka liittyvät AIDS-työryhmän lopettamiseen ja käynnissä olevaan tarjouskilpailumenettelyyn asiantuntijaverkoston perustamiseksi, joka antaisi komissiolle tulevaisuudessa teknistä tukea lisääntymisterveydenhuollossa:

1. Minkälaista rakennetta komissio suunnittelee tulevalle hajautetulle asiantuntijaverkostolle, joka tukee komissiota lisääntymisterveydenhuollon alalla ja jonka erään osan muodostavat HIV/AIDS, sukupuoliteitse leviävät taudit ja väestönkehitys?

2. Mitkä ovat eri osapuolten tehtävät ja vastuualueet tässä perustettavassa verkostossa?

3. Miten paljon työvoimaa komissio aikoo käyttää tulevaisuudessa voidakseen toteuttaa erilaiset EU-ohjelmat lisääntymisterveydenhuollon alalla?

4. Kun AIDS-työryhmän toiminta nyt lopetetaan, voisiko komissio ilmoittaa, miten se on ajatellut käyttää lupaamansa 300 miljoonaa ecua lisääntymisterveydenhuoltoon, kuten Kairossa sovittiin, ottaen huomioon, että AIDS-työryhmä on tähän mennessä ollut ensisijainen teknisen tuen väline tämän lupauksen toteuttamissa?

Komission jäsenen J. de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1998)

Yhteisön ohjelmat, jotka koskevat lisääntymisterveyttä ja HIV/aidsia kehitysmaissa, on järjestelty uudelleen ja tilapäinen yhteenliittymä on valittu tarjouskilpailun jälkeen avustamaan tässä tehtävässä. Kyseisellä yhteenliittymällä on pieni toimisto Brysselissä ja sillä on asiantuntijoita useissa eurooppalaisissa laitoksissa ja kehitysmaissa.

Muutoksen tarkoituksena on parantaa ja lisätä HIV/aidsiin ja lisääntymisterveyteen liittyvien politiikkojen ja toimien rahoitusta eri alueilla kehitysmaissa.

Tällä myös täydennetään kehitysyhteistyöpääosaston uudelleenorganisointia, joka aloitettiin jo vuonna 1993 perustamalla terveys-, aids- ja perhesuunnitteluyksikkö. Komission vahvistaminen näissä kysymyksissä jatkuu.

Näin ollen komission on mahdollista pitää kiinni lupauksestaan sitoutua antamaan 300 miljoonaa ecua lisääntymisterveydelle.