ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3007/98 esittäjä(t): Umberto Bossi (NI) neuvostolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Italian suunnitelma työllisyyden edistämiseksi maksuvapautuksin maan eteläosissa Italian hallitus esitti äskettäin ehdotuksen, jolla on tarkoitus edistää työllisyyttä Italian eteläosissa alueen työnantajille myönnettävin maksuvapautuksin. Hallitus ei ole selvittänyt toimenpiteen laillisuutta olemalla ennalta yhteydessä yhteisön viranomaisiin. Samoin tapahtui jo vuonna 1995 oppisopimusten käyttöönoton yhteydessä. Tuolloin Italiaa vastaan aloitettiin menettely yhteisön kilpailunrajoituslainsäädännön rikkomisen vuoksi. Sen tuloksena edunsaajayrityksiä vaadittiin palauttamaan vuodesta 1995 alkaen saamansa tuki. Eikö neuvosto ole sitä mieltä, että Italian toimet maan eteläosien hyväksi ovat syrjiviä sellaisia maan muiden osien yrityksiä kohtaan, jotka tahtoisivat palkata uusia työntekijöitä? Nehän eivät voi saada minkäänlaista työllistämistukea. Minkälaisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä Italian suhteen, jotta kansallisten toimien tiedoksiantaminen ei "unohtuisi" vastaisuudessa? Eikö neuvosto katso, että italialaisia pk-yrityksiä olisi suojeltava paremmin, jotta hallituksen virheet eivät kohdistuisi nimenomaan tuottaviin yksiköihin? Vastaus (7. joulukuuta 1998) Neuvosto kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota siihen, että neuvoston tehtäviin ei kuulu lausua mielipidettään jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden yhdenmukaisuudesta yhteisön oikeuden kanssa. Perustamissopimuksen ja johdetun oikeuden valvominen kuuluu Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti komission toimivaltaan. Neuvosto ei siten voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen eri osiin.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2097/98 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Kaupan alalle myönnetyt EU-varat 1. Kuinka suuri osa EU:n seuraaviin kohteisiin myöntämästä tuesta liittyy kauppaan: a) budjettikohta B3-4000"Teolliset suhteet ja sosiaalinen vuoropuhelu", b) budjettikohta B3-4002"Työntekijäjärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet", c) budjettikohta B3-4003"Yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa", d) PO XXIII:n hallinnoimat varat, jotka liittyvät kauppaan sekä pienten ja keskisuurten yritysten tukeen, e) Leonardo-ohjelma? 2. Miten ja millaisilla summilla EU-varoista tuetaan kaupan työmarkkinaosapuolia? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1998) Komission harjoittama työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistäminen käsittää sekä tämän vuoropuhelun mahdollistavien poliittisten ja logististen olosuhteiden luomisen että teknisen ja tieteellisen tuen, jota annetaan runsaasti erilaisille työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun osallistuville järjestöille. Komissiolla on tähän tarkoitukseen käytettävissä rahoitusvälineitä, jotka kuuluvat budjettikohtiin B3-4000, B3-4002 ja B3-4003. Komissio tukee työmarkkinaosapuolten aloitteita Euroopan tasolla ja kansallisella tasolla pyrkimällä tuomaan eurooppalaisen ulottuvuuden niiden toimiin. Kyseeseen tulevat erilaiset tietoisuuden lisäämiseen tähtäävät toimet (konferenssit, tutkimukset, valmistelukokoukset, työryhmät, eurooppalaiset koulutusohjelmat) tai työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa syntyvien aloitteiden tukeminen (sopimusten levittäminen, seuranta ja arviointi, eurooppalainen mobilisointi, joka koskee esimerkiksi nuorten työllisyyttä, työmarkkinasuhteita käsittelevän koulutuskeskuksen perustaminen). Edellä mainituista budjettikohdista voidaan myöntää tukea ammatillisille järjestöille, jotka edustavat työnantajia tai työntekijöitä. Tällä tuella voidaan