ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3114/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. HIV-tartunnasta/Aidsista kärsivien lasten hoito Romaniassa.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0025 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3114/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (30. lokakuuta 2002) Aihe: HIV-tartunnasta/Aidsista kärsivien lasten hoito Romaniassa Voiko komissio vahvistaa tiedot, joiden mukaan Romaniassa suurelta joukolta HIV-tartunnasta/aidsista kärsiviä lapsia on evätty tehokas lääkehoito tai pääsy sairaaloihin riittävien varojen puutteen vuoksi, ja jos näin on, onko komissio ottanut asian esiin Romanian viranomaisten kanssa? Mikä on Euroopan unionin Romanialle toimittaman talousavun määrä, mikä osuus on varattu terveydenhuollon järjestämiseen ja onko apuun liitetty mitään ehtoja? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2002) Romaniassa on paljon HIV/AIDS(1) -tartunnan saaneita lapsia (yli 6 000 vuoden 2001 lopussa), joista useimmat ovat saaneet tartunnan vuosien 1988 ja 1991 välisenä aikana todennäköisesti verensiirron yhteydessä saastuneen veren ja käytettyjen neulojen välityksellä. Vaikka aikuisten HIV/AIDS-tapausten määrä on nousussa ja aiheuttaa huolta, lasten uudet HIV/AIDS-tartunnat ovat vähentyneet muutamaan tapaukseen vuodessa. Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan lääkkeistä oli tilapäisesti pulaa toukokuussa 2002; tämä ei kuitenkaan johtunut valtion rahoituksen epäämisestä, vaan viivästyksestä lääkkeiden tarjouskilpailumenettelyssä. On kuitenkin totta, että vaikka HIV/AIDS-tartunnan saaneet yleensä saavatkin lääkehoitoa, hoidon saanti on joillakin Romanian alueilla ajoittain edelleen ongelmallista tilapäisen varojen puutteen vuoksi. Unioni pyrkii auttamaan jäsenyyttä hakevia Keski- ja Itä-Euroopan maita toteuttamaan tarvittavat uudistukset myöntämällä eri alueille talousapua. Julkisen terveydenhuollon avustushankkeita voidaan rahoittaa Phare-ohjelmasta. Romanialle myönnettiin maakohtaisesta Phare-ohjelmasta vuonna 2001 yhteensä 248,98 miljoonaa euroa, josta 4 miljoonaa käytetään Romanian tarttuvien tautien epidemiologisen valvontajärjestelmän lujittamiseen. Vuonna 2002 Romanialle myönnettiin maakohtaisesta Phare-ohjelmasta yhteensä 265,50 miljoonaa euroa, josta 5,82 miljoonaa on tarkoitettu ainoastaan HIV/AIDS-tartuntojen sekä ei-tarttuvien tautien hallintaan ja ehkäisyyn. On kuitenkin huomattava, että Phare-ohjelmasta maksettavat avustukset koskevat ainoastaan Romanian liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaisia tavoitteita. Phare-ohjelma painottuu tämän vuoksi kahteen päätavoitteeseen, jotka ovat instituutioiden luominen yhteisön lainsäädännön (yhteisön säännöstön) tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi ja yhteisön säännöstöön liittyvät investoinnit. Romanian terveydenhuoltopalvelujen laadun ja tarjonnan parantamiseen tähtäävät suorat tuet ja investoinnit eivät ole sinänsä tukikelpoisia Phare-ohjelmassa. (1) Immuunikatovirus/immuunikato.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3411/02 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle. Nälänhätä Etiopiassa ja Eritreassa.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3411/02 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle (25. marraskuuta 2002) Aihe: Nälänhätä Etiopiassa ja Eritreassa Viimeaikaisten tietojen mukaan Etiopia ja Eritrea ovat massiivisen nälänhädän partaalla. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt sen valmistelemiseksi, että se voisi estää mahdollisen humanitaarisen katastrofin? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (23. joulukuuta 2002) Heinäkuusta 2002 lähtien on saatu tietoja, että viivästyneet ja niukat sateet Etiopian ja Eritrean joissakin osissa todennäköisesti heikentävät satoja ja johtavat paikallisesti elintarvikepulaan myöhemmin tänä vuonna. Lokakuusta 2002 viivästyneen sadekauden takia kävi ilmeiseksi, että vakavampi humanitaarinen kriisi syntyy etenkin vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla, jolloin elintarvikepula olisi suurimmillaan. Viimeisimpien arvioiden mukaan 2,3 miljoonaa ihmistä Eritreassa ja 1112 miljoonaa Etiopiassa tarvitsee todennäköisesti elintarvikeapua. Molemmissa tapauksissa nämä ihmiset kärsivät jatkuvasti elintarvikkeiden saatavuuden epävarmuudesta. Unioni myönsi yhteensä noin 60 miljoonan euron arvosta humanitaarista apua. Eritrean osalta nykyisten elintarvikeapua koskevien sitoumusten mukaan luettuna 7,4 miljoonan euron yhteisövaraus, joka kattaa vuoden 2002 puolivälissä toimitetun viljan katsotaan riittävän kattamaan tarpeet maaliskuun 2003 asti. Heti Etiopian hallituksen antaman välitöntä elintarviketarvetta koskevan vetoomuksen jälkeen komissio myönsi lokakuussa 2002 yhteensä 23 miljoonaa euroa, joka vastaa 97 000 metristä tonnia (Mt), elintarviketarpeiden kattamiseksi vuoden 2002 loppuun. Merkittävä osa tätä rahoitusta (12 miljoonaa euroa) myönnettiin elintarvikeavun suoraan ostamiseen, josta osa (20 000 Mt) välittömiin tarpeisiin ja loput ennakoidun elintarvikepulan turvaverkkojärjestelmän tukemiseen. Jäljellä olevat 11 miljoonaa varattiin maailman elintarvikeohjelman ja valtioista riippumattomien järjestöjen kautta toimitettavien elintarvikkeiden hankintaa varten. Lisäksi Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimisto (ECHO) on hyväksynyt 4 miljoonan euron humanitaarisen avustusohjelman, joka on tarkoitettu lähinnä paimentolaisväestöille. Lisäksi vuosien 20022007 kehitysapuohjelmissa on myönnetty huomattavia varoja (54 miljoonaa euroa) Etiopialle rakenneongelmien ratkaisemiseksi, sillä nämä ovat maan toistuvien elintarvikekriisien pohjimmaiset syyt. Lisävaroja on varattu Afrikan Sarvelle vuodeksi 2003 yhteisön elintarviketurvaa koskevasta budjettikohdasta ja humanitaarisen avun budjettikohdasta. Tällä välin määritetään muita merkittäviä lisärahoituslähteitä, jotta voidaan järjestelmällisesti ja oikea-aikaisesti toimittaa lisää elintarvikkeita ja humanitaarista apua, jota todennäköisesti tarvitaan vuoden 2003 alussa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2568/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Casa Alianzan palveluksessa Guatemalassa työskentelevää Bruce Harrista kohtaan nostetut kunnianloukkaussyytteet.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0006 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2568/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (16. syyskuuta 2002) Aihe: Casa Alianzan palveluksessa Guatemalassa työskentelevää Bruce Harrista kohtaan nostetut kunnianloukkaussyytteet Onko komissio tietoinen Covenant Housea (Casa Alianza) koskevien Latinalaisen Amerikan ohjelmien aluejohtajaa Bruce Harrisia vastaan nostetuista kunnianloukkaussyytteistä Guatemalassa? Äänestäjät ovat ottaneet minuun yhteyttä kiinnittääkseen huomioni Harrisia vastaan nostettuihin syytteisiin ja Harrisille langetettavaan enintään viiden vuoden vankilatuomioon, jos hänet todetaan syylliseksi. Tapaus liittyy tutkimuksiin, jotka koskevat muihin maihin adoptoitavaksi lähetettävien guatemalalaisten ja meksikolaisten vauvojen laitonta kauppaa. Näyttää siltä, että työskenneltyään monia vuosia Keski-Amerikan katulasten hyväksi, Harris voisi joutua kärsimään pitkän vankilatuomion sen vuoksi, että on yrittänyt paljastaa totuuden. Osallistuuko komissio vuoropuheluun tai toimiin, joiden tarkoituksena on varmistaa, että oikeus voittaa tässä tapauksessa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2002) Komissio on tietoinen oikeudenkäynnistä, jossa Casa Alianzan Latinalaisen Amerikan ohjelmien aluejohtajaa Bruce Harrisia syytetään kunnianloukkauksesta. Tapaus on jo joidenkin vuosien ajan ollut kansainvälisen yhteisön joka vaatii oikeuden ja ilmaisuvapauden täysimääräistä kunnioittamista Guatemalassa huomion kohteena. Samanaikaisesti komissio on ollut yhteistyössä Casa Alianzan kanssa ja on hyvin perillä siitä, miten sitoutunut Bruce Harris on puolustamaan nuorten ja lasten oikeuksia Guatemalassa. Kuten arvoisa parlamentin jäsen ehkä tietää, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen sekä hyvän ja avoimen