ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2092/98 esittäjä(t): Doeke Eisma (ELDR) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Tietokoneen käyttöön liittyvän toistuvasta liikkeestä aiheutuvan rasitussairauden lisääntyminen Onko komissio tietoinen uudesta toistuvan liikkeen aiheuttamasta rasitussairaudesta (repetitive strain injury eli RSI)? Voisiko komissio ilmoittaa, mikä tämän sairauden täsmälleen aiheuttaa ja mitä parannusmenetelmiä ja ehkäisytoimenpiteitä tunnetaan? Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta tunnettua RSI-tapausta Euroopan unionissa oli vuonna 1997? Katsooko komissiokin, että jos ei pikaisesti ryhdytä selvittämään, mikä tämän sairauden aiheuttaa ja miten se voitaisiin ehkäistä, voi sairaustapausten nopea kasvu yhdistettynä tietokoneiden nyky-yhteiskunnassa jatkuvasti kasvavaan merkitykseen aiheuttaa huomattavia taloudellisia seurauksia? Mihin toimiin ryhtymistä komissio ehdottaa tämän sairauden torjumiseksi ja ehkäisemiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Komissio on tietoinen lihasten ja luuston ongelmista ja myös toistuvasta liikkeestä aiheutuvasta rasitussairaudesta eli RSI:stä (repetitive strain injury). Ammattitautien ehkäisyn ja hoidon osalta Euroopan ammattitautiluettelon hyväksymisestä 22 päivänä toukokuuta 1990 annetun komission suosituksen 90/326/ETY(1) liitteessä I on fysikaalisten tekijöiden aiheuttamien sairauksien joukossa kahdeksan lihasten ja luuston onglemien diagnostista ryhmää. Komissio keräsi tietoja viitevuonna 1995, kun ammattitautitilastoja yhdenmukaistettiin EODS-hankkeessa (European occupational diseases statistics). Hankkeen tuloksia ei ole vielä julkaistu, mutta alustavien tietojen mukaan yhteisössä todettiin vuonna 1995 noin 3 400 paineesta aiheutunutta hermohalvausta. Suurin osa oli tapauksia, joissa keskihermo jää puristuksiin rannetunnelissa (carpal tunnel syndrome), mikä liittyy usein käden ja käsivarren toistoliikkeisiin. Tilanne vaihtelee kuitenkin jäsenvaltioittain, ja luvuissa näkyy vain murto-osa tapauksista, ja niinpä niitä onkin tulkittava varoen. Altistumista koskevien tietojen mukaan 26 prosenttia yhteisön aktiiviväestöstä ilmoittaa joutuvansa työssään suorittamaan lyhyitä toistuvia liikkeitä ja 46 prosenttia toistuvia käden tai käsivarren liikkeitä. Tällaisia liikkeitä liittyy esimerkiksi päätetyöskentelyyn. Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto Bilbaossa kerää tietoja aiheesta. Komission pyynnöstä tietoja kerätään nyt myös kyseisille ongelmille altistavista töistä. Virasto julkaissee tulokset vuonna 1999. (1) EYVL L 160, 26.6.1990.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2049/98 esittäjä(t): Jan Sonneveld (PPE) ja Petrus Cornelissen (PPE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Sitrushedelmien tuonti kolmansista maista Italiaan ja Kreikkaan EU:n kasvien terveyttä koskeva järjestelmä yhtenäistettiin vuonna 1993. Siitä lähtien on ollut mahdollista tuoda tuoreita sitrushedelmiä kolmeentoista EU:n jäsenvaltioon, Espanja ja Portugali mukaan lukien. Kreikalle ja Italialle myönnettiin kuitenkin suojelualueen asema kolmen vuoden siirtymäjakson ajaksi. Komissio antoi 14. maaliskuuta 1996 direktiivin, jolla tämä suojelualueen asema lopetetaan. Italia ja Kreikka eivät ole panneet tätä direktiiviä täytäntöön. Pysyvä kasvinsuojelukomitea hyväksyi marraskuussa 1997 säädökset uudeksi EU:n ja kolmansien maiden sitrushedelmien tuontia koskevaksi järjestelmäksi. Edellä mainittujen kahden jäsenvaltion oli jo ennen tämän järjestelmän perustamista aloitettava suojelualueen aseman purkamista koskevan komission direktiivin täytäntöönpano. EU:n kasvien terveyttä koskevan järjestelmän yhtenäistämisestä on kulunut viisi vuotta ja Kreikan ja Italian tulisi nyt panna se viipymättä täytäntöön. 