ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3440/00

esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) neuvostolle

(8. marraskuuta 2000)

Aihe: Juotavan alkoholin tislaamot

Rheinland-Pfalzin liittohallitus on ilmoittanut halukkuutensa antaa 15 miljoonaa Saksan markkaa lisärahoitusta juotavan alkoholin tislaamoille.

1. Millaisella menettelyllä kansallinen avustus voidaan myöntää EU:n ohjelman yhteydessä?

2. Miten maatalousasiain neuvosto voi myöntää tai evätä kansallisen avustuksen yksittäisissä tapauksissa?

3. Millaiset ovat EU:n ohjelman lisäksi myönnettävän kansallisen tuen oikeudelliset näkökohdat?

Vastaus

(26. helmikuuta 2001)

Vastauksena kahteen ensimmäiseen kysymykseen neuvosto muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle siitä, että: Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan:

ensimmäisen alakohdan mukaisesti, jos komissio toteaa, että valtion myöntämä tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, koska se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotantoa, se tekee päätöksen siitä, että asianomaisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä. 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkennetaan tukityypit, jotka soveltuvat tai joita voidaan pitää soveltuvina yhteismarkkinoille.

kolmannen alakohdan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti päättää, että valtion tukea pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana, jos tällainen päätös on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi perusteltu. Jos neuvosto ei kuitenkaan ole esittänyt kantaansa kolmen kuukauden määräajassa pyynnöstä, komissio tekee päätöksen asiassa.

Yleisesti ja yhteisen markkinajärjestelyn piiriin kuuluvien tuotteiden osalta kansallista tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana vain, jos tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten mukainen. Joitakin kansallisia tukia voidaan kuitenkin maatalouden tiettyjen säännösten puitteissa myöntää tietyin edellytyksin, kun tuen avulla pyritään saavuttamaan erikseen asetetut tavoitteet. Näin on myös komission asetuksen (EY) N:o 1227/2000 kohdalla, jossa säädetään, että jäsenvaltiot voivat myöntää kansallista tukea, mikäli tuella pyritään vastaaviin tavoitteisiin kuin viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 II osastossa olevassa II luvussa tuotantokapasiteetin osalta viiniköynnösten raivaamiseksi ja viininviljelystä luopumiseksi.

Jäsenvaltioiden maataloustuotteille, joita ei säännellä yhteisellä markkinajärjestelyllä, myöntämästä kansallisesta tuesta on ehdottomasti ilmoitettava komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3525/00

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(13. marraskuuta 2000)

Aihe: Kissojen ja koirien nahkojen maahantuonnin, myynnin ja käsittelyn kieltävä Yhdysvaltojen laki

Onko komissio tietoinen, että Yhdysvalloissa ja Euroopassa harjoitetaan turkeiksi jalostettavien kissan- ja koirannahkojen kauppaa ja että kyseinen kauppa kasvaa koko ajan?

Onko komissio tietoinen, että kissojen ja koirien nahat sulautetaan yhä useammin muiden eläinten nahoista valmistettuihin turkkeihin ja että koira- ja kissaturkikset käsitellään siten, että niitä ei juurikaan voi erottaa muista turkislajeista?

Tietääkö komissio, että kyseiset nahat eivät ole ainoastaan Aasiasta peräisin, vaan että Yhdysvalloissa ja Euroopassa harjoitetaan yhä enemmän laitonta irtokoirien ja -kissojen metsästystä?

Tietääkö komissio, että Yhdysvaltojen senaatti antoi ja hyväksyi hiljan lain (11.R 4868 ja HR 4868), jossa kielletään koirien ja kissojen nahkojen tuonti, vienti ja myynti Yhdysvalloissa?

Eikö komissio katso, että EU:ssa tulisi tehdä samoin, sillä muuten kyseinen kauppa ja alan käytännöt siirtyvät Eurooppaan, ja milloin Euroopan parlamentti voi odottaa saavansa asiaa koskevan direktiiviehdotuksen?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(5. tammikuuta 2001)

Yhteisön vastuu eläinten suojelun alalla on lisääntynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen äskettäisen muutoksen myötä. Sopimukseen liitetyn pöytäkirjan määräysten mukaan yhteisö ja jäsenvaltiot ottavat eläinten hyvinvoinnin vaatimukset täysimääräisesti huomioon laatiessaan yhteisön maatalous- ja liikennepolitiikkaa, sisämarkkinoita ja tutkimuspolitiikkaa.

