ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3108/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Eurooppalaiset CE-standardimerkinnät tainnutusaseissa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0211 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3108/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Eurooppalaiset CE-standardimerkinnät tainnutusaseissa Olen saanut tietää, että Euroopan unionin ulkopuoliset valmistajat ovat mainonnassaan väittäneet, että heidän tainnutusaseissaan on CE-turvastandardimerkintä. Näitä aseita käytetään usein kidutusvälineinä vankiloissa ja vankileireillä. Voiko komissio tehdä selkoa prosessista, jonka mukaan eurooppalainen CE-standardimerkintä myönnetään? Voiko komissio myös selittää, miten moni tainnutusaseiden valmistaja käyttää tuotteissaan CE-merkintöjä? Mitä komissio aikoo tehdä estääkseen sen, että tainnutusaseiden valmistajat käyttävät CE-merkintöjä tuotteidensa myynninedistämiseen? Erkki Liikasen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2934/01, E-2965/01, P-3012/01, E-3108/01 ja E-3191/01 (3. joulukuuta 2001) Arvoisia parlamentin jäseniä pyydetään tutustumaan komission kirjalliseen kysymykseen P-2783/01 (esittäjä Glyn Ford)(1) antamaan vastaukseen. (1) EYVL C 81 E, 4.4.2002, s. 209.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1032/01 esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle. Komission työmäärä.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0007 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1032/01 esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle (3. huhtikuuta 2001) Aihe: Komission työmäärä Kuinka monta ehdotusta asetukseksi ja direktiiviksi ympäristöasioiden pääosasto ja terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto ovat kumpikin tehneet nykyisten komission jäsenten astuttua virkaansa? Kuinka monta asetusta ja direktiiviä ehdotuksilla on peruutettu ja kuinka moneen ehdotukseen liittyi säädösten mukaista vaikutusten arviointia? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2001) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin jäsen Harbourin kirjalliseen kysymykseen P-0841/01(1). Se oli jo varsin kattava, ja vielä yksityiskohtaisemman vastauksen antaminen arvoisalle kysyjälle edellyttäisi lisäselvityksiä, jotka eivät käytettävissä olevat resurssit huomioon ottaen enää olisi suhteessa niillä saataviin tuloksiin. (1) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 14.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2509/01 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle. Konfliktialueilta laittomasti tuotavien timanttien kauppa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0147 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2509/01 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle (7. syyskuuta 2001) Aihe: Konfliktialueilta laittomasti tuotavien timanttien kauppa Konfliktialueilta laittomasti tulevien timanttien kaupan kansainvälinen kurissapito riippuu läheisesti Kimberleyn prosessin onnistumisesta. Prosessi etenee nykyisin hitaasti muun muassa siksi, että Euroopan unionilla ei ole yhteistä kantaa. Milloin komissio aikoo antaa neuvostolle ehdotuksen neuvotteluvaltuuksista Kimberleyn prosessiin. Rajatarkastuksissa tulliviranomaisilta vaaditaan erikoisosaamista konfliktialueilta tulevien timanttien pääsyn estämiseksi EU:n alueelle. Harkitseeko komissio timanttien tuontipaikkojen lukumäärä rajoittamista yhteen jäsenvaltiota kohti niin, että asiantuntemus voidaan keskittää tietyille paikkakunnille? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2001) Kimberleyn prosessi on mittava kansainvälinen yritys hillitä konfliktitimanttien kauppaa. Tällainen kauppa ruokkii konflikteja erityisesti useissa Afrikan maissa. Komissio on osallistunut aktiivisesti Kimberleyn prosessin kokouksiin yhdessä useiden jäsenvaltioiden kanssa. Prosessin edistymisestä raportoidaan Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokoukselle joulukuussa 2001, ja marraskuussa 2001 on tarkoitus järjestää edistymistä käsittelevä ministeritason konferenssi. Komissio aikoo tehdä neuvostolle ehdotuksen neuvotteluvaltuuksista hyvissä ajoin ennen seuraavaa kokousta, joka pidetään Luandassa 30. lokakuuta 1. marraskuuta 