ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3780/98 esittäjä(t): Manuel Escolá Hernando (ARE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Sianliha-alan kriisi Eräs Euroopan unionin hyväksymistä toimista sianliha-alan kriisin jarruttamiseksi on ollut se, että komissio on hyväksynyt 100 000 tonnin sianlihaerän toimituksen ruoka-avuksi Venäjälle. Tämä tuki merkitsee 1,2 miljoonan sian vetämistä markkinoilta ja yhdessä muiden suhdannetukien kanssa lievittänee jonkin verran alaa, joka on vaipumassa toivottomaan tilanteeseen. Komissio ei ole kuitenkaan vielä tähän mennessä ilmoittanut, miten lihan vetäminen pois markkinoilta jakaantuu tuottajamaiden kesken. Mitä kriteereitä komissio aikoo käyttää jakaakseen tuottajamaiden kesken tämän 100 000 tonnin sianlihaerän? Ottaako se huomioon jokaisen jäsenvaltion tuotantotason? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 1999) Venäjälle suuntautuvan elintarvikeapuohjelman yksityiskohtaisia sääntöjä laaditaan parhaillaan ja ne julkaistaan piakkoin komission asetuksina Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio hankkii sovitun määrän sianlihaa markkinoilta tarjouskilpailumenettelyllä, jossa jäsenvaltioiden toimijoilla on mahdollisuus tehdä elintarvikeapuohjelmaan liittyviä tarjouksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3627/98

esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE) komissiolle

(3. joulukuuta 1998)

Aihe: T[scaron]ekin tasavallan tekemä varauma yksityishenkilön valitusoikeuteen

T[scaron]ekin tasavalta on allekirjoittanut ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ja siihen kuuluvat lisäpöytäkirjat.

Kun otetaan huomioon jäsenyysneuvottelut, miten komissio arvioi sitä, että T[scaron]ekin tasavalta on tehnyt valitusoikeuteen varauman, jonka mukaan yksityishenkilöt eivät voi tehdä valitusta tapauksissa, joissa loukataan oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen ja kieltoa karkottaa yksi tai useampi henkilö, jos tapaus on sattunut ennen yleissopimuksen ja vastaavan pöytäkirjan voimaantuloa?

Onko komissio samaa mieltä siitä, että tämä T[scaron]ekin tasavallan ainoastaan rajallinen sitoutuminen Euroopan ihmisoikeusnormeihin ei ole oikeudellisesti ja poliittisesti toivottavaa, kun otetaan huomioon ajankohtaiset tapahtumat Euroopassa, esimerkiksi entisessä Jugoslaviassa?

Onko komissio samaa mieltä siitä, että yhdistyneessä Euroopassa ja erityisesti Euroopan unionissa kaikilla yhteisön kansalaisilla pitäisi olla sama perusoikeuksien ja -vapauksien suoja ja että juuri ihmisoikeuksien alalla suojan erilainen taso ei ole perusteltavissa oikeudellisesti tai poliittisestikaan?

Onko komissio ottanut huomioon, että tällöin huomattavan määrän yhteisön kansalaisista, joiden ihmisoikeuksia loukataan, on T[scaron]ekin tasavallan EU-jäsenyyden jälkeenkin mahdotonta saada voimaan perimmäiset ihmisoikeutensa ja perusvapautensa?

Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus

(29. tammikuuta 1999)

Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan T[scaron]ekin tasavalta ei ole tehnyt arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa varaumaa. Komissio katsoo näin ollen, että arvoisan parlamentin jäsenen lisäkysymykset eivät ole sovellettavissa.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3673/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: T[scaron]ekin kanssa tehdyt rahoitussopimukset Komission jäsen Hans van den Broek vieraili lokakuun alussa T[scaron]ekin tasavallassa. Tällöin hän allekirjoitti sikäläisen valtiovarainministeri Svobodan kanssa kolme rahoitussopimusta, joilla T[scaron]ekille maksetaan (Phare-määrärahoista) yhteensä 36,9 miljoonaa ecua. Osa määrärahoista on tarkoitus käyttää demokratisoimiseen ja vähemmistöjen suojeluun. Haluaisin kysyä komissiolta tässä yhteydessä seuraavaa: 1. Kuuluuko edellä mainittuihin hankkeisiin myös sellaisia, joilla tuetaan saksankielistä vähemmistöä? 2. Liittyykö rahoitussopimusten tekemiseen velvoitteita, jotka koskevat ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta tehdyssä yleissopimuksessa varmennettuja oikeuksia (Benes-päätösten kumoaminen)? 3. Onko komissio sitä mieltä, että edelleen voimassa olevat Benes-päätökset, jotka ovat sisällöltään kansainvälisen yksityisoikeuden ja ihmisoikeuksien vastaisia, ovat Kööpenhaminan kriteerien (ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja noudattaminen) mukaisia? 4. Onko komissio käsitellyt tätä Benes-päätösten problematiikkaa säännöstöä tarkastellessaan? 5. Jos ei ole, niin miksi ei? Jos on, mihin tulokseen komissio on päätynyt? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 1999) 1. T[scaron]ekin tasavallan valtiovarainministeri ja komission asiasta vastaava jäsen allekirjoittivat 12. lokakuuta 1998 T[scaron]ekin tasavallan osalta Phare-ohjelmaan liittyviä asiakirjoja, joiden aiheena oli romaniväestön sopeuttaminen T[scaron]ekin yhteiskuntaan. 2. Phare-ohjelmasta annettavan tuen edellytyksenä on sellaisten Eurooppa-sopimuksessa määrättyjen velvoitteiden noudattaminen T[scaron]ekin tasavallassa, jotka edistävät lähentymistä kohti Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamia poliittisia ja taloudellisia edellytyksiä sekä edistymistä maaliskuussa 1998 vahvistetun liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. 3. Euroopan ihmisoikeussopimuksen (yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi) täytäntöönpano kuuluu Euroopan neuvoston toimialaan, minkä vuoksi ainoastaan se voi vastata kysymyksiin yleissopimuksen yhdenmukaisuudesta Benes-päätösten kanssa. Komissio haluaa palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen myös T[scaron]ekin ja Saksan tammikuussa 1997 antaman yhteisen julistuksen määräykset. 4. ja 5. Yhteisön säännöstön analyyttisen arvioinnin yhteydessä (screening) jo käsiteltävinä olleissa säännöstön luvuissa ei ole esiintynyt arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin liittyviä asioita.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3313/98 esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) komissiolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Brittiläiset karanteenitoimet Onko komissio tietoinen, että Ison-Britannian hallitus on pyytänyt ja saanut neuvoja professori Ian Kennedyn johtamalta asiantuntijakomitealta? Onko komissio yhtä mieltä tämän komitean kanssa siitä, että karanteenitoimilla ei tosiasiassa ole vaikutusta kansan- ja eläinten terveyden suojeluun? Onko komissio lisäksi tietoinen tämän komitean ehdotuksesta, jonka mukaan vapaa kulku maahan ja maasta pois sallittaisiin vain Ison-Britannian asukkaille? Eikö komissio pidäkin tätä ehdotusta ja karanteenijärjestelyjä, joilla ei vaikuteta kansan- ja eläinten terveyden suojeluun, syrjivinä ja markkinoiden toimintaa häiritsevinä? Eikö komissio katsokin, että on aika ehdottaa Isolle-Britannialle näistä Euroopan unionissa tapahtuvaa matkailua, metsästystä ja eläinten kasvatusta häiritsevistä toimista luopumista? Jos komissio näin katsoo, miten se aikoo toimia? Mikä on syynä, jos komissio ei pidä tällaista ehdotusta tarpeellisena? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on toimittanut komissiolle professori Ian Kennedyn johtaman neuvoa-antavan karanteenityöryhmän raportin, joka julkaistiin 23. syyskuuta 1998. Raportti perustuu riippumattomaan arviointiin, joka koskee vesikauhun leviämisriskiä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Arvioinnissa suositellaan nykyisen karanteenipolitiikan muuttamista. Komissio pitää suosituksia suurena edistysaskeleena. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus suhtautuu myönteisesti sääntöjen muuttamiseen raportin mukaisiksi, kunhan yleisöä ja asianomaisia organisaatioita on ensin kuultu asiasta. Neuvoa-antavan ryhmän ehdottaman uuden järjestelmän mukaisesti yhteisön lemmikkieläinten omistajien ei enää tarvitsisi jättää eläimiään karanteeniin, jos terveyden suojelemiseksi annettuja vaatimuksia noudatetaan. Mitä tulee sisämarkkinoiden toteutumiseen, neuvoston direktiivissä 92/65/ETY säädetään vaatimuksista, jotka koskevat muista jäsenvaltioista peräisin olevien koirien ja kissojen markkinoille saattamista Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa (kauppaa koskevat vaatimukset).
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4055/98 esittäjä(t): Roy Perry (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Raphael-ohjelma Voisinko saada komissiolta vastaukset seuraaviin vuoden 1998 Raphael-ohjelman hakemuksia koskeviin kysymyksiin: 1. Kuinka monta hakemusta jätettiin? 2. Kuinka moni näistä hakemuksista lähetettiin riippumattomalle arviointilautakunnalle? 3. Mitkä olivat valintaperusteet, joiden mukaan hakemukset lähetettiin riippumattomalle arviointilautakunnalle ja kuka valitsi lähetettävät hakemukset? 4. Mitkä hakemukset hyväksyttiin? 5. Mitkä olivat valintaperusteet, joiden mukaan nämä hakemukset hyväksyttiin? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 1999) 1. Vuoden 1998 Raphael-ohjelmaan jätettiin EYVL:ssä julkaistun ehdotuspyynnön(1) seurauksena 490 hakemusta. Kun kaikki toimet lasketaan yhteen, rahoitustukea haettiin yhteensä noin 56 miljoonan euron edestä. 2. Virallisessa esivalinnassa hyväksyttiin 180 hakemusta, jotka toimitettiin riippumattomalle asiantuntijaryhmälle. 3. Komission toteuttamassa virallisessa esivalinnassa otetaan huomioon ehdotuspyyntöön liittyvät tukikelpoisuusperusteet, joita ovat esimerkiksi kumppanuus (vähintään kolmen jäsenvaltion toimijan osallistuminen hankkeeseen), kyseessä oleva kulttuuriperintö (toiminta I) (vähintään kolmen jäsenvaltion rakennukset/kohteet ovat samankaltaisia, ne on toteutettu teknisesti samalla tavalla tai ne ovat historiallisesti tai arkkitehtonisesti toisiinsa yhteydessä), rahoitus (kyky hankkia varoja yhteisön tuen lisäksi, joka voi olla korkeintaan 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista) sekä rahoitusta koskevien enimmäismäärien, ehdotuspyynnöissä esitettyjen toteutusaikataulujen ja hakemusten esittämistä koskevien määräaikojen noudattaminen. 4. Vuoden 1998 Raphael-ohjelmasta päätettiin lopulta myöntää yhteisön tukea 75 hankkeelle, joita koskeva luettelo lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. 5. Asiantuntijaryhmä arvioi hankkeita niiden laadun perusteella ja sen mukaan, miten ne edistävät yhteisön etua. Huomioon otettavia seikkoja ovat kyseessä olevan kulttuuriperinnön merkitys, konservoinnin tai entisöinnin alalla suunnitellut innovatiiviset toimenpiteet, taitotiedon siirto alan toimijoiden välillä, uusien tekniikoiden kehittäminen kulttuuriperinnön alalla, hankkeen tulosten levittäminen alan ammattilaisten keskuudessa, hankkeen sosiaalis-taloudellinen vaikutus ja kulttuuriperinnön esittely yleisölle. (1) EYVL C 97, 31.3.1998.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3660/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Vuosituhannen vaihteen tietokonevirhe On havaittu, että vuosituhannen vaihtuessa kaikissa sähköisissä ohjelmoitavissa järjestelmissä tietokoneiden keskusyksiköistä puolijohdesiruihin saattaa ilmetä vuoden 2000 ongelmaksi kutsuttu virhe. Koska näitä järjestelmiä käytetään teollisuudessa (valmistusprosessin eri vaiheissa), kuljetuksessa, julkisissa palveluissa, jne., ne ovat riippuvaisia päivämäärästä, ja on tärkeää tietää miten järjestelmät saattavat reagoida vuosituhannen vaihtumispäivänä, siksi riskit on tunnistettava. Voiko komissio neuvoa, miten tilanteen korjaavaa ohjelmaa voitaisiin suunnitella ja toteuttaa? