ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2090/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. EU:n kuudes tutkimuksen puiteohjelma.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0183 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2090/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: EU:n kuudes tutkimuksen puiteohjelma Mikä on syynä siihen, että kuudennessa tutkimuksen puiteohjelmassa on vähennetty sairauksia koskevaa tutkimusta ja että tietyt sairaudet on poistettu ohjelmasta kokonaan? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 2001) Komissio ei aio pienentää sairauksiin liittyvän tutkimuksen osuutta seuraavassa puiteohjelmassa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman osuudesta. Talousarvioesityksen mukaisesti sairauksiin liittyvään tutkimukseen käytettävien varojen määrän pitäisi itse asiassa kasvaa. Sairauksiin liittyvää tutkimusta tuetaan vahvasti erityisohjelman Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen ensisijaisen aihe-alueen 1.1.1 Terveysalan genomiikka ja bioteknologia kaikilla tutkimusaloilla. Tutkimuksen painopistealoilla keskitytään erityisesti seuraaviin aiheisiin: (i) Funktionaalisen genomiikan perustiedot ja -välineet; kehitetään välineitä ja lähestymistapoja, joiden avulla voidaan ymmärtää paremmin ihmisen sairauksia ja kehittää niihin tehokkaampia hoitomuotoja. (ii) Genomiikan ja bioteknologian sovellukset terveysalalla; genomiikkaa ja bioteknologian saavutuksia hyödynnetään uusien diagnoosi-, ennaltaehkäisy- ja hoitomenetelmien kehittämistä tukevassa teknisessä perustassa, ja vaikutukset ulottuvat tällöin useisiin eri sairauksiin. (iii) Sovellukset lääketieteen ja kansanterveyden alalla; tällä osa-alueella keskitytään erityisesti syöpäsairauksiin, sydän- ja verisuonitauteihin, harvinaisiin sairauksiin ja hermostosairauksiin. Tartuntatautien osalta keskitytään lääkeresistenssin torjuntaan. (iv) Merkittävimmät köyhyyteen liittyvät tartuntataudit; kolmea tärkeintä tartuntatautia, ihmisen immuunikatovirusta/immuunikatoa (HIV/AIDS), malariaa ja tuberkuloosia, pyritään torjumaan kehittyvien maiden köyhyyden vähentämisen yhteydessä. Sairauksiin liittyvää tutkimusta tuetaan välillisesti myös ohjelman osasta EU:n tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi yhteisön kansanterveysstrategian tukemiseksi suunnattujen toimien kautta. Sairauksiin liittyvä tutkimus hyötynee myös kansallisten tutkimustoimien koordinoinnin tukemiseen ehdotetusta seuraavan puiteohjelman rahoituksesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2419/01 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle. Tilastotietojen väärentäminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0244 - 0245



