ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0144/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Sitrushedelmien tuottajien tukeminen Kreikassa Sitrushedelmien tuottajilla Kreikassa on vakavia ongelmia tämänvuotisen tuotantonsa markkinoimisessa; ongelma johtuu niin toteutuneesta ylituotannosta EU:n jäsenvaltioissa kuin kontrolloimattomasta, hyvin halvoin hinnoin tapahtuvasta appelsiinimehun tuonnista Brasiliasta ja USA:sta sekä viime aikoina vallinneista erityisen huonoista sääolosuhteista. Havaittavissa on markkinahintojen jyrkkä lasku, joka johtuu myös merkittävistä vientitukien vähennyksistä, jotka johtuvat uusista asetuksista, jotka koskevat hedelmiä ja vihanneksia, niiden markkinoilta poistamista ja mehuksi pusertamista sekä komission tapaa käsitellä niitä. Tilannetta pahentaa vielä se kilpailu, johon sitrushedelmät joutuvat EU:n suosituimmuuskohtelua nauttivien kolmansien maiden, ja erityisesti Välimeren maiden, tuotteiden kanssa. Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissiolta kysytään: 1. Mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa tuottajia kohdanneen merkittävän tulojen menetyksen johdosta? 2. Aikooko se sallia markkinoilta poistettavan määrän ylärajan poikkeuksellisen nostamisen (35 %:sta kaupattavasta määrästä, joka se nyt on), jotta osa tuotannosta saataisiin vedettyä markkinoilta? 3. Mitä muita toimenpiteitä se aikoo toteuttaa lievittääkseen sitä kurjaa taloudellista asemaa, johon sitrushedelmien tuottajat ovat joutuneet Kreikassa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1998) 1. Kreikan sitrushedelmäalaa koettelevat rakenteelliset ongelmat kuten yksipuolinen tuotanto, kaupallisten rakenteiden heikkous ja jalostusteollisuus, joka ei ole mukautunut kilpailukykyisten tuotteiden valmistukseen. Viime vuonna voimaan tulleen uuden yhteisen markkinajärjestelyn tarkoituksena on nimenomaan auttaa tuottajaorganisaatioita parantamaan tilannettaan rakenteellisesti (kaupan pitämistä harjoittavien tuottajaorganisaatioiden kannustaminen, toimintarahastot ja toimenpideohjelmat). 2. Markkinoilta poistamista ei voida pitää markkinoita korvaavana vaihtoehtona. Neuvosto vahvisti ajan myötä alenevan 35 prosentin rajan, jotta toimenpidettä ei käytettäisi väärin; sen on oltava suhdanteisiin sidottu. 3. Yli kolme neljäsosaa Kreikan tuotannosta sai edellisinä markkinointivuosina yhteisön taloudellista tukea (vientituet, jalostustuet, markkinoilta poistaminen). Lisäksi komissio hyväksyi Kreikan viranomaisten pyynnöstä 5. helmikuuta 1998 sen, että 11 600 tonnia appelsiineja jaettiin ilmaiseksi Kreikan naapurimaihin, jotka eivät ole jäsenvaltioita. Kun vientituet edellisen kerran vahvistettiin, lisättiin B-todistuksiin liittyvien määrien osuutta viejien toiveen mukaisesti. Tämä tehtiin noudattaen Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimusten mukaisia rajoja.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0223/98 komissiolle esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE) (13 helmikuuta 1998) Aihe: Euroopan komission palveluksessa olevat asiantuntijat ja konsultit Voisiko komissio antaa tietoja niistä asiantuntijoista ja konsulteista, jotka ovat olleet komission palveluksessa 1.1.1997 alkaen. 1. Kuinka monta kansallista asiantuntijaa komission palveluksessa on? a) Kuinka monta asiantuntijaa on kustakin jäsenvaltiosta? b) Voisiko komissio antaa luettelon saksalaisista kansallisista asiantuntijoista? 2. Kuinka monta väliaikaista toimihenkilöä on konsulttina tai A -ura-alueella komission palveluksessa? a) Kuinka monta heitä on kustakin jäsenvaltiosta? b) Voisiko komissio antaa luettelon saksalaisista väliaikaisista toimihenkilöistä? c) Kuinka pitkä sopimus kullekin annettiin? 3. Kuinka monta konsulttisopimusta komissio on tehnyt? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1998) 1. Tammikuun 15. päivänä 1998 palveluksessa olleiden kansallisten asiantuntijoiden kokonaismäärä on 647. Heidän kansalaisuuden mukainen jakaumansa esitetään taulukossa, joka on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. 2. ja 3. Tammikuun 15. päivänä 1998 palveluksessa olleiden, neuvonantajan tehtäviä hoitaneiden väliaikaisten toimihenkilöiden kokonaismäärä on 17. Kansalaisuuden mukainen jakauma on seuraavanlainen: >TABLE>
