ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3022/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Hälytysajoneuvojen hälytysmerkkivalojen värin yhdenmukaistaminen yhteisössä.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0230 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3022/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (26. syyskuuta 2000) Aihe: Hälytysajoneuvojen hälytysmerkkivalojen värin yhdenmukaistaminen yhteisössä Hälytysajoneuvojen hälytysmerkkivalojen väriä ei ole yhdenmukaistettu Espanjassa yhteisön muissa maissa käytössä olevan värin (sininen) kanssa. Näin ollen hälytysajoneuvot kuten paloautot ja ambulanssit käyttävät samaa oranssia väriä kuin jätteidenkeruu- tai erikoiskuljetusautot. Sinistä valoa käyttää ainoastaan poliisi. Tämä sekava tilanne aiheuttaa hälytysajoneuvoille ongelmia liikenteessä ja jopa vaaraa kansalaisille. Euroopan palomiesten kattojärjestö vaati lokakuussa 1995 ja toukokuussa 1996 liikenteestä vastaavia Espanjan viranomaisia tarkistamaan hälytysajoneuvojen koskevaa säännöstöä. Espanjan palomiesten ammattiliitto on puolestaan pyytänyt useaan otteeseen samoja viranomaisia yhdenmukaistamaan järjestelmää ja korvaamaan hälytysajoneuvojen oranssin valon sinisellä. Väestönsuojelusta vastaavat viranomaiset ovat myöskin ilmoittaneet olevansa sitä mieltä, että värin yhdenmukaistaminen muiden EU-maiden kanssa on tarpeen. Espanjan liikenneviranomaiset ovat tähän päivään saakka väittäneet, että kaikki hälytysajoneuvoja käyttävät alat eivät halua vaihtaa oranssia väriä siniseen. Espanjan palomiesten ammattiliiton johto ja muut edellisessä kappaleessa mainitut tahot ovat kuitenkin kiistäneet tämän tiedon. Koska EU ei ole vahvistanut aihetta koskevaa lainsäädäntöä, eikö komissio pidä asianmukaisena, että kansalaisten turvallisuuden vuoksi hälytysajoneuvojen olisi yhdenmukaistettava kaikissa jäsenvaltioissa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2000) On totta, että tällä hetkellä ei ole olemassa direktiiviä, jolla yhdenmukaistettaisiin yhteisön tasolla tiettyjen ajoneuvojen käyttämiä erityisiä valoja koskevat määräykset. Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö nro 65 kuitenkin liittyy ilmaistuun huolenaiheeseen, ja siinä esitetään tekniset määräykset erikoisvarusteille, kuten hälytysmerkkivalolle, merkkivaloille ja vilkkuvaloille. Yhteisö ei ole liittynyt tähän sopimukseen, sillä jäsenvaltiot ovat halunneet mahdollisuuden itse säännellä kyseisiä teknisiä ominaisuuksia varsinkin järjestysvallan ajoneuvojen osalta. Jos tässä suhteessa kuitenkin tapahtuu muutoksia, yhteisö voi ottaa mainitun säännön käyttöön ja yhdenmukaistaa hälytysajoneuvojen varusteet sekä eriyttää ne hitaiden ajoneuvojen varusteista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3268/00 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Pohjasiimakalastuksen vaikutukset merilintuihin.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3268/00 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Pohjasiimakalastuksen vaikutukset merilintuihin Äskettäin julkaistuissa raporteissa on todettu, että pohjasiimakalastus uhkaa tiettyjä merilintulajeja, kuten albatrosseja. Luonnonvaraisten lintujen suojelusta on annettu direktiivi 79/409/ETY(1) ja komissio antoi heinäkuussa 1999 neuvostolle ja parlamentille tiedonannon Kalavarojen hoito ja meriympäristön luonnonsuojelu. Mitä toimia komissio toteuttaa tai suunnittelee ehkäistäkseen pohjasiimakalastuksen haitalliset vaikutukset merilintupopulaatioihin? (1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. Margot Wallström komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3268/00, E-3378/00 ja E-3379/00 (5. joulukuuta 2000) Suurin