ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1219/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EKP Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 109 a artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan EKP:n johtokunnan muodostavat puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja neljä muuta jäsentä. Alakohdassa b todetaan, että kaikki nämä henkilöt nimitetään jäsenvaltioiden hallitusten valtion- tai hallitusten päämiesten tasolla neuvoston suosituksesta ja neuvoston ensin kuultua Euroopan parlamenttia ja EKP:n neuvostoa. Kuinka komission mielestä tämä valinta pitäisi toteuttaa, jotta parhaat ehdokkaat tulisivat valituiksi ja kansallisuuksien tasapainoa kunnioitettaisiin? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) EY:n perustamissopimuksessa määrätään, että johtokunnan jäsenet nimitetään jäsenvaltioiden hallitusten valtion- tai hallitusten päämiesten tasolla tekemällä yhteisellä sopimuksella henkilöistä, joilla on arvostettu asema ja ammattikokemus rahatalouden tai pankkitoiminnan alalla. Nimitykseen johtava menettely alkaa neuvoston suosituksella. Neuvosto ottaa suosituksessaan huomioon, että nimitettävillä henkilöillä on arvostettu asema ja ammattikokemus rahatalouden tai pankkitoiminnan alalla. Euroopan parlamentti ja Euroopan keskuspankin (EKP) neuvosto esittävät kantansa neuvoston suositukseen. Kun EKP perustetaan eli ensimmäistä johtokuntaa nimitettäessä Euroopan rahapoliittinen instituutti (ERI) ottaa vastatakseen EKP:n neuvoston tehtävistä (EY:n perustamissopimuksen 109 a artiklan 2 kohta, Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perussäännön 50 artikla). Sekä parlamentti että ERI:n neuvosto tai vastaavasti EKP:n neuvosto antavat lausuntonsa siitä, täyttävätkö nimitettävät henkilöt edellä mainitut edellytykset. Komissiolla ei ole tässä menettelyssä minkäänlaista muodollista tehtävää. On huomattava, että valtion- tai hallitusten päämiehet ilmoittivat 2. toukokuuta 1998 pitämässään kokouksessa ottavansa tulevissa EY:n perustamissopimuksen 109 a artiklan 2 kohdan nojalla tekemissään päätöksissä tasapainoisen vuorotteluperiaatteen mukaisesti asianmukaisella tavalla huomioon niiden jäsenvaltioiden kansalaisiaan koskevat suositukset, joista ei EKPJ:n perussäännön 50 artiklan mukaisesti nimitetä johtokuntaan jäseniä.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0785/98 komissiolle esittäjä(t): Rijk van Dam (I-EDN) ja Frits Castricum (PSE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Zeebruggen sataman infrastruktuurin rahoitus Financieel Ekonomische Tijd -lehden tammikuun 31. päivänä 1998 ilmestyneen numeron mukaan Flanderin hallitus aikoo investoida 1,8 miljardia Belgian frangia Zeebruggen satamaan, jotta ruotsalainen paperitehdas Stora voisi sijoittautua sinne. Investointihankkeeseen kuuluu, että satamainfrastruktuurin rahoituksen lisäksi satamaan hankitaan myös nk. LASH-alus eli moottoroitu telakka, jota tarvitaan sisävesialusten kuljettamiseen merellä. Voisiko komissio ilmoittaa, mitä laitteita ja palveluja Zeebruggen satama on asettanut tai tulee asettamaan ruotsalaisen Stora-yrityksen käyttöön tulevan jakelukeskuksen kehittämiseksi ja sen, missä määrin Flanderin hallitus ja/tai muut viranomaiset ovat osallisina tässä hankkeessa? Pitääkö komissio edellisessä kysymyksessä hahmoteltua tukea vilpittömän kilpailun periaatteiden mukaisena? Hyväksyykö komissio sen, että LASH-alus lasketaan kuuluvaksi satamainfrastruktuuriin, vaikka alus toimii sataman ulkopuolella? Sallitaanko se, että satama antaa LASH-aluksen asiakkaidensa käyttöön laskuttamatta heiltä kaikkia aluksen käytöstä aiheutuvia kustannuksia? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen mistään Zeebruggen satamaan liittyvistä investointisuunnitelmista, joiden tarkoituksena olisi jakelukeskuksen rakentaminen ruotsalaista paperialan yritystä Storaa varten. Komissiolle ei myöskään ole toimitettu mitään tietoja Flanderin hallituksen tai minkään muunkaan hallituksen osallistumisesta tällaiseen hankkeeseen. Jos julkiset investoinnit suosivat tiettyjä toimijoita, ne katsotaan tueksi. Niihin voidaan kuitenkin soveltaa EY:n perustamissopimuksessa määrättyjä poikkeuksia, jos ne täyttävät tietyt edellytykset. Komissio aikoo pyytää Belgian viranomaisilta tietoja parlamentin jäsenen esittämistä kysymyksistä EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan nojalla.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2041/98 esittäjä(t): Klaus Hänsch (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevaan Solingeniin jaetut EU-määrärahat Voiko komissio kertoa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevalle Solingenin kaupungille myönnetyistä EU-määrärahoista seuraavaa: 1. Solingenin kaupungille vuodesta 1994 lähtien myönnettyjen EU:n rakennemäärärahojen määrä ja niiden jakautuminen joko yksittäisten rahastojen mukaisesti tai erilaisten yhteisöohjelmien ja -aloitteiden mukaisesti sekä niiden EU-määrärahojen määrä, joita on myönnetty - suorana tukena - kaupungin yliopistoille, tutkimuslaitoksille, yrityksille ja muille toimijoille tai pilottihankkeisiin ja erilaisiin toimiin muiden budjettikohtien mukaisesti? 2. Tällaisten varojen avulla luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta täydentävä vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen kirjalliseen kysymykseensä E-2036/98(1). (1) EYVL C 386, 11.12.1998.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1768/98 neuvostolle esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) (8. kesäkuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeuksien kunnioittaminen Meksikossa Amnesty International -järjestön tietojen mukaan viimeisten neljän vuoden aikana henkilöiden ¨katoamistapausten¨ lukumäärä on kasvanut Meksikossa. Useimmat katoamiset tapahtuivat kapinallisten kansannousujen kukistamisen ja huumekaupan kitkemisen varjolla, vaikka uhrit olivat rauhanjärjestöjen jäseniä, alkuperäisväestöön kuuluvia henkilöitä, opiskelijoita ja opettajia. Ottaen huomioon EU:n ja Meksikon väliaikaisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan sopimuksen ja sopimukseen sisältyvän ¨demokratialausekkeen¨: Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä turvatakseen ihmisoikeuksien kunnioittamisen Meksikossa? Vastaus (20. heinäkuuta 1998) 1. Neuvoston ilmoittaa aluksi, että Actalin joukkomurhaa koskevassa julkilausumassaan 24. joulukuuta 1997 unionin puheenjohtajavaltio muistutti, että Euroopan unioni ja Meksikon yhdysvallat ovat vastikään allekirjoittaneet yhteistyösopimuksen, jossa molemmat sopimuspuolet sitoutuvat varauksettomasti kunnioittamaan demokratian periaatteita ja ihmisten perusoikeuksia sekä oikeusvaltion periaatteita. Panamassa 12. helmikuuta 1998 pidetyssä Euroopan unionin troikan ja Meksikon välisessä epävirallisessa ministerikokouksessa meksikolaisministeri tiedotti hallituksensa toteuttamista, muun muassa ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvistä toimenpiteistä, joilla pyritään selvittämään Meksikon