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2419/01 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle (3. syyskuuta 2001) Aihe: Tilastotietojen väärentäminen Kreikassa Euroopan unionin talous- ja sosiaalipolitiikassa pidetään erityisen tärkeänä tilastotietoja, joiden avulla voidaan kuvata yleistä kehitystä, tehdä jäsenvaltioiden välisiä vertailuja, tarkastella saavutettuja edistysaskeleita ja laatia suuntaviivoja. Tämä politiikka perustuu jäsenvaltioiden tilastoviranomaisten johdonmukaisiin työskentelytapoihin ja uskottavuuteen. Mitä komissio aikoo tehdä Kreikan tapauksessa, jossa kansallista tilastoviranomaista on syytetty jatkuvista viiveistä ja puutteista miesten ja naisten työllistymistä ja työttömyyttä koskevien tilastotietojen keruussa sekä hiljattain myös työllisyystilastojen väärentämisestä? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 2001) Kreikan työllisyyttä ja työttömyyttä koskevien tilastotietojen pääasiallinen lähde on työvoimatutkimus, joka jokaisen jäsenvaltion on toteutettava yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98(1) soveltamiseksi. Kreikan viimeiset neljännesvuosittaiset Eurostatille toimittamat tiedot olivat kuusi kuukautta myöhässä säädetystä määräajasta (vuoden 2000 kolmatta vuosineljännestä koskevat tulokset toimitettiin kesäkuussa 2001). Eurostatin tekemät laatutarkastukset eivät osoittaneet mitään erityistä poikkeavuutta näissä tuloksissa. Jos on tarpeen, komissio voi edellä mainitun asetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti pyytää, ja jäsenvaltiot ovat velvollisia toimittamaan, yksityiskohtaisia tietoja etenkin otanta-asetelman ja otoksen koon määrittelyssä käytetyistä perusteista. (1) EYVL L 77, 14.3.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2243/01 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle. San Carlosin apassiyhteisö Arizonassa USA:ssa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0226 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2243/01 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle (26. heinäkuuta 2001) Aihe: San Carlosin apassiyhteisö Arizonassa USA:ssa Jo vuosia Arizonan San Carlosin apassiyhteisö on voimakkaasti vastustanut suunnitelmaa rakentaa tähtitieteellinen observatorio apassien pyhän vuoren Grahamin laelle. Smithsonian Instituutin kaltaiset arvovaltaiset laitokset ovat kunnioituksesta Pohjois-Amerikan alkuperäväestön kulttuuria ja uskontoa kohtaan kieltäytyneet osallistumasta hankkeeseen. Rakennushankkeeseen osallistuvat esimerkiksi Vatikaanin observatorio ja Firenzen Arcetrin astrofysiikan observatorio sekä saksalainen Max Planck -instituutti. 1. Onko komissio tietoinen, millaista yhteisön rahoitusta kolme yllä mainittua instituuttia nauttivat? 2. Jos komissio on tietoinen rahoituksesta, onko se komission mielestä oikein? 3. Eikö yhteisön varat pitäisi evätä laitoksilta, jotka eivät anna arvoa muiden kansojen kulttuurille ja uskonnolle? Christoffer Pattenin komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2001) 1. Komissio ei osallistu tähtitieteellisen observatorion rakennushankkeeseen Arizonassa (Yhdysvalloissa) eikä rahoita tätä hanketta parlamentin jäsenen mainitsemien kolmen eurooppalaisen tähtitieteellisen tutkimuslaitoksen kautta. Kolmesta mainitusta instituutista vain Heidelbergissa sijaitseva Max Planck Institute für Astronomie osallistuu tähtitieteen temaattiseen verkkoon, jota rahoitetaan yhteisön tutkimuksen erityisohjelmasta Tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen. 2. Komission tehtävänä ei ole ottaa kantaa tutkimusinfrastruktuurihankkeeseen, joka ei ole yhteisölle merkityksellinen ja joka toteutetaan yhteisön yhteistyökehyksen ulkopuolella. 3. Komissio tarjoaa yhteisön tutkimusrahoitusta hankkeille, joista on tehty ehdotuspyyntö ja joiden on täytettävä korkealle tieteelliselle tasolle ja yhteisön lisäarvolle asetetut ehdot sekä oltava yhdenmukaiset yhteisön oikeuden ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisten olennaisten eettisten periaatteiden kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1646/01 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle. Itä-Timor ja murhaajien liian lievät tuomiot.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0070 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1646/01 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Itä-Timor ja murhaajien liian lievät tuomiot Kansainvälisen lehdistön mukaan indonesialainen tuomioistuin tuomitsi 10-20 vuoden rangaistuksiin kuusi puolisotilaallisten ryhmittymien jäsentä. Nämä ryhmittymät alkoivat heti vuoden 1999 kansanäänestyksen jälkeen levittää kauhua murhaten satoja siviilejä Timorilla. Tuomitut ovat todistetusti sekaantuneet kolmen Yhdistyneiden Kansakuntien työntekijän, amerikkalaisen Carlos Casaeresin, etiopialaisen Samson Aregahegnin ja kroatialaisen Peril Simundzen murhaan. Tämä kolmoismurha johti aikanaan kaikkien Itä-Timorissa työskennelleiden humanitaaristen ja rauhanjärjestöjen työntekijöiden evakuointiin sekä kansainvälisen yhteisön lukuisiin tuohtumuksen ja paheksunnan osoituksiin. Uutislähteen mukaan edellä mainitut ryhmittymien jäsenet olisivat lisäksi kuulleet tuomionsa tyynesti ja, naurettavan lievät rangaistukset kuultuaan, alkaneet heti iloita. He suostuivat jopa valokuvattavaksi. Juuri ennen tätä oikeudenkäyntiä tuomittiin kolmeksi kuukaudeksi vankeuteen Eurico Guterres, yksi huomattavimmista itsenäisyyttä vastustaneista puolisotilaallisten ryhmittymien johtajista. Hän on tunnustanut osallistuneensa siviilien joukkomurhiin Itä-Timorin alueella. Euroopan unioni on tukenut Indonesian hallitusta maan siirtymisessä demokraattiseen hallintoon. Yhteistyön ehdottomana edellytyksenä on ollut ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja takaaminen sekä oikeusvaltion luominen maahan. Onko neuvosto ilmaissut kantansa Indonesian hallitukselle tällaisista uhrien muistoa