ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2563/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Syrjintä työpaikoilla.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2563/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Syrjintä työpaikoilla Voiko komissio ilmoittaa jäsenvaltioittain, onko niissä voimassa lakeja, jotka kieltävät a) rotuun, b) uskontoon, c) sukupuoleen ja d) sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän työpaikoilla? Voiko komissio myös ilmoittaa kuhunkin lakiin liittyvät korvauksien hakukeinot ja sen, onko yhtään näihin neljään luokkaan perustunutta oikeusjuttua voitettu viimeisen vuoden aikana? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2000) Jäsenvaltioiden lainsäädännössä on tällä alalla huomattavia eroja. Komissio pitää asiaa erityisen tärkeänä ja on antanut 25. marraskuuta 1999 osana EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan (entiseen 6 a artiklaan) perustuvaa ehdotuspakettiaan direktiiviluonnoksen yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista(1). Arvoisa parlamentin jäsen saa yleiskäsityksen tilanteesta komission tiedonannosta tietyistä yhteisön toimenpiteistä syrjinnän torjumiseksi(2). Komissio viimeistelee parhaillaan raporttia, joka käsittelee rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumista koskevia jäsenvaltioiden oikeudellisia säännöksiä. Raportti on määrä julkaista vuoden 2000 alkupuolella. Sukupuolten tasa-arvoa koskevan lainsäädännön osalta todettakoon, että kaikki jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa 9. helmikuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY(3). Direktiivin 6 artiklassa säädetään kansallisiin oikeusjärjestyksiin sisällytettävistä toimenpiteistä, jotta syrjinnän kohteeksi joutuneet voivat esittää vaatimuksensa tuomioistuimessa mahdollisesti ensin saatettuaan asian muun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi. Oikeuteen viedyistä tapauksista ei ole vielä saatavilla tietoa vuoden 1999 osalta. Vuoden 1998 osalta tiedot löytyvät naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua käsittelevän oikeudellisten asiantuntijoiden ryhmän vuosia 1997 ja 1998 koskevasta yleisraportista. Siihen voi tutustua Europa-palvelimella seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/dg05/publicat/equ-opp/experts.pdf. (1) KOM(1999) 565 lopullinen. (2) KOM(1999) 564 lopullinen. (3) EYVL L 39, 14.2.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2713/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle. Iranin ihmisoikeusloukkaukset.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0097 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2713/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Iranin ihmisoikeusloukkaukset Tämän vuoden syyskuussa pidätettiin Iranin Shirazissa 13 juutalaisen yhteisön jäsentä: Navid Balazadeh, Nedjat Borukim, Farhad Suleh, Djavid Beit Jagub, Asher Zadmehr, Nasser Jaghublui, Ramin Farsam, Ramin Nemati, Sharoch Pakriahad, Farsad Kashi sekä Dani ja Omid Teflin. Kirjailija Said Biabanaki pidätettiin 31. elokuuta 1999. Mitä mieltä Euroopan komissio on näiden henkilöiden pidättämisestä? Mitä mahdollisuuksia komissiolla on ryhtyä toimiin edellä mainittujen pidättämisten johdosta ja käynnistää Iranin hallituksen kanssa keskustelu pidätettyjen kohtalosta? Chris Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2713/99, E-2714/99 ja E-2715/99 (2. helmikuuta 2000) Komissio seuraa huolestuneena ihmisoikeuskysymystä Iranissa. Euroopan unionin ja Iranin välisessä laaja-alaisessa vuoropuhelussa unioni tuo aina esille ihmisoikeuskysymykset. Näin tapahtui viimeksi troikan tavatessa Iranin varaulkoministerin Helsingissä 1. joulukuuta 1999. Komissio on myös mukana tässä asiassa unionin Irania koskevissa virallisissa esityksissä. Euroopan unionin troikka ja yksittäiset jäsenvaltiot