ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2171/99 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Britannian tiedustelupalvelun harjoittama telekuuntelu.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0013 - 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2171/99 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Britannian tiedustelupalvelun harjoittama telekuuntelu Ottaen huomioon tiedot, joiden mukaan Britannian tiedustelupalvelu kuuntelee kaikkia teleyhteyksiä Irlantiin ja Irlannista, voiko komissio selvittää mitä seuraamuksia tällä toiminnalla on yhteisön poliittiselle yhteenkuuluvuudelle? Mitä vaikutuksia tällä on kaupallisten yritysten oikeuteen nauttia vapaista kansainvälisistä ja yhteisön sisäisistä yhteyksistä, ja miten se vaikuttaa kansalaisten henkilökohtaiseen tai kaupallisesti arkaluontoiseen yhteydenpitoon? Voiko komissio selvittää Britannian viranomaisilta pitävätkö tiedot paikkansa ja jos pitävät, vakoileeko Britannia myös muita jäsenvaltioita samalla tavalla? Voiko komissio myös kertoa rikkooko tuontapainen toiminta yhteisön lainsäädäntöä? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Komissiolla ei ole tietoa asioista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysymyksessä mainittua asiaa, joka kuuluu täysin kansallisille viranomaisille. Komissio haluaa kuitenkin puolustaa yhteisön etuja ja tuomita kaikki toimet, joilla uhataan viestinnän koskemattomuutta eri elinten sisällä ja välillä sekä kaupallisten yritysten tai yksittäisten kansalaisten välillä EU:ssa ja sen ulkopuolella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2468/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Direktiivin 91/174 ETY täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2468/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Direktiivin 91/174 ETY täytäntöönpano Itävallan mehiläishoitajien ammattiliitto on jättänyt vuonna 1997 komissiolle valituksen siitä, että direktiiviä 91/174/ETY(1) ei ole pantu täytäntöön. - Onko komissio aloittanut asiaa koskevat tutkimukset? - Onko Itävalta antanut asiaa koskevan lausunnon? - Onko komission tutkimukset saatettu päätökseen? - Mitkä ovat tutkimuksen tulokset? (1) EYVL L 85, 5.4.1991, s. 37. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) Komissio on todella saanut Itävallan mehiläishoitajien liitolta (Österreichischer Imkerbund) valituksen siitä, että Niederösterreichin, Kärntenin ja Steiermarkin alueviranomaiset kieltävät Buckfast-mehiläisten kasvatuksen. Valituksessa kysyttiin lisäksi, ovatko nämä toimenpiteet kotieläinjalostusta ja polveutumista koskevista vaatimuksista puhdasrotuisten eläinten kaupassa ja direktiivien 77/504/ETY ja 90/425/ETY muuttamisesta 25 päivänä maaliskuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/174/ETY mukaisia. Direktiivin osalta komissio voi vahvistaa, että EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukainen rikkomisesta johtuva menettely aloitettiin Itävaltaa vastaan, koska se ei ollut toimittanut tietoja täytäntöönpanotoimista. Menettely kuitenkin keskeytettiin sen jälkeen, kun kyseisistä toimenpiteistä toimitettiin tieto. On syytä tarkentaa, että yhteisöjen tuomioistuin tuli asiassa C-67/97, joka koski muuhun kuin alkuperäiseen lajiin kuuluvien mehiläisten pitämistä Læsøn saarella Tanskassa, siihen tulokseen, että koska mitään täytäntöönpanotoimia ei ole annettu mehiläisten osalta, direktiiviä 91/174/EY ei voida soveltaa tässä tapauksessa, ja siksi sovelletaan edelleen kansallisia säännöksiä, joiden on kuitenkin oltava perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklan (entisen 30 ja 36 artiklan) mukaisia. Edellä mainitussa tuomiossa tuomioistuin totesi, että kansallista lainsäädäntöä, jossa kielletään pitämästä Læsøn kaltaisella saarella muita kuin alalajiin Apis mellifera mellifera kuuluvia mehiläisiä, on pidettävä perustamissopimuksen 30 artiklan (entisen 36 artiklan) nojalla perusteltuna eläinten terveyden ja elämän suojelemisen vuoksi. Komission mielestä tätä oikeuskäytäntöä voitaisiin tietyin edellytyksin soveltaa myös muihin, Læsøn saarta laajempiin alueisiin. Parhaillaan on käynnissä tutkimus siitä, täyttyvätkö edellytykset tiettyjen mehiläislajien pitämisen rajoittamiselle kyseisillä Itävallan alueilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2741/99