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Koska vuosituhannen vaihtumisen aiheuttama tietotekninen ongelma on erittäin monimutkainen ja vaikuttaa lukemattomiin eri järjestelmiin ja tuotteisiin, ratkaisut on luotava melkeinpä tapauskohtaisesti. Mitään yleistä patenttiratkaisua ei siis ole olemassa. Komission vuotta 2000 koskevilla www-sivuilla (http/www.ispo.cec.be/y2keuro) on kuitenkin linkkejä jäsenvaltioiden hallitusten ja eri teollisuudenalojen www-sivuille, joilla neuvotaan, kuinka ongelmaan voi varautua.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3326/98 esittäjä(t): Philippe Monfils (ELDR) komissiolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Säännöstön vastainen menettely Drogenboosiin (Belgiaan) rakennettavan jätteenpolttolaitoksen rakennusluvan myöntämisessä Viime maaliskuussa kysyin komissiolta (kysymys H-0329/98(1)), eikö olisi syytä tutkia, onko flaamilaisen Branbantin pysyvä edustajainlaitos (députation permanente du Brabant flamand) noudattanut yhteisön normeja myöntäessään ympäristöluvan jätteenpolttolaitoksen rakentamiselle Drogenboosiin, ja ryhtyä mahdollisesti sopimusrikkomusmenettelyyn Belgian valtiota (flaamilaista aluetta) vastaan. Komissio vastasi, että asiassa oli nostettu syyte, ja että komissio voisi päättää EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen sopimusrikkomusmenettelyn käynnistämisestä, jos tutkimus osoittaa, että yhteisön ympäristöä koskevia säännöksiä ei ole noudatettu. Tästä on kulunut yli kuusi kuukautta. Voiko komissio kertoa, havaittiinko tutkimuksessa, että yhteisön säännöksiä ei ollut noudatettu? Jos näin on, onko komissio päättänyt ryhtyä sopimusrikkomusmenettelyyn ja mistä syystä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 1999) Komissio tutkii parhaillaan useita valituksia, jotka koskevat arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa jätteenpolttolaitosta. Komissio on esittänyt asiasta tiedustelun Belgian viranomaisille, ja nämä ovat toimittaneet huomautuksensa, jotka ovat nyt tarkasteltavina. Mikäli Belgian viranomaisten antama vastaus todetaan epätyydyttäväksi, komissio aloittaa luonnollisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn. (1) Euroopan parlamentin täysistuntokeskustelut (maaliskuu 1998).
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3431/98 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Tavaroiden vapaa liikkuvuus Kultasepänalalla toimii pääasiassa pieniä tai keskisuuria perheyrityksiä, jotka periaatteessa ovat EU:n tuen ja edistämisen kohteena. Espanjassa ala työllistää noin 200 000 henkeä. Jäsenvaltioiden lainsäädännön erot aiheuttavat monissa tapauksissa sen, että yhteisön sisäinen kauppa näillä tuotteilla (esimerkiksi korukelloilla sekä kulta- ja hopeakoruilla) on mahdotonta. Kohdemaassa toteutettu kontrolli (lävistyskoe) heikentää tuotteita huomattavasti ja tekee niiden jälleenmyynnin mahdottomaksi. Toisaalta viranomaiset ovat jo kontrolloineet tuotteet Espanjassa alaa koskevan Espanjan lainsäädännön mukaisesti. Mitä erityistoimia komissio valmistelee, jotta lopetettaisiin yhtä Euroopan unionin pääperiaatetta loukkaava tilanne?
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3862/98 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (9. joulukuuta 1998) Aihe: Televisiomainonta Direktiivissä "Televisio ilman rajoja" säädetään muiden aiheiden lisäksi televisiomainonnasta ja erityisesti mainoskatkojen pituudesta lähetetyissä ohjelmissa ja elokuvissa. Voiko komissio kertoa, noudatetaanko näitä määräyksiä tai mahdollisia muita sovellettavissa olevia määräyksiä jäsenvaltioissa ja erityisesti Espanjassa? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) Televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 3 päivänä lokakuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/552/ETY(1) (televisio ilman rajoja -direktiivi) sisältää säännöksiä mainosajan pituudesta päivittäistä lähetysaikaa ja tuntia kohti (18 artikla), mainoskatkojen lukumäärästä ja niiden sijoittamisesta lähetyksiin (11 artikla) sekä mainosten sisällöstä ja esittämistavasta (10-16 artikla). Direktiivissä annetaan myös erityissäännöksiä sponsoroinnista (17 artikla). Komissio on vastaanottanut useita valituksia, joissa väitetään tiettyjen maiden jättävän noudattamatta voimassa olevia mainonnan säännöksiä. Nämä pääasiassa kuluttajajärjestöjen tekemät valitukset koskevat erityisesti sallittujen mainosaikojen järjestelmällistä ylittämistä. Ongelmat koskevat erityisesti tiettyjä yleisradioyhtiöitä Kreikassa, Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa. Komissio hankkii parhaillaan tarvittavia tietoja arvioidakseen, voidaanko asianomaisten jäsenvaltioiden todeta rikkoneen säännöksiä väitetyn mainosaikojen ylittämisen perusteella. Tämän perusteella voidaan tarvittaessa toteuttaa asianmukaiset ja aiheelliset toimenpiteet. (1) EYVL L 298, 17.10.1989.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3075/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (9. lokakuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin rahoittamat ISPA-infrastruktuuri-investoinnit KIE-maissa Euroopan unioni on perustanut EU-jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden avustamiseksi uuden rakennerahastoinstrumentin ISPA:n, johon rahastoituja varoja aletaan vuodesta 2000 lähtien jakaa KIE-maissa toteutettaviin suuriin infrastruktuurihankkeisiin. Koska EU tukee parhaillaan jäsenkandidaattien infrastruktuuri-investointeja Pharen LSFI-tuen kautta vain noin 600 miljoonan Suomen markan arvosta, lienee todennäköistä, että uusi tuki tulee lisäämään tuen määrää merkittävästi. Yllä mainittuun viitaten kysyn komissiolta, paljonko ISPA:lla tulee vuosittain olemaan varoja käytössään infrastruktuuri-investointien rahoittamiseen? Millaista valintamenettelyä komissio tulee noudattamaan ISPA:n varojen allokoinnissa eri kohteisiin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1998) Agenda 2000-asiakirjassa(1) ehdotetaan hakijamaille vuosiksi 2000-2006 rakennetukea, jonka suuruus on noin 1 000 miljoonaa ecua vuotta kohden. Kuten ehdotuksessa asetukseksi liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä (LVRV)(2) esitetään, tämän tuen tarkoituksena on auttaa hakijamaita sopeutumaan yhteisön infrastruktuurivaatimuksiin sekä antaa rahoitustukea ympäristötoimenpiteisiin ja liikenteen infrastruktuuritoimenpiteisiin. Hankkeet valitaan ja hyväksytään ympäristön ja liikenteen alan kansallisten ohjelmien perusteella. Ne sisältyvät kunkin hakijamaan yhteisön säännöstön hyväksymistä koskevaan kansalliseen ohjelmaan, joka on liittymistä valmistelevan kumppanuuden tärkein osatekijä. LVRV:stä annettuun asetusehdotukseen (erityisesti liitteisiin I ja II) sisältyy myös joukko perusteita, joilla taataan hankkeiden korkea laatu. Näihin perusteihin kuuluvat hankkeiden valmiusaste ja mahdollisuudet vaikuttaa yksityisen rahoituksen saamiseen sekä esimerkiksi kustannus-hyötyanalyysin tarve (mukaan luettuina hankkeiden välilliset ja välittömät työllisyysvaikutukset). (1) KOM(98) 2000 lopullinen. (2) KOM(98) 138 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3283/98 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: Viinin tuotanto- ja myyntimahdollisuudet Tanskassa Neuvoston vastattua kysymykseen 82 (H-0909/98)(1) lokakuun istuntojakson I kyselytunnilla pyydän seuraavia täsmennyksiä. - Koska Tanskan viinintuotanto ei ylitä 25 000 hehtolitraa markkinointivuoden aikana, merkitseekö se käytännössä, että tanskalaiset viinintuottajat todella voivat hyödyntää 11 artiklaa ja siten myydä viiniään yleisölle, vai pitääkö tuottajien itse kuluttaa tämä tanskalainen tuotanto? - Eikö neuvoston ja komission asetuksia pidä muuttaa vastaavasti vain siinä tapauksessa, että Tanska haluaa viinintuottajamaan aseman (ts. maa, jolla on vähäisen määrän rajan ylittävä tuotanto)? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1998) Kyseisestä asiasta johtuvat taloudelliset, hallinnolliset sekä oikeudelliset seuraukset huomioon ottaen tilannetta on syytä tarkastella paitsi voimassa olevan sääntelyn myös parhaillaan neuvostossa neuvoteltavana olevan uuden yhteisen markkinajärjestelyn valossa. Komissio tarkastelee parlamentin jäsenen esiin tuomaa asiaa parhaillaan. (1) Sanatarkkojen istuntoselostusten liite, istunto 9. lokakuuta 1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4054/98

