ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3191/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: UEFA:n määräävän aseman väärinkäyttö Voiko komissio vahvistaa tutkivansa huolellisesti Euroopan jalkapalloliigan valitusta, jonka mukaan UEFA:n päätös evätä Coca Cola Cupin voittajilta pääsy Euroopan cupin kilpailuihin merkitsee 85 ja 86 artiklojen mukaista 'määräävän aseman väärinkäyttöä'? Onko komissio tietoinen siitä, että jos UEFA:n sallitaan jatkavan tällaista menettelytapaa, sen seurannaisvaikutukset pienemmille jalkapalloseuroille voivat olla tuhoisia, jos sponsorit ja televisioyhtiöt hylkäävät kilpailun? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 1997) Komissio tutkii parhaillaan jalkapalloliigan Euroopan jalkapalloliitosta (UEFA) tekemää kantelua arvioidakseen UEFAn toiminnan yhteensopivuutta Euroopan yhteisön kilpailusääntöjen kanssa. Komissio on ilmoittanut asiasta jalkapalloliigalle. Tämä arvio on tehtävä tosiasioiden tarkan tuntemuksen pohjalta. Niihin kuuluvat myös ne seikat, joihin arvoisa parlamentinjäsen viittasi kysymyksensä toisessa osassa. Asiat on myös tutkittava oikeassa taloudellisessa yhteydessään ja ottaen huomioon kyseisen alan erityisluonteen. Kantelut on tutkittava vakiintuneiden menettelyjen mukaisesti. Tässä tapauksessa on noudatettava perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäistä täytäntöönpanoasetusta (neuvoston asetus (ETY) N:o 17/62 ((EYVL 13, 21.2.1962. ))).
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2546/97 komissiolle esittäjä(t): David Hallam (PSE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Klein Constantian Vin de Constance Saatuani vastauksenne kirjalliseen kysymykseeni P-1070/97 ((EYVL C 319, 18.10.1997, s. 225. )) otin yhteyttä brittiläiseen viinialan laitokseen, British Wine Standards Boardiin. Sieltä kerrottiin, että vastauksenne oli erheellinen, koska neuvoston asetuksen 822/87 70 artiklassa ((EYVL L 84, 27.3.1987, s. 1. )) kielletään viinin tuonti kolmansista maista, mikäli tuotteen kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on yli 15 %. Voitteko kertoa minulle, pitikö alkuperäinen vastauksenne paikkansa, ja onko ehkä olemassa jokin toinen nykyisen lainsäädännön kohta, joka sallii Klein Constantian Vin de Constancen myynnin Euroopan unionin alueella, ja jonka vuoksi kyseistä viiniä on myynnissä Tanskassa ja Saksassa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Klein Constantia-viinin tuonnista yhteisöön esitetyn kysymyksen johdosta komissio täsmentää arvoisalle parlamentin jäsenelle, että hänen kirjalliseen kysymykseensä P-1070/97 annetussa vastauksessa oli kyse viinien päällysmerkinnöistä, joiden suhteen komissio pysyy kannassaan. Arvoisan parlamentin jäsenen nyt esittämässä kysymyksessä, joka koskee alkoholipitoisuutta, on kyse viinin tuotantoon ja valmistukseen liittyvistä säännöistä. Asetuksen (ETY) N:o 822/87 70 artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa täsmennetään, että tuontiviinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 15 tilavuusprosenttia (lukuun ottamatta väkeviä viinejä, jotka kuuluvat muihin luokkiin). Tästä säännöstä voidaan kuitenkin poiketa maantieteellisellä merkinnällä kuvatuissa korkealaatuisissa viineissä, jotka vastaavat erityisen tuotannon ominaisuuksia (esimerkiksi jalohomesienen rusinoimista rypäleistä