ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3154/98 esittäjä(t): María Estevan Bolea (PPE) komissiolle (19. lokakuuta 1998) Aihe: Eurooppalainen CAEMIS-hanke Euroopan komission pääosaston XIII Innovation-ohjelmasta on rahoitettu eurooppalaista Caemis E1 -hanketta (Computer Aided Environmental Management Information Systems), koodit IN 10359D ja IN 20603 A, joka koskee atk-ohjelmien kehittämistä yritysten ympäristönhallintaa varten. Voiko komissio ilmoittaa: Kenelle tämä ohjelma on suunnattu? Missä maissa sen markkinat ovat? Mitä ovat sen kokonaiskustannukset? Paljonko se on saanut rahoitusta komissiolta? Mitkä yritykset ovat hyötyneet tästä rahoituksesta? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1998) Caemis-hankkeen ("Computer aided environmental management information systems") (sopimuskoodi IN10359I) tavoitteena on edistää yritystoiminnan ympäristöhallinnoinnissa käytettäviä tietotekniikan tukijärjestelmiä sekä vähentää ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä ympäristöriskejä teknisissä prosesseissa ja laitosten toiminnassa. Kohdemarkkinoita ovat elintarvike- ja lääketeollisuus sekä kuljetusala. Hankkeeseen osallistuvat jäsenvaltiot ovat Tanska, Espanja, Irlanti ja Itävalta. Kokonaiskustannukset ovat 3,74 miljoonaa ecua, josta yhteisön rahoitusosuus on 880 000 ecua. Hankeyhteenliittymään osallistuvat Randa Group (Espanja), Rendan A/S Danish Environmental Management Center (Tanska), LMS Umweltsysteme Gesellschaft mbH (Itävalta), Banestyrelsen - Tanskan rautateiden kunnossapito (Tanska), University College, Cork (Irlanti), Dairygold Co-Operative Society Ltd. (Irlanti) ja Grupo Uriach (Espanja). Caemis-NETS -hanke (sopimuskoodi IN20603A) on Caemis-hankkeeseen liittyvä toimi, jota rahoitetaan samoin Innovaatio-ohjelmasta. Caemis-NETS -hankkeen tavoitteena on osoittaa valikoiduilla koemarkkinoilla Caemis-hankkeen mahdollisuudet laajentua kaikille teollisuudenaloille ja jäsenvaltioiden erilaiset sääntelyolosuhteet kattavasti. Kohdemarkkinoita ovat elintarvike- ja lääketeollisuus sekä kuljetusala. Hankkeeseen osallistuvat jäsenvaltiot ovat Tanska, Espanja, Irlanti ja Itävalta. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 287 723 ecua, josta yhteisön rahoitusosuus on 199 839 ecua. Hankeyhteenliittymään osallistuvat University College, Cork (Irlanti), Imperial College of Science, Technology and Medicine (Iso-Britannia), LMS Umweltsysteme Gesellschaft mbH (Itävalta), Randa Group (Espanja) ja Rendan A/S Danish Environmental Management Center (Tanska).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1986/98

esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle

(30. kesäkuuta 1998)

Aihe: Dublinissa sijaitsevan elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston ongelmat

Lähes vuosi on kulunut siitä, kun komission pääosasto XXIV:n elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto aloitti toimintansa Dublinissa.

Komissiolta kysytään:

1. Ovatko elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston toimintamenot kasvaneet, jos ei huomioida uuden henkilökunnan palkkaamisesta koituvia lisäkuluja, sen Dubliniin sijoittautumisen jälkeen?

2. Mitkä ovat syyt tähän menojen kasvuun edellisiin vuosiin verrattuna ja kuinka suuri se on prosentteina?

3. Liittyykö toimiston toimintamenojen kasvuun sen tuottavuuden samanaikainen kasvu?

4. Jos toimiston tuottavuus/tuloksellisuus ei vastaa sen toimintamenojen kasvua, mistä tämä johtuu ja mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tämän epäsuhdan korjaamiseksi?

Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 1998)

1. ja 2. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston sijoittuminen Dubliniin Brysselin sijasta on aiheuttanut tiettyjä kustannuksia. Väliaikaiset tilat on vuokrattu 250 ecun neliöhintaan ja myös varusteltu. Jos elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto olisi sijainnut Brysselissä, samanlaiset toimistotilat olisi ollut vuokrattava ja varusteltava. On huomattava, että tuoreiden arvioiden mukaan samantapaisten tilapäisten toimistotilojen keskimääräiset kustannukset Brysselissä ja Dublinissa ovat yhtä suuria, suunnilleen 250 ecua neliömetriltä.

Tämän lisäksi elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston henkilöstön virkamatkojen kustannukset ovat korkeampia, koska henkilöstö osallistuu kokouksiin Brysselissä. Toimiston virkamatkojen kokonaisbudjetti arvioidaan 900 000 ecuksi, mutta vain suhteellisen pieni osa johtuu Dublinista Brysseliin tehdyistä virkamatkoista.

3. ja 4. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tehtävänä on laajasti valvoa elintarvikkeita, eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevan lainsäädännön noudattamista ja osaltaan pyrkiä säilyttämään eurooppalaisten kuluttajien luottamus heille tarjottaviin elintarvikkeisiin. Tehtävän luonteesta johtuen komissio on sitä mieltä, että toimiston suoriutumisen yksityiskohtainen arviointi on mahdollista vain melko pitkän ajan kuluessa.

