ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3702/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Suriname.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0132 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3702/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Suriname Voiko komissio ilmoittaa, mitä Surinamea tukevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin vuoden 2000 talousarviosta? Voiko komissio kertoa, kuinka paljon yhteensä vuoden 2000 aikana Surinamelle myönnettiin eri avustusohjelmiin tukea? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1751/02 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Euroopan keskuspankin työntekijät.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1751/02 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (19. kesäkuuta 2002) Aihe: Euroopan keskuspankin työntekijät Euroopan keskuspankin työntekijöiden suurimman etujärjestön mukaan Euroopan keskuspankin työntekijöille ei myönnetä Euroopan unionin virkamiesten nauttimia etuuksia eikä myöskään Saksan työlainsäädännön takaamia oikeuksia, jotka heille kuuluisivat, koska Euroopan keskuspankin pääkonttori sijaitsee Frankfurtissa. Tämä loukkaa työntekijöiden sosiaalisia oikeuksia. Euroopan keskuspankin mukaan sille perustamissopimuksessa taattu autonominen asema sallii sen päättää itsenäisesti henkilöstöpolitiikastaan. Katsooko komissio, että autonominen asema antaa Euroopan keskuspankille oikeuden loukata työntekijöiden oikeuksia? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (2. elokuuta 2002) Euroopan keskuspankki (EKP) on perustettu EY:n perustamissopimuksen 8 artiklan nojalla. Se toimii EY:n perustamissopimuksessa ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perussäännössä asetetuissa rajoissa. Euroopan keskuspankkijärjestelmän perussäännön 36 artiklan 1 kohdassa määrätään erityisesti, että EKP:n neuvosto vahvistaa EKP:n henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot ja 36 artiklan 2 kohdassa määrätään EKP:n ja sen henkilöstön välisten riita-asioiden saattamisesta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Kyseinen artikla vastaa EY:n perustamissopimuksen 283 ja 236 artiklaa, joita sovelletaan yhteisön virkamiehiin. Lisäksi Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 23 artiklassa määrätään, että sitä sovelletaan myös Euroopan keskuspankkiin, sen toimielinten jäseniin ja sen henkilöstöön samalla tavalla kuin sitä sovelletaan yhteisön virkamiehiin. Näin ollen sijaintivaltion työlainsäädännön mahdollinen soveltaminen EKP:n palvelussuhteen ehtoihin ei tule kyseeseen. Saksan työlainsäädännön soveltamatta jättämisestä on avoimuuden vuoksi määrätty uudelleen päätoimipaikan sijainnista Saksan liittotasavallan ja EKP:n välillä tehdyn sopimuksen 15 artiklassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3402/02 esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle. Täydellinen tietovalvonta (Total Information Awareness).



