ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2440/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Egeanmeren saarten perusrakennehankkeet Kreikalle suunnattuun toiseen yhteisön tukikehykseen kuuluvissa alueellisissa toimintaohjelmissa ja erityisesti pohjoisen ja eteläisen Egeanmeren saarten vastaavissa alaohjelmissa 1 (matkailun kehittäminen) määrätään perusrakennehankkeiden rahoittamisesta saarten satamissa ja venesatamissa. Ottaen huomioon, että alaohjelmia on toteutettu vuodesta 1994 lähtien komissiolta kysytään: 1. Missä vaiheessa edellä mainittujen alaohjelmien fyysisten kohteiden toteuttaminen on? 2. Kuinka suuri osa alaohjelmille varatuista määrärahoista on otettu käyttöön? 3. Jos määrärahojen käyttöönotossa on ilmennyt viivytyksiä, mitkä ovat tärkeimmät syyt viivytykseen kunkin alaohjelman kohdalla? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Yhteisön tukikehykseen kuuluvan Kreikkaa vuosina 1994-1999 koskevan "eteläinen Egeanmeri" -toimenpideohjelman alaohjelmassa 1 pyritään ensisijaisesti matkailun kehittämiseen. Kesäkuun 1998 lopussa siinä oli otettu käyttöön 30,2 prosenttia suunnitelluista julkisista varoista. Suurimmassa osassa hankkeita perusrakennetyöt ovat käynnissä, joten Kreikan viranomaiset voivat piakkoin aloittaa tarjouskilpailut yksityisellä sektorilla, jonka tuoma pääoma on erittäin tärkeä. Kyseisten viranomaisten mukaan näissä alaohjelmissa ei pitäisi tapahtua suurempia viivytyksiä. Yhteisön tukikehykseen kuuluvan Kreikkaa samoina vuosina koskevan "pohjoinen Egeanmeri" -toimenpideohjelman alaohjelmassa 1 pyritään toteuttamaan matkailun kehittämistä edistäviä perusrakenteita. Heinäkuun 1998 lopussa siinä oli otettu käyttöön 23,4 prosenttia varoista. Alussa edistyminen oli hitaampaa erityisesti hallinnollisten vaikeuksien vuoksi, mutta nyt suurin osa hankkeista on käynnissä.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2283/98 esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Kirkkojen kolehtien verotus Eri kirkko- ja uskontokunnille annettavat kolehdit ja vastaavat lahjoitukset ovat eri maissa perinteisesti olleet saajalleen verovapaata tuloa. Näin on voitu taata eri uskontokuntien laajamittainenkin toiminta niille kuuluvilla aloilla. Ranskassa on nyttemmin Haut-de-Seine Sud Direction de Fiscal Services -virasto asettanut veron Jehovan todistajille annetuista kolehdeista, joiden määrä antajaa kohden on keskimäärin 26 frangia kuukaudessa. Kun vastaavaa veroa mitä ilmeisemmin ei ole asetettu muitten uskontokuntien ja kirkkojen maksettavaksi, sotii toimenpide mm. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen kannanottoa vastaan. Se saattaa muodostaa myös ennakkotapauksen, joka voi levitä eri maihin ja eri uskontokuntiin. Asia kiinnostaa näin ollen myös muuta uskoa tunnustavia ihmisiä, kuten allekirjoittanuttakin. Tiedustelen arvoisalta komissiolta, mitä se katsoo voivansa tehdä mainitun epäkohdan pikaiseksi poistamiseksi mm. niiden tasa-arvoa ja ihmisoikeuksia koskevien päätösten perusteella, joita on kirjattu EU:n eri asiakirjoihin ja jotka koskevat kaikkia jäsenmaita, myös Ranskaa. Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1998) Komissio muistuttaa, että nykyisen yhteisön lainsäädännön mukaan jäsenvaltiot voivat periaatteessa vapaasti päättää lahjoituksia koskevien verojen määristä ja soveltamissäännöistä. Komission mielestä tapauksessa, jota esitetty kysymys koskee, ei siis rikota voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien tietojen osalta komissio muistuttaa, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen on taattu laajalti jäsenvaltioissa, niin jäsenvaltioiden sisällä sisäisillä muutoksenhakumenettelyillä kuin niiden ulkopuolella niillä menettelyillä, joista on määrätty Euroopan neuvoston tekemässä yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2184/98 esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Kirjojen kiinteistä hinnoista tehdyn tutkimuksen laatija Neuvosto teki 22. syyskuuta 1997 päätöksen rajojen yli sovellettavista kirjojen kiinteistä hinnoista Euroopan kielialueilla(1). Päätöksessään neuvosto kehottaa komissiota "selvittämään 128 artiklan 4 kohdan merkitystä perustamissopimuksen niiden artiklojen täytäntöönpanemisen kannalta, jotka voivat koskea rajojen yli sovellettavia kirjojen kiinteitä hintoja, ja ilmoittamaan tarvittaessa keinot, joiden avulla kirjojen kiinteitä hintoja koskevia sääntelyjä tai sopimuksia olisi mahdollista soveltaa yhtenäisellä kielialueella". Tämän lausunnon johdosta kysyn seuraavaa: Mille taholle komissio on antanut tehtäväksi kyseisen selvityksen laatimisen? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Aiheesta järjestettiin rajoitettu tarjouskilpailu vuoden 1997 marraskuussa; kilpailu perustui kiinnostuksenilmaisupyyntöön(2). Eri menettelyvaiheiden jälkeen valinnassa päädyttiin Euromonitor Consultancyn konsulttiin. (1) EYVL C 305, 7.10.1997, s. 2. (2) EYVL S 153, 8.8.1997.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2291/98 esittäjä(t): Maria Berger (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Perusteet sille, että tiedotus- ja viestintäkonsultin paikkaa ei myönnetty Wieniin Millä perustein tarjouspyynnön nro V/041/97 erää 15 ei myönnetty? Miksi tarjoajalle tai virallisten julkaisujen toimistolle ei tiedotettu tästä päätöksestä mahdollisimman pian asianmukaisten velvoittavien määräysten mukaisesti? Oliko tarjouspyynnön avulla haettujen palvelujen taloudellinen kate varmistettu tarjouspyynnön jättämisen ajankohtana? Kuinka monta tarjousta jätettiin erään 15? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Erää nro 15 (Wien) koskevaa tarjouskilpailua ei ole ratkaistu joko siitä syystä, että hakijat eivät täyttäneet kaikkia valintaperusteita, tai siksi, että tarjouksen ei katsottu olevan riittävä tarjouseritelmässä ja tarjouspyynnössä mainittujen ratkaisuperusteiden pohjalta. Tarjouksen tekijöille on sääntöjen mukaisesti ilmoitettu henkilökohtaisesti heitä koskevista menettelyn tuloksista. Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaan ilmoitus sääntöjen mukaisesti ja säädetyssä määräajassa sitten, kun kaikki vaadittavat edellytykset on täytetty. Tarjouskilpailuun esitettyjen suoritteiden taloudellinen kate oli varmistettu tarjouspyynnön jättämishetkellä. Erää nro 15 (Wien) varten saatiin tarjouspyynnön V/041/97 perusteella kolme tarjousta.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2486/98 esittäjä(t): Johann Kronberger (NI) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Matkapuhelinten terveysriskit Komissio on todennut useaan otteeseen olevansa tietoinen epäilyistä, joiden mukaan ionisoimattomalle sähkömagneettiselle säteilylle altistuminen on vaaraksi terveydelle. 1. Mihin toimiin tämän havainnon perusteella on toistaiseksi ryhdytty? 2. Onko käynnistetty tutkimuksia ennalta-arvaamattomien riskien selvittämiseksi, jotta voidaan ryhtyä vastaaviin toimiin kansalaisten terveyden suojelemiseksi? Tai onko asiaa koskevia tutkimustuloksia jo saatavilla? 3. Aikooko komissio saavuttaa esim. sallimalla lähetysmastojen pystyttämisen "rajoituksetta" (Itävallan nykyinen jakeluverkko kattaa tarpeen nelinkertaisesti(!)) status quo -tilanteen, jonka muuttaminen olisi erittäin hankalaa? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1998) 1. Viimeisin asiaan liittyvä aloite on ehdotus neuvoston suositukseksi väestön altistumisen rajoittamisesta taajuudeltaan 0 Hz - 300 GHz oleville sähkömagneettisille kentille(1). 2. Ehdotuksessa arvioidaan sähkömagneettisten kenttien akuuteista termisistä vaikutuksista saatua tieteellistä näyttöä ja kehotetaan jäsenvaltioita lisäämään tietämystä sähkömagneettisten kenttien terveysvaikutuksista. Keskeisiä ovat erityisesti muut kuin termiset vaikutukset, esimerkiksi mahdolliset syöpää aiheuttavat tai edistävät vaikutukset. Aiheeseen liittyvää tutkimusta tuetaan myös tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (TTK) koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta, ja komissiolla on jo käytettävissään tiedot nykyisistä tutkimuksista ja ehdotuksia uusiksi tutkimuksiksi. Valmistellessaan ehdotustaan neuvoston suositukseksi komissio pyysi lausunnon tieteelliseltä ohjauskomitealta, joka oli yksimielinen siitä, että sähkömagneettisten kenttien termisistä vaikutuksista on riittävästi tieteellistä näyttöä, jotta voidaan ehdottaa altistusrajoja akuuteille termisille vaikutuksille. Komitea piti kuitenkin lisätutkimuksia tarpeellisina asianmukaisen perustan luomiseksi muiden vaikutusten arvioinnille. 3. Komission ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista(2) kattaisi televiestintäalan, toisin sanoen suunnitelmat ja ohjelmat, jotka koskevat tukiasemien mastojen sijaintia. Tällä hetkellä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema asia kuuluu kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan, koska parlamentti ja neuvosto vasta neuvottelevat direktiiviehdotuksesta. (1) KOM(98) 268 lopullinen. (2) EYVL C 129, 25.4.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2799/98

esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) komissiolle

(17. syyskuuta 1998)

Aihe: Kosovon pakolaiset

Kosovon taistelujen seurauksena monet ovat paenneet kodeistaan. Osa pakolaisista, humanitaaristen järjestöjen mukaan "ehkä jopa 50 000" ihmistä, yöpyy nyt ulkona.

Tähän liittyen on huomattava seuraavaa:

- UCK yrittää estää albaanipakolaisia palaamasta takaisin kyliinsä. Poliisien johtamina takaisin palaavia pakolaiskolonnia ammutaan toisinaan.

- Elokuun puolivälissä Ibrahim Rugova, jonka kansainvälinen yhteisö hyväksyy albaanien johtajaksi, kielsi ensin pakolaisia palaamasta koteihinsa. Myöhemmin hän muutti kantaansa siten, että ihmiset voivat palata vain "kansainvälisten järjestöjen ohjaamina".

- Albaanien lehdet ovat kieltäytyneet julkaisemasta Serbian sisäministerin ilmoitusta, jossa albaanipakolaisia kehotetaan palaamaan koteihinsa.

Onko komissiokin sitä mieltä, että on tuomittavaa käyttää pakolaisia poliittisen ja julkisuushakuisen painostuksen välineenä?

Onko komissio valmis vaatimaan albaanien johtajilta, että he edistävät yhdessä viranomaisten kanssa ja tarvittaessa kansainvälisessä ohjauksessa pakolaisten palaamista koteihinsa mahdollisimman pian?

Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus

(21. lokakuuta 1998)

Yli 280 000 kosovolaista on joutunut siirtymään asuinsijoiltaan. Noin 200 000 henkilöä on joutunut siirtymään muualle Kosovon alueella, ja YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) arvion mukaan 50 000 heistä saattaa olla ilman suojaa. Luvut perustuvat arvioihin, koska asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden paikantaminen on vaikeaa, ja koska monet heistä ovat joutuneet siirtymään useaan otteeseen.

Komissio puoltaa voimakkaasti kaikkien pakolaisten ja asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden, etenkin ilman suojaa olevien, nopeaa ja turvallista paluuta koteihinsa. Laajamittaista paluuliikettä ei ole kuitenkaan tällä hetkellä odotettavissa serbien jatkuvien hyökkäyksien, turvallisuuden jatkuvan huononemisen ja kasvavan siviiliväestön hyökkäysten kohteeksi joutumisen johdosta. Siviiliväestön siirtymään pakottaneet uhat turvallisuudelle ovat edelleen olemassa, näiden henkilöiden kotien ja karjan tahallinen tuhoaminen jatkuu, minkä lisäksi he eivät ole vakuuttuneet siitä, että palaaminen olisi turvallista. Serbian asevoimat ovat jo hyökänneet kolmeen Serbian hallituksen nimeämästä yhdestätoista "paluukohteesta".

Talvi on jo alkanut vuoristoalueilla, joten kiireellisin tehtävä ei ole järjestää paluuliikettä alueille, joissa paluun edellytyksiä ei ole vielä järjestetty, vaan paikallisten humanitaarisen avun jakelupisteiden perustaminen inhimillisen katastrofin välttämiseksi.

