6. Yhteisössä hyväksytyissä yrityksissä tuotettuja siipikarjanlihavalmisteita voidaan viedä kaikkialle
yhteisön markkinoilla. Näiden raakalihavalmisteiden on oltava hygieenistä tuotantoa, pakkaus-merkintöjäjamarkkinointiakoskevienyhteisönstandardienmukaisiajaniitävoidaanpitääkaupanjäähdytettyinätaipakastettuina.
7. Veden tai proteiinien lisääminen ei sinänsä eikä välttämättä saastuta tuotetta, etenkään jos
asianmukaistayhteisönlainsäädäntöänoudatetaan.
Edellä mainitusta huolimatta komissio on huolissaan siitä, johdetaanko Euroopan unionin kuluttajia
harhaantaiannetaankoheillevirheellistätietoalihantailihatuotteidensisällöstä.Tästäsyystäkomissioonmäärännyt tarkistamaan asiaan sovellettavan lainsäädännönselvittääkseen, miten lainsäädäntöä voidaankehittääkuluttajienetujenpuolustamiseksi.
(1) EYVLL109,6.5.2000.
(2004/C58E/165) KIRJALLINENKYSYMYSE-2274/03
esittäjä(t):ErikMeijer(GUE/NGL)komissiolle
(9.heinäkuuta2003)
Aihe:Ilmastonlämpeneminen, juomaveden niukkuus, Etelä-Euroopan lomarantojen häviäminen meren-
pinnannousemisenvuoksijamatkailijoidenloma-aikojenjalomanviettopaikkojenvaihtuminen
1. Onkokomissiotietoinensiitä,ettäilmastonmuutoksia21.vuosisadallaennustavienmallienmukaan
lämpötila kohoaa Etelä-Euroopassa 40 prosenttia enemmän kuin keskimäärin maailmanlaajuisesti eli
5astettaCelsiusta3,5asteensijaan,mikänousuilmeneeennenkaikkeakorkeampinakesälämpötiloinaja
sateenvähenemisenä?
2. Onko komissio tietoinen myös siitä, että Pohjois-Euroopan suuret turistimäärät, jotka viettävät
kesäkuukausinalomansaVälimerenrannoilla,tuntuvatpitävän28astettakorkeampiailmanlämpötiloja
epämiellyttävinäjavoivatsenvuoksijäädäsaapumatta,josonodotettavissa,ettälämpötilatovatpysyvästiedellämainittuakorkeammat?
3. Onko komissio tietoinen myös siitä, että lomailijoiden saapuminen Välimeren alueelle kesän
huippusesongin aikana tuo mukanaan huiman nousun juomaveden käytössä uimiseen, suihkussakäymiseen, golf-kenttien kastelemiseen ja lisääntyneen vapaa-ajanvieton aiheuttamien metsäpalojensammuttamiseen,kuntoisaaltamakeaavettäonyhävähemmänsaatavilla?
4. Katsooko komissio, että vapaa-aikakäyttöön tarkoitettujen rantojen muuttuminen yhä enenevässä
määrinkäyttökelvottomiksimerenpinnannousunjalähialueidenkuivumisenjohdostaonväistämätöntä,kunpidetäänmielessämyösilmastonlämpenemiseneteneminen,minkälämminkesäkuuvuonna2003osoittitodeksi,setosiasia,ettäEU:njäsenvaltioteivätnäytäkykeneväntoteuttamaanKiotonpöytäkirjanmukaisiavelvoitteitaan,suurenöljynkuluttajan,Yhdysvaltojen,jääminensivuunkasvihuoneilmiöntorjumi-seentähtäävistäponnisteluista,trooppistensademetsienpolttamisenjatkuminensekäjäätiköidensulaminenPohjois-jaEtelänavallajakorkeidenvuortenhuipuilla?
5. Johtavatkonämäkehityskulutsiihen,ettätulevinavuosikymmeninämatkailijavirratsiirtyvätkesästä
ja Välimeren rannoilta muihin vuodenaikoihin ja Pohjanmeren ja Itämeren kaltaisille kosteammille javiileimmille rannoille? Joko komissio on laatinut suunnitelmia varautuakseen kyseisten siirtymienympäristölle,liikenteellejaalueellisilletalouksilleaiheuttamiinkauaskantoisiinseurauksiin?Josvastausonmyönteinen,mitenkomissiosuunnitteleepuuttuvansaniihin?