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3402/02 esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle (29. marraskuuta 2002) Aihe: Täydellinen tietovalvonta (Total Information Awareness) Eräissä lehdissä julkaistujen artikkeleiden mukaan Yhdysvaltain hallitus myönsi viime helmikuussa 200 miljoonan dollarin määrärahat kahden uuden, tietojen hyödyntämiseen (Information Exploitation Office) ja tietovalvontaan keskittyvän viraston (Information Awareness Office) perustamiseen. Viimeksi mainitun viraston tehtäviin kuuluu ennen kaikkea täydellisen tietovalvonnan (Total Information Awareness, TIA) kehittäminen. Tietovalvonnan avulla on tarkoitus etsiä, kerätä ja käsitellä kaikenlaisia tietoja, jotka voivat auttaa epäilyttävien henkilöiden ja mahdollisten terroristien tunnistamisessa. Tietovalvonnan puitteissa on tarkoitus kehittää muun muassa Genoa I -tietokoneohjelmaa, joka on suunniteltu erilaisten sähköisten tietokantojen huomaamattomaan tutkimiseen ja muun tyyppiseen tietokantojen vakoiluun sekä tietojen keräämiseen kansainvälisellä tasolla. Sähköisen viestinnän globaalista luonteesta johtuen järjestelmä olisi tehokas ja sillä olisi välittömiä vaikutuksia jopa Euroopan unionin kansalaisten väliseen viestintään. Voiko komissio pyytää Yhdysvaltain hallitusta vahvistamaan nämä tiedot? Mikäli tiedot vahvistetaan, eikö komissio ole sitä mieltä, että täydellisen tietovalvonnan avulla toteutettavat toimet rikkovat Euroopan unionin tietosuojadirektiivejä sekä muita Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltain allekirjoittamia sopimuksia? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä Euroopan unionin lainsäädännön ja sen kansalaisten oikeuksien ja vapauksien kunnioittamisen varmistamiseksi? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2003) Komissio on tietoinen täydellistä tiedonvalvontaa koskevasta TIA-ohjelmasta (Total Information Awareness), jota hallinnoi USA:n puolustusministeriön tutkimus- ja kehitysvirasto DARPA (Defense Advanced Research Projects Agency). Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan TIA-ohjelma keskittyy suuren mittakaavan vastaterrorismitietokannan arkkitehtuurin kehittämiseen. Tietokanta perustuu nykyisiin ja uusiin, tulevaisuudessa luotaviin lähteisiin sekä tiedon käsittelemiseen tarkoitettuihin uusiin välineisiin, joiden avulla tietoja voidaan myöhemmin lisätä tietokantaan ja analysoida niin, että saadaan kannekelpoista tietoa. Tavoitteena olisi parantaa Yhdysvaltojen kykyä havaita, luokitella ja tunnistaa ulkomaalaiset terroristit ja heidän suunnitelmansa, jolloin Yhdysvallat voisi ryhtyä välittömiin toimenpiteisiin terroristi-iskujen estämiseksi ja torjumiseksi. Komissiolla ei ole erityissuhteita Yhdysvaltojen ohjelmaa hallinnoiviin viranomaisiin. Ohjelmassa kehitettyjen prototyyppien operationaalinen käyttö voisi tarkoittaa yhteistyötä viranomaisten kanssa Yhdysvaltojen ulkopuolella. Yhteisön oikeutta yksityisyyttä koskevat säännökset mukaan luettuina on noudatettava aina soveltuvin osin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0725/02 esittäjä(t): Ralf Walter (PSE) komissiolle. EU:n tuki Rheinland-Pfalzille vuonna 2001.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0006 - 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0725/02 esittäjä(t): Ralf Walter (PSE) komissiolle (14. maaliskuuta 2002) Aihe: EU:n tuki Rheinland-Pfalzille vuonna 2001 Kuinka paljon ja mitä toimia varten Rheinland-Pfalzin osavaltio sai EU-tukea vuonna 2001 1. Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) 2. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosastosta 3. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta 4. Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) 5. Euroopan yhteisön tutkimusohjelmista 6. Euroopan yhteisön ympäristöohjelmista 7. muista Euroopan yhteisön ohjelmista? Romano Prodin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0725/02 ja E-1943/02 (22. marraskuuta 2002) Koska vastaus on erittäin laaja, komissio toimittaa sen suoraan arvoisille parlamentin jäsenille sekä parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3107/02

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(29. lokakuuta 2002)

Aihe: Itsemurha-Barbie

Italialaisessa Panorama-viikkolehdessä kerrottiin 13. elokuuta 2002 lontoolaisesta Simon Tyszkosta, joka olisi valmistanut kuuluisasta Barbie-nukesta provokatorisen itsemurhaversion, joka kantaa vyötäröllään räjähteitä aivan kuten todelliset traagisia itsemurhaiskuja Israelissa toteuttavat terroristit. Tämän sairaan keksinnön myyntituotot luovutettaisiin anteliaasti, ilman tekopyhyyden häivääkään Amnesty Internationalille.

