ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2489/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Madridin työvoimatoimiston IMEFEn hallinnoimat ESR:n varat — uutta tietoa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2489/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (6. syyskuuta 2002) Aihe: Madridin työvoimatoimiston IMEFEn hallinnoimat ESR:n varat uutta tietoa Kysymykseeni E-1094/02(1) 3. toukokuuta 2002 antamassaan vastauksessa komissio totesi, että Espanjan valtion kansallisten menojen tarkastusosaston (IGAE) tekemän tarkastuksen jälkeen Euroopan sosiaalirahaston Espanjan hallintoyksikkö (UAFSE) teki vielä toisen Madridin työvoimatoimistoa (IMEFE) (sekä omia että ulkoisia toimia) koskevan tarkastuksen. Rahoitusta koskevat tarkastuksen tulokset saattavat johtaa vielä suurempiin oikaisuihin. El País -lehdessä 28. kesäkuuta 2002 julkaistun uutisen mukaan UAFSEn toukokuussa 2002 päättämä toinen tarkastus on kuitenkin osoittanut määrärahojen väärinkäytöksiä olevan aikaisemmin arvioitua huomattavasti vähemmän. Voiko komissio vahvistaa, pitääkö kyseinen lehtiuutinen paikkansa? Voiko komissio selventää, mistä asian saama käänne johtuu? Voiko komissio vakuuttaa, että se seuraa tämän asian käsittelyä mahdollisimman tarkasti ja että se toimittaa parlamentille yksityiskohtaisen selvityksen asiasta hyvissä ajoin vuoden 2001 vastuuvapauden myöntämismenettelyä silmällä pitäen? (1) EYVL C 52 E, 6.3.2003, s. 37. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2002) Tämän kysymyksen esittäjän aiemmin esittämään kysymykseen E-1094/02 antamansa kirjallisen vastauksen lisäksi komissio haluaa korostaa seuraavia seikkoja: - Kertomus, johon 28. kesäkuuta 2002 ilmestyneen El País -lehden artikkelissa viitattiin, koskee ainoastaan IMEFE:n Medios Propios (omat varat) -toimia. Kyseisen UAFSE:n laatiman tarkastuskertomuksen 29. toukokuuta 2002 valmistuneessa lopullisessa versiossa esitetään kertomuksen luonnosversiossa alustavasti esitettyjen summien pienentämistä. - Komissiolle on vielä toimitettava täydentävä kertomus IMEFE:n teknisen tuen ulkoisiin kursseihin liittyvistä toimista. Näiden seikkojen perusteella voidaan esittää seuraavat huomiot: - Ne kaksi UAFSE:n kertomusta, joihin lehdistössä on viitattu, ovat itse asiassa saman kertomuksen luonnosversio ja lopullinen versio. - UAFSE:n kertomuksessa mainittuja summia ei voida verrata IGAE:n kertomuksen sisältämiin, sillä jälkimmäisessä tarkasteltiin IMEFE:n koko toimintaa. Lopuksi komissio vakuuttaa, että se seuraa asian käsittelyä kaikella sen edellyttämällä tarkkuudella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1425/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle. Euron käyttö.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0122 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1425/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: Euron käyttö Mille maille kahdentoista euroalueeseen kuuluvan maan lisäksi on myönnetty oikeus lyödä eurokolikoita, ja mitä menettelyjä tarvitaan kyseisen luvan saamiseksi? Vastaus (3. lokakuuta 2002) Vatikaanivaltiolle, San Marínon tasavallalle ja Monacon ruhtinaskunnalle on annettu valtuudet tietyin edellytyksin laskea liikkeeseen eurometallirahoja valuuttasuhdesopimuksilla, jotka Italia on tehnyt yhteisön puolesta toimien sekä Vatikaanivaltion(1) että San Marínon tasavallan(2) ja Ranska yhteisön puolesta toimien Monacon ruhtinaskunnan kanssa(3). (1) EYVL C 299, 25.10.2001, s. 1. (2) EYVL C 209, 27.7.2001, s. 1. (3) EYVL L 142, 31.5.2002, s. 59.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2366/02 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Sanomalehtien levikin väheneminen.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0228 - 0229



