ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0476/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Kuntien toimivallan lisääminen.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0476/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Kuntien toimivallan lisääminen Tarve lisätä kuntien toimivaltaa, jotta ne voisivat palvella paremmin kansalaisia, on kannustanut kansallisia, alueellisia ja paikallisia ryhmittymiä ehdottamaan Euroopan unionin tasolla sopimusta, jossa harkittaisiin uudelleen kuntien organisaatiorakennetta, joka kunnilla on oltava yhteisön kansalaisten elämänlaadun parantamista varten. Vaikka tuntuu käsittämättömältä, jäsenvaltioissa ja itse Euroopan unionissa on jo pitkään kiinnitetty erittäin vajavaisesti huomiota kuntien kriisin ratkaisemiseksi. Ratkaisu on löydettävä, jos haluamme kansalaisten integroituvan heidän elämäänsä ohjaaviin paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin instituutioihin. Voiko komissio kertoa, pitääkö sen mielestä edistää yhteisön kuntien nykytilannetta koskevaa tutkimusta perustana yhteisön tarjoukselle mukauttaa yhteisön kuntien organisaatiorakenne kaikkien Euroopan kansalaisten uusiin tarpeisiin? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2002) Parlamentin jäsenen esittämä kysymys on erityisen merkityksellinen juuri nyt, kun kaikkien Euroopan unionin alueiden kansalaiset tuovat julki niitä uusia odotuksia, joita heillä on elämäänsä ohjaavien paikallisten, alueellisten, kansallisten ja yhteisön toimielinten suhteen. Euroopan tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta on jo päättänyt ottaa nämä odotukset työskentelynsä painopisteeksi ja kiinnittää erityistä huomiota toissijaisuusperiaatteeseen. Komissio pitää kiinnostavana kuntien nykytilannetta unionissa tarkastelevaa tutkimusta ja niiden menetelmien ja keinojen vertailevaa analyysia, joita kunnat käyttävät kansalaisten odotuksiin reagoidakseen. Komissio ei kuitenkaan voi sitoutua asiaa koskevan ehdotuksen tekemiseen yhteisön tasolla eikä suunnittele tällaisen tutkimuksen toteuttamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2158/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Poliittinen mobilisointi.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2158/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Poliittinen mobilisointi Joitakin päiviä sitten Kreikan hallitus julisti merimiehiä vastaan poliittisen mobilisoinnin tukahduttaakseen heidän lakkoliikehdintänsä. Kun otetaan huomioon, että poliittinen mobilisointi - loukkaa henkilökohtaisen vapauden oikeuden ydintä (perustuslain 5 artikla), - on vastoin perustuslain 22 artiklan 4 kohdan säännöstä, jossa kielletään kaikki pakkotyön muodot, - rikkoo Euroopan ihmisoikeussopimusta, - on vastoin Kreikan vuonna 1961 ratifioimaa työtä koskevaa kansainvälistä yleissopimusta n:o 105, - on perustuslain mukaan sallittu vain maanpuolustuksen, luonnonkatastrofien tai kansanterveyden vaarantumisen aiheuttamissa hätätapauksissa, eikä lakkoliikehdintä kuulu näihin kategorioihin, - on vastoin perusoikeuskirjan tärkeimpiä artikloja, erityisesti: - 6 artiklaa jokaisella on oikeus vapauteen - 5 artiklaa ketään ei saa vaatia tekemään pakkotyötä tai muuta pakollista työtä - 12 artiklaa jokaisella on oikeus rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen erityisesti poliittisessa ja ammattiyhdistystoiminnassa, voisiko komissio tutkia, missä määrin poliittisen liikekannallepanon käytäntö lakkojen tukahduttamiseksi, käytäntö, johon Kreikan hallitukset ovat turvautuneet vuodesta 1981 alkaen yli kymmenen kertaa aina samasta syystä, on sopusoinnussa perusoikeuskirjan ja yhteisön antamien työntekijöiden oikeuksia koskevien julkilausumien ja julistusten sekä sosiaalisen vuoropuhelun kanssa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2002) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin syyskuun 2002 I istuntojakson kyselytunnilla Konstantinos Alyssandrakisin esittämään suulliseen kysymykseen H-0596/02(1). (1) Kirjallinen vastaus annettu 3.9.