osa komission tähän mennessä saamista huolestuneista yhteydenotoista on koskenut merilintujen vahinkokuolemia eteläisellä pallonpuoliskolla. Komissio kerää tietoja siitä, missä määrin tätä ongelmaa todellisuudessa esiintyy yhteisön vesillä. Tässä yhteydessä se on pyytänyt kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta tietoja niistä paineista, joita kalastus aiheuttaa meriympäristölle ja erityisesti muille kuin kaupallisille lajeille. Komissio pyytää arvoisia parlamentin jäseniä myös tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut edustaja Daviesin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3126/00(1). (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 190.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3353/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Elokuvateollisuuden tukimekanismit.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3353/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (27. lokakuuta 2000) Aihe: Elokuvateollisuuden tukimekanismit Binäärikoodaamisen aikakautena teknologinen kehitys ja digitalisoinnin tarjoamat uudet palvelut edellyttävät paitsi lainsäädännön tarkistamista, kuten direktiivin 89/552/ETY(1) (jota tarkistetaan jälleen ennen vuoden 2002 loppua), myös uuden elokuvateollisuusdirektiivin laatimista. Odotettaessa, että komissio tutkii perusteellisesti tällaisen direktiivin tarpeellisuuden ja mahdollisuudet, kysyn seuraavaa: mitä mekanismeja komissiolla tällä hetkellä on elokuvateollisuuden nykyisten tukimuotojen tehostamiseksi ja koordinoimiseksi Euroopan sisämarkkinoilla? (1) EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 2000) Komissio tunnustaa eurooppalaisen elokuvan merkityksen ja on sitä mieltä, että Euroopan audiovisuaaliteollisuuden kilpailukykyä pitää vahvistaa. Tätä päämäärää varten laadittiin MEDIA- ja MEDIA II -ohjelmat, jotka tulivat voimaan tammikuussa 1996 ja joista on tuettu alalla työskentelevien koulutusta, tuotantohankkeita ja -yrityksiä sekä elokuvateosten ja audiovisuaalisten ohjelmien levitystä. Joulukuussa 1999 komissio antoi ehdotuksen audiovisuaaliteollisuuden tukiohjelmaksi (Media Plus 20012005)(1). Ohjelma tulee voimaan vuonna 2001 jatkona Media II -ohjelmalle, jonka voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2000. Komissio ilmoitti tämän aloitteen lisäksi antavansa elokuvateollisuutta koskevan tiedonannon, jossa se tarkastelee aihetta eri näkökulmista, määrittelee eurooppalaisen teoksen ja käsittelee asioita, jotka voisivat parantaa elokuvien levitystä. Komissio aikoo aloittaa yleisen kuulemismenettelyn heti, kun tiedonanto on annettu, ja se ottaa kaikki kirjalliset kommentit ja ehdotukset tervetulleina vastaan. Aiheesta järjestetään yksi tai useampi kuulemistilaisuus, jotta kaikki osapuolet voivat esittää näkemyksensä. Kansallisten tukijärjestelmien osalta komission tehtävänä on valvoa, että ne ovat yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön kanssa. (1) KOM(2000) 658 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2695/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Kyproksen liittyminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2695/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Kyproksen liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Kyprokseen sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän takuu- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 ja E-2701/00 (29. syyskuuta 2000) Jotta voitaisiin arvioida Puolan, Tekin tasavallan, Kyproksen, Unkarin, Slovenian ja Viron yhteisöön liittymisestä aiheutuvat vuosittaiset maataloustuen lisäkustannukset, olisi kohtalaisella varmuudella tiedettävä, milloin ja millä ehdoin nämä maat liittyvät yhteisöön. Nämä seikat on määriteltävä maiden kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joiden maataloutta käsittelevä vaihe käynnistyi kesäkuussa 2000. Parlamentin jäsenen esittämien oletusten perusteella tehty kustannusarvio olisi näin ollen väistämättä hypoteettinen, teoreettinen ja epävarma. Neuvottelujen tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2430/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) neuvostolle. Kansat.