julkisasioiden hoidon edistäminen on etusijalla EU:n ja Guatemalan välisissä suhteissa. Komissio tukee aktiivisesti viranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa ajaessaan kaikille guatemalalaisille avointa ja puolueetonta oikeuslaitosta. Tähän se pyrkii käytännön yhteistyötoimien ja -ohjelmien keinoin. Lisäksi komissio ja jäsenvaltiot käyvät jatkuvaa poliittista vuoropuhelua, jolla ne kehottavat paikallisia julkiselimiä tuomitsemaan ja tutkimaan kaikki ihmisoikeuksien puolustajiin ja valtiosta riippumattomiin järjestöihin kohdistuvat loukkaukset. Tässä yhteydessä ja riippumatonta oikeuslaitosta kunnioittavan periaatteen mukaisesti komissio kuulee jäsenvaltioita siitä, onko aiheellista kehottaa Guatemalan viranomaisia ja oikeudenkäyttöelimiä käsittelemään Bruce Harrisin tapauksen kaltaisia tapauksia oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2641/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. EU:n sanktiot haittaavat EU:n yrityksiä.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0011 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2641/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (20. syyskuuta 2002) Aihe: EU:n sanktiot haittaavat EU:n yrityksiä Vaalipiirissäni on yritys, joka tuo maahan omenoita Amerikasta Englannin satokauden ulkopuolella. Niistä joutuu nyt maksamaan 100 prosentin tuontitullin. Sen seurauksena yritys pelkää oman elinkelpoisuutensa ja 70 työntekijänsä tulevaisuuden puolesta. Tämä näyttää täysin epäoikeudenmukaiselta sekä epäloogiselta. EU:n taloudellisia intressejä, EU:n työpaikkoja ja EU:n kuluttajien valinnanvapautta vahingoitetaan näillä sanktioilla. Aikooko komissio harkita uudelleen tätä kysymystä ja poistaa omenat tuoteluettelosta, jota sanktiot koskevat? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen on saanut virheellistä tietoa. Omenista ei tällä hetkellä peritä 100 prosentin tuontitullia. Vastauksena Amerikan yhdysvaltojen protektionistille ja Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimusten vastaisille terästuotteiden suojatoimenpiteille komissio on toiminut säilyttääkseen kaikki WTO:n sopimusten mukaiset Euroopan yhteisön oikeudet. Yksi näistä toimista oli neuvoston 13. kesäkuuta 2002 hyväksymän ehdotuksen(1) tekeminen. Asetuksen tarkoituksena on kannustaa Amerikan yhdysvaltoja olemaan soveltamatta lisätariffeja eurooppalaisten viejien kannalta merkittäviin terästuotteisiin ja poistamaan suojatoimenpiteen heti, kun WTO on sen tuominnut. Tällä tavoin rajoitetaan Yhdysvaltojen toimenpiteiden Euroopan terästeollisuudelle aiheuttaman vahingon määrää. Mikäli näin ei olisi toimittu, kyseiset toimenpiteet olisivat selvästi uhanneet Euroopan unionin taloudellisia intressejä ja työpaikkoja. Asetuksessa on kaksi liitettä. Liitteessä II lueteltuihin Amerikan yhdysvalloista peräisin oleviin tuotteisiin sovellettavia tulleja korotetaan 830 prosentin lisätullilla, ellei maa lopeta suojatoimenpiteitään, kun WTO tuomitsee ne (ensi vuoden aikana). Liitteessä I luetellaan tuotteet, joihin voidaan soveltaa 100 prosentin lisätullia ennen kyseistä ajankohtaa. Kuitenkin, kuten asetuksen 3 artiklassa määrätään, tämän lisätullin soveltamiseen tarvitaan uusi neuvoston päätös. Aihetta käsitellään neuvoston istunnossa syyskuussa 2002. Näin ollen vaikka punaiset omenat tosiaankin ovat liitteen I luettelossa, ei niihin eikä mihinkään muuhunkaan tuotteeseen ole vielä sovellettu minkäänlaista lisätullia. Lopuksi on todettava, että ottaakseen huomioon Amerikan yhdysvaltojen suojatoimenpiteiden poistamisen joidenkin terästuotteiden osalta, komissio tarkastelee uudestaan kaikkia luetteloon sisältyviä tuotteita ennen kuin Amerikan yhdysvalloista peräisin olevasta tuonnista kannetaan mitään lisätulleja. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1031/2002, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002, lisätullien käyttöön ottamisesta tiettyjen Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa, EYVL L 157, 15.6.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2870/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Taloutta koskevat olettamukset.