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1065/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle. USA:han kohdistuvat vastatoimet.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0079 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1065/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (17. huhtikuuta 2002) Aihe: USA:han kohdistuvat vastatoimet Katsooko neuvosto, että turvallisuuden parantamiseksi matkustusasiakirjoihin on tarpeen liittää sormenjälkiä, verkkokalvon rakennetta tms. biometristä tietoa? Jos katsoo, niin mihin toimiin on ryhdytty tällaisen tiedon lisäämiseksi EU:n passeihin? Jos ei katso, mihin USA:n viranomaisiin kohdistuviin vastatoimiin se aikoo ryhtyä heidän ehdotettuaan jättää USA:n viisumivapausohjelman ulkopuolelle sellaiset maat, joiden passit eivät täytä edellä mainittuja vaatimuksia, sillä toimenpide on luonteeltaan kaupan tekninen este, jolla ehkäistään EU:n kansalaisten vapaa liikkuminen Yhdysvaltoihin, kun taas vastaavasti USA:n kansalaisten matkustamista EU:hun ei rajoiteta? Vastaus (30. syyskuuta 2002) Asiakirjaväärennösten torjunnasta vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset pyrkivät parhaillaan muun muassa parantamaan matkustusasiakirjoja siten, että samannäköisten väärennösten tekeminen vaikeutuu, ja helpottamaan automaattista rajavalvontaa lisäämällä biometristä tietoa tällaisiin asiakirjoihin. Komissio ei ole tähän mennessä toimittanut neuvostolle yhtään arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen suuntaista aloitetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0692/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Berlaymont-rakennuksen korjaustöihin liittyvät tarkastuskertomukset.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0692/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (5. maaliskuuta 2002) Aihe: Berlaymont-rakennuksen korjaustöihin liittyvät tarkastuskertomukset Kirjallisessa kysymyksessäni P-0571/01(1) pyysin komissiota toimittamaan Ernst & Youngin luottamukselliset tarkastuskertomukset, jotka koskevat Berlaymont-rakennuksen korjaustöitä. Komission puheenjohtaja ilmoitti 3. huhtikuuta 2001 antamassaan vastauksessa, että kertomukset oli jo toimitettu talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle vuoden 1999 vastuuvapauden käsittelyä varten. Pitää paikkansa, että varapuheenjohtaja Kinnock ja komission jäsen Schreyer ovat toimittaneet kertomukset 9. helmikuuta 2001 talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle ja edellyttäneet samalla, että ne saa antaa ainoastaan vuoden 1999 vastuuvapausmietinnön esittelijälle. Onko komissio nyt valmis kumoamaan parlamentin ja komission puitesopimuksen soveltamiseen kuuluvan velvoitteen ja mahdollistamaan sen, että kaikki talousarvion valvontavaliokunnan jäsenet saavat tutustua asiakirjoihin parlamentin työjärjestyksen liitteen VII mukaisesti? (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 226. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2002) Komissio katsoo, että syyt, joiden vuoksi kertomukset toimitettiin täysin luottamuksellisesti vain talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle ja vuoden 1999 vastuuvapausmietinnön esittelijälle, ovat edelleen pätevät.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1134/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Maataloustukien hallinnointikustannukset.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0152 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1134/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (22. huhtikuuta 2002) Aihe: Maataloustukien hallinnointikustannukset Kreikkalaisille tuottajille ja karjankasvattajille maksettavien EMOTR:n tukien hallinnointityö (todisteena olevien asiakirjojen kerääminen ja talletus jne.) tehdään osuustoimintajärjestöjen ja tuottajaryhmien kautta. Koska maataloustukien maksamisen hallinnointi aiheuttaa kustannuksia, kysyn komissiolta: 1. Voidaanko yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tai muiden yhteisten markkinajärjestelyjen kautta annettavien tukien maksamisen aiheuttamia menoja rahoittaa? Onko tällaista rahoitusta myönnetty tähän mennessä ja mille tahoille? 