ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0858/00

esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle

(22. maaliskuuta 2000)

Aihe: Tavaramerkkiä koskeva riita

Euroopan komissio harkitsee parhaillaan, pyytääkö se Maailman kauppajärjestöä (WTO) asettamaan paneelin ratkaisemaan mahdollista riitaa Yhdysvaltain ja Euroopan unionin välillä. Kiista liittyy Yhdysvaltojen vuonna 1998 säätämän Omnibus Appropriation Actin 211 §:ään.

Tosiasiassa tämä hanke liittyy riita-asiaan, jonka kohteena on Havana Club -merkin käyttö. Tämän riidan toisena osapuolena on yhtiö, josta eräs ranskalainen yhtymä omistaa 50 % ja Kuuban hallitus toiset 50 %, ja toisena osapuolena yhtiö, joka puolustaa oikeuttaan kyseisen tavaramerkin käyttöön.

Miten on perusteltavissa, että komissio puuttuu pääosiltaan yksityiseen riita-asiaan?

Voidaanko katsoa, että jos komissio pyytää paneelin asettamista, se haluaa tukea Kuuban nykyistä hallitusta?

Onko komissio ottanut huomioon, että Kuuban hallitus käyttää pakkolunastettua omaisuutta ja oikeuksia maksamatta näistä asianmukaista korvausta, jota oikeusvaltioissa edellytettäisiin?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(19. huhtikuuta 2000)

Nykyinen riita Maailman kauppajärjestössä (WTO:ssa) koskee Yhdysvaltain vuoden 1998 Omnibus Appropriations-lain 211 pykälää, missä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kannan mukaan rikotaan WTO:ssa tehtyä sopimusta teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökulmista (TRIPS-sopimus). Komission pääasiallinen tavoite on, että Yhdysvallat asianmukaisesti panee täytäntöön ja soveltaa WTO:ssa tehtyä TRIPS-sopimusta, sillä muutoin 211 pykälä voi mahdollisesti vaikuttaa kaikkiin Kuuban kanssa kauppaa käyviin eurooppalaisiin yrityksiin. On sekä yhteisön että jäsenvaltioiden edun mukaista varmistaa, että kaikki WTO:n jäsenet noudattavat TRIPS-sopimuksen määräyksiä.

WTO:ssa käynnissä oleva riita-asia ei koske kysymystä siitä, onko ulkomailla pakkolunastettu omaisuus tunnustettava muissa valtioissa. Itse asiassa 211 pykälässä säädetään niistä amerikkalaisista tuotemerkeistä, joita Kuuban hallitus ei pakkolunastanut tai ei voinut pakkolunastaa. Ne yksityishenkilöt ja yritykset, joiden omaisuuden Kuuban hallitus pakkolunasti, säilyttivät omistusoikeutensa Kuuban ulkopuolella. Erityisesti heidän oikeutensa Yhdysvalloissa rekisteröityihin tavaramerkkeihin pysyi muuttumattomana Kuuban vallankumouksesta huolimatta.