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0005/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Lasten suojeleminen televisiolähetyksiltä, joissa on voimakkaita valon vaihteluita Jokin aika sitten Japanissa esiintyi epilepsiakohtauksia 700 lapsella, kun he seurasivat televisiosta piirrosfilmejä, joissa oli voimakkaita värejä ja nopeasti vaihtuvia kuvia. Tämä herätti huolestumista yleisön keskuudessa. Kun otetaan huomioon, että ongelma koskee useimpia lapsia, jotka seuraavat vastaavanlaisia ohjelmia, aikooko komissio asettaa rajoituksia tämänkaltaisille lähetyksille televisiossa? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1998) Televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY 22 artiklan 1 kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna 30. kesäkuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY säädetään, ((EYVL L 202, 30.7.1997. )) että ¨jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien televisiolähetystoiminnan harjoittajien lähetyksissä ei ole ohjelmia, jotka saattaisivat vahingoittaa alaikäisten fyysistä, henkistä tai moraalista kehitystä...¨. Jos arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittama ohjelma on lähetetty jossain Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa, on mahdollista, että yhteisön lainsäädäntöä on tällöin rikottu. Komission tietoon ei ole tullut, että tällaisia ohjelmia olisi tähän mennessä lähetetty Euroopan unionissa.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0173/98 neuvostolle esittäjä(t): Mary Banotti (PPE) (6. helmikuuta 1998) Aihe: Lapset, joilla on oppimisvaikeuksia Voisiko neuvosto ilmoittaa, miksi puheenjohtajamaana toimivaYhdistynyt kuningaskunta ei mainitse ohjelmassaan sellaisten lasten tarpeista huolehtimista, joilla on erityisiä oppimisvaikeuksia, vaikka sen puheenjohtajakaudella painopisteenä on 'Kansakuntien Eurooppa'? Lapsethan ovat nimenomaan 'Kansakuntien Euroopan' perusta. Kun kerran Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on juuri antanut vihreän kirjan, joka muuttaa perin pohjin sen politiikan erityisongelmaisten oppilaiden sijoittamisesta normaalikouluun, eikö kyseessä olekin melko vakava laiminlyönti puheenjohtajamaan ohjelmassa? Noin 18 %:lla Euroopan unionin väestöstä on erityisiä oppimisvaikeuksia ja arviolta 40 % vangeista on todistettavasti lukihäiriöisiä. Jotta erityisistä oppimisvaikeuksista kärsivien lasten ja nuorten aikuisten yhteiskuntaan sopeutumista, hyvinvointia ja työllisyysnäkymiä voitaisiin parantaa koko Euroopan unionin alueella, eikö neuvosto ole samaa mieltä siitä, että ehkäiseviin toimenpiteisiin täytyy ryhtyä? Jos näin on, millaisia lyhyen- ja pitkäntähtäimen toimenpiteitä neuvosto yleensä ja puheenjohtajamaa Yhdistynyt kuningaskunta erityisesti suunnittelee? Vastaus (27. huhtikuuta 1998) Yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen sekä koulutuksessa että työssä on olennainen osa työllistyvyyskeskustelua, jolla on keskeinen asema puheenjohtajavaltion koulutus- ja sosiaalialan ohjelmassa. On selvää, että niiden lasten, joilla on oppimisvaikeuksia, tarpeista huolehtiminen sisältyy osana yhtäläisten koulutusmahdollisuuksien periaatteeseen. Lisäksi Windsorissa pidetään 7. toukokuuta 1998 osana puheenjohtajavaltion ohjelmaa konferenssi, joka käsittelee erityisopetustarpeiden huomioon ottamista kouluissa. Alan asiantuntijoille tarkoitetun konferenssin tavoitteena on vertailla jäsenvaltioiden järjestelyjä, ja konferenssi on yhteydessä uuden, Euroopan erityisopetustarpeita käsittelevän viraston (European Agency for Special Educational Needs) toimintaan. Yleisesti katsotaankin, että paljon on opittavissa jäsenvaltioiden eri koulujärjestelmissä sovellettavien ideoiden ja hyvien käytänteiden vaihdosta, esimerkiksi SOKRATES-ohjelman puitteissa.