KIRJALLINEN KYSYMYS E-2738/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Erittäin korkeiden rakennusten haavoittuvaisuus ja niiden kantorakenteita ja purkutöitä koskevat normit.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0182 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2738/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (5. lokakuuta 2001) Aihe: Erittäin korkeiden rakennusten haavoittuvaisuus ja niiden kantorakenteita ja purkutöitä koskevat normit 1. Voiko komissio vahvistaa, että New Yorkin World Trade Centerin 11. syyskuuta 2001 tuhottujen tornien vakaus ei ollut tavanomaiseen tapaan porraskäytävien ja hissikuilujen muodostaman ytimen varassa, vaan että ulkoseinien sisällä olevat teräspylväät toimivat betonilattioiden kantavina rakenteina ja että kyseiset lattiat voivat ylikuumenemisen tai ulkoseinän vaurioitumisen tai ylikuormituksen seurauksena irrota ja pudota toistensa päälle? 2. Sovellettiinko tai sovelletaanko kysymyksessä 1 mainittua rakennustapaa ainoastaan Yhdysvalloissa, vai onko Euroopan unionin jäsenvaltiossa joko olemassa tai suunnitteilla vastaavanlaisia rakennuksia? 3. Voidaanko komission saatavilla olevien tietojen mukaan korkeiden rakennusten vakautta, ja samalla niiden kestävyyttä sortumisvaaraa vastaan, lisätä yhdistämällä kahta kantavien rakenteiden tyyppiä, käyttämällä sekä ydin- että seinärakenteita? 4. Jos kyseisenlaisten erittäin korkeiden rakennusten osalta ei ole olemassa mahdollisimman turvallisia kantavia rakenteita koskevia määräyksiä, aikooko komissio siinä tapauksessa ehdottaa yhteisön tasolla noudatettavien yhteisten vähimmäisnormien määrittämistä? 5. Onko riittävästi pohdittu sitä, miten elinkaarensa loppuun tulleita keskellä tiheästi rakennettuja ympäristöjä sijaitsevia korkeita rakennuksia voidaan purkaa ja miten nykyisten rakennusten kerrosten lukumäärää voitaisiin haluttaessa vähentää turvallisuussyistä, ilman että purkutyöt saavat lattiat romahtamaan, mikä olisi vaaraksi ympäristölle? 6. Jos kyseisenlaisten erittäin korkeiden rakennusten purkamiselle ei ole olemassa vähimmäisturvamääräyksiä, aikooko komissio siinä tapauksessa ehdottaa yhteisön tasolla sovellettavia yhteisiä normeja, jotta jo rakennusvaiheessa otettaisiin huomioon turvallisen purkamisen edellytykset? Erkki Liikasen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2737/01 ja E-2738/01 (27. marraskuuta 2001) Kuultuaan asiantuntijoita ja tutustuttuaan aiheeseen liittyvään kirjallisuuteen komissio voi vahvistaa, että molemmilla New Yorkin kaksoistorneilla oli samanlainen vahva keskusrakenne, jossa oli mm. hissi-, porras- ja ilmastointikuilut, ja joka toimi vakauttavana elementtinä horisontaalisia iskuja vastaan. Tämä keskusyksikkö ja julkisivuun yhdistetyt rakenteelliset elementit tukivat teräksisiä lattiaelementtejä. Molemmat tukimekanismit ovat välttämättömiä tämän suuruusluokan rakennuksen turvallisen ja toimivan rakenteen varmistamiseksi. Kaksoistornien suunnittelumenetelmää on käytetty useamman kerran Yhdysvalloissa, kun taas Euroopassa korkeiden rakennusten suunnittelussa käytetyt menetelmät perustuvat enemmänkin betonitekniikkaan. Komission tiedossa ei ole yhtään korkeaa rakennusta, joka olisi suunniteltu ilman vakautta lisääviä toimenpiteitä. Todella harvat maa- ja vesirakennuskohteet on suunniteltu kestämään World Trade Centerin (WTC) torneihin 11. syyskuuta 2001 kohdistuneen törmäyksen kaltaista iskua. Perusteellinen tutkimus on tarpeen, jotta näiden kahden rakennuksen romahtamiseen johtanut monimutkainen tapahtumaketju voidaan täysin ymmärtää. Tutkimuksen tuloksena voidaan saada tärkeää tietoa, joka vaikuttaa tulevaisuuden suunnitteluun, laskentamenetelmiin sekä määräyksiin. Törmäyksen ja romahduksen välillä kulunut aika oli 47 minuuttia eteläisen tornin kohdalla ja tunti 44 minuuttia pohjoisen tornin kohdalla. Tämän vuoksi on todennäköistä, että romahdus johtui ennemminkin tulipalon aiheuttamasta kuumuudesta, joka heikensi teräksen lujuutta, kuin itse törmäyksen fyysisestä vaikutuksesta. Komissio on tietoinen siitä, että jäsenvaltioissa on useissa kaupungeissa rakennettu korkeita rakennuksia asiaankuuluvien kansallisten ja/tai paikallisten rakennusmääräysten mukaisesti. Nämä määräykset kattavat rakentamiseen liittyvät turvallisuus- ja muut vaatimukset. Komissiolla ei ole luetteloa näistä rakennuksista tai niiden ominaisuuksista, koska sillä ei ole mitään toimivaltaa tällä alalla. Rakentamisen sääntelyssä yhteisön toimivalta rajoittuu rakennustuotteiden sisämarkkinoita koskeviin näkökohtiin, kun taas rakennusmääräyksiä, turvallisuusvaatimukset mukaan luettuina, säännellään kansallisella tasolla. Tämän vuoksi rakennusten korkeuden rajoittaminen turvallisuuden tai muiden syiden vuoksi on jäsenvaltioiden vastuulla. On aivan ymmärrettävää, että korkeus on yksi tärkeimmistä huomioonotettavista näkökohdista, kun arvioidaan rakennuksen turvallisuutta, ja etenkin sen mekaanista kestävyyttä ja vakautta, sekä turvallisuutta tulipalon sattuessa. Jäsenvaltioiden rakennussäännöksissä on myös rakennusten purkamista koskevia määräyksiä. Komissio käsittelee asiaa osana kilpailu- ja ympäristöpolitiikkaansa. Komission, jäsenvaltioiden ja teollisuuden edustajista koostuvan yhteisen työryhmän rakennusten purkamista koskevia näkökohtia on esitetty tiedonannossa rakennusteollisuuden kilpailukyvystä(1). Lopullisessa raportissa annetaan joitakin suosituksia suunnittelijoille, teollisuudelle ja viranomaisille. Tällä alalla saattaa olla tarvetta toteuttaa lisätoimenpiteitä. Rakennuksia koskevien yhteisön vähimmäisturvallisuusvaatimusten mahdollisen tarpeen osalta komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se valmistelee Euroopan standardointikomitean (CEN) kanssa suunnittelu- ja laskentamenetelmäsarjaa, jota kutsutaan nimellä Eurocodes. On odotettavissa, että ensimmäiset Eurocode-standardit ovat saatavilla vuoden 2001 lopulla, ja kahdeksan jäljelle jäävän tärkeän standardin pitäisi valmistua vuoden 2002 aikana. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin yhä vastuussa kansallisten turvallisuusvaatimusten asettamisesta. Lopullisena tavoitteena on vain kehittää yhteisön menetelmiä turvallisuuden arviointiin. (1) KOM(97) 539 lopullinen.