Riita WTO:ssa koskee lähinnä sellaisten tavaramerkkien kohtelua Yhdysvalloissa, jotka ovat täysin tai osittain samanlaisia kuin ne tavaramerkit, jotka aiemmin kuuluivat kuubalaisille, mutta joita Yhdysvaltain viranomaiset eivät ole uudistaneet. Tästä johtuen, ja Kuuban hallituksen suorittamasta omaisuuden pakkolunastuksesta riippumatta, kyseiset tavaramerkit tulivat julkisiksi eivätkä enää kuuluneet kuubalaisille omistajilleen, mistä esimerkkinä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema Havana Club -tavaramerkki. Uudet haltijat voivat rekisteröidä, uusia ja saattaa voimaan kyseisiä tavaramerkkejä Yhdysvalloissa, mutta vain tietyin ehdoin. Kyseiset ehdot luetellaan Yhdysvaltain Omnibus Appropriations-lain 211 pykälässä, jonka Yhdysvallat antoi lähes 40 vuotta Kuuban vallankumouksen jälkeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1456/00 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle. Yritystoiminnan kehittämisen viivästyminen Toscanan alueella.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0045 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1456/00 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Yritystoiminnan kehittämisen viivästyminen Toscanan alueella Toscanan alueen maaseudun kehittämissuunnitelma, joka esitettiin heinäkuun alussa vuonna 1999 ja joka laadittiin asetuksissa EY 1257/1999(1) ja 1750/1999(2) esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti, oli tarkoitus hyväksyä pikaisesti vuoden 2000 ensimmäisinä kuukausina. Siitä ei kuitenkaan ole tehty vieläkään päätöstä, mikä puolestaan vaikeuttaa merkittävästi paikallishallinnon työtä. Paikallishallinnon edustajat eivät tiedä, millä edellytyksillä maaseudun kehittämissuunnitelma lopullisesti hyväksytään, eivätkä ne näin ollen myönnä alustavia lupia töiden aloittamiselle. Täten ne sulkevat yrityksiltä rahoituksen töille, jotka on aloitettu 1. tammikuuta 2000 jälkeen. Voisiko komissio kertoa syyn tälle viivästykselle, joka on pysäyttänyt Toscanan alueen yritystoiminnan kehittämisen? (1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. (2) EYVL L 214, 13.8.1999, s. 31. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2000) Toscanan alueen maaseudun kehittämissuunnitelma kaudelle 20002006 annettiin tiedoksi komissiolle Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1) 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti 14 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, ja sitä täydennettiin sisällyttämällä siihen mainitun asetuksen 43 artiklassa edellytetyt tiedot 30 päivänä joulukuuta 1999 ja 26 päivänä tammikuuta 2000 päivätyissä kirjeissä. Viimeisten lisäysten jälkeen täydellinen suunnitelma saapui komissioon virallisesti 1 päivänä helmikuuta 2000. Kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa komissio arvioi suunnitelman edellä mainitun asetuksen 44 artiklan 2 kohdan mukaisesti, alkaa kyseisestä päivästä. Tarkoituksena on hyväksyä maaseudun kehittämissuunnitelma mahdollisimman nopeasti läheisessä yhteistyössä Italian viranomaisten kanssa. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1755/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Verotusta käsittelevät ryhmät.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0080 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1755/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (5. kesäkuuta 2000) Aihe: Verotusta käsittelevät ryhmät Voisiko komissio antaa yksityiskohtaiset tiedot kaikista nykyisistä virallisista ja epävirallisista ryhmistä sekä komiteoista, jotka käsittelevät verotusta ja veropolitiikkaa EU:ssa? Voisiko komissio lisäksi kertoa a) näiden ryhmien toimivallan, b) kokoonpanon c) ensimmäisen kokouksen ja d) tulevien kokousten ajankohdat? Vastaus (23. lokakuuta 2000) Verotusta käsittelevät ryhmät neuvostossa ovat verotustyöryhmä sekä käytännesääntötyöryhmä (yritysverotus). Verotustyöryhmän tehtävänä on valmistella kaikki pysyvien edustajien komitean sekä neuvoston käsiteltävänä olevat verotusta koskevat asiat lukuun ottamatta niitä, jotka kuuluvat käytännesääntötyöryhmän (yritysverotus) alaan. Työryhmässä on kansallisia virkamiehiä ja komission edustaja, jotka ovat toimivaltaisia työryhmän alaan kuuluvissa