1. Onko komissio tietoinen, että 14. maaliskuuta 1996 annetusta direktiivistä 96/15(1) huolimatta sitrushedelmien tuonti kolmansista maista Kreikkaan ja Italiaan ei vieläkään ole mahdollista? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että nämä markkinat avataan ja direktiivi 96/15 toimeenpannaan viipymättä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että sitrushedelmien tuonti kolmansista maista Kreikkaan ja Italiaan ei ole vieläkään mahdollista. Komissio tutkii parhaillaan yksityiskohtaisesti sitä, että Kreikka ja Italia eivät ole toimeenpanneet kyseistä yhteisön lainsäädäntöä, päättääkseen asianmukaisista jatkotoimenpiteistä. (1) EYVL L 70, 20.3.1996, s. 35.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1878/98 esittäjä(t): Bernie Malone (PSE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Fosfaatittomien lannoitteiden vapauttaminen arvonlisäverosta Luontoon päässyt fosfaatti heikentää huomattavasti Irlannin järvivesien laatua. Aikooko komissio esittää ehdotuksia, joilla poistetaan se epäsuhta, että fosfaattia sisältävät lannoitteet on vapautettu arvonlisäverosta, kun taas fosfaatittomista lannoitteista joudutaan maksamaan arvonlisäveroa? Jos ei aio, niin mitkä ovat perusteet? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 1998) Neuvoston kuudennen alv-direktiivin (77/388/CEE)(1) 28 artiklan 2 kohdan perusteella jäsenvaltiot voivat tietyin ehdoin jatkaa verovapautusten soveltamista sekä aikaisemmin maksetun veron palauttamista. Irlannissa lannoitteisiin sovelletaan nollaveroa tietyin ehdoin. Komission käytössä olevien tietojen mukaan Irlannissa ei kuitenkaan tehdä mitään eroa fosfaattia sisältävien tai fosfaatittomien lannoitteiden välillä. (1) EYVL L 145, 13.6.1977.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2355/98 esittäjä(t): Olivier Dupuis (ARE) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Karad;icin rahoitustoimet Banja Lukassa ilmestyvässä viikkolehdessä Nezavisne Novine julkaistujen ja Corriere della Seran 22. kesäkuuta 1998 ilmestyneessä numerossa toistettujen tietojen mukaan 17 miljoonaa markkaa (vastaa 17 miljardia liiraa) siirrettiin maaliskuussa 1997 Republika Srpskan pankista Triesten pankkiin (Nuova Banca di Credito di Trieste, tunnetaan myös slovenialaisella nimellä "Trzaska Kreditna Banka"). Varojen siirron näyttävät suorittaneen sotarikoksiin syyllistyneen Radovan Karadzicin tukijat juuri ennen kuin tämä joutui luovuttamaan Republika Srpskan hallituksen nykyisen pääministerin Milorad Dodikia kannattaville "maltillisille". Valtavan pääomien siirron oletetaan olevan tulosta sekä Bosnian serbien "etnisen puhdistuksen" aikana tekmistä ryöstöistä että Republika Srpskalle kuuluvan omaisuuden takavarikoimisesta. Mitä tietoja komissiolla on Liechtenstainin "Sarnos Establishment" -yrityksen toimista, jota "Karadzicin klaani" näyttää käyttäneen peittääkseen pääomien siirrot? Mitä tietoja komissiolla on Roomassa sijaitsevan ja Gianfranco Oliverion johtaman "Ispecon" (Kansainvälinen politiikan ja talouden tutkimuslaitos) toimista? Laitoshan perustettiin ilmeisesti kesäkuussa 1995 Radovan Karadzicin "poliittis-taloudellisia lobbaustoimia" varten Italiassa. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen suoran ja / tai epäsuoran rikoksiin osallistumisen ja salaliitot sotarikoksiin syyllistyneen Radovan Karadzicin kanssa ja lujittaakseen yhteisön toimielinten yhteistyötä entisen Jugoslavian sotarikosten käsittelyä varten perustetun tuomioistuimen kanssa? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komissio on tietoinen italialaisissa lehdissä julkaistuista artikkeleista, jotka koskevat oletettavasti Radovan Karadzicin toimesta tehtyjä varainsiirtoja. Valitettavasti komissio ei tunne tapauksen yksityiskohtia, eikä sillä ole keinoja varmentaa väitteiden todenperäisyyttä. Komissio haluaa kuitenkin muistuttaa, että se keskeytti vuonna 1997 Bosnian serbitasavallassa käynnissä olleet avustustoimet samankaltaisten, sotarikoksista epäiltyjen toimintaa koskevien väitteiden johdosta. Komissio on alusta alkaen ottanut sen kannan ja toistamiseen tuonut julki sen, että sotarikoksista epäiltyjen on vastattava teoistaan ja heidät on tuotava oikeuden eteen pysyvän rauhan ja vakauden takaamiseksi Bosniaan ja Hertsegovinaan. Yhteisö tukee budjettivaroistaan kansainvälisen rikostuomioistuimen toimintaa.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1782/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Toimintaohjelmat (Interreg II) Espanja on tällä hetkellä mukana monissa yhteisön rahallista tukea saavissa kansainvälisissä toimintaohjelmissa (Interreg II -ohjelma). Voiko komissio sanoa, mitkä kaikista hankkeista, joissa Espanja on mukana, saavat tukea Espanjan ja Ranskan välistä toimintaohjelmaa ja mitkä Välimeren alueella toteutettavaa toimintaohjelmaa varten? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (15. heinäkuuta 1998) Komissio toimittaa suoraan parlamentin jäsenelle sekä Euroopan parlamentin pääsihteeristölle luettelon Espanjan hankkeista, jotka saavat yhteisön tukea osana Espanjan ja Ranskan Interreg II A -aloitteen mukaista rajat ylittävää yhteistyötä. Kyseiset hankkeet esiteltiin ohjelman seurantakomitean kokouksessa lokakuussa 1997, ja niiden valinnasta vastasivat rajat ylittävän yhteistyön työryhmät. Hankkeet koskevat Aragoniaa, Kataloniaa ja Navarraa. Baskimaata koskevat rajat ylittävät hankkeet rahoitetaan erityisesti Baskimaan ja Akvitanian yhteistyörahastosta. Hankkeet yhteisrahoitetaan osana Interreg II A -aloitetta siltä osin, kuin ne täyttävät tukikelpoisuusedellytykset sekä ohjelman vaatimukset. Komissio voi sitoutua valtioiden välistä yhteistyötä koskevaan Interreg II C -aloitteeseen kuuluvien hankkeiden ja erityisesti sellaisten hankkeiden, jotka sisältyvät Välimeren aluetta koskeviin toimenpideohjelmiin, rahoittamiseen vasta kun mainitut ohjelmat on esitetty hyväksyttäväksi.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1810/98 esittäjä(t): Peter Truscott (PSE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Rakennerahasto Voiko komissio kertoa, missä määrin uuteen tavoite 3:een liittyvissä hankkeissa on noudatettava kestävän kehityksen ja erityisesti ympäristöystävällisyyden kriteerejä? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Rakennerahastoihin liittyvässä ehdotuksessa asetukseksi ja Euroopan sosiaalirahastoon (ESR) liittyvässä ehdotuksessa asetukseksi(1) säädetään (1 artikla) ESR:n tehtävästä. Artiklassa mainitaan erityisesti kestävä kehitys sekä ympäristön suojelu ja parantaminen niiden muiden poliittisten näkokohtien ohella, jotka ESR:n on toiminnassaan otettava huomioon. Tavoitetta 3 koskevissa suuntaviivoissa, joita edellytetään asetusehdotuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti, otetaan näin ollen tämä oikeudellinen velvoite huomioon. Velvoitteen tarkka muoto määrätään sitten, kun asetukset on annettu asetuksissa esitettyjen tarkkojen säännösten perusteella. (1) EYVL C 176, 9.6.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2441/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Psittalian jätteidenkäsittelylaitoksen toiminnassa syntyvän liejun käsittely Psittalian jätteidenkäsittelylaitoksen toiminnassa syntyvä lieju viedään toistaiseksi, kunnes sille rakennetaan erityinen terveysmääräysten mukainen hautaamispaikka, Ano Liosian kaatopaikalle. Viime vuosina kaatopaikan toiminnassa esiintyneet katkokset ovat johtaneet siihen, että liejua on kaadettu mereen. Tämä käytäntö ja se, ettei Psittalian laitosta ole mitenkään peitetty näkyvistä, synnyttävät Peraman sietämättömän tukahduttavan ilmapiirin. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, jotta edellä mainitun laitoksen synnyttämän liejun käsittely saadaan yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan direktiivin 91/271/ETY(1) ja erityisesti sen 14 artiklan mukaiseksi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 27 päivänä helmikuuta 1998 annetulla neuvoston direktiivillä 98/15/EY(2), 14 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai asianomaisten toimielinten on huolehdittava, että lietteen päästämistä yhdyskuntien jätevesipuhdistamoista säädellään yleisin ohjein, ilmoitusmenettelyin tai luvin viimeistään 31. joulukuuta 1998 alkaen. Saman artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava, että lietteen päästäminen pintavesiin laivoista, putkissa johtamalla tai muilla keinoin lopetetaan 31. joulukuuta 1998 mennessä. Komissio pyytää vuoden 1999 alussa tarvittavat tiedot yhdyskuntien jätevedenpuhdistamoista, mukaan luettuna Ateenan alueen Psittalian saarella sijaitsevan puhdistamo, päästetystä lietteestä. Analysoituaan saamansa tiedot se aloittaa tarvittaessa rikkomisesta johtuvan menettelyn niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät noudata yllä mainittua yhteisön lainsäädäntöä. (1) EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40. (2) EYVL L 67, 7.3.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1886/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Kertomus lähentymisestä Komission kertomuksessa talouksien lähentymisen arvioinnista ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymistä koskevasta suosituksesta (KOM(98) 1999 lopull.) sanotaan, että neuvosto antoi 23. lokakuuta 1995 asetuksen (EY) 2494/95(1), jossa säädetään oikeusperustasta yhdenmukaistetun menetelmän määrittämiseksi jäsenvaltioiden kuluttajahintaindeksien laskemista varten. Asetuksessa säädetään asteittain kahdessa vaiheessa toteutettavasta yhdenmukaistamisesta: 1. Olemassa olevien kansallisten kuluttajahintaindeksien sisältämiin tietoihin perustuvien useiden väliaikaisten kuluttajahintaindeksien laatiminen, jotka korjataan niin, että niillä katetaan mahdollisimman yhdenmukaisesti tavarat ja palvelut. 2. Yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien (YKHI) laatiminen. Kertomuksessa sanotaan myös, että YKHIä käyttäen laaditaan seuraavat Euroopan aggregoidut indikaattorit: Euroopan kuluttajahintaindeksi (EKHI), Euroopan talousalueen kuluttajahintaindeksi (ETAKHI) ja tuleva rahaliiton kuluttajahintaindeksi (RLKHI). Voiko komissio toimittaa EKHIä koskevat tiedot vuodelta 1997? (1) EYVL L 257, 27.10.1995, s. 1.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1940/98 esittäjä(t): Wilfried Telkämper (V) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Yhteinen julistus EU:n ja Uuden-Seelannin välisistä suhteista 1. Onko komission jäsen Sir Leon Brittan valmis kehottamaan yksiköitään esittämään neuvostolle luonnoksen yhteiseksi julistukseksi EU:n ja Uuden-Seelannin välisistä suhteista, kuten hän lupasi helmikuussa vastauksena neuvoston puheenjohtajan ja Uuden-Seelannin ulkoministerin pyyntöön? 2. Jos komission jäsen Sir Leon Brittan ei ole tähän valmis, tarkoittaako tämä toimettomuus sitä, että komissio aikoo tulevaisuudessa jättää aloiteoikeutensa muille tahoille? 3. Onko komission mielestä perusteltua kohdella Uutta-Seelantia eri tavoin kuin Australiaa, jonka kanssa yhteinen julistus allekirjoitettiin vuoden 1997 puolessavälissä? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 1998) 1. Komissio ei ole luvannut antaa neuvostolle luonnosta EU:n ja Uuden Seelannin suhteita käsitteleväksi yhteiseksi julistukseksi. 2. Komissiolla ei ole yksinoikeutta ottaa käsiteltäväksi aloitteita, jotka koskevat neuvostolle annettavia luonnoksia yhteisiksi julistuksiksi. Näin ollen on perusteetonta päätellä, että komissio on luopumassa oikeuksistaan. 3. Komission käsityksen mukaan yhteisön ja yhteisön ulkopuolisten maiden suhteita on kehitettävä tapauskohtaisesti ja tarpeen mukaan eikä ainoastaan vertailemalla suhteisiin muihin yhteisön ulkopuolisiin maihin.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0681/98 esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) komissiolle (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Kabotaasiliikenne Italiassa Onko komissio tietoinen, että Italiassa jatketaan vielä 1. heinäkuuta 1998 tapahtuvan kabotaasiliikenteen vapauttamisenkin jälkeen liikennekapasiteettia koskevien säännösten soveltamista, mikä tarkoittaa sitä, että ulkomaalaiset tavarankuljettajat voivat sijoittautua Italiaan, mutta eivät voi heti saada toimilupaa? Onko komissio tietoinen, että liikennekapasiteettia koskevien säännösten lisäksi Italiassa on yhä voimassa kansallista liikennettä ja siis myös kabotaasiliikennettä koskevat pakolliset tariffit? Katsooko komissio tällaisten järjestelyjen sopivan yhteen Euroopan unionissa noudatettavan tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen kanssa? Aikooko komissio painostaa Italian viranomaisia, jotta nämä vanhentuneet menettelytavat vapautettaisiin vastaamaan paremmin yhteisön periaatteita? Miten komissio aikoo toimia, jos se aikoo painostaa Italian viranomaisia? Mistä syystä komissio ei painostaisi Italian viranomaisia? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että Italia soveltaa edelleen liikennekapasiteettia koskevia säännöksiä Italiaan sijoittautuneisiin tavarankuljettajiin, jotka haluavat harjoittaa kuljetustoimintaa Italian rajojen sisäpuolella. Italiaan sijoittautuneen ulkomaisen tavarankuljettajan voi siksi olla vaikea saada toimilupa aivan samoin kuin "uuden" italialaisen tavarankuljettajan. Yhteisön säännöksiä syrjimättömyydestä voitaisiin soveltaa ainoastaan, jos ulkomaisilla tavarankuljettajilla olisi enemmän vaikeuksia kuin "uusilla" italialaisilla tavarankuljettajilla. Jäsenvaltion, joka haluaa soveltaa liikennekapasiteettia koskevia säännöksiä sisäisissä kuljetuksissaan, on syytä huomata, että tällaiset säännökset menettävät suurelta osin merkityksensä 1. heinäkuuta 1998 ja ovat jopa sen omia tavarankuljettajia syrjiviä. Mainitusta ajankohdasta alkaen jäsenvaltion ulkopuolelle sijoittautuneet tavarankuljettajat voivat harjoittaa kabotaasiliikennettä kyseisessä jäsenvaltiossa ilman määrällisiä rajoituksia, mikäli heillä on yhteisön myöntämä lupa kansainvälisiin kuljetuksiin. Neuvoston asetuksessa (ETY) 4059/89 poistettiin jäsenvaltioiden välisten kuljetusten maksut 1. tammikuuta 1990 alkaen, mutta kansalliset viranomaiset voivat edelleen määrätä jäsenvaltion sisäisiä kuljetuksia koskevat tariffit. Valtion sisäisiä kuljetuksia koskevia Italian tariffisäännöksiä voidaan soveltaa myös kabotaasiliikenteeseen. Neuvoston asetuksen (ETY) 3118/93 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa todetaan nimittäin, että vastaanottavan jäsenvaltion säännöksiä sovelletaan kuljetussopimusta koskeviin hintoihin ja muihin ehtoihin. Komissio katsoo, että kabotaasiliikennettä koskevien määrällisten rajoitusten poistaminen 1. heinäkuuta 1998 merkitsee jäsenvaltioiden sisäisten markkinoiden avautumista ja edistää tavaroiden vapaata liikkuvuutta yhteisössä.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1658/98 esittäjä(t): Edouard des Places (I-EDN) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: Toimialakohtaisten järjestöjen markkinoiden ohjaamista koskevat valtuudet Ranskan hallitus on tehnyt maatalouden suuntaviivoja koskevan lakiehdotuksen ("projet de loi d'orientation agricole"), joka annetaan lähiaikoina Ranskan kansalliskokouksen käsiteltäväksi; se on ehdotuksen 47 artiklassa suunnitellut antavansa maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) piiriin kuuluvaa tuotantoa käsitteleville toimialakohtaisille järjestöille tarkat sääntelyvaltuudet. Ehdotuksessa sanotaan seuraavasti: "Tuotetta, jolla on virallinen laatuleima, käsittelevän toimialakohtaisen järjestön toteuttamien toimenpiteiden, joilla pyritään mukauttamaan tarjontaa kysyntään, katsotaan olevan 1 päivänä joulukuuta 1986 hintojen ja kilpailun vapaudesta annetun asetuksen N:o 86-1243 10 artiklan 2 kohdan mukaisia, jos kaikki ammattiryhmät ovat ne hyväksyneet yksimielisesti. Näihin toimenpiteisiin saa sisältyä ainoastaan seuraavia kilpailun rajoituksia: - tuotannon yhteensovitettu ennakkosuunnittelu markkina-alueiden mukaan, - tuotteiden laadun parantamissuunnitelma, jonka suoranaisena seurauksena on tuotannon määrän vähentyminen, - tuotantokapasiteetin rajoittaminen." Voisiko komissio tarkentaa kantansa siihen, 1. kuuluvatko tällaiset markkinoiden ohjaamista koskevat toimenpiteet Euroopan unionin vai jäsenvaltioiden toimivaltaan? 2. voivatko kansalliset viranomaiset tällöin siirtää toimivaltaansa tällä alalla kansallisille tai alueellisille maatalouden toimialakohtaisille järjestöille? 