2. Myönnetäänkö maksajavirastolle (Opekepe) rahoitusta tukien hallinnoinnin aiheuttamien kustannusten perusteella? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 2002) 1. Yhteisö ei rahoita parlamentin jäsenen mainitsemien yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän kautta maksettavista tuista aiheutuvia hallinnollisia menoja. Joissakin toisissa markkinajärjestelyissä säädetään kuitenkin selkeästi kiinteästä summasta tai prosenttiosuudesta kattamaan hallinnolliset menot esitetyllä tavalla. Esimerkiksi neuvoston 22. syyskuuta annetussa rasva-alan yhteisestä markkinajärjestelyä koskevassa asetuksessa N:o 136/66/ETY(1) säädetään, että oliiviöljyn tuotantotuesta 0,8 % voidaan pidättää tuen maksusta aiheutuviin hallinnollisiin menoihin. 2. Kreikkalaiselle maksajavirastolle (Opekepe) ei myönnetä yhteisön rahoitusta tukien hallinnosta aiheutuviin kustannuksiin. (1) EYVL P 172, 30.9.1966.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1266/02 esittäjä(t): Heinz Kindermann (PSE) komissiolle. Euroopan ankeriaskannan suojelu ja lasiankeriaan pyynti.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1266/02 esittäjä(t): Heinz Kindermann (PSE) komissiolle (6. toukokuuta 2002) Aihe: Euroopan ankeriaskannan suojelu ja lasiankeriaan pyynti Ankerias (anguilla anguilla) on tärkeä osa Euroopan kalakantaa, ja sen taloudellinen arvo monen Euroopan unionin jäsenvaltion kalataloudessa on merkittävä. Viime vuosikymmeninä sisävesien ankeriaskannat ovat kuitenkin olleet voimakkaassa laskussa, niin että laji täytyy luokitella uhanalaiseksi. Koska ankeriaiden keinotekoisessa lisäämisessä ei toistaiseksi ole onnistuttu, sisävesien ankeriaskantojen vahvistamiseksi on tällä hetkellä olemassa kaksi vaihtoehtoa: luonnollinen kasvu ja rannikolta pyydettyjen lasiankeriaiden istutus. Suuri osa Euroopan rannikoilta pyydetyistä lasiankeriaista menee kuitenkin suoraan kulutukseen tai viedään Aasiaan sikäläisen kalanviljelyn tarpeisiin. Onko komissio tietoinen edellä kuvatusta ongelmasta? Mitä komissio on tehnyt Euroopan ankeriaskannan suojelemiseksi? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tulevaisuudessa? Olisiko syytä harkita, että lasiankeriaan pyynti suoraa kulutusta ja Aasiaan suuntautuvaa vientiä varten kiellettäisiin kokonaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2002) Komissio on täysin tietoinen eurooppalaisen ankeriaan merkityksestä kalavarana ja osana Euroopan luonnonperintöä ja on huolissaan Euroopan ankeriaskantojen suojelun nykytilasta. Vaikka syitä ankeriaskannan pienenemiseen ei täysin tiedetäkään, voidaan kuitenkin olettaa, että liiallinen kalastuspaine ja elinympäristön huonontuminen ovat vaikuttaneet tilanteeseen. Onkin siis tarpeen ryhtyä toimiin näiden kahden tekijän muuttamiseksi, jotta voidaan taata lajin säilyttäminen ja kestävä hyödyntäminen. Komissiota on pyydetty antamaan ehdotus Euroopan ankeriaiden säilyttämistoimista. Komissio valmistelee toimintasuunnitelmaa, joka esitellään neuvostolle ja parlamentille syksyllä 2002. Toimintasuunnitelmassa analysoidaan Euroopan ankeriaiden hoitoon liittyviä biologisia ja oikeudellisia ongelmia ja tutkitaan mahdollisuuksia hoitaa lajia asianmukaisella tavalla. Komissio aikoo keskustella toimintasuunnitelmassa esitetyistä ajatuksista neuvoston ja parlamentin kanssa, minkä jälkeen se antaa tarkat ehdotukset hoitotoimenpiteiksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0421/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Linda Senebergiä koskevien kurinpitotoimien jatkaminen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0043 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0421/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (21. helmikuuta 2002) Aihe: Linda Senebergiä koskevien kurinpitotoimien jatkaminen Ylisyyttäjä van der Kwast päätti 21. tammikuuta 2002 olla syyttämättä komission Tukholman tiedotustoimiston entistä johtajaa L.S.ia rikoksesta. Kaksi Stenebergin työtoveria on kuitenkin asetettu syytteeseen. Miten L.S.iä ja hänen työtovereitaan koskevien kurinpitotoimien tutkimus edistyy komissiossa? Milloin tutkimus arvioidaan saatavan päätökseen? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (14. toukokuuta 2002) Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) komission Tukholman-edustustoa koskevan kertomuksen seurauksena käynnistettiin kolme kurinpitomenettelyä. Kurinpitolautakunnat ovat nyt esittäneet lausuntonsa kaikista kolmesta tapauksesta, ja lausunto kolmannesta tapauksesta esitettiin nimittävälle viranomaiselle 10. huhtikuuta 2002. Kun kurinpitolautakuntien lausunnot on saatu kaikissa kolmessa kyseisessä tapauksessa, nimittävä viranomainen tekee lopulliset päätöksensä lähitulevaisuudessa. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, tämä prosessi muuttuisi, jos Ruotsin viranomaiset vahvistaisivat kirjallisesti aikovansa nostaa rikossyytteen yhtä näistä virkamiehistä vastaan, koska silloin olisi sovellettava henkilöstösääntöjen 88 artiklan 5 kohtaa, eikä nimittävä viranomainen voisi tehdä lopullista päätöstään, ennen kuin jäsenvaltion tuomioistuin on antanut lopullisen tuomionsa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1958/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Kestävän ydinvoiman määrittely.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0251 - 0251



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1958/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Kestävän ydinvoiman määrittely Kun otetaan huomioon komission 17. kesäkuuta 2002 julkaisema lehdistötiedote IP/02/872, jonka mukaan juuri hyväksytty Euratom-tutkimuspuiteohjelma määrittää uudet suuntaviivat eurooppalaiselle ydintutkimukselle vuosina 20022006, ja ohjelmassa, jonka kokonaisbudjetti on 1 230 miljoonaa euroa, käsitellään kaikkia keskeisiä kysymyksiä kestävän ydinvoiman edistämiseksi Euroopassa, voiko komissio esittää kestävää ydinvoimaa koskevan määritelmänsä? Kun otetaan huomioon se, että tämän sukupolven aikana syntyvän radioaktiivisen jätteen pitkän aikavälin käsittelyyn liittyvä vastuu on tulevilla sukupolvilla, voiko komissio selittää, miten tämä vastaa kestävään kehitykseen liittyvää sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden periaatetta? Philippe Busquinin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1958/02 ja E-1960/02 (9. elokuuta 2002) Ydinvoiman kestävä käyttö tarkoittaa sitä, että polttoainetta on saatavana pitkällä aikavälillä kohtuulliseen hintaan ja että alan tekniikalla ei ole vahingollisia vaikutuksia ympäristöön tai yhteiskuntaan. Euratomin puiteohjelmassa tehtävä tutkimus edistää omalta osaltaan ydinfuusiotekniikan kehittämistä ja takaa ydinfission turvallisen käytön jatkossakin. Ydinenergiantuotannossa kuten miltei kaikessa teollisessa toiminnassa syntyy jätettä. Ydinenergia-alalla jäte on radioaktiivista ja sitä on käsiteltävä asianmukaisesti. Osa jätteestä on hyvin pitkään radioaktiivista, ja se on varastoitava turvallisesti kymmenien tuhansien vuosien ajaksi. Tällaista jätettä on kuitenkin vähän, ja se voidaan eristää täysin ihmisistä ja ympäristöstä sellaisin kustannuksin, jotka ydinenergia-ala kestää. Yksi jätehuollon periaatteista on, että tuotantoteollisuuden joka siis saa hyödyn ydinenergiasta on myös huolehdittava syntyvistä jätteistä. Tärkein erittäin vaarallisen radioaktiivisen jätteen loppusijoitustapa on hautaaminen tiiviisti suljetuissa säilytysastioissa syvälle maan alle kallioperään. Tutkimuksia jatketaan kuitenkin uusien keinojen löytämiseksi, joilla voidaan vähentää pitkäikäisten radionuklidien osuutta jätteessä ennen sen loppusijoitusta. Euratomin kuudennessa puiteohjelmassa tutkitaan sekä loppusijoitusta että toksisuuden vähentämismenetelmiä. Jäsenvaltiot ovat edistyneet hyvin tässä tutkimuksessa. Ydinlaitosten radioaktiivisten nestemäisten ja kaasupäästöjen on oltava Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen III luvussa määrättyjen turvallisuutta koskevien perusnormien mukaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1086/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön kolmannesta tukikehyksestä rahoitettavien maatalouden kehittämistä ja kalastusta koskevien ohjelmien edistyminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1086/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Yhteisön kolmannesta tukikehyksestä rahoitettavien maatalouden kehittämistä ja kalastusta koskevien ohjelmien edistyminen Kreikassa 1. Pitääkö komissio tyydyttävänä yhteisön kolmannesta tukikehyksestä rahoitettavien maatalouden kehittämistä ja kalastusta koskevien ohjelmien toteutuksen aloittamista Kreikassa? 2. Mistä todetut ongelmat johtuvat? 3. Mikä on sen arvio näiden ohjelmien edistymisestä Kreikassa suhteessa vastaaviin ohjelmiin muissa EU:n jäsenvaltioissa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2002) Komissio hyväksyi 4. huhtikuuta 2001 maaseudun kehittämistä koskevan vuosien 20002006 kansallisen toimenpideohjelman (NOP) ja 28. maaliskuuta 2001 kalastusta koskevan vuosien 20002006 kansallisen toimenpideohjelman. Vastaavat ohjelma-asiakirjojen täydennykset hyväksyttiin 2. heinäkuuta 2001 ja 8. kesäkuuta 2001. Vaikka Kreikka oli yksi viimeisistä 15 jäsenvaltion joukossa hyväksyessään ohjelma-asiakirjat, komissio katsoo, että havaitut viivästymiset ovat jossakin määrin perusteltavissa. 2. Maatalousalalla havaittiin joitakin järjestelmällisiä heikkouksia viivästysten lisäksi tarkastuskäynnin aikana ja komission muiden yhteyksien kautta. Kreikan viranomaisille ilmoitettiin puutteista, joista tärkeimpiä olivat seuraavat: asianmukaisten tilojen puute ohjelmakauden alussa, hallintoviranomaisen henkilöstön riittämättömyys, asianmukaisten täytäntöönpanomekanismien heikkous (myös alueellisella ja yksiköiden tasolla) sekä useat muut hallinnolliset ja logistiset puutteet. On kuitenkin korostettava sitä, että täytäntöönpano on nyt nopeutunut ja että ohjelmassa on edistetty vuoden 2002 alkupuolesta lähtien. Kalastusalalla viivästys ohjelman mukaisen julkisen tuen saamisessa johtuu siitä, että on noudatettava sisäisiä menettelyjä, joilla hyväksytään kansallinen lainsäädäntö ja yksittäiset hankkeet. Tämän viivästyksen on tarkoitus vähentyä vuoden 2002 toisesta puoliskosta lähtien. 3. Komissio katsoo, että on ennenaikaista arvioida edistymistä sekä maaseudun kehittämistä koskevassa vuosien 20002006 kansallisessa toimenpideohjelmassa että kalastusta koskevassa vuosien 20002006 kansallisessa toimenpideohjelmassa verrattuna vastaaviin ohjelmiin muissa jäsenvaltioissa. Arviointi saattaa olla mahdollista vuoden 2004 alkupuolella suunniteltavaksi tapahtuvan väliarvioinnin yhteydessä, kun komissio vastaanottaa asianmukaiset kertomukset, joissa tehdään katsaus edistymisestä ja saavutetuista tuloksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0392/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Sotavankeja koskevien Geneven yleissopimusten soveltaminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0392/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (20. helmikuuta 2002) Aihe: Sotavankeja koskevien Geneven yleissopimusten soveltaminen Katsooko komissio, että al-Qaidan kaltaisten terroristijärjestöjen jäsenet voidaan luokitella sotavangeiksi sotavankien kohtelua koskevan vuoden 1949 Geneven yleissopimuksen mukaisesti, kun pidetään mielessä I osan 4 artiklaan sisältyvä vaatimus, että sotavankien on kuuluttava johonkin seuraavista ryhmistä: selkkauksen osapuolen aseellisissa voimissa palvelevat sekä ne, jotka palvelevat sanottujen aseellisten voimien osana olevissa miliisijoukoissa tai vapaaehtoisjoukoissa tai henkilöt, jotka palvelevat muissa jollekin selkkauksen osapuolista kuuluvissa ja oman alueensa, vaikka se olisi vallattukin, ulko- tai sisäpuolella toimivissa miliisi- tai vapaaehtoisjoukoissa, järjestettyjen vastarintaliikkeiden joukot niihin luettuina, mikäli nämä miliisi- ja vapaaehtoisjoukot, sanotut vastarintaliikkeet mukaan lukien, täyttävät muun muassa seuraavat ehdot: - niillä on määrätty ja välimatkan päästä erotettavissa