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Aloitteet monikulttuurisen yhteiskunnan suosimiseksi, jotka perustuvat alueellisen identiteetin suojeluun ja joilla pyritään maahanmuuttaneiden Euroopan unionin jäsenvaltioissa asuvien kansalaisten identiteetin suojeluun

Eri jäsenvaltioiden, Alankomaat mukaan lukien, yliopistoissa, yksityisissä ja valtion kouluissa kokeillaan yhteisöstä tai sen ulkopuolelta muuttaneiden kansalaisten opetuksessa opetusmenetelmiä asuinmaan kielen opettamiseksi maahanmuuttaneiden kulttuuri ja äidinkieli huomioonottaen.

Nämä menetelmät ovat osoittautuneet hyvin tehokkaiksi ja niitä sovelletaan menestyksekkäästi myös sellaisilla alueilla, kuten Friisia, jolla maahanmuuttajille opetetaan myös ns. paikallista tai vähemmistökieltä, joka antaa heille mahdollisuuden sulautua täysin paikalliseen väestöön. Jokaisen identiteetin arvostus kaikilla sen tasoilla antaa muun muassa mahdollisuuden torjua paremmin ja tehokkaammin muukalaisvihaa, rasismia ja poliittisia ja kulttuurisia äärimmäisyyden muotoja.

Aikooko komissio tutkia näitä aloitteita ja varata yhteisön rahoitusta sellaisten monikulttuuristen opetusmenetelmien edistämiseen, joissa otetaan huomioon kaikkien niiden kansalaisten identiteetin sekä paikallisen ja alueellisen identiteetin kunnioittaminen, jotka asuvat laillisesti Euroopan unionin jäsenvaltioissa?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2000)

Komissio on jo pitkään tukenut aloitteita, joilla pyritään edistämään monikulttuurisuutta ja jäsenvaltioissa asuvien maahanmuuttajien integrointia. Toiminnan perustana on siirtotyöläisten lasten koulutuksesta 25. heinäkuuta 1977 annettu neuvoston direktiivi 77/486/ETY(1).

Vuodesta 1977 alkaen komissio on aina sisällyttänyt työohjelmiinsa kulttuurienvälisen koulutuksen keinona oppia suhtautumaan myönteisesti sosiaaliseen ja kulttuuriseen moninaisuuteen ja toimimaan aktiivisesti sen edistämiseksi. Koko Sokrates-ohjelma on perustettu tässä hengessä, ja Comenius-ohjelmassa on erityinen kulttuurienvälistä koulutusta ja maahanmuuttajien lapsia koskeva toimi. Kyseiseen toimeen kuuluville aloitteille myönnetään rahoitusta Sokrates-ohjelman toisessa vaiheessa, koska kulttuurienvälinen koulutus valmistaa tulevia sukupolvia elämään yhdessä demokraattisessa ja moniarvoisessa yhteiskunnassa, jossa edistetään kaikkien kansalaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia.

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietänee, komissio myöntää Sokrates-ohjelman lisäksi rahoitustukea myös alueellisten tai vähemmistökielten ja -kulttuurien tukemiseen ja säilyttämiseen. Erityisesti painotetaan koulutushankkeita ja oppimateriaalien laatimista.

Kyseisessä hankkeessa on tarkoitus parantaa jäsenvaltioiden tai ETA-alueen maiden joissakin osissa perinteisesti puhuttujen kielten asemaa. Komissio tutkii parhaillaan mahdollisuuksia toteuttaa tätä alaa koskeva monivuotinen toimintaohjelma.