Koska kansainvälinen terrorismi on jälleen kasvussa ja itsemurhaiskut ovat lisääntyneet dramaattisesti, eikö komission mielestä olisi syytä ehdottaa neuvostolle, että yhteisössä katsottaisiin rikokseksi toimenpiteet ja lausunnot, joilla pyritään suoraan tai epäsuorasti puolustamaan terrorismin oikeutusta tai sankarillisuutta, vaikkapa vain näennäisesti viattomien lelujen avulla?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(11. joulukuuta 2002)

Terrorismin torjumisesta 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä neuvoston puitepäätöksellä(1) on äskettäin säädetty rikosoikeuden yhdenmukaistamisesta ja terrorismiin liittyvien rikostunnusmerkistöä ja seuraamuksia koskevien vähimmäissääntöjen määrittämisestä Amsterdamin sopimuksen vaatimusten mukaisesti. Puitepäätöksen 4 artiklan 1 kohta velvoittaa jäsenvaltiot varmistamaan, että 1 artiklan 1 kohdassa ja 2 tai 3 artiklassa tarkoitettuhin rikoksiin yllyttämisestä tai niissä avustamisesta tehdään rangaistavia tekoja, ja 5 artikla varmistaa, että tällaisesta käytöksestä langetetaan ankara rangaistus. Näitä sääntöjä sovelletaan kuitenkin vain silloin, kun rikoksen yritys koskee puitepäätöksen tarkoittamia vakavia tekoja, joilla on lisäksi terrorismin tunnusmerkit täyttävä tarkoitus.

Komissiossa ei ole tällä hetkellä suunnitteilla määrittelyä uusista terroriteoista. On muistettava, että Euroopan unionin lainsäädäntötoimen on noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.

Tähän liittyen puitepäätöksen johdanto-osan 10 kappaleessa selvennetään, että tätä puitepäätöstä ei miltään osin voida tulkita niin, että sillä pyrittäisiin rajoittamaan tai estämään perusoikeuksia ja -vapauksia, kuten lakko-oikeutta, kokoontumisvapautta, yhdistymisvapautta, sananvapautta. Komissio katsoo, että erityistä varovaisuutta pitää noudattaa silloin, kun syytettä esitetään nostettavaksi terrorismin perusteella, sillä se voi hyvin laajasti käsitettynä vaarantaa perusoikeudet vähämerkityksisyysperiaatteen vastaisesti.

(1) EYVL L 164, 22.6.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3152/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Euroopan unioni ja Espanjan valtion monikansallinen luonne.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0070 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3152/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (4. marraskuuta 2002) Aihe: Euroopan unioni ja Espanjan valtion monikansallinen luonne Espanjan valtion vuonna 1978 hyväksytyssä perustuslaissa tunnustetaan, että valtio koostuu kansallisuuksista ja alueista. Jos oletetaan, että yhteiskunta ja instituutiot Espanjassa päättävät demokraattisesti perustuslain säännösten mukaisesti perustuslaista, jossa valtio tunnustetaan monesta kansallisuudesta koostuvaksi säilyttäen se silti valtiona merkitsisi se taas uutta askelta kohti valtion sisäisen monimuotoisuuden tunnustamista. Täyttäisikö tällainen valtio perussopimusten mukaiset Euroopan unionin jäsenen ehdot? Olisiko EU:n hyväksyttävä jäsenvaltion rakennetta koskevat muutokset edellä esitetyssä mielessä? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (29. marraskuuta 2002) Jokainen jäsenvaltio voi päättää kansallisen toimivallan järjestämisestä ja jakamisesta oman lainsäädäntönsä mukaisesti ottaen huomioon yhteisöjen perustamissopimukset. Tässä yhteydessä komissio haluaa muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 203 artiklan mukaan neuvosto muodostuu jäsenvaltioiden ministeritason edustajista, joita on yksi kustakin jäsenvaltiosta ja joilla on jäsenvaltionsa hallitusta sitovat valtuudet. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan myös tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Rosa Diez Gonzalezin parlamentissa lokakuun 2002(1) istuntojakson kyselytunnilla esittämään suulliseen kysymykseen H-0683/02. (1) Lokakuun 22. päivänä 2002 annettu kirjallinen vastaus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2666/02

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(23. syyskuuta 2002)

Aihe: EU:n virkamiesten kauppa Brysselissä

Vastauksena kysymykseen E-1412/02(1) komissaari ilmoittaa, että Belgian kieliä koskevia lakeja ei voida soveltaa EU:n virkamiesten kauppaan Brysselissä osoitteessa Wetenschapsstraat.

