ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2778/98

esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) komissiolle

(14. syyskuuta 1998)

Aihe: Ruhu'llah Rawhanin teloittaminen hirttämällä

Onko komissio tietoinen, että Ruhu'llah Rawhani tapettiin hirttämällä 21. heinäkuuta Mashadissa Iranissa, koska hän oli käännyttänyt nuoren naisen bahá'í-uskoon?

Onko komissio tietoinen, että kyseinen nuori nainen kiisti tämän syytöksen ja ilmoitti, että hänen äitinsä oli bahá'í ja että siis myös hänet kasvatettiin bahá'í-uskoon? Onko komissio tietoinen, että tätä nuorta naista ei vangittu?

Onko komissio tietoinen, että vangitsemisen jälkeen Rawhanilla ei ollut oikeutta ottaa vastaan vieraita, häneltä kiellettiin oikeusapu ja että kaikki viittaa siihen, että Rawhani ei saanut kunnollista oikeudenkäyntiä eikä hänelle langetettu mitään virallista tuomiota?

Onko komissio tietoinen, että bahá'íta ei ole enää teloitettu vuoden 1992 jälkeen ja että 15 bahá'íta on yhä vangittuina, joista neljälle on langetettu kuolemantuomio?

Voisiko komissio pyytää Iranin hallitukselta selvitystä Ruhu'llah Rawhanin täytäntöönpannusta kuolemantuomiosta ja viidentoista yhä vangittuna olevan bahá'ín kohtalosta?

Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus

(22. lokakuuta 1998)

Komissio pitää Mashadissa Iranissa 21. heinäkuuta 1998 tapahtunutta Ruhu'llah Rawhanin teloitusta valitettavana. Troikka otti 5. elokuuta 1998 tässä asiassa yhteyttä Iranin hallitukseen.

Komissiolla ei ole edustustoa Teheranissa, eikä sillä ole ensi käden tietoa Rawhanin oikeudenkäynnistä ja tuomiosta. Iranin viranomaiset väittävät, että hän sai oikeusapua koko oikeudenkäynnin ajan ja että häntä ei tuomittu kuolemaan uskontonsa perusteella, sillä bahá'ílaiset saavat harjoittaa uskontoaan vapaasti, jos he eivät toimillaan vaaranna Iranin kansallista turvallisuutta, vaikka heitä ei tunnustetakaan virallisesti uskonnolliseksi vähemmistöksi. Iranin viranomaiset väittävät myös, että Rawhani oli tuomittu jo vuosina 1984 ja 1985 valtion turvallisuutta vaarantavista teoista.

Komissio on tietoinen siitä, että kolme muuta Iranin bahá'í-yhteisön jäsentä (Ataullah Hamid Nasirizadih, Sirus Dhabihi Muqaddam ja Hidayat Kashifi Najafabadi) on vangittuna ja että myös heidät on tuomittu kuolemaan. Komissio on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa erittäin huolestunut näistä tapauksista ja jatkaa Iranin ihmisoikeustilanteen huolellista tarkkailemista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3225/98

esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (PPE) komissiolle

(26. lokakuuta 1998)

Aihe: Venäläiset sukellusveneet

Voiko komissio kertoa, onko se tietoinen, kuten on väitetty, useista Venäjän vuonoihin muiden maiden lähettyville ankkuroituneista ydinsukellusveneistä, joita ei juurikaan huolleta tai joita ei huolleta lainkaan ja joiden ydinreaktori on vielä aktiivinen?

Voiko komissio lisäksi kertoa,

- mitkä pääosastot käsittelevät kyseistä ongelmaa?

- mihin toimiin Euroopan unioni on tässä asiassa ryhtynyt?

- miten ne maat, joita asia koskee, suhtautuvat tähän ongelmaan?

- mitkä ovat todelliset vaarat ja ketkä virkamiehet vastaavat tästä kysymyksestä?

Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus

(13. marraskuuta 1998)

Komissio on täysin tietoinen siitä, että sukellusveneistä ja jäänmurtajista peräisin oleva käytetty ydinpolttoaine on suuri ympäristöriski Venäjän federaatiossa ja sen naapurimaissa. Kyseinen ongelma on erityisen merkittävä maan luoteisosassa.

Komissio pitää Venäjän federaation ydinturvallisuuskysymystä erittäin tärkeänä. Yhteisö on tärkein teknisen avun antaja, kun on kyse Venäjän ydinturvallisuudesta. Kahdenväliseen apuun on vuodesta 1992 käytetty yhteensä 470 miljoonaa ecua, josta määrästä yhteisön antama osuus on lähes 300 miljoonaa ecua (63 prosenttia).

Komissio tukee jo erilaisia hankkeita radioaktiivisen jätteen ja polttoaineen käsittelyn ratkaisemiseksi. Niihin kuuluvat kaiken radioaktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen kartoittaminen Luoteis-Venäjällä, kansainvälinen hanke käytetyn ydinpolttoaineen poistamiseksi Lepse-alukselta, jolla varastoidaan käytettyä polttoainetta, tynnyreiden (säiliöiden) kehittäminen käytettyä polttoainetta varten ja teknisen avun antaminen käytetyn polttoaineen käsittelyssä (varastointi, kuljetus, loppusijoitus).

Komissio on yhdessä Norjan ja Yhdysvaltojen kanssa ilmaissut halukkuutensa osallistua laajempaan kansainväliseen hankkeeseen kyseisen asian ratkaisemiseksi edellyttäen, että Venäjän federaatio poistaa hankkeiden täytäntöönpanoa haittaavat esteet ydinonnettomuuksien korvausvastuun ja tulli- ja verokysymysten osalta sekä tarvittaessa myöntää pääsyn laitoksiin ja mahdollistaa tiedonsaannin.