(1) EYVL L 199, 6.8.1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2698/99 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle. Valuuttavarantojen hallintaoikeus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2698/99 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Valuuttavarantojen hallintaoikeus Euroon (3. vaiheeseen) osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien on luovutettava valuuttavarantojensa tarkemmin määriteltävän osan hallintaoikeus EKP:lle. Mikäli jäsenvaltio joutuu jättämään yhteisen valuutan, palautuuko hallintaoikeus tällöin automaattisesti kansallisille keskuspankeille ilman maksuja, taloudellisia seuraamuksia tai vastaavia? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 2000) EY:n perustamissopimuksessa ei määrätä euron käytöstä luopumisesta euroon osallistuvassa maassa. Niinpä se ei myöskään sisällä määräyksiä valuuttavarantojen hallintaoikeuden mahdollisesta palauttamisesta kansalliselle keskuspankille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2709/99

esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: La Puntan maatalousalue (Valencia, Espanja)

Valencian yleisten töiden, kaupunkisuunnittelun ja liikenteen ministeriö haluaa rakentaa Valencian satamaa varten logistiikkapuiston (ZAL) La Puntaan, joka on kaupungin laidalla sijaitseva maatalousalue. La Punta on Euroopan unionissa ainutlaatuinen kestävän ja tehokkaan viljelyn mallialue, joka palvelee kaupunkien kuluttajia. Hankkeen ympäristövaikutusten arviota tehtäessä ei kuultu asukkaita, joita asia koskee, eikä otettu huomioon vaihtoehtoja ja rikottiin siten ympäristövaikutusten arvioinnista annettuja direktiivejä 85/337/ETY(1) ja 97/11/EY(2).

Suunnitelmassa perustellaan vaihtoehtoisten sijoituspaikkojen huomioon ottamatta jättämistä viittaamalla epämääräisiin toiminnallisiin tekijöihin, joista tärkein näyttää olevan se, että logistiikkapalvelujen pitäisi olla lähellä satamaa. On kuitenkin sijoituspaikkoja, jotka olisivat jopa lähempänä konttiterminaalia kuin La Punta ja joissa vaikutukset ympäristöön, maatalouden tuotantoon ja työvoimaan sekä historialliseen perintöön olisi paljon vähäisempi kuin La Puntassa. ZAL-suunnitelmassa ei analysoida myöskään mahdollista vaikutusta lähellä sijaitsevaan Albuferan suojelualueeseen, josta on säädetty Valencian lainsäädännössä ja joka on sisällytetty moniin kansainvälisiin sopimuksiin (Ramsar, lintujen erityinen suojelualue, direktiivi 92/43/ETY(3) luontotyyppien suojelusta).

Suunnitelman ympäristövaikutusten arviossa tunnustetaan esimerkiksi, että ZAL:n toiminta saattaa saastuttaa Valencian tasangon pohjavesiä, mutta ei selvitetä tarpeeksi yksityiskohtaisesti, miten se vaikuttaisi luonnonsuojelualueeseen. Suunnitelmassa tunnustetaan myös, että koska asfaltoinnin vuoksi maa tulee vettä läpäisemättömäksi ja koska La Puntassa toteutetaan monia infrastruktuurihankkeita, ZAL johtaisi paikallisten voimakkaiden sateiden sattuessa tulvavaaran kasvuun. Siksi suunnitellulla teollisuusalueella tarvitaan monia korjaavia toimenpiteitä. Suunnitelmassa ei kuitenkaan oteta huomioon tulvavaaraa ZAL:n lähellä olevilla asuntoalueilla, jotka menettäisivät nyt viljelymaan tarjoaman kapasiteetin imeä sadevettä.

Katsooko komissio, että Espanjan viranomaiset ovat toimineet ympäristövaikutusten arviointia koskevien direktiivien vastaisesti erityisesti siinä, että paikallisia asukkaita ei ole kuultu eikä harkittu vaihtoehtoja? Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa turvatakseen, että Albuferan luonnonsuojelualue ei kärsi ZAL-hankkeesta?

(1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 140.

(2) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5.

(3) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(28. helmikuuta 2000)

Komissio tuntee osittain arvoisan parlamentin jäsenen kuvaaman tilanteen vetoomuksen n:o 749/94 perusteella.

