ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3488/97 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (3. marraskuuta 1997) Aihe: Essex Returners Unit - Pääosasto V:n tarjouspyynnön epäonnistuminen Voiko komissio vahvistaa, että se on vastaanottanut virallisen valituksen Essex Returners Unitilta koskien väitteitä, joiden mukaan komissio olisi hoitanut huonosti hankkeen 97/D4/UK/171-2 tarjouspyyntöä, esimerkiksi viittaamalla väärään hankkeeseen sekä tekemällä lukuisia muita virheitä? Voiko komissio vahvistaa, että se antaa täyden ja yksityiskohtaisen selvityksen tarjouspyynnön epäonnistumisen syistä, ja vahvistaa päivämäärän, jolloin tämä selvitys annetaan? Kun otetaan huomioon ilmeisen lieventävät asianhaarat, voiko komissio tunnistaa vaihtoehtoisia budjettikohtia, joita voidaan mahdollisesti käyttää avustamaan hankkeen kustannuksissa? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1997) Komissio sai Essex Returners Unitilta valituksen, joka koski sen Euroopan rasismin vastaiseen vuoteen liittyvää tukihakemusta. Essex Returners Unitille lähetettiin perusteellinen selvitys komission päätöksen syistä 31. heinäkuuta 1997. Komissio ei katso, että hakemusta olisi käsitelty mitenkään väärin. Se hylättiin, koska se ei monessa kohdin täyttänyt muodollisia ja laadullisia vaatimuksia. Vaatimukset esitettiin selkeästi kaikissa asiakirjoissa, jotka liittyivät Euroopan rasismin vastaista vuotta koskeviin tukihakemuksiin. Hakija on lisätty komission osoiteluetteloon, ja hänelle ilmoitetaan muista rasismin vastaiseen toimintaan myönnettävistä tuista.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3867/97 komissiolle esittäjä(t): José Valverde López (PPE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Oliiviöljyn vienti Oliiviöljyn vienti on nykyisin riippuvainen GATT-sopimusten vientitukirajoituksista, jotka merkitsevät 20 % vähennystä määrän ja 36 % vähennystä arvon osalta vuoteen 2000 mennessä. Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä näiden menetyksien korvaamiseksi ja uusien vientimarkkinoiden avaamisen tukemiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 1998) GATT-sopimuksissa määrätään yhteisön vientitukea saavan viennin kiintiöksi 145 000 tonnia. Määrä supistetaan 115 000 tonniin vuonna 2000. Voimassa olevien määräysten mukaisesti komissio hoitaa tätä kiintiötä ja valvoo Uruguayn kierroksen sopimuksen asianmukaista soveltamista. Komissio ei yhdy arvoisan parlamentin jäsenen näkemykseen, että nämä rajoitukset aiheuttaisivat markkinaosuuksien menetyksiä. Tosiasiassa ainoastaan vientitukea saava vienti on kiintiöity. Tuoreimmat tiedot osoittavat, että kiintiöstä huolimatta vientiin tarvittavan tuen taso on laskenut: markkinointivuoden 1996/1997 alun 40 ecusta 100 kilolta se laski 18,50 ecuun 100 kilolta markkinointivuoden loppuun. Tämä osoittaa, että kolmansien maiden markkinat ovat valmiit maksamaan hinnan, joka ei edellytä merkittäviä vientitukia. Uusien markkinoiden avaamiseen yhteisö puolestaan osallistuu rahoittamalla yhteisön myynninedistämisrahastosta suurta osaa kansainvälisen oliiviöljyneuvoston myynninedistämispolitiikasta.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3814/97 komissiolle esittäjä(t): Peter Crampton (PSE) (28. marraskuuta 1997) Aihe: Elintarvikkeiden merkinnät - maapähkinäöljy Henkilöt, jotka ovat allergisia maapähkinöille, voivat tietämättään syödä maapähkinän johdannaistuotteita sisältäviä elintarvikkeita. Tämä johtuu näiden elintarvikkeiden epäselvistä merkinnöistä, jotka joissakin tapauksissa voivat johtaa hengenvaaralliseen tilanteeseen. Onko olemassa unionin tason sääntöjä maapähkinän johdannaistuotteita sisältävien elintarvikkeiden merkinnöistä? Jos näin ei ole, onko komissio suunnitellut tehdä ehdotuksia selkeiden merkintöjen käyttöönottamisesta näissä tuotteissa? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1998) Komissio harkitsee vakavasti elintarvikkeiden merkintöjä koskevien yhteisön sääntöjen muuttamista sen varmistamiseksi, että kuluttajat saavat asianmukaista tietoa elintarvikkeiden mahdollisesti sisältämistä allergeeneista, kuten maapähkinöistä ja maapähkinäöljystä. Elintarvikealan tiedekomitea laati syyskuussa 1995 komission pyynnöstä kertomuksen elintarvikkeisiin liittyvistä allergiasta ja intoleranssista. Kertomuksen päätelmistä käydään paraikaa keskustelua jäsenvaltioiden kanssa. Lisäksi allergeenien merkitsemisestä käydään keskustelua kansainvälisesti Codex Alimentarius -komiteassa. Toimia täydennetään jäsenvaltioiden ja komission välisen tieteellisen yhteistyön puitteissa keräämällä saatavilla olevia epidemiologisia tietoja mm. yliherkkyyden maantieteellisistä vaihteluista, esiintymistiheydestä ja vakavuudesta. Työ on tarpeen perusteiden määrittelemiseksi sellaisen luettelon laatimiselle, jossa luetellaan sellaiset allergiaa tai intoleranssia tunnetusti aiheuttavat ainesosat, jotka elintarvikkeissa käytettyinä olisi mainittava tuotteeseen liitettävässä ainesosaluettelossa. Tämän epidemiologisen selvityksen tulosten odotetaan olevan käytettävissä kesäkuussa 1998. Niiden perusteella komissio voisi ehdottaa kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18. joulukuuta 1978 annetun direktiivin 79/112/ETY ((EYVL L 33, 8.2.1979. )) muuttamista.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4150/97 komissiolle esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) (7. tammikuuta 1998) Aihe: Yhteisön rahoitus Espanjan jokien valjastamiselle Ottaen huomioon Alquevan patohankkeen rahoitukselle asetetut ehdot, ja sen että komissio on rahoittanut erilaisia ja eri kokoisia vesirakennushankkeita Espanjassa ja etenkin naapurimaihin virtaaviin jokiin, pyydän seuraavia tietoja: 1. Rakennushankkeen määrittely, paikka ja koko, erityisesti säännöstelyaltaan kapasiteetti? 2. Onko vesiuomia käännetty tai siirretty ja millä tavalla? 3. Mitkä ovat hankkeen vaikutukset ympäristölle, maataloudelle ym.? 4. Mitä ehtoja komissio asetti hankkeiden hyväksymiselle? 5. Kuinka suuri oli rahoitusosuus? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 1998) Parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin vastaaminen edellyttää laajaa tietämystä useista hankkeita ja laitoksista. Tällainen tietämys voidaan hankkia vain laajan ja syvällisen tutkimuksen avulla, eikä komissio ei pysty itse tekemään tai rahoittamaan tällaista tutkimusta. Sen sijaan parlamentin jäsenen pitäisi saada vastaus suurimpaan osaan kysymyksistä kahdesta asiakirjasta, jotka komissio on toimittanut suoraan hänelle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristölle. Ensimmäinen asiakirja on Montgomery Watsonin raportti (Water availability under extreme conditions in the Iberian peninsula with special reference to the Guadiana international-Spain and Portugal-river basin), joka julkaistiin vuoden 1996 jälkimmäisen puoliskon aikana. Siinä käsitellään ongelmia, joiden ratkaisuun yhteisön yhteisrahoituksella pyritään rakennerahastojen sääntöjen mukaisesti. Toinen asiakirja on luettelo hankkeista, jotka ovat saaneet yhteisrahoitusta koheesiorahastosta vuoden 1993 jälkeen. Hankkeet on lueteltu maittain ja vuosittain. Jokien valuma-alueeseen perustuva lähestymistapa on vielä niin uusi, että hankkeita ei pystytä esittelemään järjestelmällisesti sen perusteella. Jos parlamentin jäsen näihin asiakirjoihin tutustuttuaan haluaa yksityiskohtaisempia tietoja jostain tietystä hankkeesta, komissio toimittaa ne hänelle tarvittavien tutkimusten jälkeen. Komissio haluaa kiinnittää parlamentin jäsenen huomion siihen, että suuri osa kansallisen hydrologisen suunnitelman mukaisesti Espanjassa käyttöön otetuista laitoksista on rakennettu ilman yhteisön yhteisrahoitusta. Komissio ei pysty koheesiorahastosta rahoitettavia hankkeita lukuun ottamatta luettelemaan järjestelmällisesti itsehallintoalueiden ohjelmiin kuuluvia hankkeita, jotka ovat saaneet rahoitusta rakennerahastoista. Näin ollen itsehallintoalueet voivat hankkeiden toteuttajina parhaiten vastata parlamentin jäsenen kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3994/97 komissiolle esittäjä(t): Eva Kjer Hansen (ELDR) (11. joulukuuta 1997)

Aihe: Eurooppalaisen ankeriaan pyyntiä ja kasvatusta koskevan asetuksen käyttöönotto

Voiko komissio ilmoittaa, milloin se aikoo antaa esityksen eurooppalaisen ankeriaan (Anguilla anguilla L.) pyyntiä ja kasvatusta koskevaksi asetukseksi?

