ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3176/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Velkaantuminen ja kasvu- ja vakaussopimus.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0101 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3176/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (7. marraskuuta 2002) Aihe: Velkaantuminen ja kasvu- ja vakaussopimus Komission jäsen Solbes Mira vahvisti erittäin hyödyllisessä vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-1621/02(1), että komissio on halukas ottamaan huomioon jokaisen jäsenvaltion talouden kannalta olennaiset suhdanteesta johtuvat ja rakenteelliset erityispiirteet kasvu- ja vakaussopimuksen noudattamista arvioitaessa. Komission jäsen kertoi myös, että komissio ottaa huomioon kunkin valtion velan kokonaistason, mutta vain siinä määrin kuin se katsoo lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion riittävän varmistamaan velan kokonaistason jatkuvan alentamisen. Sopimuksessa keskitytään edelleen kahteen tärkeimpään päämäärään eli vuotuisen budjettialijäämän pysymiseen alle 3 prosentissa BKT:sta ja talouden yleisen tasapainon säilymiseen taloussuhdanteen ajan. Maastrichtin velkaantumiskriteerien noudattamisessa on ilmennyt yhä enemmän epäselvyyksiä, joita ei osattu odottaa kasvu- ja vakaussopimusta laadittaessa. Eikö komissio näin ollen pidä tarpeellisena kiinnittää entistä enemmän huomiota velan kokonaistasoon, erityisesti erittäin velkaantuneiden valtioiden kohdalla? (1) Katso sivu 8. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 2002) EY:n perustamissopimus velvoittaa jäsenvaltiot pitämään julkisen velan osuuden bruttokansantuotteesta (BKT) alle 60 prosentissa. Jos osuus on yli 60 prosenttia, jäsenvaltioiden on varmistettava, että se pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa. Komissiolla puolestaan on EY:n perustamissopimukseen perustuva velvollisuus valvoa tämän vaatimuksen täyttymistä sekä laatia perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan (liiallisia ylijäämiä koskeva menettely) mukainen kertomus, jos jokin jäsenvaltio ei täytä vaatimusta. EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdan ehtoa, että julkisen velan osuuden on pienennyttävä riittävästi ja lähestyttävä riittävän nopeasti viitearvoa, ei kuitenkaan ole tarkasti määritelty johdetussa oikeudessa. Komissio aikookin selventää julkista velkaa koskevaa vaatimusta, jotta mainittuja EY:n perustamissopimuksen kriteerejä voitaisiin soveltaa käytännössä. Erityistä huomiota kiinnitetään julkisen velan eri tekijöihin, kuten virta-varantokorjauserään, perusylijäämään ja korkojen nousueroihin, sekä väestön ikääntymisen odotettavissa olevaan vaikutukseen julkiseen talouteen. On myös tärkeää, että jäsenvaltiot ilmoittavat tarvittavat tiedot vakaus- ja lähentymisohjelmissaan, jotta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä voitaisiin arvioida perusteellisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2066/02

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(8. heinäkuuta 2002)

Aihe: Kreikan kansalaisten epäyhtäläinen kohtelu suorittamatta olevan asepalveluksen suhteen

Voimassa olevan Kreikan ja Saksan välisen sopimuksen (laki n:o 4187/61) mukaan edellytetään, että Kreikan kansalaiset, joilla on myös Saksan kansalaisuus, vapautetaan asepalveluksen suorittamisvelvollisuudesta Kreikassa niin pitkäksi ajaksi kuin he oleskelevat ja työskentelevät pysyvästi Saksassa. Muissa tapauksissa, esimerkiksi Itävallan kansalaisuuden omaavien ulkokreikkalaisten kohdalla, laki vaatii täyden asepalveluksen suorittamista kreikkalaisessa armeijassa, vaikka henkilöt olisivat jo suorittaneet asepalveluksen Itävallan armeijassa. Sitä paitsi lain n:o 1763/88 7 artiklan sekä lain n:o 2510/97 siirtymäsäännösten mukaan kreikkalaiset, joilla on vakinainen työlupa sellaisissa maissa kuten Yhdysvallat, Kanada, Australia mutta ei Euroopan maissa ovat rajoittamattoman ajan oikeutettuja olemaan astumatta asepalvelukseen ja tulemaan Kreikkaan ja lähtemään sieltä vapaasti siihen asti, että he palaavat pysyvästi kotimaahansa, sillä tämä lupa myönnettiin heille ennen 1. syyskuuta 1997, ja näin tehtiin vääryyttä niille Kreikan kansalaisille, joista on tullut kyseisten maiden siirtolaisia tämän päivämäärän jälkeen, sekä niille, jotka asuvat Euroopan maissa, eivätkä vapaudu asepalvelusvelvoitteesta silloinkaan, kun he ovat ottaneet sen maan kansalaisuuden, johon he ovat asettuneet asumaan.