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0010/98 komissiolle esittäjä(t): Graham Mather (PPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Teatterien ajallisesti rajattu yksinoikeus - esitysjärjestys eri viestimissä Televisiotoimintaa koskevan direktiivin 97/36/EY ((EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60. )) alkuperäisessä luonnoksessa olevilla säännöksillä aiottiin varmistaa elokuvateattereissa levitettävien elokuvien suojelu ennen niiden esittämistä televisiossa. Tekstin lopullisessa versiossa direktiivin 7 artiklassa säilytetään sopimusvapauden periaate ja siinä todetaan seuraavaa: ¨Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat lähetystoiminnan harjoittajat eivät lähetä elokuvateoksia muina kuin oikeuksien haltijoiden kanssa sovittuina ajanjaksoina¨. 1. Mitä menetelmiä komissiolla on sen varmistamiseksi, että tätä vaatimusta sovelletaan tehokkaasti kaikissa jäsenvaltioissa? 2. Aikooko komissio pitäytyä tällä alalla yhdenmukaistamisen vastaisessa politiikassaan ja taataanko sopimusvapauden periaate ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1998) Televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/36/EY 7 artiklalla koordinoidaan joukkoviestimien lähetysaikoja koskevia kansallisia sääntöjä. Kyseisen artiklan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat lähetystoiminnan harjoittajat eivät lähetä elokuvateoksia muina kuin oikeuksien haltijoiden kanssa sovittuina ajanjaksoina. Yhteisön normina on siis sopimusvapauden säilyttäminen, jolloin oikeuksien haltijat voivat tehdä lähetystoiminnan harjoittajien kanssa sopimuksia teostensa lähetyksiä koskevista aika-asteikoista joko yksittäisesti tai kollektiivisesti (katso johdanto-osan kappale 32). Jäsenvaltiot eivät saa antaa keskitetyillä toimenpiteillä määräyksiä pakollisista aika-asteikoista. Tiettyä yhdenmukaistamista asiassa on siis jo tapahtunut. Nämä säännökset eivät ole aivan samat kuin komission alkuperäisessä ehdotuksessa, jossa esitettiin pakollisten aika-asteikkojen asettamista silloin kun oikeuksien haltijat eivät pääse asioista sopimukseen. Säännöksiä muutettiin parlamentin toisessa käsittelyssä hyväksytyn tarkistuksen perusteella. Neuvosto ja komissio hyväksyivät tämän tarkistuksen. Voidakseen varmistaa, että kyseisiä säännöksiä noudatetaan komissio voi turvautua EY:n perustamissopimuksessa * etenkin sen 169 artiklassa * sille annettuihin tavanomaisiin toimivaltuuksiin.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0286/98 neuvostolle esittäjä(t): Ana Miranda de Lage (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Kuuban ihmisoikeuksien seurantakomitea Äskettäin on tullut tietoon, että neuvosto on ehdottanut unionin jäsenvaltioiden Havannan lähetystöille, että ne perustaisivat komitean Kuuban tasavallan ihmisoikeustilanteen arvioimista ja seurantaa varten. Voisiko neuvosto selittää, mistä tämä verkosto koostuu ja mitkä ovat tarkkaan ottaen sen tavoitteet? Liittyen edellä olevaan ja ottaen huomioon lukuisat ihmisoikeuksia, sosiaalisia oikeuksia, ympäristöasioita, demokraattista pluralismia jne. koskevat julkilausumat, onko neuvosto aikonut laajentaa tämän ennen näkemättömän ja kantaa ottavan aloitteen koskemaan maita, kuten Kiina, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Saudi-Arabia jne., joiden kanssa, päinvastoin kuin Kuuban, yhteisöllä on vanhat ja hyvin tärkeät kauppasuhteet, ilman että niiden vastapainoksi olisi asetettu mitään kyseisten maiden demokraattisuuteen liittyviä ehtoja? Vastaus (30. huhtikuuta 1998) Ensimmäinen tavoite neuvoston 2. joulukuuta 1996 