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2366/02 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (2. elokuuta 2002) Aihe: Sanomalehtien levikin väheneminen Viisivuotiskautena 19972001 eurooppalaisten sanomalehtien levikki väheni 11,4 prosentilla, mikä heikentää monien päivälehtien elinkelpoisuutta. 1. Onko komissio tutkinut eurooppalaisten päivälehtien tämänhetkistä tilannetta? 2. Aikooko komissio ryhtyä toimiin tämän kielteisen kehityssuunnan kääntämiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 2002) Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsi, saattaa olla, että vuosina 19972001 joidenkin eurooppalaisten sanomalehtien myynti laski. Asiaa tarkemmin tuntematta on kuitenkin mahdotonta sanoa, koskeeko lasku rajatylittävää myyntiä ja jos näin on, johtuuko lasku kaupan esteistä vai myynnin huonontuneesta kannattavuudesta. Komissiolla on valtuudet toimia vain siinä tapauksessa, että rajatylittävän myynnin lasku on seurausta kaupan esteistä. Vuonna 1997 komissio teetätti tutkimuksen aiheesta Newspaper distribution and pricing structure of cross-border printed press. Mainitun tutkimuksen tärkeimmät tulokset osoittavat, että 50 sanoma- ja yleislehteä vastaavat 80 prosentista Euroopan koko rajatylittävästä lehtikaupasta. Rajatylittävä kauppa ylittää harvoin neljää prosenttia lehden levikistä ja edustaa kaiken kaikkiaan vähempää kuin yhtä prosenttia koko unionin lehtilevikistä. Haastatellut julkaisijat olivat sitä mieltä, että rajatylittävän levikin suhteellisen alhaiset tasot johtuvat pikemminkin rajatylittävän myynnin huonosta kannattavuudesta kuin kaupan esteiden vaikutuksesta. Kuljetuksesta ja käsittelystä aiheutuvat ylimääräiset kustannukset voivat merkitä jopa 515 prosentin lisäkuluja. Rajatylittävässä kaupassa myymättä jääneiden kappaleiden lukumäärä on myös suurempi, mikä vaikuttaa osaltaan rajatylittävän myynnin huonoon kannattavuuteen. Vaikka julkaisijat pitävät rajatylittävää levikkiä tärkeänä julkaisun imagon kohottamisessa sekä lukijoiden että mainostajien silmissä, rajatylittävä myynti ei ole edellä mainituista syistä johtuen yleisesti kovinkaan tuottoisaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1204/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) neuvostolle. AKT-maiden velkojen mitätöinti.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1204/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) neuvostolle (26. huhtikuuta 2002) Aihe: AKT-maiden velkojen mitätöinti Voisiko neuvosto tehdä selväksi, tarkoittaako vähiten kehittyneiden AKT-maiden maksamattomien erityislainojen hoitaminen lainapääoman täysimääräistä peruuttamista sen jälkeen, kun voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskeva velka-aloite on toteutettu? Koska kyseisen ehdotuksen kustannukset ovat rajoitetut ja näiden lainojen luonne on erityinen, katsooko neuvosto, että ellei lainapääomaa peruuteta täysimääräisesti, se tulkittaisiin köyhimpien maiden velkaongelman ratkaisemista koskevan poliittisen tahdon puutteeksi? Vastaus (30. syyskuuta 2002) 1. Vähiten kehittyneitä AKT-maita koskevien erityislainojen osalta kiinnitetään huomiota AKTEY-ministerineuvoston 20. joulukuuta 2001 tekemään päätökseen nro 2/2001 vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkia niitä erityislainoja koskevista järjestelyistä, jotka ovat maksamatta takaisin vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön. Tämän päätöksen 1 artiklassa todetaan, että Sen jälkeen, kun tämä on saatu päätökseen, yhteisö järjestelee HIPC-aloitteen soveltamisalaan kuuluvien vähiten kehittyneiden AKT-maiden kaikki ne erityislainat, jotka ovat maksamatta takaisin vielä sen jälkeen, kun nykyiset parannetut HIPC-järjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön.Päätöksen 2 artiklan mukaan rahoitukseen tarvittavat 5560 miljoonaa euroa maksetaan kahdeksannen EKR:n tai aiempien EKR:ien taikka yhdeksännen EKR:n varoista. Johdanto-osan 8 kappaleessa ja 3 artiklassa määrätään erityisesti, että jos vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden erityislainat olisivat enemmän kuin tämä määrä olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet tarvittavan rahoituksen saamiseksi EKR:n varoista. Tämän päätöksen teksti on EYVL L 56, 27.2.2002, s. 19. 