2001. Kimberleyn prosessissa harkittavana olevia toimenpiteitä ovat sertifiointijärjestelmä sekä vähimmäisnormit tuotannon, kuljetuksen, viennin, tuonnin ja jälleenviennin valvonnalle. Osallistujat ovat asettaneet yhdeksi tavoitteekseen tehokkaan sertifiointijärjestelmän, joka vaatii mahdollisimman vähän hallinnollisia resursseja. Tullin maahantulopaikkojen määrän rajoittamista voidaan harkita jossain vaiheessa jatkossa käytäviä teknisiä neuvotteluja, mutta se ei näyttäisi olevan olennaista nyt keskusteltavana olevan sertifiointijärjestelmän toiminnan kannalta. Järjestelmässä pitäisi myöskin ottaa huomioon osallistujien kansainväliset, varsinkin Maailman kauppajärjestössä (WTO) hyväksytyt velvoitteet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2326/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Vanhusten ilmaisen matkustamisen ohjelman keskinäinen tunnustaminen.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2326/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Vanhusten ilmaisen matkustamisen ohjelman keskinäinen tunnustaminen Irlannissa yli 66-vuotiaat saavat matkustaa ilmaiseksi maan kaikissa julkisissa kulkunevoissa Irlannin sosiaaliministeriön rahoittaman ohjelman myötä. Onko komissio tutustunut tähän ohjelmaan ja verrannut sitä muiden jäsenvaltioiden järjestelmiin? Tukeeko komissio tällaisten ohjelmien keskinäistä hyväksymistä, jonka myötä vanhukset voisivat matkustaa ilmaiseksi yhä enemmän myös rajojen yli, eli heillä olisi kaikissa EU:n jäsenvaltioissa samat oikeudet kuin omassa kotimaassaan? Tukeeko komissio esitystä EU:n ajokortin tyylisestä eläkeläisten EU-passista, joka tunnistettaisiin kaikissa EU-maissa, ja jolla eläkeläiset voivat matkustaa ilmaiseksi julkisessa liikenteessä kaikissa jäsenvaltioissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 2001) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission vastauksiin John McCartinin kirjalliseen kysymykseen E-2406/99(1) ja Angela Billinghamin kirjalliseen kysymykseen E-1054/99(2) sekä komission vastauksiin Nial Andrewsin parlamentin joulukuun 1998 istuntojaksolla esittämään suulliseen kysymykseen H-1148/98(3) sekä Robert Evansin suulliseen kysymykseen H-1023/98(4) parlamentin marraskuun 1998 istuntojaksolla. (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000. (2) EYVL C 348, 3.12.1999. (3) Kirjallinen vastaus, 15.12.1998. (4) Suullinen vastaus, 17.11.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2610/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Neuvoston menettelytavat.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2610/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (20. syyskuuta 2001) Aihe: Neuvoston menettelytavat Voisiko neuvosto kertoa, minkälaisen menettelyn mukaisesti päätetään tarkistuksista komission direktiivi- ja asetusehdotuksiin, ja millaisia sääntöjä äänestyksistä on mahdollisesti annettu? Vastaus (10. joulukuuta 2001) Neuvosto muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että tätä asiaa koskeva yleissääntö on EY:n perustamissopimuksen 205 artiklan 1 kohdassa, jossa määrätään seuraavasti: Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, neuvosto tekee ratkaisunsa jäsentensä enemmistöllä. Tämä tarkoittaa, että muissa perustamissopimuksen määräyksissä voidaan määrätä muusta äänestyssäännöstä, jota neuvoston on noudatettava ratkaisua tehdessään. Tällöin on erityisesti kyse määräyksistä, joilla neuvostolle annetaan toimivalta. EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa ovat äänestyssäännöt, joita sovelletaan, kun neuvosto yhteispäätösmenettelyssä päättää ensimmäisessä tai toisessa käsittelyssä olevaan ehdotukseen lainsäädäntötoimeksi tehdyistä Euroopan parlamentin tarkistuksista. Yhteistoimintamenettelyä koskee EY:n perustamissopimuksen 252 artikla. Kuulemismenettelyn puitteissa annetussa lausunnossa ehdotettujen Euroopan parlamentin tarkistusten osalta neuvostossa sovellettavat äänestyssäännöt ovat seuraavat: neuvosto tekee ratkaisunsa kyseessä olevan säädöksen oikeusperustassa olevan äänestyssäännön mukaisesti, kuitenkin niin, että EY:n perustamissopimuksen puitteissa neuvosto voi ainoastaan yksimielisesti muuttaa komission ehdotusta vastoin sen tahtoa (EY:n perustamissopimuksen 250 artikla 1 kohta). Äänestysmenettelyä ja päätösvaltaisuutta sekä neuvoston jäsenen edustamista koskevat säännöt ovat neuvoston työjärjestyksen 4 ja 11 artiklassa ja kirjallista menettelyä koskevat säännöt 12 artiklassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3388/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Alankomaalaisen moottoritie A73:n vetäminen Maas-joen ja Saksan rajalla sijaitsevalla pitkällä kapealla alueella sijaitsevan luontoalueen halki.