hyväksymässä Kuubaa koskevassa yhteisessä kannassa on ¨edistää siirtymistä moniarvoiseen demokratiaan ja kunnioittaa ihmisoikeuksia ja perusvapauksia¨. Järjestelmällisemmän vuoropuhelun kehittämiseksi kansalaisoikeuksia ja ihmisoikeuksia edistävien ryhmien kanssa päätettiin perustaa paikallinen EU:n ihmisoikeustyöryhmä jäsenvaltioiden Havannassa sijaitsevien diplomaattisista edustustoista käsin. Tällä työryhmällä on kaksi pääasiallista tehtävää: ihmisoikeuskysymysten seuranta ja järjestelmällisemmän vuoropuhelun kehittäminen kansalaisoikeuksia ja ihmisoikeuksia edistävien ryhmien kanssa Kuubassa. Näissä puitteissa saatetaan myös luoda yhteyksiä Kuuban viranomaisiin. Tällä hetkellä HRWG työryhmä tekee Kuuban ihmisoikeustilanteesta ja esittää suosituksia siitä, miten EU:n tulisi edetä vuoropuhelussa tällä alalla. Ihmisoikeustyöryhmän perustaminen seuraamaan ihmisoikeustilannetta on vain yksi neuvoston käyttämistä keinoista. Maissa, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, käytetään myös muita keinoja kuten pysyvää vuoropuhelua ihmisoikeuksista tai seurantaa edustustojen päälliköiden raporttien välityksellä. Neuvosto yhtyy täysin siihen, että puolueettomien ja oikeudenmukaisten perusteiden olisi ohjattava Euroopan unionin demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämiseen tähtäävää toimintaa yhteisön ja jäsenvaltioiden puitteissa ja toteutuksen olisi oltava johdonmukaista ja tiukkaa.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0353/98 neuvostolle esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) (6. helmikuuta 1998) Aihe: Kansalliset tunnukset eurossa Yhteinen raha on keskeinen osa Euroopan unionin rakentamista. Voiko neuvosto tämän vuoksi vastata, onko jo päätetty siitä, voidaanko seteleiden yhdelle puolelle liittää kansallinen tunnus? Jos vastaus on kyllä, eikö tämä tunnus neuvoston mielestä ole paitsi unionin perusidean vastainen myös mahdollisten epätoivottavien sekaannusten aiheuttaja. Vastaus (7. huhtikuuta 1998) Perustamissopimuksessa jaetun toimivallan mukaisesti Euroopan keskuspankilla on yksinoikeus eurosetelien liikkeeseen laskemiseen, mukaan lukien niiden ulkoasua koskevat kysymykset (perustamissopimuksen 105 a artikla sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan 16 artikla). Kun Euroopan keskuspankki on perustettu, sen tehtävä on päättää asiasta lopullisesti.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3980/97 komissiolle esittäjä(t): Konstadinos Klironomos (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Jalkapallojoukkueiden ostaminen Suuret, monialaiset yksityiset yritykset, joiden pääkonttori on unionin jäsenvaltioiden alueella, onnistuvat harkitusti toimien ja sopivia menettelyjä käyttäen, ostamalla äänivallan enemmistöä edustavia osakenippuja, hankkimaan itselleen määräysvallan useissa jalkapallojoukkueissa, jotka toimivat niin Euroopan unioniin kuuluvissa kuin siihen kuulumattomissa Euroopan eri maissa. Tuore esimerkki on se, että tunnettu brittiyritys ENIC PLC, jolla samanaikaisesti on myös monien muiden, Euroopan eri valtioissa toimivien jalkapallojoukkueiden johtoon ja hallintoon liittyvä määräysvalta, osti kreikkalaisen, AEK-joukkuetta edustavan jalkapalloalan osakeyhtiön. Edellä mainittu ilmiö synnyttää vaaran Euroopan laajuisten jalkapallotapahtumien (Euroopan mestarien cup, Euroopan cup-voittajien cup, UEFA cup jne.) vääristymisestä, kun otetaan huomioon, että on hyvin todennäköistä, että samassa tapahtumassa vastakkain joutuvat samaan taloudelliseen intressiryhmään kuuluvat joukkueet (toisin sanoen samalle omistajalle kuuluvat), jolloin tällaisten ottelujen tulokset tulevat olemaan jo etukäteen epäilyttäviä ja näin ollen jalkapalloilun tärkein ominaispiirre, se mitä tarkoitamme käsitteellä reilu urheiluhenki, pilataan. Aikooko komissio puuttua tähän asiaan, joka on alkanut askarruttaa kaikkia eurooppalaisia jalkapallon ystäviä? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 1998) Komissio katsoo, että parlamentin jäsenen kysymyksessään esittämä huolenaihe on perusteltu. Asiassa Bosman 15.12.1995 antamassaan tuomiossa ((Asia C-415/93, (Kok. 1995, s. I-4921, 106. perustelukappale). )) yhteisöjen tuomioistuin otti huomioon urheilutoiminnan ja etenkin jalkapallon huomattavan sosiaalisen merkityksen yhteisössä ja tunnusti, että tavoitteet, joiden tarkoituksena on säilyttää tasapaino eri jalkapalloseurojen välillä (säilyttämällä tietyt tasavertaiset mahdollisuudet ja ennalta ratkaisemattomat pelitulokset) sekä tukea nuorten pelaajien koulutusta, ovat perusteltuja. Kilpailujen tulokset saattavat vääristyä, jos sama omistaja omistaa enemmän kuin yhden niistä seuroista, jotka voivat osallistua samaan kansalliseen tai kansainväliseen kilpailuun. Urheilujärjestöjen mahdolliset säännöt, joilla rajoitetaan samalle omistajalle kuuluvien seurojen osallistumisvapautta samoihin kansallisiin tai kansainvälisiin kilpailuihin Euroopan talousalueen (ETA) sisällä, näyttävät perustuvan ainoastaan urheilullisiin tavoitteisiin * ennalta ratkaisemattomien pelitulosten takaamiseen * eivätkä siis sinänsä kuulu liiketoimintaan. Niin kauan kuin kyseiset säännöt säilyttävät urheilulliset tavoitteensa, niihin ei näin ollen voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjä. Komission tehtävänä ei siis ole toimia urheilujärjestöjen sijaan tällaisten sääntöjen laatimiseksi.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4065/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Tuotantotoiminnasta maksettava alueellinen vero ja työttömyys Tuotantotoiminnasta maksettavalla alueellisella verolla tullaan rasittamaan tuntuvimmin niitä aloja, joilla palkataan eniten työvoimaa. Näitä ovat vapaat ammatinharjoittajat, kauppiaat, käsityöläiset, maanviljelijät, kuljettajat, rakennusalan työntekijät jne. Vero vaikuttaa myös sijoituksiin, sillä se nostaa korkoja, millä taas on kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen, sillä yritysten kehittämiseen ei enää sijoiteta eikä hallitusten kaavailemia uusia työpaikkoja synny. Eikö komissio katsonut ennen työllisyyttä käsittelevää huippukokousta, että italialaisen ministerin Viscon noudattama verotuspolitiikka on ristiriidassa komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin antamien suuntaviivojen kanssa? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 1998) IRAP (imposta regionale sulle attività produttive) on uusi alueellinen vero, jota kannetaan vuodesta 1998 alkaen ja joka korvaa monen muun Italiassa aikaisemmin kannetun veron. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti paikalliset verot kuuluuvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jäsenvaltioissa voidaan vapaasti määrätä paikallisten verojen yksityiskohdista. Näin ollen yhteisön lainsäädännöstä ainoastaan EY:n perustamissopimuksen yleisillä syrjinnän kieltävillä säännöillä voitaisiin puuttua kyseiseen veroon. Komissio ei kuitenkaan katso sääntöjä rikotun tässä tapauksessa. Muiden kohtien osalta komissio pyytää parlamentin jäsentä katsomaan vastauksia, jotka komissio on antanut hänen kirjallisiin kysymyksiinsä E-4063/97 ja 4064/97 ((EYVL C 223, 17.7.1998, s. 49. )) sekä Florion esittämään kysymykseen 4080/97 ((EYVL C 187, 16.6.1998, s. 120. )) samasta verosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3597/97 komissiolle esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE) (13. marraskuuta 1997)

Aihe: Aasiasta peräisin olevien ankeriaanpoikasten tulviminen Euroopan markkinoille

Aasiasta on tulvinut Euroopan markkinoille ankeriaanpoikasia (noin 0,3 grammaa painavia nuoria kaloja, joita pyydetään Atlantin rannikon läheisyydessä ja joista isoina tulee ankeriaita). Kalojen hinta on noussut hyvin nopeasti (165 000 liiraa kilolta vuonna 1995, 750 000 liiraa kilolta vuonna 1997).

