ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1832/98 esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) komissiolle (12. kesäkuuta 1998) Aihe: Sanomalehtien toimitukset Kreikan saarille ja syrjäisille alueille vaarassa Olympic Airways -lentoyhtiön lehtien kuljetuksesta perimien rahtimaksujen yllättävä korottaminen 20-kertaisiksi toimivaltaisten viranomaisten päätöksellä 1. kesäkuuta 1998 alkaen tekee erittäin epävarmaksi sen, pystyvätkö kustantajat, varsinkaan heikommassa taloudellisessa tilassa olevien sanomalehtien kustantajat, lähettämään tyydyttävän määrän lehtiä Kreikan saarille ja syrjäisille alueille. Tämä on ratkaisevan tärkeä kysymys, sillä se koskee kaikkien Euroopan unionin kansalaisten mahdollisuutta tietojen saamiseen. Euroopan parlamentti on päätöslauselmallaan A4-0289/97, joka perustui kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan aloitemietintöön aiheesta "uuden teknologian vaikutus Euroopan lehdistöön", pyytänyt Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita "valvomaan painetun lehdistön jakelujärjestelmiä jäsenvaltioissa ja toteuttamaan sopivia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kaikilla sanoma- ja aikakauslehdillä on tasavertaiset mahdollisuudet päästä jakeluun ja että ilmaisun- ja liikkuvuuden vapautta ei estetä jakelussa" sekä tutkimaan "mahdollisuutta ... laatia yhteisiä säännöksiä lehdistön posti-, televiestintä- ja kuljetusmaksujen alentamisesta". Mitä jatkotoimia komissio aikoo toteuttaa edellä mainitun pyynnön suhteen ja yleensä tähän mietintöön liittyen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 1998) Kreikan Olympic Airways-yhtiölle myöntämästä tuesta 7. lokakuuta 1994 tehdyssä komission päätöksessä 94/696/EY(1) vahvistetaan Olympic Airwaysin rakenneuudistusohjelman tavoitteet, joiden noudattaminen on edellytyksenä yhtiölle suunnattujen tukitoimien hyväksymiselle. Kreikan hallitus sääti lait 2271/94 ja 2602/98 rakenneuudistusohjelman täytäntöön panemiseksi. Lain 2602/98 1.8 pykälän mukaan lehtien rahtimaksujen korottaminen on yksi niistä toimenpiteistä, joilla taataan yhtiön toimiminen markkinatalouden ja vapaan kilpailun sääntöjen mukaisesti. Yhtiö ilmoitti komissiolle, että lehtien rahtimaksuja oli korotettu viimeksi vuonna 1978. Sen jälkeen maksut ovat pysyneet muuttumattomina, koska niiden jäädyttämistä on pidetty julkisen palvelun velvoitteena. Yhtiön rakenneuudistusohjelmassa ei enää sallita tätä järjestelyä. Olympic Airwaysin johdon mukaan uudet hinnat ovat kansainvälisen lentokuljetusliiton (IATA) lehtien rahtimaksuista tekemän päätöksen N:o 518 mukaiset. Tässä päätöksessä ei haluta parlamentin toivomusten mukaisesti asettaa esteitä ilmaisunvapaudelle, joten lehtien rahtimaksut vahvistetaan päätöksessä 33 prosenttia alhaisemmiksi kuin kaupallisiin lentokuljetuksiin sovellettavat maksut. Olympic Airways vahvistaa, että sen uudet hinnat ovat jopa alhaisempia kuin IATA:n suosittamat ja että hintoja sovelletaan yhdenvertaisesti kreikkalaisiin ja ulkomaalaisiin lehtiin. (1) EYVL L 273, 25.10.1994.