Toimiston kehitys on siirtymävaiheessa. Toimisto sijaitsee väliaikaistiloissa, ja henkilökuntaa otetaan palvelukseen ja perehdytetään työhön jatkuvasti. Tämä vaihe kestää arvioiden mukaan vuoden tai kaksi. Huolimatta käytännön vaikeuksista toimiston arvioidaan ensimmäisen toimintavuotensa aikana saattavan päätökseen noin 360 tarkastuskäyntiä koko maailmassa.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3451/98 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) neuvostolle (23. marraskuuta 1998) Aihe: Korvaus ranskalaisten kuorma-autonkuljettajien kiistasta Voisiko neuvosto ilmoittaa minulle, miten on edistytty rahallisen korvauksen antamisessa kuljetusfirmoille ja kuorma-autonkuljettajille, jotka joutuivat kärsimään ranskalaisten kuorma-autonkuljettajien kiistoista marraskuussa 1996 ja marraskuussa 1997? Ranskassa oli jälleen viime viikolla N141:llä Cognacin ulkopuolella tiesulku, joka aiheutti 40 ajoneuvon ja niiden lastien turhan viivästyksen. Voiko neuvosto sanoa, mitä korvausjärjestelyjä tehdään kyseessä olevien yritysten hyväksi ja mitä sosiaalisia järjestelyjä tarjotaan ulkomaisille kuljettajille, joiden matka viivästyi? Vastaus (25. tammikuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys kuuluu Ranskan viranomaisten toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2957/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Muinaismuistomerkin tuho Izmirissä Yksi tärkeimmistä myöhäishellenistisen-varhaisroomalaisen kauden julkisista rakennuksista Izmirissä tuhoutui täysin tämän turkkilaiskaupungin maanalaisen rautatien rakennustöiden yhteydessä. Kun tämän Vähä-Aasian suurkaupungin Tsangajan alueelle nimittäin oltiin rakentamassa tunnelia, noin 20 metrin syvyydestä löydettiin muinainen julkinen rakennus, jossa oli valkoisesta marmorista rakennetut uurteiset pylväät ja korinttilaistyyliset kapiteelit. Tämä rakennus (joka erittäin todennäköisesti on Athene-jumalattaren temppeli) on nykyään raunioina, sillä jopa arkeologeja on kielletty puuttumasta asiaan. Tämä seikka osoittaa - jälleen kerran - sen, kuinka vähän virallista Turkkia kiinnostaa sen nykyisellä alueella kukoistaneiden kansojen kulttuurien säilyttäminen, ja vahvistaa, että se halveksii Euroopan kulttuuriperintöön kuuluvia muistomerkkejä. Komissiolta kysytään: Kuinka se aikoo reagoida, jotta Turkki lopultakin alkaisi kunnioittaa ja suojella kaikkia rajojensa sisällä olevia muinaisen ja uudemman eurooppalaisen kulttuuriin muistomerkkejä, jotka kärsivät suunnattomasti tämän muistomerkkien säilyttämiseen ja kunnostamiseen täysin välinpitämättömästi suhtautuvan maan noudattamista tuhoisista käytännöistä? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1998) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen lailla huolissaan myöhäishellenistisestä tai varhaisroomalaisesta muinaismuistomerkistä, joka löydettiin metrotunnelin rakennustöiden yhteydessä Smyrnan kaupungin Tsangajan alueella. Koska komissiolla ei ole toimivaltaa tällä alueella, se voi ainoastaan muistuttaa Turkkia siitä, että se on Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) yleissopimuksen muiden allekirjoittaneiden tavoin nimenomaisesti velvollinen suojelemaan muinaismuistomerkkejä. Komissio toivoo, että Turkin viranomaiset ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin kyseessä olevan muinaismuistomerkin suojelun takaamiseksi ja sen säilyttämiseksi tuleville sukupolville. Lisäksi komissio on ottanut asian puheeksi säännöllisissä yhteyksissään Turkin viranomaisiin.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2716/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Egyptin rauhanliikkeen kieltämisen uhka 1. Onko neuvosto tietoinen, että Egyptissä on rauhanliike? 2. Onko neuvosto tietoinen viimeisimmästä kehityksestä, jonka mukaan Egyptin rauhanliike on antanut Lähi-Idän rauhanprosessiin liittyvän julistuksen yhdessä israelilaisen "Rauha Nyt" -liikkeen kanssa, mikä on johtanut rajuihin protesteihin Egyptissä? 3. Onko neuvosto valmis keskustelemaan Egyptin kanssa Eurooppa-Välimeri -sopimuksiin liittyvien neuvottelujen yhteydessä siitä, että Egyptin rauhanliikettä ei saa vaarantaa millään tavoin? 4. Harkitseeko neuvosto Egyptin rauhanliikkeen taloudellista tukemista niillä määrärahoilla, jotka on sidottu ihmisoikeuksien ja/tai alueen yhteiskuntaelämän kehityksen tukemista koskeviin budjettikohtiin? Vastaus (18.