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2870/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. lokakuuta 2002) Aihe: Taloutta koskevat olettamukset 1. Pitääkö komissio jäsenvaltioiden talousarvioiden ja vakausohjelmien valmistelussa käytettyjä taloutta koskevia olettamuksia kauttaaltaan realistisina? 2. Mihin toimiin voitaisiin ryhtyä taloutta koskevien virallisten olettamusten realistisuuden parantamiseksi? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2002) Jäsenvaltiot esittelevät joka vuosi uudet tai tarkistetut vakauttamis- ja lähentymisohjelmat, joiden valmistelusta ne vastaavat täysin itse. Ohjelmat tarkastaa neuvosto komission ja talous- ja rahoituskomitean arvioiden perusteella. Komissio ottaa arviossaan kantaa ohjelman perustana olevien taloutta koskevien oletusten realistisuuteen lähinnä oman ennusteensa valossa. Jos talousskenaarioissa havaitaan vinoutumia, komissio kiinnittää huomiota vaikutuksiin, joita niillä on finanssipolitiikan strategiaan. Yhteisössä on ryhdytty useisiin toimiin, jotta jäsenvaltiot perustaisivat vakauttamis- ja lähentymisohjelmansa mahdollisimman realistisiin ja yksiselitteisiin oletuksiin. Vakauttamis- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevissa menettelysäännöissä määritetään erityisesti, mitkä tiedot jäsenvaltioiden on ilmoitettava ohjelmien arvioimista varten. Lisäksi säännöt määräävät, että jäsenvaltioiden on keskiskenaariota laatiessaan tai herkkyysanalyysejä tehdessään käytettävä yhteisesti sovittuja EU:n ulkopuolisia muuttujia koskevia olettamuksia, jotta ennusteet olisivat mahdollisimman yhdenmukaisia. Jäsenvaltioiden on joka tapauksessa oltava valmiita perustelemaan ennusteensa, jos komissio kiinnittää huomiota omasta ennusteestaan poikkeaviin seikkoihin. Yhteisössä on sovittu myös uudesta tuotantofunktiomenetelmästä potentiaalisen tuotannon laskemiseksi. Se toimii toisena yhteisesti sovittuna mittapuuna, jolla voidaan luotettavasti arvioida maakohtaisia kasvuennusteita ja laskea suhdannetasoitettuja julkisen talouden rahoitusasemia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3902/02 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle. Epävirallisen sopimusluonnoksen laatimiselle myönnetty komission rahoitus.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0029 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3902/02 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle (14. tammikuuta 2003) Aihe: Epävirallisen sopimusluonnoksen laatimiselle myönnetty komission rahoitus Kolmen komission jäsenen panos tulevaa sopimusluonnosta varten julkaistiin 4. joulukuuta 2002 nimellä Feasibility Study Contribution to a preliminary draft Constitution of the European Union. Työasiakirjasta käy ilmi, että se laadittiin komission puheenjohtajan Romano Prodin pyynnöstä komission jäsenten Barnier'n ja Vitorinon suostumuksella. Lisäksi siitä käy ilmi, että asiakirja ei välttämättä edusta komission näkemyksiä. Tästä huolimatta asiakirja on painettu EU:n komission viralliselle paperille, ja sen etusivua koristaa komission logo EU-lippuineen. Suuren yleisön kannalta on siksi erittäin mielenkiintoista saada vastaus seuraavaan: Miten paljon on maksanut se, että komission puheenjohtaja Romano Prodi on omasta ja parin muun komission jäsenen puolesta asettanut työryhmän laatimaan epävirallisen sopimusluonnoksen, kuka tämän työn on tehnyt ja mihin se on kirjattu komission kirjanpidossa? Romano Prodin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3860/02, E-3902/02 ja E-0034/03 (17. maaliskuuta 2003) Komission virkamiehistä koostuva työryhmä laati puheenjohtaja Prodin yhteisymmärryksessä komission jäsenten Barnier'n ja Vitorinon kanssa esittämästä pyynnöstä toteutettavuusselvityksen Kannanotto Euroopan unionin alustavaan perustuslakiluonnokseen. Puheenjohtaja ilmoitti kollegion muille jäsenille kyseisen valmisteluasiakirjan laatimisesta, mutta sen sisällöstä ei kollegiossa ole keskusteltu eikä se siis sido komissiota. Jokainen komission jäsen voi omalla erityisellä