Hän ilmoittaa myös, että tämän kaupan tarjoama tuotevalikoima on sama kuin minkä tahansa tavallisen valintamyymälän.

1. Jos Belgian lainsäädäntö ei ole voimassa tässä EU:n kaupassa, voiko komissio ilmoittaa, minkä takia viralliseksi kieleksi tähän liikkeeseen valittiin ranska? Miksi ei valittu kaksikielisyyttä eli ranskaa ja englantia, kuten voitaisiin päätellä vastauksesta kysymykseen E-0173/02(2)?

2. Tuotevalikoima ei ole ihan sama kuin missä tahansa tavallisessa valintamyymälässä, mikä ilmenee muun muassa siitä, että lähdevettä tuodaan Portugalista ja säilöttyä inkivääriä Itävallasta. Tuotteiden nimilaput ovat yksikielisiä, näissä tapauksissa portugalin- ja saksankielisiä, mistä voidaan päätellä, että tuotteita ei ole tarkoitettu tavallisiin valintamyymälöihin Belgiassa. Onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että tämä nimilappujen asettelu on ristiriidassa direktiivin 2000/13/EY(3) 16 artiklan kanssa? Miten komissio aikoo menetellä huolehtiakseen siitä, että näissä tavaroissa on tuoteselosteet kuluttajan helposti ymmärtämällä kielellä?

(1) EYVL C 309 E, 12.12.2002, s. 120.

(2) EYVL C 205 E, 29.8.2002, s. 87.

(3) EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29.

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(20. marraskuuta 2002)

Kuten vastauksesta arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen E-1412/02(1) ilmenee, kaupan tuoteselosteet ja kyltit ovat pääasiassa ranskaksi, koska kauppa ei usein toistetuista ja ymmärrettävistä syistä johtuen ole avoinna laajalle yleisölle. Tämä oli Delhaizen tekemä käytännön valinta.

Kauppa varastoi jäsenvaltioiden erikoisruokatuotteita palvellakseen jäsenvaltioiden eri kansoja edustavien asiakkaittensa tarpeita.

Edellä kuvattua taustaa vasten tällaisten tuotteiden merkintä on sopusoinnussa myytäväksi tarkoitettujen elitarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY kanssa.

(1) EYVL C 309 E, 12.12.2002, s. 120.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3771/02

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 2002)

Aihe: Terrori-iskun uhka

Koska EU:n toimielimiin kohdistuvat mahdolliset terrori-iskut ovat vakava uhka, kysyn komissiolta seuraavaa:

- Millaisena komissio pitää turvallisuusriskiä ja miten komissio aikoo parantaa turvallisuutta, kun otetaan huomioon, että EU:n toimielimiin kohdistuvan terrori-iskun uhka on todellinen?

- Voiko komissio ilmoittaa seuraavat tiedot EU:n toimielinten turvallisuudesta vastaavasta ryhmästä: tausta ja pätevyys, työsuhteen kesto, aikaisempi kokemus?

- Milloin EU:n toimielinten turvallisuuspäälliköt nimitettiin tehtäviinsä?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2003)

Arvoisa parlamentin jäsen ymmärtänee, ettei komissio voi paljastaa yksityiskohtaisia tietoja erityisistä turvallisuuden parantamiseen tähtäävistä toimenpiteistä vaarantamatta juuri turvallisuutta. USA:ssa 11. syyskuuta 2001 tapahtuneet tuhoisat hyökkäykset saivat komission kuitenkin tekemään täydellisen turvajärjestelyjensä tarkistuksen. Se johti tiukennettuihin turvallisuussääntöihin ja -käytäntöihin, jotka ovat voimassa edelleen.

Komissio vastaa vain oman henkilökuntansa, omien rakennustensa ja oman omaisuutensa turvallisuudesta. Parlamentin jäsenen on siis pyydettävä tiedot muista toimielimistä niiden vastaavilta yksiköiltä. Luonnollisesti komission turvallisuustoimen linjalla on tiiviit toimielinten väliset yhteydet EU:n muiden toimielinten turvallisyysyksiköitten kanssa.

