ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1938/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Budjettikohta A-3022.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1938/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Budjettikohta A-3022 Eurooppalaisille tutkimuskeskuksille on alamomentilla A-3022 osoitettu 1 500 000 euroa. Voiko komissio ilmoittaa, miten nämä keskukset valitaan ja mitä tutkimustoimia ne toteuttavat? Mitä erityisiä tavoitteita komissio asettaa näille keskuksille yhteisön rahoituksen edellytykseksi? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion budjettikohdasta A-3022 myönnetään tukea Euroopan yhdentymistä koskevaan tiedotukseen, jota yliopistopohjaiset tutkimuskeskukset tarjoavat kansalaisyhteiskunnalle. Laadukkaan tuloksen takaamiseksi valintamenettelyjen kehittelyssä on otettu kaikki asiat huomioon. Ehdotuspyyntö julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1), ja sitä on levitetty laajalle etenkin Internetin kautta. Valintamenettelyssä yliopisto-opettajista muodostettu riippumaton asiantuntijaryhmä arvioi hankkeet. Komission tavoitteena on tukea Euroopan yhdentymiseen liittyvää yliopistojen tutkimuslaitosten toimintaa. Hankepyyntöön sisältyy useita tarkempia tavoitteita kuten kerrannaisvaikutukset, joita haetaan tukemalla kansalaisyhteiskunnalle avointa, yliopistoissa toteutettavaa laadukasta toimintaa, tutkimusta ja keskustelua. Ensisijaiset aihealueet (laajentuminen, euro, hallitusten välinen konferenssi HVK sekä Euroopan unioni ja maailmankauppa) on valittu siten, että niillä päästäisiin tehokkaan varojenkäytön tavoitteeseen. On pyritty valitsemaan hakijoita, joilla on teknistä ja rahoituksellista kapasiteettia toteuttaa hankkeet. Lisäksi on haluttu tukea kansallisesti tai kansainvälisesti merkityksellisiä opettajien, opiskelijoiden ja yliopistojen verkkoja. (1) EYVL C 61, 3.3.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1941/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Budjettikohta A-3025.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1941/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Budjettikohta A-3025 Euroopan journalisteille on osoitettu 250 000 euroa alamomentilta A-3025. Voiko komissio ilmoittaa, miten nämä varat tarkalleen ottaen käytetään ja kenelle ne jaetaan? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Budjettikohdasta A-3025 osoitetuilla määrärahoilla on tarkoitus kattaa komission rahoitusosuus Euroopan journalistien yhdistykselle. Yhdistyksen tavoitteena on helpottaa maailman eri maiden journalistien tutustumista Eurooppaan, sen eri maihin, sen yhteisiin instituutioihin ja sen historiaan. Yhdistys järjestää tätä varten opinto-ohjelmia ja kursseja, joilla pyritään tutustumaan Eurooppaan ja ymmärtämään sitä. Ohjelmissa käsitellään niin taloudellisia ja yhteiskunnallisia kuin kulttuuriin liittyviä ja poliittisia näkökohtia. Lisäksi yhdistys järjestää tapaamisia ja julkaisee tavoitteisiinsa liittyviä asiakirjoja. Yhdistys myöntää apurahoja, jotta journalistit voisivat osallistua sen toimintaan. Yhdistys on perustamisensa jälkeen vuonna 1974 vastaanottanut 707 journalistia 98 maasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1215/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Parlamentaariset edunsaajat.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1215/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Parlamentaariset edunsaajat Kuinka monta brittipoliitikkoa kuuluu Euroopan parlamentin jäsenten lisäksi Euroopan yhteisöjen varojen edunsaajiin? Ovatko nämä eläkkeitä vai muita varoja? Keitä nämä poliitikot ovat? Minkä suuruisista summista on kyse kussakin tapauksessa? Miten näiden henkilöiden odotetaan tukevan entisen työnantajansa toimintaperiaatteita? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Parlamentin jäsen tarkoittanee brittipolitiikoilla entisiä komission jäseniä. Seuraavat brittiläiset entiset komission jäsenet saavat nykyisin eläkettä, jonka maksaminen aloitettiin heidän tultuaan eläkeikään: George Thompson, Roy Jenkins, Stanley Clinton Davis, Francis Cockfield, Ivor Richard, Bruce Millan ja Ralf Dahrendorf. Kokonaiskustannukset ovat nykyisin noin 245 000 puntaa vuodessa (netto). Sir Leon Brittanin saama siirtymäkorvaus lopetettiin hänen omasta pyynnöstään 1. tammikuuta 2000 alkaen. Entisten komission jäsenten ei odoteta tukevan entisen työnantajansa toimintaperiaatteita. Heitä sitoo perustamissopimuksen 213 artikla ja virkavala, jonka mukaan heidän on toimittava rehellisesti ja harkiten tiettyjen nimitysten tai etuuksien hyväksymiseen nähden eläkkeelle siirtymisen jälkeen. Jos näitä velvoitteita rikotaan, yhteisöjen tuomioistuin voi neuvoston tai komission vetoomuksesta määrätä, että kyseiseltä jäseneltä evätään olosuhteista riippuen oikeus eläkkeeseen tai muihin etuuksiin. Entisillä komission jäsenillä on myös velvollisuus ilmoittaa komissiolle kaikki sellaiset muutokset, jotka voivat muuttaa eläkkeen määrää (henkilöstösääntöjen 43 artikla ja komission puheenjohtajan ja jäsenten sekä yhteisön tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan palkkajärjestelyistä 25. heinäkuuta 1967 annettu neuvoston asetus N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom(1)). (1) EYVL L 187, 8.8.1967 ja muutokset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0862/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle. Komission kanta mainostamiseen julkisissa oppilaitoksissa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0862/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Komission kanta mainostamiseen julkisissa oppilaitoksissa Yritykset ovat jo usean vuoden ajan tehneet itseään tunnetuksi julkisissa oppilaitoksissa mainosten, sponsoroinnin, tuotemerkkien tai kauko-opetuksen välityksellä. Kyseinen käytäntö, joka yrittää muuttaa nuoria koululaisia kuluttajiksi, on kasvanut Ranskassa ja eräissä muissa Euroopan unionin maissa jo huolestuttaviin mittasuhteisiin. Tämän seurauksena on julkisissa oppilaitoksissa tunnustettu tasa-arvon periaate vaarantunut. Aivan liian usein nämä yksityiset yritykset käyttävät hyväksi opettajien työnsä hoitamiseen liittyvää resurssipulaa. Koska kyseinen ilmiö on yleistymässä ja leviämässä koko unionin alueella, haluaisin toisaalta tietää komission kannan tähän asiaan, ja toisaalta tiedustelisin, ollaanko tällä hetkellä valmistelemassa lainsäädäntöä, joka rajoittaisi julkisissa oppilaitoksissa harjoitettavaa kaupallista toimintaa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esiin nostaman aiheen tärkeydestä sekä kyseisen kaupallisen toiminnan positiivisista ja negatiivisista puolista. Tämän voi todeta komission rahoittamasta Markkinointi koulussa -tutkimuksesta, joka on ollut saatavana Internetistä(1) vuoden 1998 lopusta lähtien. Jos tällaisen toiminnan seurauksena on valheellisen mainonnan ja piilomainonnan lisääntyminen, sovelletaan neuvoston harhaanjohtavaa mainontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 10. syyskuuta 1984 antaman direktiivin 84/450/ETY(2) säännöksiä. Komissio soveltaa toissijaisuuden ja suhteellisuuden periaatteita eikä niiden mukaisesti usko, että tarkemmat yhteisötasoiset säädökset olisivat paras tapa löytää ratkaisu kyseiseen ongelmaan. Komissio on jo ollut tätä asiaa koskien yhteydessä asianosaisiin, mukaanluettuna kuluttajajärjestöt, rohkaistakseen niitä käynnistämään keskustelu aiheesta, jotta voitaisiin luoda ei-sitovia sääntöjä lapsia ja nuoria koskevalle kaupalliselle toiminnalle. (1) http://europa.eu.int/comm/dg24/library/surveys/sur03_en.html. (2) EYVL L 250, 19.9.1984.