poliittiset ongelmat. Ministeri muistutti myös, että kuten EU:n ministerit ovat sopineet, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, demokratian periaatteiden sekä poliittisen moniarvoisuuden kunnioittaminen muodostavat EU:n ja Meksikon välisten suhteiden perustan. Genevessä pidetyssä YK:n ihmisoikeustoimikunnan 54. kokouksessa Euroopan unioni vetosi Meksikon hallitukseen, jotta se alkaisi mahdollisimman nopeasti antaa rangaistuksia esimerkiksi tapauksissa, joissa poliisit ovat olleet osallisina kidutuksessa tai muissa rikoksissa. Unioni ilmaisi myös tukevansa ja kannustavansa Meksikon kansallista ihmisoikeustoimikuntaa ja paikallisia valtioista riippumattomia järjestöjä, jotta ne jatkaisivat ihmisoikeuksien puolustamista ja edistämistä. 2. Koska kyseessä on Euroopan unionin ja Meksikon välistä kauppaa koskeva väliaikainen sopimus, neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että tämä kaupan vapauttamisen mahdollistava sopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 1998. Ensimmäinen laajennettu neuvoston istunto pidettiin 14. heinäkuuta 1998 yleisten asioiden neuvoston yhteydessä. Sopimus muodostaa puitteet Meksikon viranomaisten kanssa aloitetun vuoropuhelun jatkamiseksi kaikista molempia osapuolia koskevista asioista ja erityisesti ihmisoikeustilannetta koskevista asioista. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on yksi kyseisen sopimuksen peruspilareista, ja neuvosto tulee aina tarvittaessa muistuttamaan asian tärkeydestä.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0957/98 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE), Kirsi Piha (PPE), Raimo Ilaskivi (PPE) ja Jyrki Otila (PPE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Venäläiset rahastavat taas ulkomaalaisia rekkoja Venäläiset viranomaiset ovat jo runsaan kuukauden ajan kiusanneet ulkomaalaisia rekka-autonkuljettajia perimällä heiltä gsm- ja la-puhelinten käyttölupamaksuja. Jos kuljettajalla ei ole ollut vaadittua lupaa, on puhelimet joko rikottu tai takavarikoitu. Suomen viranomaisten tiedossa on useita tapauksia mm. Novgorodin ja Karjalan alueella. Näiden lisäksi lupaongelmia on ollut myös Ukrainan ja Valko-Venäjän pohjoisrajoilla. Suomen viranomaisten (liikenneministeriö) mukaan Venäjä on ollut mukana neuvottelemassa kansainvälistä sopimusta (European Radio Communication Committee decision 1/12-95 on the free circulation of radio equipment in CEPT-member countries (ERC/DEC/(95)01)), joka sallii matkapuhelinten viennin rajojen yli ilman erillisiä maksuja. Venäjä ei kuitenkaan ole tätä sopimusta ratifioinut. Kysymme, mitä komissio aikoo tehdä sen varmistamiseksi, että Venäjä ratifioi neuvottelemansa sopimuksen ja luopuu omavaltaisista ja täysin yksipuolisista Euroopan unionin jäsenmaiden rekkoihin kohdistuvasta rahastuksesta. Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (13. toukokuuta 1998) Rekka-autonkuljettajien viimeaikaisia vaikeuksia tullaan tarkastelemaan lähemmin, jotta tarvittaessa voitaisiin määrittää, rikotaanko niiden yhteydessä Venäjälle kumppanuus- ja yhteistyösopimusten perusteella kuuluvia velvoitteita. Tässä asiassa on kyse yhteisön rekka-autonkuljettajia koskevista monenlaisista vaikeuksista, jotka liittyvät kansainvälisistä maantiekuljetuksista tehdyn yleissopimuksen (TIR) soveltamiseen Venäjällä ja joista neuvotellaan parhaillaankin Venäjän viranomaisten kanssa tyydyttävän ratkaisun aikaansaamiseksi. Venäläiset operaattorit ovat joka tapauksessa jo tehneet eurooppalaisten