Voimassa oleva asepalvelusta koskeva lainsäädäntö merkitsee ulkomailla pysyvästi asuvien, työskentelevien ja perheen omaavien Kreikan kansalaisten epäyhtäläistä kohtelua ja se on selvästi EU:sta tehdyn sopimuksen ja yhteisön oikeuden vastainen. Voisiko komissio kertoa, mitä

se aikoo tehdä järjestääkseen asepalveluksen suorittamista välttelevien henkilöiden ongelman Kreikassa ja turvatakseen asevelvollisten Euroopan kansalaisten yhdenvertaisuuden ja oikeudet? Aikooko komissio puuttua asiaan, jotta voimassa olevaa Kreikan valtion asepalvelusta koskevaa lainsäädäntöä muutettaisiin?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(7. elokuuta 2002)

Komissio ilmoittaa, että arvoisan parlamentin jäsenen esittämät seikat liittyvät kansalaisuuteen ja asevelvollisuuteen ja kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan.

Asiassa ei myöskään voida todeta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklassa tarkoitettua vakavaa ja jatkuvaa rikkomista.

Näin ollen komissiolla ei näkemyksensä mukaan ole valtuuksia ryhtyä arvoisan parlamentin jäsenen ehdottamiin toimiin Kreikan viranomaisten suhteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1720/02

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(13. kesäkuuta 2002)

Aihe: Euroopan syyttäjäviranomainen

Miten Euroopan syyttäjäviraston perustamisessa ollaan edistytty viime aikoina?

Ovatko jäsenvaltiot lähettäneet komissiolle mielipidettään vihreästä kirjasta?

Voiko komissio toimittaa jäsenvaltioiden kommentit Euroopan parlamentille välittömästi ne saatuaan?

Pitääkö komissio Euroopan syyttäjäviraston perustamista välttämättömänä? Milloin komissio arvelee syyttäjäviraston olevan toimintakykyinen?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(26. heinäkuuta 2002)

Komissio hyväksyi 11. joulukuuta 2001 vihreän kirjan Euroopan syyttäjäntoimen perustamisesta, ja sitä on nyt jaettu yli 11 000 kappaletta. Se on herättänyt kansallista ja kansainvälistä keskustelua jo 16 keskustelutilaisuutta on pidetty ja vielä kuutta tilaisuutta suunnitellaan ja komissio järjestää asiasta julkisen kuulemistilaisuuden Brysselissä 16.17. syyskuuta 2002.

Lausuntokierros päättyi 1. kesäkuuta 2002. Lisää vastauksia odotetaan kuitenkin saapuvan määräajan jälkeen. Saksa, Irlanti, Alankomaat ja Ruotsi ovat toimittaneet komissiolle virallisen lausuntonsa. Muutkin jäsenvaltiot laativat asiasta lausuntoaan. Kommentteihin voi tutustua Europa-palvelimella OLAFia ja vihreää kirjaa koskevilla sivuilla seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/green_paper/contributions/date.html