valmistetut viinit). Neuvosto myönsi tietyille kolmansista valtiosta lähtöisin oleville viineille tällaisen poikkeuksen kahdenvälisissä sopimuksissa, joilla taataan, ettei kyseisten viinien alkoholipitoisuutta ole lisätty. Koska tällaista sopimusta ei ole tehty Etelä-Afrikan kanssa, Klein Constantia-viini voidaan päästää yhteisöön viinin myyntinimikkeellä 1. syyskuuta 1997 jälkeen ainoastaan, jos sen alkoholipitoisuus on enintään 15 tilavuusprosenttia. Komissio tutkii arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomat tosiseikat jäsenvaltioissa.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2917/97 neuvostolle esittäjä(t): Jaak Vandemeulebroucke (ARE) (8. syyskuuta 1997) Aihe: Neuvoston rakennusten turvallisuuspalveluja koskevat sopimukset Flaaminkieliset lehdet ovat julkaisseet kertomuksia hämäristä sopimuksista ja mahdollisesta korruptiosta myönnettäessä komission rakennusten turvallisuuspalveluja koskeva sopimus Groep 4 Securitas -yritykselle vuonna 1992. Näissä jutuissa kuvailtiin myös neuvoston silloisen varaturvallisuuspäällikön yhteyksiä. Hän oli osaltaan vastuussa seurannasta, joka liittyi turvallisuussopimuksen myöntämiseen Groep 4 Securitas -yritykselle. Hänen on sanottu olevan tunnettu henkilö äärioikeistopiireissä sekä harrastavan ¨practical shooting¨ -ammuntaa, mikä on hyvin kiisteltyä. 28. tammikuuta 1997 hän ilmeisesti järjesti neuvoston tiloissa seminaarin ja tunnetuksitekemistilaisuuden koskien tiettyä räjähdysainetyyppiä, jota käyttävät vain viralliset ja sotilaalliset terrorisminvastaiset yksiköt. Hänen on myös sanottu käyttäneen väärin diplomaattipostia ja harjoittaneen sellaisten maiden turvallisuusjoukkoja, joissa ihmisoikeuksia ei erityisemmin kunnioiteta. Liikkuu itsepintaisia huhuja, joiden mukaan monet ihmiset on värvännyt neuvoston turvallisuuspalveluun Henegouwsessa toimiva yritys ¨Belgian Law Enforcement Agency¨. Samojen henkilöiden uskotaan olevan jollakin tavoin sekaantuneita yhteyksiin oikeistojärjestöjen kanssa sekä ¨Bende van Nijvel¨ -joukkion tekemiin hyökkäyksiin, jotka hallitsivat Belgian uutisia 80-luvulla. 1. Ovatko edellä esitetyt väitteet tosia? Jos eivät, miltä osin ne ovat epätarkkoja tai todistamattomia? 2. Jos väitteet ovat tosia, mihin toimenpiteisiin neuvosto niiden suhteen ryhtyi? 3. Pyydän neuvostolta tarkkaa kronologista selvitystä tehdyistä toimenpiteistä. Vastaus (10. marraskuuta 1997) Neuvoston pääsihteeristö on tutustunut ¨De Morgen¨ -lehdessä 20. elokuuta 1997 julkaistuun artikkeliin, joka sisältää tiettyihin neuvoston turvallisuuspalvelun virkamiehiin kohdistuvia epäsuoria väitteitä. Ottaen huomioon väitteiden vakavan laadun sekä neuvoston pääsihteeristön velvollisuuden huolehtia virkamiehistään pääsihteeristö on päättänyt ryhtyä tutkimaan asiaa selvittääkseen ovatko kyseiset väitteet perusteltuja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2591/97 komissiolle esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) (29. heinäkuuta 1997)

Aihe: Valitus saksankielisen alueen kirjan hintasäännöstelystä

Itävaltalainen kirjakauppaketju Libro-Diskont on tehnyt komissiolle valituksen saksankielisen alueen kirjan hintasäännöstelystä.

Missä vaiheessa asian käsittely on, milloin voidaan odottaa päätöstä asiasta ja miten komissio ottaa tällöin huomioon EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan?

Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1997)

Komissio tutkii vielä Saksan ja Itävallan kirjojen Sammelrevers-järjestelmän mukaisia kiinteitä hintoja ja niistä tehtyjä valituksia. Tällä hetkellä ei pystytä ilmoittamaan, miten nopeasti menettely etenee.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 128 artiklan perusteella kulttuuriministerit ovat neuvoston kokouksessa pyytäneet komissiota perustamissopimuksen 152 ((EYVL C 305, 7.10.1997. )) artiklan mukaisesti tutkimaan perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan merkitystä sovellettaessa perustamissopimuksen artikloja rajatylittäviin määrähintajärjestelmiin ja tarvittaessa osoittamaan, mitä muutoksia tarvitaan, jos tällaiset vähittäishintojen määräämisjärjestelmät pidetään voimassa yksittäisillä kielialueilla. Komissio tutkii parhaillaan tätäkin asiaa neuvoston pyynnön mukaisesti. Tällä hetkellä komissio ei voi sanoa tarkasti, milloin tutkimus päättyy.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3142/97 komissiolle esittäjä(t): Elisabeth Schroedter (V) (30. syyskuuta 1997) Aihe: Ruskohiilen saama avustus Brandenburgissa 1. Onko komissio ilmoittanut Frankfurt an der Oderissa sijaitsevan uuden lämpövoimalan saamasta valtionavusta? 2. Jos on, viitattiinko ilmoituspyynnössä selkeästi siihen, että kyseisessä uudessa lämpövoimalassa käytetään ruskohiiltä? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1997) 1. Komissio on saanut epävirallisesti tietää, että Frankfurt an der Oderissa sijaitsevalle ruskohiiltä käyttävälle lämpövoimalalle on myönnetty investointitukea. Tästä syystä komissio esitti 10. syyskuuta 1997 päivätyn tiedonsaantipyynnön Saksan viranomaisille ja kehotti viranomaisia esittämään näkemyksensä asiasta. Saksan viranomaisten vahvistivat, että kysymys asiasta, josta oli jo vuonna 1995 käyty kirjeenvaihtoa liittohallituksen ja komission välillä. 2. Liittohallitus kuvasi kirjeessään sähköntuotantotilannetta Frankfurt an der Oderissa kyseisenä ajankohtana ja selitti, että vanha voimalaitos oli tarkoitus korvata lämpövoimalalla, jossa hyödynnettäisiin ruskohiiltä ja kaasua. Valinta perustui pääasiassa taloudellisille syille. Liittohallitus selvitti lisäksi, että tämä yhdistelmäratkaisu vastasi taloudelliselta kannalta parhaiten Frankfurt an der Oderin kaupungin tarpeita. Mahdollisuus hyödyntää sekä ruskohiiltä että kaasua osoitti, että hanketta ei luotu pelkästään ruskohiilenlouhinnan edistämiseksi. Näin ollen tälle teollisuudenalalle ei koitunut perusteetonta etua.