Voiko komissio myös kuvata mahdollisen uudelleenistutusohjelman sisältöä?

Voiko komissiota myös ilmoittaa, harkitseeko se vientikiellon asettamista Euroopan markkinoiden vakauttamiseksi?

Komission jäsenen Emma Bonninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-3994/97 ja E-4001/97 (30. tammikuuta 1998)

Komissio on tietoinen siitä, että ankeriaiden kasvatuksella on suuri ja yhä kasvava merkitys Euroopan vesiviljelyalalle ja että ankeriaankasvattamot ovat tärkeitä monille jäsenvaltioille. Luonnossa eläviä ankeriaanpoikasia tarvitaan niin kauan kuin tämä laji ei pysty elämään koko elämäänsä vankeudessa. Nuorta ankeriasta käytetään myös kannan uusimiseen ja se on tärkeä kaupallisille kalankasvattamoille.

Japaninankeriaat pyydetään niiden vaellusreitin viimeisellä osuudella niiden vaeltaessa Sargassomereltä jokia ylös. Japaninankeriaankasvattamojen hallinnointi on tähän asti kuulunut ensisijaisesti jäsenvaltioille, ja sitä varten on olemassa useita kansallisia valvontamenetelmiä, jotka vaihtelevat ankeriaiden perinteisten käyttötapojen mukaan. Viisi jäsenvaltiota on kieltänyt japaninankeriaiden ja ankeriaanpoikasten kaupallisen kalastuksen, ja lisäksi yhdessä jäsenvaltiossa niiden kalastus on kielletty tietyillä alueilla. Eteläisissä jäsenvaltioissa, jossa ravinnoksi on perinteisesti käytetty pieniä ankeriaita, japaninankeriaan kalastus on sallittu, mutta pyydyksiä, pyyntiaikoja tai kalastus- ja myyntilisenssejä valvotaan.

Äskettäin valmistui kertomus ankeriaiden nykytilasta Euroopassa (maatalouden ja maatalouteen liittyvän teollisuuden sekä kalastuksen tutkimusohjelman (AIR) A94- 1939 mukainen yhteinen toiminta). Kertomuksessa todetaan, että japaninankeriassaaliit ovat pienentyneet. Tämä on huolestuttavaa, ja komissio pyysi syyskuussa 1997 kansainvälistä merentutkimusneuvostoa (ICES) auttamaan sitä hoitotoimenpiteiden laatimisessa, jotta voitaisiin varmistaa ankeriaankasvatuksen kestävä kehitys yhteisön alueella. ICES:n lausunnon on määrä valmistua vuonna 1998, ja mahdollisista ehdotuksista, kuten japaninankeriaskannan uusimisesta, päätetään vasta tämän jälkeen.