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2430/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Kansat Miten neuvosto tulkitsee EY:n perustamissopimuksen 151, 189 ja 190 artiklassa olevan kansat-termin? Tarkoittaako kansat Espanjan valtion tapauksessa Espanjan perustuslaissa tunnustettuja kansallisuuksia (nacionalidades)? Vastaus (7. marraskuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen tulkinta ei kuulu neuvoston toimivaltaan. Neuvosto muistuttaa yhteisöjen tuomioistuimen vahvistamasta periaatteesta, jonka mukaan yhteisön oikeuden tulkinta ei voi riippua kansallisesta oikeudesta. Termeille, jotka sisältyvät sellaiseen yhteisön oikeuden säännökseen, jossa ei nimenomaisesti viitata jäsenvaltioiden oikeuteen säännöksen merkityksen ja soveltamisalan määrittelemiseksi, on tavallisesti löydettävä riippumaton tulkinta, jota on etsittävä ottamalla huomioon se, mihin säännös liittyy, ja se, mihin kyseisellä säädöksellä pyritään. Jos nimenomaista viittausta jäsenvaltioiden oikeuteen ei ole, niin ainoastaan silloin, kun yhteisön tuomari ei pysty löytämään yhteisön oikeudesta tai sen yleisistä periaatteista seikkoja, joiden avulla hän voisi täsmentää riippumattomasti tulkiten yhteisön säännöksen sisältöä ja soveltamisalaa, yhteisön oikeuden soveltaminen voi tarvittaessa edellyttää viittausta jäsenvaltioiden oikeuteen (ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin, asia T-43/90, Diaz Garcia v. parlamentti, tuomio 18.12.1992, Kok. s. II-2619).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2762/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Suurnopeuksisten alusten pimeänäkölaitteet.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2762/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Suurnopeuksisten alusten pimeänäkölaitteet Onko komissio tietoinen, että kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) suurnopeuksisia aluksia koskevat määräykset eivät ole aukottomia? Suurnopeuksiset matkustaja-alukset voivat täysin laillisesti kulkea ilman pimeänäkölaitteita, koska aluksista annetussa määritelmässä keskitytään niiden rakenteen kuvaamiseen sen sijaan, että otettaisiin huomioon suurissa nopeuksissa noudatettava meriturvallisuus. Onko komissiolla ehdotuksia tämän ongelman ratkaisemiseksi? Onko komissio sitä mieltä, että tätä asiaa koskevia direktiivejä on tarkistettava Hongkongin merenkulkuministeriön tästä asiasta antamaa päätöstä noudatellen, jotta hyväksytyt pimeänäkölaitteet kuuluvat vastaisuudessa kaikkien öisin vähintään 25 solmun nopeudella kulkevien alusten varusteisiin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2000) Pimeänäkölaitteista säädetään kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) suurnopeusalussäännöstössä, jonka meriturvallisuuskomitea hyväksyi vuonna 1994. Säännöstöstä tuli pakollinen kansainvälisillä matkoilla liikennöiville suurnopeusaluksille 1. tammikuuta 1996. Tänä ajankohtana tai sen jälkeen rakennettujen, kotimaan matkoilla liikennöivien suurnopeusmatkustaja-alusten on myös noudatettava näitä säännöksiä matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä 17. maaliskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/18/EY(1) perusteella. Kyseisessä suurnopeusalussäännöstössä säädetään, että