GSM-operaattorien kanssa sopimukset matkapuhelimien vastavuoroisesta toimivuudesta (roaming), ja Venäjän viranomaisten määräämät rajoitukset GSM-päätteiden käytölle maassa ovat ristiriidassa näiden sopimusten kanssa. Komissio tukee voimakkaasti radioliikennevälineiden vapaan liikkuvuuden toteuttamista Euroopassa. Tämä tavoite on täysin yhdenmukainen yhtenäismarkkinoiden kanssa. Parlamentin jäsenen mainitsema 1.12.1995 tehty CEPT:n päätös (CEPT:n muodostavat 43 Euroopan maan viranomaiset; näistä 15 on yhteisön jäsenvaltioita) on merkittävä askel tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Esitettyyn kysymykseen on kuitenkin vastattava, että radioelektristen laitteiden vapaasta liikkuvuudesta Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssin (CEPT) jäsenvaltioissa tehdyn Euroopan radiokomitean (ERC) päätöksen ratifiointi ja toteuttaminen kuuluu kyseisten maiden hallitusten, siis myös Venäjän hallituksen yksinomaiseen toimivaltaan. Komissio on kuitenkin valmis toimimaan sen hyväksi, että Venäjän hallitus ratifioisi tämän päätöksen asianmukaisessa yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1847/98 komissiolle esittäjä(t): Xaver Mayer (PPE) (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Tarjouspyyntö siitoskarjan toimittamisesta Bosniaan ja Hertsegovinaan, 23. helmikuuta 1998, tunnus IA:D-1:Hdl (D) 98 1. Edellä mainitun tarjouspyynnön eläinlääkinnällisten ehtojen mukaan Bosniaan ja Hertsegovinaan valittavat eläimet on tutkittava tuberkuloosin varalta 60 päivää ennen lähettämistä ja muiden tautien varalta 30 päivää ennen lähettämistä. Onko komissio tietoinen siitä, että eläinten valinnan yhteydessä eläinlääkärintodistuksessa on täysin luovuttu tuberkuloositutkimuksesta eikä enää määrätä 30 päivää ennen lähettämistä suoritettavasta verikokeesta? 2. Tarjouspyynnön teknisissä ehdoissa edellytetään, että isälle on tehty jälkeläistesti ja että emän lypsytuotoksen osoitetaan olevan 4 800 kg ensimmäisessä ja 5 300 kg toisessa laktaatiossa. Onko komissio tietoinen siitä, että eläinten valinnan yhteydessä tätä vaatimusta ei ole noudatettu tai että sitä on lievennetty, ja sen sijasta on valittu eläimiä, joiden tuotos vain yhdessä laktaatiossa on 4 200 kg, tai että toiselta laktaatiolta edellytetään 4 500 kg maitoa ja kolmannelta 4 700 kg? 3. Eläinlääkinnällisissä ehdoissa määrätään verikokeiden ohella, että valintakomitealle on kulloinkin esitettävä kokoamispaikoilla vähintään 40 eläintä. Tämä edellyttää, että viejän on pidettävä eläimiä kokoamispaikalla vähintään 60 päivää normaalin odotusajan lisäksi. Tähän liittyy suuria kustannuksia. Pitääkö komissio tätä toimenpidettä eläinlääkinnällisen valvonnan kannalta entiseen tapaan välttämättömänä? 4. Tarjouskilpailussa määritellään roduksi ¨Red and White Dual Purpose¨. Onko komissio tietoinen siitä, että Bosnian ja Hertsegovinan maanviljelijät haluaisivat pääsääntöisesti ostaa kirjavia lehmiä, mutta että tarjouskilpailussa juuri nämä rodut ovat epäedullisessa asemassa? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 1998) Komission tekemä tutkimus kunnianarvoisan jäsenen kysymykseen vastaamiseksi on paljastanut, että kyseessä on erittäin laaja ja monimutkainen asia. Yksityiskohtaisemmat, useita osastoja koskevat tutkimukset ovat tarpeen. Komissio ilmoittaa kunnianarvoisalle jäsenelle näiden tutkimusten tuloksista, kun ne on saatu loppuun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1106/98 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (8. huhtikuuta 1998)