häpäisevistä, kansainväliseen oikeuteen sopimattomista tuomioista? Aikooko neuvosto jatkaa nykyistä yhteistyöohjelmaa Indonesian viranomaisten kanssa? Vastaus (8. lokakuuta 2001) Unioni ilmaisi selvästi 10. toukokuuta antamassaan julkilausumassa olevansa syvästi pettynyt siihen, että kuudelle henkilölle, jotka olivat osallisia Atambuassa, itäisessä Nusa Tenggarassa syyskuussa 2000 tapahtuneeseen YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston (UNHCR) kansainvälisen henkilöstön kolmen jäsenen murhaan, annettiin huomattavan lievät tuomiot. Neuvosto ei ole kommentoinut erikseen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia muita tapauksia, mutta 14. toukokuuta antamissaan päätelmissä se korosti Indonesian hallituksen olevan vastuussa siitä, että ihmisoikeuksia ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta rikkoneet joutuvat oikeuden eteen. Neuvosto ilmaisi huolestuneisuutensa siitä, että äskettäiset oikeuden päätökset eivät täytä kansainvälisiä oikeus- ja oikeudenmukaisuusnormeja. Samassa yhteydessä neuvosto toisti tukevansa vahvaa, demokraattista, yhtenäistä ja vaurasta Indonesiaa. Se rohkaisi Indonesian hallitusta vahvistamaan edelleen demokratiaa ja ihmisoikeuksia. Neuvosto on edelleen sitoutunut kehittämään läheisempää suhdetta Indonesiaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1744/01 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle. Vapaapäivät.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1744/01 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle (15. kesäkuuta 2001) Aihe: Vapaapäivät Saksalaisen Focus-aikakauslehden numerossa 21/2001 julkaistujen tietojen mukaan eräästä Euroopan komission katsauksesta käy ilmi, että EU:n virkamiehillä on vuodessa 20 erilaisiin juhlapäiviin perustuvaa vapaapäivää. Luku on unionin korkein. Seuraavaksi eniten vapaapäiviä on Kreikassa (16) ja Itävallassa (15). Vähiten vapaapäiviä (yhdeksän päivää) on Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 1. Pitävätkö tiedot paikkansa? 2. Mikäli pitävät, millä tätä käytäntöä perustellaan? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) Henkilöstösääntöjen 61 artiklan mukaan yleisten vapaapäivien luettelo laaditaan vuosittain toimielinten välillä tehtävällä sopimuksella sen jälkeen, kun on kuultu toimielinten välistä henkilöstösääntökomiteaa, ja noudattaen Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia asetuksia ja määräyksiä (ks. jäljempänä 1 artikla) sekä henkilöstösääntöjen liitteenä olevaa tekstiä. Toimielinten henkilöstöllä on tavallisesti 17 yleistä vapaapäivää, vaikkakin niitä voi joskus olla 18 tai 19, kuten vuonna 2001. Tämä vaihtelu johtuu siitä, että EU:n virkamiehiä palvelukseensa ottavat toimielimet tavallisesti hyväksyvät isäntämaidensa yleiset vapaapäivät, mutta tällaisten yleisten vapaapäivien sattuessa viikonlopuksi menetettyjä päiviä ei hyvitetä ylimääräisellä vapaapäivällä. 1 artikla 1. Yleisiä vapaapäiviä ovat: - uusivuosi 1. tammikuuta - 2. pääsiäispäivä - työn päivä 1. toukokuuta - puheenjohtaja Robert Schumanin vuonna 1950 antaman julistuksen vuosipäivä 9. toukokuuta - helatorstai - helluntain jälkeinen maanantai - Neitsyt Marian taivaaseenastumisen päivä 15. elokuuta - pyhäinpäivä 1. marraskuuta - vainajien muistopäivä 2. marraskuuta - joulupäivä 25. joulukuuta - ja virkamiesten asemamaan kansalliset juhlapäivät. 2. Yleisiä vapaapäiviä voivat olla: - pitkäperjantai - pääsiäislauantai - jouluaatto 24. joulukuuta - tapaninpäivä 26. joulukuuta - uudenvuodenaaton iltapäivä 31. joulukuuta. 3. Toimielin voi säätää erityisellä päätöksellä poikkeuksia 1 ja 2 kohdassa annettuihin sääntöihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2132/01 esittäjä(t): Renate Sommer (PPE-DE) komissiolle. Vanhojen metsien suojelu Euroopassa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2132/01 esittäjä(t): Renate Sommer (PPE-DE) komissiolle (17. heinäkuuta 2001) Aihe: Vanhojen metsien suojelu Euroopassa EU on joidenkin vuosien ajan antanut käyttöön huomattavia rahasummia suojellakseen metsiä tulipalojen ja ilmansaastumisen tuhoilta. Monissa EU-maissa raivataan kuitenkin suuria, joskus useiden satojen vuosien ikäisiä metsäalueita, laillisesti ja laittomasti, jotta saadaan tilaa teollisuudelle tai asutukselle. Tämä ei sovi yhteen sen tavoitteen kanssa, että halutaan lopettaa metsien pinta-alan väheneminen. 1. Miten komissio voisi vaikuttaa näihin maihin, ettei niissä enää raivattaisi arvokkaita metsiä? 2. Mitä keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelmia komissiolla on raivattujen alueiden uudelleen metsittämisen tukemiseen EU:ssa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2001) Yhdistyneiden Kansakuntien kertomus pohjoisten lauhkeiden alueiden metsävaroista (Global Forest Resources Assessment 2000, ECE/FAO TBFRA 2000) osoittaa, että metsäpinta-ala yhteisön kaikissa jäsenvaltioissa on toisin kuin Yhdysvalloissa ja Kanadassa lisääntynyt 50:nä viime vuotena. Aluesuunnittelu ja metsäpolitiikka kuuluvat yhteisössä jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio voi vastustaa metsitettyjen alueiden mahdollista käyttöä perusrakenteita ja metsänparannusta koskevissa toimenpiteissä ainoastaan, jos kyseessä ovat erityisen suojelun kohteena olevat alueet, joihin sovelletaan yhteisön oikeutta, mm. luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/43/ETY(1). Yhteisö kannustaa metsiensuojelun lisäksi maaseudun kehittämispolitiikan yhteydessä metsien taloudellisen, ekologisen ja sosiaalisen aseman säilyttämiseen ja parantamiseen sekä viljelyalueiden metsittämiseen tarkoitettuja jäsenvaltioiden investointeja. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR:n) tukiosaston talousarvioesityksessä vuodelle 2002 esitetään maaseudun kehittämisen yhteydessä 288 miljoonaa euroa metsiä koskevien toimenpiteiden kehittämiseksi jäsenvaltioiden ohjelmissa. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1670/01