asioissa. Käytännesääntötyöryhmän (yritysverotus) tehtävänä on arvioida sellaisia verotustoimenpiteitä, jotka mahdollisesti kuuluvat käytännesääntöjen soveltamisalaan yritysverotuksen alalla ja valvoa toimenpiteitä koskevien tietojen toimittamista. Työryhmässä on korkean tason edustaja ja varamies jokaisesta jäsenvaltiosta ja komissiosta. Jäsenvaltiot ja komissio voivat nimetä enintään kaksi varamiestä, jotka voivat toimia korkean tason edustajan tai varamiehen sijaisena jommankumman ollessa estynyt osallistumaan työryhmän kokoukseen. Työryhmän kokouksista ei ole kiinteätä aikataulua. Verotustyöryhmä kokoontuu yleensä kerran tai kaksi kertaa viikossa. Käytännesääntötyöryhmä (yritysverotus) on kokoontunut 20 kertaa perustamisensa jälkeen. Työryhmän on kokoonnuttava 9. maaliskuuta 1998 annettujen neuvoston päätelmien mukaan vähintään kaksi kertaa vuodessa korkealla tasolla työryhmän poliittisen ohjauksen helpottamiseksi. Lisäksi on palautettava mieliin veropetoksia käsittelevä ad hoc -työryhmä sekä korkean tason verotustyöryhmä, jotka ovat äskettäin saattaneet työnsä päätökseen. Lopuksi on vielä mainittava komission yhteyteen perustetut työryhmät ja komiteat, jotka toimivat verotusalalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0588/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Yhteisön kestävä liikennepolitiikka.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0011 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0588/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteisön kestävä liikennepolitiikka Miten jäsenvaltiot voivat nopeuttaa Essenin huippukokouksessa määritettyjen ensisijaisten hankkeiden täytäntöönpanoa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Komissio antoi vuonna 1998 Cardiffissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle kertomuksen(1), jossa ilmoitettiin, että kolme Essenissä määritellystä 14 hankkeesta on saatu (noin vuonna 2000) lähes päätökseen. Kuusi muuta hanketta on tarkoitus saada päätökseen noin vuonna 2005. Näiden rahoitus on jo pääosin järjestetty. Muista viidestä hankkeesta kolme koskee monista pienemmistä hankkeista muodostuvia liikennekäytäviä (multimodaalinen yhteys Portugalista ja Espanjasta muualle Eurooppaan, Pohjolan kolmio sekä Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Benelux-maiden välinen tieyhteys), minkä vuoksi niistä on hyvin vaikea esittää täsmällistä kokonaisaikataulua ja rahoitussuunnitelmaa. Jäljelle jäävien kahden hankkeen eli pohjois-eteläsuuntaisen suurnopeusjunayhteyden sekä Lyonin ja Triesten välisen suurnopeusjunayhteyden osalta rakentaminen on aloitettu monilla tärkeillä osuuksilla, mutta hankkeiden rahoituksessa on vielä ongelmia ja eräitä osuuksia, esimerkiksi tarvittavia kahta Alppien ylitystä, koskevat työt ovat viivästyneet. Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien aikataulujen ja rahoitussuunnitelmien mukaan näiden 14 ensisijaisen hankkeen menot kasvavat huomattavasti vuosina 20002006, jolloin monissa suurissa hankkeissa siirrytään rakennusvaiheeseen. Niissä 14 ensisijaisen hankkeen osuuksissa, joille ei ole vielä vahvistettu täsmällistä aikataulua tai saatu rahoitusta, tarvitaan julkisen ja yksityisen rahoituksen yhdistelmää. Jäsenvaltioiden olisi myös annettava niille tärkeämpi asema kansallisessa suunnittelussaan. Yksityiskohtainen katsaus kunkin hankkeen edistymisestä esitetään lähiaikoina tehtävässä ehdotuksessa Euroopan laajuisia verkkoja koskevien suuntaviivojen tarkistamisesta. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön osatekijöistä ja mekanismeista sopimiseksi on kiireellisesti ryhdyttävä tapauskohtaisiin konkreettisiin toimenpiteisiin, jos halutaan päästä nopeampaan ja kustannustehokkaampaan täytäntöönpanoon. Jäsenvaltioilta vaaditaan sitoutumista siinä tapauksessa, että yksityisen sektorin odotetaan investoivan soveltuvien rahoitusvälineiden ja lähestymistapojen kehittämiseen. Komissio jatkaa yhteistyötä Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa turvatakseen yhteisön eri rahoitusvälineiden tehokkaan käytön julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön tukemisessa erityisesti 14 ensisijaisen hankkeen osalta. (1) KOM(98) 356.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1588/00