Komissio tekee tarvittavat aloitteet muista asioista, kuten ankeriaiden ulkomaankaupan mahdollisesta rajoittamisesta, ottaen huomioon Maailman kauppajärjestön WTO:n säännöt sekä edellä mainitut selvitykset ja kaikki muut tarpeelliset arviot.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3699/97 komissiolle esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Phare-varojen käyttö Virossa Euroopan unioni avustaa Keski- ja Itä-Euroopan maita Phare-ohjelmallaan. Tästä on ollut kaiketi paljon apua jäsenyyttä hakevien maiden kehitykselle. Pyydänkin komissiolta selvitystä vuodeksi 1997 myönnettyjen Phare-varojen käytöstä Virossa. Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3692/97 ja E-3699/97 (21. tammikuuta 1998) Komissio antaa arvoisalle parlamentin jäsenelle seuraavat tiedot Virossa vuonna 1997 toteutetuista ja vuonna 1998 toteutettavista Phare-ohjelmista: 1. Vuoden 1997 ohjelma a) Maakohtainen ohjelma Phare-ohjelmasta rahoitettuun vuoden 1997 maakohtaiseen toimintaohjelmaan, jonka kokonaismäärä on 29,6 miljoonaa ecua, kuuluvat seuraavat osa-alueet: >TABLE> Lisäksi Tempus-ohjelmaa varten on myönnetty 1,2 miljoonaa ecua. Vuoden 1997 koskeva rahoituspöytäkirja allekirjoitettiin helmikuussa 1997 ja sitä ollaan panemassa täytäntöön. Vaikutusten arvioinnit voidaan toteuttaa kuitenkin vasta sen jälkeen, kun yksittäiset ohjelman osa-alueet on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. b) Raja-alueyhteistyöohjelmat Raja-alueyhteistyöhön on myönnetty 3,1 miljoonaa ecua. 2. Vuoden 1998 ohjelma Vuoden 1998 Phare-ohjelman ohjelmointi tapahtuu vasta vuoden 1998 toisen neljänneksen aikana. Ohjelmassa keskitytään kuitenkin useimpiin Viroa koskevassa komission lausunnossa mainittuihin painopistealueisiin. Noin 30 prosenttia määrärahoista käytetään toimielinten kehittämiseen ja 70 prosenttia erityisinvestointien tukemiseen erityisesti ympäristön, liikenteen ja maatalouden aloilla.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3388/97 komissiolle esittäjä(t): John Iversen (PSE) (23. lokakuuta 1997) Aihe: Kasvun edistäjät Voiko komissio vahvistaa tosiksi epäilyt, joiden mukaan Tylosin-nimisen kasvun edistäjän lisääminen sianrehuun saattaa johtaa siihen, että ihmisen kehossa sairauksia aiheuttavat bakteerit muuttuvat Erythromyicin-lääkkeelle vastuskykyisiksi? Jos vastaus on myönteinen, voiko komissio siinä tapauksessa ryhtyä toimiin Tylosinin kieltämiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1997) Tylosiini on direktiivissä 78/974/ETY ((EYVL L 330, 25.11.1978. )) hyväksytty kasvunedistäjänä käytettävä antibiootti, jota käytetään porsaiden ja sikojen ruokinnassa direktiivin 70/524/ETY ((EYVL L 270, 14.12.1970. )) mukaisesti. Kyseisen direktiivin mukaan luvan myöntämisen välttämättömänä edellytyksenä on erityisesti se, ettei kyseinen antibiootti vaikuta haitallisesti ihmisten terveyteen sekä se, että lisäaineen käyttämiseen voidaan myöntää lupa ainoastaan silloin - ihmisten terveyttä koskevat painavat syyt huomioon ottaen - kun kyseisen aineen käyttöä ei tarvitse varata ainoastaan lääketieteelliseen käyttöön. Näiden luvan myöntämistä koskevien perusteiden täyttymisen arvioimiseksi yrityksen toimittamiin asiakirjoihin on sisällyttävä tutkimukset lääkehoitona käytettävistä antibiooteista sekä tutkimukset, joiden tarkoituksena on määrittää, voiko lisäaine valita vastustuskykyisiä mikrobeja ja voivatko vastustuskykyiset mikrobit siirtyä ihmiseen. On huomattava, että tylosiinia käytetään myös eläinten lääkkeenä. Tähän mennessä komissio ei ole saanut sellaisia todisteita, joilla voitaisiin osoittaa tylosiinin käytön sianruokinnassa johtavan siihen, että ihmisen kehossa sairauksia aiheuttavat bakteerit muuttuvat