tekivät syksyllä 1999 useita virallisia esityksiä, jotka koskivat 13 Iranin juutalaista. Unionin troikka teki virallisen esityksen 3. lokakuuta 1999, joka koski neljän opiskelijan kuolemantuomioita. Euroopan unionin mahdollisuudet vaikuttaa Iranin tilanteeseen ovat suhteellisen rajalliset, koska niiden välillä ei ole mitään sopimussuhdetta ja koska kahdenvälinen kauppakin on vähäistä. Iranin hallitus on kuitenkin herkkä kansainväliselle painostukselle, koska se yrittää parantaa suhteitaan unioniin ja muihin kumppaneihin. Ollakseen tehokasta tällaisen painostuksen olisi oltava suhteutettua, jotta ei luotaisi vaikutelmaa ulkomaisesta sekaantumisesta maan asioihin. Iranin edustajat ovat väittäneet 13 Iranin juutalaisen tapauksessa, että pidätetyt saavat osakseen puolueettoman ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin. On jopa ehdotettu, että pidätetyt voidaan vapauttaa kansallisen edun perusteella. Iranin viranomaiset ovat myös hyvin tietoisia siitä, että kansainvälinen yhteisö reagoisi voimakkaan kielteisesti opiskelijajohtajien teloittamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2087/99 esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle. Pakkausdirektiivin soveltaminen koristekasveihin.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0048 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2087/99 esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Pakkausdirektiivin soveltaminen koristekasveihin Direktiivistä 94/62/EY(1) sen enempää kuin 10. kesäkuuta 1999 päivätyistä komission tulkitsevista työasiakirjoistakaan ei ole mahdollista päätellä, ovatko kukkaruukut pakkauksia 3 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksessä ja kuuluvatko ne kyseisen direktiivin soveltamisalaan. Tästä seuraa se, että kunkin jäsenmaan on itse ratkaistava, millä kukkaruukuilla on selkeä käyttötarkoitus ja missä tapauksissa ruukku toimii pääasiallisesti pakkauksena. Tämän johdosta käytännöt ovat erilaisia eri jäsenmaissa. Kuitenkin pakkausdirektiivin tavoitteena on, direktiivin 94/62/EY 1 artiklan mukaisesti, varmistaa sisämarkkinoiden toimivuus ja ehkäistä kilpailunvääristymisiä. Eikö komissio ole huolestunut siitä, että pakkaus-käsitteen erilaiset tulkinnat voivat johtaa vakaviin kilpailunvääristymiin eri jäsenmaiden koristekasvien tuottajien kesken? Voiko komissio tehdä selväksi, ovatko sellaiset kukkaruukut pakkauksia, joiden ei ole tarkoitus pysyä yhdessä kasvin kanssa koko tämän elinkaaren ajan? Onko mahdollista tulkita direktiiviä niin, että yksikään kukkaruukku ei kuulu pakkausdirektiivin soveltamisalaan? Voiko komissio tiedottaa, missä jäsenmaissa kukkaruukkuja pidetään direktiivin 94/62/EY tarkoittamassa merkityksessä pakkauksina ja missä maissa näin ei tehdä? (1) EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Tietyissä tapauksissa, kuten kukkaruukkujen ollessa kyseessä, pakkauksen määritelmä on osoittautunut vaikeaksi tulkita. Komissio on täysin tietoinen siitä, että pakkauksen käsitteen erilaiset tulkinnat voivat johtaa markkinoiden vääristymiseen. Tästä syystä komissio on käsitellyt tätä asiaa jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa. Näissä keskusteluissa on tultu siihen tulokseen, että voimassa olevaa määritelmää olisi hyvä täydentää direktiiviin liitettävillä teknisillä ohjeilla. Nämä tekniset ohjeet perustuisivat kaikkien pakkausketjuun kuuluvien osapuolten jäsenvaltioiden, teollisuuden, ympäristöalan kansalaisjärjestöjen ja kuluttajien välisen suunnitelmallisen vuoropuhelun tuloksiin. Ainoastaan yhteisöjen tuomioistuin voi tulkita pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetussa direktiivissä 94/62/EY esitettyä pakkauksen määritelmää. Toistaiseksi ei ole saatavilla tyhjentävää luetteloa siitä, miten eri jäsenvaltiot soveltavat pakkauksen määritelmää kukkaruukkuihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2621/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Espanjan uimaliiton sääntöjen muuttaminen yhteisön lainsäädännön mukaiseksi siten, että sallitaan useamman kuin kahden ei-espanjalaisen pelaajan osallistuminen Espanjan vesipalloliigaan..