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1571/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) neuvostolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Kosovon itsemääräämisoikeus Tärkeimmät keinot itsemääräämisoikeuden - on se sitten laaja tai rajoitettu - saavuttamiseksi Kosovossa ovat Kosovon parlamentti ja hallitus. Kumpikaan ei kuitenkaan ole toiminnassa, koska albaanipuolueet boikotoivat parlamenttivaaleja itsemääräämispyrkimystensä vuoksi. Parlamentti, jossa albaanipuolueilla olisi sitä paitsi absoluuttinen enemmistö, on kuitenkin luonnollinen ja demokraattinen foorumi alueen tulevaisuudesta keskustelemiseksi. Se on myös foorumi, joka mahdollistaa kaikkien Kosovon asukasryhmien osallistumisen keskusteluun. Parlamentin antamalla mandaatilla hallitus pystyy neuvottelemaan Serbian viranomaisten kanssa (tarvittaessa kansainvälisen välimiesmenettelyä käyttäen). Eikö neuvosto katsokin, että koska itsenäisyyttä ei pidetä realistisena vaihtoehtona, on vapain ja rehellisin vaalein valittu Kosovon parlamentti demokraattisin ja myös luonnollisin foorumi alueen tulevaisuudesta keskustelemiseksi? Onko neuvosto valmis kehottamaan Serbian viranomaisia järjestämään mahdollisimman nopeasti ja kansainvälisessä valvonnassa parlamenttivaalit Kosovossa? Onko neuvosto lisäksi halukas kehottamaan kaikkia asianosaisia todella ottamaan osaa näihin vaaleihin? Vastaus (24. syyskuuta 1998) Neuvosto on vakavasti huolestunut Kosovon heikkenevästä tilanteesta. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että jo kauan ennen väkivaltaisuuksia ja Kosovon vapautusarmeijan (KLA) perustamista kansainvälinen yhteisö korosti Jugoslavian liittotasavallalle ja serbijohtajille Kosovon maakunnan autonomisen aseman vuonna 1990 tapahtuneesta kumoutumisesta lähtien siellä kehittyneen kestämättömän tilanteen selvittämisen tärkeyttä. Koko kansainvälisen yhteisön tukema neuvoston kanta alueen asemaan on tehty selväksi jo useissa eri yhteyksissä: status quo sen paremmin kuin itsenäisyyskään eivät tule kysymykseen, vaan alueen asemaa olisi parannettava siten, että sillä olisi huomattavan laaja itsehallinto. On selvää, että Jugoslavian liittotasavallalla ja serbijohtajilla on huomattava vastuu Kosovon kriisitilanteesta. Valtaosa albanialaisjohdosta on päättänyt boikotoida Kosovon virallisia vaaleja, koska Serbian perustuslain mukaan Kosovon parlamentin toimivalta on lähinnä symbolinen. Tästä syystä arvoisan parlamentin jäsenen esittämä vaihtoehto ei vaikuta mahdolliselta nykyisissä olosuhteissa. On kuitenkin selvää, että toimivan itsehallinnon luominen, joka käsittää myös parlamentaarisen ulottuvuuden, on keskeinen kysymys neuvotteluissa Kosovon tulevasta asemasta. Nykytilanteessa EU keskittyy väkivaltaisen sorron lopettamiseen ja painostamaan molempia osapuolia tällaisen poliittisen prosessin aloittamiseen. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi unioni on jo päättänyt useista Serbiaa ja Jugoslavian liittotasavaltaa koskevista pakotteista.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1523/98 esittäjä(t): Eva Kjer Hansen (ELDR) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Maataloustuotteisiin liittyvien vakuuksien asettamista koskeva järjestely Komissiota pyydetään selvittämään, millä perusteella vaaditaan sakkoa, jonka määrä on juuri 15 prosenttia sopimuksen arvosta, jos vakuuden asettamisen määräaika ylitetään, sekä ilmoittamaan, käytetäänkö 15 prosentin sakkoa muissa yhteyksissä kuin maataloustuotteiden tapauksessa. Aikooko komissio tehdä aloitteen, jotta päästään joustavampaan järjestelyyn, jossa sakon määrä on riippuvainen ylityksen pituudesta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 1998) Asetuksessa (ETY) 2220/85(1) vahvistetaan maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevat yhteiset yksityiskohtaiset säännöt. Vakuuden vapauttamista koskevien vastaavien ehtojen huomioon ottamiseksi asetuksessa erotetaan ensisijaisia, toissijaisia ja alempiasteisia vaatimuksia koskevat rikkomukset toisistaan. Vakuuden arvosta vähennetään 15 prosenttia; tämän kiinteän prosenttiosuuden katsotaan olevan suhteellinen ja toteutettavissa oleva hallinnollinen seuraus alempiasteisen vaatimuksen laiminlyömisestä. Asetuksessa säädetään lisäksi 15 prosentin suuruisesta vakuuden siirtymisestä korotettuna tietyllä prosenttiosuudella kunkin määräajan ylittäneen päivän osalta, ainoastaan siinä tapauksessa, että velvoitetta ensisijaisen vaatimuksen täyttämiselle asetetusta määräajasta ei ole noudatettu. Näiden sääntöjen soveltamisala rajoittuu yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Koska nämä säännöt varmistavat tarvittavan suhteellisuuden, komissio katsoo, että joustavuutta ei ole tarpeen lisätä. (1) EYVL L 205, 3.8.1985.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1644/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Muinaisen Dodonan arkeologisen alueen tuhoaminen Ioanninassa Jokin aika sitten estettiin EU:n väliintulon avulla Egnatia-valtatien linjaaminen siten, että se ohittaisi läheltä Ioanninan läänissä sijaitsevan muinaisen Dodonan arkeologisen alueen. Tavoitteena oli suojella alueen ympäristöä ja kulttuuriperintöä. Kuitenkin jokin aika sitten Ioanninan lääninhallitus vastasi myöntävästi Ioanninan läänin Mandion kunnan anomukseen ja antoi luvan kunnallisen tien rakentamiseen aivan Egnatia-valtatien hyväksymättä jääneen linjan viereen. Tämä päätös tuhoaa kuuluisan Dodonan maiseman, johon kuuluu Dodonan pyhäkkö ja alueen luonnonympäristö. Surullista tapauksessa on, että kyseinen alue pelastui suurelta uhalta, jonka muodosti kansainvälisen mittakaavan hanke, vain joutuakseen nyt seitsemän metrin levyisen kunnallisen tien aiheuttaman tuhon uhkaamaksi, tien, joka rakennetaan (virallisen perustelun mukaan) "laidunalueiden kehittämiseksi". Pyytäisin saada tietää Euroopan komission virallisen näkemyksen tästä asiasta ja miten se aikoo toimia estääkseen heti tämän tien rakentamisen vain 800 metrin etäisyydelle Dodonan muinaisesta teatterista? Tämä hanke uhkaa täydellisesti tuhota sekä arkeologisen alueen että alueen luonnonympäristön. Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Arkeologisen kulttuuriperinnön suojelu ja säilyttäminen kuuluu kansallisten viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan. Euroopan yhteisön tehtävänä on rohkaista jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kulttuurin ja kulttuuriperinnön alalla, kuten EY:n perustamissopimuksen 128 artiklassa määrätään. Tästä johtuen Ioanninassa sijaitsevan muinaisen Dodonan arkeologisen alueen suojelu kuuluu Kreikan viranomaisten toimivaltaan. Kreikan viranomaisten antamien tietojen mukaan arkeologisen alueen lähelle rakennettava kunnallinen tie sijaitsee yli 800 metrin päässä Dodonan muinaisesta teatterista. Se ei vaikuta millään tavalla arkeologiseen alueeseen tai sen luonnonympäristöön, sillä tien rakentamisessa noudatetaan kaikkia Kreikan arkeologisten viranomaisten asettamia sääntöjä. Lisäksi tien rakentamisen ovat hyväksyneet arkeologisten asioiden neuvostot sekä paikallisella että keskustasolla.