2. Cotonoun sopimuksen 66 artiklassa esitetään velkahelpotustukea koskeva yleinen lähestymistapa. 66 artiklan 4 kohdassa(1) määrätään, että osapuolet ottavat huomioon kansainvälisen velkaongelman vakavuuden ja sen vaikutukset talouskasvuun ja julistavat olevansa valmiita jatkamaan kansainvälisen keskustelun yhteydessä käytävää mielipiteenvaihtoa yleisestä velkaongelmasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaan liittyvillä foorumeilla käytäviä erityisiä keskusteluja. (1) EYVL L 317, 15.12.200, s. 30.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0821/02 esittäjä(t): Maria Sanders-ten Holte (ELDR) komissiolle. Lentoyhtiöiden kustantama turvallisuushenkilöstö lennoilla 11. syyskuuta jälkeen.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0053 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0821/02 esittäjä(t): Maria Sanders-ten Holte (ELDR) komissiolle (18. maaliskuuta 2002) Aihe: Lentoyhtiöiden kustantama turvallisuushenkilöstö lennoilla 11. syyskuuta jälkeen Useat lentoyhtiöt EU:ssa ovat 11. syyskuuta jälkeen ottaneet lennoille mukaan turvallisuushenkilöstöä parantamaan matkustajien turvallisuutta. Lentoyhtiöitä on myös vaadittu toteuttamaan ylimääräisiä turvallisuustoimia lentokentillä. Monissa maissa lentoyhtiöt huolehtivat kustannuksista itse, jolloin ne siirretään lopulta asiakkaiden maksettaviksi. Muun muassa Ranskassa ja Saksassa valtio kuitenkin korvaa tämä kustannukset. Onko yleisön turvallisuudesta huolehtiminen kansallisten viranomaisten tehtävä ja pitäisikö viranomaisten siten maksaa ylimääräisestä turvallisuushenkilöstöstä lentokoneissa aiheutuneet kustannukset? Jos vastaus on myönteinen, miten komissio aikoo kiinnittää jäsenvaltioiden huomion niiden julkiseen vastuuseen? Jos vastaus on kielteinen, miksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 2002) Syyskuun 11. päivän 2001 terrori-iskujen jälkeen lentoliikennealalla on otettu käyttöön uusia turvatoimia. Niistä on epäilemättä aiheutunut ylimääräisiä kustannuksia. Komission toimivaltaan ei kuitenkaan kuulu kehottaa jäsenvaltioita korvaamaan kustannukset kokonaan tai osittain valtion rahoituksella. Komissio on kuitenkin suhtautunut myönteisesti lentoliikennealan esittämiin pyyntöihin osoittaa joustavuutta yhteisön valtiontukia koskevien sääntöjen tulkinnassa syyskuun 11. päivän jälkeen aiheutuneiden ylimääräisten kustannusten osalta. Tämä kävi ilmi komission 10. lokakuuta 2001 antamasta tietonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle Yhdysvalloissa suoritettujen terrori-iskujen seurauksista ilmailualalla(1). Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) esitti 19. ja 20. helmikuuta 2002 Montrealissa pidetyssä ilmailualan turvallisuutta koskevassa erityisessä korkean tason ministerikonferenssissaan suosituksen, että ICAO tarkastelisi turvallisuuspalvelujen kustannusten korvaamista koskevaa politiikkaansa ja ohjeistoaan erityisesti siltä kannalta, että niihin sisällytettäisiin lentoliikennepalvelujen turvatoimien kustannusten korvaamista maksuilla koskevan politiikan ja ohjeiston kehittäminen. Komissio aikoo vielä tarkastella asiaa saatuaan toisen käsittelyn tulokset lainsäädäntömenettelyssä, joka koskee yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun turvaamisen alalla annettavaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta. (1) KOM(2001) 574 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1492/02 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle. Viron kilpailuviranomaisen hallinnolliset resurssit.