ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2468/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (16. heinäkuuta 1997)

Aihe: Kaavojen ja mallien laillinen suoja

Hyväksyessään kyseistä direktiiviä koskevan MEDINA-mietinnön Euroopan parlamentti ehdotti taitavasti sovitellen alkuperäistuottajien ja muiden kuin alkuperäistuottajien väliset edut, että muut kuin alkuperäistuottajat maksaisivat oikeudenmukaisen ja kohtuullisen korvauksen alkuperäiskaavojen käytöstä (14 artikla).

Yhteisessä kannassaan neuvosto poisti 14 artiklan.

Eikö komissio katso, että tällaisella toimenpiteellä

1. jatketaan suojelupolitiikkaa, jolla tehdään tyhjäksi vaihtoehtoisten markkinoiden tuomat edut,

2. häiritään sisämarkkinoiden sääntöjä, kun luodaan 15 eri suljettua ja suojeltua kansallista markkina-aluetta ja pelataan ajoneuvojen valmistajien peliä, jotka valmistuttavat varaosia mielensä mukaan kehitysmaissa pilkkahintaan ja jälleenmyyvät ne sitten yksinoikeudella erittäin korkeisiin hintoihin,

3. vahingoitetaan kuluttajia, joiden on maksettava korkeampia hintoja varaosista ja korjauksista samoin kuin vakuutuksista,

4. joudutaan edellä esitettyjen syiden vuoksi sulkemaan lukuisia varaosia tuottavia pienyrityksiä?

Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1997)

Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission parlamentin jäsenten Pedro Marset Camposin ja Per Stenmarckin kirjallisiin kysymyksiin E-891/97 ((EYVL C 373, 9.12.1997, s. 35. )) ja E-1455/97 ((EYVL C 45, 10.2.1998, s. 36. )) antamiin vastauksiin, joissa se ilmoittaa, että ehdotuksessa neuvoston ja parlamentin direktiiviksi kaavojen ja mallien oikeudellisesta suojasta ((KOM (96) 66. )) olisi otettava etukäteen huomioon oikea tasapaino teollisten oikeuksien omaavien yritysten oikeuksien kunnollisen suojelun ja sisämarkkinoilla käytävän oikeudenmukaisen kilpailun noudattamisen välillä. Tästä kannasta, joka noudattaa yhtenäistä linjaa komission työllisyyttä, pk-yrityksiä ja kuluttajansuojaa koskevan politiikan kanssa, löytyi konkreettinen vastine etenkin 14 artiklassa (¨korjausehto¨), jonka neuvosto päätti jättää pois yhteisestä kannastaan.

Komissio voi näin ollen jakaa arvoisan parlamentin jäsenen ilmaisema, erityisesti varaosamarkkinoita koskevan huolen, jos moniosaisten tuotteiden näkyviä osia koskeva korjauslauseke ei kuulu direktiivin lopulliseen tekstiin. Tämä saattaisi häiritä toisaalta ajoneuvojen valmistajien ja toisaalta varaosienvalmistajien, vakuuttajien sekä etenkin kuluttajien välillä tavoiteltua tasapainoa.