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2621/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Espanjan uimaliiton sääntöjen muuttaminen yhteisön lainsäädännön mukaiseksi siten, että sallitaan useamman kuin kahden ei-espanjalaisen pelaajan osallistuminen Espanjan vesipalloliigaan. Espanjan kuninkaallisen uimaliiton sääntöjen 20 artiklassa määrätään, että avoimiin otteluihin osallistuvat seurat voivat saada luvan kahdelle pelaajalle, jotka eivät ole Espanjan kansalaisia... Kun otetaan huomioon, että liiga on ei-ammatillinen, onko tämä rajoitus yhteisön lainsäädännön mukainen kun sitä sovelletaan pelaajiin, jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisia? Onko tämä rajoitus yhteisön lainsäädännön mukainen, jos kyseiset pelaajat ovat jäsenvaltioiden kansalaisia ja heillä on työsopimus? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on Bosman-tuomiollaan(1) vahvistanut, että vapaata liikkuvuutta koskevan yhteisön lainsäädännön säännöksiä sovelletaan ammattilaisurheiluun ja erityisesti että työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevaa EY:n perustamissopimuksen 39 artiklaa (entistä 48 artiklaa) sovelletaan urheilujärjestöjen sääntöihin. Näin ollen on yhteisön lainsäädännön vastaista asettaa rajoituksia sille, kuinka monta sellaista pelaajaa, jotka ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia, voidaan ottaa kentälle. Kyseinen tuomio ei koske amatöörejä eli ihmisiä, jotka eivät harrasta urheilua taloudellisena toimintana. Komissio katsoo kuitenkin, että on yhtä lailla yhteisön lainsäädännön vastaista, jos urheilujärjestö asettaa rajoituksia sille, kuinka monta sellaista amatööripelaajaa, jotka ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia, voidaan ottaa kentälle ottelussa. Tämä käytäntö on erityisesti työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15. lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68(2) 7 artiklan 2 kohdan vastainen. Kyseisessä säännöksessä todetaan, että yhteisön jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden on saatava samat sosiaaliset ja verotukseen liittyvät edut kuin kotimaisten työntekijöiden. Tuomioistuin on useaan otteeseen antanut päätöksen, jonka mukaan säännöstä sovelletaan myös vapaa-ajan toimintaan(3), ja amatööriurheilu on kiistatta vapaa-ajan toimintaa. Kysymys siitä, onko amatööriurheilu taloudellista toimintaa, on ratkaistava kyseisen toiminnan ominaispiirteiden perusteella. (1) Asia C-415/93 [Kok.] 1995, I-4921. (2) EYVL L 257, 19.10.1968. (3) Asia C-334/94 [Kok.] 1996, I-1307.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2867/99 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Syrjintä kyyhkysurheilussa Alankomaiden ja Belgian raja-alueella.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0150 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2867/99 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Syrjintä kyyhkysurheilussa Alankomaiden ja Belgian raja-alueella Aikaisemmin kyyhkysiä harrastavat alankomaalaiset saattoivat olla yhdistyksen jäseniä Belgiassa. Tämä mahdollisuus kuitenkin poistettiin muutama vuosi sitten, eli juuri, kun Eurooppa yhdentyy yhä enemmän. Belgian kyyhkysliiton asettamaa kieltoa pidetään raja-alueilla haitallisena. Kyyhkysten harrastajat haluaisivat kilpailla yhdessä asuinpaikasta välittämättä, kuten aikaisemminkin. Komissiolle annettujen tietojen mukaan kyyhkyskilpailujen järjestäminen on sidoksissa yhdistykseen. Kyyhkysten harrastajien asuinpaikasta riippuu, voivatko nämä liittyä Belgian vai Alankomaiden alueelliseen