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1355/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Maitotuki Ottaen huomioon "välituntimaidon" saatavuuden merkityksen kouluissa, voiko komissio vahvistaa, mitä tukia jäsenvaltiot voivat saada edellä mainitun maidon jakamiseen? Missä määrin jäsenvaltioiden sallitaan käyttää omaa harkintavaltaansa näiden tukien jakamisen yhteydessä? Onko komissio harkinnut kevytmaidosta maksettavan tuen nostamista täysimaidon tasolle? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Täysmaidon osalta yhteisön tuki maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille on 95 prosenttia kyseisenä maidon markkinointivuonna voimassa olevasta maidon tavoitehinnasta. Muiden maitotuotteiden osalta tuen määrät vahvistetaan kyseisten tuotteiden maitopitoisuus huomioon ottaen. Nykyinen tuki täysmaidosta valmistetuille tuotteille on 29,44 ecua 100 kilogrammaa kohden. Sitä maksetaan enintään 0,25 litraa maitoekvivalenttia olevalle määrälle oppilasta ja koulupäivää kohden. Maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamisesta koulujen oppilaille koskevista yleisistä säännöistä 30 päivänä kesäkuuta 1983 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) 1842/83(1) annetaan jäsenvaltioille useita vaihtoehtoja järjestelmän toimeenpanemiseksi. Ne voivat päättää sulkea toisen asteen oppilaitokset pois järjestelmästä, ne voivat vaihtoehtoisesti maksaa tukea juustoille ja edellyttää, että tuki maksetaan tuotteiden toimittajalle. Lisäksi jäsenvaltioille annetaan laaja harkintavalta järjestelmän hallinnoinnissa ja tukien maksamisessa. Lisäksi ne voivat päättää antaa kansallista rahoitusta yhteisön tuen täydentämiseksi. Komission mielestä nykyinen peruste eri maitotuotteiden tuen määrien vahvistamiseksi on perusteltu eikä sitä ole syytä tarkastella uudelleen. Tällä perusteella ei ole mahdollista lisätä puolittain kuoritun maidon tukea samalle tasolle täysmaidosta maksettavan tuen kanssa. (1) EYVL L 183, 7.7.1983.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1846/98 esittäjä(t): Hadar Cars (ELDR) komissiolle (12. kesäkuuta 1998) Aihe: Hälytysajoneuvojen varoitusvalojen väri Ennen toista maailmansotaa hälytysajoneuvojen varoitusvalot olivat kuulemma punaiset kaikissa maissa. Sodan aikana väri vaihdettiin siniseen, jotta viholliskoneet eivät voisi niin helposti havaita ajoneuvoja. Väitetään, että sininen valo näkyy hyvin huonosti. Kaikki autoilijat tietävät, että hälytysajoneuvoja on vaikea havaita päiväsaikaan. Punainen valo erottuu sen sijaan erittäin hyvin. Liikenneonnettomuuksien määrä vähenisikin, jos kaikki hälytysajoneuvot Euroopassa näkyisivät paremmin. Millaiset ovat mahdollisuudet vaihtaa varoitusvalojen väri punaiseen? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 1998) Hälytysajoneuvojen varoitusvalojen väri perustuu Wienissä 1968 laadittuun tieliikennettä koskevaan yleissopimukseen. Sopimuksen 14 artiklassa määrätään, että kansainvälisessä liikenteessä sinistä valoa saavat käyttää vain etuajo-oikeutetut ajoneuvot, kun taas oranssin väristä valoa saa käyttää vain erityisajoneuvoissa. Artiklassa määrätään myös, että kansallisessa lainsäädännössä voidaan kansallisten rajojen sisällä sallia muunvärisiä varoitusvaloja. Jäsenvaltiot voivat siis vapaasti käyttää kaiken värisiä varoitusvaloja, myös punaisia, ainoastaan kansallisten rajojen sisällä toimivissa hälytysajoneuvoissa. Kansainvälisen käytännön muuttamiseksi olisi yleissopimuksen jonkin sopimuspuolen tai tarkkailijaorganisaation tehtävä esitys, josta sitten keskusteltaisiin ja äänestettäisiin sopimuspuolten kesken. Yhteisö ei ole sopimuspuolena, joten komissio ei voi ehdottaa muutosta.