ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0815/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Recite II -ohjelman hallinnointi.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0815/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Recite II -ohjelman hallinnointi Voiko komissio ilmoittaa, miksi tukihakemusten käsittely ja tukien maksaminen edunsaajille ovat viime aikoina viivästyneet kohtuuttomasti Recite II -ohjelman puitteissa? Pitääkö se hyväksyttävänä sitä, että eri hankkeiden jo marraskuun 1999 puolivälissä toimittamia maksupyyntöjä ei vieläkään ole käsitelty? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (28. huhtikuuta 2000) Komissio sai marraskuun 1999 aikana Recite II -ohjelman alueiden välistä yhteistyötä koskevista hankkeista neljä maksupyyntöä. Kahden oikealla tavalla täytetyn tukihakemuksen tuet maksettiin 45 päivän kuluessa. Kahden muun tuenhakijan hakemuksia ei ollut täytetty sopimusvelvoitteiden mukaisesti. Komissio ilmoitti tuenhakijoille viiden päivän kuluessa maksupyyntöjen saapumisesta hakulomakkeissa ilmenneistä ongelmista. Useiden muistutusten jälkeen komissio sai helmikuussa 2000 pyytämänsä lisätiedot ja tukien maksaminen aloitettiin kyseisenä päivänä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0132/00 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle. Italian moottoriteiden nopeusrajoitusmerkit.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0132/00 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Italian moottoriteiden nopeusrajoitusmerkit Italian moottoriteillä on paikoitellen liikennemerkkejä, joissa nopeusrajoituksen ilmoitetaan olevan 50 km tunnissa. Merkin alapuolella on kuitenkin toinen kyltti, jossa todetaan tämän rajoituksen pätevän ainoastaan sumuisella säällä. Tämän kyltin teksti on kirjoitettu vain italiaksi, joten italiaa taitamattomien ajajien on vaikea tulkita sitä. Eikö komissio katso, että sen olisi syytä puuttua asiaan, jotta liikennemerkit saataisiin tieturvallisuuden takaamiseksi kaikille ymmärrettäviksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2000) Liikenneturvallisuudella on keskeinen asema Euroopan unionin liikennepolitiikassa. Komissio ymmärtääkin täysin arvoisan parlamentin jäsenen huolen liikennemerkeistä. Liikennemerkkien ominaisuuksista, esimerkiksi niiden koosta, muodosta ja väristä määrätään kansainvälisessä sopimuksessa, jota hallinnoi Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio. Kysyjän mainitsemien ymmärtämisvaikeuksien välttämiseksi liikennemerkeissä käytetään tavallisesti kuvallisia merkkejä. Jos näin ei kuitenkaan ole, edellä mainitun yleissopimuksen allekirjoittaneen jäsenvaltion tehtävä on ehdottaa tekstin korvaamista kuvalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0913/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Ranskan maatilojen uhkaava kehitys.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0913/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Ranskan maatilojen uhkaava kehitys Ranskan maatalousministeriö on vuodesta 1994 lähtien pyrkinyt voimakkaasti yhdenmukaistamaan maatalouden käytössä olevia rakennuksia (esimerkiksi tallit ja lantavesikaivot). Nämä rakennukset ovat kuitenkin heikkolaatuisia ja niin huonossa kunnossa, että ne aiheuttavat huomattavan ympäristötuhojen vaaran. Lähitulevaisuudessa monet rakennuksista, joita ei enää voida entisöidä, ovat vaarassa rapistua käyttökelvottomiksi, mistä syystä ne ovat sekä ekologisesti että rahoituksellisesti arveluttavia kohteita. Tällä hetkellä Ranskan maatiloista jo 50 prosenttia on mukauttanut toimintansa Ranskan hallituksen vahvistamiin normeihin, vaikka nämä näyttävät olevan ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa. Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta? Aikooko se tehdä jotakin tilanteen selvittämiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2000) Sen jälkeen kun Agenda 2000 -uudistuksen maaseudun kehittämistä koskevaa ohjelmalohkoa ryhdyttiin toteuttamaan (heinäkuussa 1999), tilojen investointeihin yhteisössä ja siten myös Ranskassa myönnettävä tuki on rajattu koskemaan sellaisia maatiloja, jotka täyttävät ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevat vähimmäisvaatimukset (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1) 5 artikla). Nämä vaatimukset käsittävät yhteisön lainsäädännön lisäksi tarvittaessa täydentäviä kansallisia säännöksiä. Niiden noudattaminen, jota valvotaan tarkastuksin, on yhteisön tuen myöntämisen edellytys. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0410/00

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(23. helmikuuta 2000)

Aihe: Kamboda

Onko komissio tietoinen väitteistä, joiden mukaan Kambodassa on yhä vakavia ongelmia, kuten äärimmäinen köyhyys, alueellinen nälänhätä, erittäin laajalle levinnyt korruptio ja ihmisoikeuksien loukkaukset? Olisiko avustuksia koskevien ehtojen asettaminen komission mielestä tässä tapauksessa paikallaan?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(7. maaliskuuta 2000)

Komissio tietää hyvin, että Kamboda on yksi maailman heikoimmin kehittyneistä maista ja että se kärsii edelleen köyhyydestä ja muista siihen liittyvistä ongelmista. Maa joutuu tulevina vuosina kohtaamaan merkittäviä haasteita, ja sen on nopeasti toteutettava kattavia uudistuksia. Kambodan uuden hallituksen muodostamisen jälkeen komissio on keskustellut useasti sen kanssa uudistuksista.

Komissio ei tällä hetkellä harkitse uusien ehtojen käyttöönottoa kehitysohjelmissaan, mutta jatkaa Kambodan tilanteen seuraamista tarkkaavaisesti.

Komissio aikoo käydä perusteellisia keskusteluja Kambodan viranomaisten kanssa ihmisoikeuksista, demokratiakehityksestä ja korruptiosta EY:n ja Kambodan sekakomitean ensimmäisessä kokouksessa, joka on tarkoitus pitää vuoden 2000 alkupuoliskolla.

Kansainvälisten järjestöjen mukaan Kambodan elintarviketilanne on vuonna 2000 yleisesti ottaen tyydyttävä. Merkittävä osa väestöstä on kuitenkin edelleen vaarassa kärsiä elintarvikepulasta, ja komissio seuraa tilannetta jatkuvasti ollakseen valmis toimimaan hätätapauksissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0654/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle. Euroopan apu rikosten uhreille.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0654/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan apu rikosten uhreille Kuinka komissio voi toimia, jotta rikosten uhreja paremmin kuunneltaisiin, ymmärrettäisiin, autettaisiin ja tuettaisiin ja jotta heidän etunsa otettaisiin paremmin huomioon niin tuomioistuinmenettelyn aikana kuin hyvityksen, korvausten ja inhimillisen, sosiaalisen ja psykologisen seurannan yhteydessä kaikissa Euroopan unionin maissa? Tällainen komission sitoutuminen edistäisi erityisesti uhrien niiden oikeuksien takaamista, jotka väistämättä seuraavat henkilöiden vapaasta liikkumisesta, ja edistäisi kansalaisten Eurooppaa. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2000) Heinäkuun 14. päivänä 1999 antamassaan tiedonannossa Rikoksen uhrit Euroopan unionissa normit ja toiminta(1) komissio toteaa, että kun kyse on uhrien auttamisesta sekä uhrien oikeudesta saada asiansa tuomioistuimen käsittelyyn ja heidän asemastaan rikosoikeudellisessa menettelyssä, tarkoituksena on toteuttaa joukko toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi. Saatuaan palautetta tiedonannosta ja hankittuaan asiantuntija-apua erinäisten EU:ssa lähikuukausina järjestettävien tapahtumien yhteydessä komissio päättää, millaisilla toimenpiteillä tätä tärkeää asiaa voidaan parhaiten edistää. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että Portugali on jo tehnyt aloitteen ja ehdottanut puitepäätöstä uhrien asemasta rikosoikeudellisessa menettelyssä. Kun kyse on rikoksen uhreille maksettavista korvauksista, komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan väkivaltarikosten uhreille suoritettavia korvauksia koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen vuodelta 1983 ja tarkastelee asiaa samalla perusteellisesti, jotta uhrien tilannetta voidaan parantaa. (1) KOM(1999) 349 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0381/00 esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle. Tieturvallisuuden parantaminen kunnostamalla vaaralliset tai onnettomuusherkät tieosuudet.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0381/00 esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Tieturvallisuuden parantaminen kunnostamalla vaaralliset tai onnettomuusherkät tieosuudet Komissio laatii tieturvallisuutta koskevaa uutta tiedonantoa. Viimeisimpien tiedonannosta saatujen tietojen mukaan näyttää siltä, että uudessa ohjelmassa vahvistetaan ehdotettujen toimien tehokkuuden mukainen luokittelu jo tunnetun miljoonan euron toimen perusteella. Aikaisempien, liian yleisluonteisten ohjelmien vuoksi uuden tiedonannon laatimisessa saatetaan jättää huomiotta ainutlaatuinen mahdollisuus toteuttaa tehokkaampia toimia infrastruktuurien ja erityisesti vaarallisten tieosuuksien hyväksi asiantuntijoiden edullisiksi kutsumien teknisten toimenpiteiden avulla. Kuinka tehokkaana tieturvallisuustekijänä komissio pitää uudessa tiedonannossaan vaarallisten tai onnettomuusherkkien tieosuuksien kunnostamista? Aikooko komissio laatia Eurooppaa koskevia suosituksia niin sanottujen edullisten teknisten toimenpiteiden määrittelemiseksi ja niiden luokittelemiseksi? Aikooko komissio laatia Eurooppaa koskevia suosituksia, jotka liittyvät vaarallisten tieosuuksien kunnostamiseen, sekä perustaa budjettikohdan, josta yhteisrahoitetaan jäsenvaltioiden toteuttamia kunnostushankkeita? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2000) Valmisteltavana olevassa liikenneturvallisuutta koskevassa komission tiedonannossa on asetettu etusijalle alhaisin kustannuksin toteutettavat toimenpiteet, kuten liikenneonnettomuuksien vakavuutta vähentävien tiemerkintöjen suunnittelun sekä erityisen onnettomuusalttiiden paikkojen liikennejärjestelyjen parantaminen. Yleisesti nämä toimenpiteet tuntuvat olevan hyvin kustannustehokkaita, sillä yhden vältetyn onnettomuuden kustannukset ovat noin 80 000 euroa tai sitä enemmän. Investoinnit näiden infrastruktuuritoimenpiteiden toteuttamiseksi on jätettävä paikallishallinnon tehtäviksi, mutta komissio laatii suuntaviivat, jotta parhaista käytännöistä saatuja kokemuksia voitaisiin vaihtaa. Lisäksi suositellaan, että viranomaiset kaikilla tasoilla tuovat näiden toimenpiteiden hyödyt lähemmäs investointipäätösten tekijöitä esimerkiksi kohdennettujen rahoitusohjelmien avulla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0880/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalainen meriliikenneonnettomuus.