Parlamentin jäsenen esittämien uusien näkökohtien osalta komissio on ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin saadakseen tietoonsa niitä koskevat yksityiskohdat sekä varmistaakseen, että asiaan liittyviä direktiivejä sovelletaan asianmukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2452/99 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) neuvostolle. Yhteisön Nuoriso-toimintaohjelma.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2452/99 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) neuvostolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Yhteisön Nuoriso-toimintaohjelma Komissio esitti 28. elokuuta 1998 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta vuosille 20002004 (KOM(98) 331)(1). Euroopan parlamentin 28. lokakuuta 1999 pitämän toisen käsittelyn jälkeen päätös siirrettiin neuvoston toiseen käsittelyyn. 1. Miksi neuvosto ei kokoonnu käsittelemään Nuoriso-toimintaohjelmaa koskevaa päätöstä alkuperäisten suunnitelmien mukaan 23. marraskuuta 1999, vaan vasta tammikuun 2000 alussa? 2. Miten neuvoston mielestä eri nuoriso-ohjelmat, jotka ovat osa Nuoriso-toimintaohjelmaa, voidaan toteuttaa tehokkaasti vain 350 miljoonan euron rahoituksella (kun otetaan huomioon, että komissio ehdotti 765 euron ja parlamentti 980 miljoonan euron rahoitusta seitsenvuotiselle ohjelmakaudelle) niin, että asetettuihin tavoitteisiin päästään vuosina 20002004? (1) EYVL C 311, 10.10.1998, s. 6. Vastaus (13. maaliskuuta 2000) Nuorisoasiain neuvostossa, joka pidettiin 23. marraskuuta, ei tehty päätöstä Nuoriso-ohjelmaa koskevan sovittelumenettelyn aloittamisesta. Jotta käytettävissä oleva aika (perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti kuusi viikkoa pidennettynä mahdollisesti kahdella viikolla sovittelukomitean ensimmäisen kokouksen päivämäärästä) käytettäisiin mahdollisimman tehokkaasti, neuvosto ehdotti parlamentille sovittelun aloittamista kummallekin sopivana ajankohtana tammikuussa. Ensimmäinen sovittelukomitean kokous pidettiin 27. tammikuuta 2000. Yhteisen kannan mukainen 350 miljoonan euron määrä viideksi vuodeksi hyväksyttiin yksimielisesti nuorisoasiain neuvostossa 27. toukokuuta 1999. Neuvoston yhteiseen kantaan(1) liitetyissä neuvoston perusteluissa todetaan, että tämä rahoitus antaa mahdollisuuden sovittaa yhteen neuvoston toiveen ohjelman tavoitteiden toteutumisesta sekä neuvoston huolen jakaa käytössä olevat varat tasapuolisesti ajanjaksona, jolle ovat leimallisia merkittävät rahoitusta koskevat rajoitukset. (1) EYVL C 210, 22.7.1999, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1714/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Munantuottajien ilmastotuki.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0011 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1714/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Munantuottajien ilmastotuki Pohjois-Ruotsin munantuottajille maksetaan erityistä Norrland-tukea kylmästä ilmastosta ja pitkistä etäisyyksistä johtuvien haittojen korvaamiseksi. Tuki maksetaan kanojen lukumäärän mukaan. EU on vaatinut, että tukea pienennetään kilpailusyistä. Onko tämä kohtuullista, sillä alueen tuotanto on alhaisempi kuin sen kulutus? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1999) Liittymisasiakirjan 142 artiklan mukaisesti komissio antaa Ruotsille luvan myöntää pitkäaikaista kansallista tukea sen varmistamiseksi, että maataloutta pidetään yllä alueilla, jotka käsittävät 62. leveyspiirin pohjoispuolella sijaitsevat maatalousalueet ja eräät lähialueet, joilla vallitsevat vastaavanlaiset maatalouden harjoittamisen erityisen vaikeaksi tekevät ilmasto-olosuhteet. Näitä tukia on myönnettävä erityisesti perinteisen alkutuotannon ja jalostuksen ylläpitämiseksi, kyseisten tuotteiden markkinoille saattamisen helpottamiseksi sekä ympäristön suojelun ja maaseudun säilyttämisen varmistamiseksi. Tuet eivät saa johtaa tuotannon kasvuun (fyysiset rajoitukset) tai liittymistä edeltävänä vertailuaikana todetun kokonaistuen määrän kasvuun (rahalliset rajoitukset). Pitkäaikaiset kansalliset tuet sallittiin siis liittymisasiakirjan 142 artiklan mukaisesti