ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2749/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (3. syyskuuta 1998) Aihe: Nuorille tarkoitettu vuoden pituinen vapaaehtoispalvelu Euroopassa Pitääkö komissio mahdollisena, että Euroopassa suoritettu vuoden pituinen vapaaehtoispalvelu voisi tarjota vaihtoehdon jäsenvaltioissa suoritettavalle ase- tai siviilipalvelukselle? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1998) Kuten parlamentin jäsenkin tietää, kansallista ase- tai siviilipalveluvelvollisuutta koskevat seikat kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen on jäsenvaltioiden tehtävä päättää, voidaanko vapaaehtoispalvelujaksot ottaa huomioon tarkasteltaessa asevelvollisuuden täyttymistä. Päätöksessä(1), jossa perustetaan "Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö" -toimintaohjelma, todetaan seuraavaa: "Eurooppalainen vapaaehtoistyö ei korvaa asepalvelusta eikä aseistakieltäytyjille tarjottavia vaihtoehtoisen palvelun muotoja eikä monissa jäsenvaltioissa olemassa olevaa pakollista siviilipalvelua." Komissio myöntää kysymyksen tärkeyden ja katsoo, että eri jäsenvaltioissa noudatettavista käytännöistä olisi oltava selkeämpää tietoa. Komissio lupautuikin toimintaohjelman hyväksymistä edeltäneessä sovittelumenettelyssä tutkimaan perusteellisesti eri jäsenvaltioiden asepalvelusjärjestelyjä. Tutkimuksilla pyritään luomaan perustaa eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun ja kansallisten asepalvelusjärjestelyjen suhdetta käsitteleville keskusteluille. (1) EYVL L 214, 31.7.1998.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2525/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Rajat ylittävä "mainosposti" Rajat ylittävä "mainosposti", ts. valearvonnat ja tekaistut kilpailut, on koko Euroopan unionissa laajalle levinnyt ilmiö. Aikooko komissio ryhtyä toimiin tämän ongelman poistamiseksi? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoja valearpajaisiin ja tekaistuihin kilpailuihin liittyvän, maasta toiseen lähetettävän mainospostin määrästä. Eri valtioihin ulottuvien arpajaisten järjestäminen kuuluu EY:n perustamissopimuksen 59 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen soveltamisalaan, joita yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut asiassa Schindler antamassaan tuomiossa (asia C-275/92). Kun otetaan huomioon tämä tuomio ja arpajaisten erityisluonne, johon liittyy rikoksen tai petoksen vaara, on perusteltua jättää kansallisille viranomaisille riittävästi vapautta päättää toimenpiteistä osallistujien suojelemiseksi ja järjestyksen ylläpitämiseksi yhteiskunnassa. Kansallisten viranomaisten tehtävä on arvioida, onko tarpeen kieltää tai rajoittaa arpajaistoimintaa. Rajoitukset eivät kuitenkaan saa olla syrjiviä. Lisäksi kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20. toukokuuta 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 97/7/EY(1), joka jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 3. kesäkuuta 2000 mennessä, säädetään tiettyjen etäviestintävälineiden käyttöä koskevista rajoituksista. Direktiivin 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti elinkeinonharjoittaja ei saa ilman kuluttajan ennakolta antamaa suostumusta käyttää ilman ihmisapua toimivia automaattisia kutsujärjestelmiä eikä telekopiolaitteita. Direktiivin 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että muita kuin 1 kohdassa tarkoitettuja etäviestintävälineitä, jos niissä on mahdollisuus yksilölliseen yhteydenpitoon, saa käyttää vain, jos kuluttaja ei ole niitä kieltänyt. Komissio katsoo, että nämä rajoitukset muodostavat riittävän oikeusperustan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemissa tilanteissa, edellyttäen, että jäsenvaltioissa toteutetaan asianmukaiset toimenpiteet direktiivin täytäntöönpanemiseksi. (1) EYVL L 144, 4.6.1997.