Venäjän federaatio ei ole vielä poistanut kyseisiä esteitä. Komissio käyttää kaikkia välineitä ja kahdenvälisiä kokouksia painottaakseen kysymyksen pikaisen ratkaisemisen tärkeyttä. Asianomaiset maat ja Venäjän federaatio pitävät säännöllisesti kokouksia kansainvälisen atomienergiajärjestön alaisuuteen perustetun asiantuntijayhteysryhmän puitteissa. Seuraava kokous on määrä pitää marraskuussa 1998 Murmanskissa.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2446/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Chiquita-banaaneita markkinoivan monikansallisen yrityksen toiminta Latinalaisessa Amerikassa Monissa tiedotusvälineissä on äskettäin paljastettu tiettyjä seikkoja Chiquita-banaaneita markkinoivan monikansallisen yrityksen vaikutuksesta Yhdysvaltojen kauppapolitiikkaan. FAO:n äskettäisessä banaaneita käsittelevässä kokouksessa, joka pidettiin Roomassa viime toukokuussa, Yhdysvaltojen valtuuskunnan mukana oli neljä "neuvonantajaa", jotka kaikki ovat korkeassa asemassa Chiquita-banaaneita markkinoivassa yrityksessä (ei siis muissa banaanialan monikansallisissa yrityksissä). Näiden seikkojen joukosta pistävät myös silmään useat tosiasiat, joita olisi tutkittava. Näitä ovat: - Chiquita on ostanut maa-alueita latinalaisamerikkalaisista maista jopa vastoin näiden maiden lainsäädäntöä, - Kolumbiassa on havaittu lahjustapauksia, - Maailman kauppajärjestössä käydyn kiistan, jossa vastustettiin banaanin markkinajärjestelyä Euroopan unionissa, pääosissa olevia poliittisia johtajia on tuettu huomattavilla rahasummilla. Onko komissio tietoinen siitä, kuinka suuri vaikutusvalta Chiquitalla on banaanin kansainvälistä kauppaa koskevaan Yhdysvaltojen politiikkaan? Onko komissio valmis tutkimaan näitä väitteitä saadakseen selville, miten Chiquita toimii latinalaisamerikkalaisissa maissa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Komissio on tietoinen Chiquitan merkittävästä asemasta banaanikauppa-alan monikansallisena yrityksenä. Chiquitan edustajia, muiden samalla alalla toimivien yritysten edustajia sekä tuottajia kuullaan banaanialan asiantuntijaryhmänä tunnetun neuvoa-antavan komitean puitteissa. Täydessä kokoonpanossaan ryhmään kuuluu tuottajien edustajia yhteisön alueelta, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT) ja Latinalaisen Amerikan maista sekä maahantuojia, jakelijoita ja kuluttajia. On kuitenkin selvää, että tämän komitean tehtävä on puhtaasti neuvoa-antava. Päätösten teko kuuluu vastaisuudessakin yhteisön asianomaisille toimielimille. Komission toimivaltaan ei kuulu Chiquitan menettelytapojen tutkiminen Latinalaisen Amerikan maissa.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2547/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Ydinjätekuljetukset 1. Komissio esitti vuonna 1994 tiedonannon radioaktiivisen materiaalin ja polttoelementtien käsittelyn suuntaviivoista. Siinä ehdotettiin radioaktiivisten jätteiden määrittelyn ja luokittelun yhtenäistämistä, yhteisön kattavaa menettelyä jälleenkäsittelyssä, radioaktiivisten jätteiden määrän ja kuljetusten minimointia sekä suunnitelmien tekemistä turvallisuuden parantamiseksi aineiden käsittelyssä ja etenkin varastoinnissa. Antavatko tietoon tulleet raja-arvojen ylitykset ydinjätteiden kuljetuksissa Saksan liittotasavallasta ja Sveitsistä Ranskaan aihetta komission toimiin? 2. Enimmäiskuormitusta koskevat liikenneoikeuden määräykset on johdettu IAEO:n (Kansainvälien atomienergiajärjestö) voimassaolevista suosituksista. Astioiden ja ajoneuvojen pinnan säteilyä koskevat seuraavat raja-arvot: 4 becquerelia/cm2 beta/gammasäteilylle ja 0,4 becquerelia alfasäteilylle. Raja-arvot ovat varovaisuusperiaatteen mukaisia arvoja, jotka on määritetty kuljetusastioita käsittelevien henkilöiden suojaksi. 3. Katsooko komissio, että tietoon tulleet yli 5000-kertaiset raja-arvojen ylitykset radioaktiivisten jätteiden ja käytetyn ydinpolttoaineen kuljetuksissa ylittävät IAEO:n määräykset tavalla, jota ei voi sallia, ja mitä johtopäätöksiä se tekee asiasta?