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2544/97 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Pagasitikos-lahden saastuminen Pagasitikos-lahden saastuminen ei ole uusi ilmiö. Pagasitikos-lahti on yksi Kreikan merkittävimmistä rannikon ekosysteemeistä, jonka tasapainoa uhkaavat kasviplankton-, fosfori-, raskasmetalli-, nitraatti- ja öljy-hiilivetysaasteet, jotka ovat peräisin torjunta-aineista, kaupunkien jätevesistä, laivojen jätteistä jne. Tämän ilmiön seurauksia ovat yhtäältä erittäin vakavat ekologiset vaikutukset ja toisaalta kansalaisille aiheutetut terveydelliset vaarat samalla kun matkailu ja koko joukko siitä ja merestä välittömästi riippuvaisia elinkeinoja joutuu kärsimään. Vastatessaan aiemmin esittämääni kysymykseen (H-0539/94) ((Euroopan parlamentin keskustelut 4-452 (lokakuu 1994). )) komissio ilmoitti, että ottaen huomioon, että useita yhteisön direktiivejä vastaan oli rikottu, se käynnisti menettelyn Kreikan haastamiseksi tuomioistuimeen sillä perusteella, ettei se ollut täyttänyt tiettyjä direktiivin 76/464/ETY ((EYVL L 129, 18.5.1976, s. 23. )) määräämiä velvoitteita. Ottaen huomioon tilanteen vakavuuden ja sen, että planktonin kehittymistä on jälleen esiintynyt voimakkaasti alueella, komissiolta kysytään: Missä vaiheessa sen Kreikkaa vastaan tekemät aloitteet tarkkaan ottaen ovat ja voiko se kertoa meille, mikä on niiden tulos? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1997) Komissio on nostanut kanteen yhteisön tuomioistuimessa 5. heinäkuuta 1995 (asia C-233/95) Kreikkaa vastaan (perustamissopimuksen 169 artikla), koska tämä ei ole noudattanut kunnolla neuvoston direktiiviä 76/464/ETY tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta. Tarkemmin ottaen komissio katsoo, että Kreikka ei ole kehittänyt vaadittuja puhdistusohjelmia vähentääkseen Voloksen lahden veden saastuneisuutta niiden aineiden osalta, jotka esiintyvät direktiivin II listalla. Kreikka ei ole myöskään ryhtynyt toimenpiteisiin hakeakseen ennakkolupaa päästöille, jotka sisältävät näitä samoja aineita (direktiivin II lista). Nyt kun oikeudenkäynnillinen vaihe on ohi, tuomioistuimen päätöstä odotetaan tulevien kuukausien aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2881/97 komissiolle esittäjä(t): Brendan Donnelly (PPE) (17. syyskuuta 1997)

Aihe: Väestönsuunnitteluohjelmat

Voiko komissio antaa lausunnon sellaisista käytännön toimista, joihin sen virkamiehet ovat ryhtyneet varmistaakseen sen, ettei kehitysmaiden väestönsuunnitteluohjelmille myönnetty rahoitus päädy sellaisille maille tai järjestöille, jotka harjoittavat tai hyväksyvät pakkotoimia?

Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1997)

Kehitysmaiden väestöpolitiikoille ja -ohjelmille annettavasta avusta 22 päivänä heinäkuuta 1997 annetun uuden neuvoston asetuksen (EY) N:o 1484/97 ((EYVL L 202, 30.7.1997. )) perustelussa N:o 9 yhteisö tuomitsee kaikki ihmisoikeuksien loukkaukset, kuten painostuksesta tehdyt raskaudenkeskeytykset tai pakkosteriloinnit ja sen 6 artiklassa säädetään, että yhteistyöaloitteita toteutetaan asianomaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa käytävän vuoropuhelun perusteella, jotta vältettäisiin pakottavia, syrjiviä tai perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia rajoittavia ohjelmia.

