FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/50

(2004/C 65 E/049)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0876/03

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(21. maaliskuuta 2003)

Aihe: Lainankorkojen nousu Kreikassa

Kreikassa liikkuvat huhut kelluvien lainankorkojen 2 prosentin noususta herättävät suurta huolestumista. Kreikan lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan tämä korkojen nousu on täysin päinvastainen kuin muissa euroalueen maissa (joissa vallitsee suuntaus laskea korkoja). On tunnettua, että Kreikassa pankit tarjoavat 1—2 prosentin talletuskorkoja, mutta myöntävät lainaa luottokorttien haltijoille jopa 16 prosentin korolla, josta johtuu, että korkojen vaihteluväli Kreikassa on euroalueen suurimpia. Mainittakoon, että korkojen nousu synnyttää epätoivoa kuluttajissa, jotka ovat ottaneet lainaa asunnon hankkimistarkoituksessa uskoen hallituksen vakuuttelua ”lainankorkojen jatkuvasta laskusta”. Uusi demokratia -puolue kiinnitti tähän seikkaan huomiota painottaen myös Kreikan pankkien välisen täyden kilpailun puuttumista. On huomattava, että kuten Uusi demokratia -puolueen taloudellisten asioiden koordinaattori kansanedustaja G. Alogoskoufiskin totesi, Kreikan pankkijärjestelmässä hallitus nimittää yli puolet pankkien johtajista. Kreikassa tunnetaan erityistä huolta siitä, että taloudessa ajaudutaan yleiseen korkojen nousuun, jonka vaikutukset kuluttajille ja talouden kasvuvauhdille olisivat ilmeisiä. Kreikan kuluttajien ja lainanottajien liitto totesi julkaisemassaan tiedotteessa, että Euroopan keskuspankin tietojen mukaan Kreikan kulutusluottojen korot ovat keskimäärin kolme prosenttiyksikköä korkeammat kuin muissa euroalueen maissa. Mainittakoon, että Kreikan pankin johtaja Garganas on todennut, että melko vastikään hyväksyttyyn niin sanottuja ylisuuria korkoja koskevaan lakiin sisältyy suuria epäselvyyksiä, jonka vuoksi pankit eivät noudata sitä.

Mikä on komission kanta lainankorkojen nousuun Kreikassa? Miksi korot nousevat Kreikassa samaan aikaan kun muissa euroalueen maissa on havaittavissa aivan päinvastainen suuntaus? Onko komissio saanut Kreikan viranomaisilta tietoja ylisuurista koroista, jotka ovat vieneet monet kreikkalaiset yrittäjät ja ammatinharjoittajat taloudelliseen katastrofiin?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(7. toukokuuta 2003)

Koska yhteisössä on pitkälti yhtenäiset rahoitusmarkkinat, yhteisvaluutta ja yhteinen rahapolitiikka, vaikuttaa kilpailu yhä enemmän markkinoilla sovellettaviin ehtoihin. Yksittäiset laitokset voivat kuitenkin päättää asiakkaisiinsa sovellettavista ehdoista oman strategiansa, taseensa ja muiden näkökohtien mukaan. Tämä on mahdollista siitä huolimatta, että laitoksiin vaikuttavat yhteiset tekijät, kuten markkinoilla vallitsevan lainanoton ja -annon välisen suhteen muutokset. Rahoituslaitokset voivat etenkin heikon taloudellisen kasvun aikoina päättää kiinnittää tavanomaista enemmän huomiota riskinäkökohtiin. On lisäksi syytä huomata, että korkojen hajonta on viime aikoina lisääntynyt Kreikan lisäksi myös eräissä muissa maissa.

Aika ajoin on tehty ad hoc -tutkimuksia eräiden laitosten välisestä väitetystä salaisesta sopimuksesta tai yhteistyöstä, joka liittyy asiakkaisiin sovellettaviin ehtoihin. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole saatu todisteita siitä, että Kreikassa olisi syyllistytty salaisten sopimusten tekemiseen tai määräävän aseman väärinkäyttöön. Kreikan kilpailuviranomaisella (Hellenic Competition Commission) on hyvä asema valvoa Kreikan pankkimarkkinoiden kilpailua. Komissio välittää kysymyksessä esitetyn huolen Kreikan kilpailuviranomaiselle.