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2199/98 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (14. heinäkuuta 1998) Aihe: Viinin valmistevero Monissa jäsenvaltioissa, joissa ei tuoteta viiniä, sille on määrätty valmistevero. Antavatko viinintuottajavaltiot komission mielestä tukea viinintuotannolle, kun ne eivät peri viinistä valmisteveroa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Valmisteveroa koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti valmisteveron vähimmäismäärä, jonka jäsenvaltiot voivat periä viinistä, on 0 (nolla) ecua. Yhteisön verolainsäädännön näkökulmasta mikään ei näin ollen estä viinintuottajavaltioita perimästä viinistä ainoastaan tämän 0 ecuksi vahvistetun vähimmäismäärän. Jäsenvaltion yleisesti soveltamaa valmisteverosta vapauttamista, joka on yhteisön johdetun oikeuden mukaan rangaistava teko, ei voida sinällään pitää perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2617/98 esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: komission poliittiset mielipiteet Esimerkiksi Ruotsin hallituksessa pidetään periaatteessa mahdottomana, että joku hallituksen jäsen esittäisi Ruotsin hallituksen omaksumasta poliittisesta linjasta poikkeavia käsityksiä. Mutta mitä tapahtuu komissiossa? Voiko yksi komission jäsen puoltaa erilaista poliittista linjaa kuin mihin komissio kokonaisuudessaan on sitoutunut ennen esimerkiksi hallitusten välistä konferenssia? Voiko yksi komission jäsen puoltaa liberaalia huumepolitiikkaa, jos komissio kokonaisuudessaan ei puolla kyseistä politiikkaa? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1998) Komissio haluaa muistuttaa parlamentin jäsenelle, että komissio vahvistaa näkökantansa perustamissopimuksissa asetettuja edellytyksiä noudattaen. Nämä mielipiteet kuvastavat kollegion näkemystä ja sitovat sellaisenaan vain sitä. Kuten komissio on jo usein voinut todeta Euroopan parlamentin kirjallisiin tai suullisiin kysymyksiin esittämissään vastauksissa(1), komission jäsenten tehtävä on poliittinen. Tämän tehtävän mukaisten velvollisuuksien asettamissa rajoissa komission jäsenillä on edelleen vapaus ilmaista henkilökohtainen mielipiteensä itsenäisesti ja omissa nimissään. (1) Ks. esimerkiki puheenjohtaja Reyn vastaus parlamentin jäsenen Habib-Delonclen esittämään suulliseen kysymykseen nro 10/68 ja komission vastaukset Gendebien esittämään kirjalliseen kysymykseen nro 44/83, Vandemeulebroucken esittämään kirjalliseen kysymykseen nro 1682/85 ja Pastyn esittämään kirjalliseen kysymykseen nro 1404/97 - EYVL C 55, 10.3.1986 ja EYVL C 391, 23.12.1997.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2147/98 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (NI) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Palermo-Trapani-Syrakusa -rautatieosuuden sisällyttäminen Euroopan laajuista rautatieliikenneverkkoa koskevaan suunnitelmaan Euroopan parlamentti hyväksyi 18. toukokuuta 1995 pitämässään istunnossa ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi. Parlamentti hyväksyi äänestyksessä tarkistuksen 80 ja sisällytti näin liitteeseen I (Italian rautatieverkkoa koskeva suunnitelma) Palermo-Trapani- ja Syrakusa-Ragusa-Agrigento-Trapani -rautatieosuudet. Voiko komissio sanoa, miten tärkeänä tavoitteena se pitää mainittuja rautatieosuuksia koskevan hankkeen toteuttamista ja mihin käytännön toimiin asiassa on Italian kanssa ryhdytty? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Euroopan parlamentti ja neuvosto tekivät 23. heinäkuuta 1996 päätöksen N:o 1692/96/EY yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi.(1)1) Parlamentin tarkistuksessa 80 ainoastaan tavanomaiset rataosuudet Palermo-Trapani ja Syrakusa-Agrigento on sisällytetty suuntaviivoihin. Kaupalliselta liikenteeltä vuonna 1985 suljettu kapean raidevälin rataosuus Agrigento-Trapani ei täyttänyt tarvittavia kriteerejä tullakseen hyväksytyksi mukaan, eikä sitä voida pitää yleiseurooppalaisesti merkittävänä. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yleisesti merkittävien hankkeiden toteutus on kyseisen jäsenvaltion vastuulla. Yhteisö voi osallistua liitteen 1 kattamiin rataosuuksiin liittyvien hankkeiden rahoittamiseen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen budjettikohdasta kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä, jos komissio antaa suostumuksensa. Päätöksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio laatii kertomuksen päätöksessä esitettyihin suuntaviivoihin sisältyvien yleisesti merkittävien hankkeiden toteuttamisesta. Italian viranomaisilta saatujen tietojen perusteella tilanne näillä kahdella rataosuudella näyttää siltä, että Palermo-Trapani-osuus sähköistettiin muutama vuosi sitten ja Palermosta Punta Raisiin menevän osuuden (yhteys lentoasemalle) parantaminen on käynnissä ja se on määrä saada valmiiksi vuonna 2000. Syrakusa-Agrigento-osuudella on joissakin kohdin käynnissä pieniä parannuksia (radan muuttaminen kaksiraiteiseksi). (1) EYVL L 228, 9.9.1996.