Komissio toivoo kuitenkin asiakokonaisuuden edistyvän myönteisesti, ottaen huomioon tämän direktiiviehdotuksen tärkeyden yhteisön teollisuudelle ja taloudelle. Komissio siis toivoo, että parlamentin toisen käsittelyn jälkeen voitaisiin löytää yhteinen sovitteluratkaisu, jonka avulla vältyttäisiin vielä vahingollisemmalta, koko ehdotuksen hylkäämisen tai keskeytyksen aiheuttavalta vaihtoehdolta.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2988/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Euroopan satamia koskeva komission kertomus Euroopan parlamentin neuvotellessa Euroopan laajuisista verkoista komission ja neuvoston kanssa komissio lupasi laatia vuoden 1997 alussa kertomuksen Euroopan satamien kehittämistoimista ja antaa sen parlamentille. Voiko komissio kertoa, onko tämä kertomus laadittu ja koska se annetaan Euroopan parlamentille? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1997) Laadittaessa yhteisön suuntaviivoja Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi komissio sitoutui antamaan vuonna 1997 kertomuksen ja tekemään tarvittaessa satamahankkeita koskevan ehdotuksen, jossa noudatetaan lentokenttiin sovellettavaa lähestymistapaa. Komissio laatii parhaillaan kyseistä kertomusta, jonka se toivoo voivansa antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ennen vuoden 1997 loppua.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3190/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Elokuvaluokituksen yhdenmukaistaminen Onko komissiolla minkäänlaisia suunnitelmia elokuvaluokituksen yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionin alueella, koska tietyt yhtiöt EU:n sisäisillä lennoilla ja matkustajalautoilla eivät noudata elokuvaluokitusta? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1997) Elokuvien luokitus kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivallan piiriin. Luokitus voi vaihdella esitystavan mukaan, eli sen mukaan näytetäänkö elokuvat elokuvateatterissa, televisiossa vai videolla. Ongelmia, joita saattaa syntyä luokituksessa esiintyvien erojen vuoksi, ei pohdita tällä hetkellä perusteellisesti yhteisön tasolla, sillä ei ole konkreettista näyttöä siitä, että ne vaikeuttaisivat merkittävästi kauppaa. Alaikäisten suojeluun kohdistuva tarkastelu erityisesti alaikäisten suojelua ja ihmisarvon kunnioittamista audiovisuaalisen alan palveluissa ja tietopalveluissa koskevaan vihreään kirjaan ((Asiak. KOM(96) 483 lopullinen. )) liittyen on johtanut alaikäisten suojelua koskevien kysymysten pohtimiseen audiovisuaalisen alan palveluissa ja tietopalveluissa. Vihreän kirjan seurantaan liittyen komissio valmistelee Euroopan parlamentin lausunnon asiassa saatuaan tiedonannon, johon tulee liittymään ehdotus suositukseksi. Tällä suosituksella pyritään tehostamaan yhteistyötä asianomaisten tahojen välillä. Elokuvien luokitus, joka liittyy sisällön merkitsemisen ongelmaan, tullaan sisällyttämään kehiteltäviin yhteistyöaloihin. Alaikäisten suojelun yhteydessä audiovisuaalisen alan kaikissa palveluissa tullaan tarkastelemaan suhdetta elokuvien (elokuvateatterit, televisio, video) tämän hetken luokitusten ja on-line-palveluiden sisällön merkitsemisen välillä. Tämän tarkastelun avulla voidaan pohtia luokitukseen liittyviä kysymyksiä yhteisön tasolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2599/97 komissiolle esittäjä(t): Bill Miller (PSE) (1. syyskuuta 1997)

Aihe: Unionin laajentuminen

Onko komission mielestä Keski- ja Itä-Euroopan maiden pääsyä Euroopan unioniin helpottamaan tarkoitettujen rakennerahastojen rahojen tarve vähemmän kiireellinen, nyt kun Amsterdamin sopimuksen tulokset ovat selvillä?

Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1997)

Se, miten Euroopan unionin laajentumisessa Keski- ja Itä-Euroopan maihin onnistutaan, riippuu paljolti hakijamaiden valmistautumisesta jäsenyyteen liittymistä edeltävänä aikana. Päävastuun tästä valmistautumisesta kantavat hakijamaat, mutta lisäksi tarvitaan teknistä ja rahoitusapua unionilta. Agenda 2000 -tiedonannossaan komissio ehdottaa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, jossa kytkettäisiin kokonaisvaltaisesti yhteen tuen antamisen eri muodot ja käytävät neuvottelut. Ehdotettu liittymistä edeltävä tuki sisältää budjettikohdasta 2 rahoitettavan vuosittaisen 1 000 miljoonan ecun summan vuosille 2000*2006. Tuen tarkoituksena on erityisesti avustaa hakijamaiden liikenne- ja ympäristöinfrastruktuurien saattamista yhteisön vaatimusten mukaisiksi sekä perehdyttää kyseisiä maita rakenteellisiin tukitoimiin. Koska laajentumisprosessissa pyritään kaikkien hakijamaiden mukaansaamiseen, tukea annetaan kaikille hakijamaille riippumatta siitä, milloin kunkin kanssa käydään neuvotteluja.