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1757/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle. Tuen jatkaminen kuivahedelmä- ja johanneksenleipäalalle.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1757/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Tuen jatkaminen kuivahedelmä- ja johanneksenleipäalalle Komissio on tunnustanut, että tuonnin aiheuttaman jatkuvan paineen vuoksi kuivahedelmä- ja johanneksenleipäala tarvitsee tukea käyttämällä maaseudun kehittämisestä annetussa asetuksessa säädettyjä välineitä. Tämä ei riitä kuivahedelmä- ja johanneksenleipäalan tarpeisiin, sillä jäsenvaltiot ovat jo laatineet aluekehityssuunnitelmansa, joissa ei ole riittäviä määrärahoja alan hengissä pitämiseen. Lisäksi kyseessä on markkinoiden ongelma ja sitä pitäisi käsitellä markkinoihin liittyvillä toimenpiteillä, joita voidaan soveltaa yhtenäisesti kaikilla tuotantoalueilla niin, ettei synny tuottajien välisiä kilpailun vääristymiä. Eikö komissio edellä esitetyn perusteella katso, että on perusteltua säilyttää kuivahedelmä- ja johanneksenleipäalan tuki? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään ystävällisesti tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut kirjallisiin kysymyksiin E-524/00 (Giovanni Pittella ja eräät muut)(1), P-989/00 (Jean-Claude Martinez)(2), E-1356/00 (Jorge Salvador Hernández Mollar)(3) sekä sekä Pere Esteven parlamentin toukokuussa 2000 pidetyn osaistunnon kyselytunnin aikana esittämään suulliseen kysymykseen H-428/00(4). (1) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s. 57. (2) EYVL C 53 E, 20.2.2001, s. 50. (3) EYVL C 81 E, 13.3.2001, s. 29. (4) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (toukokuu 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2308/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Maksusitoumusten määrät ja budjettikohdan B7-546 täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2308/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Maksusitoumusten määrät ja budjettikohdan B7-546 täytäntöönpano Mitkä ovat komission viimeisimmät tiedot budjettikohdan B7-546 täytäntöönpanosta sekä maksusitoumusmäärärahojen että maksumäärärahojen kohdalla? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Kosovon jälleenrakentamiseen tarkoitetun budjettikohdan B7-546 määrärahatilanne oli 9. heinäkuuta 2000 se, että käytettävissä olevista maksusitoumusmäärärahoista (määrärahasiirrot mukaan luettuina) oli käytetty 95 prosenttia ja varainhoitovuoden maksumäärärahoista 71 prosenttia. Kuten budjettivallan käyttäjän kanssa sovittiin vuoden 2000 talousarvion hyväksymisen yhteydessä, komissio valmistelee pikaisesti määrärahojen siirtopyynnön, jolla toteutetaan käytännössä vuoden alussa ilmoitettu 40 miljoonan euron lisämäärärahojen käyttöönotto maksusitoumusmäärärahoina. Myös toinen siirtopyyntö on tekeillä maksumäärärahojen lisäämiseksi, koska niiden ennustetaan loppuvan ennen syyskuuta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0878/00 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle. EU:n puolustuspoliittiset tavoitteet.