ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2190/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - geneettisesti muunnettujen lähtölajikkeiden ja niistä kasvatettujen lajikkeiden tarkastettavaksi jättäminen Onko määrätty, että tuottajan on jätettävä yhtä lailla tarkastettavaksi sekä geneettisesti muunnetut lähtölajikkeet että myös näistä lähtölajikkeista kasvatuksen avulla tuotetut lajikkeet? (Joskus merkittävät muutokset voidaan havaita vain suoran vertailun avulla) Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2188/97, E-2190/97 ja E-2194/97 (28. lokakuuta 1997) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman asetuksen 4 artiklan 4 kohdassa, jota täydennetään mahdollisesti 5 kohdan mukaisesti, tai tiettyjen tapauksien osalta saman asetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tai 9 artiklan 1 kohdassa säädetään markkinoille saattamista koskevien hakemusten tueksi toimitettavista tiedoista. Nämä tiedot eivät rajoita kyseisen asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen elintarvikearviointeja tekevien elinten arvointimenettelyjen täytäntöönpanoa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2529/97 komissiolle esittäjä(t): José Happart (PSE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Avoimuus ja demokratia Euroopan unionin tieteellisten neuvoa-antavien komiteoiden toimintaa säätelevien säädösten yhteydessä BSE-kriisin seurausten johdosta komissio pyrkii perustamaan uusia rakenteita, joita Euroopan parlamentin BSE-taudin seurannasta vastaava valiokunta parhaillaan tarkastelee. Ensimmäisenä toimenpiteenä tieteellisille neuvoa-antaville komiteoille tullaan antamaan perustaksi uudet sisäiset säännöt. Käydyissä keskusteluissa on jo voitu havaita tieteenharjoittajien suhtautuvan epäluuloisesti näiden komiteoiden työtä koskevien tietojen avoimuuteen. 1. Miten komission jäsen Bonino suhtautuu varauksiin, joita on esitetty sitä kohtaan, että Euroopan parlamentti osallistuisi tieteellisten komiteoiden työhön? 2. Mitkä ovat ne perusteet, joiden mukaan luottamuksellisuus tai avoimuus määritellään eri tilanteiden osalta? 3. Onko komissio tietoinen siitä, että virheiden tekemistä ei voida ehkäistä tällä avoimuuden puuttumisella, vaan se tulee jatkossakin olemaan yhtenä syynä virheiden syntymiseen? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1997) Kuten komissio on ilmoittanut jäsentensä ja pääjohtajiensa kautta BSE-tautia koskevien suositusten seurannasta vastaavalle tilapäiselle valiokunnalle, komissio on ottanut käyttöön uusia avoimuutta edistäviä tekijöitä tieteellisten komiteoiden toiminnassa. Esityslistat, pöytäkirjat ja annetut lausunnot julkaistaan järjestelmällisesti Internetissä ja niitä toimitetaan pyynnöstä. Yleisesti ottaen komissio haluaa taata parlamentille mahdollisuuden osallistua komitean työskentelyyn. Se ei kuitenkaan voi vastata myöntävästi parlamentin pyyntöön osallistua komitean kokouksiin, mikä on myös komitean tieteellisten jäsenten enemmistön mielipide. Komission mielestä näiden kahden toimielimen toimivaltaan kuuluvien alojen erottaminen edistää selkeyttä. Parlamentin osallistuminen komitean kokouksiin voisi antaa epäselvän kuvan kummankin toimielimen roolista. Komissio kuitenkin pyrkii toimittamaan parlamentin käyttöön tiedot, joiden pohjalta tieteellisten komiteoiden asiantuntijat työskentelevät. Valinnan avoimuus- ja puolueettomuusperiaatteen noudattamiseksi parlamentin ja neuvoston tarkkailijat kutsutaan avustamaan tieteellisten asiantuntijoiden valintamenettelyssä niin, että pätevimmät henkilöt tulevat nimetyiksi tieteellisiin komiteoihin.