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0069 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0880/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Eurooppalainen meriliikenneonnettomuus Kaksi eurooppalaista alusta, Zafir ja Espresso Catania, törmäsi hiljattain Italian vesillä vielä tuntemattomista syistä, jolloin Zafir upposi ja kymmenen sen eurooppalaisen miehistön jäsentä hukkui. Heidän ruumiinsa saattavat olla loukussa uponneen aluksen hylyssä noin 400 metrin syvyydessä. Koska tämä eurooppalainen tragedia on jälleen kerran vaikuttanut eurooppalaisten alusten, Euroopan kansalaisten ja merenkulun turvallisuuteen eurooppalaisilla vesillä, onko komissio ryhtynyt toimiin tapahtumien selvittämiseksi? Voiko komissio tiedottaa toteuttamistaan toimenpiteistä sekä siitä, koordinoidaanko eri jäsenvaltioiden asiassa mahdollisesti toteuttamia toimia Euroopan tasolla? Euroopan toimielimet ja osallisina olevat jäsenvaltiot suhtautuvat passiivisesti uponneen aluksen hylkyyn loukkuun jääneiden merimiesten ruumiiden nostamiseeen, jota näiden omaiset perustellusti vaativat. Koska tämä aiheuttaa närkästyksen ja voimattomuuden tunteita, mitä kiireellisiä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa ratkaistakseen tämän dramaattisen tilanteen? Mitä toimenpiteitä komissio pitää tarpeellisina vastaavien tapausten toistumisen estämiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin jäsen, myös komissio on saanut tiedotusvälineiden kautta tietää rahtialus Zafirin haaksirikosta Calabrian rannikolla Italiassa. Se pahoittelee onnettomuuden kauhistuttavia seurauksia sekä peruuttamattomia ihmishenkien menetyksiä, ja esittää surunvalittelunsa uhrien omaisille. Onnettomuuden syiden osalta on syytä odottaa Italian viranomaisten tekemän tutkimuksen tuloksia. Komissio haluaa kuitenkin tähdentää, että sillä ei ole toimivaltaa meripelastuksen alalla. Tämän vuoksi pelastustoimissa mukana olleet viranomaiset eivät ole pyytäneet sen apua. Vastaavien onnettomuuksien välttämiseksi komissio antoi 21. maaliskuuta 2000 öljykuljetusten meriturvallisuutta koskevan tiedonannon(1), jossa ehdotetaan eräitä välittömiä sekä pidemmän aikavälin toimia. Ensi sijassa olisi lisättävä Euroopan yhteisön satamissa käyvien alusten tarkastuksia ja vaatimuksia vastaamattomiin aluksiin olisi suhtauduttava ankarasti. Myös luokituslaitoksia koskevia tarkastuksia olisi tehostettava. Komissio ehdottaa myös, että yksirunkoisilta öljysäiliöaluksilta kiellettäisiin pääsy yhteisön vesille samanlaisen aikataulun mukaan, jonka Yhdysvallat on hyväksynyt. Toisessa vaiheessa komission on tarkoitus tehdä täydentäviä ehdotuksia järjestelmällisestä tietojenvaihdosta kaikkien merenkulkualan toimijoiden kesken, merenkulun valvonnan parantamisesta, meriturvallisuudesta vastaavan eurooppalaisen elimen perustamisesta sekä toimenpiteistä, jotka koskevat öljykuljetuksiin osallistuvien eri toimijoiden vastuuta. (1) KOM(2000) 142 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0928/00 esittäjä(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle. Liikekirjanpidon julkistaminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0187 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0928/00 esittäjä(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Liikekirjanpidon julkistaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa laki velvoittaa jokaisen yksityisen osakeyhtiön julkistamaan vuosittain kirjanpitonsa ja tallettamaan ne siten, että kuka hyvänsä asiasta kiinnostunut henkilö voi helposti perehtyä niihin. Tämän johdosta yhtiön kilpailijat saavat markkinointisuunnitelmiensa pohjaksi arvokasta kaupallista tietoa. Saksassakin yksityisen osakeyhtiön tai kommandiittiyhtiön on lain mukaan julkistettava pienen sakon uhalla kirjanpitonsa. Monet saksalaiset yhtiöt maksavat ilmeisesti mieluummin sakon kuin antavat kilpailijoilleen kaupallisen edun. Voiko komissio kertoa: 1. Katsooko se kyseisen eron kansallisten lainsäädäntöjen välillä olevan vastoin sisämarkkinoiden periaatteita, koska se antaa tietyntyyppisille yhtiöille epäreilun kilpailuedun? 2. Kärsivätkö Saksaa lukuun ottamatta muiden jäsenvaltioiden yksityiset yhtiöt samasta kilpailunhaitasta? 