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0037 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0878/00 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: EU:n puolustuspoliittiset tavoitteet Joulukuisessa Helsingin huippukokouksessa unioni päätettiin varustaa kyvyllä kriisien siviili- ja sotilashallintaan mm. luomalla 60 000 miehen vahvuiset valmiusjoukot. Puheenjohtajavaltio Portugali on tässä yhteydessä todennut, että EU:n tulevan kapasiteetin rakentaminen vaikuttaa sekä puolustusbudjetteihimme että julkiseen mielipiteeseen (puheenjohtajavaltion jäsenvaltioiden hallituksille esittämä kutsu keskusteluun unionin puolustuspoliittisista tavoitteista, 28.2.2000). Tätä taustaa vasten pyydän komissiota ilmoittamaan, miten paljon jäsenvaltioiden puolustusbudjettien odotetaan kasvavan EU:n sotilaallisen kapasiteetin lisäämisen myötä. Laskelmasta on käytävä ilmi kokonaiskasvu prosentteina sekä selvitys lisäkustannuksista yksittäisten jäsenvaltioiden kannalta. Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2000) Helsingissä kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa julistettu sotilaallinen yleistavoite vaatii varmasti jäsenvaltioiden yhteistä panosta. Olisi kuitenkin huomattava, että sotilaalliset kustannukset ovat yksinomaan jäsenvaltioiden itsensä vastuulla. Kansallisia puolustusbudjetteja koskevat kysymykset olisikin sen vuoksi osoitettava jäsenvaltioille. Omasta puolestaan komissio aikoo niillä aloilla, joissa sillä on toimivaltaa, vankkumattomasti edistää Euroopan aluekehityssuunnitelman tavoitteiden saavuttamista, yleistavoitteiden toteuttaminen mukaan luettuna. Tämä on oikein ja kohtuullista, koska konfliktinesto-, konfliktinratkaisu- ja kriisinhallintatoiminnan sotilaallinen ja ei-sotilaallinen ulottuvuus ovat selvästi erottamattomat. Komissiolla on huomattavaa kokemusta ja laaja vastuu ei-sotilaallisella alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1779/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. EU:n kalastussopimukset Marokon kanssa.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1779/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: EU:n kalastussopimukset Marokon kanssa Onko komissio tietoinen siitä, että 27°4' leveysasteen eteläpuolella sijaitsevat rannikkovedet eivät kuulu kiisteltyyn alueeseen? Eikö komissio näin ollen katso, ettei ole asianmukaista sisällyttää kyseisiä rannikkovesiä yhteenkään Marokon kanssa tehtävään kalastussopimukseen? Hyväksyykö komissio näin ollen, että 27°4' leveysasteen eteläpuolella sijaisevien aluevesien ei pitäisi sisältyä kalastussopimukseen, josta EU tällä hetkellä neuvottelee Marokon kanssa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. heinäkuuta 2000) Marokon kanssa mahdollisesti käytävissä neuvotteluissa komissio pitää Marokon kalastusalueena aluetta, joka määritellään Marokon suvereniteettiin ja/tai lainkäyttövaltaan kuuluvaksi vesialueeksi. Tämä määritelmä ei millään tavoin tarjoa ratkaisua 27°4' leveysasteen eteläpuolella sijaitsevia vesiä koskevaan ongelmaan, joka kuuluu kansainvälisen oikeuden ja erityisesti eri Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmien soveltamisalaan. Komissio on jatkuvasti tukenut näitä päätöslauselmia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1811/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Ilmastonmuutokseen liittyvä vero.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0090 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1811/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: Ilmastonmuutokseen liittyvä vero Pitääkö komissio vesivoiman avulla tapahtuvaa sähköntuotantoa uusiutuvan energianlähteen hyödyntämiseen perustuvana sähköntuotantona? Miksi vesivoiman avulla tuotettua sähköä syrjitään ilmastonmuutosta käsittelevässä politiikassa, jos sen tuotanto perustuu uusiutuvaan energianlähteeseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2000) Parlamentin jäsenen esittämä kysymys koskee vesivoiman syrjintää ilmastonmuutosta koskevan politiikan osana. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että komissio antoi 10. toukokuuta 2000 ehdotuksen direktiiviksi uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön käytön edistämisestä sähkön sisämarkkinoilla(1). Ehdotus noudattaa komission perinteistä lähestymistapaa, jonka mukaan vesivoima on selvästi uusiutuva luonnonvara, mutta suurten (yli 10 megawatin) vesivoimaloiden tuottama sähköenergia on yleisesti ottaen kilpailukykyistä eikä tarvitse erityistukea. Kuten ehdotuksen liitteessä todetaan, jäsenvaltiot voivat sisällyttää suurten vesivoimaloiden tuottaman sähköenergian kansallisiin kulutustavoitteisiinsa, jotka koskevat uusiutuvien energialähteiden avulla tuotettua sähköenergiaa. Alkuperäsäännökset koskevat siten myös kaikkia vesivoiman muotoja, sillä kuluttajilla on oltava oikeus tietää, onko heidän käyttämänsä sähkö tuotettu uusiutuvia energialähteitä käyttäen. Vesivoimaloita koskevissa takuutodistuksissa on kuitenkin erikseen mainittava, onko laitoksen kapasiteetti yli vai alle 10 megawattia. Sitä paitsi suuret vesivoimalaitokset eivät voi hyödyntää ehdotuksen teknistä säännöstä etuoikeutetusta pääsystä pääsyä verkkoon, koska niiden taloudellinen kannattavuus ei riipu tästä edusta. Yhteenvetona voidaan todeta, että komissio ei syrji vesivoimaa energiapolitiikassaan, vaan pyrkii saamaan suuren yleisön tuen sellaisille uusiutuville energialähteille, jotka tukea eniten tarvitsevat ja joiden suosiminen on taloudellisesti perusteltua. (1) KOM(2000) 279 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1710/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Asevienti.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1710/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Asevienti Onko komissio tietoinen siitä, että unionissa ollaan huolissaan asevientirajoitusten kiertämisestä sellaisten maiden kuten Sudanin osalta? Ongelma koskee aseiden valmistuslisenssien myöntämistä kolmansista maista oleville tuottajille. Pitääkö komissio itseään tässä suhteessa ajantasalla, ja yrittääkö se estää asiaan liittyviä riskejä? Jos ei, niin miksi ei? Christopher Pattenin komission pu0lesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2000) Jäsenvaltiot ovat tähän saakka, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artiklan (entisen 223 artiklan) perusteella jättäneet asekaupan perustamissopimuksen sääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. Näin ollen komissiolla ei ole valtuuksia eikä keinoja valvoa asevientiä tai asetuotannon lupia. Asekauppaa käsitellään parhaillaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP:n) yhteydessä, mihin komissio osallistuu täysimääräisesti. EU hyväksyi kesäkuussa 1998 YUTP:n nojalla asevientiä koskevat menettelysäännöt, joiden perusteita jäsenvaltioiden odotetaan noudattavan. Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen ilmaisemaan huoleen valmistuslupasopimuksista kolmansissa maissa. Itse asiassa tällaiset vientisopimukset voivat ajoittain mahdollistaa peitellyn viennin maihin, joihin vienti normaalisti ei olisi sallittua. Tällä hetkellä asevientiä koskevat unionin menettelysäännöt estävät kuitenkin pikemminkin vientiluvat kuin valmistuslupasopimukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1877/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Via Attikan ja Ateenan paikallisjunaverkon rakennustöiden edistyminen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1877/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Via Attikan ja Ateenan paikallisjunaverkon rakennustöiden edistyminen Via Attika, joka tunnetaan myös Elefsinan, Stavrosin ja Spatan lentokentän yhdistävänä moottoritienä, on merkittävä rakennushanke, joka liittyy läheisesti uuden