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2241/97 komissiolle esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Uusia näkymiä kotiäideille maksettavan eläkkeen myöntämisestä Kyseisestä aiheesta allekirjoittaneen kysymykseen (E-0119/97) ((EYVL C 217, 17.7.1997, s. 101. )) äskettäin antamassaan vastauksessa ministerineuvosto ilmaisi olevansa toiveikas siitä, että kotiäideille maksettava eläke, joka on ollut pitkään yhteisön keskusteluissa, voitaisiin ratkaista tyydyttävästi. Asian osalta viitattiin uusiin komission aloitteisiin, joihin voitaisiin sisällyttää koko kotiäitiyhteisölle tärkeä aihe, sillä siitä on aina keskusteltu ja keskusteltu ilman, että tästä yhteiskunnallisesti tärkeästä asiasta oltaisiin päästy ratkaisuun. Voiko komissio sanoa, mitkä ovat varsinaiset näkymät asian osalta ottaen huomioon odotukset, joihin ministerineuvosto viittasi äskettäin asiasta antamassaan vastauksessa? Voiko komissio myös sanoa, miten se aikoo vastata todellisiin vaatimuksiin, joita unionin kaikkien maiden kotiäitiyhteisö asian osalta esittää? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 1997) Komissio aikoo avata uudelleen keskustelun 23. lokakuuta 1987 tehdyssä direktiiviehdotuksessa ((Asiak. KOM(87) 494 lopullinen. )) käsitellyistä aiheista tekemällä uuden direktiiviehdotuksen. Uudessa ehdotuksessa pyritään paikkamaan nykyisissä direktiiveissä olevat aukot miesten ja naisten yhtäläisen kohtelun alalla. Siinä pitäisi myös ottaa huomioon oikeuskäytännön kehittyminen ammatillisia järjestelmiä koskevalla alalla (Barber-tuomio ja siihen liittyvät tuomiot) sekä perherakenteiden ja yhteiskunnallisten rakenteiden kehittyminen. On huomattava, että kotiäitien sosiaaliseen suojeluun liittyviä ongelmia on käsitelty Euroopan tasolla keskustelussa, joka käynnistettiin sosiaalisen suojelun nykyaikaistamisesta ja kohentamisesta Euroopan unionissa 12. maaliskuuta 1997 annetulla komission tiedonannolla ((Asiak. KOM(97) 102 lopullinen. )). Tiedonannossa korostetaan sosiaalisen suojelun mukauttamista uuteen sukupuolten väliseen tasapainoon työelämään osallistumisessa sekä muutoksiin perherakenteissa. Sosiaalisesta suojelusta vuonna 1997 annetussa komission raportissa tuodaan esiin jäsenvaltioiden pyrkimykset edistää oikeuksien yksilöllistämistä vaarantamatta kuitenkaan naisten taloudellista tilannetta.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2221/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (30. kesäkuuta 1997) Aihe: Roomassa toteutettavan URBAN-yhteisöaloitteen hallinta Vuosille 1994 - 1999 suunnitelluissa yhteisöaloitteissa, joihin niin sanottu URBAN-ohjelma kuuluu, näkyy tehdyn tiivistä yhteistyötä kansalaisten, yritysten, laajasti kaupunkien kehittämisessä toimivien sekä eri julkisen hallinnon tasojen välillä. Olisi siis luonnollista, että Rooman kaupunki olisi URBAN-ohjelmaa toteuttaessaan huolehtinut yhteistyöstä useammalla tasolla ja pyrkinyt tutkimaan mahdollisimman läheltä sosiaalisesti, taloudellisesti ja hallinnollisesti vaikeaa tilannetta molemmissa kaupunginosissa, joissa URBAN toimii Roomassa. Näitä kaupunginosia ovat Tor Bella Monaca ja Torre Angela. Rooman kunta on kuitenkin perustanut niin kutsutun ¨Ufficio Speciale Urbanin¨ (Urbanin erityisviraston) ja jättänyt aloitteen hallinnan ulkopuolelle kahdeksannen kaupunginosan, toisin sanoen tällä vyöhykkeellä sijaitsevan kaupungin oman hajautetun hallintoelimen. Sitä pidettiin tärkeimpänä ja parhaimpana hallinnon yhteistyökumppanina URBAN-ohjelman toteuttamisessa, sillä se edustaa paikallisten yhteisöjen tarpeita ja toimii luonnollisena yhteyskohtana Tor Bella Monacan ja Torre Angelan sekä Rooman kunnan asukkaiden välillä. Tällainen valinta aiheuttaa suurta epäilyä tavoista, joilla Rooman kunta hallinnoi aloitetta, ennen kaikkea niiden alueiden näkökannalta, joissa URBAN toimii. Näin ollen kysyn, 1. mikä on komission kanta asiaan? 