Aihe: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 169 artiklassa säädetyn yhteisön lainsäädännön rikkomiseen liittyvän menettelyn avoimuus

Euroopan parlamentti ja eri kansalais- ja ammattijärjestöt ovat useaan kertaan huomauttaneet, että komission päätösten suhteen sen soveltaessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 169 artiklaa tarvitaan suurempaa avoimuutta. Huolimatta siitä, että komissio on viime aikoina toteuttanut joitakin toimenpiteitä avoimuuden lisäämiseksi, salassapidon periaate hallitsee kuitenkin edelleen huomautuskirjeiden kohdalla.

Komissiolta kysytään:

1. Mitkä ovat ne syyt, jotka estävät sitä soveltamasta avoimuuden periaatetta huomautuskirjeiden lähettämisvaiheessa?

2. Aikooko se laajentaa avoimuusperiaatteen soveltamisalaa ja sisällyttää huomautuskirjeiden lähettämisvaiheen sen piiriin?

Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1998)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mukaan virallisten ilmoitusten tarkoituksena on varata jäsenvaltiolle tilaisuus esittää huomautuksensa asioista, joista sitä moititaan. Komissio ei yleensä julkista virallisia ilmoituksia niiden lähetysvaiheessa. Koska komissio ei vielä tässä vaiheessa ole ottanut kantaa siihen, onko kyseessä yhteisön oikeuden rikkominen, asian julkistaminen olisi ennenaikaista ja voisi haitata jäsenvaltion kanssa käytävää vuoropuhelua sekä vaikeuttaisi samalla mahdollisen rikkomisen selvitystä. Tilanne poikkeaa siis selvästi komission antamasta lausunnosta perusteluineen, jossa komissio esittää kantansa ja joka julkistetaan aina.

Virallisten ilmoitusten luottamuksellisuuteen liittyy kuitenkin kaksi poikkeusta:

- Tapaukset, joissa jäsenvaltio ei ole ilmoittanut komissiolle toimenpiteistä, joilla se aikoo saattaa direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja tapaukset, joissa se ei ole noudattanut yhteisön tuomioistuimen antamia tuomioita, eivät ole luottamuksellisia, koska esitetyt väitteet ovat jo julkisia.

- Komissio voi tietyissä tapauksissa katsoa, että julkistaminen on tarpeen, esimerkiksi kun asiaa on käsitelty julkisesti ja virheellisten tietojen levittäminen halutaan välttää. Tällöin julkistamisesta päätetään tapauskohtaisesti.

On myös muistettava, että kun valitus on ollut rikkomisesta johtuvan menettelyn aloittamisen syynä, valituksen tekijälle ilmoitetaan menettelyn jokaisesta vaiheesta, myös virallisen ilmoituksen lähettämisestä.