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2180/98 esittäjä(t): Ben Fayot (PSE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Viinin valmistevero Viinialan ammattilaiset ovat huolissaan komission suunnitelmista saattaa viini valmisteveron alaiseksi. On selvää, että tämä kysymys tullaan toistuvasti ottamaan esiin poliittisessa keskustelussa. Siksi haluaisinkin tietää, onko asiassa tapahtunut kehitystä, joka puoltaisi sen uudelleen käsittelyä, ja mitä tarkkoja tähän asiaan liittyviä suunnitelmia komissiolla on? Aikooko komissio hankkia kiistatonta näyttöä siitä, että nykyään kaikissa viinituottajamaissa vallitseva nollatason valmisteverojärjestelmä johtaa kilpailun vääristymiseen juomamarkkinoilla? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/84/ETY(1) 8 artiklan mukaan komissio antaa kahden vuoden välein neuvostolle ja parlamentille kertomuksen alkoholijuomien valmisteveron vähimmäismääristä. Tällaista kertomusta valmistellaan parhaillaan, mutta sen lopullisesta sisällöstä ei ole vielä tehty päätöksiä. Kuten arvoisa parlamentin jäsen ymmärtää, tässä kertomuksessa joudutaan tarkastelemaan kysymystä siitä, pitäisikö viinin valmisteveron vähimmäismäärän olla edelleen 0 vai ei. Lisäksi kertomuksessa käsitellään 8 artiklan mukaisesti eri alkoholijuomien luokkien välistä kilpailua. (1) EYVL L 316, 31.10.1992.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2109/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Omituinen kilpailuilmoitus CEDEFOPilta Euroopan komission julkaisussa "VACANCES D'EMPLOIS" N:o DIV/1, joka ilmestyi 15.6.98, julkaistiin ilmoitus avoimesta A-virkamiehen paikasta (agent temporaire A7-5), jonka toimenkuvaan kuului johtotehtäviä. Tämä ilmoitus on jatkoa joukolle omituisia avoimia paikkoja koskevia CEDEFOPin ilmoituksia, joissa rikotaan toisinaan kierrellen ja toisinaan peittelemättä henkilöstösääntöjä. Tässä nimenomaisessa tapauksessa, joka koskee edellä mainittua hallintovirkamiestä A7/A5, CEDEFOP vaatii perusedellytyksenä "toisen asteen tutkintotodistusta" (DIPLOME D'ETUDES SECONDAIRES), vaikka tämä virka on muodollisesti korkea-asteinen ja vaatii käytännössäkin enemmän koulutusta kuin toisen asteen tutkinnon suorittaneella on. Edellä mainittu minimaalisiin vaatimuksiin tyytyvä ilmoitus on täysin vastoin niin Euroopan parlamentin yrityksiä nostaa CEDEFOPin henkilöstön tasoa kuin Euroopan komission julistamia näkemyksiä tämän elimen tarjoamien palvelujen parantamisesta. Haluaisin saada tietää: Miten komissio aikoo toimia, jotta CEDEFOP ryhtyisi heti noudattamaan rikkeettömästi henkilöstösääntöjä sekä avoimuutta henkilöstön valintamenettelyissä, sillä nämä tekijät ovat välttämättömiä CEDEFOPin kitkattoman toiminnan varmistamiseksi sen sijoituspaikassa Thessalonikissa? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1998) Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentinjäsenelle, että mainittuun ilmoitukseen tehtiin 22. kesäkuuta 1998 korjaus, jossa täsmennettiin, että kyseisiä hallintotehtäviä sisältävän väliaikaisen toimihenkilön toimen (palkkaluokka A7-5) hakeminen edellyttää korkeakoulututkinnon suorittamista. Henkilöstösääntöjen mukaan pääsy ura-alueen A tehtäviin edellyttää korkeakoulutasoisia tietoja ja taitoja tai vastaavantasoista työkokemusta. Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen on noudatettava näitä sääntöjä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2114/98

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(10. heinäkuuta 1998)

Aihe: EU:n viinialalle myöntämien tukien ulkoiset vaikutukset

Onko komissio tietoinen siitä, että ehdotus viinialalle annettavan tuen lisäämisestä on ristiriidassa sen ehdotuksen kanssa, jonka mukaan pyrimme auttamaan köyhiä maita avaamalla markkinamme niiden tuotannolle?