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle

(15. kesäkuuta 2001)

Aihe: Kreikan Traakian pomakkien ja romanien kulttuuri-identiteetin kunnioittaminen

Kreikan Traakiassa asuu noin 120 000 kreikkalaista muslimia. Heistä puolet on turkkilaissyntyisiä ja loppuosa pomakkeja ja romaneja (roma). Uskontoa voi harjoittaa vapaasti, alueella on

useita moskeijoita ja pappeja. Kreikan valtio täyttää täysin velvollisuutensa, päinvastoin kuin Turkki, joka on kokonaan karkottanut kristityt Istanbulista ja Imrozin ja Tenedosin saarilta ja joka luo jatkuvasti esteitä jumalanpalvelusten pitämiselle niissä muutamissa kristittyjen kirkoissa, joita maahan on jätetty.

Kreikan valtio kuitenkin täysin käsittämättömästä syystä kieltää pomakeilta ja romaneilta äidinkielen opetuksen kouluissa, vaikka näitä kieliä on puhuttu satoja vuosia. Pomakkien ja romanien lapset Kreikan Traakiassa joutuvat opiskelemaan turkkia kouluissa, vaikka nämä ryhmät julistavat kaikin keinoin omaleimaisuuttaan ja toivovat saavansa opiskella omia kieliään. Etenkin pomakkien kielen osalta on painotettava, että sitä käytetään laajalti jokapäiväisessä elämässä ja että sillä on oma kirjaimisto ja kielioppi. Lisäksi pomakkiopettajat ovat laatineet perusasteen oppikirjoja, mutta niitä ei käytetä, koska Kreikan valtio haluaa, että pomakkilapsia opetetaan vain turkin kielellä.

Katsooko neuvosto, että Kreikan viranomaisten pyrkimykset hävittää pomakkien ja romanien kielet Kreikan Traakiassa ja korvata ne turkilla on vähemmistöjen kielellistä ja kulttuurista identiteettiä koskevien EU:n periaatteiden ja tavoitteiden mukaista? Mihin konkreettisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä, jotta Kreikan viranomaiset saataisiin kunnioittamaan pomakkien ja romanien kielellistä omaleimaisuutta Kreikan Traakiassa?