rahoittaa työmarkkinaosapuolten toimia mutta ei niiden rakenteita eikä sisäistä toimintaa. Kaupan sektorin työmarkkinaosapuolet saavat tukea suhteessa osallistumisaktiivisuuteensa yhteisön työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa. Esimerkiksi Euro-Fiet ja EuroCommerce saivat äskettäin tukea budjettikohdasta B3-4000 elektronisen kaupankäynnin työllisyysvaikutuksia tällä alalla koskevan yhtei-sen seminaarin järjestämiseksi sekä kauppaa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käsittelevän suuren konferenssin järjestämiseksi piakkoin Brysselissä. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista budjettikohdista kaupan alan työmarkkinaosapuolille myönnetyn tuen määrä on järkevintä ilmoittaa viiden viime vuoden ajalta (1994 - elokuu 1998) budjettikohtien B3-4000 ja B3-4002 osalta ja kolmen viime vuoden ajalta (1996 - elokuu 1998) budjettikohdan B3-4003 osalta, koska tämä budjettikohta perustettiin vasta vuonna 1996. Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle taulukon myönnetyistä varoista.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2452/98 esittäjä(t): Paul Lannoye (V) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Euroopan vaihtoehtoisten koemenetelmien validointikeskus EU:n perustaman Euroopan vaihtoehtoisten koemenetelmien validointikeskuksen johtajan Ballsin toimikautta pidennettiin kahdella vuodella. Koska johtajan toimikausi on yleensä viiden vuoden pituinen, koe-eläimiä puolustavat järjestöt ovat huolissaan tämän laitoksen tulevaisuudesta. Koska Euroopan vaihtoehtoisten koemenetelmien validointikeskus on yksi harvoista organisaatioista, jotka kokoavat yhteen vaihtoehtoisten koemenetelmien asiantuntijoita, olisi valitettavaa, jos sen olemassaolo vaarantuisi. Voiko komissio kertoa, mitkä ovat Euroopan vaihtoehtoisten koemenetelmien validointikeskuksen tulevaisuudennäkymät? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1979/98, E-2033/98, E-2064/98, E-2079/98, E-2134/98 ja E-2452/98 (12. lokakuuta 1998) Yhteisen tutkimuskeskuksen Isprassa sijaitsevan Euroopan vaihtoehtoisten menetelmien validointikeskuksen (ECVAM) johtajan sopimuksen jatkamisesta kahdella vuodella päätettiin teknisten ja hallinnollisten näkökohtien perusteella. Samalla komissio tekee parhaansa säilyttääkseen ECVAMia koskevat velvoitteensa ja ensisijaiset tavoitteensa. Komissio on edelleen täydellisesti sitoutunut vaihtoehtoisten menetelmien validointiin siten kuin siitä on säädetty kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta annetussa direktiivissä 86/609/ETY(1). Lisäksi komissio jatkaa ponnistelujaan eläinkokeiden lopettamiseksi mahdollisimman pian kosmeettisista valmisteista annetun direktiivin 76/768/EY(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 93/35/EY(3), vaatimusten mukaisesti. (1) EYVL L 358, 18.12.1986. (2) EYVL L 262, 27.9.1976. (3) EYVL L 151, 23.6.1993.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2461/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Aallonmurtajien rakentaminen Douro-jokisuuhun Portugalin tiedotusvälineet kertoivat äskettäin, että Euroopan komissio olisi evännyt koheesiorahaston puitteissa tapahtuvan yhteisrahoituksen Douro-jokisuuhun rakennettavilta aallonmurtajilta. Lisäksi on kerrottu, että tällainen yhteisrahoitus olisi evätty siitä syystä, että hanke ei kuuluisi koheesiorahaston määrittelemien ensisijaisten hankkeiden joukkoon. 1. Milloin Portugalin hallitus esitti koheesiorahastolle hanketta, joka koskee aallonmurtajien rakentamista Douro-jokisuuhun? 