KIRJALLINEN KYSYMYS E-1076/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Sairaalabakteeria staphylococcus aureus koskevan vastustuskyvyn erot ja sairaalahoidon ulkopuolelle jääminen karanteenin seurauksena.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1076/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Sairaalabakteeria staphylococcus aureus koskevan vastustuskyvyn erot ja sairaalahoidon ulkopuolelle jääminen karanteenin seurauksena 1. Voiko komissio vahvistaa, että alankomaalaisissa sairaaloissa vain 1,5 prosenttia sairaalabakteereista staphylococcus aureus (MRSA) on vastustuskykyinen antibioottihoidolle ja että Belgian sairaaloissa antibioottien paljon yleisemmän käytön johdosta vastaava luku on 30 prosenttia, minkä johdosta suurta osaa tämän bakteerin aiheuttamista tulehduksista ei Belgiassa enää kyetä hoitamaan? 2. Onko komissio tietoinen siitä, että Volendamissa Alankomaissa 1. tammikuuta 2001 tapahtuneen suuren kahvilapalon eloonjääneitä, joita hoidettiin pitkän ajan Belgiassa Alankomaiden kapasiteetin riittämättömyyden vuoksi, pidetään Alankomaihin paluun jälkeen karanteenissa Heliomare-nimisessä laitoksessa Beverwijkissä ja siitä, että yksi näistä eloonjääneistä potilaista kuoli heinäkuussa 2001, koska hänen sydänläpässään oli sairaalabakteerin aiheuttama tulehdus ja häntä ei voitu karanteenimääräysten vuoksi siirtää sairaalaan tutkimuksia ja hoitoa varten? 3. Miten voidaan estää se, että välttämättömiä lääketieteellisiä hoitoja ei voida toteuttaa karanteenimääräysten vuoksi? 4. Miten voidaan henkilöille, jotka sairastuvat vieraillessaan jossakin muussa (kuin omassa) jäsenvaltiossa tai jotka saavat lääketieteellistä hoitoa oman jäsenvaltionsa ulkopuolella, tiedottaa tehokkaammin heihin kohdistuvista riskeistä ja keinoista, joilla kyseisiä riskejä voidaan pienentää? 5. Onko komissiolla hallussaan tilannetta muissa jäsenvaltioissa ja 12:ssa liittymisestä neuvottelevassa valtioissa kuvaavia lukuja? 6. Miten voitaisiin päästä siihen, että vastustuskyky korkean vastustuskyvyn valtioissa alenee samalla kun estetään vastustuskyvyn kohoaminen matalan vastustuskyvyn valtioissa? Mihin toimiin on ryhdytty sellaisten antibiooteille alhaisen vastustuskyvyn omaavien alueiden suojelemiseksi korkean vastustuskyvyn alueilta tulevilta tartunnoilta? Lähteet: Alankomaalainen TV-ohjelma Kruispunt 17. maaliskuuta 2002 ja flanderilainen päivälehti Het Nieuwsblad 19. maaliskuuta 2002. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2002) 1. Komissio on tukenut vuodesta 1998 lähtien laboratorioissa suoritettavaa mikrobilääkeresistenssin eurooppalaista seurantajärjestelmää (EARSS), jolla tutkitaan veri-isolaattien altistumista Staphylococcus aureus -bakteerille. Kaudella 19992001 EARSS raportoi, että Belgiassa 2123 prosenttia veri-isolaateista oli metisilliiniresistenttejä Staphylococcus aureus -bakteerille (MRSA), kun taas Alankomaissa vastaava luku oli 0,10,3 prosenttia. Komissiolla ei ole riittävästi tietoa eron selittävistä syistä. ESAC-hankkeen avulla (katso kohta 6) on päästy huomattavasti eteenpäin mikrobilääkkeiden ja resistenssin kehittymisen välisen yhteyden selvittämisessä. 2. Komissio ei ole tietoinen kuvatuista seikoista. 3. ja 4. Komissio ei voi ottaa kantaa jäsenvaltioiden vastuulla oleviin terveydenhuoltoasioihin. 5. Kyllä, katso kohta 1. EARSS:n taulukot, joista ilmenevät Staphylococcus aureus -bakteerille altistumista koskevat 23 maan tiedot vuodesta 1998 lähtien, ovat ladattavissa EARSS:n verkkosivustolta(1). 6. Mikrobilääkeresistenssin yleinen kasvu on tunnustettu merkittäväksi kansanterveyden ongelmaksi koko yhteisön alueella. Komission tiedonannossa mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevasta yhteisön strategiasta(2) kuvataan kokonaisstrategiaa, jonka avulla mikrobilääkeresistenssiä voidaan torjua kokonaisvaltaisesti kaikilla kyseeseen tulevilla aloilla. Tärkeä osa strategiaa on mikrobilääkkeiden maltillista käyttöä lääketieteessä koskevat toimenpiteet, jotka komission ja jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön. Komissio on tukenut marraskuusta 2001 lähtien mikrobilääkkeiden kulutusta koskevaa eurooppalaista seurantahanketta (European surveillance project on antimicrobial consumption, ESAC) yhteisön tietokannan kehittämiseksi tarvittaville toimenpiteille. Samanaikaisesti neuvosto antoi suosituksen(3) mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä lääketieteessä. Suositus perustui komission ehdotukseen(4). Tiedonannossa esitettyjen toimintasuunnitelmien ja suosituksen sisältämien ehdotusten täytäntöönpano edistää osaltaan ongelman ratkaisua. Komissio jatkaa joka tapauksessa suosituksessa ehdotettujen asioiden tarkastelua, jotta suositusta voidaan tarkistaa ja pitää se ajan tasalla, ja antaa neuvostolle säännöllisesti kertomuksia, jotka perustuvat jäsenvaltioiden toimittamiin raportteihin. (1) www.earss.rivm.nl. (2) KOM(2001) , 333 lopullinen, osa I. (3) EYVL L 34, 5.2.2002. (4) KOM(2001) , 333 lopullinen, osa II.