Vastaus

(8. lokakuuta 2001)

Mitä tulee vähemmistökielisen koulutuksen tarjontaan Kreikassa tai missä tahansa muussa jäsenvaltiossa, arvoisalle parlamentin jäsenelle muistutetaan perustamissopimuksen 149 artiklasta, jossa todetaan, että yhteisön on pidettävä täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta. Samoin kulttuurin alalla yhteisön toiminnassa rajoitutaan rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa (perustamissopimuksen 151 artikla).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1778/01 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Kasinon perustaminen Zelezna Rudan (Böömin Eisensteinin) rautatieasemalle.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0101 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1778/01 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (15. kesäkuuta 2001) Aihe: Kasinon perustaminen Zelezna Rudan (Böömin Eisensteinin) rautatieasemalle Valtioiden rajalla sijaitseva Eisensteinin rautatieasema on osittain Saksan valtion (Baijerin Eisenstein) ja osittain Tekin tasavallan (Zelezna Ruda) alueella. Saksan puoleisessa osassa on baijerilais-böömiläinen luonnon- ja kansallispuiston tiedotuskeskus. Keskusta on rahoitettu muun muassa Interreg III -aloitteesta. Aseman tekkiläisen puolen restauroinnissa käytettiin runsaasti Phare CBC -ohjelman rahoitusta. Muun muassa Euroopan vihreä sydän -yhdistys perusti sinne tapaamispaikan. Saamiemme tietojen mukaan aseman tekkiläiselle puolelle aiotaan nyt perustaa pelikasino. Kysynkin komissiolta seuraavaa: 1. Pitääkö paikkansa, että rautatieaseman tekkiläiselle puolelle aiotaan perustaa kasino? 2. Jos pitää, onko kasinon perustaminen Phare CBC -ohjelman sääntöjen mukainen ja millaisia nämä säännöt ovat? 3. Jos kasinon perustaminen on Phare CBC -ohjelman sääntöjen mukainen, miten se voitaisiin käytännössä estää? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Rautatieasemarakennuksen kunnostamista elezná Ruda Albìtínissa koskeva hanke on sisältynyt Pharen rajat ylittävän yhteistyön ohjelmaan CZ 9604. Komissio ei ole kuullut, että aseman Tekin puoleiseen osaan olisi suunnitteilla kasino. Jos sellainen ehdotus tehtäisiin, siitä jouduttaisiin keskustelemaan Pharen CZ 9604 -ohjelman täytäntöönpanosta vastaavan ministeriön eli aluekehitysasiain ministeriön kanssa, koska hankeselvityksessä vahvistetuista tavoitteista, joiden perusteella hanke rahoitettiin, on pidettävä kiinni rahoituspöytäkirjaa allekirjoitettaessa sovitun mukaisesti. Hankeselvityksessä eritellään ne palvelut ja mukavuudet, joita kunnostetussa rakennuksessa on oltava tarjolla, kuten matkailijoille tarkoitettu ravintola, noutopöytä, odotushuone ja matkatavarasäilö. Mahdollisille muutoksille tarvitaan komission hyväksyntä, eikä se hyväksyisi kasinon lisäämistä tarjolla oleviin palveluihin ja mukavuuksiin. Aluekehitysasiain ministeriön täytäntöönpanoviraston toimittamien tietojen mukaan edunsaajana ollut Tekin rautatieyhtiö käynnisti ravintolan avaamista ja pyörittämistä koskevan julkisen tarjouskilpailun sen jälkeen, kun rakennus oli kunnostettu ja luovutettu sen käyttöön. Tarjouskilpailun voittaneen yrityksen nimi on Ingo Casino. Tämä selittänee kunnostetun rakennuksen käytöstä syntyneen väärinkäsityksen. Joka tapauksessa edunsaajaa aiotaan muistuttaa siitä, että sovittuja ehtoja on noudatettava. Mikäli niitä ei noudateta, Phare-ohjelmasta myönnetyt varat pyydetään palautettaviksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1810/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Koiran ja kissan karvoista valmistettujen tuotteiden kieltäminen.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0108 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1810/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (19. kesäkuuta 2001) Aihe: Koiran ja kissan karvoista valmistettujen tuotteiden kieltäminen Tietääkseni Yhdysvaltojen hallitus on äskettäin kieltänyt koiran ja kissan karvoista valmistettujen tuotteiden myynnin. Aikooko komissio näin ollen esittää ehdotukset, joilla kielletään koirista ja kissoista saatavien tuotteiden myynti koko unionissa ja tällaisten tuotteiden vienti unionista? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) Yhdysvaltojen laki HR 4868, joka koskee kissojen ja koirien turkista valmistettujen tuotteiden tuonnin ja muun kaupan kieltämistä, tuli voimaan 9. marraskuuta 2000. Sillä pyritään kieltämään kissojen ja koirien turkista valmistettujen tuotteiden myynti, valmistus, myyntiin tarjoaminen, kuljetus ja jakelu riippumatta siitä, mistä ne ovat peräisin (ainoana poikkeuksena kuolleiden henkilökohtaisten lemmikkieläinten tuonti, vienti ja kuljetus epäkaupallisiin tarkoituksiin, mihin luetaan myös täytettyinä säilytetyt lemmikkieläimet). Kyseessä on maan sisäinen kielto, joka on laajennettu koskemaan myös ulkomaankauppaa. Mitä tulee kysymykseen siitä, aikooko komissio tehdä ehdotuksia koko yhteisön kattavan kiellon määräämiseksi, on syytä muistaa, että kauppapolitiikka on vain yhteisön sisäisen politiikan heijastuma. Koska tällaisissa aroissa poliittisissa kysymyksissä olisi sovellettava toissijaisuusperiaatetta ottaen huomioon rajoitukset, jotka EY:n perustamissopimuksessa asetetaan tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle, ja koska mikään jäsenvaltio ole antanut lainsäädäntöä kissa- ja koiraturkisten myynnin, valmistuksen ja jakelun estämiseksi omalla alueellaan, komissio ei katso, että kysymys kissa- ja koiraturkisten myynnistä antaisi tässä vaiheessa aihetta koko yhteisöä koskeviin lakialoitteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2445/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle. Vesiskoottereiden käyttöä ja uimareiden turvallisuuden takaamista koskevat säädökset.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0245 - 0245



