KIRJALLINEN KYSYMYS E-3159/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(5. marraskuuta 2002)

Aihe: Tehokkaimpien yrityspetoksia torjuvien keinojen soveltaminen EU:ssa ja sen ulkopuolella toimiviin, pörssinoteerattuihin yrityksiin

1. Millä perusteella komissio ilmoittaa komission jäsenen Frederik Bolkesteinin kautta vastustavansa, että eurooppalaisiin yrityksiin, jotka on noteerattu kotimaan lisäksi myös New Yorkin pörssissä tai joilla on sisaryhtiöitä Yhdysvalloissa, sovelletaan yhdysvaltalaista SarbanesOxley-lakia, jonka nojalla Yhdysvaltoihin sijoittautuneilta yrityksiltä edellytetään, että ne tekevät harhaanjohtavien taloudellisten tietojen antamisen mahdottomaksi niin, että huippujohtajia vaaditaan sitoutumaan riippumatonta valvontaa koskeviin velvoitteisiin ja järjestelyihin?

2. Kohdistuuko edellisessä kysymyksessä tarkoitettu vastustaminen ensisijaisesti velvoitteeseen perustaa riippumaton komitea, joka valvoo esimiehiä, ja kieltoon, jonka mukaan yritykset eivät saa antaa omille esimiehilleen lainaa? Miksi komissio vastustaa näitä velvoitteita?

3. Miksi EU:n ulkopuolella toimivien yritysten velvoittaminen noudattamaan sijoittautumisvaltion tai pörssinoteerauksen tehneen valtion sääntöjä, joiden tarkoituksena on yrityspetosten torjuminen, pidetään eräänlaisina ekstraterritoriaalioikeuksina? Eikö tällaisista oikeuksista olekin kyse ennemminkin silloin, jos omalla alueella toimivia yrityksiä ei velvoiteta noudattamaan maassa voimassa olevia säännöksiä?

4. Jotta saataisiin perustetuksi kokonaisvaltainen yrityspetosten vastainen toimenpidejärjestelmä, onko komissio valmis laatimaan Yhdysvaltojen kanssa sopimuksen, jonka lähtökohtana on, että tehokkaimpia valvontasääntöjä sovelletaan molempien alueiden sijoittautuneisiin yrityksiin ilman, että vaaditaan tai sallitaan poikkeusjärjestelyjä, jotta yhdysvaltalaisia yrityksiä, jotka on noteerattu eurooppalaisissa pörsseissä tai jotka ovat sijoittautuneet Eurooppaan, velvoitetaan noudattamaan EU:n voimassa olevia tai tulevia sääntöjä?

Lähde: Alankomaalainen päivälehti DeVolkskrant, 9. lokakuuta 2002.

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(19. joulukuuta 2002)

1. Yhdysvaltojen arvopaperi- ja pörssikomitean US Securities and Exchange Commissionin (SEC) puheenjohtajan Pittin ja Yhdysvaltojen kongressin jäsenten Sarbanesin ja Oxleyn kanssa käymässään kirjeenvaihdossa komissio on johdonmukaisesti ilmaissut täyden tukensa SarbanesOxley-lain tavoitteille. Lailla pyritään varmistamaan tilinpäätösraportoinnin asianmukaisuus ja siten palauttamaan sijoittajien luottamus pääomamarkkinoihin. Ilman alustavaa lausuntokierrosta hyväksytty SarbanesOxley-laki sisältää kuitenkin useita säännöksiä, jotka ovat kohtuuttomia ja rasittavia EU:n yrityksille ja tilintarkastusyhtiöille, koska niihin sovelletaan jo vastaavia yhteisön sääntöjä ja kansallisia sääntöjä. Tietyissä tapauksissa joudutaan jopa selvien lainvalintakysymysten eteen.