eikä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (entiset 92 ja 93 artikla) perusteella. Komissio määritteli pitkäaikaisten kansallisten tukien järjestelmästä Ruotsin pohjoisten alueiden maataloudelle tehdyn päätöksen 96/228/EY muuttamisesta 17 päivänä heinäkuuta 1997 tekemässään päätöksessä 97/557/EY(1) Ruotsin pohjoiset alueet ja vertailujakson, jota käytetään varmistamaan, ettei tuki johda tuotannon tai kokonaistuen kasvuun, myönnettävän tuen muodon ja tason sekä maataloustuotannon tason, jonka ylittäminen johtaa tuen määrän vähentämiseen. Ruotsi panee tämän päätöksen täytäntöön nk. Norrland-tuella, jolla jatketaan ennen liittymistä voimassa ollutta tukijärjestelmää. Tässä järjestelmässä tukea myönnetään kutakin vaihdettua munivaa kanaa kohden. Tuelle on asetettu kansallinen raja, jonka mukaan tukea myönnetään vasta 1000 munivasta kanasta alkaen vuodessa. Komission päätöksessä määritetään tuen ja tuotannon enimmäismäärät vertailujakson perusteella. Jos täytäntöönpano tapahtuu komission päätöksen mukaisesti, ainoastaan tuotannon enimmäismäärän ylittyminen voisi johtaa vaatimukseen vähentää tukea. Tällöin Ruotsin on mainitun päätöksen 4 artiklan mukaisesti vähennettävä suhteellisesti seuraavana vuonna kyseisille tuotteille myönnettäviä tukia. Liittymisasiakirjan 142 artiklan pääperiaate on perinteisen maataloustoiminnan ylläpitäminen pohjoisilla alueilla eikä tuotannon lisääminen kyseisen tuen avulla. (1) EYVL L 230, 21.8.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2730/99 esittäjä(t): Gérard Deprez (PPE-DE) komissiolle. Työhön liittyvä kuolema kehitysmaissa.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0196 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2730/99 esittäjä(t): Gérard Deprez (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Työhön liittyvä kuolema kehitysmaissa Onko komissio tietoinen siitä, että joka vuosi maailmassa tapahtuu yli miljoona työhön liittyvää kuolemaa? Samanaikaisesti sadat miljoonat työntekijät joutuvat työtapaturmien uhreiksi. Kuolema työstä johtuviin vammoihin on erityisen yleinen kehitysmaissa. Voiko komissio tarkentaa, millaisia hankkeita työolojen parantamiseksi on tuettu Euroopan unionin kehityspolitiikan ja etenkin siihen liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen ja hajautetun yhteistyön yhteydessä? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 2000) Komissio on täysin tietoinen kehitysmaissa vallitsevista työoloista ja niistä johtuvista kuolemantapauksista. Yhteisön toiminta tällä alueella on pakostakin rajallista erityisesti kyseisten kehitysyhteistyöohjelmien yhteydessä. Työolojen parantamiseen pyrkiviä erityisiä kohdistettuja toimia on kuitenkin otettu käyttöön budjettikohdista B7-6000 ja B7-6430 komission ja Euroopan parlamentin tuella. Yhteisö on siten kahden viime vuoden aikana tukenut noin 40 toimintaa, jotka ovat koskeneet erityisesti valistusta globaalistumisen vaikutuksista työmarkkinoihin, valistusta rehellisestä kaupankäynnistä ja työoloista kehitysmaissa. Vuoden 1999 osalta voidaan mainita erityisesti budjettikohdasta B7-6000 rahoitettu lähes miljoona euroa Brasilian ammattiliiton (CUT) toimintojen hyväksi työpaikkojen terveys- ja turvallisuusolojen sekä ympäristönsuojelun parantamiseksi. Kyseessä on mittava kansallinen kahden miljoonan euron määräinen toiminta. Komissio tähdentää myös, että yhteisön ja AKT-maiden neuvotteluissa niiden uudesta kumppanuudesta sopimuspuolet vakuuttavat edelleen sitoutuvansa noudattamaan työtä koskevia perusnormeja, sellaisina kuin ne on määritelty Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiaa koskevissa yleissopimuksissa, eli oikeutta liittyä ammattiliittoihin, järjestäytymisoikeutta ja oikeutta neuvotella työehtosopimuksia, pakkotyön poistamista, lapsilla teetettävän työn pahimpien muotojen poistamista ja syrjimättömyyttä työhönotossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2477/99 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle. Life-hanke.