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2445/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Vesiskoottereiden käyttöä ja uimareiden turvallisuuden takaamista koskevat säädökset Espanjassa on kesän aikana tapahtunut monia ja vakavia onnettomuuksia, jotka liittyvät vesiskoottereiden käyttöön rannoilla ja rannikoilla. Valitettavana tuloksena on useita kuolonuhreja ja lukuisia loukkaantuneita. Tämä tilanne on aiheuttanut luonnollisesti levottomuutta kansalaisissa, ja vakavia epäilyksiä siitä, onko olemassa kansallista lainsäädäntöä, joka takaa täysin ja tehokkaasti vesiskoottereiden käyttäjien ja uimarien turvallisuuden. Lisäksi vesiskoottereiden vuokraus ja käyttö on yleistymässä kaikissa unionin maissa, erityisesti niissä, joiden rannikoilla vierailee kesäkuukausina runsaasti turisteja. Voiko komissio näin ollen kertoa, onko aiheesta laadittu unionin lainsäädäntöä? Mikäli on, mistä säädöksestä on kyse ja kuinka sitä sovelletaan? Mikäli ei ole, aikooko komissio kiireellisesti edistää sen laatimista, jotta se voisi tulla voimaan ennen seuraavaa turistikautta tänä vuonna syntyneen tilanteen välttämiseksi ja kaikkien niiden kansalaisten turvallisuuden takaamiseksi, jotka haluavat nauttia merestä täysin turvallisissa olosuhteissa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2001) Vesiskoottereiden käyttöä säännellään yhteisössä kansallisella lainsäädännöllä. Yhteisön tasolla sääntelyä ei tällä alueella ole, eikä suunnitelmia yhteisön toimenpiteiden käynnistämiseksi vesiskootterien käytön osalta ole esitetty. Tämäntyyppisten alusten rakenteeseen liittyvien sääntöjen osalta komissio on antanut lokakuussa 2000 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 94/25/EY(1) muuttamiseksi. Tämä ehdotus on parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä. Ehdotuksella pyritään antamaan tarvittavat turvallisuusvaatimukset vesiskoottereiden rakenteelle sekä pakokaasu- ja melurajoitukset kaikille huvivenemoottoreille, mukaan luettuina vesiskoottereiden moottorit. Ehdotuksen tarkoituksena on tehostaa sisämarkkinoiden toimintaa ja samalla taata ympäristö- ja turvallisuusvaatimusten korkea taso. (1) EYVL C 62 E, 27.2.2001.