KIRJALLINEN KYSYMYS E-0703/02

esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE), Jonathan Evans (PPE-DE),Robert Goodwill (PPE-DE), Roger Helmer (PPE-DE), Neil Parish (PPE-DE)ja Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(13. maaliskuuta 2002)

Aihe: Komission vaikutusarviointien hyödyllisyys erityisesti fysikaalisia tekijöitä (tärinä) koskevan direktiivin kannalta

Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-3212/01(1), joka koski fysikaalisia tekijöitä (tärinä) koskevan direktiivin yritysvaikutuksien arviointia, komissio vastasi seuraavasti:

Kun komissio teki ehdotuksen direktiiviksi turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden altistuessa fysikaalisten tekijöiden aiheuttamille vaaroille(2), se laati selvityksen, jossa tutkittiin kunkin ehdotuksessa olevan fysikaalisen tekijän erityisvaikutuksia ja pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa, ja siinä on arvio direktiivin täytäntöönpanosta aiheutuvista kustannuksista.

Vaikutusarviointi, johon vastauksessa viitataan, on asiakirjan KOM(92) 560 lopullinen SYN 449 sivuilla 7074. Ainoa arvio direktiivin yrityksille aiheuttamista kustannuksista (tietämättä, kuinka moni työntekijä käyttäisi oikeuttaan laitteistoon ja koulutukseen) on sivulla 72 mainittu puolen miestyöpäivän kustannus vuodessa. Mitenkään ei mainita, miten tähän arvioon on päästy, eikä myöskään sitä, kuinka moneen työntekijään tämä vaikuttaisi kussakin jäsenvaltiossa tai kokonaiskustannuksia kussakin jäsenvaltiossa (oli kokonaiskustannusten jako yritysten ja viranomaisten kesken mikä tahansa) tai koko EU:ssa.

Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitea, kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvä neuvottelukunta, erikoistuneet riippumattomat ja kansalliset asiantuntijat (joilla ei välttämättä ole kirjanpitoon tai liiketoimintaan liittyviä taitoja) sekä joukko asiantuntijoita laativat ehdotuksen sosio-ekonomista vaikutusta koskevan vaikutusarvioinnin.

Direktiivi on nyt sovittelumenettelyssä. Väitetään, että direktiivin aiheuttamat kustannukset saattavat nousta miljardeihin euroihin pelkästään kussakin suurimmassa jäsenvaltiossa. Neuvosto on toistuvasti vaatinut kunnollista yritysvaikutusten arviointia, kun direktiivi aiheuttaa huomattavia kustannuksia yrityksille. Uskooko komissio, että fysikaalisia tekijöitä (tärinä) koskeva direktiivi on alkuunkaan riittävä tai yhdenmukainen Lissabonin julistusten kanssa ja jos näin ei ole, aikooko se kiireesti käynnistää uuden ja laajan vaikutusarvioinnin? Aikooko komissio myös varmistaa, että riippumattomat asiantuntijat arvioivat tulevaisuudessa kaikki yrityksille aiheutuvia kustannuksia koskevat vaikutusarvioinnit ja että ne sisältävät yksityiskohtaiset arviot direktiivistä kullekin jäsenvaltiolle ja niille talouselämän aloille, joihin ne vaikuttavat eniten, aiheutuvista kustannuksista?

(1) EYVL C 147 E, 20.6.2002, s. 132.

(2) EYVL C 77, 18.3.1993.

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2002)

Kuten todettiin vastauksessa Bowisin ja kumppaneiden esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3212/01(1), terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä aiheutuville riskeille koskevan neuvoston direktiiviehdotuksen

vaikutusten arviointi perustui tutkimukseen, jossa erillään kunkin fysikaalisen tekijän vaikutus. Tutkimus perustui pääasiallisesti tilanteeseen Saksassa, ja kaikkien jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuva ryhmä havaitsi sen tulokset paikkansapitäviksi koko unionissa sekä fysikaalisten tekijöiden että vaikutusten arvioinnin osalta.

Kopio tutkimuksesta lähetetään suoraan arvoisille parlamentin jäsenille ja parlamentin sihteeristölle.

Komissio katsoo, että tämä vaikutustenarviointitutkimus pitää edelleen paikkansa kaikkien siinä käsiteltyjen fysikaalisten tekijöiden osalta.

Mitä tulee yleiseen kysymykseen yrityksille aiheutuvista kustannuksista, arvoisat jäsenet ovat varmaankin tietoisia siitä, että komissiossa on vuodesta 1986 ollut käytössä yrityksille aiheutuvia vaikutuksia koskeva arviointijärjestelmä, jota sovelletaan kaikkiin lainsäädäntöehdotuksiin, joilla saattaa olla merkittäviä vaikutuksia yrityksiin. Järjestelmää on äskettäin tarkasteltu pilottihankkeessa, jotta voitaisiin poistaa kartoitettuja puutteita, esimerkiksi yrityksille aiheutuvien kustannusten riittämättömän tasoinen määrittely. Pilottihankkeen päätelmät esitettiin maaliskuussa 2002(2), ja niihin sisältyi suosituksia lainsäädännön vaikutusten arvioinnin parantamiseksi, esimerkiksi tiedonkeruu- ja validointimenetelmistä, mutta myös tekijöistä, joilla saataisiin luotua uusi ja johdonmukainen vaikutustenarviointimenetelmä komissioon. Suositukset perustuvat Laekenin Eurooppa-neuvostolle (14.15. joulukuuta 2001) osoitettuun tiedonantoon Lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen(3). Osana hallintotavan parantamiseen liittyviä laajempia pyrkimyksiä komissio esittää tiedonannon muodossa ehdotuksen uudeksi vaikutustenarviointijärjestelmäksi, jossa otetaan huomioon yhteiskunnalliset, ympäristö-, terveys- ja talousvaikutukset sekä vaikutukset yrityksiin. Tämä liittyy lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskevaan toimintasuunnitelmaan, joka esitettäneen kesäkuussa 2002.

Tämä kehitys osoittaa, että komissio on edelleen erittäin sitoutunut tekemään oikeassa suhteessa arvioinnin ehdotetuista lainsäädäntötoimista aiheutuvista kustannuksista ja eduista kaikille asiaan liittyville tahoille, myös liikeyrityksille. Siitä myös näkyy, että komissio on saamassa päätökseen yleisen vaikutustenarviointistrategiansa mukauttamisen Lissabonin strategian ja Göteborgin Eurooppa-neuvoston (15.16. kesäkuuta 2001) päätelmien perusteella.

(1) EYVL C 147 E, 20.6.2002, s. 132.

(2) Nähtävillä http://europa.eu.int/comm/enterprise/regulation/bia/ppbia_en.htm.

(3) KOM(2001) 726 lopullinen.