kyyhkysurheiluyhdistykseen. Komission mukaan asuinpaikkaan perustuva yhdistykseen liittymisen kriteeri on olemassa, jotta kyyhkysten kilpailuissa lentämä etäisyys voidaan laskea. Kysymyksen esittäjä esittää vastalauseen tämän asuinpaikkakriteerin vuoksi. Raja-alue on yksi alue. Välimatka, joka kyyhkysten täytyy lentää, on käytännössä sama, on kyseessä sitten lentäminen esimerkiksi De Clingestä (Alankomaat) tai De Klingestä (Belgia). Hän myös toivoo, että Alankomaissa asuvat kyyhkysten harrastajat voivat liittyä belgialaiseen yhdistykseen ja päinvastoin. Aikooko komissio ryhtyä toimiin kyseisen kiellon kumoamiseksi? Mitä nämä toimet ovat? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (29. helmikuuta 2000) Komission ja arvoisan parlamentin jäsenen käytettävissä olevien tietojen mukaan asuinpaikkaa koskeva kriteeri kyyhkysyhdistykseen liityttäessä on käytössä sekä Belgian kyyhkysliitossa että Alankomaiden kyyhkysliitossa. Olosuhteet huomioon ottaen ja arvioimatta kyseisen kriteerin yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen 49 artiklan (ent. 59 artikla) edellyttämän palvelujen vapaan liikkuvuuden periaatteen kanssa (otaksuen että kyseessä olisi taloudellinen toiminta), tämä tilanne ei vaikuta johtuvan kyseisten kahden jäsenvaltion viranomaisten toiminnasta. EY:n perustamissopimuksen 49 artiklaan liittyvä välitön vaikutus tekee oikeussubjekteille mahdolliseksi vedota siihen kansallisissa tuomioistuimissa jäsenvaltiota ja viranomaisia vastaan, jotta kyseisen periaatteen vastaisen kansallisen säännöksen soveltaminen estettäisiin, sekä sellaisia organisaatioita vastaan, jotka kollektiivisesti sääntelevät jotakin ammattialaa, mihin ryhmään saattaisi kuulua taloudellista toimintaa sääntelevä liitto. Sen sijaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artikla) nojalla nostettava jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva komission kanne ei ole mahdollinen kuin jäsenvaltion viranomaisten antamia säännöksiä vastaan. Komissiolla ei siten ole käytettävissään keinoja, joilla parlamentin jäsenen toiveet voitaisiin täyttää.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2156/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Rakennerahastojen käyttö Lazion alueella.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0011 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2156/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastojen käyttö Lazion alueella Rakennerahastojen uudistamisen jälkeen näyttäisi olevan mahdollista, että Italian eri alueilla, etenkin Laziossa, kyseisten alueiden yritykset voisivat helpommin käyttää hyväkseen varoja ja ottaa vaikkapa lähtökohdaksi muissa jäsenvaltioissa onnistuneiksi havaitut menettelytavat. Tämä on tarpeellista, kun otetaan huomioon, että Lazion alueella on viime vuosina käytetty niukasti yhteisön varoja. Kaiken tämän huomioon ottaen voisiko komissio 1. toimittaa kysyjälle tiedot Lazion alueen tähän saakka käyttämistä varoista sekä kertoa, miten varat on käytetty tavoitteita 2, 3, 4 ja 5b koskien? 2. mainita tutkimuksia tai asiakirjoja, joissa on esimerkkejä rakennerahastojen onnistuneesta käytöstä muissa jäsenvaltioissa? 3. kertoa mielipiteensä rakennerahastojen käytöstä Italiassa ja erityisesti Lazion alueella ottaen huomioon sen, mitä tapahtuu muissa jäsenvaltioissa? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) 1. Italian viranomaisilta saatujen viimeisimpien tietojen mukaan Lazion alueella toteutettavien ohjelmien täytäntöönpanon tilanne oli 30. kesäkuuta 1999 seuraavanlainen(1). >TAULUKON PAIKKA> 2. Komissio on laatinut tähän mennessä neljä julkaisua, jotka koskevat rakennerahastojen avulla toteutettuja merkittäviä hankkeita(2). Muita esitteitä tiettyjen jäsenvaltioiden osalta on valmisteilla; Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan esitteen on suunniteltu valmistuvan vuoden 1999 lopussa. Lisäksi Inforegion verkkosivulta (http://www.inforegio.cec.eu.int), on saatavilla tietoa eri jäsenvaltioissa toteutetuista merkittävimmistä hankkeista (success stories). 