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3079/98 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE) komissiolle (9. lokakuuta 1998) Aihe: Valintamenettely Parlamentin jäsenen Caccavalen puututtua asiaan Euroopan komissio on henkilöstöasioista vastaavan EUn komissaari Liikasen ehdotuksesta päättänyt keskeyttää komissiossa 14. syyskuuta alkaen käynnissä olleen avoimen kilpailun. Tähän kokeeseen on osallistunut noin 30 000 kilpailijaa 38 EU-keskuksessa. Tämän kokeen ensimmäinen osa mitätöitiin lukuisten väärinkäytösten vuoksi, jotka komissaari Liikanen on jo myöntänyt. Tähän kokeeseen osallistuneille on syntynyt osittain suuria kustannuksia, koska ensimmäisen kerran Euroopan komissio ei ole korvannut syntyneitä matka- tai yöpymiskuluja. Voiko komissio ilmoittaa, korvataanko ehdokkaille nämä kulut kokeen uusimisen yhteydessä? Mitä Euroopan komissio aikoo tehdä konkreettisesti, jotta tällaiset väärinkäytökset eivät ole enää mahdollisia vastaisuudessa? Mitä toimenpiteitä Euroopan komissio aikoo toteuttaa evätäkseen ehdokkaiden joukosta todistetusti kiinni jääneiltä petkuttajilta pääsyn tuleviin kokeisiin? Euroopan komissiolta saatujen tietojen mukaan mitätöidyn koemenettelyn kustannukset olivat noin 1,2 miljoonaa ecua. Voiko Euroopan komissio ilmoittaa myös, kuka sen hallinnossa ottaa vastuun tästä tapauksesta ja miten vastaavat lisäkustannukset rahoitetaan? Aiheuttavatko nämä tapahtumat henkilökohtaisia seuraamuksia ja voiko Euroopan komissio ilmoittaa yleisesti, mihin toimiin aiotaan nyt ryhtyä, jotta tästä tapauksesta syntynyttä henkilöstöasioihin liittyvää kielteistä kuvaa voidaan jälleen kohentaa?
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2300/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Asbestin käyttöä koskeva tutkimus Komissio on tehnyt tutkimuksen aiheesta "korvaavien aineiden käytön tekniset ja taloudelliset vaikutukset". Mitkä ovat tämän selvityksen tulokset? Tuovatko ne lisävalaistusta asbestin käytöstä ja asbestin korvaavista aineista? Missä vaiheessa on asbestin käytön kieltävä direktiiviehdotus? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 1998) Parlamentin jäsenen mainitseman asbestisementtituotteiden korvaamisen seurauksia ja vaihtoehtojen saatavuutta käsittelevän tutkimuksen ("The implications of replacing asbestos cement products and the availability of alternatives") teki komission pyynnöstä konsultti (Environmental Resources Management, ERM). Komissio pyysi ERM:ää arvioimaan mahdollisen yhteisön laajuisen asbestisementtituotteiden käyttökiellon taloudellisia ja sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia (ERM:iä pyydettiin tutkimaan vaikutuksia jäsenvaltioista etenkin Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa, joihin kielto todennäköisesti vaikuttaa eniten, koska niillä on yhä merkittävää asbestisementtiteollisuutta) ja kartoittamaan kaikki nykyiset krysoliittiasbestin käyttötarkoitukset ja arvioimaan kunkin käyttötarkoituksen osalta, onko löydettävissä turvallisempi, toiminnallisilta ominaisuuksiltaan tyydyttävä vaihtoehto. Tutkimuksen molempien osioiden tulokset tuovat merkittävän lisän komission pian annettavaan direktiiviehdotukseen krysoliittiasbestin kieltämisestä. Erityisesti tutkimus antaa komissiolle ja jäsenvaltioille mahdollisuuden harkita tarvittavia kiellosta tehtäviä poikkeuksia sekä väliaikaisten poikkeusten vaikutuksia. ERM on antanut komissiolle loppuraporttiluonnoksen, joka ei vielä ole julkisesti jäsenvaltioiden tai muiden kiinnostuneiden osapuolten saatavilla, koska sen tiedoissa on yhä aukkoja ja se on toimituksellisesti viimeistelemättä. Tulokset ovat kuitenkin pian valmiit ja ne lähetetään jäsenvaltioille muutaman kuukauden sisällä. Kiellon taloudellisia vaikutuksia kartoittaneen tutkimuksen lisäksi komissio pyytänyt toksisuutta, ekotoksisuutta ja ympäristöä käsittelevältä tiedekomitealta (SCTEE) tieteellisiä neuvoja krysoliittiasbestin ja sitä korvaavien aineiden aiheuttamista terveysriskeistä. SCTEEn kantaa odotetaan niinikään muutaman kuukauden kuluessa. Luonnos direktiiviksi esitetään jäsenvaltioille heti kun mainitut kaksi kohtaa saadaan valmiiksi.