On itsestään selvää, että komissio on valmis vastaamaan parlamentin kysymyksiin yksityiskohtaisista tapauksista.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0726/98 komissiolle esittäjä(t): Iñigo Méndez de Vigo (PPE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) suorittaneiden espanjalaisten pääsy EU:n ura- alueen A/LA virkoihin Joissakin jäsenvaltioissa alempi insinööritutkinto mahdollistaa osallistumisen tohtorinarvoon tähtäville kursseille. Miksi komissio kuitenkin sanoo, että alemman insinööritutkinnon suorittaneet eivät voi osallistua tohtorinarvoon tähtääville kursseille? Pitääkö paikkansa, että komissio on ilmoittanut Espanjan viranomaisille pelkäävänsä sitä, että espanjalaisten alemman insinööritutkinnon suorittaneiden pääsy ura-alueelle A/LA edesauttaisi muiden jäsenvaltioiden kolmivuotisten tutkintojen suorittajien pääsyä tälle ura-alueelle? Onko tämä relevantti syy estää espanjalaisten alemman insinööritutkinnon suorittaneiden osallistuminen? Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0635/98, E-0636/98, E-0637/98, E-0638/98, E-0639/98, E-0640/98, E-0641/98, E-0642/98, E-0643/98, E-0644/98, E-0645/98, E-0669/98, E-0670/98, E-0671/98, E-0672/98, E-0673/98, E-0674/98, E-0675/98, E-0676/98, E-0677/98, E-0678/98, E-0679/98, E-0724/98, E-0725/98, E-0726/98, E-0727/98 ja E-0728/98 (21. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa, että suurin osa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämistä tiedoista sisältyy Garcia Ariaksen (E-2749/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) ja Dührkop Dührkopin (E-4186/97) ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. )) kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin. Tämän vuoksi komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan näihin vastauksiin, joissa se antoi kattavan selvityksen Euroopan unionin virkamiesten ura-alueiden A ja LA tutkintovaatimuksiin soveltamastaan yleisestä lähestymistavasta ja erityisesti siitä, miten näitä tutkintovaatimuksia sovelletaan espanjalaisiin insinööritutkintoihin. Käsitteen ¨diploma universitario¨ oikea saksankielinen käännös on ¨abgeschlossenes Hochschulstudium¨, ja tätä käännöstä on käytetty myös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa avointa kilpailua KOM/A/1047 (EYVL C 145 A, 1997, s. 2) koskevassa kilpailuilmoituksessa. Avointen kilpailujen KOM/A/720 ja KOM/A/821 osalta komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 3. maaliskuuta 1994 asiassa T*82/92 Cortés Jiménez vastaan komissio antamaan tuomioon. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että avoimeen kilpailuun KOM/A/104 osallistunut hakija on nostanut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen (asia T*299/97), joka kirjattiin tuomioistuimen kirjaamossa 1. joulukuuta 1997. Komissio ei voi antaa asiaa koskevaa vastausta, koska oikeuskäsittely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0893/98 komissiolle esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Eurooppa-koulujen määrän lisääminen Tilanpuutteen ja Eurooppa-koulujen koulutustiloihin kohdistuvan yhä lisääntyvän kysynnän vuoksi lisätään Brysselissä jo toimivien Eurooppa-koulujen määrää yhdellä tai kahdella uudella koululla. 1. Onko odotettavissa, että koulujen määrää lisätään edelleen unionin mahdollisen itään laajentumisen yhteydessä? 2. Mitkä Belgian ulkopuolella sijaitsevat paikat tulevat kysymykseen? 3. Onko Itävalta ilmaissut kiinnostuksensa tällaisen koulun perustamiseen? 4. Kuinka paljon uuden Eurooppa-koulun perustaminen tulisi maksamaan? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 1998) Huhtikuun 13. päivänä 1962 hyväksytyssä Eurooppa-koulujen perustamista koskevassa pöytäkirjassa määrätään, että Eurooppa-kouluiksi nimitettyjä laitoksia voidaan perustaa sopimuspuolten alueelle Euroopan yhteisöjen henkilöstön lasten koulunkäyntiä varten. Johtokunta on ainoa toimivaltainen elin, joka voi päättää uusien Eurooppa-koulujen perustamisesta; päätökset on tehtävä yksimielisesti. Johtokunta on hallitustenvälinen elin, joka koostuu jokaisen sopimuspuolen opetus- ja kulttuuriministereistä ja komission edustajasta. Vuosina 1998 ja 1997 johtokunta päätti perustaa kaksi uutta Eurooppa-koulua, yhden Brysseliin ja yhden Luxemburgiin. Tarkoituksena on ratkaista Eurooppa-koulujen tilaongelmat Brysselissä ja Luxemburgissa ja saada lisäpaikkoja uusille oppilaille unionin seuraavan laajenemisen yhteydessä. Brysselin koulun avaamisen on suunniteltu tapahtuvan vuonna 1999, Luxemburgin koulun avaamisajankohtaa ei vielä ole vahvistettu. Johtokunta voi päättää tulevien Eurooppa-koulujen perustamisesta, jos se on tarpeen yhteisöjen toiminnan kannalta. Itävallan edustusto ei ole ehdottanut johtokunnalle uuden Eurooppa-koulun perustamista. Uuden koulun kulut riippuvat koulun koosta. Vuoden 1998 talousarviossa nykyisten 9 koulun toiminnalle on varattu 157,6 miljoonaa ecua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1318/98 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (29. huhtikuuta 1998)

Aihe: EURO 1999

Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti jäsenvaltiot asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion. Mikäli jäsenvaltiot jatkavat budjettisopeutusta lähivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden käsitellä talouden mahdollisen epäsuotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon.

Mutta millainen olisi komission mielestä nykyinen tilanne Luxemburgissa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998)

Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997 ((EYVL C 236, 2.8.1997. )) antamasta päätöslauselmasta, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1466/97 ((EYVL L 209, 2.8.1997. )) sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1467/97 (2). Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mikä luo vakaat edellytykset kestävälle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena jäsenvaltiolle välttää liiallista alijäämää ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alijäämä kuitenkin syntyy.

Luxemburgin julkistalous on ollut ylijäämäinen koko vuosikymmenen, mikä johtuu ennen kaikkea voimakkaasta talouskasvusta. Neuvosto ei ole koskaan katsonut, että Luxemburgissa vallitsisi liiallinen alijäämä.