Spatan lentokentän ja vuoden 2004 olympiakisojen toimivuuteen. Hankkeen alkuperäinen talousarvio oli 450 miljardia drakmaa ja sen valmiiksi saattamisen ja asteittaisen käyttöönoton määräaika oli 20012002. Viime aikoina useat lentoyhtiöt ovat uhanneet, että ne eivät siirrä toimintaansa Spatan lentokentälle ennen kuin uudelle lentokentälle johtava ylempi tieosuus on saatu valmiiksi. Samanaikaisesti näyttää siltä, että Spatan lentokentän ja Ateenan välinen paikallisjunayhteys ei valmistu vuoden 2004 olympiakisojen alkamiseen mennessä, koska kilpailu hankkeen johtajan valitsemiseksi peruuntuu. Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Minkä verran hankkeeseen varattuja määrärahoja on otettu tähän mennessä käyttöön, kuinka paljon hankkeen valmistuminen on jäljessä aikataulusta ja aiotaanko viivästymisten johdosta maksaa vahingonkorvauksia? 2. Koska komissio arvioi hankkeen valmistuvan sen nykyisellä etenemistahdilla? 3. Mitä mahdollisia vaikutuksia Via Attikan käyttöönoton viivästymisellä on Spatan lentokentän toimivuudelle? 4. Mihin toimiin aiotaan ryhtyä Ateenan keskustan ja Spatan lentokentän välisen paikallisjunayhteyden toteuttamiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2588/00

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(1. elokuuta 2000)

Aihe: Vakaat valuuttamarkkinat

Koska euroa ja muita valuuttoja vastaan tapahtuu luvatonta keinottelua, mitä suunnitelmia EU:lla on valuuttamarkkinoiden vakauttamiseksi ja saattamiseksi vastuuseen toimistaan?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(20. syyskuuta 2000)

EY:n perustamissopimuksen 111 artiklassa (entinen 109 artikla) määrätään, että neuvosto voi yksimielisesti Euroopan keskuspankin (EKP) tai komission suosituksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan tehdä muodollisia sopimuksia euroa koskevasta valuuttakurssijärjestelmästä. Tällä hetkellä ei aiota ehdottaa tällaista euron ja tärkeimpien yhteisön ulkopuolisten valuuttojen välistä muodollista järjestelmää. Järjestelmä saattaisi vakauttaa kansainvälisiä valuuttamarkkinoita, mutta siihen osallistuvien maiden rahapolitiikalle ja muille talouspolitiikan osa-alueille asetettaisiin ulkoa päin tulevia tavoitteita, mikä saattaisi vaikeuttaa hintavakauden ja korkean työllisyyden kaltaisten kansallisten tavoitteiden saavuttamista.

Jos valuuttakurssijärjestelmää ei ole, neuvosto voi laatia yleiset suuntaviivat yhteisön ulkopuolisia valuuttoja koskevaa valuuttakurssipolitiikkaa varten. Nämä yleiset suuntaviivat eivät vaikuta Euroopan keskuspankkijärjestelmän ensisijaiseen tavoitteeseen, joka on hintatason vakauden ylläpitäminen. Valuuttakurssien kehitys otetaan siis huomioon siltä osin kuin se vaikuttaa hintavakausnäkymiin. Jos EKP katsoo, että valuuttakurssien kehitys on uhkaamassa hintavakaustavoitetta (vaikuttamalla tuontihintoihin ja viennin kilpailukykyyn), se voi ryhtyä vastatoimiin harjoittamalla korkopolitiikkaa ja toteuttamalla interventioita kansainvälisillä valuuttamarkkinoilla. Neuvosto, komissio ja EKP eivät ole pitäneet tarpeellisena tai toivottavana laatia edellä mainittuja yleisiä suuntaviivoja, vaikka Euro 11 -ryhmän ministerit, talous- ja rahoitusasioista vastaava komissaari ja EKP:n pääjohtaja ilmaisivat toukokuussa 2000 yhteisen huolensa euron ulkoisesta arvosta, joka ei vastaa euroalueen talouden vahvoja perustekijöitä.

Myös muut talouspolitiikan osa-alueet, varsinkin finanssi- ja rakennepolitiikka, vaikuttavat valuutan kurssiin. Tasapainoinen finanssi- ja rahapolitiikan yhdistelmä, rakenneuudistus ja toimivat työmarkkinat voivat parantaa sijoitusten tuotto-odotuksia euroalueella, mikä houkuttelee pääomia ja vahvistaa euron valuuttakurssia.