Komission tukemien toimien täytyy noudattaa näitä periaatteita. Komissio huolehtii siitä etenkin tekemällä tarkkoja, alustavia tutkimuksia esitetyistä hankkeista ja toimista, sekä käymällä vuoropuhelua yhteistyökumppaneidensa ja sopimuspuolten kanssa.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2736/97 komissiolle esittäjä(t): Claude Desama (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Toimenpiteet tulvien uhrien hyväksi Lukuisat Estaimpuis-kunnan (Belgiassa) asukkaat ovat joutuneet huomattavia vahinkoja aiheuttaneiden tulvien ja rankkasateiden uhreiksi. Voiko komissio ilmoittaa, onko laadittu eurooppalaisia aloitteita tieverkon välttämättömien kunnostustöiden rahoittamiseksi, tai voiko komissio mahdollisesti ilmoittaa, ovatko kyseiset alueen valtiot kaavailleet ratkaisuja, jotta tämän rajaseudun väestö ei joutuisi enää kärsimään lisää haittaa rankkasateiden vuoksi? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Komissio ilmaisee myötätuntonsa Estaimpuis'n kunnassa rankkasateiden seurauksena aiheutuneiden tulvien uhreille. Komissio on tietoinen kunnan asukkaiden kärsimistä vahingoista. Komissio muistuttaa arvoisaa Euroopan parlamentin jäsentä siitä, että vuoden 1997 talousarviossa ei ole myönnetty määrärahoja yhteisön hätäapua varten budjettikohtaan B4-3400, joten välittömiin toimiin ei voida ryhtyä. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle myös, että se julkaisi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ((EYVL C 185, 18.6.1997. )) kokeiluhankkeita koskevan ehdotuspyynnön hyökytulvariskialueiden ympäristönsuojelun alalla. Kokeiluhankkeiden pyrkimyksenä on edistää jäsenvaltioiden yhteistyötä, jotta hyökytulvariskialueiden ympäristön hoitoon ja suojeluun liittyviä uusimpia tietoja Euroopassa saadaan kerättyä, yhdenmukaistettua ja vahvistettua. Tulvien ehkäisemistä aluesuunnittelulla koskevien pitkäaikaistoimien osalta komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että yhteisöllä on Interreg II C -aloiteohjelma (1997-1999), johon Hainaut on tukikelpoinen.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2601/97 komissiolle esittäjä(t): Bill Miller (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Unionin laajentuminen Koska perusteellisten uudistusten puute Amsterdamin sopimuksessa hankaloitti unionin laajentumista, pitäisikö komission mielestä Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä helpottamaan tarkoitettujen rahojen myöntämistä venyttää pitemmälle ajanjaksolle? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (6. päivänä lokakuuta 1997) Komissio viittaa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen 2599/97 ((Ks. sivu 68. )) antamaansa vastaukseen. Komissio kiinnitti Agenda 2000 -kertomuksessaan huomiota toimielinten ja niiden toimivuuden ajoissa tapahtuvan lujittamisen tärkeyteen, kuten sopimusluonnoksen liitteenä olevassa toimielinten tulevaisuudesta tehdyssä pöytäkirjassa määrätään. Tarvittavien institutionaalisten uudistusten toteuttaminen mutkistaa laajentumisprosessia, mutta ei välttämättä viivästytä sitä. Liittymistä edeltävien ajanjaksojen kesto riippuu ensisijaisesti onnistumisesta niissä ponnisteluissa, joita jokainen hakijamaa haluaa ja pystyy toteuttamaan jäsenyyteen valmistautuessaan. Liittymiskumppanuutta ja rahoitusavun kaksinkertaistamista koskevat ehdotukset, jotka komissio on tehnyt lujittaakseen liittymistä edeltävää strategiaa, ovat osoitus komission sitoumuksesta antaa kaikille hakijamaille niiden kyseisessä tehtävässä tarvitseman avun.