KIRJALLINEN KYSYMYS E-1730/02 esittäjä(t): Karin Junker (PSE) komissiolle. Uusiutuvien energialähteiden tukimahdollisuudet kehitysyhteistyössä.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0014 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1730/02 esittäjä(t): Karin Junker (PSE) komissiolle (17. kesäkuuta 2002) Aihe: Uusiutuvien energialähteiden tukimahdollisuudet kehitysyhteistyössä Yhdeksänkymmentä prosenttia afrikkalaisista elää ilman sähköä (komission kehitysyhteistyön pääosaston edustajan Antonio García Fragion lausunto jälleenrakennusluottolaitoksen sekä Saksan investointi- ja kehitysviraston järjestämässä kehitysyhteistyön strategioita käsitelleessä foorumissa 11. huhtikuuta 2002 Brysselissä). Vaikka energiasektorin tukeminen ei kuulukaan Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan ensisijaisiin tavoitteisiin, siihen pitäisi kiinnittää nykyistä enemmän huomiota EU:n nykyisin tukemien hankkeiden ohella. Fossiilisten energiavarantojen ehtymisen sekä ilmaston suojelun huomioon ottaen uusiutuvien energialähteiden merkitys kasvaa myös kehitysmaissa. Jälleenrakennusluottolaitoksen edustajan Rolf Seifriedin mukaan on oletettavaa, että maailmanlaajuinen energiankulutuksen kasvu aiheutuu tulevaisuudessa suurelta osin energiankulutuksen kasvusta kehitysmaissa. Kehitysmaiden osuus nousee vuoteen 2020 mennessä 45 prosenttiin (kun se vuonna 1997 oli 34 prosenttia). Kysynkin komissiolta: - Mitä komissio on tehnyt uusiutuvien energiamuotojen tukemiseksi Euroopan unionin kehitysyhteistyön puitteissa? - Mitä tähän liittyviä suunnitelmia ja hankkeita komissiolla on tulevaisuudessa? - Mitä tähän liittyviä strategioita on suunnitteilla erityisesti AKT-valtioiden varalle? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (8. elokuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa todetessaan, että energia ei kuulu yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan kuuden tärkeimmän ensisijaisen tavoitteen joukkoon. Kehitysyhteistyössä lähtökohtana energian osalta on varmistaa mahdollisimman kestävien energiaratkaisujen löytyminen (taloudellisesta (elinkaarikustannukset), yhteiskunnallisesta, ympäristön ja institutionaalisesta näkökulmasta), jotta energiapalvelujen saatavuus paranisi ja köyhyyden vähentäminen etenisi. Uusiutuvien energiamuotojen kustannukset voivat toimia esteenä niiden laajamittaiselle käyttöönotolle kehitysmaissa. Monissa tapauksissa uusiutuva energia on taloudellisesti paras vaihtoehto (usein esimerkiksi syrjäisillä seuduilla, jossa tämä käytännössä voi tarkoittaa polttopuun käyttöä), mutta aina se ei sitä ehkä ole. Uusiutuviin energialähteisiin liittyvien taloudellisten näkökohtien nykysuuntausten perusteella näyttää siltä, että nämä energiamuodot voivat tulevaisuudessa tulla kannattavammiksi kehittyville maille. On olemassa monia esimerkkejä onnistuneista yhteisön kehitysyhteistyöhankkeista, joissa on käytetty uusiutuvaa energiaa. Esimerkkejä: Sahelin alueellinen aurinkoenergiaohjelma, jossa käytetään aurinkoenergiaa veden pumppaamiseen (ensimmäisen vaiheen arvo 50 miljoonaa euroa nyt edetty toiseen vaiheeseen); 15 miljoonan euron hanke, jossa tuotetaan aurinkoenergialla sähköä syrjäiselle koululle Etelä-Afrikassa; aurinkoenergian tuottaminen saarilla Kiribatissa jne. Komissio työstää parhaillaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisön energia-aloitetta, joka on tarkoitus julkistaa Johannesburgissa pidettävässä kestävää kehitystä käsittelevässä maailmanlaajuisessa huippukokouksessa. Uusiutuva energia on yksi tähän aloitteeseen kuuluvan toiminnan kohteista. Unionin energia-aloitteen puitteissa toimivien uusien kumppanuuksien työn laajuus muotoutuu ajan mittaan sen mukaan, missä määrin kehittyvät maat haluavat hyödyntää aloitteen tarjontaa. Aloitteen on tarkoitus keskittyä toimintaan seuraavilla alueilla (kansallisesti tai alueellisesti sen mukaan, mitä kumppanimaat pitävät parhaana): institutionaalisten valmiuksien parantaminen, tekninen yhteistyö, osaamisen ja taitojen siirto, markkinoiden kehittäminen, sopivien julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuuksien muodostamisen helpottaminen, rahoituslaitosten yhteistyön edistäminen sekä energia-alan ja muiden alojen toiminnan integroiminen. Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-maiden) osalta on mielenkiintoista huomata, että hyvin harvassa 9:nnen Euroopan kehitysrahaston AKT-maiden maa- ja aluekohtaisessa strategia-asiakirjassa, jotka edunsaajamaat tai -alueet ovat itse laatineet, asetetaan energia tärkeään asemaan. Johannesburgin huippukokouksen jälkeen komissio järjestää tapaamisen afrikkalaisten virkamiesten kanssa. Tarkoituksena on lisätä tietoisuutta energian (myös uusiutuvan energian) merkityksestä yhteiskunnallisessa ja taloudellisessa kehityksessä sekä kehittää edelleen unionin energia-aloitteeseen liittyviä kumppanuuksia. Tietoisuuden lisääminen on keskeistä aloitteen toiminnan kannalta, kun kysyntä on melko vähäistä. Täydellisempi selvitys näihin asioihin liittyvistä komission näkökannoista esitetään 17. heinäkuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa energia-alan yhteistyöstä kehitysmaiden kanssa(1). (1) KOM(2002) 408.