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0221 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3388/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (7. joulukuuta 2001) Aihe: Alankomaalaisen moottoritie A73:n vetäminen Maas-joen ja Saksan rajalla sijaitsevalla pitkällä kapealla alueella sijaitsevan luontoalueen halki 1. Onko komissio tietoinen, että Alankomaiden hallitus, jolla on pitkään ollut aikomus rakentaa uusi eteläinen moottoritie A73 Venlon ja Roermondin eteläpuolella sijaitsevan moottoritien A2 liittymän välille, on antanut poikkeusluvan vetää tämä uusi tie Maas-joen itäpenkan ja Saksan ja Alankomaiden rajan välisen pitkän maakaistaleen ja siis luonnonsuojelualueen kautta? 2. Onko komissio lisäksi tietoinen, että Alankomaiden ympäristöasioista vastaava valtiosihteeri tunnustaa, että sekä Alankomaiden luonnonsuojelulaki että yhteisön luontotyyppidirektiivi kieltää suojeltujen eläinten ja kasvien elinalueiden häirinnän, mutta tässä tapauksessa kyse on suuresta yleisestä edusta ja tyydyttävien vaihtoehtojen puuttumisesta? 3. Katsooko komissio, että vaihtoehtojen puuttuminen on asianmukainen peruste, koska jo vuonna 1995 laadittiin täydellinen suunnitelma tämän tien rakentamiseksi Maas-joen länsipuolelle? Suunnitelma myös esiteltiin hallitukselle. Tämä vaihtoehto on nyt vaihdettu nykyiseen itäpuolen vaihtoehtoon Alankomaiden parlamentin ja alueen yritysten painostuksesta, koska ne katsovat, että itäpuolen vaihtoehdosta, joka rasittaa ympäristöä enemmän, saadaan enemmän etuja? 4. Miten komission mukaan voidaan varmistaa, että lopulta tämä tie rakennetaan jo kehitetyn ympäristöystävällisemmän suunnitelman mukaan? Lähde: Alankomaalainen päivälehti de Volkskrant, 16.11.2001. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra de Roon esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2244/01(1). (1) EYVL C 81 E, 4.4.2002, s. 137.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1884/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Italia).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1884/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Italia) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Italiassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Italiassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2459/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Espanjalaisten ja portugalilaisten tiedemiesten osallistuminen kalavarojen tilan tutkimukseen yhteisön vesillä.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0134 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2459/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Espanjalaisten ja portugalilaisten tiedemiesten osallistuminen kalavarojen tilan tutkimukseen yhteisön vesillä Galicialaiset kalastusalan laivanvarustajat ja työntekijät asettavat usein kyseenalaisiksi komission käyttämät tieteelliset tiedot yhteisön vesien kalavarojen tilasta. He valittavat sitä, että espanjalaiset ja portugalilaiset tiedemiehet ja asiantuntijat eivät osallistu tutkimuksiin. Vastaako tämä väite todellisuutta? Jos näin on, mistä syystä tällaista syrjintää tapahtuu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2001) Yhteisön tutkijoihin, jotka ovat mukana komission tieteellisissä komiteoissa (esim. kalastusalan tieteellisessä, teknisessä ja taloudellisessa komiteassa) tai kalastusalan alueellisten järjestöjen tieteellisissä komiteoissa, joihin yhteisö osallistuu, kuuluu aina kaikkien kyseisistä kalavaroista kiinnostuneiden jäsenvaltioiden tutkijoita. Jäsenvaltiot ovat yleensä erinomaisesti edustettuina kaikissa tieteellisissä elimissä, joiden työskentelyyn myös Espanja ja Portugali osallistuvat erittäin aktiivisesti. Näin ollen ei ole mitään perusteita todeta, että Portugalin tai Espanjan tutkijat olisi