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2477/99 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Life-hanke Life-Natura 1999 -ohjelmasta on myönnetty varoja Comon maakunnassa sijaitsevan Alserio-järven puhdistushankkeeseen. Paikalliset ympäristöjärjestöt väittävät, että: 1. pääosasto XI:lle osoitetut hankkeen hyväksymistä varten lähetetyt asiakirjat eivät vastaa nykyistä tilannetta edellä mainitulla alueella ja että liitteenä olevia karttoja ei ole itse asiassa päivitetty; 2. ympäristöllisesti arvokkaita alueita on samanaikaisesti jätetty pois Valle del Lambron luonnonpuistoon kuuluvien alueiden joukosta, missä Alserio-järvi sijaitsee; 3. Valle del Lambron luonnonpuistosta vastaava osuuskunta, joka on yksi rahoitustuen saajista, korvattaneen muulla johdolla; Aikooko komissio: a) tarkistaa, että käsiteltäväksi annettujen asiakirjojen tiedot vastaavat nykyistä tilannetta alueella, jolla toimia on tarkoitus toteuttaa? b) jäädyttää Alserio-järven puhdistushankkeeseen Life-Natura 1999 -ohjelmasta myönnetyt varat, kunnes edellä mainittu selvitys on tehty? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Vuonna 1999 rahoitetulla Alserio-järven ympäristön kunnostamista koskevalla LIFE-Luonto-hankkeella pyritään suojelemaan Lago di Alserion aluetta (koodi IT2020005, pinta-ala 515 hehtaaria), jota ehdotettiin luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) 4 artiklan perusteella yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi. Komissio on todennut, että hankeen alue on Lago di Alserion -alueen rajojen sisäpuolella ja että se näin ollen täyttää ympäristöalan rahoitusvälineen perustamisesta (Life) annetun asetuksen (ETY) N:o 1973/92 muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1404/96(2) asetetut vaatimukset. Komissio on tietoinen siitä, että joitakin osia yhteisön tärkeänä pitämästä alueesta ei ole liitetty suojelualueeseen eikä niihin näin ollen sovelleta aluetta koskevaa hoitosuunnitelmaa. Yhtenäisen lähestymistavan takaamiseksi hankkeeseen kuuluu koko yhteisön tärkeänä pitämää aluetta koskevan hoitosuunnitelman laatiminen. Viranomaiset vahvistavat tämän suunnitelman virallisesti ennen hankkeen päättymistä. Komissiolla ei ole myöskään syytä epäillä hanke-ehdotuksen sisältämiä muita tietoja. Hanke arvioitiin ja tarkastettiin huolellisesti ennen lopullista päätöstä. Komissio ei näin ollen pidä tarpeellisena tutkia asiaa sen enempää tai jäädyttää hankkeeseen myönnettyä osarahoitusta. (1) EYVL L 206, 22.7.1992. (2) EYVL L 181, 20.7.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2683/99 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Kilpailulainsäädäntö ja Espanjan sähköteollisuus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0101 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2683/99 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Kilpailulainsäädäntö ja Espanjan sähköteollisuus Lokakuussa Espanjan hallitus ilmoitti, että kuluttajien sähkömaksut nousevat, ellei kilpailun avaamisesta sähköyhtiöille aiheutuviin kustannuksiin tarkoitetuille tuille myönnetä lupaa. Sähköteollisuutta edustava yhdistys on väittänyt samaa pyrkiessään perustelemaan oletusta, että nämä Euroopan komissiossa valtion tukina tutkittavina olevat toimenpiteet ovat positiivisia. Kyseinen ilmoitus on vaikeaselkoinen ja osoittaa, että huolimatta siitä, että sähköteollisuus on hyväksynyt alan sääntelyn vapauttamisen, niillä on vieläkin yhteinen hallitseva asema, jonka ansiosta ne voivat asettaa hinnat yhdessä hallituksen kanssa ottamatta huomioon kilpailijoita, joita ei itse asiassa edes ole. Katsooko komissio, että nämä Espanjan hallituksen ja sähköyhtiöiden lausumat todistavat, että Espanjan sähköalalla ei ole kilpailua? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Espanjan hallitus on ilmoittanut komissiolle suunnitelmistaan myöntää sähköyhtiöille taloudellista korvausta auttaakseen niitä sopeutumaan kilpailuun, sen jälkeen kun ala vapautui sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY(1) mukaisesti. Komissio tutkii parhaillaan ilmoitusta. Komissio ei ole vielä päättänyt tutkimustaan eikä siten voi ilmoittaa tuloksistaan. Komissio ei ole viime aikoina tutkinut muita Espanjan sähköalan kilpailua koskevia asioita. Komissio ei siten voi vastata parlamentin jäsenen kysymykseen. (1) EYVL L 27, 30.1.1997.