2. aikooko komissio tarkistaa Roomassa toteutettavan URBAN-ohjelman aikataulua ja toimeenpanotapoja? 3. eikö olisi parempi, että Rooman kunta hyödyntäisi URBAN-ohjelmaa toteuttaessaan täysin kaikkia sen käytettävissä olevia välineitä, hajautetut elimet mukaan lukien? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Otettaessa huomioon URBAN-yhteisöaloitteen tukemien toimien luonne komission mielestä on elintärkeää, että asianomaiset paikalliset toimijat osallistuvat tiiviisti ohjelmaan sen täytäntöönpanovaiheessa. Roomassa, samoin kuin muissa Italian kaupungeissa, URBAN-yhteisöaloitteen täytäntöönpanosta vastaava viranomainen on kunta, jolla on tarvittavat hallinnolliset valtuudet hallinnoida tällaista ohjelmaa, eikä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema kahdeksas kaupunginosa. Tätä varten kuntaon luonut erityisen URBAN-viraston, joka varmistaa paikallisen läsnäolon asianomaisilla alueilla täytäntöönpanovaiheessa ja työskentelee läheisessä yhteistyössä kahdeksannen kaupunginosan kanssa. Komissio katsoo, että URBAN-yhteisöaloitteen täytäntöönpanomenettelyt Roomassa ovat tyydyttävät ja odottaa, että ohjelman käynnistysvaiheen alustavat viivästykset ovat ohitse.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2693/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Hylkeenpyynti Vienanmerellä Minulle on aikaisemmin ilmoitettu, että direktiivillä 83/129/ETY ((EYVL L 91, 9.4.1983, s. 30. )) kielletään tiettyjen hyljelajien poikasten (mm. grönlanninhylkeen) turkisten ja niistä saatujen tuotteiden tuonti, jotta hylkeenpoikasten tappaminen saadaan loppumaan. Ottaen huomioon, että Venäjän Vienanmeren alueella tapetaan edelleen yli 30 000 hylkeenpoikasta ja komissio ei ole vielä toimittanut minulle Venäjän viranomaisten tekemien tieteellisten tutkimusten tuloksia, jotka on tehty vuonna 1995, mihin toimiin komissio aikoo nyt ryhtyä? Koska komissio ei ole saanut mitään aikaan, olisiko komission nyt aika ryhtyä vaativammaksi ollessaan tekemisissä Venäjän viranomaisten kanssa? Mitä todisteita on siitä, että kyseisiä ¨tieteellisiä tutkimuksia¨ on koskaan tehty? Käytettiinkö PHARE-varoja tähän tarkoitukseen? Kuinka kauan komissio aikoo odottaa ja kuinka monta hylkeenpoikasta tullaan vielä tappamaan, ennen kuin vastarinta muuttuu voimakkaammaksi ja toimenpiteisiin ryhdytään? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1997) Komission pyyntöön saada haltuunsa parlamentin jäsenen mainitseman tieteellisen tutkimuksen tuloksiaei vielä ole vastattu. Komissiolla ei ole tietoa siitä, onko tällainen tutkimus ylipäätään suoritettu. Komissio ei ole taloudellisesti tukenut Vienanmeren hyljekantoja koskevia tutkimuksia. Koska direktiivillä 83/129/ETY tosiasiassa kielletään grönlanninhylkeiden kuuttien (¨Whitecoats¨) turkisten tuominen yhteisöön, komissio ei aio ryhtyä lisätoimenpiteisiin.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2351/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Viimeisimmät tiedot Rooma-Napoli-rautatieosuuden rakentamisesta suurten nopeuksien liikennettä varten Suurten nopeuksien liikennettä varten rakennettavan Rooma-Napoli-rautatieosuuden rakentamista koskeneeseen kirjalliseen kysymykseen E-0508/97 ((EYVL C 391, 23.12.1997, s. 15.)) antamassaan 5. kesäkuuta 1997 päivätyssä täydentävässä vastauksessa komissio ilmoitti, että se on ottanut yhteyttä Italian viranomaisiin ja että se aikoo valmistella toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ympäristövaikutusten arvioinnista annettua yhteisön säännöstöä noudatetaan. Edellisen perusteella esitän komissiolle seuraavat kysymykset: 1. Mihin Italian viranomaisiin komissio on ollut yhteydessä? 