-19. tammikuuta 1999) Neuvosto on tietoinen siitä, että Egyptissä on useita valtioista riippumattomia järjestöjä, jotka kannattavat rauhaa Lähi-idässä. On muistettava, että Egypti yhdessä Jordanian kanssa on yksi harvoista arabimaista, jotka ovat tehneet rauhansopimuksen Israelin kanssa, ja että Egyptin hallitus toimii edelleenkin aktiivisesti rauhanprosessin edistämiseksi. Egyptin kanssa tehtävään assosiaatiosopimukseen, josta parhaillaan käydään neuvotteluja, on tarkoitus sisällyttää ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden kunnioittamista koskeva lauseke sekä sopimusvelvollisuuksien täyttämättä jättämistä koskeva lauseke, jonka nojalla yksi sopimuspuoli voi erityisen kiireellisissä tapauksissa ryhtyä aiheellisiin toimenpiteisiin ilman edeltävää kuulemista, mikäli se katsoo, että toinen sopimuspuoli ei ole täyttänyt sopimuksesta johtuvia velvollisuuksiaan. Lisäksi Euroopan unioni jatkaa Egyptin kanssa kahdenvälistä vuoropuhelua, jonka puitteissa yksittäistapauksia voidaan tuoda esille, mikä voidaan tehdä myös Barcelonan prosessin yhteydessä. Koska Egypti osallistuu täysimääräisesti ja aktiivisesti Barcelonan prosessiin ja on hyväksynyt Barcelonan julistuksen periaatteet, neuvosto aikoo tutkia yksityiskohtaisesti Egyptin toimia erilaisuuden ja moniarvoisuuden kunnioittamisen varmistamiseksi yhteiskunnassa ja mielipideliikkeiden laillisen toiminnan sallimiseksi. Barcelonan julistuksen kolmannessa osassa tunnustetaan kansalaisyhteiskunnan merkitys Euro-Välimeri-kumppanuuden ja kyseisen alueen kansojen keskinäisen ymmärryksen edistämisen kannalta. Tällä alalla toteutettaviin toimiin on mahdollista saada rahoitusta MEDA-asetuksen nojalla Euroopan yhteisön erityismenettelyjen mukaisesti asiaa koskevan ehdotuksen perusteella.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2979/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Vaatetusala Onko komissio tietoinen vaatetusalan tilanteen jatkuvasta heikkenemisestä johtuen teollisuuden siirtymisestä kehitysmaihin (tuore esimerkki tästä on "Fruit of the Loom", Co. Donegalissa, Irlannissa toimiva amerikkalaisyritys, joka on päättänyt siirtää toimintaansa Marokkoon; tämä merkitsee 300 työpaikan menetystä ja 1500 työntekijän siirtymistä lyhennettyyn työaikaan), ja onko komissiolla mitään suunnitelmia tämän suuntauksen pysäyttämiseksi? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Teollisuuden siirtyminen Euroopasta yhteisön ulkopuolisiin maihin johtuu taloudellisesta kasvusta ja kansainvälisestä kilpailusta. Tekstiili- ja vaatetusalan yritykset ovat viime vuosina kehittäneet strategioita tuotantonsa kansainvälistämiseksi, mikä hyödyttää niitä kansainvälisillä markkinoilla. Tämä ilmiö on yleisempi vaatetusalalla kuin tekstiilialalla. Komissio on vakuuttunut siitä, että tätä kehitystä ei voida jarruttaa hallinnollisin toimenpitein. Protektionistiset toimenpiteet eivät sitä paitsi ole todella mahdollisia, eivätkä ne ole kannattava keino ilmiön syiden poistamiseksi. Teollisuuden siirtymistä voidaan mahdollisesti vähentää sellaisilla yhteisön toimenpiteillä, joilla pyritään parantamaan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukykyä. Erityisesti komission toimintasuunnitelma Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi(1) antaa mahdollisuuden koordinoida kaikkia yhteisön toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään Euroopan yritysten kilpailukykyä tällä alalla. Komissio edistää taloudellista yhteistyötä koskevan strategian yhteydessä (esimerkiksi Asiainvest, Alinvest, JOP, MEDA-hankkeet, ECIP ja Teollisuuden kehittämiskeskus) sellaisia hankkeita, joilla pyritään vahvistamaan alan eurooppalaisten yritysten asemaa yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoilla. Hankkeita edistettäessä otetaan huomioon niiden mahdolliset vaikutukset yhteisön työllisyystilanteeseen. Komission tietojen mukaan Fruit of the Loom -yritystä ei ole tuettu yhteisön varoin. (1) KOM(97) 454 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2365/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Peloponnesoksen alueelliseen toimintaohjelmaan kuuluvat hankkeet Arkadian Stemnitsassa Peloponnesoksen alueelliseen toimintaohjelmaan on otettu mukaan hanke "Stemnitsan kunnan uudistukset ja kunnan sisäinen tienrakennus", jonka kustannusarvio on 200 miljoonaa drakmaa. Asukkaat ja myös tutkijat ovat kuitenkin esittäneet vastalauseita, joiden mukaan suunnitellut hankkeet tulevat muuttamaan asutuksen perinteistä arkkitehtuuria. Ottaen huomioon, että Stemnitsa on luokiteltu suojeltavaksi historialliseksi kohteeksi, komissiolta kysytään: Mitä toimenpiteitä se toteuttaa valituksia tutkittuaan, jotta toteutettavat hankkeet olisivat sopusoinnussa kylän historiallisen luonteen kanssa eivätkä muuttaisi sen perinteistä arkkitehtuuria? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio voi vahvistaa, että Stemnitsan tieverkolle myönnettävä osarahoitus on juuri sisällytetty Peloponnesoksen alueelliseen ohjelmaan. Tätä koskevan päätöksen teki kyseisen ohjelman seurantakomitea Kreikan viranomaisten ehdotuksen perusteella. Päätöstä tehtäessä otettiin huomioon, että julkisten sopimusten tekemistä ja ympäristövaikutusten arviointia koskevia menettelyjä oli noudatettu asianmukaisesti.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3246/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Irlannin vuoden 1998 kaupunkiuudistuslaki Voiko komissio ilmoitta, mitkä kaupungit sisältyvät vuoden 1998 kaupunkiuudistuslakiin, jonka Irlannin hallitus jätti komissiolle syyskuun lopussa, ja voiko se ilmoittaa, sisältyykö lakiin myös alueellisia lentokenttävyöhykkeitä (ja jos niin on, mitkä)? Milloin komissio arvelee asiasta tehtävän päätöksen, jotta laki voisi tulla voimaan Irlannissa? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1998) Ilmoitetusta asiakirjasta tehty alustava tutkimus on osoittanut, ettei Irlannin hallitus ole vielä saanut päätökseen niiden alueiden valintaprosessia, joita järjestelmä koskee. Edistämistointen on tarkoitus kohdistua pieniin vyöhykkeisiin eri kaupungeissa. Komissiolle lähetetään lopullinen lista valintaprosessin päätyttyä. Tutkimus on myös osoittanut, ettei suunnitelmaan sisälly alueellisia lentokenttävyöhykkeitä. Komission mielestä toimitettu asiakirja ei ole täydellinen ja se aikoo pyytää lisätietoja. Komission on tehtävä päätös asiasta kahden kuukauden kuluessa ilmoitettua suunnitelmaa koskevien täydellisten tietojen saapumisesta.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3078/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (9. lokakuuta 1998) Aihe: Liikennesakot Lehdistön tietojen mukaan on parhaillaan valmisteilla ehdotus, joka koskee yhteistyötä liikennerikkomusten oikeudellisten seuraamusten alalla ja liikennerikkomuksista määrättyjen maksujen ja sakkojen täytäntöönpanossa. - Ovatko tällaiset aikeet komission tiedossa? - Onko komissio kohdannut tällaisia aikeita työskennellessään Schengenin säännöstön parissa ja missä vaiheessa aikeet ovat? - Mikä on aikeen konkreettinen sisältö? - Miten aiotaan ratkaista jäsenvaltioiden toisistaan poikkeaviin aineellisiin ja muodollisiin sääntelyihin liittyvä ongelma? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1998) 1.-3. Siihen asti, kunnes Amsterdamin sopimus ja sen sisältämät määräykset Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tulevat voimaan, Schengeniä koskeva työ on hallitustenvälistä. Tämän vuoksi kyseistä työtä koskevien tarkennusten antaminen ei kuulu komission tehtäviin. 4. Oikeus- ja sisäasioissa työ saatiin päätökseen neuvostossa kesäkuussa 1998 komission osallistuessa siihen. Kaikkien jäsenvaltioiden välillä tehtiin yleissopimus, joka varmistaa, että ajokieltoon johtaneista liikennerikkomuksista, joihin on syyllistytty muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa rikkomuksen tekijä asuu, rangaistaan asuinpaikkana olevassa jäsenvaltiossa rikkomuksen tekijän palattua sinne. Neuvosto hyväksyi yleissopimuksen 17. kesäkuuta 1998 ja sen voimaantulo edellyttää jäsenvaltioiden ratifiointia.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3201/98 esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Työntekijöiden työhönlähettämisestä annetun direktiivin täytäntöönpano Saksan liittotasavallassa Talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan lausunnon valmistelijana haluan viitata kyseisen direktiivin täytäntöönpanoon Saksan liittotasavallassa. Nyt on vihdoinkin päästy sellaiseen ratkaisuun, etteivät luxemburgilaiset yritykset, jotka ovat teettäneet töitä Belgiassa yhdessä Luxemburgissa asuvilla ja siellä vakuutetuilla työntekijöillä, joudu maksamaan sääolokorvauksia tai solidaarisuusmaksuja. Saksan liittotasavallassa rakennusalan työmarkkinaosapuolet ovat sopineet loma- ja palkkakorvauskassaa (Urlaubs- und Lohnausgleichskasse, ULAK) koskevista säännöistä, joiden mukaan raja-alueella palveluja tarjoavien luxemburgilaisten yritysten on maksettava ULAK:lle 14,25 prosentin suuruista maksua työhönlähettämisen aikana maksetuista bruttopalkoista, vaikka työntekijöiden oikeus lomaan ja lomarahaan on turvattu Luxemburgissa. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tällaiset säännöt, kuten Belgiassa vastaavissa tilanteissa tehdyt ratkaisut osoittavat, ovat työntekijöiden työhönlähettämisestä annetun direktiivin vastaisia ja vääristävät kilpailua? Onko komissio valmis ryhtymään toimiin näitä ja muita haitallisia käytäntöjä vastaan, jotka suoranaisesti estävät markkinoille pääsyn? Komission jäsenen Padraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Reding esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3110/98(1). (1) EYVL C 135, 14.5.1999, s. 168.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2629/98 esittäjä(t): Arie Oostlander (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: EU:n koulussa käytettävää maitoa koskevan ohjelman perusteella yhteisön tukea saavien alankomaalaisen meijerituotannon maitotuotteiden laatu Missä määrin alankomaalaisen meijerituotannon maitotuotteet (kuten maitokaakaojuomat, kirnupiimä ja jogurttijuomat), jotka saavat EU:n koulussa käytettävää maitoa koskevan ohjelman perusteella yhteisön tukea, eivät ole komission meijerituotteille asettamien laatuvaatimusten mukaisia? Jos alankomaalaiset tuotteet eivät ole vaatimusten mukaisia, mitkä nämä tuotteet ovat ja missä määrin ne eivät täytä komission asettamia laatuvaatimuksia? Jos kyseiset tuotteet ovat laatuvaatimusten mukaisia, voisiko komissio julkistaa tämän tiedon, jotta kouluilla olisi meijerituotteidensa suhteen minimaalinen valinnanmahdollisuus? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1998) Kouluissa tarjottavia maitotuotteita koskevassa yhteisön lainsäädännössä ainoastaan ilmoitetaan tukikelpoiset tuoteluokat, eikä siinä eritellä, mitä laatuvaatimuksia kyseisten tuotteiden olisi täytettävä. Niinpä markkinoilla olevien maitotuotteiden laatua koskevia horisontaalisia sääntöjä sovelletaan myös koulumaito-ohjelmassa. Tämän perusteella voidaan olettaa, ettei Alankomaiden meijeriteollisuuden tuottamia maitotuotteita ole suljettu pois ohjelmasta laatuun liittyvien syiden vuoksi.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3014/98 esittäjä(t): Paul Lannoye (V) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Echelon-järjestelmä STOAn tammikuussa 1998 julkaisema väliaikaisraportti vahvistaa tiedon Echelon-järjestelmästä, jonka avulla Yhdysvallat pystyy sieppaamaan kaikki Euroopan unionin sisällä lähetetyt puhelin-, faksi- tai sähköpostiviestit valvomalla Vortex-satelliittien kautta telekommunikaatioverkkoja. Olemme saaneet luotettavalta taholta tietää, että komission puheenjohtaja on jakanut toimielimien tärkeimmille päälliköille asiakirjan, jossa varoitetaan, että komissiossa välitettyjä tietoja saatetaan siepata. Vahvistaako komissio tämän tiedon? Mitä se aikoo valtuuksiensa rajoissa tehdä suojellakseen Euroopan unionin instituutioita, yrityksiä ja henkilöitä kaikenlaista poliittista ja taloudellista vakoilua vastaan? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1998) Komissio viittaa aiempiin samanaiheisiin kirjallisiin kysymyksiin antamiinsa vastauksiin, jotka ovat E-1039/98, kysyjänä parlamentin jäsen Van Dijk(1), E-1049/98, kysyjänä parlamentin jäsen Van Dijk(2), E-1306/98, kysyjänä parlamentin jäsenet Muscardini ym.(3), E-1429/98, kysyjänä parlamentin jäsen Raschhofer(4), E-1776/98, kysyjänä parlamentin jäsen Manisco(5) ja E-1987/98, kysyjänä parlamentin jäsen Kaklamanis(6). (1) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 55. (2) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 54. (3) EYVL C 402, 22.12.1998, s. 109. (4) EYVL C 50, 22.2.1999, s. 35. (5) EYVL C 50, 22.2.1999, s. 90. (6) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 130.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3387/98 esittäjä(t): Diemut Theato (PPE) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: 14.9.1998 pidetyn avoimen kilpailun mitätöinti Edellä mainitun mitätöinnin johdosta pyydän komissiota laatimaan yksityiskohtaisen arvion tämän kilpailun kustannuksista budjettikohdittain. Lisäksi pyydän, että tämä arvio jaotellaan EU:n jäsenvaltioiden ja niiden yksittäisten kaupunkien mukaan, joissa kilpailu on järjestetty. Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 1998) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.