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) neuvostolle

(24. toukokuuta 2000)

Aihe: Länsi-Sahara

Onko neuvosto samaa mieltä siitä, että Länsi-Saharan oikeudellinen tilanne muistuttaa suuresti tilannetta, joka vallitsi Itä-Timorissa ennen sen hiljattain tapahtunutta itsenäistymistä?

Huomauttaako neuvosto Marokolle siitä, että sen miehitysjoukkojen jatkuva läsnäolo Länsi-Saharassa vahingoittaa maan mainetta ja aiheuttaa valtavia taloudellisia kustannuksia?

Painostaako neuvosto suunnitella olevan kansanäänestyksen pikaista toteuttamista, ja vastustaako se yrityksiä, jotka tähtäävät äänestyksen lykkäämiseen?

Vastaus

(23. lokakuuta 2000)

Jotta Länsi-Saharaa koskevat ratkaisut voisivat olla kestäviä, kaikkien osapuolten on voitava hyväksyä ja tunnustaa ne. Neuvoston näkemyksen mukaan tällainen ratkaisu voidaan löytää vain Yhdistyneiden Kansakuntien johdolla, minkä vuoksi neuvosto tukee voimakkaasti YK:n pääsihteerin, hänen

Länsi-Saharassa toimivan erikoislähettiläänsä sekä hänen henkilökohtaisen edustajansa James Bakerin toimia. Neuvosto tukee myös täysin rauhansuunnitelmaa, jonka tavoitteena on järjestää vapaa, laillinen ja puolueeton kansanäänestys.

Neuvosto on pannut merkille Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin huomautuksen, että kansanäänestystä varten suunniteltu aikataulu ei enää ole voimassa ja että kansanäänestyksen päivämäärää ei tämänhetkisessä tilanteessa voida vielä lopullisesti vahvistaa. Tämän vuoksi neuvosto toteaa olevansa tyytyväinen Lontoossa 14. toukokuuta ja 28. kesäkuuta pidettyihin kokouksiin ja vielä laajemmin selkkauksen osapuolten välisten suorien neuvottelujen periaatteeseen, joka on aiheellinen tilanteen monimutkaisuuden vuoksi. Neuvosto toivoo, että osapuolet suhtautuvat myönteisesti James Bakerin tehtävään tutkia mahdollisuuksia etsiä nopea, kestävä ja yhteisesti sovittu ratkaisu heidän kiistoihinsa.

Neuvosto korostaa yhteyksissään Yhdistyneisiin Kansakuntiin ja selkkauksen osapuoliin olevansa halukas myötävaikuttamaan prosessiin ja auttamaan luottamukseen perustuvan ilmapiirin luomisessa, jotta kiistoihin voitaisiin löytää ratkaisu, joka perustuu ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0981/00 esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle. Omaisuutta koskevan Tsekin tasavallan lainsäädännön syrjivät säännökset.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0981/00 esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Omaisuutta koskevan Tsekin tasavallan lainsäädännön syrjivät säännökset Pitääkö paikkansa, että laajentumisasioista vastaava komission jäsen Verheugen on sanonut äskettäin Tekin tasavallassa vieraillessaan komission valvovan, ettei tiettyjen, vuosilta 1945 ja 1946 periytyvien lakien ja määräysten jatkaminen aiheuta syrjintää vireillä olevissa ja tulevissa tapauksissa etenkään palauttamisia koskevalla alalla? Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0980/00, E-0981/00 ja E-0982/00 (15. toukokuuta 2000) Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa todetaan, että sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin (295 artikla entinen 222 artikla). Komissiolla ei siis ole toimivaltaa puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisissä tai tulevissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi komissio ei aio julkaista valkoista kirjaa tästä aiheesta. Edellä mainituista syistä komissio ei voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin tapauksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2031/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Vietnam: Romano Prodin ja Lê Kha Phiêun tapaaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0171 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2031/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Vietnam: Romano Prodin ja Lê Kha Phiêun tapaaminen Vaikka Vietnamista ei ole viime aikoina saatu merkkejä nykyisen hallintojärjestelmän vähäisimmästäkään myönteisestä kehityksestä vaan sitä vastoin tietoja uusista poliittisista ja uskonnollisista vangeista Vietnamin uutistoimisto ilmoitti, että komission puheenjohtajan oli määrä tavata lauantaina 27. toukokuuta Vietnamin kommunistisen puolueen pääsihteeri Lê Kha Phiêu, joka edustaa korkeimman tason poliitikkona suorimmin Vietnamin demokratian vastaista ideologiaa. Merkitseekö komission puheenjohtajan menettelytapa käännekohtaa unionin tähän asti harjoittamassa, erittäin arvostelevassa Vietnamin-politiikassa ja Euroopan unionin toimielinten, erityisesti Euroopan parlamentin, Vietnamin viranomaisille esittämien politiikkaa, taloutta ja ihmisoikeuksia koskevien yksityiskohtaisten uudistuspyyntöjen hylkäämistä? Jos asia ei ole näin, mitä takeita Vietnamin kommunistisen puoleen pääsihteeri antoi komission puheenjohtajalle Vietnamin viranomaisten halukkuudesta toteuttaa nopeasti uudistukset, joiden myötä demokratia ja oikeusvaltio voidaan vakiinnuttaa Vietnamissa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2000) Komissio viittaa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1517/00 antamaansa vastaukseen ja vahvistaa, että komission puheenjohtajan ja Vietnamin kommunistisen puolueen pääsihteerin tapaaminen 27. toukokuuta 2000 ei merkitse poikkeamista unionin Vietnamin-politiikasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1573/00

esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle

(19. toukokuuta 2000)

Aihe: Tiettyjen ajokorttiluokkien vastaavuudet

Tiettyjen ajokorttiluokkien vastaavuuksia koskeva komission päätös sisälsi kattavan yhteenvedon tavanomaisista ajokorttityypeistä. Valitettavasti siitä puuttuvat Saksan osalta liittoutuneiden, kolmannen valtakunnan ja Weimarin tasavallan aikana myönnetyt ajokortit. Miten on näiden ajokorttien vastaavuuksien laita?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(4. heinäkuuta 2000)

Tiettyjen ajokorttiluokkien välisistä vastaavuuksista 21. maaliskuuta 2000 tehty komission päätös 2000/275/EY(1) perustuu yhteisön ajokortista 29. heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/439/ETY(2) 10 artiklan ensimmäiseen kohtaan. Mainitussa päätöksessä määritellään ennen direktiivin 91/439/ETY voimaantuloa myönnettyjen ajokorttien luokkien ja direktiivin 3 artiklassa määriteltyjen luokkien vastaavuus.

Edellä mainitussa komission päätöksessä ajokorttimalli Saksa 1 on malli ajokortista, joka on myönnetty Saksan liittotasavallassa ennen 1. huhtikuuta 1986. Ajokorttimalleihin, jotka on myönnetty Saksassa ennen vuotta 1945 tai jotka liittoutuneet myönsivät vuoden 1945 jälkeen, sovellettava käytäntö selostetaan seuraavassa.

Ajokortit, jotka on myönnetty ennen vuotta 1945, julistettiin mitättömiksi entisen Saksan demokraattisen tasavallan (GDR) alueella 1949 annetulla kansallisella lailla ja ne piti vaihtaa itäsaksalaiseen malliin. Tällaisten ajokorttien haltijoihin sovelletaan edellä mainitussa päätöksessä esitettyjä mallien vastaavuuksia.

Ajokorttien luokittelujärjestelmä on säilynyt muuttumattomana vuoden 1945 jälkeen Saksan liittotasavallan jaetulla alueella. Näin ollen samoja mallille Saksa 1 asetettuja vastaavuuksia sovelletaan kaikkiin Saksan viranomaisten ennen vuotta 1945 ja liittoutuneiden vuoden 1945 jälkeen myöntämiin ajokortteihin, jos ajokortteja ei ole vaihdettu. Ainoa ero saattaa olla, että jotkut näistä malleista eivät sisällä Klasse 5 -ajokortin oikeutuksia. Tälle luokalle ei siten voida myöntää vastaavuutta.