vastuualueellaan ja puheenjohtaja kaikissa unionin toiminnan kannalta merkityksellisissä kysymyksissä pyytää komission yksiköitä laatimaan mm. valmistelevia asiakirjoja, tausta-asiakirjoja ja toteutettavuusselvityksiä. Kollegion päätöstä ei tarvita sellaisen työn aloittamiseen, joka kuuluu komission yksiköiden tavanomaiseen päätösten ja kannanottojen valmisteluun. Puheenjohtaja Prodi sekä komissaarit Barnier ja Vitorino katsoivat, että selvityksen laatiminen Euroopan perustuslain toteutettavuudesta olisi hyödyllinen komission kannanottoja varten Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä valmistelukunnassa. Selvityksen ensimmäisellä sivulla ovat sen laatineiden virkamiesten nimet. Komission yleiskulujen lisäksi selvityksestä ei aiheutunut muita kuluja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3884/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön määrärahojen käyttöönotto Kreikassa vuoden 2002 lopulla.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0057 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3884/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (13. tammikuuta 2003) Aihe: Yhteisön määrärahojen käyttöönotto Kreikassa vuoden 2002 lopulla Voiko komissio ilmoittaa, minkä verran on tehty sitoumuksia ja otettu käyttöön tosiasiallisia määrärahoja toimintaohjelmittain vuoden 2002 loppuun mennessä osana yhteisön kolmannessa tukikehyksessä Kreikalle varattuja yhteisön määrärahoja? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2003) Pyydetyt tiedot on esitetty taulukossa, joka on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. On huomattava, että yhteisöaloite Interregin tapauksessa maksusitoumusten ja maksujen määrää ei voi verrata Kreikalle suunniteltuihin varoihin (määrärahat-sarake), sillä yhteisön kirjanpitoon liittyvistä syistä maksusitoumukset ja maksut kohdennetaan maalle, joka koordinoi ohjelmia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2532/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Komission kertomus Iranin hallitusta vastustavista järjestöistä.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0014 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2532/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (11. syyskuuta 2002) Aihe: Komission kertomus Iranin hallitusta vastustavista järjestöistä Vahvistaako komissio, että se on 18. maaliskuuta 2002 laatinut Iranin oppositioryhmää Mujahedin-e-Khalqia koskevan kertomuksen? Onko komissio päättänyt vedota johonkin asetuksen (EY) N:o 1049/2001(1) 4 artiklassa säädetyistä poikkeuksista? Jos ei ole, voiko komissio ilmoittaa, miksi se ei julkaissut kyseistä kertomusta sähköisesti? Voiko komissio toimittaa minulle kopion kyseisestä kertomuksesta tai jos ei voi, voiko se perustella miksi? (1) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2002) Komissio ei ole laatinut Mujahedin-e-Khalqia koskevaa kirjallista kertomusta. Asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklassa mainittujen poikkeusten soveltamisesta ei ole keskusteltu. Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta pyysi komissiota esittämään Mujahedin-e-Khalqia koskevan kannanoton 19. maaliskuuta 2002 pidetyssä kokouksessa. Komission edustaja piti tässä kokouksessa lyhyen suullisen esityksen, joka toimi yleisenä alustuksena Mujahedin-e-Khalqia koskevaan keskusteluun. Muistettakoon, että neuvoston 27. joulukuuta 2001 vahvistaman yhteisen kannan(1) mukaisesti neuvosto päätti toukokuussa 2002 annetun tarkastelunsa yhteydessä sisällyttää Mujahedin-e-Khalqin niiden järjestöjen luetteloon, joiden varat jäädytetään. (1) EYVL L 344, 28.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3454/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaisen syyttäjänviraston perustaminen.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0059 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3454/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Eurooppalaisen syyttäjänviraston perustaminen Miten paljon komissio arvioi eurooppalaisen syyttäjänviraston perustamisen maksavan? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2003) Rahoitusasioita käsittelevän Euroopan syyttäjäntoimen perustamista käsitellään vihreässä kirjassa yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta ja Euroopan syyttäjäntoimen perustamisesta(1). Kirja on vain mietintö, joka toimii avoimen keskustelun lähtökohtana. Vihreässä kirjassa esitetään useita eri tavoin yhdisteltäviä vaihtoehtoja rahoitusasioita käsittelevän Euroopan syyttäjäntoimen perustamiseksi. Kullakin vaihtoehtoyhdistelmällä olisi erilaiset taloudelliset vaikutukset. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan voida ryhtyä lainsäädännön täyteen valmisteluun tai taloudellisten vaikutusten arviointiin, koska EY:n perustamissopimus ei sisällä asian vaatimaa oikeusperustaa. Vihreässä kirjassa ehdotetaan muun muassa, että rahoitusasioita käsittelevä Euroopan syyttäjäntoimi rakentuisi hajautetulle pohjalle. Jos ehdotus toteutetaan, jäävät syyttäjäntoimen omat voimavarat niukoiksi. Vihreässä kirjassa ehdotetaan myös, että syyttäjäntoimella olisi oma talousarvionsa, joka rahoitettaisiin Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. Syyttäjäntoimi hallinnoisi talousarviotaan täysin itsenäisesti EY:n perustamissopimuksen sääntöjen ja niiden täytäntöönpanoa koskevan rahoituslainsäädännön mukaisesti. Komissio tähdentää, että rahoitusasioita käsittelevän Euroopan syyttäjäntoimen perustaminen on eurooppalaisten veronmaksajien edun mukaista, koska sen tavoitteena on suojella EU:n taloutta. (1) KOM(2001) 715 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2131/02 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Antenni Akrotirin luonnonsuojelualueella (Kypros).



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0007 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2131/02 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (17. heinäkuuta 2002) Aihe: Antenni Akrotirin luonnonsuojelualueella (Kypros) Kyproksen saarella toimivat Yhdistyneen kuningaskunnan sotilasviranomaiset ryhtyivät rakentamaan 1. heinäkuuta 2002 uutta antennia Limassolin lähellä sijaitsevan Akrotirin suolajärven alueelle, joka on saaren tärkeimpiä luonnonalueita. Uusi antenni on osa Yhdistyneen kuningaskunnan armeijan käyttämää antennijärjestelmää. 196 metriä leveä ja 100 metrin korkeuteen maanpinnasta nouseva curtain array -antenni sijaitsee alueella, jossa on ainutlaatuinen linnusto ja lintujen muuttoreittejä. Antennilla on 500 kilowatin teho ja se toimii jatkuvasti 330 megahertsin taajuudella. On vaara, että alue jaetaan Ramsarin sopimuksen vastaisesti kahteen osaan. Yhteisön luontotyyppi- ja lintudirektiivejä ei noudateta. Kyse on Natura 2000 -verkkoon ehdolla olevasta alueesta. Jatkuvan sähkömagneettisen säteilyn mahdollisista vaikutuksista ihmisiin ja lintuihin tiedetään vain vähän. Onko komissio tietoinen tästä laitteesta, joka rakennetaan alueelle, joka kuuluu tosiasiallisesti Yhdistyneelle kuningaskunnalle? Onko komissio tietoinen, että antennin rakentamisesta ei tehty ympäristövaikutusten arviointia ja että kansalaisilla ja valtioista riippumattomilla järjestöillä ei ollut mahdollisuutta ilmaista mielipidettään? Mikä on komission kanta siihen, että Kyproksen alueella tapahtuvan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toiminnalla on yhteisön direktiivien vastaisesti huomattava vaikutus erittäin ainutlaatuiseen luonnonalueeseen? Mihin toimiin komissio ryhtyy? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (13. elokuuta 2002) Komissio on tietoinen raporteista, jotka koskevat uuden antennin rakentamista Yhdistyneen kuningaskunnan suvereniteettiin kuuluvalle Akrotirin tukikohdan alueelle. EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti perustamissopimus ei koske Yhdistyneen kuningaskunnan suvereniteettiin kuuluvia alueita Kyproksessa. Näin ollen yhteisön lainsäädäntö ei koske näitä alueita. Antennin vaikutuksia ihmisille tai Kyproksen tasavallan alueelle koskeva kysymys on ensisijassa Kyproksen ja kyseisen alueen viranomaisten kahdenvälisesti käsiteltävä asia. Komissiolla ei ole toimivaltaa tässä asiassa.