Agenda 2000 -tiedonantoon sisältyvissä komission ehdotuksissa otetaan huomioon hallitusten välisen konferenssin tulokset. Samalla siinä painotetaan, että kaikkia yhteisön politiikkoja on kehitettävä ja syvennettävä laajemman ja vahvemman Euroopan rakentamiseksi. Ennen kaikkea on Amsterdamin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan mukaisesti ryhdyttävä ajoissa vahvistamaan toimielimiä ja niiden toimivuutta. Tarvittavien institutionaalisten uudistusten toteuttaminen mutkistaa laajentumisprosessia mutta ei välttämättä viivästytä sitä. Toisaalta laajentumisen aikataulu on selkeästi kytköksissä siihen, miten liittymiseen valmistautumisessa onnistutaan. Näin ollen vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian toteuttaminen, siihen liittyvä rakennetuki mukaan lukien, on edelleen kiireellisesti tarpeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3287/97 komissiolle esittäjä(t): David Hallam (PSE) (13. lokakuuta 1997)

Aihe: Rajat ylittävät kovan pornomateriaalin lähetykset kautta Euroopan unionin

Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni P-2762/96 ((EYVL C 83, 14.3.1997, s. 68. )) komissaari totesi, että komissio tulee pyytämään Isoa-Britanniaa ilmoittamaan perustan, jonka pohjalta se katsoo, että ¨Adult Channel¨, ¨Fantasy Channel¨ ja ¨Playboy Channel¨ (jotka Ison-Britannian viranomaiset ovat hyväksyneet pehmopornokanavina) eivät riko direktiivin 89/552/ETY 22 artiklaa ((EYVL L 298, 17.10.1989, p. 23. )).

Onko komissio saanut vastausta Isolta-Britannialta, ja jos on saanut, onko komissio tyytyväinen Ison-Britannian esittämään perustaan, jonka pohjalta se väittää, että edellä mainitut kanavat eivät riko 22 artiklaa?

Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997)

Komissio otti parlamentin jäsenen mainitsemasta asiasta yhteyttä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin, jotka ilmoittivat pitävänsä kolmen kysymyksessä mainitun brittiläisellä toimiluvalla toimintaa harjoittavan televisiokanavan ohjelmien sisältöä hyväksyttävänä. Siten kyseiset kanavat erosivat niistä kanavista, joilla on toimilupa jossain muussa maassa (mm. TV Erotica, Rendez-vous), ja joiden lähetykset on kielletty viranomaisten päätöksellä direktiivin 89/552/ETY 2 artiklan 2 kohdan nojalla. Mainitun direktiivin 22 artiklassa kielletään sellaisten ohjelmien lähettäminen, ¨jotka saattaisivat vahingoittaa alaikäisten fyysistä, henkistä tai moraalista kehitystä [...] paitsi jos lähetysajan valinnalla tai teknisin keinoin on varmistettu, että lähetysalueen alaikäiset eivät tavallisesti kuule tai näe kyseisiä lähetyksiä¨. Kaikki kolme mainittua brittiläistä kanavaa ovat maksullisia ja salattuja ja lähettävät ohjelmansa myöhään yöllä. Ne sisältävät harvoin pornografiaa tai aiheetonta väkivaltaa, ja ennen kaikkea niissä kuvataan sukupuoliyhteyttä aivan toisin kuin kielletyillä kanavilla lähetetyissä ¨kovissa¨ pornoelokuvissa.