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3369/97 komissiolle esittäjä(t): Giacomo Santini (UPE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Euroopan yhteisön urheilukerho - Euroski Euroopan yhteisön urheilukerho Euroski järjestää kolme kertaa vuodessa unionin virkamiehille hiihtoviikon Bormioon, Courmayeriin ja San Domenicoon. Kaudelle 1997 - 1998 suunniteltu ohjelma on sama, jota on toistettu jo kauan, sillä urheilukerho on vienyt unionin virkamiehiä samoihin paikkoihin jo kymmenisen vuotta. Kun ehdotin lomakohteiden vaihtamista yhtäläisten mahdollisuuksien takaamiseksi kaikille Euroopan matkailukohteille, minulle kerrottiin ystävällisesti, että ehdotuksestani oltiin kiitollisia, mutta että matkailukohteita ei aiottu vaihtaa, sillä se olisi ollut epäreilua Bormioon, Courmayeriin ja San Domenicoon tottuneita matkailijoita kohtaan. Aikooko komissio tutkia avoimuuden varmistamiseksi, ettei tämän järjestelyn takana ole henkilökohtaisia intressejä? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 1997) Komissio on henkilöstöönsä kohdistuvan sosiaalipolitiikan yhteydessä hyväksynyt 50 urheilu- ja kulttuurikerhoa, jotka täyttävät sovitut arviointiperusteet. Euroski-kerho ei kuulu niihin eikä sitä siis voida pitää komission urheilukerhona. Kyseisen kerhon jäsenet toimivat puhtaasti yksityishenkilöinä, eikä komissiolle missään tapauksessa kuulu tutkimuksen aloittaminen tai kerhon toimintoihin puuttuminen.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2745/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Pyöräilijöitä koskevat järjestelyt Dublinissa Viimeisten viiden vuoden aikana Dublinin ydinkaupungin alueella ei ole lähes lainkaan kehitetty pyöräteitä. On ilmiselvää, että Dublin on jäänyt kauas jälkeen monista muista EU:n pääkaupungeista pyöräilijöistä huolehtimisessa. Esimerkiksi Münchenissä on 650 km pyöräteitä, kun taas Dublinissa niitä on alle 20 km. Irlannille suunnatun toimintaohjelman yhteydessä EU on myöntynyt yhteisrahoittamaan eri toimenpiteitä Irlannin liikenteen perusrakenteiden parantamiseksi, mukaan lukien pyöräteiden kehittäminen. Onko se esittänyt Irlannin viranomaisille mitään valituksia sen johdosta, että Dublinin ydinkaupungin alueella ei käytännöllisesti katsoen ole tehty mitään pyöräteitä koskevia parannuksia? Jos näin on tapahtunut, voiko se kertoa yksityiskohtaisesti näistä valituksista ja/tai niistä, mitä se aikoo esittää? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Useisiin liikennettä koskevan toimintaohjelman (1994-1999) kautta yhteisrahoitettuihin toimenpiteisiin kuuluu pyöräilyn helpottaminen Dublinin ydinkaupungin alueella. Asia kuuluu osana Talbot Streetin liikenneympäristösuunnitelmaan, johon kuuluu pyörätie Malahide Roadilta Amiens Streetille ja Quality Bus Corridor sekä City Quays-suunnitelma, johon kuuluu pyörien pysäköintialue. Lähikuukausina on odotettavissa pyöräilyä helpottavia lisätoimenpiteitä kaupungin ydinalueella. Lähiviikkoina aloitetaan pyörätien rakentaminen Finglas Road:ille Glasnevinin ja Finglas Villagen väliselle osuudelle, ja Blanchardstownin pyörätien rakentaminen Ashtownin liikenneympyrästä pohjoiselle kehätielle ulottuvalla osuudella. Nämä molemmat pyörätiet liitetään myös lähiaikoina kaupungin keskustaan. Pyörätien rakentaminen Grand Canalin varrelle siten, että sillä liitetään Portobello College Clanbrassil Streetiin, arvioidaan aloitettavan vuonna 1997. Lisäksi pyöräteiden rakentamisella useisiin paikkoihin suunnitteilla olevan kevyen raideliikennejärjestelyn (LUAS) yhteyteen on laaja tuki. Keskusteluja käydään myös lisähelpotusten aikaansaamiseksi LUAS-asemille tai niiden läheisyyteen. Vaikka moniakaan pyöräilyä helpottavia mahdollisuuksia ei ole vielä toteutettu, tarvittavia taustatutkimuksia, julkisia neuvonpitoja ja yksityiskohtaista suunnittelua on kuitenkin jo toteutettu. Pyöräilyyn onkin odotettavissa merkittäviä helpotuksia Dublinin ydinkaupunkialueella käynnissä olevan suunnitelmakauden loppukaudella.