2. Mitkä ovat yksityiskohtaisesti kuvattuna ne toimenpiteet, joita komissio valmistelee varmistaakseen, että yhteisön säännöstöä noudatetaan, siltä osin kun kysymyksessä ovat direktiivin 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.)) liitteessä I tarkoitetut hankkeet? 3. Miten komission valmistelemat toimenpiteet konkreettisesti eroavat toimista, joita kysymyksen esittäjä tarkoitti muissa huomioissaan, jotka koskevat direktiivin 85/337/ETY noudattamisessa esiintyneitä puutteita ja jotka liittyvät joidenkin direktiivin liitteessä II tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseen? 4. Voivatko komission käynnistämät toimenpiteet johtaa siihen, että työt keskeytetään tai että hankkeet otetaan tarkistettaviksi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (9. syyskuuta 1997) Komissio ottaa aina yhteyttä Italian pysyvään edustustoon Euroopan yhteisöissä. Pysyvä edustusto toimittaa komission kirjeen toimivaltaiselle ministeriölle, joka on tässä tapauksessa ympäristöministeriö. Yhteisön oikeuden säännösten rikkomisesta johtuva toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa määrätyn rikkomismenettelyn aloittaminen. Yhteisön oikeuden säännösten oletetun rikkomisen saattaminen komission tietoon ei välttämättä vielä tarkoita edellä mainitussa artiklassa määrätyn rikkomismenettelyn aloittamista, sillä esitetyt tiedot ja perustelut on tarkistettava ja arvioitava juridisesti, mikä tehdään yleensä kansallisten viranomaisten toimittamien huomioiden jälkeen. EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitetun menettelyn yhteydessä komissio voi erityistapauksissa pyytää yhteisön tuomioistuinta määräämään tarvittavista väliaikaisista toimenpiteistä.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2138/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - elintarvikekomitean edustajat 1. Kuinka kansalaisia edustetaan EU:n elintarvikekomiteassa? 2. Aiotaanko kansallisten kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjen edustajat ottaa mukaan elintarvikekomitean käsittely- ja päätöksentekovaiheeseen? 3. Millä tavoin edustajat on siinä tapauksessa valittava? 4. Onko kuluttaja- ja ympäristöjärjestöillä oikeus ehdottaa itse henkilöitä edustajiksi? Vastaus (20. lokakuuta 1997) Päätöksessä 69/414/ETY, jolla komitea perustettiin, on määritelty komitean kokoonpano, jollei komitean työjärjestyksen täydentävistä määräyksistä muuta johdu.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2217/97 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (30. kesäkuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin ja Marokon välinen kalastussopimus Marokon hallituksen edustajat ovat ilmoittaneet, että nykyistä kalastussopimusta Euroopan unionin kanssa ei uusita. Tämän seurauksena valikoiva kalastus on sallittua vain Marokon kalastuslaivastolle. Tietääkö komissio, ulottuuko Euroopan unionin laivaston poissulkeminen kattamaan myös muiden maiden, kuten Japanin ja Venäjän, laivastot? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2217/97 ja E-2219/97 (18. syyskuuta 1997) Kalastussopimus Marokon kanssa tehtiin neljäksi vuodeksi 1. joulukuuta 1995 lukien, joten se on ollut voimassa vasta noin puolitoista vuotta. Niinpä komissio katsookin, että on ennenaikaista ottaa kantaa kalastussuhteiden luonteeseen Marokon kanssa 1. joulukuuta 1999 jälkeen. Sitä ennen on katsottava, ovatko tavoitteet, joihin osapuolet ovat sitoutuneet nykyisellä sopimuksella, toteutuneet ja arvioitava yhteistyön kehittyminen kalastusasioissa, jotka muodostavat yhden keskeisistä osista yhteisön ja Marokon tulevissa suhteissa. Komissiolla ei ole tietoja Marokon viranomaisten aikeista Marokon muiden valtioiden kanssa tekemien sopimusten uusimisesta. Koska on kyse Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Marokon välisen assosioinnin perustavasta Euro-Välimeri -sopimuksesta, komissio muistuttaa sen olevan tehdyn rajoittamattomaksi ajaksi. Yhteisö ja Marokko ovat kuitenkin toisaalta sitoutuneet tutkimaan 1. tammikuuta 2000 alkaen maatalous- ja kalastustuotteiden tilannetta tavoitteenaan niiden kaupan laajamittaisempi vapauttaminen 1. tammikuuta 2001 lähtien.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2547/97 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Ylimääräisen työllisyyshuippukokouksen valmistelu Miten komissio valmistelee ylimääräistä työllisyyshuippukokousta päästäkseen sopimukseen ja sovitteluratkaisuun tehokkaasta työllisyyden edistämiseksi harjoitettavasta politiikasta? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2547/97, E-2548/97 ja E-2549/97 (3. lokakuuta 1997) Työllisyyttä koskevan osaston sisällyttäminen Amsterdamin sopimukseen merkitsee sitä, että työllisyys on raha- ja veropolitiikan tapaan yksi unionin toiminnan painopisteistä. Ensisijainen vastuu työllisyyspolitiikasta on edelleen jäsenvaltioilla, mutta nyt työllisyyden katsotaan olevan kaikkia koskettava yhteinen asia, johon liittyvää politiikkaa on tarpeen koordinoida Euroopan tasolla. Uuden perussopimuksen mukaan työllisyys on lisäksi otettava huomioon kaikessa yhteisön politiikassa. Kaikkien poliittisten toimien suunnittelussa ja toteuttamisessa on siis selvästi arvioitava niiden työllisyysvaikutukset. Marraskuussa 1997 järjestettävä ylimääräinen Eurooppa-neuvoston kokous osoittaa, kuinka vahvasti jäsenvaltiot ovat sitoutuneet uuden perussopimuksen määräysten välittömään täytäntöönpanoon. Kokouksen odotetaan keskittyvän kolmeen aiheeseen: Ensinnäkin arvioidaan työllisyystilannetta ja Euroopan työllisyysstrategian toteuttamisen edistymistä. Toiseksi tarkastellaan tapoja, joilla jäsenvaltiot aikovat panna perussopimuksen määräykset täytäntöön, ja määritetään jäsenvaltioiden parhaat työllisyyden ja syrjäytymisen torjunnassa käyttämät toimintatavat. Kolmanneksi määritellään jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikalle toiminnalliset tavoitteet sisällytettäväksi niihin työllisyyttä koskeviin suuntaviivoihin, jotka komissio jäsenvaltioille esittää. Kunhan kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet työllisyyttä koskevan osaston 5 artiklan, neuvosto voi päättää jäsenvaltioiden yhteistyötä edistävistä toimenpiteistä ja tukea jäsenvaltioiden toimia tekemällä aloitteita kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtamiseksi. Amsterdamin kokouksesta tehdyissä puheenjohtajan päätelmissä ja kokouksen hyväksymässä kasvua ja työllisyyttä koskevassa päätöslauselmassa sitoudutaan poliittisesti panemaan määräykset ripeästi täytäntöön. Komissio pyrkii kaikin tarvittavin keinoin tekemään tämän mahdolliseksi.