vastustuskykyisiksi erytromysiini-nimiselle antibiootille. Jos arvoisa parlamentin jäsen voi kuitenkin esittää uutta tieteellistä todistusaineistoa, komissio tutkii sen erittäin huolellisesti ja toteuttaa tarvittaessa aiheelliset lainsäädännölliset toimenpiteet. On kuitenkin syytä ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että komissio tutkii parhaillaan Suomen toimittamaa tieteellistä todistusaineistoa liittymissopimuksen määräysten mukaisesti. Suomi pyytää yhteisön lainsäädännön mukauttamista tylosiinin ja spiramysiinin osalta; tarkoitus on kieltää kyseisten aineiden käyttö lisäaineina, jotta samojen, eläinlääkkeinä käytettävien aineiden tehokkuus säilyisi.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3710/97 komissiolle esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Eläimet ja kosmetiikan testaus Voisiko komissio harkita, että ympäristömerkinnän yhtenä edellytyksenä olisi tieto tuotteiden valmistamisesta ilman eläimille aiheutettuja kärsimyksiä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1998) Yhteisön ekotuotemerkin myöntämisjärjestelmästä annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 880/92 ((EYVL L 99, 11.4.1992. )) ei säädetä erityisistä eläinten hyvinvointia koskevista merkin myöntämisehdoista. Ekotuotemerkkiä ei kuitenkaan voida myöntää tuotteille, jotka eivät ole eläinkokeita koskevan yhteisön lainsäädännön, kuten kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 86/609/ETY ((EYVL L 358, 18.12.1986. )), mukaisia. Koska ekotuotemerkin myöntämisehtoja tuoteryhmille (esimerkiksi kosmetiikkatuotteille) ei ole määritelty, ongelma on toistaiseksi ollut puhtaasti teoreettinen. Komission ehdotuksessa asetuksen (ETY) N:o 880/92 muuttamisesta ((Asiak. KOM(96)603 lopullinen. )) ei ole erityisiä säännöksiä kokeisiin käytettävien eläinten suojelusta.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4023/97 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Psyykkisesti sairaiden kohtelu Kreikassa Euroopan unionin tavoitteisiin kuuluu korkeatasoisen ihmisten terveyden suojelun takaaminen, ja tämä tavoite vahvistettiin Amsterdamin sopimuksessa. Kreikassa ilmenee tiettyjä toimintahäiriöitä psyykkisesti sairaiden kohtelussa, muun muassa potilaiden yksityistä hoitoa pyritään vähentämään. Nimittäin kun julkisen sektorin laitoshoidossa hoitomaksujen yläraja on määrätty 14 000 drakman suuruiseksi, yksityisillä klinikoilla hoitomaksu ei saa nousta yli 7 000 drakman päivässä, mikä johtaa yksityisten klinikoiden toiminnan kuihtumiseen. Näin siitä huolimatta, että 50 % psyykkisesti sairaista on hoidettu tällä tavoin toiminnan lakkauttamisuhan alle joutuneilla psykiatrisilla klinikoilla, joista osa on jo suljettu. Komissiolta kysytään, mitä toimenpiteitä se voi ja aikoo toteuttaa psykiatrisen terveydenhoidon parantamiseksi Kreikassa. Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 1998) Terveydenhuolto, mukaan lukien mielenterveyshuolto, kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tilanne ei muutu sittenkään, kun Amsterdamin sopimus on ratifoitu. Arvoisan parlamentin jäsenen olisi tämän vuoksi osoitettava kysymyksensä Kreikan viranomaisille.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3701/97 komissiolle esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Ranskan kuljetuslakon vaikutus ulkomaisiin liikenteenharjoittajiin Ranskan kuljetusalan lakko, jolla poliittisluonteisesti ja laaja-alaisesti pyritään vaikuttamaan ranskalaisten kuljettajien palkkaratkaisuihin, omaa mittavia ja kauaskantoisia seurauksia myös ulkomaalaisiin yrityksiin, jotka käyttävät Ranskan tieverkkoa läpikuljetuksiinsa. Näin aiheutetuilla haitoilla ei ole mitään yhteyttä Ranskan sisäisiin työmarkkinakysymyksiin. Mitä komissio on tehnyt ja aikoo tehdä muiden EU-maiden kuljetusten sujuvuuden turvaamiseksi Ranskassa sekä aiheutuvien taloudellisten haittojen täysmittaiseksi korvaamiseksi? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1998) Komissiolla ei ole laillisia perusteita puuttua kansalliseen työnantajien ja ammattiliittojen väliseen kiistaan, jos ei ole näyttöä siitä, että jäsenvaltio laiminlöisi velvollisuutensa pitää yllä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaista tavaroiden ja henkilöiden laillista liikkumisvapautta. Myös vahinkojen korvaus kuuluu kansalliseen toimivaltaan. Komissio on kuitenkin valmis tekemään yhteistyötä asianmukaisten viranomaisten kanssa sellaisten ratkaisujen aikaansaamiseksi, jotka tyydyttävät kaikkia osapuolia. Tämän vuoksi komission jäsenet ovat useita kertoja kirjoittaneet Ranskan ministereille kehottaen heitä palauttamaan liikkumisvapauden tieverkostossaan. Komissio on myös ottanut yhteyttä sekä Ranskan viranomaisiin että ammattia harjoittaviin tieliikennöitsijäyhtiöihin kehottaen näitä vaatimaan korvausvaatimusten viemistä eteenpäin. Komissiolla ei kuitenkaan ole laillisia valtuuksia laatia tai hoitaa korvausjärjestelyjä tai vaatia maksuja, sillä korvaussäännöksistä säädetään jäsenvaltioiden kansallisissa lainsäädännöissä.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3964/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Vaarallisella lihalla käytävään kauppaan sekaantuneiden piirien paljastuminen Niiden tietojen mukaan, joita Euroopan komissio on toimittanut Euroopan parlamentille tiedottaakseen tälle toimenpiteistään, jotka liittyvät ¨hullujen lehmien¨ taudin saastuttamalla lihalla käytävän kaupan tapaukseen, eräät saksalaiset yritykset ovat sekaantuneet tähän toimintaan, mutta ei käy ilmi, että niitä vastaan olisi ryhdytty välittömiin ja jyrkkiin toimenpiteisiin. On syytä panna merkille myös se, että belgialainen yritys ¨TRAGEX-GEL¨ toimi marraskuusta 1996 alkaen ilman virallista lupaa huolimatta Euroopan komission Belgian viranomaisille useaan kertaan antamista asiaa koskevista varoituksista. Tämä ikävä paljastus ohjaa meidät siihen johtopäätökseen, että yli kuuden kuukauden ajan tämä yritys toimitti asiakkailleen tarkastamatonta lihaa. Haluaisin saada tietää Euroopan komissiolta, mikä tarkastusviranomainen (UCLAF vai joku muu) pitää hallussaan belgialaisten, brittiläisten tai muiden saastuneen lihan kauppaan sekaantuneiden yritysten asiakaslistoja (toivoisin, että nämä asiakaslistat lähetettäisiin minulle), sekä onko tutkimus, joka koskee saksalaisten yritysten roolia vaarallisen lihan markkinoimisessa yhteisön jäsenvaltioissa tai muissa valtioissa, edennyt pidemmälle ja mitkä ovat sen tulokset. Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 1998) Kaikki brittiläisen lihan laitonta kauppaa koskevat tapaukset ovat parhaillaan Belgian, Saksan, Ranskan, Irlannin, Alankomaiden ja luonnollisesti Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisten viranomaisten tutkittavina. Oikeudellinen tutkinta on käynnistetty Belgiassa, Saksassa, Ranskassa ja Alankomaissa. Komission tietojen mukaan laittoman kaupan kohteena ollut liha oli Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille kelpuutettua. TRAGEX - GEL -yrityksen osalta voidaan todeta, että se on toiminut ilman vaadittavaa hallinnollista lupaa, mutta eläinlääkinnällisen valvonnan alaisena. Komission hallussa ei ole luetteloa laittomaan kauppaan osallistuneiden yritysten asiakkaista. Valtaosa kyseessä olevasta lihamäärästä on selvitysten mukaan viety kolmansiin maihin, ja sille on myönnetty maataloustuotteiden vientitukea. Asianomaisille kolmansille maille on ilmoitettu asiasta.