2. Koska kyseessä on hanke, joka mahdollistaa kansainvälisen vesireitin kulkukelpoisuuden, millä perusteella komissio katsoo, että tämä hanke ei kuulu koheesiorahaston ensisijaisten hankkeiden piiriin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1998) Komissiolle tehtiin 5. marraskuuta 1996 tukihakemus, joka koskee Douro-joen suistoalueen rakennushanketta. Komissio analysoi hankkeen tarkkaan eikä katsonut sitä ensisijaiseksi hankkeeksi, sillä sen vaikutukset Leixõesin satamaan olivat vähäiset eivätkä sen taloudelliset perusteet olleet riittävät. Douro-joki ei kuulu Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon, eikä sen kulkukelpoisuuteen liittyville hankkeille näin voida myöntää koheesiorahaston rahoitusta.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2746/98 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE) komissiolle (3. syyskuuta 1998) Aihe: EU:n suhtautuminen Trinidadin ja Tobagon ihmisoikeustilanteeseen Trinidadin ja Tobagon tasavallan tiedetään sanoutuneen irti Amerikan ihmisoikeussopimuksesta. Vaikuttaako tämä mahdollisesti Trinidadin ja Tobagon asemaan yhtenä niistä AKT-maista, jotka saavat EU-tukea? Komission jäsenen J. Pinheironkomission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1998) Komissio on saanut käsityksen, että Trinidad ja Tobago on äskettäin jättänyt oikeudellisen välineen, jonka vaikutuksena on maan vetäytyminen Amerikan ihmisoikeuksia koskevasta yleissopimuksesta 26 päivä toukokuuta 1999 lähtien. Tarkoituksena näyttää olevan vähentää sitä mahdollisuutta, että aikaavievät valitusmenettelyt estävät Trinidadin ja Togon viranomaisia täytäntöönpanemasta kuolemanrangaistuksia. Tämä on osa viranomaisten strategiaa, johon kuuluu kovan linjan käyttö rikoksia vastaan. Komissio on huolestunut tästä kehityksestä ja se on osallistunut unionin virallisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on saada kyseiset viranomaiset luopumaan näistä toimista. Tällä hetkellä komissio ei kuitenkaan katso, että Trinidadin ja Togon toimintojen tulisi vaikuttaa maan asemaan yhtenä AKT-maista eikä nykyiseen kehitysapuohjelmaan.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3299/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Golfkentän rakentaminen kosteikkoalueelle Kreikassa Kreikan ympäristöjärjestöt, Maailman luonnonsäätiö (WWF), paikallishallinnon edustajat ja muut tahot ovat ilmaisseet perustellut vastalauseensa Kreikan valtion matkailutoimiston (EOT:n) puuhaamalle golfkentän rakentamishankkeelle Kreikan Halkidikissa sijaitsevan Stavronikitan tai Nea Fokean kosteikkoalueen Mesonisi-nimiseen paikkaan. Tämä kosteikko on yksi Kreikan merkittävimmistä, sillä siellä on todettu elävän 123 lintulajia, ja lintulajien joukko on rikas käsittäen muun muassa sellaisia lajeja kuten ruskosotka (Aythia nyroca), pitkäjalka (Himantopus himantopus), mustanmerenlokki (Larus melanocephalus), mustahaikara (Ciconia nigra), kiharapelikaani (Pelecanus crispus). Samalla alueella elää myös kolme kilpikonnalajia (espanjankilpikonna, kreikankilpikonna ja suokilpikonna), jotka mainitaan direktiivin 92/43/ETY(1) liitteessä II "yhteisön tärkeinä pitäminä lajeina, joiden suojelemiseksi on osoitettava erityisten suojelutoimien alueita". On syytä huomata, että Halkidikin kosteikot, jotka joskus olivat lukuisat, ovat kuivumisen vuoksi kutistuneet, ja harvat jäljelläolevat (joihin edellä mainitut kosteikot kuuluvat) kosteikot edustavat alueen luonnonvaraisten eläinlajien säilymisen kannalta tärkeitä, vähälukuisiksi käyneitä ekologisen ketjun osia; niiden mahdollinen tuhoutuminen merkitsee täydellistä mullistusta alueen ekologisessa tasapainossa. Haluaisin saada tietää komissiolta: Onko se tietoinen edellä mainitusta asiasta, kuinka se aikoo reagoida ja onko mahdollista liittää edellä mainittu alue eurooppalaiseen Natura 2000 -verkkoon, mikä edistäisi ratkaisevasti tämän arvokkaan kosteikkoalueen suojelemista niiltä suunnitelmilta, joissa siitä ollaan tekemässä golfkenttää? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Gianni Taminon esittämään suulliseen kysymykseen H-1164/98 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla joulukuuta 1998(2). (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. (2) Parlamentin keskustelut (joulukuuta 1998).