Britannian viranomaiset ovat kuitenkin vakuuttaneet komissiolle, että televisiotoiminnan valvontaelin Independent Television Commission (ITC) on tietoinen kyseisten kanavien ongelmallisuudesta ja valvoo niiden toimintaa säännöllisesti varmistuakseen siitä, että ne noudattavat ITC:n ohjelmasäännöstöä, mikä on edellytyksenä toimiluvan säilymiselle. Viranomaiset ilmoittivat komissiolle saaneensa viimeisen 12 kuukauden aikana katsojilta vain 11 valitusta, ja niistäkin suurin osa koski sitä, että kaapeliyhtiön teknisten ongelmien vuoksi jokin asianomaisista kanavista oli näkynyt vahingossa salaamattomana. Kaikki valitukset käsiteltiin välittömästi ja tekniset virheet korjattiin.

Näin ollen komissio on vakuuttunut siitä, että brittiläisellä toimiluvalla toimivia kanavia valvotaan tarkkaan, että niiden ohjelmat eivät sisällä kohtia, jotka saattaisivat ¨vakavasti vahingoittaa alaikäisten fyysistä, henkistä tai moraalista kehitystä¨ ja siten rikkoa direktiivin säännöksiä, ja että teknisin keinoin ja lähetysajankohdilla on riittävästi varmistettu, että ohjelmat eivät yleensä ole alaikäisten saatavilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2491/97 komissiolle esittäjä(t): Werner Langen (PPE) (18. heinäkuuta 1997)

Aihe: SOKRATES-varojen maksamatta jättäminen

Komissio aikoo maksaa edunsaajille 30 % SOKRATES-ohjelman toimelle I myönnetyistä varoista vasta lopullisen kertomuksen esittämisen jälkeen. Tämä menettely tulee aiheuttamaan useita haittoja ohjelmaan osallistuville korkeakouluille:

- varojen myöntämisperusteista ilmoitetaan vasta hakuajan lopussa, vaikka EU:n muiden tukiohjelmien yhteydessä vastaavat tiedot annetaan jo ennen hakemusten tekemistä.

- lisäksi tukierien jaottelussa poiketaan selvästi siitä käytännöstä, jota on sovellettu SOKRATES-ohjelmaa edeltäviin ohjelmiin.

- Koska myönnetystä summasta 30 % maksetaan vasta ohjelman varainhoitovuoden päättymisen jälkeen (30.6.1998), korkeakoulujen on pakko järjestää rahoituksensa uudelleen kolmanteen varainhoitovuoteen saakka. Koska lopullinen kertomus valmistuu vasta 15.11.1998, loppusummaa ei tulla todennäköisesti maksamaan ennen vuoden 1999 alkua. Jäljelle jäävän summan uudelleen maksamisen sisäiset hallinnolliset kustannukset ovat kuitenkin kohtuuttoman suuria kokonaissummaan verrattuna. Kyse on siis jo ennestään ylikuormittuneiden hallinnollisten yksikköjen (muissa maissa sijaitsevat toimistot, SOKRATES-koordinaattorit jne.) tarpeettomasta ja ylimääräisestä rasittamisesta varsinkin, kun Brysselissä sijaitseva Youth Technical Assistance Office tuskin voi tulevaisuudessa - suunnitellun supistuksen ansiosta - arvioida lopullisia kertomuksia kohtuullisessa ajassa ja huolehtia jäljelle jääneiden summien maksamisesta.

Sen vuoksi kysyn komissiolta:

1. Miksi SOKRATES-ohjelma eroaa sitä edeltävistä ohjelmista varojen myöntämisperusteiden ja tukierien jaottelun osalta?

2. Tietääkö komissio, että tämä aiheuttaa korkeakouluille ja vastuussa oleville hallinnollisille yksiköille suuria haittoja? Jos komissio tietää niistä, miten se aikoo vähentää tätä ylimääräistä byrokratiaa?

Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1997)

Komissio on muuttanut korkeakoulukohtaiseen sopimukseen liittyviä maksuehtoja, jotta yliopistot voisivat toiveidensa mukaisesti saada käyttöönsä suurimman osan niille myönnetystä Sokrates-ohjelman toimen I tuesta heti sen käytön osalta hyväksyttävän ajanjakson alussa. Tuki maksetaan yhdessä erässä, jos tuen määrä on enintään 20 000 ecua. Jos tuen määrä ylittää 20 000 ecua, se maksetaan kahdessa erässä seuraavasti: 90 % kun molemmat osapuolet allekirjoittavat sopimuksen ja 10 % kun loppuraportti on hyväksytty.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2933/97 komissiolle esittäjä(t): Gary Titley (PSE) (5. syyskuuta 1997) Aihe: Lapsityövoima Euroopan unionissa Voiko komissio toimittaa käsiteltäväksi tilastoja, joista käy ilmi sellaisten lasten lukumäärä, jotka ovat vielä oppivelvollisuusiässä ja jotka käyvät joko puoli- tai kokopäivätyössä Euroopan unionissa, jokaista jäsenvaltiota koskevat kokonaisluvut mukaan lukien? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Komissiolla ei ole tilastoja oppivelvollisuusikäisten lasten työnteosta. Työntekoa koskevia kysymyksiä ei esitetty lainkaan alle 15- tai 16-vuotiaille (jäsenvaltion mukaan) tehtäessä työvoimaa käsittelevää tietojenkeruuta, joka on tärkein työllisyyttä koskevan tiedon lähde.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2568/97 neuvostolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (28. heinäkuuta 1997) Aihe: Turvapaikkapöytäkirja Voidaanko Amsterdamin kokouksessa hyväksyttyä, EU:n kansalaisten turvapaikan hakemista toisista EU:n jäsenvaltioista rajoittavaa pöytäkirjaa olla väliaikaisesti soveltamatta siinä tapauksessa, että syntyy yhtä tai useampaa Euroopan unionin jäsenvaltiota koskeva valtion sisäinen tai kansainvälinen konflikti? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2568/97 ja E-2569/97 (7. marraskuuta 1997) Neuvosto ei tässä vaiheessa katso aiheelliseksi tulkita kyseistä pöytäkirjaa, koska pöytäkirjan sisältävä sopimus ei ole tullut voimaan.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2835/97 komissiolle esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: EU:n ja CIH:n välinen sopimus ¨Hidrovia Parana-Paraguay¨-hankkeeseen liittyvistä satamista Aikaisemmin komissiolle esittämässäni kysymyksessä (E-1689/97) ((EYVL C 391, 23.12.1997, s. 122. )) pyysin tietoa komission ja CIH:n välisestä sopimuksesta, komission ja eurooppalaisen Roggemarine-yrityksen välisestä sopimuksesta sekä kyseiselle yritykselle tehtäväksi annetun tutkimuksen tekoa koskevista ehdoista. Komissio ilmoitti minulle, että eurooppalaisen yrityksen kanssa tehty sopimus allekirjoitettiin 20. joulukuuta 1996, toisin sanoen kymmenen vuotta sen jälkeen kun komissio oli tehnyt sopimuksen hallitustenvälisen Hidrovia-komitean (CIH) kanssa. Haluaisin tietää, miten komissio on voinut niin lyhyessä ajassa noudattaa tarjouskilpailumenettelyä (rahoitusasetuksen 133 artikla). Komissio antoi tietoja Roggemarine-yrityksen kanssa tehdyn sopimuksen ympäristönäkökohdista. Kiitän siitä komissiota, mutta toivoisin saavani kuitenkin täsmällisempiä tutkimuksen tekoa koskeviin ehtoihin ja mieluiten itse sopimukseen liittyviä tietoja. Voiko komissio vielä ennen ¨Hidrovia Parana Paraguay¨ -hankkeen satamia koskevan sopimuksen allekirjoittamista arvioida vesiväylien vaikutusta ympäristöön ja alueen kestävään kehitykseen? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1997) Komissio teki päätöksen hankkeen rahoittamisesta 12. päivänä huhtikuuta 1996. Komissio käynnisti tarjouskilpailumenettelyn mainitun ajankohdan jälkeen hankkeen toteuttavan yrityksen valitsemiseksi samanaikaisesti rahoitussopimuksen allekirjoittamisen kanssa. Tutkimuksen viiteaineistoon sisältyvissä näkökohdissa - jotka käyvät ilmi komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen N:o E-1689/97 - noudatetaan menetelmää, jossa otetaan huomioon kaikki saatavilla oleva ympäristöä koskeva tieto, hankkeen kuvaus ja sen pääasialliset vaikutukset. Kaikki luontoon kohdistuvat vaikutukset tutkitaan, myös sellaiset, jotka voivat ilmetä hankkeen eri vaiheissa. Vaikutukset tutkitaan ja arvioidaan sellaisen kriittisen analyysin perusteella, jossa yksilöidään niiden luonne, voimakkuus, vaikutuksen aste, yhteisvaikutus muiden tekijöiden kanssa ja kesto, ennen kuin hanketta arvioidaan kokonaisuudessaan. Kolmannen kysymyksen osalta on muistettava, että vesiväylä on jo olemassa. Tosin sen käyttö on paljon rajoitetumpaa kuin Euroopan jokien. Satamien kunnostaminen mahdollistaa nykyaikaisemman, järkiperäisemmän ja ekosysteemiä kunnioittavamman käytön. Komissio on sen vuoksi teettänyt tutkimuksia ja analyysejä uuden hankkeen vaikutuksista ennen kuin sitä on alettu toteuttaa. Latinalaisen Amerikan kehityspankin tekemissä tutkimuksissa vahvistetaan tämä näkemys.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2733/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Kreikkalaisten konsulttiyritysten jatkuva epäonnistuminen PHARE- ja TACIS-ohjelmiin liittyvien hankkeiden saamisessa Kreikkalaisten konsulttitoimistojen liitolta saamani vastalausekirjeen mukaan kreikkalaiset tutkimus- ja konsulttiyritykset ovat panneet merkille, että ne jatkuvasti ja perusteettomasti jätetään ulkopuolelle PHARE- ja TACIS-ohjelmiin liittyvien taloudellis-teknisten tutkimusten suorittamisesta. Viimeisin tapaus oli Georgian satamien kehittämisen taloudellis-teknistä tutkimusta koskevan hankkeen menettäminen, vaikka kreikkalaiset yritykset olivat seuranneet yhteisön ohjeita kirjaimellisen tarkasti. Summittaisin menettelyin suoritetussa arvioinnissa kävi selväksi, että oli olemassa arviointiperusteita, jotka esitettiin jälkikäteen erittäin merkittävinä (esim. tälle maalle tarjottavien työkuukausien osuus), vaikka niitä ei mainittu arviointimenettelyssä. Lisäksi kilpailuilmoituksessa oli outo ehto, että kokemusta TACIS-maissa ei oteta huomioon arvioinnissa. Koko menettely herättää lukuisia kysymyksiä menettelyjen avoimuuden suhteen, ja tämän vuoksi haluaisin saada tietää Euroopan komissiolta: 1. Mitkä olivat syyt siihen, että pääosasto 1 hylkäsi kreikkalaiset konsulttitoimistot niiden ilmaistua mielenkiintonsa edellä mainittua hanketta kohtaan? 2. Mikä toimisto tai mitkä toimistot lopulta tulivat valituiksi? 3. Montako tutkimusta ja mitkä tutkimukset on annettu kreikkalaisille yrityksille TRACECA-ohjelman yhteydessä, joka koskee kuljetuksia Keski-Euroopasta Keski-Aasiaan ja ¨Silkkitien¨ avaamista uudelleen? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1997) 1. Kyseisessä arvioinnissa sovellettiin kaikkiin tarjouksen tekijöihin samoja arviointiperusteita ja noudatettiin tarkoin arviointia koskevia yleissääntöjä. Arviointikomitea katsoi, että kreikkalaisen yrityksen ehdotusta ei useista eri syistä voitu pitää riittävänä. Yrityksellä on oikeus pyytää komissiolta tarkempia tietoja tarjouskilpailun tuloksista. Komissio vastaa mielihyvin tiedusteluihin kirjallisesti. 2. Tarjouskilpailun perusteella tutkimuksen tekijäksi valittiin Hamburg Port Training Institute -yritys. 