Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2679/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Yhteistyö oikeusasioissa Järjestäytynyt rikollisuus on yksi Itävallan puheenjohtajuuskauden pääkysymyksistä. Oikeudellisen yhteistyön puutteet edistävät kaikenlaista rajat ylittävää rikollisuutta. Kansainvälisen oikeusyhteistyön nopeuttamiseksi ja sen tehokkuuden parantamiseksi neuvosto hyväksyi yhteisen toimen, jonka on tarkoitus parantaa viranomaisten välisiä suoria yhteyksiä. Sama tavoite on parhaillaan käsiteltävällä ehdotuksella oikeusapua koskevan yhteistyön parantamiseksi, joka jättää kuitenkin vastaamatta tärkeisiin kysymyksiin. Tarvitaan ehdottomasti lisätoimia oikeusapuun ja luovutuksiin liittyvän yhteistyön tehostamiseksi ja siihen liittyvän byrokratian vähentämiseksi. 1. Aikooko tämänhetkinen puheenjohtajamaa tehdä aloitteita toimiksi, joilla voidaan nopeuttaa oikeudellista yhteistyötä ja parantaa sen tehokkuutta? 2. Jos vastaus on myönteinen, millaisista ehdotuksista on kyse? 3. Jos vastaus on kielteinen, miksi puheenjohtajamaa ei käytä mahdollisuuttaan tehdä aloitteita? Vastaus (9. marraskuuta 1998) Puheenjohtajavaltio Itävalta on täysin sitoutunut vahvistamaan jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välisiä järjestelyjä rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla. Tämä asia on mainittu painopistealueena Amsterdamin Eurooppa-neuvoston hyväksymässä järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassa(1), ja puheenjohtajavaltio tunnustaa, että vaikka tällä alueella on viime vuosina edistytty huomattavasti, on tarpeellista varmistaa, että edelleen edistytään mahdollisimman nopeasti. Itävallan puheenjohtajakauden aikana oikeudellisen yhteistyön alalla eniten huomiota kiinnitetään keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskevan yleissopimusehdotuksen viimeistelyyn; yleissopimus tehostaa ja saattaa ajan tasalle EU:n jäsenvaltioiden välillä eräiden erittäin tärkeiden kansainvälisten välineiden määräykset. Yleissopimusta koskevan ehdotuksen käsittely on erittäin pitkällä, ja puheenjohtajavaltio pyrkii kaikin tavoin saattamaan mahdollisimman nopeasti käsittelyn päätökseen menestyksellisesti. Vaikka keskinäistä oikeusapua koskevaan yleissopimusehdotukseen sisältyy useita eri asioita, on selvää, että oikeudellisen yhteistyön alalla on muita kysymyksiä, joiden käsittely EU:n tasolla voisi olla hyödyllistä. On sovittu, että oleellisia lisäkysymyksiä käsitellään erikseen sen sijaan, että viivytettäisiin yleissopimuksen tekemistä. Puheenjohtajavaltio Itävalta vie tätä hanketta parhaillaan eteenpäin. Itävallan puheenjohtajakauden painopistealueena on myös turvata 29. kesäkuuta 1998 hyväksytyllä yhteisellä toiminnalla(2) perustetun EU:n oikeudellisen verkoston tehokas toteuttaminen ja toiminta. Uuden verkoston päätarkoituksena on edistää yhteyksiä ja viestintää viranomaisten välillä niiden vaikeuksien ja viiveiden vähentämiseksi, joita muuten voisi ilmetä oikeudellista yhteistyötä koskevien pyyntöjen yhteydessä. On myös pantava merkille, että järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyvien kansainvälisten sitoumusten kansallisen tason soveltamista ja täytäntöönpanoa koskevan arviointijärjestelmän perustamisesta 5. joulukuuta 1997 hyväksytyn yhteisen toiminnan(3) mukaisesti parhaillaan arvioidaan jäsenvaltioissa käytössä olevia oikeudellisen yhteistyön järjestelyjä. Oikeudellisen yhteistyön parantamisen edistämiseksi puheenjohtajavaltio Itävalta järjesti lisäksi Innsbruckissa 28.-30. syyskuuta 1998 konferenssin rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön tulevaisuudesta Euroopassa. Konferenssissa tarkasteltiin oikeudellisen yhteistyön tämänhetkisiä ongelmia ja keskusteltiin niistä. (1) EYVL C 251, 15.8.1997, s. 1. (2) EYVL L 191, 7.7.1998, s. 4. (3) EYVL L 344, 15.12.1997, s. 7.