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2126/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Itälaajentuminen - ulkorajojen valvonta Komissio toteaa 27.5.1998 antamassaan ulkorajojen valvontaa koskevassa vastauksessa (P-1257/98(1)), että esittämiini kysymyksiin voidaan vastata yksityiskohtaisesti vasta sen jälkeen, kun neuvosto on määrittänyt Schengen-säännöstön ja kun on tarkasteltu sen toteuttamista ehdokasvaltioissa. Siksi kysyn nyt seuraavaa: 1. Milloin Schengen-säännöstön määrittäminen saadaan komission käsityksen mukaan päätökseen ja miten tiedot tarkastelun tuloksista annetaan? 2. Kuinka kauan komissio arvioi toteutuksen jäsenvaltioissa kestävän? Lisäksi komissio toteaa, että etenkin ehdokasvaltioiden on osallistuttava puutteiden korjaamiseen, mutta komissio tukee kuitenkin niiden ponnisteluja yhteisön nykyisten ohjelmien alaisuudessa. Tähän liittyen kysyn seuraavaa: 3. Mistä ohjelmista tukea on tähän mennessä annettu tai on suunniteltu annettavan meneillään olevan tilivuoden aikana, kuinka paljon rahoitusta on myönnetty (prosentuaalisena osuutena kokonaiskustannuksista), ja mitkä ovat tarkat summat (ecuina)? 4. Missä määrin ehdokasvaltiot ovat hyödyntäneet mahdollisuutta kattaa yhteisrahoitusosuutensa Phare-määrärahojen avulla? 5. Kuinka suuri osa yhteisön kaikista ohjelmista käytetään komission arvion mukaan ehdokasval-tioiden tukemiseen? 6. Itävalta kuuluu uusimpiin Schengen-jäsenvaltioihin, ja sille ulkorajojen valvontaa koskevien määräysten täyttämisestä aiheutuvat kustannukset ovat olleet erityisen suuret maan sijainnin vuoksi (pitkä Schengen-ulkoraja). Onko Itävallalle siksi myönnetty yhteisön ohjelmista mitään tukea tähän tarkoitukseen? (1) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 85.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3088/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Tonavan rakentaminen Komission Saksan liittotasavallalle 28.10.1997 lähettämä valituskirje on ilmeisestikin jäänyt vaikutuksettomaksi. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, jotta liittovaltio ja Baijerin osavaltio toteuttaisivat vihdoinkin tarpeellisen suojelualuesuunnitelman? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1998) Kuten jo vastauksesta parlamentin jäsenen kysymykseen E-3095/97(1) kävi ilmi, komissio on ryhtynyt asiaa koskeviin toimenpiteisiin sen rikkomismenettelyn yhteydessä, joka käynnistettiin, koska Saksa ei ollut perustanut riittävästi luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun direktiivin 79/409/ETY(2) mukaisia erityissuojelualueita. Yleisen menettelyn yhteydessä on erityisesti otettu esiin kyseinen alue, samoin kuin muita Tonavan varrella sijaitsevia alueita. Rikkomismenettelyyn liittyen komissio on lähettänyt Saksan viranomaisille virallisen ilmoituksen. Saksan viranomaiset ovat vastanneet ilmoitukseen ja ilmoittaneet samalla useiden alueiden osoittamisesta erityissuojelualueiksi. Koska vastausta ja uusia alueita koskevaa ilmoitusta ei voida pitää riittävinä direktiiviin 79/409/ETY perustuvien velvollisuuksien täyttämiseksi, komissio on päättänyt osoittaa Saksalle perustellun lausunnon. (1) EYVL C 134, 30.4.1998. (2) EYVL L 103, 25.4.1979.