toiminnallisten olosuhteiden edellyttäessä pimeänäkölaitteiden hankintaa, laitteisto olisi asennettava. Näin ollen on lippuvaltion vastuulla päättää kyseisen laitteiston asentamisesta. Päätös on tehtävä suurnopeusaluksen liikennöimällä reitillä vallitsevien meriolosuhteiden perusteella. Ottaen huomioon, että yhteisön vedet käsittävät suuren määrän erilaisia merialueita ja meriolosuhteita, sekä toissijaisuusperiaatetta noudattaen, komissio ei tällä hetkellä aio ehdottaa lisätoimenpiteitä. Hong Kongin viranomaisten toteuttamia toimenpiteitä on tarkasteltava kyseisellä vesialueella vallitsevien olosuhteiden valossa. (1) EYVL L 144, 15.5.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2442/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Komission jäsenen Anna Diamantopouloun Turkin matka.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2442/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (19. heinäkuuta 2000) Aihe: Komission jäsenen Anna Diamantopouloun Turkin matka Turkin tie ehdokasvaltiosta Euroopan unionin täysivaltaiseksi jäseneksi riippuu siitä, täyttääkö maa välttämättömät demokraattiset vaatimukset. Näiden vaatimusten joukossa korostuvat kurdien kulttuuri-identiteetin ja kansallisen luonteen tunnustaminen ja kunnioittaminen. Missä määrin tätä vakavaa ja merkittävää ongelmaa käsitellään komission jäsenten Turkissa pitämissä valmistelevissa kokouksissa ja erityisesti viime päivinä komission jäsenen Anna Diamantopouloun ja häntä ennen Günter Verheugenin johtamissa kokouksissa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen toteaa paikkansapitävästi, että Turkin muiden muassa on täytettävä Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemät jäsenyyttä koskevat poliittiset arviointiperusteet. Näihin perusteisiin kuuluvat vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu. Komissio on esittänyt näiden asioiden kehittymistä Turkissa koskevia näkemyksiään (vuoden 1998 ja 1999 määräaikaiskertomukset) ja jatkaa näkemyksiensä esittämistä marraskuussa julkaistavassa vuoden 2000 määräaikaiskertomuksessa. Ensimmäinen Turkin liittymiskumppanuutta käsittelevä asiakirja julkaistaan samanaikaisesti. Näitä asioita koskeva näkemysten vaihto tapahtuu säännöllisesti Turkin eri hallintotasojen viranomaisten kanssa. Äskettäin asioista keskusteltiin työllisyydestä vastaavan komissaarin vieraillessa Turkissa (22.24. kesäkuuta 2000) ja laajentumisesta vastaavan komissaarin Turkin-vierailun aikana (13. ja 14. heinäkuuta 2000). Komissio käy vuoropuhelua Turkin tilanteen kehittymisestä myös kansainvälisten järjestöjen, valtiosta riippumattomien järjestöjen (kansalaisjärjestöjen) ja muiden tahojen kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2396/00 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL), Patricia McKenna (Verts/ALE), Elena Paciotti (PSE) ja Giovanni Fava (PSE) neuvostolle. Kiinan kansantasavallassa kuolemaan tuomittujen henkilöiden elinten kauppa.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2396/00 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL), Patricia McKenna (Verts/ALE), Elena Paciotti (PSE) ja Giovanni Fava (PSE) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Kiinan kansantasavallassa kuolemaan tuomittujen henkilöiden elinten kauppa International Herald Tribunen 15. kesäkuuta 2000 julkaisemassa artikkelissa tunnettu journalisti Thomas Fuller Malesiasta kertoo, että Kiinan kansantasavallassa mielivaltaisesti kuolemaan tuomittujen nuorten elimillä käytävä kauppa jatkuu epäinhimillisissä oloissa ja että pelkästään Malesiassa on yli tuhat potilasta, jotka ovat matkustaneet kiinalaisiin valtion sairaaloihin, joissa heille on tehty 10 00012 000 dollarin hintainen