Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3770/98 esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Biologinen monimuotoisuus - mehiläiset Yhdistyneen kuningaskunnan mehiläistenkasvattajat ovat yhä enemmän huolissaan mehiläisten tuonnista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan toisista jäsenvaltioista ja muista maista. He ovat huolissaan siitä, että risteyttäminen sekä varroa- ja kashmir-virustartunnat yhdessä johtavat kotimaisen Apis mellifera mellifera -mehiläiskannan häviämiseen. Sen vuoksi kasvattajat ovat vaatineet mehiläisten tuontikieltoa, koska se olisi oikeutettua elinympäristödirektiivin ja biologista monimuotoisuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on kuitenkin sitä mieltä, että tällainen kielto olisi ristiriidassa voimassa olevan yhteisölainsäädännön ja nimenomaan mehiläisten vapaata kauppaa koskevan direktiivin 92/65/EY(1) kanssa. Onko komissio samaa mieltä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa siitä, että direktiivillä 92/65/EY on etusija tässä tapauksessa ja että kotimaisten alalajien suojelemiseksi suunnitellut kiellot olisivat laittomia? Onko komissio tietoinen muista vastaavista tapauksista tai oikeudellisista kiistoista toisissa jäsenvaltiossa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 1999) Terveyden suojelu mehiläishoidon alalla on vahvistettu neuvoston direktiivissä 92/65/ETY, jossa määritellään erityisesti mehiläisten osalta kauppaan ja yhteisöön suuntautuvaan tuontiin sovellettavat eläinten terveyttä koskevat vaatimukset. Jäsenvaltioiden on valvottava, että mehiläisten kauppaa ei kielletä tai rajoiteta muiden kuin sellaisten eläinten terveyttä koskevien syiden vuoksi, jotka johtuvat tämän direktiivin soveltamisesta tai yhteisön lainsäädännöstä ja erityisesti mahdollisesti toteutetuista suojatoimenpiteistä. Tämä säännös koskee ainoastaan eläinten terveyden alaa, eikä se velvoita jäsenvaltioita yleisesti varmistamaan mehiläisten vapaata kauppaa yhteisössä. Tällainen velvoite aiheutuu sitä vastoin EY:n perustamissopimuksen 30 artiklasta. Kotieläinjalostusta ja polveutumista koskevista vaatimuksista puhdasrotuisten eläinten kaupassa annettua neuvoston direktiiviä 91/174/ETY(2) ei sovelleta eläinten terveyden suojeluun mehiläisalalla, koska direktiivin soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ei ole vielä vahvistettu. Alalla sovelletaan edelleen jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä EY:n perustamissopimuksen määräysten sallimissa puitteissa. Koska asiaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ei ole olemassa, alalla sovelletaan edelleen ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 30 ja 36 artiklaa. Tähän liittyen tuomioistuin päätti 3. joulukuuta 1998 asiassa C 67/97, joka koski Læsøn saaren (Tanska) ruskeiden mehiläisten suojelua, että ominaisuuksiltaan eriytyneen kotoperäisen eläinkannan säilyttämistoimenpiteet edistävät biologisen monimuotoisuuden ylläpitämistä, koska niiden avulla voidaan taata kannan hengissäpysyminen. Näin toimenpiteiden avulla pyritään suojelemaan kyseisten eläinten elämää, ja niitä voidaan pitää perusteltuina EY:n perustamissopimuksen 36 artiklan nojalla. Biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta on samantekevää, kohdistuvatko suojelutoimenpiteet määrättyyn alalajiin, tietyn lajin erilliseen rotuun tai tiettyyn paikalliseen kantaan, kunhan kyseisillä eläinkannoilla on ominaisuuksia, joiden perusteella ne selvästi erottuvat muista kannoista, minkä vuoksi niiden suojelemista voidaan pitää aiheellisena. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat sopimuspuolina biologista monimuotoisuutta koskevassa yleissopimuksessa(3), jossa määrätään, että "kunkin sopimuspuolen tulee mahdollisuuksiensa mukaan ja soveltuvin osin [...] estää sellaisten vieraiden lajien luontoon päästäminen tai valvoa sitä tai hävittää sellaiset vieraat lajit, jotka uhkaavat ekosysteemejä, elinympäristöjä tai lajeja". Biologista monimuotoisuutta koskevassa Euroopan yhteisön strategiassa(4) todetaan tästä, että "vieraiden lajien tai alalajien luonnossa esiintyminen tai luontoon päästäminen saattaa aiheuttaa ekosysteemien muutoksia ja tasapainon järkkymistä. Risteytymisen ja lajien välisen kilpailun kautta sillä voi mahdollisesti olla peruuttamattomia vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden alkuperäisiin tekijöihin". Edellä mainitun tuomion perusteella kansallista lainsäädäntöä, jolla kielletään muuhun kuin Apis mellifera mellifera -alalajiin kuuluvien mehiläisten tuominen Læsøn kaltaisille saarille, on pidettävä perusteltuna EY:n perustamissopimuksen 36 artiklan nojalla, koska sen avulla voidaan suojella eläinten elämää. Komissio tarkastelee parhaillaan biologista monimuotoisuutta koskevasta yleissopimuksesta johtuvien velvoitteiden perusteella, olisiko tuomioistuimen Læsøn kaltaisten saarten osalta vahvistamia periaatteita mahdollista soveltaa myös jäsenvaltioihin, kuten esimerkiksi Itävaltaan, jotta ne voisivat varata kansallisen alueensa kokonaan tai suurimmaksi osaksi yhteen ainoaan mehiläisalalajiin perustuvaan mehiläishoitoon. (1) EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54. (2) EYVL L 85, 5.4.1991. (3) Neuvoston päätös 93/626/CEE, tehty 25 päivänä lokakuuta 1993, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen tekemisestä, EYVL L 309, 13.12.1993. (4) KOM(98) 42.