3. vastaavatko tällaiset toimenpiteet Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 1998) Ranskan viranomaiset ovat 13. toukokuuta 1998 ilmoittaneet komissiolle maatalouden suuntaviivoja koskevasta lakiehdotuksesta. Ehdotus on tarkoitus esittää kansalliskokoukselle lähiviikkojen kuluessa. Komissio tarkastelee parhaillaan mainittua lakiehdotusta kokonaisuudessaan yhteisön oikeuden kannalta ottaen huomioon myös kysyjän mainitsemat toimialakohtaisia järjestöjä koskevat säännökset. Koska ilmoituksesta on kulunut vasta vähän aikaa, komissio ei ole vielä saanut valmiiksi lausuntoa lakiluonnoksesta. Kysyjälle toimitetaan yksityiskohtaiset vastaukset hänen esittämiinsä kysymyksiin komission annettua lausuntonsa kyseisestä laajasta lakiehdotuksesta.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1988/98 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Savukkeen sytyttimien ja tulitikkujen turvallisuus Tällä hetkellä Euroopassa sovelletaan vapaaehtoisia, sytyttimiä (EN ISO 9994 helmikuulta 1996) ja tulitikkuja (EN 1783 helmikuulta 1997) koskevia turvallisuusmääräyksiä. Useimmat eurooppalaiset sytyttimien ja tulitikkujen valmistajat noudattavat näitä määräyksiä. Komissio on valtuuttanut Euroopan standardointikomitean (CEN) laatimaan uusia ja tiukempia turvallisuusmääräyksiä. Onko komissio kuitenkaan tietoinen siitä, että nykyisiä määräyksiä ei ole sovellettu moniin kolmansien maiden valmistajiin nähden, mikä johtaa epäreiluun kilpailuun ja on erityinen turvallisuusriski eurooppalaisille kuluttajille? Onko komissio valmis saattamaan nykyiset määräykset pakollisiksi suojellakseen kuluttajia vaarallisilta sytyttimiltä ja tulitikuilta? Jos ei ole, niin miksi ei?
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1987/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Euroopan televiestintäverkkojen seuranta Euroopassa esitetään yhä tiheämpään syytöksiä, joiden mukaan amerikkalaisten salainen palvelu seuraa Euroopan puhelin-, faksi- ja televiestintäliikennettä. Euroopan parlamentin kansalaisten oikeuksia käsittelevässä valiokunnassa nimittäin keskusteltiin faksien, puhelimien ja sähköpostin (E-Mail) seurannasta maanosassamme, ja asiasta laaditussa mietinnössä mainitaan, että tiedot välitetään satelliitin kautta Marylandiin (tarkemmin sanottuna Fort Meadeen) Yhdysvaltoihin, missä CIA:n erikoisasiantuntijat käsittelevät niitä. Lisäksi tunnetusti on esitetty syytöksiä, joiden mukaan GATT-sopimuksesta käytyjen neuvottelujen aikana amerikkalainen osapuoli oli saanut tietoja EU:n näkemyksistä hankkimalla pääsyn Euroopan komission tietojärjestelmään. Haluaisin saada tietää komissiolta: Mihin toimenpiteisiin on ryhdytty, jotta salaisten palvelujen pääsy käyttämään salaisia tietoja estettäisiin, sillä tämä asia vaikuttaa maanosamme televiestinnän turvallisuuteen ja synnyttää valtavan ongelman sekä tavalliselle kansalaiselle, joka tuntee turvattomuutta käyttäessään puhelintaan tai tietokonettaan, ja myös Euroopan hallinnolle, joka näyttää joutuvan kärsimään jatkuvasta seurannasta ja kallisarvoisten tietojen varastamisesta? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Komissiolla ei ole todisteita yhdestäkään kysymyksessä esitetystä väitteestä. Komissio on kuitenkin varuillaan valvoen tarkasti yhteisön etua ja ponnistelee edelleen voimakkaasti parantaakseen televiestintäverkkojensa turvallisuuden tasoa, erityisesti sähköpostin osalta. Komissio tuomitsee kaikki yritykset murtaa hallussaan oleva tai lähettämänsä luottamuksellinen tieto.