3. Traceca-ohjelman yhteydessä kreikkalaiset yritykset ovat saaneet sopimukset Potyn viljaterminaalia koskevan toteutettavuustutkimuksen tekemisestä (Bangkokin rahoitusväline) sekä Bakuun ja Turkmenbashiin rakennettavien junalauttaterminaalien rakennustöiden valvonnasta.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3072/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Ympäristösopimukset Asiani koskee komission tiedonantoa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ympäristösopimuksista (KOM(96)0561). Tiedonannon ensisijainen tavoite on ollut ympäristösopimusten täytäntöönpanon edistäminen tehokkaasti ja hyväksyttävällä tavalla julkisessa hallinnossa ja teollisuudessa. Sopimukset ovat yhdentymisen tai yhteisön ympäristölainsäädännön toteuttamisen välineitä. Tiedonanto liittyy viidennessä toimintaohjelmassa määriteltyyn strategiaan ympäristöpolitiikan välineiden laajentamisesta ja ¨jaetun vastuun¨ käsitteen käytäntöön ottamiseen. Asiakirjassa pyritään lisäksi selventämään ympäristösopimuksiin kirjattujen jäsenvaltioiden toimintaa yhteisön direktiiveissä annettujen määräysten osalta koskevien kanteiden erityisaspekteja, sekä sopimuksissa määriteltyjä yhteisötason kanteita. Kysyn viittaako komission suositus ympäristösopimuksista vain niiden saattamiseen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä vai myös näiden määräysten toteuttamiseen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 1997) Komission suositus yhteisön direktiivien täytäntöönpanossa käytettävistä ympäristösopimuksista ((EYVL L 333, 21.12.1996. )) koskee direktiivien tiettyjen säännösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Ilmaisu ¨täytäntöönpano¨ kattaa sekä säännösten saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä että kansalliseen lainsäädäntöön siirrettyjen säännösten soveltamisen. On selvää, että jos on olemassa kansallinen lainsäädäntö, jolla varmistetaan direktiivin täytäntöönpano, säännösten täytäntöönpanotapa on vähemmän tärkeä. Komissio katsoo kuitenkin, että sopimusten oikeudellisella asemalla on tärkeä tekijä niiden onnistumisessa, ja suosittelee tämän vuoksi, että ne tehtäisiin oikeudellisesti sitoviksi.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3013/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Italian hankkeet URBAN-ohjelmaan Määräaika URBAN-ohjelman kehyksessä vuosina 1997 - 1999 toteutettaville kaupunkien kehittämishankkeille oli 10. syyskuuta 1997. Montako esitetyistä hankkeista oli peräisin Italiasta? Kuinka moni ja mitkä hankkeet koskevat Luoteis-Italian kaupunkeja, erityisesti Milanoa, Torinoa ja Genovaa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3013/97 ja E-3033/97 (24. lokakuuta 1997) Komissio päätti yhteisöaloitteiden rahoitusvarauksen jakamisesta 8. toukokuuta 1996 tehdyllä päätöksellä. URBAN-aloitteelle Italiassa myönnetyt ohjeellisest määrärahat kaudella 1997-1999 ovat 11,81 miljoonaa ecua tavoitteen 1 kohdealueilla ja 6,40 miljoonaa ecua tavoitteen 1 ulkopuolelle jäävillä alueilla (indeksoidut vuoden 1995 hinnat). Komissio pyysi jäsenvaltioita esittämään URBAN-aloitteeseen liittyviä toimenpideohjelmia jäsenvaltioille osoittamassaan tiedonannossa ((EYVL C 200, 10.7.1996. )), erityisesti sen kohdassa 20. Komissio ei esittänyt muita jäsenvaltioiden sisäisiä maantieteellisiä rajoituksia, lukuun ottamatta jakoa tavoitteen 1 kohdealueisiin ja niiden ulkopuolelle jääviin alueisiin. Italian viranomaiset ovat esittäneet yhden ehdotuksen, joka koskee Triesten, Leccen ja Catanzaron kaupungeissa toteutettavia ohjelmia.