ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2051/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Viinin sekä väkevien ja muiden alkoholituotteiden tuoteselosteet.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0132 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2051/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (27. kesäkuuta 2000) Aihe: Viinin sekä väkevien ja muiden alkoholituotteiden tuoteselosteet Voisiko komissio kertoa, miksi ei viineihin, väkeviin ja muihin alkoholituotteisiin tarvitse laittaa elintarvikkeissa käytettäviä tuoteselosteita, joissa mainittaisiin myös lisäaineet? Ilmoittaisiko komissio, aikooko se ehdottaa informatiivisempien tuoteselosteiden käyttöä, jotta kuluttajat saisivat tarkemman käsityksen juomansa alkoholituotteen sisällöstä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 2000) Direktiivin 79/112/ETY(1) alkuperäisen version 6 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavasti: Yli 1,2 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävien juomien osalta neuvosto päättää komission ehdotuksesta ainesosien merkitsemistä ja mahdollisesti alkoholipitoisuuden ilmoittamista koskevista säännöksistä neljän vuoden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta. Näiden tuotteiden erityisluonteen vuoksi niihin ei voida soveltaa sellaisenaan säädöksiä, jotka on asetettu yleistä elintarvikkeiden ainesosien luettelemista koskevassa direktiivissä. Komissio esitti näin ollen lokakuussa 1982 neuvostolle ensimmäisen ehdotuksen alkoholipitoisuuden ilmoittamisesta ja ainesosien luettelon mainitsemisesta alkoholijuomien pakkausmerkinnöissä. Ainesosien luetteloa koskevaa ehdotuksen osaa ei hyväksytty, ja sitä käsiteltiin uudestaan huhtikuussa 1992 neuvostolle toimitetussa uudessa ehdotuksessa, joka ei kuitenkaan saanut määräenemmistöä tuekseen. Komissio esitti Euroopan parlamentille ja neuvostolle uuden ehdotuksen helmikuussa 1997(2). Ehdotus oli parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä helmikuussa 1999, ja komissio esitti muutetun ehdotuksen neuvostolle heinäkuussa 1999(3). Neuvosto ei tähän mennessä ole vielä alkanut käsitellä tätä ehdotusta. Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että kuluttajille on tarjottava enemmän tietoa alkoholijuomien ainesosista. Ottaen kuitenkin huomioon yhdenmukaistamiseen liittyvät vaikeudet tällä alalla jäsenvaltiot voivat kunhan noudattavat EY:n perustamissopimuksen määräyksiä antaa omia määräyksiään, joilla velvoitetaan luettelemaan joidenkin sellaisten alkoholijuomien ainesosat, joihin ei sovelleta erityistä pakkausmerkintöjä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. (1) Neuvoston direktiivi 79/112/ETY, annettu 18. joulukuuta 1978, kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 33, 8.2.1979, Euroopan parlamentin ja neuvoston 20. maaliskuuta 2000 antamalla direktiivillä 2000/13/EY kodifioitu direktiivi) EYVL L 109, 6.5.2000. (2) EYVL C 106, 4.4.1997. (3) KOM(1999) 339 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2268/00 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle. AKT-valtiot.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0203 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2268/00 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: AKT-valtiot Missä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa EU:lla on vakinaisia virastoja? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2265/00, E-2266/00, E-2267/00 ja E-2268/00 (28. elokuuta 2000) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1650/00 esittäjä(t): Kurt Lechner (PPE-DE) komissiolle. Kolmansista maista (ehdokasvaltioista) tulevien aviopuolisoiden oleskeluoikeutta EU:ssa koskevat säännökset.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0067 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1650/00 esittäjä(t): Kurt Lechner (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Kolmansista maista (ehdokasvaltioista) tulevien aviopuolisoiden oleskeluoikeutta EU:ssa koskevat säännökset Saksan ulkomaalaislaissa on kolmannesta maasta peräisin oleville aviopuolisoille myönnettävää oleskelulupaa koskevia rajoituksia ja määräaikoja, jotka on otettava huomioon avioliiton päättyessä eroon. Ulkomaalaisen puolison on tällöin lähdettävä Saksasta, eikä hänellä ole erillistä oleskeluoikeutta. Parantaako liittymisneuvottelujen aloittaminen Puolan ja Unkarin kaltaisten