Yhteisön politiikkojen tavoitteena on mainitun pöytäkirjan mukaisesti edistää sitä, että eläinten suojelua parannetaan ja niiden hyvinvointi tuntevina olentoina otetaan huomioon.

Komissio on tietoinen Yhdysvaltain hallituksen päätöksestä kieltää koirien ja kissojen turkiksista valmistettujen tuotteiden maahantuonti ja muu kauppa(1). Lakiehdotuksen mukaan vuosittain arviolta kaksi miljoonaa koiraa ja kissaa tapetaan ja myydään kansainvälisessä turkiskaupassa, ja tuotteiden merkinnät ovat usein harhaanjohtavia ja petollisia, jotta turkin todellinen laatu ei paljastu. Sillä muutetaan vuoden 1930 tariffilakia (Tariff Act of 1930) lisäämällä lakiin koirien ja kissojen nahkojen Yhdysvaltoihin tuontia koskeva kielto. Tuontikielto koskee Yhdysvaltain tuomiovallan piirissä olevia, ja lain rikkojat joutuvat siviilioikeudelliseen vastuuseen. Komission yksiköt tarkastelevat paraikaa Yhdysvaltain lainsäädäntöä yksityiskohtaisesti.

Myös kansalaisjärjestöt ovat toimittaneet komissiolle tietoja, joiden mukaan on viitteitä siitä, että myös Euroopassa käydään kauppaa koirien ja kissojen nahoilla, jotka ovat peräisin lähinnä Aasiasta. Saatavilla ei kuitenkaan ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida kyseisen kaupankäynnin laajuutta taikka sen kehitystä unionissa tai sen ulkopuolella.

Komissio seuraa asiaa ja ryhtyy tarvittaessa asianmukaisiin toimiin.