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2381/98 esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Epäselvyydet kabotaasiliikenteen harjoittamisen ehdoissa Onko komissio tietoinen, että rajoitetun kabotaasin käyttöönoton jälkeen kabotaasin harjoittamisen ehdoista on tehty vain yksi selvitys? Onko komissio lisäksi tietoinen, että tämän jälkeen Euroopan unioniin on liittynyt uusia jäseniä ja ettei näistä maista ole koskaan laadittu tällaista selvitystä? Aikooko komissio laatia näistä ehdoista yhden kokonaisvaltaisen selvityksen ja julkaista sen? Jos komissio aikoo laatia tällaisen selvityksen, milloin se mahdollisesti tapahtuu? Voisiko komissio ilmoittaa syyn, jos sillä ei ole tällaisia aikeita? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1998) Muiden kuin jäsenvaltiosta kotoisin olevien liikenteenharjoittajien edellytyksistä harjoittaa kansallista maanteiden tavaraliikennettä jäsenvaltiossa 25. lokakuuta 1993 annetun asetuksen (ETY) 3118/93(1) 6 artiklassa todetaan, että jollei muissa yhteisön säännöksissä toisin säädetä, kabotaasiliikenteen harjoittamiseen sovelletaan vastaanottavan jäsenvaltion voimassa olevia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä viidellä asetuksessa luetellulla alalla. Nämä alat ovat kuljetussopimusta koskevat hinnat ja muut ehdot, tieliikenteen ajoneuvojen painot ja mitat, tiettyjen tavaralajien kuljetuksia koskevat vaatimukset, ajo- ja lepoajat sekä liikennepalvelujen arvonlisävero. Komissio on tietoinen siitä, että eräät kansalliset organisaatiot tuottavat jäsenilleen laajoja katsauksia muissa maissa sovellettavista kansallisista säännöistä. Esimerkiksi Transport en Logistiek Nederland -organisaation laatiman katsauksen vuoden 1998 painos kattaa 49 maata. Ei olisi asianmukaista, että komissio laatisi ja ylläpitäisi käsikirjaa kaikilla edellä mainituilla aloilla sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä, mutta voisi olla hyödyllistä, jos jokin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien kansainvälinen organisaatio koordinoisi tällaista toimintaa päällekkäisyyksien välttämiseksi. (1) EYVL L 279, 12.11.1993.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2809/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) neuvostolle (18. syyskuuta 1998) Aihe: Sukupuolten tasa-arvoisten mahdollisuuksien ulottuvuus (gender mainstreaming) neuvoston istunnoissa 1. Kuinka komission periaatetta sukupuolten yhtäläisistä mahdollisuuksista (gender mainstreaming) toteutetaan neuvoston istunnoissa? 2. Ovatko naisministerit tai heidän naispuoliset varahenkilönsä läsnä eri neuvostoissa (liikenne, energia jne.)? 3. Jos vastaus on ei, miksi näin on? Vai ovatko sukupuolten tasa-arvoiset mahdollisuudet pelkkää sanahelinää? Vastaus (20. ja 21. joulukuuta 1998) Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentinjäsenen mieleen, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 146 artiklan 1 kohdan ja muiden perussopimusten vastaavien määräysten mukaisesti neuvosto muodostuu jäsenvaltioiden ministeritason edustajista, joita on yksi kustakin jäsenvaltiosta ja joilla on jäsenvaltionsa hallitusta sitovat valtuudet. Hallituksiin kuuluvat naiset, jotka ovat vastuussa kulloinkin kokoontuvan neuvoston tehtävistä, ovat luonnollisesti läsnä. Lisäksi jäsenvaltioiden edustajat voivat neuvoston ja valmistelevien elimien käsittelyissä ottaa milloin tahansa esille tasa-arvoisien mahdollisuuksien politiikkaa koskevia kysymyksiä. Lopuksi arvoisan parlamentinjäsenen huomio kiinnitetään siihen, että EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, yhteisö pyrkii toimintaansa toteuttaessaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2417/98

esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle

(27. heinäkuuta 1998)

Aihe: Lindaani

Vastauksessaan kysymykseen E-2860/97(1) komissio totesi, että se odotti Itävallan kertomusta vuoden 1998 puolivälissä. Onko kyseinen kertomus saapunut, voivatko asiasta kiinnostuneet jäsenet tutustua siihen ja - ottaen huomioon yleisen mielenkiinnon asiaa kohtaan - milloin valmistuu komission yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tekemä perinpohjainen tieteellinen ja tekninen tutkimus?

Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus

(22. syyskuuta 1998)

Komissio ei ole vielä saanut tehoaine lindaania koskevaa kertomusta. Komissio on tietoinen tätä tehoainetta koskevista kysymyksistä. Kertomuksen puuttuessa ei ole tällä hetkellä mahdollista ennustaa tarkkaan milloin yhteisön tieteellinen ja tekninen tutkimus valmistuu. Voidaan olettaa, että kun kertomus saapuu, se voidaan sisällyttää arviointijärjestelmään ilman tarpeetonta viivytystä.

Kertomuksia ei ole tapana julkistaa asiasta kiinnostuneille tahoille ennen kuin muiden jäsenvaltioiden, komission ja kasveja käsittelevän tiedekomitean yksityiskohtainen tieteellinen ja tekninen tutkimus valmistuu.

(1) EYVL C 117, 16.4.1998, s. 84.
Virallinen lehti nro C 139 , 14/05/1999 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1447/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Espanjan vesirakennushankkeiden rahoittaminen yhteisön varoista Vastauksena kysymykseeni E-0457/98(1) komission jäsen Wulf-Mathies ilmoitti, että 1. Euroopan aluekehitysrahastolla (EAKR) ei ole Espanjassa yhtään hanketta, jota luonteensa tai kokonsa puolesta voitaisiin verrata Alquevan hankkeeseen. Myöskään koheesiorahasto ei ole rahoittanut vastaavanlaisia hankkeita. 2. Alquevan hankkeen rahoittamiselle asetetut ehdot johtuivat hankkeen suuruudesta (yli 300 miljoonaa ecua yhteisön varoja), joka aiheutti erityisongelmia ympäristönsuojelulle, vesihuollolle, taloudelliselle kehitykselle sekä seurantatoimien koordinoimiselle. Nämä luvut ja tiedot vaativat kuitenkin tarkennusta: vuoden 1997 hintoina laskettuna EAKR sijoittaa Alquevan hankkeeseen ainoastaan 96,6 miljoonaa ecua. Loppuosa rahoituksesta tulee koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja EMOTR:in takuuosastosta. Mikäli tätä lukua halutaan verrata vastaaviin lukuihin Espanjassa, missä koheesiorahasto on myös rahoittanut vesistöhankkeita, on viitattava Euroopan aluekehitysrahastoon, joka on sijoittanut Espanjan vesistösuunnitelmaan (yhteisön tukikehys) samana aikana 260 miljardia escudoa, eli 13 kertaa enemmän kuin mitä Alquevalle on myönnetty. Komissiokin myöntänee, että ohjelman tai hankkeen jakaminen osiin (kuten Espanjan vesistösuunnitelman, jossa todistettavasti on mukana useita EAKR:n rahoittamia patoja ja altaita, jotka sijaitsevat kansainvälisissä joissa, esimerkiksi Guadianassa) ei voi oikeuttaa sen käsittelemistä muuna kuin yhtenä kokonaisuutena, mikä tarkoittaa sitä, että samalle valuma-alueelle tehdyt investoinnit kuuluvat yhteen. Miten komissio voi siis väittää, ettei yksikään vastaavankokoinen espanjalainen hanke ole saanut rahoitusta? Ja miten se voi olla puolueeton väittäessään, että ainoastaan Alquevassa tarvittiin rahoitukselle asetettuja erityisiä seurantaehtoja? (1) EYVL C 354, 19.11.1998.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2575/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Koheesio- ja rakennerahastojen maksut Irlannille Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon Irlannille annetaan EU:n rahoitusta rakennerahastojen ja koheesiorahaston nykyisen kuusivuotisen ohjelman perusteella, ja kuinka paljon tästä rahamäärästä todellisuudessa on maksettu 1. tammikuuta 1998 mennessä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 1998) Rakennerahastoista Irlannille maksettava suora tuki perustuu yhteisön tukikehykseen kaudeksi 1994-1999 ja useisiin yhteisöaloitteisiin samalla kaudella. Näiden rahoituslähteiden arvioidaan olevan yhteensä 5 900 miljoonaa ecua. Siitä 3 250 miljoonaa ecua oli maksettu 31. joulukuuta 1997 mennessä. Lisäksi Irlannille maksetaan mainitulla kaudella 250 miljoonaa ecua yhteisön Peace- ja Interreg-aloitteista, joita Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta hallinnoivat yhdessä. Ohjelmiin suunnitellaan yhteensä lähes 550 miljoonan ecun suuruista yhteisön tukea, josta 171 miljoonaa ecua oli maksettu 31. joulukuuta 1997 mennessä. Irlannin osuus koheesiorahaston kokonaisbudjetin määrärahoista on 7-10 prosenttia kaudella 1993-1999. Osuuden on arvioitu olevan 1 167-1 668 miljoonaa ecua. Siitä oli maksettu 698,5 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1997. Komissio muistuttaa, että se suorittaa nykyisen suunnittelukauden tukitoimenpiteitä koskevia maksuja yleisesti ottaen vuoden 2001 loppuun saakka.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2311/98