3. Komissio tekee yhteistyössä kaikkensa varmistaakseen, että käytettävissä olevat rakennerahaston varat ovat täysin käytössä. Tietystä hallinnollisten rakenteiden hitaudesta huolimatta on todettava, että Italia on viime vuosina saavuttanut kiistatonta edistystä rakenneohjelmien toteuttamisessa. Mutta tätä parannuspyrkimystä on jatkettava, erityisesti suunniteltaessa uutta ohjelmakautta ja uusia entistä suurempaan läheisyysperiaatteeseen suuntautuvia hallintomenetelmiä. Lazion alueen osalta on täsmennettävä, että sen hankkeiden toteuttamiskyky on tavoitteeseen 1 kuulumattomien Italian alueiden keskitasoa. (1) Tiedot viittaavat lopullisten edunsaajien toteuttamiin sitoumuksiin ja maksuihin, ne on ilmaistu prosentteina suhteessa jokaisen tavoitteen osalta hyväksyttyjen ohjelmien kokonaiskustannuksiin. (2) Kyse on seuraavista julkaisuista: Job Challenge La belle histoire des dix projets innovants ISBN 92-828-4241-X; Histoires des régions 36 projets à travers l'Europe ISBN 92-827-6539-3; Deutschlandreise Projekte der EU-Regionalforderung ISBN 92-828-2680-5; Tour de France des régions 27 projets soutenus par les Fonds structurels ISBN 92-828-2678-3.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2856/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Komission näkemys työmarkkinapolitiikasta.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0149 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2856/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Komission näkemys työmarkkinapolitiikasta Dagens Nyheter -lehdessä kerrottiin 8. joulukuuta 1999 komission jäsen Diamantopouloun ja hänen alaisuudessaan toimivan pääjohtaja Allan Larssonin välisestä komission sisäisestä sopimuksesta, joka koskee em. henkilöiden välistä työnjakoa työmarkkinakysymyksissä. Ruotsissa on käyty keskustelua siitä, johtuuko komission jäsenen ja pääjohtajan välinen konflikti heidän taustallaan olevista erilaisista hallintokulttuureista. Allan Larsson on nyt ilmoittanut jättävänsä nykyisen virkansa keväällä 2000. Onko komission jäsen Diamantopoulolla ja pääjohtaja Larssonilla erilaiset poliittiset näkemykset siitä, miten komission tulisi hoitaa työmarkkinapolitiikkaa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka se antoi Hernandez Mollarin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2670/99(1). Työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosastosta vastaavalla komissaarilla ja saman pääosaston pääjohtajalla ei ole komission työllisyyspolitiikkaa koskevia poliittisia erimielisyyksiä. (1) Katso sivu 100.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2093/99 esittäjä(t): Alexander Radwan (PPE-DE) komissiolle. Tuen määrän vähentäminen tukikelpoisilla Saksan läntisten osavaltioiden ja Berliinin alueilla.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2093/99 esittäjä(t): Alexander Radwan (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Tuen määrän vähentäminen tukikelpoisilla Saksan läntisten osavaltioiden ja Berliinin alueilla Euroopan komissio päätti heinäkuussa 1999 alentaa Saksan liittohallituksen tukikelpoisiksi ilmoittamien Saksan läntisten osavaltioiden ja Berliinin saamaa tukea 23,4 prosentista 17,6 prosenttiin ja käynnistää Saksan liittotasavaltaa koskevan tukien tarkastusmenettelyn. 1. Aikooko komissio yhdenvertaisuusperiaatteen loukkaamisen näkökulmasta harkita kantaansa vielä kerran ja miettiä, voitaisiinko tuki säilyttää 23,4 prosentin tasolla? 2. Jos komissio katsoo, että ei voida palata 23,4 prosentin tasolle, voisiko komissio ajatella sopivansa Saksan liittotasavallan kanssa tuesta, joka on selvästi suurempi kuin 17,6 prosenttia? 