esittäjä(t): Ana Miranda de Lage (PSE) komissiolle

(13. tammikuuta 1999)

Aihe: AL-Invest-ohjelmaan (Latinalaisen Amerikan teollista yhteistyötä ja investointien edistämistä koskeva kehysohjelma) kuuluvien urakoiden maksaminen

Vuosina 1995 ja 1996 AL-Invest-ohjelman puitteissa tehtiin 26 urakkasopimusta, jotka toteutettiin samoina vuosina. Komissio ei ole vielä maksanut niistä osuuttaan, joka on yhteensä noin 200 000 euroa. Voiko komissio ilmoittaa, miksi nämä eurooppalaisten COOPECOSien ja Latinalaisen Amerikan Eurokeskusten toteuttamien, AL-Invest-ohjelmaan kuuluvien hankkeiden maksut ovat myöhässä?

Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 1999)

Lähes kaikki vuosien 1995 ja 1996 urakkasopimukset, joihin oli liitetty sopimuksen mukaiset tositteet, on jo käsitelty ja laskut on maksettu.

Vuosien 1995 ja 1996 AL-Invest-sopimusten myöhästyneitä maksuja käsitellään parhaillaan. Ne ovat lopputarkastuksessa tai niistä on pyydetty lisätositteita, joita tarvitaan, jotta maksumääräykset perustuisivat asianmukaisiin asiakirjoihin. Maksujen myöhästyminen johtuu itse asiassa siitä, että komissio ei voinut käsitellä riittävän nopeasti Eurokeskusten ja Coopecosien esittämiä teknisiä selvityksiä tai rahoitusselvityksiä, koska niissä oli puutteita tai virheitä.

Vuoden 1997 alusta vuoden 1998 huhtikuuhun asti toimittiin ilman teknistä sihteeristöä, joka on välttämätön teknisen esitutkimuksen kannalta. Tänä aikana voitiin ylläpitää vain käytännön toimintaa, koska henkilöstöä ei ollut riittävästi. Kun asiantuntijat oli valittu tarjouskilpailulla avoimuuden varmistamiseksi, uusi tekninen sihteeristö aloitti huhtikuussa 1998 viivästyneiden maksujen käsittelyn. Ensi töikseen se pyysi puuttuvia tositteita varmistaakseen sopimuksen noudattamisen. Yhteistyökumppanit laativat parhaillaan vastauksia. Syyskuussa 1998 perustettu maksujen hallinnointijärjestelmä toimii tehokkaasti: viivästyksiä käsitellään ja yhteistyökumppaneita on alettu jälleen avustaa ja valvoa. Näin varmistetaan erittäin hyödyllisenä pidetyn ohjelman sujuvuus ja tehokkuus.