Saksan viranomaisten tiedossa ei ole, onko yksikään edellä kuvattu malli enää käytössä. Tästä syystä he eivät ole voineet toimittaa tarvittavaa ajokorttimallia komissiolle. Kyseisten ajokorttien haltijat ovat luultavasti vaihtaneet korttinsa aikojen kuluessa. Jos tällainen ajokortti on vielä voimassa, sen haltija voi ottaa yhteyttä ajokortin myöntämisestä vastaaviin Saksan viranomaisiin komission päätöksen Saksan malleja koskevan ensimmäisen kappaleen yleissäännön mukaisesti(3).

(1) EYVL L 91, 12.4.2000.

(2) EYVL L 237, 24.8.1991.

(3) EYVL L 91, 12.4.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2037/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Saksan ulkoministerin Joschka Fischerin ehdotus kansallisvaltioiden liitosta.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2037/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (22. kesäkuuta 2000) Aihe: Saksan ulkoministerin Joschka Fischerin ehdotus kansallisvaltioiden liitosta Käsitteleekö Eurooppa-neuvosto HVK:n valmistelun yhteydessä Saksan ulkoministerin ehdotusta, joka laajentaisi entisestään niiden asioiden luetteloa, joita on tarkoitus käsitellä tälle vuodelle suunnitellussa perussopimusten tarkistuksessa? Katsooko neuvosto, että lisätyn yhteistyön mekanismi mahdollistaa juridisesti ulkoministeri Fischerin ehdottaman institutionaalisen uudistuksen? Olisiko mahdollista, että lisätyn yhteistyön seurauksena vain tietyt jäsenvaltiot muodostaisivat hallituksen ja kaksikamarisen parlamentin, jolloin Euroopan unionilla olisi kaksi neuvostoa, kaksi komissiota ja kaksi parlamenttia? Vastaus (10. lokakuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen on syytä tietää, että Joschka Fischer ei esittänyt ajatuksiaan täksi vuodeksi suunniteltujen perustamissopimusten uudistusten asialistan laajentamisesta neuvostolle eikä hallitusten väliselle konferenssille. Hänen näkemyksistään ei ole näin ollen keskusteltu. Olisikin täysin asiaankuulumatonta, että neuvosto ottaisi toimielimenä kantaa jonkin yksittäisen jäsenensä näkemykseen. Arvoisa parlamentin jäsen on ehkä tietoinen siitä, että neuvostolla ei ole minkäänlaista roolia jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssissa, eikä neuvosto voi näin ollen kommentoida konferenssin työskentelyä. Sen sijaan Euroopan parlamentilla on kaksi tarkkailijaa, jotka ovat tiiviisti mukana konferenssin työskentelyn valmisteluvaiheessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1951/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Sitrushedelmäalan uudelleenjärjestelyä koskevan ohjelman esittäminen sisällytettäväksi kolmanteen Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1951/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Sitrushedelmäalan uudelleenjärjestelyä koskevan ohjelman esittäminen sisällytettäväksi kolmanteen Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen Komissio on, edelliseen kysymykseeni E-1837/99(1) antamansa vastauksen perusteella, hylännyt heinäkuussa 1999 sitrushedelmien tuotannon parantamista koskevan ohjelman, jota Kreikka oli esittänyt heinäkuussa 1998. Koska tämän ohjelman katsotaan olevan tärkeä Kreikan sitrushedelmätuotannolle, komissiolta kysytään: Onko kolmanteen yhteisön tukikehykseen (maatalouden toimintaohjelmaan tai myös alueellisiin toimintaohjelmiin), jonka Kreikka on toimittanut hyväksyttäväksi, sisällytetty sitrushedelmäalaa koskevia toimia? Jos näin on tehty, minkä suuruisista summista on kyse ja mitä alueita toimet koskevat? (1) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 31. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 2000) Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että alueellisiin toimintaohjelmiin ehdotetaan sisällytettäviksi toimia, joiden tarkoituksena on mukauttaa sitrushedelmäalaa. Neuvottelut näistä ohjelmista käynnistyivät äskettäin, ja yksi avainkysymyksistä on kannustaa viranomaisia selventämään ehdotuksiaan toimenpiteiden ja toimien suhteen. Näin ollen komissiolla ei ole tällä hetkellä tarkkoja tietoja toimien yksityiskohtaisesta luonteesta, summista ja maantieteellisistä alueista.