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2439/97 komissiolle esittäjä(t): Friedhelm Frischenschlager (ELDR) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: SOKRATES-ohjelma Viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana on käynyt ilmi, että SOKRATES-ohjelmalla on ollut huomattava merkitys koulutuksen alalle Euroopassa. Koska ohjelma on laajalti tunnettu ja paljon pidetty ja koska uudet jäsenvaltiot tulevat osallistumaan ohjelmaan näyttää siltä, että ohjelmalle varatut varat ovat erittäin niukat. - Aiheuttaako uusien Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa toteutettava yhteistyö SOKRATES-ohjelman laadullisen heikkenemisen? - Miten komissio aikoo entisestään lisätä varojen myöntämiseen liittyvää avoimuutta väärinkäyttöjen ehkäisemiseksi? - Kuinka paljon varoja Itävallalle on myönnetty ohjelman puitteissa viimeisten kahden vuoden kuluessa ecuina ilmoitettuna? Kuinka paljon varoja käytettiin hyväksi prosentteina ilmaistuna uusissa jäsenvaltioissa - Suomessa ja Ruotsissa - Itävaltaan verrattuna? - Kuinka usein professorit, dosentit ja opiskelijat käyttivät hyväkseen ulkomaille suuntautuvia matkastipendejä ja opetustoimeksiantoja? Kuinka suuri on henkilöiden hyväksikäyttämien varojen osuus prosentteina ilmaistuna Itävallassa, verrattaessa sitä Ranskaan ja Saksaan? - Kuinka monta henkilöä osallistui koulutushankkeisiin ja opiskelijainvaihtohankkeisiin ja kuinka monta kieltenopettajaa käytti hyväkseen mahdollisuutta harjoittaa lisäopintoja ulkomailla? Kuinka suuri on henkilöiden hyväksikäyttämien varojen osuus prosentteina ilmaistuna Itävallassa, verrattaessa sitä Italiaan ja Englantiin? - Mitä painopisteitä komissio aikoo korostaa koulutuksen alalla seuraavien kahden vuoden aikana? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1997) Komissio toteaa, että tämä kysymys on täysin samanlainen kuin kunnianarvoisan parlamentin jäsenen kirjallinen kysymys E-2347/97. Komissio kehottaa kunnianarvoisaa parlamentin jäsentätutustumaan tähän kysymykseen jo annettuun vastaukseen ((Katso sivu 61 )).
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1997/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (10. kesäkuuta 1997) Aihe: Lihotushormonit 1. Minkä lihotushormonien käyttö minkä eläinten (lehmät, sonnit, härät, hiehot, uros- ja naaraspuoliset vasikat) kasvatuksessa on sallittua USA:ssa? 2. Miten, missä muodossa, miten usein, kunka suurina annoksina ja minkäikäisille eläimille näitä hormoneja annetaan? 3. Miten viljelijät hankkivat näitä hormoneja? 4. Kuka huolehtii niiden jakelusta? 5. Mikä on eläinlääkärin tehtävä hormoniruokinnan yhteydessä? 6. Kuka valvoo, että USA:ssa sallittuja lihotushormoneja käytetään asianmukaisesti? 7. Miten niiden epäasianmukainen käyttö estetään? 8. Mihin toimiin USA:ssa on ryhdytty kiellettyjen hormonien käytön estämiseksi? 9. Miten lihotushormonien käyttö vaikuttaa mainittujen eläinten elimistöön, ottaen huomioon kaikki morfologiset ja fysiologiset tosiasiat ja erityisesti sisäeritysrauhasten toiminta? 10. Minkä tieteellisten tutkimusten avulla USA voi osoittaa, että lihotushormonien käyttö ei vaikuta haitallisesti mihinkään lihan lukuisista eri osista? Vastaus (16. lokakuuta 1997) Kuten neuvosto on huomauttanut Euroopan parlamentille jo monessa yhteydessä, EY:n perustamissopimuksen mukaisesti neuvosto toimii komission aloitteesta. Ennen ehdotusten esittämistä komissio tukeutuu sellaisten asiantuntijoiden lausuntoihin, joiden neuvoa on sen mielestä syytä kuulla. Komissiolla on käytettävissään muun muassa eräitä neuvoa-antavia tiedekomiteoita, jotka voivat hankkia sille arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tarkkoja tietoja. Tavanomaisen toimintansa ohella komissio kutsui koolle tieteellisen konferenssin, joka pidetitin marras-joulukuussa 1995 ja jossa käsiteltiin nimenomaan kasvuhormoneja ja johon osallistui myös parlamentin jäseniä. Kyseisessä konferenssissa annettiin joitakin tietoja erilaisten eläimille kasvun edistämiseksi annettujen aineiden vaikutuksesta. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään kääntymään komission puoleen luonteeltaan tieteellisten vastausten saamiseksi esitettyihin kysymyksiin.