Eikö ensin mainitulla ehdotuksella ole kielteisiä vaikutuksia esim. Itä-Euroopan, Latinalaisen Amerikan ja Etelä-Afrikan viininviljelijöille?

Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus

(16. syyskuuta 1998)

Komissio muistuttaa, että yhteisö sitoutui Uruguayn kierroksen neuvottelujen yhteydessä vähentämään huomattavasti vientitukia sekä viinin määrän että budjettimenojen osalta. Vuoteen 2000 mennessä vientitukeen oikeutetun viinin määrää on vähennettävä 21 %:lla ja budjettimenoja 36 %:lla. On kuitenkin syytä täsmentää, että suurin osa viineistä viedään tuetta. Tukea voivat saada ainoastaan pöytäviinit ja rypälemehutiivisteet, kun taas määritetyillä alueilla tuotetut laatuviinit (tms-laatuviinit) eivät kuulu tuen piiriin. Markkinointivuonna 1996/1997 tuetun viennin osuus olikin ainoastaan neljännes kolmansiin maihin suuntautuvasta yhteisön kokonaisviennistä. Lisäksi tukea myönnetään ainoastaan tiettyihin määräpaikkoihin. Tuen ulkopuolella ovat Etelä- ja Pohjois-Amerikka kokonaisuudessaan, Etelä-Afrikka ja käytännössä kaikki Itä-Euroopan viinintuottajamaat. Voidaankin todeta, että yhteisön myöntämien tukien vaikutus viininvientiin on erittäin vähäinen.

On myös tärkeää panna merkille, että yhteisö sitoutui niin ikään Uruguayn kierroksen neuvottelujen yhteydessä helpottamaan yhteisön viinimarkkinille pääsyä poistamalla viitehinnat (vähimmäishinta tuotaessa) ja alentamalla tulleja vuoteen 2000 mennessä noin 20 %:lla. Tämä heikentää huomattavasti rajasuojaa ja tekee markkinat avoimemmiksi kolmansien maiden tuonnille. Tämä pätee erityisesti parlamentin jäsenen mainitsemiin maihin.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2313/98 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Tutkinto Italian kansalainen Simone Casamonti suoritti vuonna 1995 Honolulun Golden Gate -yliopistossa (Hawaiji, USA) "Doctor of Philosophy in Environmental Engineering" -tutkinnon. Ei ole selvää, saako tämän tutkinnon suorittanut harjoittaa kyseistä ammattia Euroopan unionissa. Voiko komissio selvittää yksityiskohtaisesti, saako kyseisen tutkinnon suorittanut harjoittaa ammattiaan vapaasti Euroopan unionissa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1998) Kuten arvoisa parlamentin jäsen itse kysymyksessään kirjoittaa, kyseinen Yhdysvalloissa annettu arvo on "oppiarvo" tai "yliopistollinen oppiarvo". Säännellyn ammatin harjoittamiseen vaaditaan kuitenkin ammatillinen pätevyys, johon voi sisältyä akateemisen oppiarvon lisäksi harjoittelujaksoja tai ammattitaitokokeita. Ammattitoiminnan harjoittaminen insinöörialalla, siltä osin kuin on kyse säännellystä ammattitoiminnasta, kuuluu vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/48/ETY(1) soveltamisalaan. Tämän direktiivin 1 artiklan a kohdassa edellytetään, että koulutus, joka todistetaan tutkintotodistuksella, on suoritettu pääosin yhteisössä tai että sen haltijalla on kolmen vuoden ammattikokemus, jonka todistaa se jäsenvaltio, joka on tunnustanut kolmannen maan antaman tutkintotodistuksen. Tästä seuraa, että yhteisön lainsäädännön mukaan tutkinnon tunnustaminen ammatillista tarkoitusta varten ei ole pakollista. Asia on siis jäsenvaltioiden päätettävissä. Jos kyseessä on sääntelemätön ammatti, ei luonnollisestikaan ole tarpeen hakea tutkinnon tunnustamista. Jotta kyseessä oleva henkilö voisi hankkia tietoja tutkinnon tunnustamiseksi vaadittavista toimenpiteistä, arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetään luettelo jäsenvaltioissa asiaa hoitavista elimistä. (1) EYVL L 19, 24.1.1989.