KIRJALLINEN KYSYMYS E-0023/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Teollinen kalastus.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0092 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0023/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (17. tammikuuta 2001) Aihe: Teollinen kalastus Voisiko komissio esittää arvion pelagisten lajien teollisen kalastuksen vaikutuksesta pohjakalalajien surkeaan tilaan Pohjanmerellä? Etenkin, onko tähän mennessä tehty varmaa arviota pohjakalojen sivusaaliista mainitulla alueella silloin, kun teollisessa kalastuksessa käytetään verkkoja, joiden silmäkoko on alle 16 millimetriä? Voisiko pelagisten lajien voimaperäinen kalastus Pohjanmerellä olla yhteydessä ravintoketjuongelmiin, jotka ovat saattaneet aiheuttaa pohjakalalajien katastrofaalisen tilanteen? Aikooko komissio ryhtyä toimiin tämäntyyppisen kalastustoiminnan valvomiseksi asianmukaisesti muilla alueilla, joilla yhteisön kalastuslaivasto toimii? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2001) Pohjanmeren pohjakalalajeihin pääasiassa vaikuttava teollisen kalastuksen muoto on harmaaturskan kalastus. Sitä harjoittavat lähinnä Tanska ja Norja käyttäen verkkoja, joiden silmäkoko on 16 millimetriä tai suurempi. Tässä kalastuksessa sivusaaliina saadaan enimmäkseen koljaa ja valkoturskaa. Tämä sivusaalis koostuu pääasiassa kyseisten lajien nuorista yksilöistä. Muu Pohjanmeren merkittävä teollinen kalastus kohdistuu kilohailiin ja tuulenkalaan. Tässä kalastuksessa pohjakalalajeja saadaan sivusaaliina hyvin vähän. Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) marraskuussa 2000 laatiman kertomuksen mukaan valkoturskan saanti sivusaaliina on vaihdellut vuodesta 1987 alkaen 51 000 tonnista 3 000 tonniin vuodessa. Vuosina 19961999 sivusaaliit ovat vaihdelleet 5 000 tonnista 3 000 tonniin. Vuodesta 1987 alkaen koljan sivusaaliit ovat vaihdelleet 11 000 tonnista 2 000 tonniin vuodessa. Tasapuolisuuden vuoksi näitä määriä olisi verrattava niihin kolja- ja valkoturskamääriin, jotka silmäkooltaan 80100 millimetrin verkkoja käyttävät kalaa ihmisravinnoksi maihin tuovat kalastuslaivastot ovat heittäneet pois. Vuodesta 1987 poisheitetyt koljamäärät ovat vaihdelleet 80 000 tonnista 33 000 tonniin ja valkoturskamäärät 54 000 tonnista 13 000 tonniin. Vaikutuksista, joita suurten harmaaturska-, tuulenkala- ja kilohailimäärien poistamisella Pohjanmerestä ja muualta on ravintoketjuun, keskustellaan paljon. Komission tiedossa ei ole kuitenkaan kiistattomia tieteellisiä tutkimustuloksia, jotka osoittaisivat nykyisten saalismäärien aiheuttaneen vakavia haittoja. Ainoa poikkeus tästä koskee erään Skotlannin itärannikolla elävän merilintulajin ilmeistä lisääntymiskyvyn heikkenemistä. Tämän asiaintilan korjaamiseksi tarvittava Pohjameren alue suljettiin tuulenkalan kalastukselta. Yhteisö on jo ottanut käyttöön toimet teollista kalastusta harjoittavien alusten toiminnan valvomiseksi. Toimet sisältyvät pääasiassa kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annettuun asetukseen (EY) N:o 850/98(1) ja erityisesti sen liitteisiin I ja II. (1) EYVL L 125, 27.4.1998.