Komissio on perustellut Euroopan syyttäjäntoimen perustamisen tarvetta kattavasti sekä Nizzan hallitustenväliselle konferenssille esittämässään ehdotuksessa että vihreässä kirjassaan. Komissio on EY:n perustamissopimuksen mukaisesti vastuussa budjettivallan käyttäjälle talousarvion toteuttamisesta (EY:n perustamissopimuksen 274 ja 276 artikla). Yhteisön taloudelliset edut on suojattava tehokkaasti, ennaltaehkäisevästi ja samalla tavalla kaikissa jäsenvaltioissa (EY:n perustamissopimuksen 280 artikla). Yhteisön on taattava jäsenvaltioille ja eurooppalaisille veronmaksajille, että petoksista ja lahjontarikoksista todella nostetaan rikossyyte. Jotta Euroopan syyttäjäntoimi voitaisiin perustaa, Euroopan yhteisön perustamissopimusta on muutettava ja uutta johdettua lainsäädäntöä on annettava. Komissio julkaisee vihreästä kirjasta käytävän keskustelun tulosten perusteella tiedonannon aiheesta vuodenvaihteen 20022003 paikkeilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3719/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Tuvalu.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3719/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Tuvalu Voiko komissio antaa selonteon Tuvalua koskevista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettaviksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa rahoituksen kokonaissumman? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2776/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Kalastusalus Viduidon pidättäminen.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0075 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2776/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2002) Aihe: Kalastusalus Viduidon pidättäminen Viime syyskuun 1. päivänä marokkolainen merivartioalus pidätti yhteisön kalastusaluksen Viduidon kun se oli palaamassa Palmasin satamaan Marokon kuningaskunnan aluevesien kautta käyttäen kansainvälisen merioikeuden mukaista oikeuttaan viattomaan kauttakulkuun. Viduido oli ollut kalastamassa Mauritanian vesillä EU:n ja Mauritanian välisen kalastussopimuksen mukaisesi. Tämä on kuudes kerta alle vuoden sisällä, kun marokkolainen vartioalus on pidättänyt yhteisön aluksen. Eikö komissio katso, että nämä pidätykset ovat laittomia, koska ne ovat voimassa olevan kansainvälisen merioikeuden vastaisia? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä etenkin Marokon-lähetystönsä kautta Viduidon miehistön auttamiseksi ja aluksen välittömäksi vapauttamiseksi? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä Marokon kuningaskunnan suhteen sen varmistamiseksi, etteivät nämä pidätykset toistu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2002) Yhteisön toimivaltaan ei kuulu sellaisen tapauksen käsitteleminen, jossa maa, jonka kanssa yhteisö ei ole tehnyt kalastussopimusta, on takavarikoinut espanjalaisen kalastusaluksen. Tämä ongelma on ratkaistava kahdenvälisin neuvotteluin, joita komissio tukee. Komissio on pyytänyt lausuntoa Marokon viranomaisilta, jotka ovat vakuuttaneet, että ne ovat läheisessä yhteydessä espanjalaisiin viranomaisiin ratkaistakseen yksittäiset tapaukset mahdollisimman pikaisesti ja vaivattomasti. Komissio on tyytyväinen, että ongelma on ratkaistu tällä välin ja että kyseinen alus on vapautettu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3722/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Vanuatu.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3722/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Vanuatu Voiko komissio ilmoittaa, mitä Vanuatua koskevia hankkeita EU:n talousarviosta rahoitettiin vuonna 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli Vanuatua koskevien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2110/02

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(17. heinäkuuta 2002)

Aihe: Kreikkaa koskevien tilastotietojen puuttuminen

Eurostatin julkaiseman Euro-Indicators-tiedotteen numerossa 48/2002 esitetään yhteisön sisäistä kauppaa ja EU:n jäsenvaltioiden kokonaisvientiä koskevia tietoja. Nämä tiedot ovat täydellisiä ja erittäin havainnollisia ja ne kattavat tammikuuhun 2002 saakka päättyvällä ajanjaksolla myös joitakin EU:n ulkopuolisia valtioita, kuten Venäjän, Puolan ja Turkin. On huomiota herättävää, että vain Kreikasta ja Luxemburgista, jotka ovat EU:n jäsenvaltioita, ei esitetä vuotta 2002 koskevia tietoja eikä tietoja niiden kokonaistuonnista ja -viennistä sekä kauppataseesta.

Mistä tämä tilastotietojen puuttuminen johtuu? Erityisesti kun on kyse Kreikasta, onko komissio tyytyväinen tilastotietojen vaihtoon kreikkalaisviranomaisten kanssa ja tietojen laatuun? Onko komissio havainnut ongelmia tietojen toimittamisessa yksiköilleen ja Eurostatille ja jos on, minkälaisten tietojen kohdalla? Onko yleisesti tietojen luotettavuudessa havaittu ongelmia ja jos on, minkälaisia ongelmia?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 2002)

1. Luxemburgia koskevien tammikuun 2002 tilastotietojen puuttuminen Euro-Indicators-tiedotteen numerosta 48/2002 johtuu siitä, että Eurostat ei saanut kyseisiä tietoja ajoissa. Viivästyksen syynä olivat muutokset, jotka tehtiin asiaa koskevaan tietojenkäsittelyohjelmaan vuoden 2002 alussa. Ongelma on jo poistettu, joten tilastotiedot voidaan taas toimittaa määräajassa.

Myös Kreikkaa koskevien tammikuun 2002 tilastotietojen puuttuminen johtuu siitä, että tilastotietojen toimittaminen Eurostatille viivästyi. Toistuvien viivästysten syynä on toisaalta se, että huomattava osa tilastoilmoituksista lähetetään paperimuodossa, toisaalta taas se, että käytettävissä ei ole asianmukaisia resursseja tilastoilmoitusten käsittelemiseksi.