3. Jos vastaus ensimmäiseen kysymykseen on myönteinen, mitä toimia komissio aikoo toteuttaa ongelman ratkaisemiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2000) Komissio pitää sisämarkkinaperiaatteiden rikkomisena sitä, etteivät kansalliset viranomaiset pysty varmistamaan osakeyhtiöiden vuosittaisten tilinpäätösten julkistamista (kuten säädetään niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi 9 päivänä maaliskuuta 1968 annetussa ensimmäisessä neuvoston direktiivissä 68/151/ETY(1) ja perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla, yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetussa neljännessä neuvoston direktiivissä 78/660/ETY(2)). Saksaa vastaan aloitettiin rikkomismenettely, koska se ei ollut säätänyt asianmukaisia seuraamuksia niille yrityksille, jotka eivät olleet toimittaneet tilinpäätöstään, kuten neuvoston direktiivin 68/151/ETY 2 artiklan 1 kohdan f alakohdassa, 3 artiklassa ja 6 artiklassa sekä neuvoston direktiivin 78/660/ETY 47 artiklan 1 kohdassa edellytetään. Tuomioistuin teki 29. syyskuuta 1998 komission hyväksi päätöksen (asia C-191/95), jossa se totesi, että mldr koska Saksan liittotasavalta ei ole säätänyt asianmukaisia seuraamuksia sellaisia tapauksia varten, joissa pääomayhtiöt jättävät tilinpäätöksensä julkistamatta ensimmäisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdan f alakohdan, 3 artiklan ja 6 artiklan sekä neljännen direktiivin 47 artiklan 1 kohdan vastaisesti, se ei ole noudattanut sanottujen direktiivien mukaisia velvoitteitaan. Näin ollen Saksa laatii parhaillaan lainsäädäntöä, jolla tilanne korjataan. Komissio ei tiedä, että mainittu ongelma olisi olemassa muissa jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 65, 14.3.1968. (2) EYVL L 222, 14.8.1978.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1033/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Ison-Britannian rahoituspalveluja ja -markkinoita koskevan lakiesityksen 19 kohta.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1033/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Ison-Britannian rahoituspalveluja ja -markkinoita koskevan lakiesityksen 19 kohta Rahoituspalveluja ja -markkinoita koskevan lakiesityksen (saatavana Internetissä osoitteessa http://www.publications.parliament.uk/pa/ldbills/032/2000032.htm) 19 kohdan mukaan Iso-Britannia pyrkii ulottamaan oikeudenkäyttövaltansa Ison-Britannian ulkopuolella toimiviin rahoituspalvelujen tarjoajiin. Tällöin maan hallitus voisi ulottaa sääntelynsä koskemaan muissa jäsenvaltioissa toimivia yhtiöitä, jotka myyvät rahoituspalveluja Ison-Britannian markkinoilla Internetin välityksellä. Katsooko komissio, että tämä artikla on yhtenäismarkkinalainsäädännön vastainen? Katsooko komissio, että tämä artikla on EU:n yhtenäismarkkinalainsäädännön hengen ja/tai yhtenäismarkkinaperiaatteen hengen vastainen? Onko luultavaa, että 19 kohta on sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin vastainen (jos oletetaan, että se hyväksytään neuvoston äskettäin sopiman yhteisen kannan mukaisena)? Heikentääkö Ison-Britannian hallituksen valitsema linja yhtenäismarkkinoilla sovellettavaa periaatetta kotimaassa/alkuperämaassa suoritettavasta valvonnasta? Jos komissio katsoo, että 19 kohta rikkoo EU:n lakeja tai periaatteita, mihin toimiin se aikoo ryhtyä Ison-Britannian hallitusta vastaan? Onko komissio vastaanottanut yleisöltä 19 kohtaa koskevia valituksia? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Komissio on tietoinen rahoituspalveluja ja -markkinoita koskevasta lakiesityksestä (FSMB). Komissio haluaa varmistaa, että lain tullessa voimaan sen 19 kohta on sisämarkkinoiden periaatteiden ja erityisesti sähköistä kaupankäyntiä sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista annetun direktiiviehdotuksen mukainen(1). Komissio ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat yhteydessä toisiinsa tässä tarkoituksessa. Komissio ei ole saanut virallisia valituksia 19 kohdasta, joka ei ole vielä voimassa. (1) KOM(98) 586 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1061/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Jäsenvaltioiden omien kansalaisten eriarvoinen kohtelu.