(1) HR 4868, Tariff Suspension and Trade Act of 2000, 3 § (lainvoimaiseksi 9. marraskuuta numerolla Public Law no. 106-476).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4059/00 esittäjä(t): Willy De Clercq (ELDR) komissiolle. Uusien lääkevalmisteiden saatavuus.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0224 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4059/00 esittäjä(t): Willy De Clercq (ELDR) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Uusien lääkevalmisteiden saatavuus 21 päivänä joulukuuta 1988 annetussa neuvoston direktiivissä 89/105/ETY(1) ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja niiden soveltamisesta kansallisissa sairausvakuutusjärjestelmissä säädetään, että jäsenvaltion on tehtävä päätös lääkkeen hinnasta ja päätös sen korvauskelpoisuudesta viimeistään 180 päivän määräajan kuluessa myyntiluvan myöntämisestä. Eräissä jäsenvaltioissa, esimerkiksi Belgiassa, tähän prosessiin kuluu uusien lääkevalmisteiden tapauksessa jopa nelinkertaisesti tämä aika. Tämä estää potilaita saamasta ratkaisevan tärkeitä uusia lääkkeitä. Voiko komissio kertoa parlamentille, mitä se on tehnyt tai aikoo tehdä sen varmistamiseksi, että potilaat eivät jää byrokratian takia vaille uusia lääkkeitä? (1) EYVL L 40, 11.2.1989, s. 8. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2001) Kaikki jäsenvaltiot ovat saattaneet kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja niiden soveltamisesta kansallisissa sairausvakuutusjärjestelmissä 21. joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/105/ETY. On huomattava, että direktiivissä säädetyt määräajat, joihin kysymyksessä viitataan, eivät ole vapaaehtoisia, vaan pakollisia. Lääkkeiden hinnoista ja korvaustaksoista sopimiseen käytetyistä ajoista joissakin jäsenvaltioissa on todellakin tullut valituksia, ja komissio seuraa edelleen tilannetta tarkasti. Kysymyksessä mainitut asiat ovat parhaillaan oikeudellisessa käsittelyssä. Komissio on aloittanut rikkomismenettelyn Belgiaa vastaan. Asiat 1999/5305, 2000/4442 ja 2000/4544 muodostavat toisiinsa liittyvän kokonaisuuden ja komissio on niiden käsittelyssä aktiivisesti mukana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3832/00 esittäjä(t): Rolf Linkohr (PSE) komissiolle. Euroopan eteläinen observatorio.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3832/00 esittäjä(t): Rolf Linkohr (PSE) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Euroopan eteläinen observatorio Millaiset suhteet komissiolla on Euroopan eteläiseen observatorioon (ESO)? Onko komissio rahoittanut aiemmin ESO:n tutkimushankkeita ja/tai aikooko se tukea niitä tulevaisuudessa? Onko komissio sitä mieltä, että EU:n olisi ylläpidettävä ESOon samanlaisia kumppanuussuhteita kuin Euroopan avaruusjärjestöön (ESA)? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 2001) Euroopan eteläinen observatorio (ESO) on eurooppalainen hallitustenvälinen organisaatio, jolla on keskeinen asema astronomian alalla Euroopassa. ESOn ja komission välillä ei ole mitään muodollista yhteyttä sen lisäksi, että ESO osallistuu tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmaan. ESO on osapuolena monissa yhteisön sopimuksissa. Erityisesti voidaan mainita Astrovirtel-hanke, joka saa rahoitusta Tutkijavoimavarojen lisääminen -ohjelman Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuudet -toimesta. Tämä hanke koskee ensimmäistä virtuaalista teleskooppia, jonka avulla voidaan käyttää hyväksi suurien kansainvälisten teleskooppien tuottamaa jättiläismäistä tietovirtaa. Komissiolla ei ole samanlaista aktiivista roolia astronomian tutkimuksen alalla kuin avaruustutkimuksen alalla. ESOn kanssa ei näin ollen ole suunnitteilla vastaavaa kumppanuutta kuin Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa. ESO on kuitenkin komission etuoikeutettu yhteistyökumppani, koska sillä on eturivin asema Euroopassa omalla alallaan. Tämä pitää paikkansa erityisesti, mitä tulee eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan hankkeen toteuttamisen tiimoilta käytävään keskusteluun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3279/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Papin pidätys Turkissa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0032 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3279/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Papin pidätys Turkissa Turkkilaisen Milliyet-sanomalehden 6.10.2000 julkaisemien tietojen mukaan poliisi oli edellisen päivän aamulla pidättänyt syyrialaisortodoksisen papin Yusuf Akbulutin Neitsyt Marian kirkossa Diyarbakirissa siellä olleiden matkailijoiden nähden. Poliisit takavarikoivat matkailijoiden kamerat ja ohjasivat papin poliisilaitoksen pidätystiloihin ja sieltä valtion turvallisuusasioita käsittelevään tuomioistuimeen. Papin rikos oli hänen Hürriyet-sanomalehdelle 4. lokakuuta antamansa lausunto, jossa hän sanoi, että Yhdessä armenialaisten kanssa surmattiin myös hyvin monia syyrialaisortodokseja. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta pappi saataisiin välittömästi vapautettua? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 2000) Komissio voi vahvistaa, että Diyarbakirin turvallisuuspoliisi kuulusteli Yusuf Akbulutia. Hän oli turvallisuuspoliisin tiloissa kahdeksan tuntia, minkä jälkeen hänet vapautettiin. Myöhemmin pappi asetettiin Turkin rikoslain 312 artiklan nojalla syytteeseen vihan lietsomisesta kansaan. Asia on ensi kertaa esillä Diyarbakirin turvallisuusasiain tuomioistuimessa 21. joulukuuta 2000. Komissio ottaa asian esiin Turkin hallituksen kanssa käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3485/00 esittäjä(t): Timothy Kirkhope (PPE-DE) komissiolle. Perusoikeuskirja.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3485/00 esittäjä(t): Timothy Kirkhope (PPE-DE) komissiolle (10. marraskuuta 2000) Aihe: Perusoikeuskirja Ottaen huomioon Biarritzissa 13.14. lokakuuta 2000 pidetyn epävirallisen huippukokouksen ja sen toisena päivänä käydyt keskustelut, voisiko komissio vahvistaa, että sen tavoite on alusta alkaen ollut perusoikeuskirjan saattaminen oikeudellisesti sitovaksi? Minkä oikeudellisen tai perustuslaillisen aseman komissio haluaa perusoikeuskirjalla olevan, jos edellä mainittuun tavoitteeseen ei päästä? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2000) Komissio viittaa 11. lokakuuta 2000 antamaansa tiedonantoon Euroopan unionin perusoikeuskirjan luonteesta(1). Tiedonanto on toimitettu parlamentille ja neuvostolle. Tässä tiedonannossa komissio katsoo, että perusoikeuskirja on sisältönsä, tiukan oikeudellisen muotoilunsa ja merkittävän poliittisen ja symboliarvonsa vuoksi ennemmin tai myöhemmin sisällytettävä perussopimuksiin oikeudellisesti sitovana. Komissio esittää siinä erilaisia teknisiä mahdollisuuksia sisällyttää perusoikeuskirja perussopimukseen ja alustavia aikatauluja. Komissio toteaa, että tässä vaiheessa esiin nousee kysymys, olisiko meneillään olevassa hallitusten välisessä konferenssissa käsiteltävä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan muuttamista perusoikeuskirjan huomioon ottamiseksi. Komissio on yhtä kaikki sitä mieltä, että olipa perusoikeuskirjan lopullinen luonne millainen hyvänsä, sillä on joka tapauksessa vaikutusta ja myös oikeudellista vaikutusta. On nimittäin selvää, että tulevaisuudessa unionin toimielimet eivät hevillä voi olla ottamatta sitä huomioon. (1) KOM(2000) 644 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3277/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Ilman saattajaa maahan saapuvien alaikäisten seurantakeskus.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0073 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3277/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Ilman saattajaa maahan saapuvien alaikäisten seurantakeskus Eurooppaan saapuvien maahanmuuttajien, ja erityisesti satojen tuhansien laittomien maahanmuuttajien, joukossa on hälyttävä määrä ilman saattajaa saapuvia alaikäisiä. Aikooko komissio perustaa seurantakeskuksen ilman saattajaa saapuvia alaikäisiä maahanmuuttajia varten, jotta voidaan valvoa niiden eri järjestöjen toimintaa, joilla on lupa huolehtia kyseisten alaikäisten vastaanottamisesta? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Komissio ei ole aikeissa perustaa seurantakeskusta ilman huoltajaa tulevia alaikäisiä maahanmuuttajia varten. Sen sijaan komissio pyrkii ottamaan ilman huoltajaa tulevien alaikäisten ongelmat huomioon kaikissa aloitteissaan myöntämällä heille erityissuojelua. Lainsäädännön alalla komissio pyrkii kohentamaan ilman huoltajaa tulevien alaikäisten oikeudellista asemaa. Ehdotukset neuvoston direktiiveiksi pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista sekä vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi tilanteissa, joissa jäsenvaltioiden alueelle tulee suuri määrä siirtymään joutuneita henkilöitä(1), sisältävät nimenomaisia viittauksia ilman huoltajaa tuleviin alaikäisiin ja heille annettavaan erityissuojeluun. Myös perheenyhdistämistä koskevassa direktiiviehdotuksessa(2) on erityissäännöksiä, joita sovelletaan niihin ilman huoltajaa tuleviin alaikäisiin, joille on myönnetty pakolaisasema. Vuonna 1998 alettiin toteuttaa toimintasuunnitelmaa turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvien tilastotietojen keräämisen parantamiseksi, ja Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto on siitä pitäen luetteloinut erikseen ilman huoltajaa tulevien alaikäisten turvapaikkahakemukset. Tällaisista tapauksista on myös vaihdettu tietoja neuvoston yhteydessä toimivan turvapaikka-asioiden tiedotus-, tarkastelu- ja tietojenvaihtokeskuksen (Cirea) puitteissa. (1) KOM(2000) 578 lopullinen ja KOM(2000) 303 lopullinen. (2) EYVL C 116 E, 24.4.2000 ja KOM(2000) 624 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3963/00 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle. EAKR:n hallinnointi.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0231 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3963/00 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (8. joulukuuta 2000) Aihe: EAKR:n hallinnointi Viitaten komission suulliseen kysymykseeni H-0584/00(1) antamaan vastaukseen, voiko komissio kertoa minulle tulisiko sellaisia rakennerahastojen osittain rahoittamia sopimuksia, joilla tuetaan investointeja pk-yrityksiin ja tarjotaan niille neuvontapalveluja ja jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat vahvistaneet, pitää julkisina asiakirjoina? Jos vastaus on kielteinen, miksi yleisö ei saa tutustua niihin? (1) Kirjallinen vastaus, 5.7.2000. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 2001) Rakennerahastojen ohjelmien hallinto kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen kansallisten hallintoyksiköiden tekemiin ja aluekehitysrahastosta osarahoitettuihin sopimuksiin sovelletaan sääntöjä, jotka on vahvistettu työoikeutta ja hallinnollisten asiakirjojen julkisuutta koskevassa kansallisessa lainsäädännössä. Kuten komissio muistutti vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen heinäkuussa 2000 pidetyssä parlamentin istunnossa esittämään suulliseen kysymykseen H-0584/00(1), paikallisten toimijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin esim. pk-yrityksille tarkoitettujen neuvontapalvelujen tarjoamisesta sovelletaan julkisia tarjouspyyntöjä koskevia kansallisia sääntöjä. Jäsenvaltiot ovat velvollisia noudattamaan myös yhteisön asiaa koskevaa lainsäädäntöä. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (heinäkuu 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3859/00 esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) komissiolle. Yhteisön laajuiset kuuntelujärjestelmät.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0068 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3859/00 esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) komissiolle (8. joulukuuta 2000) Aihe: Yhteisön laajuiset kuuntelujärjestelmät Vastauksessaan kysymykseeni E-2655/00(1) komissio totesi, että se ei ollut tietoinen yrityksistä ottaa käyttöön koko yhteisön laajuisia sisäänrakennettuja kuuntelujärjestelmiä. Tietokonerikollisuutta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimusluonnoksen 20 artiklassa (tiedostojen kerääminen reaaliajassa) ja 21 artiklassa (sisältötietojen sieppaus) viitataan kylläkin sisäänrakennettujen seurantajärjestelmien käyttöönottoon Euroopan laajuisesti ja mahdollisesti myös maailmanlaajuisesti (USA on mukana luonnoksen valmistelussa). Yleissopimusluonnoksen 1 artiklan epäuskottavan laveat määritelmät lisäävät uhkaa entisestään. Euroopan komission epävirallisessa keskusteluasiakirjassa (2. lokakuuta 2000) otettiin esille lukuisia huolenaiheita nykyisen yleissopimusluonnoksen suhteen, mikä vain osoittaa tämän ehdotuksen vakavuuden. Henkilökohtaisten tietojen suojaa käsittelevässä Euroopan neuvoston asiakirjassa CJ-PD(2000)10 todetaan direktiiviin 95/46/EY(2) liittyen, että viestiliikennetietojen pakollista säilyttämistä voidaan puolustella, koska se on tärkeää rikosten tutkinnan kannalta. Yleissopimusluonnoksessa todetaan, että viestiliikennetietoja ovat kaikki viestintään liittyvät tiedostot, ja on vaikea kuvitella, miten tämä voitaisiin