ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1339/98

esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle

(29. huhtikuuta 1998)

Aihe: Markkinaosuuksien menetys matkailualalla

Onko komissio tietoinen siitä, että Eurooppa menettää osuuksiaan maailmanmarkkinoista kaikkein nopeimmin kasvavalla teollisuuden alalla, eli matkailualalla?

Mitä toimenpiteitä aiotaan toteuttaa, jotta matkailusesongin pidentämiseen tähtääviin toimenpiteisiin kiinnitettäisiin enemmän huomiota? Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa muun kuin sesonkimatkailun edistäminen, sellaisille alueille myönnettävien avustusten määrän lisääminen, joilla esiintyy vakavia vuodenajoista johtuvia ongelmia sekä työllistämistuen myöntäminen, jotta korkeasti koulutetulle henkilöstölle voidaan myöntää lisäkoulutusta tavikuukausien aikana.

Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus

(15. kesäkuuta 1998)

Komissio on tietoinen siitä, että Euroopan osuus matkailualan maailmanmarkkinoilla on pienentynyt, kun tarkastellaan Eurooppaan saapuvien matkailijoiden ja näiden Eurooppaan tuomien tulojen määrää. Toisaalta eurooppalaisen matkailun merkitys kansainvälisessä palvelujen kaupassa kasvaa koko ajan.

Komissio antoi vuonna 1996 neuvostolle ehdotuksen monivuotisesta ohjelmasta(1) ("Philoxenia"), joka pyrkii edistämään Euroopan matkailualan laatua ja kilpailukykyä kasvun ja työllisyyden hyväksi. Tässä ehdotuksessa esitettyjen välineiden avulla voitaisiin tehokkaammin ratkaista Euroopan matkailualan kausivaihteluihin liittyviä ongelmia. Komission äskettäin perustama matkailua ja työllisyyttä käsittelevä korkean tason ryhmä käsittelee muun muassa kausivaihteluiden vaikutuksia työllisyyteen ja matkailuun. Ryhmä antaa raporttinsa ja suosituksensa komissiolle lokakuuhun 1998 mennessä.

Toisaalta yhteisö pyrkii rakenteellisten toimien kautta auttamaan alueita, jotka ovat liian riippuvaisia matkailutoiminnan kausiluonteisuudesta. Se tukee näillä alueilla harjoitettavan toiminnan monipuolistamista, esimerkiksi kulttuuriperinnön edistämistä ja sellaisten laatutuotteiden markkinointia, joita voidaan myydä ympäri vuoden, ja suosii näin vaihtoehtoista taloudellista kehitystä.