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0203 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1061/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Jäsenvaltioiden omien kansalaisten eriarvoinen kohtelu Viittaan komission vastaukseen, jonka se antoi kiireelliseen kysymykseeni (P-0555/00)(1), ja totean, että komissio ei vastannut kysymykseeni. Tanskan hallitus on antanut lakiesityksen Tanskan lomalainsäädännön muuttamiseksi. Ongelmana on se, että tämä lakiesityksen mukaan työehtosopimusten piiriin kuluvat työntekijät ovat eriarvoisessa asemassa verrattuna niihin työntekijöihin, jotka eivät kuulu työehtosopimusten piiriin. Kysymykseni oli seuraava: Pitääkö komissio perustamissopimuksen mukaisena sitä, että jäsenvaltio kohtelee omia kansalaisiaan eriarvoisesti toisin sanoen työehtosopimusten piiriin kuuluvia työntekijöitä eri tavalla kuin työntekijöitä, jotka eivät kuulu työehtosopimusten piiriin siten että yleisen työehtosopimuksen tehneille työntekijöille annetaan mahdollisuus siirtää 20 päivää ylittävä lomapäivien määrä seuraavalle lomavuodelle, kun taas työntekijöille, joilla ei ole työehtosopimusta, tätä mahdollisuutta ei anneta? Pitääkö komissio asianmukaisena sitä, että jäsenvaltio syrjii omia kansalaisiaan sen perusteella, kuuluvatko he työehtosopimusten piiriin vai eivät? (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2000) Kuten komissio totesi arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-0555/00(1) antamassaan vastauksessa, arvoisan jäsenen esiin ottama kysymys kuuluu Tanskan viranomaisten toimivaltaan sillä edellytyksellä, että Tanskan lainsäädännössä, jos sitä on muutettu, noudatetaan tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annettua neuvoston direktiiviä 93/104/EY(2). Yleisesti voidaan kuitenkin todeta, että jäsenvaltioiden lainsäädännössä yksilöiden oikeudet ja velvollisuudet vaihtelevat usein eri perustein. Jos tähän vaihteluun sovellettavissa perusteissa ei kuitenkaan rikota yhteisön lainsäädäntöä, tällaisten säännösten kohtuullisuus on arvioitava kansallisella tasolla. (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000. (2) EYVL L 307, 13.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2193/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Kanariansaarten syrjäisestä sijainnista ja saariasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevan Poseican-ohjelman tarkistaminen ja Euroopan unionin syrjäisimpiä alueita koskevan pysyvän säännöstön kehittäminen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2193/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Kanariansaarten syrjäisestä sijainnista ja saariasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevan Poseican-ohjelman tarkistaminen ja Euroopan unionin syrjäisimpiä alueita koskevan pysyvän säännöstön kehittäminen Mikä on neuvoston päätöksellä perustetun Poseican-ohjelman uudistamisen tilanne? Entä mihin toimiin on ryhdytty komission hyväksyttyä kertomuksen, joka käsitteli syrjäisimpiä alueita koskevan pysyvän säännöstön kehittämistä perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan pohjalta ja siitä johtuvia budjettivaikutuksia? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä suulliseen kysymykseen H-0468/00 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla toukokuu 2000(1). (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (toukokuu 2000).