esittäjä(t): Monica Baldi (PPE) komissiolle

(22. heinäkuuta 1998)

Aihe: Schengenin sopimus ja lentoasemien turvallisuus

Ottaen huomioon Schengenin sopimuksen ja tullivalvonnan poistamisen yhtenäismarkkinoilta, miten komissio katsoo voivansa taata riittävän turvallisuustason kansalaisille lentoasemilla, varsinkin kun lentoasemien henkilökuntaa supistetaan ja liikenteen määrä kasvaa jatkuvasti, kuten Firenzen lentoaseman tapauksessa?

Voiko komissio valvoa tai varmistaa muulla tavoin, että voimassa olevia turvallisuusmääräyksiä noudatetaan?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(23. lokakuuta 1998)

Komissio on aina ollut sitä mieltä, että EY:n perustamissopimuksen 7 a artiklan tarkoittaman sisärajojen tullivalvonnan lakkauttamisen tarkoituksena on ainoastaan poistaa "rajavalvonta", toisin sanoen yhteisön sisäisten rajojen ylittämisen takia tehdyt tarkastukset. Ilman sisäisiä rajoja olevan alueen luomisen ei sen sijaan tulisi vaikuttaa jäsenvaltioiden tai kuljetusliikkeiden tekemiin tarkastuksiin lastattaessa lentokoneita ja laivoja, kun tavoitteena on taata matkustajien ja kuljetettavien tavaroiden turvallisuus matkan aikana. Tällaiset tarkastukset on suoritettava olipa kyseessä millainen tahansa lentokuljetus; valtion sisäinen, yhteisön sisäinen tai kansainvälinen.

Tässä mielessä 19. joulukuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen 3925/91 1 artiklan 2 kohdassa yhteisön sisäisen lentomatkan suorittavien henkilöiden käsimatkatavaroihin ja kirjattuihin matkatavaroihin sekä yhteisön sisäisen merimatkan suorittavien henkilöiden matkatavaroihin kohdistuvien tarkastusten ja muodollisuuksien lakkauttamisesta(1) säädetään, että "tätä asetusta sovelletaan rajoittamatta jäsenval-tioiden viranomaisten, satama- tai lentokenttäviranomaisten taikka kuljetusliikkeiden matkatavaroihin kohdistamia turvatarkastuksia". Ehdotuksessaan neuvoston direktiiviksi henkilöihin kohdistuvien tarkastusten poistamisesta sisäisillä rajoilla(2) komissio on noudattanut samaa periaatetta.

Komissiolla ei ole hallussaan tietoja, jotka antaisivat aihetta uskoa, että ilman sisäisiä rajoja olevan alueen luominen vähentäisi lento- ja merikuljetusten turvallisuutta ja varmuutta.

(1) EYVL L 374, 31.12.1991.

(2) EYVL C 289, 31.10.1995.