todennäköisten uusien jäsenvaltioiden kanssa tällaisesta maasta tulevan aviopuolison asemaa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2000) 1. Säännöistä, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisten perheiden yhdistämistä ja aviopuolison erillistä asemaa, säädetään voimassa olevan yhteisön oikeuden mukaan kansallisissa lainsäädännöissä. Tapauksiin, joissa kolmannen maan kansalainen, joka on naimisissa sellaisen Euroopan unionin kansalaisen kanssa, joka on käyttänyt oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, sovelletaan yhteisön oikeutta. Yhteisön oikeus ei kuitenkaan suojele avioeron yhteydessä puolisoa, joka on kolmannen maan kansalainen, etenkään oleskeluoikeutta koskevissa asioissa, joihin sovelletaan kansallista lainsäädäntöä. Diatta-oikeustapauksen(1) yhteydessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi, että työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15 päivänä lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68(2) 11 artiklassa ei anneta siirtotyöläisen perheenjäsenille oikeutta erilliseen asemaan. 2. Komissio teki joulukuussa 1999 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi oikeudesta perheen yhdistämiseen(3). Ehdotus on parhaillaan neuvoston ja parlamentin käsittelyssä. Se perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 63 artiklan (ent. 73K artikla) 3 kohtaan ja siinä säädetään kolmansien maiden kansalaisten oikeudesta perheiden yhdistämiseen. Ehdotuksessa säädetään perheen yhdistämistä koskevan oikeuden piiriin kuuluvista perheenjäsenistä, käytössä olevista menettelytavoista, valitusmahdollisuuksista ja perheenjäsenten oikeudesta saada erillinen asema erityisesti tietyn pituisen jäsenmaassa oleskelun jälkeen. Komission ehdotuksessa säädetään myös sellaisten unionin kansalaisten perheen yhdistämisestä, jotka eivät ole käyttäneet oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. 3. Liittymisneuvotteluiden aloittaminen Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa ei vaikuta välittömästi näiden valtioiden kansalaisten oikeudelliseen asemaan. Tilanne muuttuu unioniin liittymisen jälkeen, kun unionin kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevia määräyksiä aletaan soveltaa uusissa jäsenvaltioissa. (1) Oikeustapaus 267/83, 13. helmikuuta 1985. (2) EYVL L 295, 7.12.1968. (3) KOM(1999) 638 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2224/00 esittäjä(t): Béatrice Patrie (PSE) komissiolle. Erikoishammasteknikon ammatin tunnustaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0187 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2224/00 esittäjä(t): Béatrice Patrie (PSE) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Erikoishammasteknikon ammatin tunnustaminen Erikoishammasteknikon ammatti on tunnustettu useissa Euroopan valtioissa (Tanskassa, Suomessa, Alankomaissa, Portugalissa ja Espanjassa). Erikoishammasteknikon tehtäviä ovat irrotettavien osa- tai kokohammasproteesien valmistaminen, proteesien asentaminen sekä niihin liittyvä suun ja hammasten hoito. Edellä mainituissa valtioissa erikoishammasteknikko on itsenäinen ammatti, joka eroaa hammaskirurgin sekä suutautioppiin erikoistuneen lääkärin ammateista. Ranskassa erikoishammasteknikon ammattia ei ole tunnustettu, mikä aiheuttaa epätasa-arvoisuutta hammashoidon alan markkinoilla sekä ammattien tunnustamisen ja tutkintojen vastaavuuden yhteydessä Euroopan tasolla. Onko komissio tietoinen tästä unionissa vallitsevasta epätasa-arvoisuudesta? Aikooko komissio vaatia kaikkia jäsenvaltioita tunnustamaan erikoishammasteknikon ammatin ja siihen vaadittavan tutkinnon? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, että erikoishammasteknikon ammattia ei tunnusteta kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä tilanne voi johtaa tiettyyn epätasa-arvoon hammashoitopalvelujen markkinoilla sekä tutkintojen tunnustamisen yhteydessä, mikä ei kuitenkaan mitenkään poista jäsenvaltioiden toimivaltaisuutta tätä ammattia koskevan lainsäädännön suhteen ja sen suhteen, myöntävätkö ne sille virallisen aseman. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission vastaukseen B. Staesin(1) tekemään kirjalliseen kysymykseen, joka koski samaa ammattia. Erikoishammasteknikon ammatin tunnustamisen mahdollisesta yhdenmukaistamisesta yhteisön tasolla koulutuksen koordinoimista ja vastavuoroista tunnustamista koskevien erityisdirektiivien avulla on todettava seuraavaa: Tutkintojen tunnustamisen yleisestä järjestelmästä annetuissa direktiiveissä 89/48/ETY(2) ja 92/51/ETY(3) esitetyn yleisen lähestymistavan mukaisesti komissio ryhtyy jonkun tietyn ammatin suhteen erityisiin yhdenmukaistamistoimenpiteisiin vain täysin poikkeuksellisissa tapauksissa ja ainoastaan, jos seuraavat kaksi ehtoa täyttyvät. Ensiksikin ehdotetun direktiivin pitäisi oleellisesti parantaa kyseisen ammatin harjoittajien vapaata liikkuvuutta tapauksessa, jossa edellä mainitut direktiivit 89/48/ETY ja 92/51/ETY olisivat osoittautuneet riittämättömiksi takaamaan tuon ammatin harjoittajien tutkintojen tunnustamisen ja vapaan sijoittautumisoikeuden. Toiseksi yhdenmukaistamistoimien periaatteista ja keskeisistä osista olisi päästävä riittävän suureen yksimielisyyteen sekä alan ammatin harjoittajien kesken kaikissa jäsenvaltioissa että jäsenvaltioiden välillä. (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000. (2) EYVL L 19, 24.1.1989. (3) EYVL L 209, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2244/00 esittäjä(t): Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) komissiolle. Valkotonnikalan kalastus Pohjois-Atlantilla.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0178 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2244/00 esittäjä(t): Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) komissiolle (29. kesäkuuta 2000) Aihe: Valkotonnikalan kalastus Pohjois-Atlantilla Komissio on esittänyt ehdotuksen asetukseksi, jossa vahvistetaan teknisiä toimia laajasti vaeltavia kalalajeja koskevan tilanteen korjaamiseksi. Asetuksella siirretään yhteisön lainsäädäntöön kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) vuonna 1998 ja 1999 antamat suositukset valkotonnikalan kalastuskapasiteetin vähentämisestä. Alusten määrää rajoitetaan siten, että jatkossa voi kalastaa vain kauden 19931995 keskiarvoa vastaava määrä aluksia. Koska valkotonnikalan pyyntikausi on jo alkanut, komissio lienee saanut kaikkien valkotonnikalaa pyytävien jäsenvaltioiden tiedot ja tarkastanut ja vahvistanut ne kauden 19931995 viitteellisen keskiarvon laskemista varten. Keskiarvon perusteella voidaan vahvistaa vuonna 2000 kalastuslupia saavien alusten enimmäismäärät. Voiko komissio ilmoittaa jäsenvaltiokohtaisesti luvan saaneiden ja todella jatkuvalla ja kokonaisvaltaisella tavalla Pohjois-Atlantilla valkotonnikalaa pyytäneiden alusten määrän jokaisena viitejakson vuotena, eli 1993, 1994 ja 1995? Entä mikä on jäsenvaltiokohtaisesti vahvistettu luvan saaneiden ja todella jatkuvasti Pohjois-Atlantilla valkotonnikalaa pyytäneiden alusten viitelukuna käytettävä keskiarvo? Kuinka monta luvan saanutta alusta eri jäsenvaltioilla on valkotonnikalan kalastusta varten vuonna 2000? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 2000) Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) valkotonnikalaa pyytävien alusten lukumäärästä antaman suosituksen soveltamista silmällä pitäen komissio on saanut jäsenvaltioilta viitetasoina käytettävät vuosia 19931995 koskevat tiedot sekä alustavat tiedot niiden alusten määrästä, joille jäsenvaltiot aikovat antaa kalastusluvan vuonna 2000. Komissio tarkastaa parhaillaan jäsenvaltioiden kanssa tietoja soveltaakseen tätä ICCAT:n toimenpidettä mahdollisimman pian. Tiedot toimitetaan niiden vahvistamisen jälkeen arvoisalle parlamentin jäsenelle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1155/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1155/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Nykyistä elintarvikevalvontalainsäädäntöä on tarpeen selkiyttää ja se on saatettava ajan tasalle, jotta voidaan varmistaa, että se kattaa tuotantoketjun kaikki vaiheet. Joitakin yksityiskohtaisia lihantarkastusvaatimuksia on myös tarkistettava (kappale 85). Aikooko komissio siirtää lihantarkastusten painopistettä lopputuotteiden rutiininomaisesta tarkastamisesta tuotantoprosessin valvontaan? Jos vastaus on myönteinen, onko komissio jo ryhtynyt sen suuntaisiin toimiin? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio suhtautuu kielteisesti kyseisen kaltaiseen painotuksen muuttamiseen? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2104/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Lobbaajat.