KIRJALLINEN KYSYMYS E-2975/00

esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle

(25. syyskuuta 2000)

Aihe: Euroopan unionin saarialueiden rahoitus

Komission heinäkuun 24. päivänä 2000 antamassa vastauksessa kirjalliseen kysymykseeni numero E-1738/2000(1), joka koski Euroopan unionin saarialueiden rahoitusta, komissaari Barnier ilmoittaa vastauksen ensimmäisessä kappaleessa ennenaikaisesti, että komissio ei suunnittele oikeusperustan luomista

saarialueiden rahoittamiselle, Amsterdamin sopimuksen säännöksistä huolimatta. Euroopan parlamentti on toimivaltansa puitteissa, erityisesti vuoden 2001 talousarvion suuntaviivoissa, päättänyt sisällyttää asianomaisen rahoituksen talousarvion painopisteisiin, varsinkin kun otetaan huomioon, että Amsterdamin sopimuksen täytäntöönpano on alkanut jo kuluvana vuonna 2000. On syytä ihmetellä sitä, että vaikka komission pitäisi tehdä perussopimusten täytäntöönpanoa koskevia aloitteita, sen vastauksen perusteella näyttää siltä, että se vähintäänkin suhtautuu välinpitämättömästi asiaan, joka on erittäin tärkeä tiettyjen EU:n alueiden kehityksen kannalta.

Mitä konkreettisia, määrätyn aikataulun omaavia aloitteita neuvosto aikoo tehdä oikeusperustan luomiseksi EU:n saarialueiden rahoitukselle asianomaisissa perussopimuksissa jo olevien säännösten pohjalta?

(1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 38.

Vastaus

(8. maaliskuuta 2001)

1. Vastauksessaan kirjallisen kysymykseen n:o E-1737/00 Euroopan unionin saarialueiden rahoituksesta neuvosto toi esiin, että taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta rakennerahastot erityisesti Euroopan aluekehitysrahasto ovat tärkeä toimintaväline, koska niillä on myönteinen vaikutus Euroopan unionin saarialueiden kasvuun ja lähentymiseen.

2. Rakennerahastoja koskevien uusien säädösten nojalla Euroopan unionin saarialueille, jotka täyttävät yleisasetuksessa määritellyt tukikelpoisuusehdot, voidaan antaa tavoitteen 1 (kehityksessä jälkeen jäänyt alue) tai tavoitteen 2 (rakenneongelmaisten alueiden taloudellinen ja sosiaalinen uudistaminen) mukaista yhteisön rahoitustukea. Rakennerahastojen kokonaistalousarvio vuosiksi 20002006 on 195 miljardia euroa vuoden 1999 hintatason mukaan laskettuna. Tavoitteiden 1 ja 2 osuus kokonaissummasta on 81 %. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien konkreettisten hankkeiden osalta on lisäksi aiheellista panna merkille rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen 1260/99(1) 29 artiklan 3 kohdan a alakohta, jossa säädetään, että jos kyseiset alueet sijaitsevat koheesiorahaston tukemissa jäsenvaltioissa, yhteisön osuus voi olla asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa enintään 80 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja enintään 85 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista erittäin syrjäisillä alueilla sekä Kreikan syrjäisillä saaristoalueilla, joita niiden syrjäinen sijainti haittaa.

3. Neuvosto ei vielä ole saanut komissiolta sen kaltaista ehdotusta, josta arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä on puhe, eikä neuvosto näin ollen pysty antamaan kysymykseen tarkempaa vastausta. Neuvosto muistuttaa kuitenkin, että Nizzan Eurooppa-neuvosto vahvisti Amsterdamin sopimukseen liitetyn julistuksen N:o 30 perusteella, että saaristoalueiden hyväksi on toteutettava erityistoimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 158 artiklan mukaisesti ja käytettävissä olevien varojen puitteissa, koska kyseisten alueiden rakenteelliset puutteet hidastavat taloudellista ja sosiaalista kehitystä (puheenjohtajan päätelmien 55 kohta).

(1) EYVL L 161, 26.6.1999.