Lähde:alankomaalainenVolkskrant-päivälehti26.kesäkuuta2003.
MargotWallströminkomissionpuolestaantamavastaus
(19.syyskuuta2003)
1. Hallitustenvälisenilmastonmuutospaneelin(IPCC)kolmannessaarviointikertomuksessatunnustetaan,
että ennustettu ilmastonmuutos saattaa 2000-luvulla johtaa maapallolla laajamittaisiin ja mahdollisestiperuuttamattomiin muutoksiin, joiden vaikutukset ulottuvat mantereelle ja kokomaailmaan. Jos nämämuutoksettoteutuvat,niidenvaikutuksetovatlaajojajapitkäkestoisia.6.3.2004FI C58E/151 Euroopanunioninvirallinenlehti
Mallit osoittavat, että alttius ilmastonmuutokselle vaihtelee Euroopassa huomattavasti eri osa-alueiden
välilläjaettäEtelä-EurooppajaEuroopanarktisetalueetovatmuitaEuroopanosiaalttiimpiailmaston-muutokselle. Komissio on siis tietoinen siitä, että mahdollinen ilmastonmuutos voi vaikuttaa Etelä-EurooppaanvoimakkaamminkuinEuroopanmuihinosiin.Näinkävisikuitenkinvain,joseitoteutettaisitoimenpiteitäilmastonmuutoksentorjumiseksi.
Maapallonilmastomuuttuuluontaisestituhansienvuosienkuluessa,muttafossiilistenpolttoaineidenkäyttö
ja muu toiminta ovat kiihdyttäneet muutosta (1990-luku oli lämpimin vuosikymmen vuoden 1861jälkeen).Komissiopyrkiinäinollenaktiivisestihillitsemäänilmastonmuutostajakääntämäänsen,jottaihmisentoiminnastaaiheutuvaailmastonmuutostavoitaisiintorjuamerkittävästi.
2. Komissioontietoinensiitä,ettäilmastonmuutosvoivaikuttaamyöslomakohteisiin.Kolmannessa
arviointikertomuksessa todetaan, että vapaa-aikaan liittyvät mieltymykset todennäköisesti muuttuvatlämpötilan kohotessa. Lämpöaalto todennäköisesti vähentää perinteistä kysyntää kesän huippusesonginaikanaVälimerenalueenlomakohteissajalisääturistienmäärääPohjanmerenjaItämerenkohteissa.
3. Komissioontietoinensiitä,ettälomailijoidensaapuminenVälimerenalueellekesänhuippusesongin
aikanalisääjuomavedenkulutustauseistasyistä.Komissioottaatämänseikanhuomioonsuunnitellessaan,miten ilmastonmuutosta voidaan torjua. On kuitenkin syytä huomauttaa, että myös nykyisessä lain-säädännössä,kuten vesipuitedirektiivissä(
1) (jokatuli voimaan 22. joulukuuta 2000ja jotajäsenvaltiot
saattavat sitä parhaillaan osaksi kansallista lainsäädäntöään), on välineitä ja osia, joilla tuetaan vedenmäärän hallintaa koskevia tulevia tarpeita ja joita voidaan käyttää aluetasolla alustavan sopeutumisenvälineenä.
4.ja5. Kasvihuonekaasuja vähentävät ehkäisevät toimenpiteet ovat olennaisia, ja niiden pitäisi olla
keskeisellä sijalla unionin politiikassa, mutta kuudennesta ympäristöä koskevasta toimintaohjelmasta
tehdyn päätöksen(
2) 5 artiklan 3 kohdassa todetaan, että myös sopeutuminen ilmastonmuutoksen
seurauksiin on välttämätöntä. Nykyisin tiedeyhteisö onkin yksimielinen siitä, että kasvihuonekaasujenvähentämistoimenpiteistä huolimatta ilmasto lämpenee jonkin verran ja siinä määrin, että ehkäisevientoimenpiteidenohellatarvitaansopeutumisstrategioita(
3).