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0111 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1492/02 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle (22. toukokuuta 2002) Aihe: Viron kilpailuviranomaisen hallinnolliset resurssit Komissio on useissa yhteyksissä viitannut Viron hallinnollisten resurssien riittämättömyyteen. Tietääkö komissio, kuinka monta virkamiestä työskentelee kilpailukysymysten parissa Luxemburgin kilpailuvirastossa? Entä sitten Viron vastaavassa virastossa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (17. kesäkuuta 2002) Viimeisimmässä, 13. marraskuuta 2001 julkaistussa määräaikaiskertomuksessaan Viron edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa(1) komissio totesi seuraavaa: Viron kilpailuviranomainen on täysin itsenäinen viranomainen, jolla on käytettävissään riittävästi voimavaroja ja asiantuntemusta. Viron kilpailuviranomaisen palveluksessa on 42 virkamiestä, joista 13 on juristeja. Vertailu muihin jäsenvaltioihin ei ole relevanttia nykyisissä oikeudellisissa puitteissa. Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron tasavallan assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen 63 artiklan 1 kohdan i alakohdan, 1 kohdan ii alakohdan ja 2 kohdan täytäntöönpanoa koskevien sääntöjen mukaan Eurooppa-sopimuksen 63 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvia tapauksia käsittelee yhteisön puolella komissio ja Viron puolella Viron kilpailuviranomainen. Yhteisön sisällä jäsenvaltioilla ei nykyisin ole edes oikeudellista velvoitetta kansallisten kilpailuviranomaisten ylläpitämiseen (joskin useimmat jäsenvaltiot ovat katsoneet hyödylliseksi tällaisen viranomaisen perustamisen). (1) KOM(2001) 700 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1248/02 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle. Valtiontuki.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1248/02 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle (24. huhtikuuta 2002) Aihe: Valtiontuki Pitääkö paikkansa, että komissio on päättänyt jatkaa nykyistä T & K-toimintaan liittyvää valtiontukijärjestelmää kolmella ja puolella vuodella? Voiko komissio selventää, miksi se haluaa jatkaa vanhaa järjestelmää, vaikka se on todettu vanhanaikaiseksi ja Barcelonassa päätettiin, että tutkimus- ja kehitystoimintaan osoitettavaa rahoitusta on lisättävä niin, että se olisi vähintään kolme prosenttia BKT:stä vuoteen 2010 mennessä ja että kaksi kolmannesta tästä uudesta investoinnista olisi saatava yksityiseltä sektorilta? Voiko komissio huolehtia siitä, että vanhaa tukikehystä mukautetaan Barcelonan Eurooppa-neuvoston uuden T & K-varojen lisäämistä koskevan kunnianhimoisen tavoitteen suuntaisesti? Mitkä ovat tarvittavat muutokset? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 2002) Kyllä. Komissio päätti 24. huhtikuuta 2002 jatkaa nykyisten tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden(1) voimassaoloa ilman muutoksia vuoden 2005 loppuun. Tätä asiaa koskeva tiedonanto on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on tietoinen kritiikistä, jota puitteista on esitetty, mutta se katsoo, että kokonaisuudessaan nykyiset puitteet ovat toimineet tyydyttävästi ja että erityisesti puitteissa sallitut tukimäärät ovat osoittautuneet tutkimus- ja kehitystyön kannalta myönteisiksi. Lisäksi puitteet antavat sopivan tuen Barcelonan Eurooppa-neuvoston (15. ja 16. maaliskuuta 2002) hyväksymälle tavoitteelle, joka on tutkimus- ja kehitystyöhön osoitettavan rahoituksen lisääminen niin, että se on kolme prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) vuoteen 2010 mennessä. Tavoite on tarkoitus saavuttaa ensisijaisesti suoraan yksityiseltä sektorilta tulevien investointien avulla. Tutkimus- ja kehitystyöhön osoitettava valtiontuki on vain yksi monista välineistä, joiden avulla tähän tavoitteeseen pyritään. Komissio uskoo siten, että puitteet tässä muodossaan tukevat Barcelonan Eurooppa-neuvoston asettaman tavoitteen saavuttamista eivätkä muutokset näin ollen ole tarpeellisia. (1) EYVL C 45, 17.2.1996; muutettuna komission tiedonannolla tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden muuttamisesta, EYVL C 48, 13.2.1998. (2) EYVL C 111, 8.5.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1464/02

esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) neuvostolle

(27. toukokuuta 2002)

Aihe: Lentokoneharrastajien oikeudenkäynti Kreikassa

Kaksitoista Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaista ja kaksi Alankomaiden kansalaista pidätettiin 8. marraskuuta 2001 Kreikassa, koska heidän väitettiin ottaneen valokuvia eräässä sotilastukikohdassa lentonäytöksen päätteeksi. Heitä pidettiin vangittuina Kalamatassa ilman syytteitä tai oikeudenkäyntiä lähes kuuden viikon ajan.

Heidät vapautettiin lopulta takuita vastaan, ja he joutuivat oikeuteen syytettyinä vakoilusta. Jotkut heistä saivat kolmen vuoden vankeustuomion ja toiset yhden vuoden ehdollisen rangaistuksen.

Kreikan asevoimien edustajien käytös johti lukuisiin epäkohtiin kyseisessä oikeudenkäynnissä.

Syytteet perustuivat turvallisuuspalvelun esittämään nimettömään asiakirjaan, jota tuki oikeudessa nuorempi kreikkalainen ilmavoimien upseeri. Hän ei kuitenkaan suostunut vastaamaan mihinkään puolustusasianajajan ristikuulustelussa esittämiin keskeisiin kysymyksiin sillä perusteella, että hän ei tiennyt asiasta mitään tai että kyseiset asiat liittyivät Kreikan kansalliseen turvallisuuteen. Lisäksi kaikki kolmen asiantuntijan hankkima suullinen ja kirjallinen todistusaineisto hylättiin kyseisen nimettömän asiakirjan vuoksi.

Katsooko neuvosto, että Kreikan turvallisuusviranomaiset menivät liian pitkälle viedessään eteenpäin edellä mainitun, nimettömään asiakirjaan perustuvan tapauksen?

Koska Kreikan hallitus ei voi demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden vuoksi ryhtyä väliintulijaksi oikeustapauksessa, eikö neuvosto pidä huolestuttavana sitä, että samojen periaatteiden vuoksi jonkin jäsenvaltion hallitus ei kykene valvomaan sotilasvoimiensa ja turvallisuusviranomaistensa toimintaa?

Voisiko neuvosto pyytää Kreikalta lisätietoja edellä mainitusta asiasta?

Katsooko neuvosto, että tarvitaan pikaisesti asianmukainen ohjelma, jolla pyrittäisiin varmistamaan, että kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot mukauttavat oikeusjärjestelmänsä Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen vaatimusten mukaisiksi?

Vastaus

(3. lokakuuta 2002)

Neuvosto toteaa kysyjälle, että jokainen jäsenvaltio on vastuussa yksilön perusoikeuksien kunnioittamisesta ja suojelemisesta, mikä koskee myös jokaisen ihmisen oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin.

Unionin vastuu alalla koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti tilanteita, joissa unioni toimii toimivaltansa mukaisesti.