(1) EYVL C 222, 31.7.1996. - EYVL C 13, 14.1.1997.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1170/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Yleisilmailulentokoneet Koska yleisilmailun käyttöön sopivien lentokenttien määrä on vähenemässä, voisiko komissio tehdä toteutettavuustutkimuksen satelliittilentokentistä, joita EU:hun voitaisiin rakentaa, jotta voitaisiin vastata yleisilmailun jatkuvaan kysyntään ja kasvuun? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1168/98 ja E-1170/98 (10. kesäkuuta 1998) Yhteisön lainsäädännössä ei käsitellä yleisilmailun edellytyksiä lentoasemilla, ja siksi kansalliset ja paikalliset viranomaiset voivat niiden osalta ryhtyä sopiviksi katsomiinsa toimenpiteisiin. Komissio ymmärtää yleisilmailuun ja sen käyttämiin lentokenttiin kohdistuvat paineet, mutta se katsoo, että asiaan puuttuminen tässä vaiheessa ei olisi toissijaisuusperiaatteen mukaista. Vaikka komissio ei aio tehdä toteutettavuustutkimuksia satelliittilentokenttien järjestämisestä yleisilmailua varten, se on säännöllisesti yhteydessä liikennelentosektoriin varmistaakseen, että toimialan ääntä kuullaan ja että sen edut otetaan huomioon.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1062/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Laserkynien käyttö ja myynti Aikooko komissio harkita laserkynien käytön rajoittamista lainsäädännön avulla? Onko olemassa asetuksia, joiden perusteella vuodelta 1994 peräisin olevan standardin BSEN 60825-1 mukaiset 3 ja 4 luokan tuotteet voitaisiin kieltää? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998) Laserkyniin sovelletaan yleisestä tuoteturvallisuudesta annettua direktiiviä 92/59/ETY(1). Aiheesta ei ole tällä hetkellä suunnitteilla mitään yhteisön erityislainsäädäntöä. Tämän direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet taatakseen, että yhteisön markkinoille saatetaan ainoastaan turvallisia tuotteita (2 artiklan b kohta). Näin ollen on ensi sijassa jäsenvaltioiden vastuulla ryhtyä toimiin sellaisia tuotteita vastaan, jotka aiheuttavat vaaran kuluttajien turvallisuudelle ja terveydelle, toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet, joihin lukeutuu tarvittaessa myös tuotteen poistaminen markkinoilta. Komissio on vastikään saanut direktiivin 92/59/ETY 8 artiklassa säädetyn hälytysjärjestelmän nojalla viisi kiireellistä ilmoitusta, jotka liittyvät laserkyniä vastaan toteutettuihin toimenpiteisiin. Komissio on säädetyn menettelyn mukaisesti toimittanut nämä tiedot nopeasti kuluttajien terveyden ja turvallisuuden suojelusta vastaaville viranomaisille jäsenvaltioissa, jotta ne voisivat vuorostaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. Komissio voi tämän direktiivin mukaisesti ryhtyä vakavan ja välittömän vaaran aiheuttavien tuotteiden vastaisiin toimiin ainoastaan, jos jäsenvaltiot sitä pyytävät, ja sen on tällöin noudatettava direktiivin 9-11 artiklassa säädettyjä eri edellytyksiä. Standardissa BSEN 60825-1 kuvattujen tuotteiden osalta ne jäsenvaltiot, jotka toimittivat ilmoitukset komissiolle, ovat toteuttaneet merkittävyydeltään eritasoisia kansallisia toimenpiteitä. Esimerkiksi Ranska on asetuksella keskeyttänyt vähintään luokkaan 3 kuuluvien laserkynien tuotannon, maahantuonnin ja markkinoille saattamisen sekä vaatinut vetämään tuotteet pois markkinoilta. Saksa on toteuttanut samankaltaisia toimenpiteitä. Muut jäsenvaltiot pohtivat parhaillaan, mitä toimenpiteitä ne aikovat toteuttaa, eivätkä ne ole vielä ilmoittaneet komissiolle aikomuksistaan tässä suhteessa. Koska on kyse vastikään ilmenneestä ongelmasta, komissio seuraa tiiviisti tulevaa kehitystä ja sitä, mitä toimenpiteitä jäsenvaltiot aikovat toteuttaa yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin perusteella. Komissio pyrkii huolehtimaan siitä, että koko yhteisön alueella voidaan varmistaa näiden tuotteiden osalta turvallisuuden korkea taso. (1) EYVL L 228, 11.8.1992.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1835/98 esittäjä(t): Robin Teverson (ELDR) komissiolle (12. kesäkuuta 1998) Aihe: EU:n kehitysapuhankkeet Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja aiemmista ja nykyisistä EU:n rahoittamista Afrikkaan suunnatuista kehitysapuhankkeista, joihin liittyy HIVistä tai AIDSista kärsivien ihmisten auttaminen? Voiko komissio myös ilmoittaa näihin hankkeisiin käytettävät summat? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Vuodesta 1987 lähtien Euroopan yhteisö on myöntänyt noin 200 miljoonan ecun arvosta suoraa tukea immuunikatoviruksen/immuunikadon (HI-virus/aids) torjuntaan yli 90 kehitysmaassa ja alueellisten ja kansainvälisten aloitteiden edistämiseen. Tukea on lisäksi myönnetty erityismäärärahojen ja -ohjelmien (esim. valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa tapahtuvaa yhteisrahoitusta koskevan budjettikohdan) ja yhteisön oman tutkimusohjelman kautta. Yhteisön rahoitustukea on annettu useille strategisille aloille ulottuen ennaltaehkäisystä terveydenhoitoalan tukemiseen, tutkimukseen, koulutukseen ja voimavarojen kehittämiseen sekä tekniseen apuun. Tuki on lähes maailmanlaajuista, ja viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana yhteisöllä on ollut lukuisia yhteistyökumppaneita. Yhteisön kehitysmaihin kohdistettu HIV- ja aids-ohjelma on muotoutunut ja jäsentynyt johdonmukaisesti määriteltyjen tavoitteiden ja toimintaperiaatteiden myötä, joiden mukaisesti tuki kohdennetaan. Yksityiskohtaiset periaatteet on määritelty HI-virusta/aidsia koskevista toimista kehitysmaissa 24 päivänä maaliskuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 550/97(1). Yksityiskohtaisempi kertomus vuosittaisesta toteutumisesta on luvassa lähitulevaisuudessa. (1) EYVL L 85, 27.3.1997.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0777/98 esittäjä(t): Christian Rovsing (PPE) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Ammattiautoilijoiden näkötarkastukset Onko komission mielestä ammattiautoilijoiden näkötarkastuksia koskevan EU-direktiivin tavoitteen mukaista, että 48 -vuotias autonkuljettaja, joka on tähän saakka voinut vaikeuksitta saada tanskalaisen ammattiajokortin, voi direktiivin johdosta menettää oikeuden kortin uusimiseen ilman, että laillisesti voidaan osoittaa kuljettajan näkökyvyssä tapahtuneen mitään muutosta edellisen kortin myöntämisen jälkeen? Onko komissio lisäksi sitä mieltä, että kansalliset viranomaiset voivat direktiivin säännösten toteutuksessa erottaa toisistaan jo myönnetyn ammattiajokortin uusimisen ja uuden myöntämisen? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Näkökyvyn vähimmäistason vaikutuksiin ajokortin myöntämisen ja uusimisen osalta komissio viittaa Kjer Hansenin kirjallisiin kysymyksiin 2880/97(1) ja 1278/97(2) antamiinsa vastauksiin. Komissio haluaa erityisesti kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että yksi neuvoston direktiivin 91/439/ETY(3) tavoitteista oli poistaa ajokortteihin sovellettavien normien erot jäsenvaltioiden väliltä. Alkuperäisessä vuonna 1988 tehdyssä direktiiviehdotuksessa(4) komissio ehdotti "isoisän oikeuksia" koskevaa lauseketta, jotta ajokortin jo aiemmin saaneisiin ei sovellettaisi uudempia tiukempia normeja, aivan kuten arvoisa parlamentin jäsen ehdottaa. Neuvosto hylkäsi kuitenkin tämän lausekkeen hyväksyessään lopullisen tekstin. Muutettavassa direktiivissä säädetään myös lääketieteellisistä vaatimuksista. Olisi huomattava, että direktiivillä 97/26/EY(5) perustetulla ajokorttikomitealla on valtuudet mukauttaa direktiivin 91/439/ETY liitteet II ja III tieteellisen ja teknisen kehityksen mukaisiksi. Komitean äskettäin pidetyssä kokouksessa ei kuitenkaan päästy sopuun näkökykyä koskevan 6.3 kohdan mukauttamisesta eikä isoisän oikeuksien käyttöönotosta. (1) EYVL C 117, 16.4.1998. (2) EYVL C 373, 9.12.1997. (3) ETVL L 237, 24.8.1991. (4) KOM(88) 705 lopullinen. (5) EYVL L 150, 7.6.1997.