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1726/98 esittäjä(t): Michael Hindley (PSE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: EU:n Kazakstanille antama tuki Voisiko komissio luetella Kazakstanissa Tacis-ohjelman ja EU:n muiden rahoitusohjelmien yhteydessä toteutetut hankkeet ja tehdyt tutkimukset ja mainita kaikki yhteistyökumppanit ja ne budjettikohdat, joista tukea on myönnetty? Komission jäsenen Hans Van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Yhteisön tuki Kazakstanille toteutetaan pääasiassa TACIS-ohjelman kautta. Siihen kuuluu kansallinen toimintaohjelma ja valtioiden välisiä ohjelmia (Inogate-Traceca-Warmap), joiden edunsaaja myös Kazakstan on. Parhaillaan toteutettava kansallinen toimintaohjelma (1996-1997: 25 miljoonaa ecua) lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Kansallinen toimintaohjelma 1998-1999 sisältyy yhteisön vuoden 1999 talousarvioon, ja siitä neuvotellaan kesän jälkeen. Kazakstan on myös niiden demokratiaohjelmien edunsaaja, jotka rahoitetaan yhteisön talousarvion budjettikohdasta B-70.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1133/98 esittäjä(t): Umberto Bossi (NI) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Ympäristöalan rahoitusväline Heinäkuun 15 päivänä 1996 annetun neuvoston asetuksen N:o 1404/96/EY(1) 10, 11 ja 12 artiklassa säädetään yhteisön rahoittamien toimien toteuttamisen asianmukaisuuden ja kyseisessä asetuksessa annettujen määräysten noudattamisen tarkistamisesta. Voiko komissio kertoa, kuinka usein edellä mainitun asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja paikan päällä tehtäviä tarkastuksia suoritetaan sen varmistamiseksi, että edunsaajien toteuttamat toimet on saatettu onnistuneesti loppuun? Voiko komissio kertoa, onko toimen B-3200-94-778 (kanavien, vallien ja hiekkatörmien uudelleen rakentaminen Baionassa) toteuttamiseen liittyviä tarkastuksia suoritettu? Onko komissio tietoinen, että edellä mainitun rahoituksen edunsaajat eivät ole ainoastaan jättäneet noudattamatta toimen toteuttamiselle asetettuja määräaikoja, joita on lisäksi jo pidennetty, vaan ovat myös tehneet laiminlyöntejä ja osoittaneet leväperäisyyttä suunniteltujen toimien toteuttamisessa? Aikooko komissio ryhtyä toimiin, joilla estetään yhteisön varojen säännönvastaisen käyttämisen jatkuminen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (10. kesäkuuta 1998) Komissio tekee säännöllisesti tarkastuskäyntejä. Osahanke, jota Ravennan maakunta toteuttaa Piolassa Baionan alueella, kuuluu Po-joen suiston maantieteellisen alueen suojeluohjelmaa koskevan hankkeen B-3200/94/778 toisen vaiheeseen, jonka osalta on suoritettu neljä hankkeen täytäntöönpanoa ja tuloksia koskevaa tarkastusta. Tarkastusten ja tuensaajan toimittamien asiakirjojen perusteella ei ole osoitettu virheitä suhteessa sopimusehtoihin. Ainoa poikkeus koskee määräaikaa, jota on jatkettu 31. päivästä joulukuuta 1996 20. päivään helmikuuta 1998. Jatko myönnettiin tuensaajan toimittamien perustelujen tarkastelun jälkeen. (1) EYVL L 181, 20.7.1996, s. 1.