3. Mitä mieltä komissio on ehdotuksesta, että jatkettaisiin nykyistä väliaikaista käytäntöä, jonka mukaan voidaan ottaa huomioon tukipyynnöt, jotka on esitetty ennen kuin jokin alue lakkaa olemasta tukikelpoinen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2000) Kaksi ensimmäistä kysymystä kuuluvat parhaillaan käynnissä olevan valtiontukea koskevan tutkintamenettelyn N:o C 47/99 piiriin. Syyt menettelyn aloittamiseen on selvitetty komission asiaa koskevassa päätöksessä, joka julkaistiin virallisessa lehdessä(1). Komissio on päättänyt koheesiotavoitteen saavuttamiseksi ja myös tulevan laajentumisen huomioiden, että yhteisön alueellista tukea saavien alueiden määrä lasketaan yhteisössä 42,7 prosenttiin. Saksalle tämä tarkoittaa tukialueen pienenemistä 34,9 prosenttiin. Tukialueiden pieneneminen on suhteessa vähäisempää Saksassa kuin koko yhteisön alueella. Luku 34,9 prosenttia koskee sekä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan (ent. 92 artikla) että 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia alueita. Sosioekonomisten tietojen perusteella tukialueiden kattaman väestön enimmäismääräksi asetettiin 17,3 prosenttia EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille (viisi uutta osavaltiota) ja 17,6 prosentin raja 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisille alueille (Länsi-Saksan ja Berliinin tukialueet). Luku laskettiin käyttäen objektiivista kaikkiin jäsenvaltioihin tasapuolisesti sovellettavaa menetelmää, joka esitetään alueellista valtiontukea koskevien suuntaviivojen kolmannessa liitteessä(2). Komissio huomioi myös useita perustamissopimuksen tavoitteita ja vertasi niitä keskenään yleisen edun nimissä. Näin eri jäsenvaltioiden tilanteiden välillä ei esiintynyt epäreilua syrjintää. Kolmas kysymys koskee myös parhaillaan käynnissä olevaa ilmoitusmenettelyä N:o N209/99. En voi tällä hetkellä kommentoida tukiohjelman ulkopuolelle vuoden 1999 lopulle jäävien alueiden siirtymäkausijärjestelyjä, koska komissio odottaa Saksan hallituksen tähän asiaan liittyvää vastausta. (1) EYVL C 340, 27.11.1999. (2) EYVL C 74, 10.3.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2667/99 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle. Azerbaidžanin mahdollinen liittyminen Euroopan neuvostoon ja Euroopan unionin ja Azerbaidžanin suhteiden kehittäminen.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2667/99 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle (13. tammikuuta 2000) Aihe: Azerbaidanin mahdollinen liittyminen Euroopan neuvostoon ja Euroopan unionin ja Azerbaidanin suhteiden kehittäminen Voisiko yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja antaa kaiken oleellisen tiedon siitä, miten hankkeet Azerbaidanin liittymisestä Euroopan neuvostoon edistyvät? Voisiko korkea edustaja myös kertoa, miten Euroopan unioni yleensä aikoo kehittää suhteitaan Azerbaidanin kanssa? Vastaus (16. maaliskuuta 2000) Neuvosto antaa täyden tukensa Azerbaidanin tavoitteelle päästä Euroopan neuvoston jäseneksi. Neuvosto ja korkea edustaja eivät kuitenkaan osallistu liittymisprosessiin eivätkä näin ollen halua kommentoida asiaa. Korkea edustaja avustaa edelleen neuvostoa Euroopan unionin ja Azerbaidanin välisten tiiviimpien suhteiden kehittämisessä. Euroopan unionilla on Azerbaidaniin sopimusperusteiset suhteet, joiden ilmentymänä on kumppanuus- ja yhteistyösopimus, joka käsittää muun muassa tehostetut kauppasuhteet, rahoitusyhteistyön ja poliittisen vuoropuhelun. Kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustettu EU:n ja Azerbaidanin yhteistyöneuvosto kokoontui ensimmäisen kerran lokakuussa 1999, ja seuraava kokous on suunniteltu pidettäväksi tänä vuonna. Poliittinen vuoropuhelu tarjoaa Euroopan unionille mahdollisuuden ottaa esille useita tärkeitä aiheita kuten ihmisoikeudet, alueellinen yhteistyö ja Vuoristo-Karabahin tilanne.