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2690/98 esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Puolalle myönnettävä PHARE-ohjelmaan liittyvä tuki - A4 Wroclaw-Katowice-moottoritie Koska Puola on tärkeä läpikulkumaa läntisen Euroopan ja IVY-maiden välillä sekä Pohjois- ja Etelä-Euroopan välillä ja koska tieliikenne on kasvanut rajusti vuoden 1990 jälkeen, EU:n PHARE-ohjelmasta rahoitetaan tiestön modernisointia. PHARE-ohjelma rahoittaa erityisesti Wroclaw-Katowice -A4-moottoritien parannustöitä. Mikä on tämän hankkeen talousarvio, milloin hankkeen on tarkoitus valmistua, ja mikä on rakennustöiden tämänhetkinen tilanne? Komission jäsenen Hans Van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Vuonna 1997 aloitettiin viisi rakennusurakkaa A4-moottoritien läheltä Wroclawia Nogawczyceen (Gliwicestä länteen) ulottuvalla 126 kilometrin osuudella. Tämä tieosuus on määrä avata liikenteelle talvella 2000-2001. Näistä sopimuksista kaksi (nykyisten siltojen kunnostaminen ja uusien rakentaminen) rahoitetaan 49 miljoonan ecun avustuksella Phare-ohjelmasta. Rakentaminen on päässyt hyvin käyntiin, ja siltatöiden voidaan odottaa olevan valmiit vuoden 2000 lokakuussa. Kolme tienrakennusta koskevaa sopimusta rahoitetaan Euroopan investointipankin (EIP) 225 miljoonan ecun suuruisella lainalla. Puolan hallitus maksaa 67 miljoonaa ecua vastaavan määrän tämän tieosuuden kokonaispääomakustannuksista. Nogawczycestä Katowicen länsipuoliselle ohikulkutielle kulkeva 53 kilometrin moottoritieosuus on vasta tarkemman suunnittelun kohteena. EIP:n voidaan kuitenkin odottaa tulevaisuudessa myöntävän rahoitusta sen rakentamiseen. Katowicen lyhyen ohikulkutien (4,6 kilometriä) rakentamisen odotetaan alkavan pian. Sen rahoituksesta 35 miljoonaa ecua on Phare-ohjelmasta maksettavaa avustusta. Muun osan maksaa Puolan hallitus ja osa siitä rahoitetaan myös EIP:n lainalla. Tämän osuuden on suunniteltu valmistuvan vuonna 2001.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3396/98 esittäjä(t): Marco Cellai (NI) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: Komission kilpailut 14. syyskuuta 1998 Komission kilpailuissa tarkoituksena on valita kaikkein sopivimmat ehdokkaat (eli parhaimmiksi katsotut) komission vastuullisiin virkoihin. Tämä tavoite on ensiarvoisen tärkeä sekä yhteisölle että sen myötä Euroopan kansalaisille. Ala-arvoiset järjestelyt 14. syyskuuta 1998 pidetyissä koetilaisuuksissa eivät anna hyvää kuvaa kokeista vastaavien järjestäjien vastuuntunnosta. Ottaen huomioon edellä mainitut seikat kysyn komissiolta, mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta tämän valtavan kalliin ja huonosti hoidetun operaation vastuukysymykset selvitetään ja jotta nämä harmilliset tapaukset eivät toistu? Komission jäsenen >Liikaneninkomission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan komission yhteiseen vastaukseen herra Napoletano ja muiden esittämiin kirjallisiin kysymyksiin P-2922/98, P-2974/98, E-3053/98, E-3079/98, P-3101/98, P-3106/98, P-3136/98 ja E-3253/98(1). (1) EYVL C 118, 29.4.1999, s. 164.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2227/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Teuraseläinten olot Suomessa on uutisoitu viime päivinä erittäin laajasti teuraseläinten puutteellisista elinolosuhteista. Teurastamoiden tarkastustilastojen mukaan esimerkiksi naudat ja siat ovat kärsineet aikaisempaa enemmän. Teuraaksi viedyistä eläimistä entistä useampi hylätään sairauksien vuoksi ihmisravinnoksi kelpaamattomina. Kasvattajien tiukan taloudellisen tilanteen sekä unionin tuen laskentaperusteiden vuoksi esim. unionin antaman tuen laskentapäivät usein viivyttävät eläinten teuraskuljetuksia ja aiheuttavat näin lisäongelmia etenkin sairaille, huonokuntoisille eläimille. Yllä mainittuun viitaten kysyn komissiolta, miten komissio suhtautuu väitteisiin, joiden mukaan EU:n harjoittama teuraseläimien tukipolitiikka kannustaa kasvattajia maksimoimaan hyötynsä mm. viivyttämällä eläinten teurastuspäiviä ja miten unionin tukipolitiikkaa voitaisiin suunnata uudelleen niin, että se ottaisi paremmin huomioon teuraseläinten elinolosuhteissa ilmenevät epäkohdat? Miten komissio aikoo selvittää, millaisia epäkohtia karjankasvatuksessa on unionin alueella? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjassa säädettiin, että näissä uusissa jäsenvaltioissa oli viipymättä eli 1. päivästä tammikuuta 1995 otettava käyttöön yhteiset (alemmat) maataloustuotteiden hinnat. Suomi varasi itselleen oikeuden myöntää viljelijöille alenevaa kansallista tukea sekä kansallista siirtymäkauden tukea, kunnes sen maatilojen pienestä koosta aiheutuvat rakenneongelmat on ratkaistu. Kotieläintuotannossa alenevaa kansallista tukea maksetaan kansainvälisten sopimusten mukaisesti eläinten lukumäärän mukaan. Näiden tukien maksamisen ei ole oletettu johtaneen vasikoiden tai sikojen laadun heikkenemiseen, koska suurin osa viljelijöiden tuloista on yhä peräisin heidän saamastaan hinnasta. Vasikoita ja sikoja koskevat voimassaolevan lainsäädännön vähimmäisvaatimukset perustuvat tieteellisesti tutkittuun tietoon. Niitä koskevat direktiivit sisältävät eläinten ruokkimista ja juottamista koskevia säännöksiä, joita jokaisen kasvattajan on noudatettava tuista riippumatta siihen saakka, kun eläin viedään teurastamoon. Kansallisten viranomaisten on valvottava säännösten noudattamista ja toimittava, jos niitä rikotaan. Jäsenvaltioiden on lisäksi joka toinen vuosi toimitettava komissiolle tehtyjen tarkastusten tulokset.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2514/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Bolivian ja Brasilian kaasuputken aiheuttamat vahingot Amazonin alueelle Bolivian ja Brasilian valtioiden välille rakennetaan suurta, 3 700 kilometriä pitkää kaasuputkea, joka tulee maksamaan yli 2 miljardia dollaria. Hanke on alueen tärkein ja maailman neljänneksi suurin energiaprojekti. Ei ollut kulunut kahtakaan vuotta tiedustelujen aloittamisesta öljyn hankkimiseksi Bolivian ja Brasilian väliseen kaasuputkeen, kun Amazonin alueen alkuperäkansojen yhteisöt jo ilmoittivat useista rikkomuksista. Ne osoittivat rakentajien väärinkäytöksiä ja laiminlyöntejä niin paikallisten lakien kuin kansainvälisen oikeuden soveltamisessa. Erityisesti ne osoittivat vakavia vahinkoja tehdyn Amazonin sademetsien herkälle ekologiselle tasapainolle ja alkuperäkansojen alueen luonnonvaroille. Yli kahdestakymmenestä öljy-yhtiöstä, jotka osallistuvat Bolivian kaasun hyödyntämiseen, monet ovat eurooppalaisia (Shell, Repson, Elf Aquitaine, Bp, Total jne.). Tunteeko komissio tämän hankkeen? Onko Euroopan unioni sijoittanut varoja hankkeeseen? Hanke polkee alkuperäkansojen oikeuksia, on äärimmäisen haitallinen Amazonin alueen luonnolle, on vastoin sopimusta luonnon monimuotoisuuden säilyttämisestä ja komission äskeistä tiedonantoa luonnonsuojelun periaatteista. Mikä on komission kanta tähän asiaan? Mitä komissio aikoo tehdä saattaakseen kolmansissa maissa operoivat yritykset kunnioittamaan jäsenvaltioiden hyväksymiä luonnonsuojelumääräyksiä ja -ohjeita ja yleisiä eettisiä käyttäytymissääntöjä? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio on saanut useista lähteistä tietoja niistä ympäristövaikutuksista ja sosiaalisista vaikutuksista, jotka liittyvät Bolivian ja Brasilian välisen kaasuputken rakentamiseen. Hankkeeseen ei ole ohjattu yhteisön varoja. Komissio on samaa mieltä siitä, että kyseisiin toimiin osallistuville yhteisön yrityksille olisi tehtävä selväksi, että ne ovat velvollisia kunnioittamaan voimassa olevia ympäristö- ja sosiaalialan sopimuksia sekä Euroopassa että muualla maailmassa. Komissio aikoo selvittää, olisiko mahdollista vahvistaa Bolivian viranomaisten kykyä vähentää ja korjata ympäristöön ja yhteiskuntaan kohdistuvia vahinkoja sekä lisätä näiden viranomaisten mahdollisuuksia huolehtia siitä, että energia-alan hankkeisiin ja erityisesti kaasuputken rakentamiseen osallistuvat yritykset noudattavat voimassa olevaa lainsäädäntöä.