2. Komissio on määrittänyt seitsemän merkittävää huolenaihetta: yhteisön tilintarkastusyhtiöiden rekisteröinti julkisesta valvonnasta vastaavassa lautakunnassa Public Company Accounting Oversight Boardissa (PCAOB), Yhdysvaltojen pääsy EU:n tilintarkastusasiakirjoihin, tilintarkastuskomitealle asetettavat vaatimukset, tilintarkastajan riippumattomuus, yritysjohdolle myönnettävät lainat, tilinpäätösraportoinnin varmennus ja sisäisten valvontajärjestelmien sertifiointi. Sisämarkkina-asioista, verotuksesta ja tulliliitosta vastaava komission jäsen keskusteli näistä asioista Pittin kanssa lokakuun 2002 alussa. Ne otettiin huomioon myös sääntelyä koskevassa EU:n ja Yhdysvaltojen vuoropuhelumenettelyssä.

Jos sekä jäsenvaltiossa että Yhdysvalloissa noteraattujen EU:n yritysten tilintarkastuksia suorittavat EU:n tilintarkastusyhtiöt rekisteröitäisiin PCAOB:ssä, se merkitsisi EU:n suurille tilintarkastusyhtiöille kaksinkertaista valvontaa (EU ja Yhdysvallat). Se olisi tarpeetonta, rasittavaa ja tehotonta, ja se voisi jopa aiheuttaa ristiriitoja kahden valvontajärjestelmän välillä. Rekisteröintivaatimusten takia EU:n tilintarkastusyhtiöiden olisi sovellettava etiikkaa, tilintarkastusta, laadunvarmistusta ja tilintarkastajan riippumattomuutta koskevia Yhdysvaltojen vaatimuksia myös joihinkin EU:ssa suoritettaviin tilintarkastuksiin. Lisäksi PCAOB:n tarkastukset koskisivat EU:n tilintarkastusyhtiöitä myös EU:ssa, mikä johtaisi kaksinkertaiseen laadunvarmistukseen jäsenvaltioiden laadunvarmistusjärjestelmän kanssa.

SarbanesOxley-laissa myönnetään poikkeus Yhdysvaltojen pankkien johdolle lainansaantikiellosta. Poikkeus ei kuitenkaan koske Yhdysvalloissa noteerattuja EU:n pankkeja, vaikka ne kuuluvatkin omien jäsenvaltioidensa sääntelyviranomaisten kokonaisvaltaiseen konsolidoituun valvontaan. SEC on katsonut tämän olevan syrjintää, ja komissio on vaatinut sen poistamista.

3. Vaikka Yhdysvaltojen viranomaisilla on oikeus vaatia, että Yhdysvaltojen markkinoilla pääomaa keräävät yhtiöt onpa niiden kotipaikka Yhdysvalloissa tai Euroopassa noudattavat samoja menettelyvaatimuksia, ne eivät välttämättä ole muita viranomaisia paremmassa asemassa vahvistamaan tarkkoja sääntöjä, joita olisi sovellettava Yhdysvaltojen lainkäyttöalueen ulkopuolella. Jos poikkeusta ei myönnetä, sovelletaan moniin EU:n yrityksiin ja tilintarkastusyhtiöihin useita päällekkäisiä sääntöjä. Ne johtaisivat parhaimmassakin tapauksessa sääntöjen kaksinkertaistumiseen ja pahimmassa tapauksessa sääntöristiriitaisuuksiin, sekaannukseen, kaksinkertaisiin syytteisiin ja rangaistuksiin ja tarpeettomiin kustannuksiin.

4. Komissio katsoo, että SarbanesOxley-laki antaa erinomaisen mahdollisuuden edistää EU:n ja Yhdysvaltojen välistä sääntelyä koskevaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on ratkaista sääntelyyn liittyviä kysymyksiä myönteisesti ja rakentavasti. EU:n ja Yhdysvaltojen vuoropuhelun merkitys kasvaa yhä, koska yhteisössä on ryhdytty nopeasti yhtenäistämään pääomamarkkinoita ja rahoituspalveluja koskevaa lainsäädäntöä ja sääntelyä. Komissio aikoo lähikuukausina puuttua SEC:n kanssa kaikkiin edellä mainittuihin kysymyksiin, kun täytäntöönpanosäännöt on vahvistettu.