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2856/98 esittäjä(t): Niall Andrews (UPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Nuoria koskeva Euroopan vapaaehtoisohjelma Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat sopineet, että Euroopan vapaaehtoisohjelman talousarvio on 47,5 miljoonaa euroa 1998-1999. Mitä takeita komissio voi antaa siitä, että Irlannista peräisin olevia hakijoita ei syrjitä? Voiko komissio ilmoittaa tärkeimmät alat, joille myönnetään tukea Euroopan vapaaehtoisohjelmissa 1998-1999? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1998) Nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyötä on edeltänyt kaksivuotinen kokeilutoiminta, johon irlantilaiset nuoret ja järjestöt ovat osallistuneet aktiivisesti (Irlannista on lähetetty 66 nuorta, ja irlantilaiset järjestöt ovat ottaneet vastaan 85 eurooppalaista nuorta vapaaehtoistyöntekijää). Nuorten eurooppalaisen vapaaehtoistyön sisältöä ja siihen liittyviä menettelyjä koskevia tietoja on tämän vuoksi levitetty laajalti mahdollisten irlantilaisten hakijoiden keskuuteen. Tämän pitäisi helpottaa heidän kitkatonta osallistumistaan tähän vastikään kehitettyyn ohjelmaan. Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyöohjelma on enimmäkseen hajautettu ohjelma. Sen toteuttaminen Irlannissa riippuu suuresti ohjelmaan liittyvän Irlannin kansallisen järjestön, "Leargas - the exhange bureau", toteuttamista toimista. Tämä järjestö on jo osallistunut menestyksekkäästi ohjelman kokeiluvaiheeseen, ja se on osoittautunut erittäin tehokkaaksi toimijaksi Nuorten Eurooppa -ohjelman toteuttamisessa. Leargasin osoittamasta tehokkuudesta ja pätevyydestä on varmasti suurta hyötyä niille irlantilaisille nuorille ja järjestöille, jotka haluavat osallistua toimintaan lähikuukausien aikana. Irlantilaisilla nuorilla ja järjestöillä on luonnollisesti samanlaiset mahdollisuudet osallistua vapaaehtoistyötoimintaan kuin muidenkin jäsenvaltioiden kansalaisilla. Komissio on tärkeimpien tukea saavien alojen osalta laatinut työsuunnitelman, jossa esitellään nämä alat pääpiirteissään vuonna 1998. Suunnitelma on saanut ohjelmakomitean täyden tuen. Pitkän aikavälin (6-12 kuukautta) hankkeiden kehittäminen on edelleen vuonna 1998 etualalla ohjelmassa, mutta myös seuraavia toimia pidetään keskeisinä: lyhyen aikavälin (3 viikkoa - 3 kuukautta) hankkeet, nuorten vapaaehtoistyöntekijöiden, hankkeiden vetäjien ja tukihenkilöstön valmentaminen ja koulutus sekä aloitteiden tekemiseen ja luovuuteen keskittyvät hankkeet, joita järjestetään Nuorten eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön osallistuneille nuorille. Toimintaan on suunniteltu kuuluvan lisäksi erityishankkeiden (jotka liittyvät joissakin jäsenvaltioissa sattuviin tärkeisiin tapahtumiin) tukemista, unioniin kuulumattomien maiden kanssa toteutettavia hankkeita sekä kokeiluluonteisia lyhyen aikavälin hankkeita.