toteuttaa ilman kattavaa seurantajärjestelmää. Voisiko komissio ilmoittaa, mitä se aikoo tehdä varmistaakseen, että yleissopimus ei johda sisäänrakennettuihin seurantajärjestelmiin? (1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 143. (2) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2001) Kuten parlamentin jäsen kysymyksessään mainitsee, komissio on laatinut tietokonerikollisuutta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimusta koskevien jatkuvien neuvottelujen yhteydessä epävirallisen asiakirjan, jossa tuodaan esille huolestuneisuus muun muassa yksityisyyden suojeluun liittyviä näkökohdista laadittavana olevassa yleissopimustekstissä. Komissio aikoo edelleenkin osallistua tiiviisti yleissopimusta koskeviin neuvotteluihin, joissa sillä on tarkkailijan asema, ja puolustaa yhteisön säännöstöä parhaansa mukaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3669/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Valencian hallituksen (Generalitat Valenciana) edistämä epäreilu kilpailu Valencian lehdistössä.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3669/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (27. marraskuuta 2000) Aihe: Valencian hallituksen (Generalitat Valenciana) edistämä epäreilu kilpailu Valencian lehdistössä Tammikuusta 1998 elokuuhun 2000 Generalitat Valencianan kulttuuri, opetus, ja tiedeministeriö tuki 293 573 098 pesetalla lähes kaikkia Valencian yhteisön sanomalehtiä, jotta nämä toimittaisivat ilmaisia lehtiä kouluihin ja koululaiset siten tottuisivat käyttämään lehdistöä ja olemaan yhteydessä lehdistöön. Näin edistettäisiin ilmaisunvapauden arvostusta. Tuen ansiosta lehtien levikki kasvaa. Mainostoimistot taas käyttävät levikkilukuja valitessaan asiakkailleen ilmoituskanavia. Ulkopuolelle ovat kuitenkin jääneet sanomalehdet Levante-EMV ja Información, jotka kuuluvat samaan ryhmään (Editorial Prensa Ibérica, S.A.). Kyseiset lehdet ovat kuitenkin kaikkein myydyimpiä ja luetuimpia sanomalehtiä Valencian yhteisössä. Tällä tavalla Eduardo Zaplanan johtama Generalitat Valenciana rahoittaa julkisista varoista ministeriön suoraan, ilman julkista kilpailua valitsemien sanomalehtien levikkiä. Tämä ei ole avoimuuden mukaista toimintaa. Avoimuuden puutteesta todistaa myös se, että ministeriö on evännyt oppositiolta kyseisten yritysten valitsemista koskevia tietoja ja asiakirjoja. Rajoittaessaan koulujen valinnat vain yhden tyyppiseen lehdistöön rikotaan moniarvoisuuden periaatetta, jonka pitäisi vallita kaikessa opetukseen liittyvissä toimissa. Viime vuonna Síndic de Greuges, Valencian parlamentin oikeusasiamies, joka käsittelee hallinnon mahdollisia väärinkäytöksiä, esitti vastauksena valitukseen n:o 980893 samankaltaisen kysymyksen, jossa vaati Generalitat Valencianaa välttämään perusteetonta tiedotusvälineiden syrjintää. Katsooko komissio, että edellä esitettyjen seikkojen perusteella Valencian hallitus heikentää kilpailun vapautta lehdistössä, josta määrätään yhteisön oikeudessa muun muassa EY:n perustamissopimuksen osastossa VI? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 2001) Komission on periaatteessa tutkittava kaikki tapaukset, joissa jäsenvaltion viranomaisten myöntämä valtiontuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja kauppaa yhteisössä. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien sanomalehtien levikki on pääasiassa paikallinen tai alueellinen. Valencian viranomaisten myöntämä tuki ei siten näyttäisi vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämän vuoksi kyseinen tuki ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklassa (entinen 92 ja 93 artikla) määrättyyn yhteisön valvonnan soveltamisalaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2779/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Artikla 14 -komitea.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2779/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Artikla 14 -komitea Mitä Artikla 14 -komitealla tarkoitetaan? Ketkä ovat siinä jäseninä? Mitkä heidän tehtävänsä ovat? Milloin ja kuinka usein komitea kokoontuu? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2000) Komissiolla ei ole riittävän yksityiskohtaisia tietoja voidakseen vastata arvoisan parlamentin jäsenen vastaukseen. Parlamentin jäsentä pyydetään toimittamaan lisätietoja komiteasta (esim. sen toiminnan ala tai direktiivi, jonka nojalla se on perustettu).