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0579/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Kansainvälinen henkilöliikenne Viitaten 16. maaliskuuta 1992 annetun asetuksen ETY N:o 684/92(1) 2 artiklan 1.3 kohtaan, kysyn komissiolta, tietääkö se, että kyseinen artikla, jossa määrätään rinnakkaisliikenteen lupajärjestelmästä, joka palvelee samaa yleisöä kuin säännöllinen liikenne, on täysin ristiriidassa saman asetuksen 4 artiklan 2 kohdan kanssa, ja että tämä ristiriita aiheuttanut sen, että sopimuksen kattamaa säännöllistä erityisliikennettä on käytetty hyväksi. 1. Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin näiden "piraattipalveluiden" lopettamiseksi, joita jäsenvaltioissa tarjotaan? 2. Voiko komissio sanoa, miksi se ei vapauta luvanvaraista säännöllistä liikennettä, jotta se voisi kilpailla jäsenvaltioissa perustettujen yritysten kanssa, sillä säännöllinen erityisliikenne, jota pidetään "säännöllisenä" liikenteenä, ei edellytä lupaa, ja näin ollen sitä voidaan pitää säännöllisenä liikenteenä sillä edellytyksellä, että sopimus kattaa luvan? (1) EYVL L 74, 20.3.1992, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0738/98

esittäjä(t): Irene Soltwedel-Schäfer (V) komissiolle

(18. maaliskuuta 1998)

Aihe: Kirjojen hintasäännöstelyä vastaan Saksassa ja Itävallassa aloitetun oikeudenkäyntimenettelyn seuraukset

Komissio aloitti keskiviikkona 14. tammikuuta 1998 oikeudenkäyntimenettelyn kirjojen hintasäännöstelyä vastaan Saksassa ja Itävallassa.

1. Miten kirjojen hintasäännöstelyn purkaminen Saksassa ja Itävallassa tulee komission mielestä vaikuttamaan monipuolisuuteen ja jakeluun?

2. Mihin selvityksiin tai tutkimuksiin edelliseen kysymykseen antamassanne vastauksessa olevat tiedot perustuvat?

Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus

(7. toukokuuta 1998)

1. Komissio aloitti virallisen menettelyn kirjojen kiinteästä hinnoittelusta Saksassa ja Itävallassa, koska kirjakauppiaiden välisen hintakilpailun täydellinen puuttuminen jonkin kirjan myynnissä rajoittaa kilpailua. Se voidaan sallia vain silloin, kun poikkeusta hakevat kustantajat osoittavat, että kaikki perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdassa määrätyt edellytykset täyttyvät. Tätä ei toistaiseksi ole osoitettu.

Vertailu kiinteitä hintoja käyttävien jäsenvaltioiden ja kiinteän hinnoittelun poistaneiden tai sellaisten jäsenvaltioiden välillä, joissa hinnat eivät ole koskaan olleet kiinteitä, ei välttämättä riitä todisteeksi. Eräissä kiinteitä hintoja noudattamattomissa jäsenvaltioissa tuotetaan huomattavasti useampia nimikkeitä kuin eräissä sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa hinnat ovat kiinteät, vaikka vertailtavien jäsenvaltioiden väkiluvut olisivat samat. Siellä, missä kiinteä hinnoittelu on poistettu, on nimikkeiden määrä pikemminkin noussut kuin laskenut. Näin on käynyt esimerkiksi Ruotsissa.

On myös vaikea osoittaa, että kiinteällä hinnoittelulla pystyttäisiin pysäyttämään eräät jakelussa ilmenevät suuntaukset, kuten esimerkiksi kaikkialla esiintyvä pyrkimys kirjaketjuihin ja suuriin jakelukanaviin. Esimerkiksi Ranskassa, jossa kirjojen hinnat ovat kiinteät, on supermarkettien markkinaosuus jo 25 prosenttia ja riippumattomien kirjakauppojen enää vain 33 prosenttia (vuonna 1980 niiden osuus oli vielä 50 prosenttia). Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli jo ennen kiinteän hinnoittelun lopettamista neljällä suurella ketjulla 50 prosentin markkinaosuus. Itävallassa kirjaketju Libro pystyi rakentamaan kiinteistä hinnoista huolimatta muutamassa vuodessa pienten riippumattomien kirjakauppojen kiusaksi myymäläverkon, jossa on yli 220 liikettä.