Sopeutuminenvoivähentääilmastonmuutoksenhaittojajalisätäsuotuisiavaikutuksia,muttasiitäaiheutuu
kustannuksia,eikä seestä kaikkiavaurioita. Muutostenääripäät, vaihtelevuus ja nopeusovat keskeisiäseikkojaalttiudessajasopeutumisessailmastonmuutokseen,eivätainoastaankeskimääräistenilmasto-olojenmuutokset.Ihmisenjaluonnonjärjestelmätsopeutuvatilmastonmuutokseentietyssämäärinautomaattisestija itsenäisesti, ja tätä voidaan täydentää suunnitelluilla sopeutumistoimenpiteillä. Euroopan sosio-ekonomisten järjestelmien sopeutumiskyky on suhteellisen hyvä taloudellisten edellytysten, pysyvänväestön(jokapystyyliikkumaanalueella)sekäkehittyneidenpoliittisten,institutionaalistenjateknologistentukijärjestelmientakia.
Komissio aikoo kuudennesta ympäristöä koskevasta toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 5 artiklan
3kohdansoveltamisessatukeutuaIPCC:ntyöhön.Tämänkomissiontoiminnanstrateginensuunnitteluonkuitenkin ajoituksen ja voimavarojen osalta vielä kesken. Kuudennessa tutkimuksen ja teknologiankehittämisenpuiteohjelmassatuettavantutkimuksenohellarahoitetaansiltiuseitaesittely-jatäytäntöön-panohankkeita,jailmastonmuutoksenvaikutuksetotetaanhuomioontietyilläaloilla.
RannikkoalueidenyhdennetynkäytönjahoidontoteuttamisestaEuroopassa30päivänätoukokuuta2002
annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2002/413/EY(
4) kehotetaan jäsenvaltioita
laatimaanrannikkoalueitaankoskeviakansallisiastrategioita.Strategioidenperusperiaatteitajaoleellisiaosiaovatkokonaisvaltainenpitkänaikavälinnäkökulmajailmastonmuutoksenaiheuttamienuhkientunnusta-minen.C58E/152 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
Vaikkajonkinlaistensopeutumistoimenpiteidentarveontieteellisestiyhävarmempaa,ilmastonmuutoksen
alueellistenjapaikallistenvaikutustenlaajuuteenliittyväepävarmuusmerkitseetässävaiheessahaastettakäytännönsopeutumishankkeillejatoimenpiteidenyksityiskohtaisellesuunnittelulle.Siksipainopisteenäonmahdollistenvaikutustenselvittäminenjamäärittäminensekäilmastonmuutoksenalueellistenvaikutustenentistäparempimallintaminen,jottavoidaanpohjustaakohdennettujasopeutumistoimenpiteitä.
Tällä alalla on meneillään useita hankkeita. EUrosion-hankkeen Euroopan laajuinen rannikkoalueiden
eroosion analyysi sisältää merenpinnan kohoamisen vaikutukset(
5). Life-välineen ”Living with the Sea”
-hankkeessa (LIFE99 /dash NAT/UK/006081) tarkasteltiin ilmastonmuutosta ja erityisesti biologista moni-muotoisuutta,kuntaas”CoastalChange,ClimateandInstability”-hankkeessa(LIFE97/dashENV/UK/000510)tutkittiin ilmastonmuutoksen aiheuttamien maanvyörymien lisääntymistä(
6). Rakennerahastojen SIAM-
tutkimuksessa selvitetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia Portugalissa(7). Interreg-ohjelmasta tuetaan
sellaisia hankkeita kuin Espace, jossa tarkastellaan yhdennettyjä alueellisia sopeutumisstrategioita, sekä
ComriskjaFrame(8),joissakeskitytäänmuunmuassailmastonmuutokseenliittyvääntulvariskiin.Euroopan
aluesuunnittelunjaaluekehityksenseurantaverkostossa(Espon)onhanke,jossatutkitaanluonnonuhkienalueellistajakautumistajaniidenvaikutuksiasekäotetaanhuomioonilmastonmuutos(
9).