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2558/97 neuvostolle esittäjä(t): Richard Balfe (PSE) (28. heinäkuuta 1997) Aihe: Sri Lanka Kun otetaan huomioon Sri Lankan viimeaikaiset tapahtumat, aikooko komissio saattaa ajan tasalle Sri Lankaa koskevan julkilausumansa, jonka se antoi Euroopan unionin puolesta 17. huhtikuuta 1997? Vastaus (26. marraskuuta 1997) Euroopan unioni seuraa tarkasti Sri Lankan poliittisen tilanteen kehitystä ja ilmaisee tarvittaessa kantansa julkilausumien ja vetoomusten muodossa. Julkilausumassaan 17. huhtikuuta 1997 Euroopan unioni ilmaisi tyytyväisyytensä Sri Lankan presidentin ja opposition johtajan väliseen kirjeenvaihtoon, joka koski osapuolten yhteistä lähestymistapaa maassa meineillään olevaan entiseen konfliktiin. Euroopan unioni tukee jatkossakin tällaista rakentavaa lähestymistapaa ja toivoo voivansa osaltaan auttaa Sri Lankan poliittisen konfliktin ratkaisemisessa etenkin kansallisen sopimuksen tekemisen muodossa. Euroopan unioni on edelleen valmis antamaan apua jälleenrakennus- ja uudelleensijoittamisponnisteluille heti, kun se on mahdollista.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2613/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Luonnonmukaisen maanviljelyn menetelmät Luonnonmukaista karjankasvatusta koskevassa asetuksessa komissio on suositellut, että luonnonmukaisen karjankasvatuksen siirtymisaikana rehuille asetetaan 20 prosentin yläraja. Myöntääkö komissio, että kyseinen yläraja rajoittaa liikaa monia karjankasvattajia, erityisesti niitä, jotka ovat parhaillaan muuttamassa menetelmiään luonnonmukaisiksi. Eikö tällä ehdotuksella tulla estämään viljelijöitä muuttamasta menetelmiään luonnonmukaisiksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1997) Komission ehdotukseen ((KOM(96) 366. )) maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen N:o 2092/91 täydentämisestä kotieläintuotannon osalta ((EYVL L 198, 22.7.1991. )) sisältyy säännös, jossa sallitaan eläinten ruokkiminen siirtymävaiheessa tuotetuilla rehuilla (enintään 20 prosenttia) eli sellaisilla lohkoilla viljellyillä kasvituotteilla, joilla luonnonmukaista viljelytapaa on sovellettu vähintään yhden vuoden ajan. Lisäksi ehdotuksen mukaan 31. joulukuuta 2000 päättyvän siirtymäkauden aikana perinteisten rehujen osuus ravinnosta voi olla enintään 10 prosenttia (märehtijät) ja 20 prosenttia (muut). Luonnonmukaisen karjanhoidon rajoitukset ja erityisesti kyseisten eläinten ruokkimiseen liittyvät rajoitukset otettiin käyttöön sen jälkeen, kun jäsenvaltioiden nykyisiä luonnonmukaisen karjanhoidon käytäntöjä ja niihin liittyviä kuluttajien odotuksia oli tutkittu huolellisesti. Tässä yhteydessä eläinten ruokintaa luonnonmukaisesti valmistetulla rehulla pidetään keskeisenä osatekijänä ja näin ollen muiden kuin luonnonmukaisesti valmistettujen rehujen käyttöä on rajoitettu suuresti. Parlamentti antoi toukokuussa 1997 pidetyssä istunnossa lausuntonsa komission ehdotuksesta tutkittuaan yksityiskohtaisesti ehdotettuja tuotantostandardeja. Tarkistuksissaan n:o 58 ja 63 parlamentti ehdotti joustavampia järjestelyjä luonnonmukaiseen karjanhoitoon siirtymiseksi: - siirtymäkauden jatkaminen perinteisten rehujen käytön osalta viiteen vuoteen, - luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisen rajoittaminen enintään kahteen vuoteen silloin kun siirtyminen koskee koko maatilaa ja sekä karjanhoitoa että viljelyä. Komissio hyväksyi nämä osatekijät ja sisällyttää ne muutettuun ehdotukseensa, jota valmistellaan parhaillaan.