2. Komissio (Eurostat) ei ole tyytyväinen Kreikan menettelytapaan, koska Kreikka ei noudata tilastotietojen toimittamiselle asetettuja määräaikoja. Eurostat on huomauttanut useita kertoja kreikkalaisille viranomaisille tästä ongelmasta.

Eurostat katsoo, että Kreikan tilastotiedot ovat laadultaan samantasoisia kuin useimpien muiden jäsenvaltioiden tilastotiedot.

3. Komissio (Eurostat) on todennut, että Kreikka toimittaa myöhässä sekä yhteisön sisäisiä että muita tilastoja. On huomattava, että muita tilastoja koskevat ilmoitukset kerää ja käsittelee Kreikan tulliviranomainen (valtiovarainministeriö). Kreikan tilastotoimisto puolestaan hyväksyy tilastoilmoitukset ja toimittaa ne Eurostatille.

Eurostat on tietoinen tästä tilanteesta ja seuraa tarkasti toimia, joita Kreikka toteuttaa tietojen toimittamiseksi määräajassa.

Eurostat tarkastelee seuraavien kuukauksien kehitystä ja ryhtyy tarvittaessa lisätoimiin Kreikan viranomaisten suhteen.

4. Komissiolla (Eurostatilla) ole erityistä huomautettavaa Kreikan tilastotietojen luotettavuudesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3684/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Seychellit.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3684/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Seychellit Voiko komissio ilmoittaa, mitä Seychellien tasavaltaa tukevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin vuoden 2000 talousarviosta? Voiko komissio kertoa, kuinka paljon yhteensä vuoden 2000 aikana Seychellien tasavallalle myönnettiin eri avustusohjelmiin tukea? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3363/02

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(27. marraskuuta 2002)

Aihe: Portugalin tilanteen selvittäminen

Diário de Notícias -lehdessä julkaistiin 11. marraskuuta 2002 artikkeli, jonka otsikossa todettiin budjettialijäämän nousevan yli kolmeen prosenttiin. Artikkelissa kerrottiin budjettiministeriön yksiköille lähettämästä kiertokirjeestä, joka sisälsi ohjeet tiettyjen kustannusten siirtämisestä varainhoitovuodelle 2003 nykyisten budjettirajoitusten vuoksi.

Samassa lehdessä mainittiin myös, että joitakin edellisille vuosille kuuluvia määrärahoja on käytetty kattamaan vuoden 2002 kuluja, mikä vaikuttaa kansallisen tilinpidon alijäämään. Tämä käy ilmi talousarvion kustannustaulukoista ja saattaa aiheuttaa, että Portugalin keskuspankkia ja tilintarkastustuomioistuinta pyydetään puuttumaan asiaan.

Voiko komissio kertoa, ovatko nämä sen niin kehumat menettelyt keino torjua budjettialijäämää Portugalissa? Katsooko komissio, että tämä on tapa noudattaa budjettikuria koskevia direktiivejä?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(8. tammikuuta 2003)

Kansantalouden tilinpitoon perustuvat luvut ovat tärkeitä julkisen talouden valvonnassa ja erityisesti vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanossa. Kansantalouden tilinpidon säännöt ja menettelyt on vahvistettu Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmässä (EKT 95). Yleisperiaatteena on se, että kaikki maksutapahtumat kirjataan suoriteperusteisina eli silloin kun taloudellista arvoa luodaan, muutetaan tai hävitetään tai kun vaateet ja velvoitteet syntyvät tai niitä muutetaan tai mitätöidään(1). Esimerkiksi julkiset menot kirjataan silloin kun maksusitoumus tehdään eikä välttämättä vasta silloin kun maksu tosiasiallisesti suoritetaan riippumatta siitä, mitä menettelyä julkisen talouden tilinpidossa on käytetty maksutapahtuman kirjaamisen ajankohtana. Ilmeisesti tähän viitataan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa artikkelissa, joka julkaistiin Diário de Notícias -lehdessä 9. marraskuuta 2002. Komission periaate on kuitenkin olla ottamatta kantaa lehdissä julkaistuihin mielipideartikkeleihin, jos niissä mainitaan muita toimielimiä kuin komissio ja erityisesti jos niitä lainataan vain osittain, kuten tässä tapauksessa.