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1639/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Internetin keskusteluryhmät Internetin keskusteluryhmiin kuuluu henkilöitä, jotka päättävät keskustella tietystä aiheesta. He pyytävät muita Internetin käyttäjiä osallistumaan keskusteluun kirjoittautumalla ryhmään ja ilmaisemalla osallistumisensa äänestämällä. Äänestystä edellyttää ryhmä, joka toimii tällä hetkellä "auktoriteettina". Siihen kuuluvat muiden muassa Telecomin tutkimuskeskus, CSELT (centro studi e laboratori telecomunicazioni), Pisan yliopiston elektroniikan laitos, SERRA ja CILEA (consorzio interuniversitario lombardo per l'elaborazione automatica). Valitettavasti tämä "auktoriteetti", joka tunnetaan enemmän käytännössä kuin lainsäädännössä, ei vaikuta kovinkaan objektiiviselta. Maahanmuuttoalalla toimiva Italian kansalaisista koostuva ryhmä (CTIM) oli päättänyt ryhtyä keskustelemaan italialaisten muutosta maailmalle ja tätä tarkoitusta varten se oli toimittanut virallisen hakemuksen GCN-ryhmälle, joka toimii asian osalta "auktoriteettina". CTIM:ää pyydettiin vahvistamaan, että sillä oli 75 käyttäjän äänet, joilla osoitettaisiin, että äänestäjät ottavat osaa keskustelufoorumiin. CTIM esitti 127 kyllä-ääntä, mutta siltä evättiin lupa menettelyissä esiintyneiden säännönvastaisuuksien vuoksi. Menettelyitä ei voitu tarkistaa eikä niitä ollut edes määritetty. 1. Voiko komissio puuttua tiettyä aihetta käsittelevän keskusteluryhmän muodostamiseen ja antaa direktiivin, jolla säädetään virallisen luvanantajatahon perustaminen? 2. Voiko komissio puuttua edellä mainittujen, erityisesti italiankielisiä keskusteluryhmiä erikoisella tavalla hallinnoivien GCN-ryhmien toimiin? 3. Voiko komissio antaa direktiivin, jolla vahvistetaan luvanantajatahon muodostaminen, oikeusturva ja perusmääräysten noudattaminen? Komission jäsenen >Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (29. kesäkuuta 1998) Komissio on sitä mieltä, että sillä ei ole toimivaltaa tässä kysymyksessä.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1080/98 esittäjä(t): Jean-Antoine Giansily (UPE) komissiolle (7. huhtikuuta 1998) Aihe: Nykyisten ryhmäpoikkeuksia koskevien säännösten voimassaolon jatkaminen Pääosaston IV 6. - 7. lokakuuta 1997 järjestämä konferenssi, jossa kuultiin asianosaisia kilpailupolitiikan vertikaalisia rajoituksia käsittelevästä vihreästä kirjasta (KOM(96) 0721), ei ole näyttänyt päätyneen kovin selkeisiin johtopäätöksiin. Eikö komissio tämän tilaisuuden jälkeen katso, että nykyisille ryhmäpoikkeusta koskeville säännöille kannattaisi yksinkertaisesti myöntää 15 vuoden jatkoaika? Maastrichtin sopimus edellyttää jäsenvaltioilta ja kansalaisilta tiukkaa budjettikuria. Eikö tällainen politiikka antaisi mahdollisuutta toiminnallisiin säästöihin Euroopan komissiossa, ja samalla yritykset välttyisivät byrokraattisilta sopimusilmoitusmenettelyiltä?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1184/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeudet Dominikaanisessa tasavallassa Minkälaisiin toimenpiteisiin Euroopan unioni on ryhtynyt parantaakseen ihmisoikeustilannetta Dominikaanisessa tasavallassa? Auttavatko nämä toimenpiteet haitilaisia plantaasien työntekijöitä? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Dominikaanisen tasavallan ja Haitin väliset suhteet ovat historiallisista syistä olleet kireät. Tämän syynä ovat Dominikaanisen tasavallan sokerintuotannossa työskennelleet haitilaiset työntekijät. Komissio seuraa tarkkaavaisena tilannetta ja se on jo vuosien ajan kannustanut näitä kahta maata käymään keskusteluja keskenään, mikä alkaa hiljalleen tuottaa tulosta. Haitin ja Dominikaanisen tasavallan välit ovat lähentyneet itse asiassa vuodesta 1995, mihin kummankin maan demokraattisesti valitut presidentit ovat suuresti vaikuttaneet. Presidentti Préval vieraili Santo Domingossa maaliskuussa 1996 ja presidentti Fernandez Reynan odotetaan käyvän Port-au-Princessä kesäkuussa 1998. Jäsenvaltioiden tuella komissio rahoittaa talousarvion kohdasta B-7020 (ihmisoikeudet ja kansanvalta) kansanvalistuskampanjaa, joka oli eduksi Dominikaanisen tasavallan parlamentti- ja kunnallisvaalien aikana toukokuussa 1998. Santo Domingossa ja Port-au-Princessä sijaitsevien komission edustustojen vastuulla on viime aikoina pidetty teknisiä kokouksia (joiden puheenjohtajina toimivat näiden kahden maan kansalliset valtuutetut viranomaiset), joiden tavoitteena on suunnitella yhteisiä toimia ja ohjelmia kummankin maan hyväksi ympäristön, liikenteen ja infrastruktuurin aloilla (Euroopan kehitysrahasto rahoittaa kaikki toimet ja hankkeet). Yksi tärkeimmistä ja arkaluontoisimmista Dominikaanisen tasavallan hallituksen ehdottamista hankkeista, jonka komissio rahoittaa, koskee nimenomaan Dominikaanisen tasavallan sokerintuotantoalueilla ("Bateyes") työskentelevien siirtotyöläisten (pääasiassa haitilaisia työntekijöitä) tukemista.