Kysyjän mainitsemiin asioihin liittyvien tutkimusten suorittaminen ei kuulu unionin neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1965/02

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(8. heinäkuuta 2002)

Aihe: Komorien kanssa tehty kalastussopimus ja latimeria-kala

Euroopan parlamentti on pyytänyt edellä mainittua sopimusta hyväksyessään, että komissio antaa käyttöön varoja ja on yhteistyössä Komorien hallituksen kanssa tämän ainutlaatuisen kalan ja sen elinympäristön suojelemiseksi.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt asian vuoksi sopimuksen voimaantulon jälkeen?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(2. elokuuta 2002)

Tällä hetkellä ei ole käynnissä Komorien ja yhteisön välisen kalastussopimuksen hyväksymismenettelyä. Nykyinen pöytäkirja, joka kattaa 28. helmikuuta 2001 ja 27. helmikuuta 2004 välisen ajanjakson, hyväksyttiin pöytäkirjan tekemisestä Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 28 päivän helmikuuta 2001 ja 27 päivän helmikuuta 2004 väliseksi ajaksi 10. heinäkuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1439/2001(1).

Voimassa olevassa kalastussopimuksen pöytäkirjassa määrätään, että kalastussopimuksen nojalla Komorien vesillä kalastavien yhteisön alusten saaliiksi vahingossa joutuvat latimeria-kalat (Latimeria Chalumnae) kuuluvat Komorien omistukseen, ja ne on luovutettava ilman korvausta viipymättä mahdollisimman hyväkuntoisina Moronin, Moutsamudun tai Mohélin satamaviranomaisille.

On joka tapauksessa syytä korostaa, että yleisesti ottaen yhteisön tonnikala-alusten kalastustoiminta ei vaikuta haitallisesti latimeria-kalaan ja sen luonnolliseen elinympäristöön.

(1) EYVL L 193, 17.7.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1586/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. Krusifiksien esilläpito kaikissa EU:n virallisissa rakennuksissa.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1586/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (4. kesäkuuta 2002) Aihe: Krusifiksien esilläpito kaikissa EU:n virallisissa rakennuksissa Kristillisen sivilisaation ja kulttuurin symbolina krusifiksi edustaa eurooppalaisen sivistyksen keskeistä historiallista ja kulttuurista perintöä. EU:n toimielinten maallisuuden ei pidä estää tämän symbolin esilläpitoa, sillä se edustaa miljoonille kansalaisille sivistyksemme perustana olevia arvoja ja periaatteita. Jo suuri liberaali filosofi Benedetto Croce sanoi, että emme voi kieltää olevamme kristittyjä. Vähemmistöjen kunnioittaminen ei todellakaan merkitse luopumista kansojemme historiaan, kulttuuriin ja perinteisiin kuuluvista symboleista ja arvoista tai niiden torjumista tai sivuuttamista. Aikooko komissio ehdottaa, että kaikkiin EU:n toimielinten virallisiin rakennuksiin asetetaan krusifikseja korkeille ja näkyville paikoille? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2002) Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen haluun muistaa perinteisiä arvoja, jotka ovat Euroopassa syvään juurtuneita, mutta se ei kuitenkaan menisi niin pitkälle, että antaisi muille Euroopan unionin toimielimille suosituksia siitä, mitä symboleja niiden olisi käytettävä rakennuksissaan. Komissio ei pidä välttämättömänä eikä edes toivottavana edistää nimenomaan krusifiksien esillä pitämistä. Se ei ole välttämätöntä, sillä Euroopan yhdentymisen taustalla olevat arvot ovat joka tapauksessa ilmeiset, eikä toivottavaa, sillä vain yhden symbolin valitseminen ei sopisi yhteen perusoikeuskirjaan sisältyvän uskonnon vapauden periaatteen kanssa. Näin ollen komissio ei aio ehdottaa, että krusifikseja asetettaisiin näkyville paikoille kaikissa Euroopan unionin toimielinten julkisissa rakennuksissa.