oleva tunnusmerkki; - ne mukautuvat sotatoimissaan sodan lakeihin ja tapoihin? Vai katsooko komissio, että Yhdysvaltain hallitus on oikeassa sanoessaan, että tällä hetkellä Yhdysvaltain Guantanamo Bayn laivastotukikohdassa pidetyt vangit jäävät sotavangin määritelmän ulkopuolelle ja heitä voidaan näin ollen kuulustella, joskin heitä on kohdeltava inhimillisesti tavanomaisen kansainvälisen oikeuden mukaisesti? Christopher Pattenin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0237/02 ja E-0392/02 (7. maaliskuuta 2002) Komission asia ei ole päättää siitä, kuuluuko joidenkin yksittäisten vankien kohtelu Geneven sopimuksen soveltamisalaan. Komissio panee kuitenkin merkille Yhdysvaltain 7. helmikuuta antaman ilmoituksen, jonka mukaan Guantanamo Bayn sotilastukikohdassa (Camp X-Ray) oleviin Taleban-taistelijoiksi luokiteltuihin vankeihin sovelletaan Geneven sopimusta. Yhdysvallat katsoo silti edelleen Al-Qaeda-liikkeeseen kuuluvien vankien jäävän sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio toteaa lisäksi, että Yhdysvallat on pyrkinyt kohtelemaan kaikkia vankeja Geneven sopimuksen vaatimusten mukaisesti ja että se on hyväksynyt suurimman osan kansainvälisen Punaisen Ristin suosituksista, jotka koskevat vankien olosuhteiden parantamista. Komissio toteaa myös, että Camp X-Ray -leirillä vierailleet Punaisen Ristin kansainvälisen komitean ja Ison-Britannian hallituksen edustajat ovat vahvistaneet, että vankeja kohdellaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti. Komissio seuraa vankien kohtelun kehittymistä vankien siirtämisen ja Camp X-Ray -leirillä vangittuna olemisen aikana olemalla tiiviisti yhteydessä jäsenvaltioiden viranomaisiin ja valtiosta riippumattomiin järjestöihin, joilla on pääsy vankileirille. Tämän lisäksi unioni käy Yhdysvaltain kanssa säännöllistä vuoropuhelua ihmisoikeuskysymyksistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1215/02 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle. Uutettu oliiviöljy.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0160 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1215/02 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle (29. huhtikuuta 2002) Aihe: Uutettu oliiviöljy Espanjalaisesta uutetusta oliiviöljystä löytyneen alfabentsopyreenin aiheuttaman elintarvikekriisin takia sekä saastuneet että puhtaat uutettua oliiviöljyä valmistavat laitokset ovat kärsineet huomattavia tappioita. Tappioiden lieventämiseksi ja helpottaakseen alaa selviytymään kriisistä Espanjan hallitus on myöntänyt kansallisia tukia. Komissio on ottanut nämä tuet tarkastelun kohteeksi. Voisiko komissio ilmoittaa, mikä on asian tämänhetkinen tila ja milloin Espanjan hallitus ilmoitti näistä tuista? Minkälaisen analyysin komissio tekee selvittääkseen, ovatko tuet EY:n perustamissopimuksessa säädettyjen valtiontukien mukaisia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 2002) Komissio ilmoitti Espanjalle 14. maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellään päättäneensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee oliivin puristemassaöljyn valmistukseen, jalostukseen ja pullotukseen erikoistuneita teollisuuslaitoksia varten Espanjassa käyttöönotettua tukijärjestelmää. Näistä tuista ilmoitettiin komissiolle 4. tammikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka oli vastaus komission esittämään lisätietopyyntöön. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoo menettelyn tässä vaiheessa, että kyseiset valtiontuet on tarkoitettu yritysten taloudellisen tilanteen parantamiseen; ne eivät kuitenkaan edistä alan kehitystä millään tavoin. Tästä syystä tuet saattavat olla toimintatukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. Lisäksi ne saattavat olla yhteisön sääntöjen (yhteinen markkinajärjestely) vastaisia. Menettelyn aloittamisen jälkeen Espanja ja kolmannet osapuolet voivat esittää huomautuksensa. Komissio tekee tämän jälkeen päätöksen siitä, voidaanko tukia pitää yhteismarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kannalta soveltuvina.