Komissio tarkastaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot selvittääkseen, ovatko ne EKT 95:ssä vahvistettujen kirjaamissääntöjen ja menettelyjen mukaisia, kun se valvoo julkista taloutta yleensä ja erityisesti kun se soveltaa neuvoston asetusta (EY) N:o 3605/93(2), jossa säädetään puolivuosittaisten alijäämä- ja velkatietojen ilmoittamisesta. Yhteisön lainsäädännön mukaan komission on vahvistettava tiedot ennen kuin niitä voidaan käyttää julkisen talouden valvonnassa.

(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä (EYVL L 310, 30.11.1996).

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 3605/93, annettu 22 päivänä marraskuuta 1993, perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EYVL L 332, 31.12.1993).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1664/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan osanottajat.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0011 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1664/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (4. kesäkuuta 2002) Aihe: Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan osanottajat Voisiko komissio ilmoittaa, mitä Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan foorumiin osallistuvia järjestöjä tai verkostoja komissio tai muut Euroopan unionin toimielimet rahoittavat (kokonaan tai osittain) suoraan tai epäsuorasti? Michaele Schreyerin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (22. marraskuuta 2002) Täydentääkseen arvoisalle parlamentin jäsenelle lähetettyä alustavaa vastausta komissio lähettää hänelle ja parlamentin pääsihteeristölle yksityiskohtaisen analyysin Euroopan unionin tileistä varanhoitovuosilta 19982002. Analyysi suoritettiin Sincom2-kirjanpitojärjestelmän avulla ja siitä käyvät ilmi pyydetyt järjestöjä koskevat tiedot. Komissio on kirjannut yhtensä 1 575 maksua, jotka on suoritettu jäsenmaissa 139 järjestölle; maksujen kokonaissumma on 154,5 miljoonaa euroa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3835/02 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Menettely lintujensuojelualueiden (ZEPAS) julistamiseksi.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0152 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3835/02 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (9. tammikuuta 2003) Aihe: Menettely lintujensuojelualueiden (ZEPAS) julistamiseksi Kansainvälisen tiedeyhteisön mukaan Euroopan unionin äärialueisiin kuuluvien Kanariansaarten luonto on arvokas monimuotoisuudessaan. Kanariansaaret ovat todellinen elävä museo, jossa on jäänteitä lajeista, jotka elivät maan päällä ja säilyivät hengissä tertiäärikauden jäätiköissä, jotka vaikuttivat merten ja mannerten ekosysteemeihin maapallolla. Monet Kanarian saariryhmän erityiset elinympäristöt julistettiin niiden arvokkaan luonnon takia yhteisön tärkeinä pitämiksi alueiksi (LIC) ja sisällytettiin Natura 2000 -verkostoon. Asiantuntijoiden mukaan tiedonvälitys asiasta oli korkeatasoista ja menettelyssä noudatettiin tarkkuutta. Kuitenkin on tiedemiehiä, joiden mielestä lintujensuojelualueita (ZEPAS) koskevista toimista puuttuu vastaavanlainen tarkkuus eikä tiedonvälitys ole yhtä korkeatasoista. Eikö olisi aiheellista, että komission tiedotus ja toimet julistettaessa lintujensuojelualueita (ZEPAS) olisivat yhtä tarkkoja ja järjestelmällisiä kuin silloin, kun julistetaan yhteisön tärkeinä pitämiä LIC-alueita? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 2003) Parlamentin jäsen on ilmaissut huolensa järjestelmästä ja perusteista, joita komissio käyttää erityisen suojelualueen osoittamisessa. Luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) säännösten mukaan alueet luokittelee erityisiksi suojelualueiksi lintujen suojelua varten jäsenvaltio eikä komissio. Lintudirektiivissä todetaan, että jäsenvaltioiden on osoitettava erityisiksi suojelualueiksi näiden lajien suojelemiseen lukumäärältään ja kooltaan sopivimmat alueet sillä maantieteellisellä vesi- ja maa-alueella, johon tätä direktiiviä sovelletaan. Kun on kyse alueen luokittelemisesta erityiseksi suojelualueeksi, lintudirektiivissä ei määritetä kovin tarkkoja perusteita alueiden yksilöimiselle. Erityisiin suojelualueisiin ei siksi voi käyttää samaa lähestymistapaa kuin luontotyyppidirektiivissä(2), jonka tekstiin sisältyy yksityiskohtainen luettelo hyväksymisperusteista. Lintudirektiivissä ilmaistaan kuitenkin velvollisuus valita sopivimmat alueet. Vastaavat toimenpiteet on toteutettava säännöllisesti esiintyvien muuttavien lajien osalta, joita ei luetella lintudirektiivin liitteessä I. Lopuksi jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota kosteikkojen ja erityisesti kansainvälisesti merkittävien kosteikkojen suojeluun. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).