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2987/98 esittäjä(t): John Iversen (PSE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Vaatimus kansallisista rekistereistä, jotka koskevat eläimille annettavien lääkkeiden käyttöä Koska eurooppalaiset kuluttajat yhä enenevässä määrin haluavat terveellisiä ja puhtaita elintarvikkeita, maatalouden lääkkeiden käytön valvonnan tarve on lisääntynyt. Antibioottiset kasvunedistäjät ja lääkkeiden liikakäyttö luovat vastustuskykyisiä bakteereita, ja pitkällä aikavälillä vaarana on, että ihmiset kuolevat influenssan ja keuhkotulehduksen kaltaisiin sairauksiin, koska niitä ei enää voida hoitaa antibiooteilla. Jos luotaisiin kansalliset rekisterit, jotka koskevat lääkkeiden käyttöä maataloudessa, voitaisiin vertailla lääkkeiden käyttöä eri jäsenvaltioissa ja siten todeta, jos jossakin jäsenvaltiossa esiintyisi liiallista lääkkeiden käyttöä. Lisäksi käytössä olisi väline, jolla voitaisiin tutkia vastustuskykyisten bakteerien ja lääkkeiden käytön välistä yhteyttä. Jo nyt on muodostumassa kuva, jossa vastustuskykyisten bakteerien määrä on paljon pienempi Skandinaviassa, jossa lääkkeiden käyttö on vähäistä Yhdistyneen kuningaskunnan, Hollannin ja Belgian kaltaisiin maihin verrattuna. Eikö komissio katso, että olisi hyvä ajatus esittää ehdotus, jonka mukaan kansallisella tasolla on luotava rekisterit, jotka koskevat maatalouden lääkkeiden käyttöä? Samalla komissio voisi esittää ehdotuksen, jonka mukaan antibioottien on jäsenvaltioissa kuuluttava reseptipakon piiriin, mikä estäisi maanviljelijöitä käyttämästä lääkkeitä kasvunedistäjinä. Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2419/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Lontoon saama EU-tuki Voisiko komissio eritellä kaikki Lontoon saamat EU-tuet heinäkuusta 1994 lähtien siten, että erittelyyn sisältyvät rakennetuet, sosiaaliset tuet, LIFE-tutkimus ja muut yhteisöaloitteisiin myönnettävät tuet, tukien käyttötarkoitus, niiden määrä, sekä lyhyt kuvaus hankkeista? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (28. lokakuuta 1998) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 4. elokuuta 1998(1) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. (1) EYVL C 50, 22.2.1999.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2208/98 esittäjä(t): Ulrich Stockmann (PSE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Saksan osavaltiolle Sachsen-Anhaltille vuonna 1997 annettu yhteisön tuki Miten paljon Saksan osavaltiolle Sachsen-Anhaltille on annettu yhteisön tukea vuotta 1997 varten, mihin toimiin ja ohjelmiin ne on tarkoitettu ja miten paljon tätä tukea on peruutettu? 1. Euroopan aluekehitysrahaston yhteydessä? 2. Euroopan sosiaalirahaston yhteydessä? 3. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston yhteydessä? 4. yhteisön tutkimusohjelmien yhteydessä 5. energia-alaa koskevien yhteisön ohjelmien yhteydessä? 6. ympäristöalaa koskevien yhteisön ohjelmien yhteydessä? 7. yhteisön aloitteiden yhteydessä? 8. muiden yhteisön ohjelmien yhteydessä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (19. lokakuuta 1998) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 11. syyskuuta 1998(1) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. (1) EYVL C 50, 22.2.1999.