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2104/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Lobbaajat Brysselissä sijaitsevien EP:n rakennusten kolmannessa kerroksessa oleili tiistaina 6. kesäkuuta 2000 useiden lobbausjärjestöjen edustajia. Mukana oli ainakin Young European Federalists-, European Movement- ja Union of European Federalists -järjestöjen edustajia. Onko komission mielestä oikein, että tällaiset tahot saavat EU:lta rahoitusta, jotta ne voisivat vaikuttaa unionin lainsäädäntöön omien poliittisten päämääriensä saavuttamiseksi? Eikö tämä ole demokratian kannalta omituista? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat kolme järjestöä ovat saaneet avustuksia kaksi niistä nimenomaan budjettivallan käyttäjän momenttiin A-3021 tekemien lisäysten perusteella , ensimmäinen valtiosta riippumattomana kansainvälisenä nuorisojärjestönä alamomentilta A-3029 ja kaksi muuta Euroopan yhdentymisen aatetta edistävinä järjestöinä alamomentilta A-3021. Komissiolla ei ole mitään sitä vastaan, että yhteisön avustuksia saavat järjestöt harjoittavat laillista kampanjointia virallisten tavoitteidensa edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1341/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Pohjatroolikalastuksen kieltoalueet Kantabrian rannikolla.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0047 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1341/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Pohjatroolikalastuksen kieltoalueet Kantabrian rannikolla Kantabrian kalastajayhdistykset ovat huolissaan pohjatroolikalastuksen kieltoalueita koskevien tietojen puutteesta. Kalastajien mielestä pyyntikieltoalueet olisi saatettava voimaan välittömästi, koska Espanjan valtamerentutkimusinstituutin tieteellisten selontekojen mukaan kummeliturskakannat saattavat vähentyä jyrkästi, jos nuorten kalojen keskittymisalueiden suojelutoimenpiteitä ei hyväksytä. Merikalastuksesta vastaava Espanjan viranomainen pyysi joulukuussa vuonna 1990 komissiolta suuntaviivat tarjoavaa selontekoa. Mikä on komission kanta pohjatroolikalastuksen tiettyjen kieltoalueiden tarkistuksesta Kantabrian rannikon luoteisosassa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2000) Komissio on täysin tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomasta ongelmasta. Komission tieteellinen, tekninen ja taloudellinen komitea on tarkastellut uudelleen tieteellistä kantaa ja vahvistanut sen, ja Espanjan viranomaiset ovat ottaneet komissioon yhteyttä tämän asian vuoksi. Komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30. maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98(1) muuttamiseksi. Tähän muutosehdotukseen sisällytetään kysyjän esille tuoma aihe. Toiveena on, että komission ehdotus annetaan ennen tämän vuoden elokuuta. (1) EYVL L 125, 27.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1412/00 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle. Diamantisin tapaus.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0139 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1412/00 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle (3. toukokuuta 2000) Aihe: Diamantisin tapaus Kreikan kansalaisen ja ortodoksiseen kirkkoon kuuluvan Ioannis Diamantisin siviiliavioliittoon hänen kanssaan vihityn egyptiläisen puolison isä on pitänyt Diamantisin kastamatonta lasta laittomasti kaapattuna jo noin vuoden ajan Egyptin Aleksandriassa. Egyptin viranomaiset eivät ole puuttuneet tilanteeseen. Diamantisin puolison isä on asettanut lapsen vanhemmille luovuttamisen ehdoksi sen, että Diamantis hakee Egyptin kansalaisuutta ja kääntyy islaminuskoon. Kreikassa asuvien lapsen vanhempien, Kreikan ulkoministeriön hallinnollisten ja oikeudellisten asioiden osaston ja (huhtikuun alussa jätetyn tutkimuspyynnön jälkeen toteutetuista) Interpolin ponnisteluista huolimatta tilanne on säilynyt muuttumattomana. Tämä ennenkuulumaton tapaus merkitsee yksilön perusoikeuksien räikeää loukkausta, ja sillä on välittömiä seurauksia Euroopan unionin kansalaisiin, jotka joutuvat kärsimään syntyperäänsä ja uskonnolliseen vakaumukseensa perustuvasta syrjinnästä. Kun otetaan huomioon, että Egyptin ja Euroopan unionin välinen assosiaatiosopimus allekirjoitetaan lähiaikoina, kysyn vastaavalta komission jäseneltä, mihin toimiin hän aikoo ryhtyä lapsen laittoman kaappauksen lopettamiseksi niin pian kuin mahdollista? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2000) Komissio on saanut tietoja arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tapauksesta yksinomaan tapauksen huomattavasta uutisoinnista kreikkalaisissa tiedotusvälineissä. Näiden tietojen perusteella komissio ei pysty esittämään yksityiskohtaisia huomioita asiaan liittyvistä oikeudellisista kysymyksistä tai onko tapaus ratkaistava täysin kahdenvälisesti diplomaattiteitse. Komissiolle on kuitenkin ilmoitettu, että lapsi on jo palautettu vanhemmilleen. Jos näin on tapahtunut, asia näyttää olevan ratkaistu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1005/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin ohjelmat.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0052 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1005/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin ohjelmat Euroopan komissio hyväksyi 26. marraskuuta 1999 19 kansallista ohjelmaa, jotka koskevat maidon ja maitotuotteiden kulutuksen lisäämiseksi suunnattuja edistämis- ja mainostoimenpiteitä. Espanjalle osoitettiin 1,2 miljardia pesetaa vuodeksi 2000. Onko esitetty Baleaareja koskevaa ohjelmaa? Mistä summista on kyse? Mikäli vastaus on myönteinen, haluaisin saada yksityiskohtaiset tiedot kustakin Baleaareja koskevasta ohjelmasta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 2000) Komissio hyväksyi 26. marraskuuta 1999 19 toimintaohjelmaa, jotka koskevat maidon ja maitotuotteiden kulutuksen edistämistä ja markkinoiden laajentamista yhteisössä. Näiden menekinedistämistoimenpiteiden kokonaiskustannukset ovat 8 miljoonaa euroa, ja yhteisö rahoittaa ne sataprosenttisesti. Hyväksytyt ohjelmat on suunnattu erityisesti alle 25-vuotiaille, ja kampanjan keskeisiä aiheita ovat tuotteiden ravintoarvo ja nykyaikaisuus. Komissio on hyväksynyt kaksi tällaista toimintaohjelmaa Espanjassa. Niiden vetäjinä ovat Contrapunto SA (603 000) ja INLAC (CCAE) (605 000). Suunnitellut toimenpiteet (mainonta ja pr-toiminta) toteutetaan kansallisella tasolla, jolloin ne kattavat koko Espanjan alueen, mukaan lukien Baleaarit. Ohjelmiin ei sisälly saaria koskevia erityistoimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1414/00 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Biotekniikalla muunneltuihin satoihin liittyvät hankkeet kehitysmaissa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1414/00 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (3. toukokuuta 2000) Aihe: Biotekniikalla muunneltuihin satoihin liittyvät hankkeet kehitysmaissa Voiko komissio selventää sellaisten tukemiensa hankkeiden luokittelua, joihin liittyy muuntogeenisesti tuotettujen satojen kasvattaminen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa tai muissa kehitysmaissa? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2000) Komission kehitysyhteistyöhön ei sisälly hankkeita, joilla edistettäisiin muuntogeenisesti tuotettuja satoja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa tai missään muussa kehitysmaassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1936/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Budjettikohta A-3024.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1936/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Budjettikohta A-3024 Voiko komissio ilmoittaa, mitkä organisaatiot saavat rahaa alamomentilta A-3024 Euroopan edun mukaiset yhdistykset ja liitot? Missä hankkeissa nämä organisaatiot ovat tällä hetkellä mukana? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Budjettikohdasta A-3024 myönnettävällä määrärahalla tuetaan yhdistysten ja liittojen Euroopan etua edistäviä tiedotus- ja viestintätoimia, joissa pohditaan Euroopan tasolla Euroopan yhdentymisen perustaa sekä sen edustamia arvoja. Sitä ei voida käyttää edunsaajien hallintomenoihin. Komission avustusten hallinnoinnin käsikirjan tultua voimaan vuonna 1999 budjettikohdasta A-3024 rahoitustukea saavat projektit valitaan vuosittaisen ehdotuspyynnön perusteella. Ehdotuspyyntö julkaistaan virallisessa lehdessä ja Europa-palvelimella. Tämänvuotinen ehdotuspyyntö julkaistiin virallisessa lehdessä 15. helmikuuta(1). Tuettavia toimia ovat mm. konferenssit, seminaarit, radio- ja tv-ohjelmat, elokuvat ja videot, verkottuminen, julkaisut ja tietotekniset tuotteet. Vuonna 2000 tuettavat projektit valittiin toukokuussa 2000, mutta asiaan liittyvät rahoitus- ja hallintomenettelyt ovat vielä kesken. Lopullinen luettelo laaditaan heti, kun sopimukset on lähetetty tuensaajaorganisaatioille. (1) EYVL C 42, 15.2.2000.