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1388/98 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Rotujen välisiä suhteita Euroopassa koskeva ehdotus Amsterdamin sopimuksen pohjalta Komission ehdotukset, jotka perustuvat ratifioimattomaan Amsterdamin sopimukseen ja koskevat Euroopan laajuisia rotujen välisiin suhteisiin liittyviä toimia, otetaan tyytyväisenä vastaan. Milloin komissio aikoo tehdä vastaavan ehdotuksen vammaisiin kohdistuvan syrjinnän osalta? Katsooko komissio, että minkäänlaisia syrjintähierarkioita ei saisi muodostaa ja että tämän vuoksi olisi tehtävä ehdotuksia, jotka perustuvat Amsterdamin sopimuksessa mainittujen ryhmien syrjimättömään kohteluun?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1217/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EKP Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 109 a artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan EKP:n johtokunnan muodostavat puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja neljä muuta jäsentä. Alakohdassa b todetaan, että kaikki nämä henkilöt nimitetään jäsenvaltioiden hallitusten valtion- tai hallitusten päämiesten tasolla neuvoston suosituksesta ja neuvoston ensin kuultua Euroopan parlamenttia ja EKP:n neuvostoa. Mitä mieltä komissio on mahdollisuudesta perustaa toisentyyppisiä johtotehtäviä sitä varten, että kaikki EMUun kuuluvat valtiot olivat edustettuina EKP:n johtokunnassa? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa todetaan selvästi, että Euroopan keskuspankin (EKP) johtokunnan muodostavat puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja neljä muuta jäsentä (EY:n perustamissopimuksen 109 a artiklan 2 kohta). Jos on jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus, johtokunnan jäsenmäärä voi olla tätä pienempi, mutta se ei missään tapauksessa voi olla neljää pienempi (EY:n perustamissopimuksen 109 l artiklan 1 kohta). On huomattava, että EKP:n korkeimman päätöksentekoelimen neuvoston muodostavat kaikkien euroalueeseen osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien pääjohtajat ja EKP:n johtokunnan jäsenet. EKP:n päätöksentekoelimiin kuuluu myös yleisneuvosto. Sen toimivallasta määrätään Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perussäännön 47 artiklassa ja sen muodostavat kaikkien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien pääjohtajat.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0369/98 komissiolle esittäjä(t): Nuala Ahern (V) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen radioaktiivisen jätteen huoltoa käsittelevän neuvoa-antavan komitean raportti Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen radioaktiivisen jätteen huoltoa käsittelevä neuvoa-antava komitea (RWMAC) laati syyskuussa 1997 raportin, joka koskee radioaktiivisen jätteen tuontia ja vientiä, jossa Yhdistynyt kuningaskunta on osallisena. Ovatko komission energiasta, ympäristöstä ja liikenteestä vastaavat pääosastot arvioineet raportissa tehtyjä ehdotuksia? RWMAC on myös tulkinnut direktiivin 92/3/Euratom (1), joka koskee jäsenvaltioiden välillä sekä yhteisöön ja yhteisöstä tapahtuvan radioaktiivisen jätteen kuljetuksen tarkastusta ja valvontaa, toteuttamista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Aikooko komissio antaa siitä lausunnon? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1998) Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä sekä yhteisöön ja yhteisöstä pois tapahtuvien radioaktiivisen jätteen siirtojen valvonnasta ja tarkkailusta 3 päivänä helmikuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/3/Euratom on pantu täytäntöön Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1993 annetulla säädöksellä N:o 3031 Atomic Energy and Radioactive Substances, the Transfrontier Shipments of Radioactive Waste Regulations 1993 (Ydinenergia ja radioaktiiviset aineet, valtioiden rajojen yli tehtävät radioaktiivisen jätteen kuljetukset, asetukset 1993), joka julkaistiin 2. joulukuuta 1993. Komissiolla ei ole radioaktiivisen jätteen huoltoa käsittelevän neuvoa-antavan komitean (RWMAC) syyskuussa 1997 julkaistua kertomusta, joka koskee radioaktiivisen jätteen tuontia ja vientiä, jossa Yhdistynyt kuningaskunta on osallisena. Komissio täydentää vastaustaan heti, kun se on saanut kertomuksen ja tutustunut siihen. (1) EYVL L 35, 12.2.1992, s. 24.