Kyseinen linja toimii henkilöstön ja hallinnon pääosaston alaisuudessa, ja se vastaa komission henkilökunnan, omaisuuden ja toimintojen turvallisuudesta. Hoitaessaan tehtäviänsä turvallisuustoimen linja toimii yhteistyössä asiaan liittyvien jäsenvaltioiden yksiköiden kanssa komission henkilöstöön tai tiloihin kohdistuvan oletetun tai mahdollisen uhkan arvioimisessa. Komissio toteuttaa tarvittavat turvatoimet näiden arvioiden perusteella.

Parlamentin jäsen ymmärtänee, että oikeudellisista ja turvallisuuteen liittyvistä syistä turvallisuustoimen linjalla työskentelevistä ei voida antaa henkilökohtaisia tietoja. Komissio on kuitenkin palkannut asiantuntijoita, joilla on poliisivoimissa, armeijassa tai kansallisissa turvallisuuspalveluissa saatua kokemusta turvajärjestelyistä. Nämä asiantuntijat vastaavat turvajärjestelyistä toiminnallisesti.

Komission turvallisuussäännösten jakson 11 mukaan turvallisuudesta vastaavan komitean puheenjohtajana minua avustaa turvallisuustoimen neuvoa-antava ryhmä, komission turvallisuuslautakunta ja komission turvallisuustoimisto (turvallisuustoimen linja). Tämän linjan johtajan paikka tuli avoimeksi kun turvallisuus erotettiin protokollapalvelusta 1. maaliskuuta 2002. Työhönottomenettely on käynnissä kyseisen johtajan paikan osalta, ja se on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2003 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. Siihen asti kauan palvellut ja ammatillisesti kokenut turvallisuustoimen linjan työntekijä toimii virkaatekevänä johtajana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3431/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Frosinonen kunnan käyttämät Save II- ja Altener II -ohjelmista myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3431/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (2. joulukuuta 2002) Aihe: Frosinonen kunnan käyttämät Save II- ja Altener II -ohjelmista myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön seurantakomitea julkaisi syyskuussa 2002 selvityksen Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Selvityksestä käy huolestuttavalla tavalla ilmi, miten hitaasti ja tehottomasti paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita. Itse asiassa vuoden 2000 maksusitoumukset olisivat vain 2 prosenttia koko yhteisön tukikehyksestä. Komissio on useaan otteeseen muistuttanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät epäasianmukaisesti yhteisön varoja. Ottaen huomioon, että erityisesti tietyillä paikallisilla viranomaisilla, kuten esimerkiksi Frosinonen kunnan viranomaisilla, on todellinen tarve käyttää yhteisön varoja hiilidioksidipäästöjen rajoittamiseen, ilman laadun parantamiseen ja saastumisen torjumiseen, tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Onko Frosinonen kunta esittänyt Save II- ja Altener II -ohjelmia koskevia hankkeita? 2. Onko Frosinonen kunta saanut rahoitusta edellä mainittuihin hankkeisiin? 3. Onko kyseisiä varoja jo käytetty? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3430/02 ja E-3431/02 (8. tammikuuta 2003) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että Fiumicinon ja Frosinonen kunnat eivät ole esittäneet mitään hankkeita Save II ja Altener II -ohjelmien puitteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3274/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Viinitilarekisteri Kreikassa.