KIRJALLINEN KYSYMYS E-2295/01

esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle

(31. heinäkuuta 2001)

Aihe: Yrityspolitiikkaa käsittelevän ryhmän kokoonpano

1. Mikä on komission yritystoiminnan pääosastossa 11. kesäkuuta 2001 toimintansa aloittaneen yrityspolitiikkaa käsittelevän ryhmän tavoite?

2. Miten komissio perustelee sen, että ryhmän 35 jäsenestä vain 4 toimii kaupan alalla, vaikka uudet työ- ja koulutuspaikat syntyvät Euroopassa juuri kaupan, käsityön ja palveluiden alalla? Miksi yksikään heistä ei ole kaupan alalla merkittävimmän valtion eli Saksan edustaja? (Eikö elimen kokoonpano ole komission mielestä kaiken kaikkiaan epätasapainoinen, kun siinä on vain neljä saksalaista jäsentä?)

3. Miten komissio perustelee sen, että entisessä pääosasto XXII:ssa toiminut kaupan ja jakelun yksikkö, jossa kaupan ja palvelualan johtavat edustajat antoivat komissiolle arvokkaita tietoja, on lakkautettu eikä sen tilalla ole toista yksikköä? Aikooko komissio käynnistää uudelleen yksikön toiminnan?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(21. syyskuuta 2001)

Komission tavoitteena on yritystoiminnan pääosastoon perustetun yritystoimintaa käsittelevän ryhmän avulla parantaa yrityspolitiikan avoimuutta ja tehokkuutta ja nostaa se entistä tärkeämpään asemaan, kun pyritään vastaamaan osaamiseen perustuvan talouden asettamiin haasteisiin. Keinoina käytetään neuvonpitoa ja keskusteluja yritysten huippuasiantuntijoiden ja jäsenvaltioiden edustajien kanssa. Tätä tarkoitusta varten perustettiin yritystoimintaa käsittelevä ryhmä. Ryhmään muodostuu kahdesta edustuselimestä, joista toinen koostuu jäsenvaltioiden edustajista. Toinen, ns. ammattikamari, koostuu komission kutsumista jäsenistä, ja se aloitti toimintansa 11. kesäkuuta 2001.

Ammattikamarin 35 jäsentä valittiin avoimessa valintamenettelyssä(1), jossa komissiolla oli mahdollisuus ottaa huomioon myös ammattiliittojen ja jäsenvaltioiden ehdotuksia. Komissio sai 453 hakemusta, joiden taso oli erittäin korkea tai korkea. Lähetettyjä hakemuksia tuki kaikkiaan 800 yhdistystä tai kansallista liittoa. Etusijalla oli kaikkien hakijoiden oikeudenmukainen kohtelu, heidän arviointinsa täydellisesti ja yksityiskohtaisesti sekä kaikkien hakijoiden tutkiminen objektiivisten kriteerien perusteella. Näihin kriteereihin kuuluivat ensisijassa hakijoiden henkilökohtaiset ominaisuudet ja profiili sekä hyvän alakohtaisen ja maantieteellisen edustavuuden saavuttaminen. Suurin määrä eli neljä edustajaa tässä elimessä on Saksan lisäksi Ranskalla, Italialla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla. Jotta talouselämän edustus olisi mahdollisimman laaja, mukaan valittiin pienten ja keskisuurten yritysten, suuryritysten, itsenäisten ammatinharjoittajien sekä eri teollisuuden- ja palvelualojen edustajia.

Yritystoimintaa käsittelevän ryhmän muodostamisen perusteena oli parhaisiin käytänteisiin liittyvän komission työn rationalisointi ja yhdistäminen sekä koordinointi jäsenvaltioiden kanssa. Erityiskysymysten käsittelyä varten voidaan muodostaa sopimusperusteisia työryhmiä. Komissio voi kutsua asiantuntijoita tai tarkkailijoita osallistumaan ryhmän, sen edustuselimien tai työryhmien työhön. Aikaisemman PO XXIII:n kauppa- ja jakelukomiteaa ei aiota käynnistää uudelleen, sillä ryhmän toiminta kattaa komitean tehtävät.

(1) EYVL C 326, 17.11.2000.