2. Komissio on käyttänyt kysymyksessä mainitun alustavan arvionsa tukena lukuisia analyyseja ja tietoja, jotka ovat osaksi peräisin julkisista numerotiedoista, osaksi tutkimuksista, joita menettelyn osapuolet ovat sille toimittaneet, sekä osaksi komission käytettävissä olleista tutkimuksista.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0688/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Kansainvälinen henkilöliikenne - Neuvoston asetus (ETY) 684/92, annettu 16. maaliskuuta 1992 Tietääkö komissio että, asetuksen (ETY) 684/92(1) 4 artiklan 2 kohdan ja 2 artiklan 1.3 kohdan välisen ristiriidan vuoksi on ryhdytty harjoittamaan sopimuksen kattamaa säännöllistä erityisliikennettä, joka palvelee luvanvaraisen säännöllisen liikenteen asiakaskuntaa ja uhkaa sen kannattavuutta? Onko komissio valmis lopettamaan tämän jäsenvaltioissa harjoitettavan piraattiliikenteen nyt kun sen olemassaolo on tullut ilmi? Jos on, niin miten ja milloin? Jos ei, niin minkä vuoksi? Viitaten viimeksi mainittuun, minkä vuoksi komissio ei vapauta luvanvaraista säännöllistä liikennettä avatakseen sen jäsenvaltioiden yritysten kilpailulle, sillä säännöllisenä liikenteenä pidetty säännöllinen erityisliikenne ei edellytä lupaa ja tällä tavoin se voi vahingoittaa säännöllistä liikennettä ja korvata sen sopimuksella? (1) EYVL L 74, 20.3.1992, s. 1.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1338/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Elinympäristöä koskeva direktiivi ja Bernin yleissopimus Mihin toimenpiteisiin komissioon ryhtynyt varmistaakseen, että se pääsee yksimielisyyteen elinympäristöä koskevan direktiivin liitteiden ulkopuolelle jätettyjen avainlajien sisällyttämisestä Bernin yleissopimuksen ja Emerald Networkin liitteisiin? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Komissio on suositellut jäsenvaltioille, että ne sisällyttävät luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) (luontotyyppidirektiivi) liitteisiin sellaiset uudet lajit, jotka eivät kuulu liitteiden soveltamisalaan, mutta joiden sisällyttäminen on tieteellisesti perusteltua, kuultuaan ensin luontotyyppidirektiivin tieteellistä työryhmää sekä luontotyyppikomiteaa. Pysyvän komitean seitsemännessätoista kokouksessa komissio esimerkiksi kannatti viiden uuden kasvilajin sisällyttämistä Bernin yleissopimuksen liitteeseen II ja uusien meressä elävien lajien sisällyttämistä Bernin yleissopimuksen liitteisiin I ja III. Emerald Networkin osalta omaksutaan samanlainen lähestymistapa. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1158/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Kotiäidit Olen lukenut eräästä lehtiartikkelista, että yhteisön määräyksillä kotiäideille annetaan merkittävä osa nyky-yhteiskunnassa ja suojellaan heidän asemaansa ja arvokasta tehtäväänsä perhepiirissä. Voiko komissio sanoa, 1. mitkä ovat tällaisten määräysten mahdolliset lainsäädännölliset ulottuvuudet, 2. merkitseekö tämä yhteisön tukien myöntämistä kotiäideille, kuten mainitussa lehtiartikkelissa sanotaan, 3. jos merkitsee, niin miten näitä tukia voi saada? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Komissio pitää perheenemäntien työpanosta tärkeänä sekä perheille että koko yhteiskunnalle mutta haluaa täsmentää, että tällä alalla ei ole laadittu yhteisön säännöksiä.