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3274/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 2002) Aihe: Viinitilarekisteri Kreikassa Voiko komissio kertoa, missä vaiheessa viinitilarekisterin laatiminen on Kreikassa, mitä vaikeuksia sen laatimisessa on havaittu, paljonko varoja on annettu käytettäväksi tähän tarkoitukseen ja onko komissio tyytyväinen tähänastiseen edistymiseen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2002) Asetuksen (ETY) N:o 2392/86(1) mukaisesti viinitilarekisterin laatimisen määräajaksi Kreikassa asetettiin 31. joulukuuta 2000. Viinitilarekisteriä ei ollut laadittu tuohon päivämäärään mennessä. Marraskuussa 2002 Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen perusteella rekisterin laatimisen ensimmäinen vaihe, eli ilmakuvien ja ortokuvien ottaminen sekä jakamiseen liittyvät työt, on suoritettu loppuun. Viiveet viinitilarekisterin laatimisessa johtuvat erityisesti kahdesta syystä: työt alkoivat myöhässä eikä maarekisteriä ole olemassa. Tähän päivään mennessä yhteisön varoja on annettu Kreikalle yhteensä 710 341 euroa ennakkomaksuina vuosina 19881990. Komissio on pahoillaan siitä, että tämän viinialan valvonnalle olennaisen välineen toteuttaminen on myöhästynyt näin huomattavasti. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2392/86, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1986, yhteisön viinitilarekisterin perustamisesta, EYVL L 208, 31.7.1986.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3146/02 esittäjä(t): Theresa Zabell (PPE-DE) komissiolle. Matkapuhelimiin lähetetyt operaattoreiden mainosviestit.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3146/02 esittäjä(t): Theresa Zabell (PPE-DE) komissiolle (4. marraskuuta 2002) Aihe: Matkapuhelimiin lähetetyt operaattoreiden mainosviestit Kansalaisten liikkuminen yhteisön maasta toiseen on yhä tavallisempaa. Elämää on saatu osittain helpotettua yhteisvaluutan, siis lähes kaikkien eurooppalaisten käytössä olevan euron kaltaisilla monimutkaisilla asioilla. Silti niinkin tärkeässä asiassa kuin matkapuhelinviestinnässä rajat ovat voittamattomia, vaikka on olemassa operaattoreita, joilla on yrityksiä useissa EU:n maissa. Roaming on lisäkustannus, jota on nykyaikana vaikea ymmärtää ja vielä vaikeampaa on ymmärtää, miksi käyttäjää vainotaan viesteillä aina, kun hän vaihtaa maantieteellistä aluetta. Kyseiset viestit, joilla operaattorit mainostavat palveluitaan, olisi rajattava niitä haluaville käyttäjille. Tällä hetkellä tekstiviestejä alkaa tulla silloin, kun puhelin vaihtaa automaattisesti operaattoria rajoja ylitettäessä ja jopa niiden sisäpuolella. Eikö ole mahdollista rajoittaa matkapuhelinoperaattoreita lähettämästä omia mainosviestejään? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2002) Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 12. heinäkuuta 2002 direktiivin 2002/58/EY henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi)(1). Direktiivissä on säännös, jolla kielletään kaupallisten sähköpostiviestien ja lyhytsanomien(2) lähettäminen ilman vastaanottajan ennalta antamaa suostumusta. Ainoan poikkeuksen tähän sääntöön muodostavat olemassa olevaan asiakassuhteeseen liittyvät kaupalliset viestit. Tällöinkin viestejä voi lähettää ainoastaan yritys, joka on myynyt viestin vastaanottajalle jonkin tuotteen tai palvelun. Lisäksi yrityksen on tarjottava kunkin viestin yhteydessä mahdollisuus kieltäytyä tulevista kaupallisista viesteistä. Jäsenvaltioiden on pantava tämä säännös täytäntöön kansallisella lainsäädännöllään 31. lokakuuta 2003 mennessä. Uuden direktiivin seurauksena matkapuhelinoperaattoreiden on lopetettava parlamentin jäsenen tarkoittamien omien mainosviestiensä lähettäminen verkosta toiseen siirtyvälle matkapuhelimen käyttäjälle viimeistään 1. marraskuuta 2003. Tällaisia viestejä saa lähettää vain operaattori, jonka kanssa matkapuhelimen käyttäjällä on sopimus, ja ainoastaan siinä tapauksessa, että operaattori on sopimuksen allekirjoittamishetkellä tarjonnut tilaajalle mahdollisuuden kieltäytyä niistä ja että se edelleen tarjoaa tätä mahdollisuutta jokaisen lyhytsanoman yhteydessä. (1) EYVL L 201, 31.7.2001. (2) SMS Short Message Service.