Turvallisen paluun edellytyksenä on kuitenkin uskottava tulitauko, joka helpottaisi avustusjärjestöjen työtä ja saisi asuinsijoiltaan siirtymään joutuneet palaamaan koteihinsa.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2671/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Virkamiehille tarkoitetut yhteistyöohjelmat Tällä hetkellä on käynnissä 11 virkamiehiä koskevaa ohjelmaa, joilla pyritään edistämään erilaista toimintaa (koulutus, virkamiesvaihto, tiedonvaihto, yhteistyön parantaminen). Tämä yhteistyöohjelmien moninaisuus ei ole sopusoinnussa yhä uudelleen vaaditun avoimuuden, tehokkuuden ja unionin ja kansalaisten toisiinsa lähentämisen kanssa. Siksi monet eri tahot kritisoivat tällaista paloittelua. Tämän johdosta tiedustelen komissiolta: 1. Mitkä ovat yksittäisten ohjelmien tavoitteet ja mitä hyötyä niistä on? Miten yksittäiset ohjelmat eroavat toisistaan? 2. Aiotaanko ohjelmia muuttaa lähiaikoina? 3. Jos muutoksia suunnitellaan, millaisia ne ovat? 4. Jos ohjelmia ei aiota muuttaa, miksi muuttamista ei pidetä tarkoituksenmukaisena? 5. Koska jäsenehdokasvaltiot voivat jo osittain osallistua näihin ohjelmiin, tiedustelen lisäksi: Voisiko komissio kertoa yksityiskohtaisesti, mihin ohjelmiin osallistuu jo nyt virkamiehiä Keski- ja Itä-Euroopan maista? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 1998) Komissiossa on ollut jo noin 20 vuotta käytössä vaihto-ohjelma, jonka kautta komission virkamiehet ovat voineet toimia jäsenvaltioiden, yhteisön ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten organisaatioiden hallinnoissa. Vaihtojen päätarkoituksena on kehittää yhteisön, yhteisön ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten organisaatioiden välistä yhteistyötä tiettyjen yhteisön politiikkojen täytäntöönpanossa (varsinkin ympäristö-, liikenne- ja rakennerahastopolitiikka) ja yhteisön aloitteiden koordinointia kansainvälisellä tasolla. Komission vuonna 1995 vahvistaman ja äskettäin muutetun (24. heinäkuuta 1998) uuden järjestelmän tavoitteena on järkeistää vaihtoa. Tähän pyritään lyhentämällä vaihdon enimmäiskestoa kolmesta kahteen vuoteen, rajaamalla yhdeksään kuukauteen aika, jona virkamatkojen päivärahaa maksetaan, soveltamalla henkilöstösääntöjen liitettä X yli yhdeksän kuukautta kestäviin vaihtoihin yhteisön ulkopuolella, poistamalla tällä hetkellä puheenjohtajamaana toimivan jäsenvaltion pyynnöstä mahdollisuus vaihtoon jäsenvaltioiden pääkaupungeissa (nykyisin vaihto tapahtuu Brysselissä virkamiehen kotimaan pysyvässä edustustossa) sekä kieltämällä vaihdon jatkaminen, jos sitä on alunperin pyydetty alle yhdeksäksi kuukaudeksi. Tätä järjestelyä voidaan soveltaa myös Keski- ja Itä-Euroopan maihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2421/98

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle

(30. heinäkuuta 1998)

Aihe: Parkinsonin tauti ja Euroopan unionin viides T& K-puiteohjelma

Euroopassa on tällä hetkellä 650 000 perhettä, joissa kärsitään Parkinsonin taudista. Vuonna 2008 tämä luku saattaa olla 1 200 000. Nämä hälyttävät tiedot aiheuttavat sen, että Parkinsonin taudin tieteelliseen tutkimukseen suunnattujen ohjelmien rahoitusta on lisättävä.

Voisiko komissio kertoa, mitkä ovat ne viidennen T& K-puiteohjelman konkreettiset budjettikohdat, joista Parkinsonin taudin kanssa toimivat järjestöt voisivat hyötyä? Kuinka paljon komissio aikoo osoittaa budjetista näille kohdille? Aikooko komissio toteuttaa viidennen T& K-puiteohjelman ulkopuolella mitään erityistoimia, jotka keskittyvät Parkinsonin taudin tieteelliseen tutkimukseen?

Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus

(5. lokakuuta 1998)

Neuvoston viidennen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn puiteohjelman (TTK-puiteohjelma)(1) valmistelun yhteydessä komissio on ehdottanut etusijalle asetettavaksi useita tutkimuskohteita, jotka mahdollistaisivat suoran tuen Parkinsonin taudin kliiniselle ja epidemiologiselle tutkimukselle. komission ehdotuksessa tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan alalla(2) käsitellään Parkinsonin tautia, sen ennaltaehkäisyä ja uusia hoitomuotoja edistämällä avaintoiminnon Vanheneva väestö puitteissa sellaisten ikäsidonnaisten sairauksien ja terveysongelmien tutkimusta, joihin liittyy korkea kuolleisuus.

Myös yleiset TTK-toimet, joissa tutkitaan kroonisia tauteja ja erityisesti neurologisia kysymyksiä ja hermostollisia häiriöitä, tukevat ponnisteluja Parkinsonin tautia koskevan ymmärryksen lisäämiseksi.

Komissio on ehdottanut elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan alan erityisohjelman budjetiksi 2 635 miljoonaa ecua, josta 7,6 % ehdotetaan suunnattavaksi avaintoimintoon Vanheneva väestö ja 20,6 % yleisiin TTK-toimiin. Koska neuvoston ja parlamentin välillä on viidennen puiteohjelman rahoitusta ja sen jakautumista koskevia mielipide-eroja, rahoituksen lopullinen taso määrittyy sovittelumenettelyn tuloksena. Komissio tukee ponnisteluja tyydyttävän kompromissin saavuttamiseksi.

Yhteisön suunnitelmissa ei ole rahoittaa Parkinsonin taudin tutkimusta viidennen puiteohjelman ulkopuolella.

(1) KOM(97) 142 lopullinen.