munuaisensiirtoleikkaus. Fullerin mukaan teloitusmenetelmä pistoolinlaukaus niskaan on johtanut siihen, että nämä siirrot ovat erittäin kysyttyjä, sillä sisäelimet eivät teloituksessa vahingoitu. Human Rights Watch, humanitaariset järjestöt ja kansainväliset elimet ovat raportoineet näistä barbaarisista tapauksista, joihin ilmeisesti sisältyy uhrin ja teloituspäivän valinta elinten kysynnän mukaan. Euroopan parlamentti tuomitsi 14. toukokuuta 1998 hyväksymässään päätöslauselmassa (B4-0496/98(1)) nämä kammottavat leikkaukset, joista ilmeisesti hyötyivät myös rikkaat eurooppalaiset potilaat, ja pyysi komissiota ja neuvostoa lähestymään Kiinan kansantasavaltaa tämän ihmiselimillä käytävän kaupan lopettamiseksi. 1. Neuvosto kannattaa Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön, jos Kiina noudattaa ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevaa lauseketta. Jos tämä koko maailmaa kauhistuttanut epäinhimillinen käytäntö kuitenkin jatkuu, eikö se ole tuntuva este suhteiden normalisoinnin jatkamiselle Kiinan kansantasavallan kanssa? 2. Mitä neuvosto on tehnyt tai aikoo tehdä kuolemaan tuomittujen henkilöiden elinten kaupan lopettamiseksi suhteessa Kiinan kansantasavallan viranomaisiin, Yhdistyneisiin Kansakuntiin ja Maailman kauppajärjestöön? 3. Mitä neuvosto on tehnyt Euroopan parlamentin 14. toukokuuta 1998 antamassa päätöslauselmassa pyydettyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi ja mitkä ovat toimien tulokset? (1) EYVL C 167, 1.6.1998, s. 224. Vastaus (10. marraskuuta 2000) Neuvosto on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tilanteesta. Unioni tuo järjestelmällisesti esiin huolestumisensa Kiinan ihmisoikeustilanteesta erityisesti ihmisoikeuksista käytävän EU:n ja Kiinan välisen vuoropuhelun yhteydessä. Näihin huolenaiheisiin kuuluu kuolemanrangaistuksen liiallinen käyttö Kiinassa. On selvää, että tässä yhteydessä neuvosto ottaa kannoissaan huomioon Euroopan parlamentin asiaa koskevat päätöslauselmat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2892/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Mielipiteenvapauden ja ihmisoikeuksien rikkominen Italiassa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0205 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2892/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Mielipiteenvapauden ja ihmisoikeuksien rikkominen Italiassa Giuseppe Segato (synt. 17.6.1954 Borgoriccossa Padovan maakunnassa) tuomittiin kolmen vuoden ja seitsemän kuukauden vankeusrangaistukseen vallankumouksellisesta toiminnasta, koska hän tuki ryhmää, joka valtasi rauhanomaisesti 9.5.1997 Venetsian Pyhän Markuksen aukion kellotornin vaatien Veneton maakunnalle itsehallintoa. Italiassa on edelleen voimassa Mussolinin fasistisen diktatuurin ajalta peräisin olevia määräyksiä, kuten esimerkiksi rikoslain 241 pykälä, joiden mukaan nykyisen Italian tasavallan jonkin alueen itsenäisyyden poliittisesta ja rauhanomaisesta tavoittelusta seuraa vankeusrangaistus. Voiko komissio selvittää, rikkooko Italian valtion tuomareiden käytös avoimesti tässä tapauksessa sekä muissakin tapauksissa mielipiteenvapautta vastaan, jonka periaatteelle kaikki demokratiat pohjautuvat ja johon myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artikla perustuu? Eikö komissio katso, että Roccoksi nimitetyn Italian rikoslain pykälät ja varsinkin ne, jotka koskevat niin kutsuttuja mielipiderikoksia ja valtion yhtenäisyyttä vastaan hyökkääviä henkilöitä, ja jotka ovat voimassa Benito Mussolinin fasistisen diktatuurin ajoista asti, rikkovat perussopimuksessa tunnustettuja vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita vastaan? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 2000) Tuomareiden käytöstä ei arvioi komissio vaan erilliset, kansallisten lainsäädäntö- ja oikeusjärjestelmien mukaan toimivaltaiset elimet. Arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemassa tapauksessa valvontatehtävä kuuluu toimivaltaiselle muutoksenhakutuomioistuimelle ja korkeimmalle oikeudelle. Komission tehtävänä ei ole myöskään arvioida Italian rikoslainsäädännön määräysten yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen kanssa. Rikosoikeuden normien määrittely kuuluu jäsenvaltioiden toimivallan piiriin, kun taas yhteisön oikeuden rikkomista koskevissa tapauksissa toimivalta on yhteisöjen tuomioistuimella. Jos arvoisan parlamentinjäsenen mainitsema henkilö katsoo, että hänen asiassaan on rikottu Euroopan ihmisoikeussopimusta, hänen on käännyttävä Strasbourgissa toimivan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen puoleen. Se voi kuitenkin ottaa kanteen käsiteltäväkseen vasta sen jälkeen, kun kansalliset valitustiet on käyty loppuun, ja kuuden kuukauden kuluttua siitä kun lopullinen kansallinen päätös on tehty.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2731/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Turvapaikanhakijat.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0160 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2731/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (3. elokuuta 2000) Aihe: Turvapaikanhakijat Voisiko neuvosto kertoa, kuinka paljon kussakin jäsenvaltiossa on ollut vuosittain turvapaikanhakijoita viimeisen viiden vuoden aikana ja kuinka suurelle osalle hakijoista on tähän mennessä myönnetty turvapaikka? Voisiko neuvosto ilmoittaa, kuinka suuri osuus vuosittaisista turvapaikanhakijoista on viimeisen viiden vuoden aikana tullut maista, joissa on meneillään tai on äskettäin ollut sisällissota? Vastaus (16. marraskuuta 2000) Turvapaikka-asioita koskevien tilastojen osalta neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan Eurostatin säännöllisesti julkaisemiin tiedotteisiin ja myös UNHCR:n julkaisemiin erinomaisiin tilastoihin, joihin voi tutustua sen Internet-sivustolla osoitteessa www.unhcr.ch.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2460/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle. Hyökkäys italialaisia toimittajia vastaan.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0160 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2460/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Hyökkäys italialaisia toimittajia vastaan Sunnuntaina 2. heinäkuuta, ennen Rotterdamissa Hollannissa pelattua jalkapallon EM-loppuottelua sattui hämmentävä tapaus italialaiselle television kuvausryhmälle. Ryhmä, kolme toimittajaa ja neljä teknikkoa, oli juuri kuvaamassa urheilukeskuksen anakronistisia laitteita, joiden avulla piti tarkastaa Rotterdamiin ottelua seuraamaan saapunut 140 italialaisen vammaisen ryhmä. Yhtäkkiä kuvausryhmää kiellettiin palaamasta ja paikalla olleet vartijat karkottivat ryhmän väkivalloin, ja sen jälkeen paikalle tuli poliisi, joka pahoinpiteli toimittajia, vahingoittaen yhtä (tämä kaikki on nähty uusintoina televisiossa) ja lopulta pidättäen koko ryhmän. 1. Toimivatko Alankomaiden viranomaiset neuvoston mielestä väkivaltaisesti peitelläkseen, että stadionin varustus oli vammaisten kannalta puutteellista? 2. Onko tämä neuvostosta lehdistön häikäilemätöntä pelottelua ja sensuuria? 3. Eikö neuvoston mielestä joissakin unionin jäsenvaltioissa lehdistönvapaus tällaisten tapausten valossa ole kaikkea muuta kuin kunniassa? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2460/00 ja E-2487/00 (7. marraskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen kuvaama tilanne ei kuulu neuvoston toimivaltaan.