Aasialaiset (erityisesti japanilaiset ja kiinalaiset) ovat pyydystäneet erittäin paljon japaninankeriasta (yksinomaan Japani kuluttaa sitä 120 000 tonnia vuodessa). Tämä on häirinnyt lajin lisääntymistä.

Niinpä he ovat kohdistaneet markkinansa Eurooppaan, missä toisin kuin Japanissa ankeriaanpoikasten viennille ei ole asetettu rajoituksia.

1. Mitä komissio aikoo tehdä suojellakseen italialaisia ja eurooppalaisia kalankasvattajia, kun otetaan huomioon, että Italiassa tuotetaan 7 000 tonnia vuodessa ankeriasta Euroopan 20 000 tonnista?

2. Mitä se aikoo tehdä, jotta Atlantin rannikolla harjoitettava erittäin suurisuuntainen kalastus ei aiheuttaisi korjaamattomia vahinkoja kyseisen kalalajin lisääntymiselle?

Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 1998)

Komissio on tietoinen siitä, että ankeriaiden kasvatuksella on suuri ja yhä kasvava merkitys Euroopan vesiviljelyalalle ja että tämä ala on Italialle erityisen tärkeä. Luonnossa eläviä ankeriaanpoikasia tarvitaan niin kauan, kuin tämä kalalaji ei pysty elämään koko elämäänsä ja lisääntymään laitoksissa.

Sargassomereltä peräisin olevat japaninankeriaat pyydetään niiden vaellusreitin viimeisellä osuudella. Japaninankeriaan pyynnin hallinnointi on aikaisemmin kuulunut ensisijaisesti jäsenvaltioille, ja sitä varten on olemassa useita kansallisia valvontamenetelmiä, jotka vaihtelevat ankeriaiden perinteisten käyttötapojen mukaan. Viisi jäsenvaltiota on kieltänyt japaninankeriaiden ja ankeriaanpoikasten kaupallisen kalastuksen, ja lisäksi yhdessä jäsenvaltiossa niiden kalastus on kielletty tietyillä alueilla. Eteläisissä jäsenvaltioissa, jossa ravinnoksi on perinteisesti käytetty pieniä ankeriaita, japaninankeriaan kalastus on sallittu, mutta pyydyksiä, pyyntiaikoja tai kalastus- ja myyntilisenssejä valvotaan.

Äskettäin saatiin valmiiksi kertomus ankeriaiden hoidosta Euroopassa (maatalouden ja maatalouteen liittyvän teollisuuden sekä kalastuksen tutkimusohjelman (AIR) A94- 1939 mukainen yhteinen toiminta). Kertomuksessa todetaan, että japaninankeriaiden vaellusliike on vähentynyt, minkä vuoksi pyynti laskee huomattavasti nykyisestä erityisesti Itämeren ja Välimeren rannalla sijaitsevissa jäsenvaltioissa. Tämä on huolestuttavaa, ja komissio pyysi syyskuussa 1997 kansainvälistä mertentutkimusneuvostoa (ICES) auttamaan sitä hoitotoimenpiteiden laatimisessa, jotta voitaisiin varmistaa ankeriaankalastuksen kestävä kehitys yhteisön alueella. ICES:n lausunnon on määrä valmistua vuonna 1998, ja mahdollisista ehdotuksista, kuten japaninankeriaan viennin sääntelystä, päätetään vasta tämän jälkeen.