(2) EYVL C 260, 18.8.1998.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2678/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Ympäristörikollisuus Järjestäytyneen rikollisuuden vastainen taistelu on entistä voimakkaammin yksi Euroopan unionin pääteemoista. Vallitsee yksimielisyys siitä, että tätä uhkaa vastaan on taisteltava yksin ja yhdessä. Cardiffin huippukokouksen loppupäätelmissä todettiin, että ympäristörikollisuus on vakava ja huomattava ongelma, joka edellyttää toimia. 1. Mitä konkreettisia asiaan liittyviä toimia komissio on suunnitellut? 2. Millaisista yksittäisistä toimista on kyse? 3. Miten toimet vaikuttavat kysymyksiin, jotka liittyvät jäsenvaltioissa toteutettaviin rikosoikeudellisiin menettelyihin? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Komissio yhtyy Cardiffissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin tiiviimmän eurooppalaisen yhteistyön tarpeesta ympäristörikollisuuden torjumiseksi. Tältä osin se tarkastelee mielenkiinnolla yhteisiä kriminalisointeja koskevia ehdotuksia, jotka Tanskan oikeusministeri esitti toukokuussa 1998 järjestetyssä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksessa. Tällaisilla toimenpiteillä helpotetaan oikeudellista yhteistyötä ja estetään joidenkin yritysten hyötyminen rikoslainsäädäntöjen välisistä eroavaisuuksista ympäristön kustannuksella. Komissio arvioi puolestaan, että tätä aloitetta on aiheellista täydentää tiedonannolla, jonka tavoitteena on lujittaa ympäristörikollisuuden torjuntaa, joka pitäisi sisällään erityisesti tietojenvaihtoon, koulutukseen, tutkimuksiin ja ennaltaehkäisyyn liittyviä näkökohtia sekä oikeudellisia kysymyksiä, esimerkiksi nykyisten lainsäädäntöjen parempi noudattaminen. Kuten yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa koskevassa komission tiedonannossa(1) mainittiin, komissio suunnittelee sisällyttävänsä ympäristöalan lainsäädäntöehdotuksiinsa erityissäännöksiä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi määrättävä täytäntöönpanotoimiinsa liittyvistä seuraamuksista, rikosoikeudelliset seuraamukset mukaan luettuna, joita langetetaan näiden toimien rikkomisista. (1) KOM(96) 500 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2743/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (3. syyskuuta 1998) Aihe: Euron painaminen Valuutan kuljettaminen ja säilyttäminen on tunnetusti vaarallista ja riskialtista liiketoimintaa, kuten voidaan päätellä työtaistelusta, joka sai alkunsa turvamiehiin kohdistuneesta väkivallasta Belgiassa. Ottaen huomioon nämä turvatoimiin liittyvät vaarat Belgian kaltaisessa varsin rauhallisessa maassa ja valuuttakuljetusten hyvin suuret kustannukset, katsooko komissio, että euroa olisi painettava vain Euroopan unionin sisällä? Jos katsoo, niin mitä suunnitelmia se on tehnyt tai aikoo tehdä varmistaakseen, että näin tapahtuu? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 a artiklan 1 kohdan mukaisesti vain Euroopan keskuspankki (EKP) ja kansalliset keskuspankit voivat laskea liikkeeseen euroseteleitä. EKP:lla on kuitenkin yksinoikeus antaa lupa setelien liikkeeseen laskemiseen. Euroseteleiden teknistä valmistusprosessia valvoi Euroopan rahapoliittinen instituutti (ERI) EKP:n perustamiseen asti 1. kesäkuuta 1998. Tehtävä siirtyi sen jälkeen EKP:lle. EKP:n toimittamien tietojen mukaan 13 jäsenvaltiolla on oma setelipaino. Ne kaksi jäsenvaltiota, joilla ei ole omaa painolaitosta, hankkivat setelinsä yksityisiltä eurooppalaisilta setelipainoilta. Kuten EKP:n johtokunta päätti kesäkuussa 1998, euroseteleiden painaminen ensimmäistä jakelua varten tapahtuu kansallisella tasolla näissä samoissa setelipainoissa. Valtiot voivat kuitenkin tehdä poikkeuksellisesti kahdenvälisiä sopimuksia sellaisten seteleiden painamisesta, joita kyseisessä jäsenvaltiossa tarvitaan todennäköisesti erittäin pieni määrä. Jäsenvaltiot voivat laskea liikkeeseen metallirahoja (105 a artiklan 2 kohta). Kansalliset rahapajat vastaavat eurokolikkojen lyönnistä. Koska valmistusprosessi tapahtuu pääosin kansallisella tasolla, euron seteleiden ja kolikkojen kuljetukset - ja näin ollen kuljetuksiin liittyvät riskit ja kustannukset - ovat varsin rajallisia.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2984/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Irlannin moottoriajoneuvovakuutuksia koskevat poikkeukset Voiko komissio kertoa, vaikuttavatko Irlannin moottoriajoneuvovakuutuksiin EU:n kilpailupolitiikan tai muun lainsäädännön poikkeukset, ja voiko komissio ilmoittaa, koska tällaiset poikkeukset päättyvät? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-2983/98 ja E-2984/98 (4. joulukuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2606/98 esittäjä(t): David Hallam (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Työaikadirektiivin täytäntöönpano Jos Yhdistynyt kuningaskunta panee työaikadirektiivin täytäntöön 14 päivän mukaisesti eikä suositellun 7 päivän mukaisesti tarkoittaa se, että työntekijöitä voidaan pyytää työskentelemään keskeytyksettä 12 päivän ajan ilman sunnuntai- tai muita pyhäpäivätaukoja. Rikkooko Yhdistynyt kuningaskunta tällöin direktiiviä ja poikkeaako sen käytäntö muiden jäsenvaltioiden tavasta soveltaa direktiiviä? Mitkä ovat muiden jäsenvaltioiden tähän mennessä valitsemat suositusajat? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1998) Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY(1) 16 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat määrätä 5 artiklan (viikottainen lepoaika) soveltamiseksi vertailujakson, joka on enintään 14 päivää. Koska Euroopan yhteisöjen tuomioistuin kumosi asiassa C-84/94(2) sunnuntailepoa koskevan 5 artiklan 2 kohdan, mikään ei estä jäsenvaltioita hyväksymästä viikottaisen lepoajan osalta 14 päivän vertailujaksoa. Tilanne eri jäsenvaltioissa vaihtelee huomattavasti ja on erittäin monimutkainen. Joissakin jäsenvaltioissa sunnuntaita pidetään periaatteessa viikottaisena lepoaikana. Sunnuntaityö on kuitenkin sallittua useilla aloilla ja useissa työtehtävissä niissäkin jäsenvaltioissa, joissa on sunnuntaityötä koskevia säännöksiä. Komissio tarkastelee parhaillaan perusteellisesti jäsenvaltioiden täytäntöönpanotoimia aikomuksenaan esittää työaikadirektiivin täytäntöönpanoa koskeva raportti. Vertailujaksojen asettaminen on yksi tässä raportissa käsiteltävistä aiheista. (1) EYVL L 307, 13.12.1993. (2) Kok. 1996, s. I-5755.