suljettu pois yhteisön tai kansainvälisistä kalastusalan tieteellisistä järjestöistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2178/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (TDI) neuvostolle. Euroopan unionin kansalaisen oikeuksien loukkaaminen Algeriassa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2178/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (TDI) neuvostolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin kansalaisen oikeuksien loukkaaminen Algeriassa Michela Silvestri ja hänen tyttärensä Meriem jonka tämän islaminuskoinen isä oli aiemmin kaapannut ovat olleet vuoden ajan paossa Italian suurlähetystössä Alger'ssa. Michela Silvestri ja hänen tyttärensä eivät voi palata Italiaan, sillä heidän tapauksensa käsittely algerialaisessa tuomioistuimessa on kesken. Tässä tilanteessa rikotaan ihmisoikeuksia, sillä Michela Silvestriltä on kielletty oikeus viedä tyttärensä Italiaan ja kasvattaa hänet oman uskontonsa tapojen mukaisesti. Mitä aloitteita neuvosto aikoo tehdä Algerian hallitukselle, jotta tällainen vakava ihmisoikeuksien loukkaaminen saataisiin loppumaan? Vastaus (27. marraskuuta 2001) Neuvosto kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että neuvostolla ei ole omia toimivaltuuksia kyseisessä tapauksessa, joka koskee Italian ja Algerian kahdenvälisiä suhteita. On kuitenkin huomattava, että puheenjohtajavaltio Belgia aikoo järjestää oma-aloitteisesti konferenssin lasten huollosta. Tässä yhteydessä konferenssissa käsitellään lapsen oikeuksista 20. marraskuuta 1989 tehtyä yleissopimusta ja erityisesti alueellisen välineen määrittelyä lasten oikeuksien suojaamiseksi, mukaan lukien lapsikaappauksiin liittyvät ongelmat ja lapsien oikeus yhteyksien pitämiseen vanhempiinsa. Lisäksi assosiaatiosopimusehdotuksessa, josta komissio parhaillaan neuvottelee Algerian kanssa, säädetään muun muassa keskinäisen avunannon ja yhteistyön tehostamisesta riitojen tai siviili-, talous- ja perheasioiden kohtelun alalla. Neuvotteluja ei ole vielä saatu päätökseen, mutta algerialaisten osapuolten kanssa on ilmeisesti päästy yhteisymmärrykseen tämän säädöksen osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) neuvostolle. Länsi-Saharan tilanne.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) neuvostolle (26. heinäkuuta 2001) Aihe: Länsi-Saharan tilanne Esitin 24. maaliskuuta 2000 neuvostolle kirjallisen kysymyksen, joka koski Länsi-Saharan kansanäänestystä (E-0908/00)(1). Halusin tietää, aikoiko neuvosto ottaa ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Javier Solanan välityksellä työohjelmaansa Saharan tulevaisuuteen vaikuttavien kysymysten, erityisesti kansanäänestykseen liittyvien seikkojen, valvonnan ja seurannan. Neuvosto vastasi kysymykseeni 10. heinäkuuta 2000 ja ilmoitti halustaan myötävaikuttaa tähän prosessiin ja auttaa osapuolten välisen luottamuksellisen ilmapiirin luomisessa, jotta löydettäisiin ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden kunnioittamiseen perustuva hyväksyttävä ja neuvoteltu ratkaisu. Vuosi tämän jälkeen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Javier Solana ilmoitti Rabatissa, että Euroopan unioni tukee YK:n pääsihteerin Kofi Annanin näkemystä Saharan konfliktista. Sen mukaan sovittelusuunnitelma, johon sisältyy itsemääräämisoikeutta koskevan kansanäänestyksen järjestäminen, jäädytettäisiin väliaikaisesti ja Marokon hallintaan jäävälle Espanjan entiselle siirtomaalle annettaisiin tietty itsemääräämisoikeus. Pitääkö tämä paikkansa? (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 77. Vastaus (26. marraskuuta 2001) Neuvosto tukee täysin YK:n johdolla käytävää prosessia, joka on selvitetty YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa, ja erityisesti James Bakerin ponnisteluja asiassa. Turvallisuusneuvosto antoi selkeät suuntaviivat 29. kesäkuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa n:o 1359. Siinä se kannustaa muun muassa osapuolia tarkastelemaan suoraan tai välillisesti ehdotusta Länsi-Saharan asemaa koskevaksi puitesopimukseksi, joka on YK:n pääsihteerin 20. kesäkuuta 2001 antaman raportin (S/2001/613) liitteessä 1, sekä kaikkia poliittista ratkaisua koskevia ehdotuksia, joita osapuolet voisivat tukea hyväksyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Päätöslauselmassa kehotetaan myös neuvottelujen jatkuessa tarkastelemaan Polisarion toimittamia ehdotuksia YK:n sovittelusuunnitelman toteuttamisen helpottamiseksi. Mainittakoon, että pääsihteeri, EU:n ulkopoliittinen edustaja Javier Solana ei ole koskaan puhunut sovittelusuunnitelman jäädyttämisestä; suunnitelma on edelleen ratkaisun lähtökohta. Olipa ratkaisu mikä hyvänsä, sen on perustuttava demokratian ja ihmisoikeuksien noudattamiseen ja katettava myös pakolaisten ja marokkolaisten vankien ongelma, erityisesti kiireellistä sairaanhoitoa tarvitsevien osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2390/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Terveysindikaattorit.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2390/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (20. elokuuta 2001) Aihe: Terveysindikaattorit Voiko komissio luetella kymmenen (tai tarvittaessa useampia) tärkeintä indikaattoria, joiden perusteella se arvioi terveyspolitiikan onnistumista? Voiko komissio kertoa, miten se katsoo kunkin jäsenvaltion onnistuneen määrällisesti ja laadullisesti kuhunkin indikaattoriin perustuvien tulosten saavuttamisessa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 2001) Komissio on asettanut yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan yhteisön terveysalan tietojärjestelmän perustamisen. Terveystilanteen seurantaa koskevalla nykyisellä toimintaohjelmalla ja kansanterveyttä koskevalla tulevalla toimintaohjelmalla pyritään kehittämään sopivia, luotettavia ja vertailukelpoisia terveystietoja ja -indikaattoreita. Tätä työtä jatketaan ja vahvistetaan tulevan kansanterveyttä koskevan ohjelman puitteissa. Terveysindikaattorit kattavat koko kansanterveysalan ja kuvastavat kyseisellä alalla noudatetun politiikan vaikutuksia kansanterveyteen. Sekä määrälliset että laadulliset indikaattorit otetaan huomioon. Indikaattoreita koskeva tieto kerätään jäsenvaltioissa, mikä myös mahdollistaa sen analysoinnin jäsenvaltioissa. Euroopan yhteisön terveysindikaattoreiden laatimista koskevan hankkeen ensimmäinen vaihe on nyt saatu päätökseen. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön lähetetään kopio asiaa koskevasta raportista. Lisäksi lähiaikoina saataville tulevasta vuoden 2000 terveystilannetta koskevasta raportista ilmenevät ne alat, joilla tarvitaan terveyspoliittisia toimia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2442/01 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Matalataajuinen kaikuluotain.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2442/01 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Matalataajuinen kaikuluotain Yhdysvaltojen laivasto käyttää matalataajuista kaikuluotainta (Low Frequency Active Sonar, LFAS), jolla on todistettavasti huomattavia haitallisia vaikutuksia meren eliöstöön ja varsinkin cuvierinvalaaseen. On arveltu, että matalataajuisen kaikuluotaimen valaan kallon sisällä aiheuttama resonanssi-ilmiö on ollut syynä Kreikassa ja Bahamalla viime vuosina sattuneisiin tapauksiin, joissa valaat ovat joukoittain ajautuneet rannoille. Mitä mieltä komissio on matalataajuisen kaikuluotaimen käytöstä? Aikooko komissio ryhtyä toimiin, jotta Yhdysvallat saataisiin lopettamaan matalataajuisen kaikuluotaimen käyttö? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2001) Kuten parlamentin jäsen varmaankin tietää, neuvoston direktiivissä 92/43/ETY(1) säädetään tiukoista toimista valaslajien suojelemiseksi. Mainitussa direktiivissä velvoitetaan jäsenvaltiot toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet muun muassa mainittujen lajien tahallisen häiritsemisen ehkäisemiseksi. Matalataajuinen kaikuluotain käyttää kovia ja matalataajuisia ääni-impulsseja. On olemassa joitakin todisteita siitä, että tällaiset äänet saattavat häiritä valaita. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi noudatettava mainitun direktiivin säännöksiä. Komissiolla ei sen sijaan ole toimivaltaa puuttua siihen, että Yhdysvaltojen merivoimat käyttävät matalataajuisia kaikuluotaimia eikä se ole ottanut asiaa esille Yhdysvaltojen kanssa. (1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992). Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla (EYVL L 1, 1.1.1995).