KIRJALLINEN KYSYMYS E-3521/01 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle. Kreikka.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3521/01 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Kreikka Kreikassa, lähinnä sen pohjoisosassa, asuu nykyään useita vähemmistöjä (turkkilaisia, slaavilais-makedonialaisia, albaaneja, aromuuneja, pomakkeja). Kreikka kieltäytyy tunnustamasta näiden vähemmistöjen olemassaoloa ja kieltää niihin kuuluvilta perusoikeudetkin. Niiden kielten julkinen käyttäminen on tiukasti kielletty, kaikki näillä kielillä tehdyt historialliset kirjoitukset poistetaan tai tuhotaan, ja samoin näiden vähemmistöjen olemassaolosta muistuttavat muistomerkit tuhotaan. Mitä tulee nimenomaan Kreikan kansalaisiin, jotka ovat etniseltä alkuperältään makedonialaisia ja asuvat Kreikan ulkopuolella, Kreikka yrittää parhaansa mukaan estää heidän paluunsa kotimaahan vedoten väitettyyn epäisänmaalliseen toimintaan ja julistaen heidän menettäneen kansalaisuutensa. Onko komissio tietoinen näistä tosiasioista? Nykyään vähemmistöjen oikeudet kuuluvat Euroopan unionin perusperiaatteisiin. Kuinka komissio aikoo saada Kreikan kunnioittamaan näitä oikeuksia? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2002) Komission näkemyksen mukaan vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet ovat osa jäsenvaltioiden yhteisiä periaatteita, jotka on lueteltu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa. Nämä periaatteet, jotka perustuvat useisiin kansainvälisiin sopimuksiin(1), on juhlallisesti vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Sen 21 artiklan 1 kohdassa kielletään kaikki syrjintä, joka perustuu muun muassa etniseen alkuperään, kieleen, uskontoon tai kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, ja artiklassa 22 vaaditaan, että kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta on kunnioitettava. Kuten perusoikeuskirjaan liittyvässä selitystekstissä täsmennetään, nämä kaksi säännöstä perustuvat toisaalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen 14 artiklaan sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklaan. Jäsenvaltioiden osalta näiden periaatteiden kunnioittaminen taataan rikkomisesta johtuvalla menettelyllä, josta säädetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklassa, ja poliittisella menettelyllä, josta määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklassa. Ensin mainitun mukaan komissio voi viedä asian yhteisöjen tuomioistuimeen, jos syrjinnän katsotaan kuuluvan yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Jälkimmäisen mukaan komissio tai kolmasosa jäsenvaltioista voi vedota valtion- ja hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuvaan neuvostoon tapauksissa, joissa 6 artiklassa esitettyjä periaatteita vastaan on rikottu vakavasti tai jatkuvasti. Komission hallussa ei ole tietoja, joiden nojalla olisi syytä olettaa yhteisön lainsäädäntöä sovelletun virheellisesti tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklaa rikotun vakavasti ja jatkuvasti niin, että olisi syytä aloittaa kyseisessä artiklassa mainittu menettely. On toki mahdollista, että vähemmistöjen kohtelussa on edelleen ongelmia. Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien ja -oikeuksien ja sisä- ja oikeusasioiden valiokunnan raportit, jotka koskevat perusoikeuksien noudattamista EU:ssa(2), ovat erittäin hyödyllisiä tilanteen tarkastelussa, samoin kuin Euroopan neuvoston raportit(3). On kuitenkin huomattava, että Kreikka on edistynyt tässä asiassa viime vuosina ja että komissio voi vain kannustaa sitä jatkamaan samaan tapaan. Komissiolla ei ole tietoja vähemmistöjen muistomerkkien tuhoamisesta eikä niiden kielillä tehtyjen kirjoitusten poistamisesta Kreikassa. Vuodesta 1998 alkaen Kreikan kansalaisia koskevan lainsäädännön mukaan kansalaisoikeudet voi menettää ainoastaan henkilö, joka asuu ulkomailla ja toimii vastoin Kreikan etua jonkin toisen maan hyödyksi(4). Tätä säännöstä on sovellettu äärimmäisen harvoin vuoden 1994 jälkeen. Todettakoon lopuksi yleisesti, että on syytä muistaa, että jokainen, joka katsoo perusoikeuksiaan loukatun, voi viedä asian ensin kansalliseen tuomioistuimeen ja käytettyään loppuun kansalliset muutoksenhakumahdollisuudet Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen, jos kyseessä on ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen rikkominen. (1) Vrt. esimerkiksi YK:n ihmisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen sopimus, jonka 27 artikla suojelee vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden kulttuuria ja kieltä; kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet tämän sopimuksen. (2) Perusoikeuksien tila Euroopan unionissa vuonna 2000, Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta, mietinnön esittelijä: Thierry Cornillet. (3) Rotusyrjinnän ja suvaitsemattomuuden vastainen komitea hyväksyi 10. joulukuuta 1999 toisen Kreikkaa koskevan raportin, joka julkaistiin 27. kesäkuuta 2000 numerolla CRI (2000) 32. (4) Vuonna 1955 annetun kansalaisuuslain 20 §.