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0719/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Arvonlisäverokomitea Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteistä arvonlisäverojärjestelmää koskevan direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta (arvonlisäverokomitea). KOM(97) 325 lopull. - 97/0186(CNS)(1). Euroopan komissiolta pyydetään arvonlisäverokomitean laatimien lausuntojen julkaisemista myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä riippumatta siitä, toimiiko komitea sääntelykomiteana vai neuvoa-antavana komiteana. (1) EYVL C 278, 13.9.1997, s. 6. Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0718/98 ja E-0719/98 (6. toukokuuta 1998) Kun komissiolle siirretään täytäntöönpanovaltuuksia, se käyttää näitä valtuuksia niiden menettelysääntöjen mukaan, joista on määrätty 13. heinäkuuta 1987 annetussa neuvoston päätöksessä 87/373/ETY(1). Tällöin komissio tekee ehdotuksia tarvittavista toimenpiteistä avustavalle komitealle, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista. Komissio ei julkaise ehdotuksia, mutta se voi kuulla asianosaisia. Arvonlisäverokomiteaa koskevasta komission ehdotuksesta(2) seuraa, että kaikki komission tekemät päätökset, joissa arvonlisäverokomitea on ollut osallisena avustavana komiteana, ovat lainsäädäntöä ja siten ne julkaistaan. Komissio ei kuitenkaan voi ottaa laillista vastuuta sellaisten lausuntojen julkaisemisesta, joilla ei ole laillista arvoa, koska ne ovat ainoastaan seurausta neuvoa-antavan komitean keskusteluista. Neuvoa-antavalla komitealla ei ole valtuuksia tulkita yhteisön lainsäädäntöä eikä hyväksyä erityisiä soveltamissääntöjä. (1) EYVL L 197, 18.7.1987. (2) EYVL C 278, 13.9.1997.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1387/98 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) ja Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Valko-Venäjällä Polesian alueella sijaitsevat turvesuot Onko komissio tietoinen Valko-Venäjällä Polesian alueella sijaitsevien turvesoiden merkityksellisyydestä hiilinieluina ja alueen tärkeydestä biologisen monimuotoisuuden kannalta? Mitä komissio voi tehdä ilmastonmuutosta ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevien strategioidensa puitteissa tukeakseen tämän alueen säilyttämistä, ja eri toten: onko tällaista tukea varten käytettävissä EU-varoja? Ovatko Valko-Venäjän viranomaiset olleet yhteydessä komissioon tällaisen avun saamiseksi? Tai päinvastoin, saadakseen tukea ympäristölle haitallisia toimia kuten jokien sääntelyä tai kuivatustöitä varten, ja minkälaisin tuloksin? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen Valko-Venäjällä sijaitsevalla Polosjen alueella olevista turpeenottamoista ja niiden ympäristövaikutuksista. Yhteisön ja Valko-Venäjän kahdenvälisten suhteiden tämänhetkisen tilanteen vuoksi komissio ei aio ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin turpeenottamoiden suhteen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2054/98 esittäjä(t): Felipe Camisón Asensio (PPE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Yhteisön lainsäädännön noudattamisen taso jäsenvaltioissa Viitaten kyseiseen aiheeseen ja verraten vuoden 1997 tietoja vuoden 1996 tietoihin, kysyn: Missä ajassa direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja miten paljon annetaan lausuntoja perusteluineen ja asiakirjoja lähetetään tuomioistuimeen kustakin 15 jäsenvaltiosta? Millä aloilla komissio on joutunut ryhtymään eniten toimenpiteisiin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 1998) Komissio pyytää arvoisaa Euroopan parlamentin jäsentä tutustumaan viidenteentoista yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa koskevaan vuosikertomukseen(1), joka toimitettiin parlamentille 27. toukokuuta 1998 ja josta löytyy kaikki kysyjän haluamat tiedot. (1) KOM(1998) 317 lopullinen.