ViidennessäTTK-puiteohjelmassaonmeneilläänuseitaeurooppalaisiahankkeita,joissakäsitelläänilmaston
vuodenaika- ja vuosivaihtelua sekä sen vaikutuksia Euroopassa. Demeter-hankkeessa onkin kehitettyluotettavamalli,jonkaavullavoidaanennustaailmastonvuodenaika-javuosivaihteluasekäsenvaikutuksiaEuroopan alueilla. On osoitettu, että ennusteiden sovelluksista saadaan suurta taloudellista hyötyämatkailun,maatalouden,energianjaterveydenalalla(http://www.ecmwf.int/research/demeter).Vastaavastiilmastonmuutosennustetta koskevissa eurooppalaisissa tutkimushankkeissa on vahvistettu mallintamallasaadut tulokset, joiden mukaan Välimeri on herkkä alue ja siihen vaikuttavat sadannan ja lämpötilanmuutokset,jotkaaiheutuvatilmastonmuutokseenliittyvienilmankasvihuonekaasupitoisuuksienlisäänty-misestä ilmakehässä. Useissa hankkeissa käsitellään myös ennustettuun ilmastonmuutokseen liittyväätulvien ja metsäpalojen riskiä Euroopan alueilla. Etenkin EFFS-hankkeessa(
10) (http://effs.wldelft.nl/)
on kehitetty eurooppalainen malli, jonka avulla tulvia voidaan ennustaa 4/dash10 päivää etukäteenja josta vesialan viranomaiset saavat hyödyllistä ennakkovaroitustietoa. Spread-hankkeessa (http://
www.algosystems.gr/spread/)kehitetäänpuitteitaEuroopanyhdennetynmetsäpalojenhallintajärjestelmän
kehittämistä ja toteuttamista varten. Lisäksi kuudennessa TTK-puiteohjelmassa (2003/dash2006) tarjotaanuusiatutkimusmahdollisuuksiaglobaalimuutostajaekosysteemejäkoskevallaensisijaisellaaihealueella.
Myösuseissajäsenvaltioissatoteutetaankansallisiahankkeitataiohjelmia,joissatarkastellaanilmaston-
muutoksen vaikutuksia (esimerkiksi Italian ENEA-tutkimus ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmaston-muutoksenvaikutuksiakoskevaohjelma).
Kaikkienhankkeidenyhtenätavoitteenaonkerätätietoa,jottavoidaanselvittäämahdollisiatoimintatapoja.
(1) Euroopanparlamentinjaneuvostondirektiivi 2000/60/EY,annettu23.lokakuuta2000,yhteisönvesipolitiikan
puitteista(EYVLL327,22.10.2000).
(2) EuroopanparlamentinjaneuvostonpäätösN:o1600/2002/EY,tehty22.heinäkuuta2002,kuudennestaympäristöä
koskevastayhteisöntoimintaohjelmasta(EYVLL242,10.9.2002).
(3) Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli, ”Climate Change 2001: Working Group II: Impacts, Adaptation and
Vulnerability”, Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelma/Maailman ilmatieteellinen järjestö (UNEP/WMO)
(http://www.grida.no/climate/ipcc_tar/wg2/index.htm).
(4) EYVLL148,6.6.2002.
(5) BudjettikohtaaB4-3090Bkoskevapilottihankeparlamentintarkistuksenjälkeen(http://www.eurosion.org).
(6) Life-välineenhankkeet(http://europa.eu.int/comm/environment/life/project/index.htm).
(7) IlmastonmuutosPortugalissa:skenaariot,vaikutuksetjasopeutumistoimenpiteet[SIAMII-viitelisätäänmyöhem-
min].
(8) Luoteis-Euroopanohjelman(http://www.nweurope.org)jaPohjanmerenohjelman(http://www.interregnorthsea.org/
index.asp?id=1)hankkeet.
(9) http://www.espon.lu
(10) Euroopantulvaennustejärjestelmä(EuropeanFloodForecastingSystem).6.3.2004FI C58E/153 Euroopanunioninvirallinenlehti