KIRJALLINEN KYSYMYS E-1821/02

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(27. kesäkuuta 2002)

Aihe: Sikaruttotapausten määrän kasvu EU:ssa

Klassisen sikaruton tapausten määrä kasvaa EU:ssa. Viime vuoden lokakuulla annetun direktiivin 2001/89/EY(1) jälkeen on niin sanottujen merkintärokotteiden käyttö ollut sallittua, minkä vuoksi tartunnan saaneiden ja niiden lähellä sijaitsevien yritysten tyhjentämisen sijasta voidaan sairauden kuriin saamiseksi käyttää kehärokotusta. Merkintärokotteiden käyttöä kuitenkin rajoitetaan, koska ei ole olemassa hyväksyttyjä kokeita, joilla osoitetaan, mikä eläin on rokotettu ja mille eläimelle rutto on kehittynyt.

1. Onko komissio valmis antamaan lisätukea niin pian kuin mahdollista joko tutkimuksen kuudennesta puiteohjelmasta tai budjettivallan käyttäjän tätä varten budjettikohtaan B1-330 merkitsemistä varoista, jotta Euroopan tutkimuslaitokset voivat kehittää nopeasti edellä mainitut kokeet?

2. Kun otetaan huomioon, että sikarutto on tietyillä Euroopan alueilla endeeminen villisioissa, suun kautta annettava merkintärokote olisi erittäin käytännöllinen sikaruton hävittämiseksi yhteisön villisikapopulaatioista. Onko komissio valmis myöntämään varoja tämän rokotteen kehittämiseksi?

(1) EYVL L 316, 1.12.2001, s. 5.

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(3. syyskuuta 2002)

Yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi 23. lokakuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/89/EY(1) säädetään merkkirokotteiden käyttämisestä klassisen sikaruton torjumiseksi, mikäli tällaisia rokotteita kehitetään. Tutkimuksen kuudetta puiteohjelmaa (20022006) laaditaan parhaillaan. Puiteohjelmassa on useita eri alueita, joista voitaisiin myöntää tukea merkkirokotteiden kehittämistyöhön ja sellaisten diagnostisten menetelmien kehittämiseen, joilla voidaan erottaa toisistaan rokotetut ja infektoituneet eläimet. Yhteisön politiikkaa tukevia tutkimustoimia kehitetään myös muissa komission pääosastoissa. Merkkirokotteiden ja useiden maailman eläintautijärjestön (International Office of Epizootics eli OIE) luetteloon A sisältyvien tautien mm. klassisen sikaruton diagnostisten testien sisällyttämistä työohjelmaan harkitaan. Koska käytettävissä olevat varat ovat rajoitetut, tutkimusaiheet on asetettava tärkeysjärjestykseen eikä ole mahdollista taata tässä vaiheessa, että tukea voidaan varmasti myöntää klassisen sikaruton merkkirokotteiden ja diagnostisten testien kehittämiseen.

Edellä mainitun yhteisön politiikkaa tukevan tutkimuksen rahoittamisen lisäksi komissio yksilöi parhaillaan uuden tutkimuksen puiteohjelman ensisijaisia aihealueita, ja ensimmäinen ehdotuspyyntö julkaistaneen myöhemmin tänä vuonna. Jo saadut kiinnostuksenilmaisut koskevat useita hankkeita, jotka liittyvät klassiseen sikaruttoon ja muihin OIE:n luetteloon A sisältyviin tauteihin. Esimerkkinä voidaan mainita tautien torjuminen luonnonvaraisissa eläinpopulaatioissa aihealueella Entistä turvallisemmat ja ympäristöystävällisemmät tuotantomenetelmät ja terveellisemmät elintarvikkeet, jonka alaisuuteen kuuluu aihepiiri karjatalouden, ja eläinten hyvinvoinnin parantaminen . Kotieläinten eläintautien torjunnan tehostaminen kuuluisi selvästi tähän aihepiiriin. Lopullinen päätös tällaisen tutkimuksen tukemisesta riippuu kuitenkin arviointiprosessin tuloksesta ja ehdotuspyynnön yhteydessä jätettyjen ehdotusten laadusta.

Budjettikohta B1-330 on tarkoitettu ensisijaisesti yhteisrahoituksen myöntämiseen jäsenvaltioiden ohjelmille, joiden tavoitteena on tärkeimpien eläintautien, klassinen sikarutto mukaan luettuna, hävittäminen ja seuranta. Vuonna 2002 talousarvioon on varattu yhteensä 155 miljoonaa euroa tähän tarkoitukseen. Euroopan parlamentin tehtyä tarkistuksia tähän budjettikohtaan määrärahoista on käytettävä osa myös merkkirokotteiden kehittämistyöhön ja sellaisten testien kehittämiseen, joilla voidaan erottaa toisistaan sairastuneet ja rokotetut eläimet. Etusijalle on asetettu tässä yhteydessä suu- ja sorkkatautiin liittyvien testien validointi, johon on varattu yhteensä 800 000 euroa.

Talousarvion luku 33 kattaa eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet. Sen yleiset tavoitteet ja rajalliset määrärahat sekä tarve kattaa naudan spongiformisesta enkefalopatiasta (BSE) ja suu- ja sorkkataudista aiheutuneet kustannukset johtavat siihen, ettei tässä vaiheessa ole mahdollista varata juurikaan määrärahoja klassisen sikaruton diagnostisen testin kehittämiseen.

Mainitusta luvusta on kuitenkin vuonna 2002 varattu 185 000 euroa Hannoverissa sijaitsevan klassisen sikaruton yhteisön vertailulaboratorion rahoittamiseen. Sen toiminta kattaa klassisen sikaruton tehostettua torjuntaa koskevan tutkimuksen suorittamisen ja tällaisen tutkimuksen koordinoinnin. Rahoitusta järjestetään parhaillaan uusia klassisen sikaruton taudinmääritysmenetelmiä koskevalle seminaarille, jonka laboratorio aikoo kutsua koolle ja johon osallistuu jäsenvaltioiden asiantuntijoita.

Tässä yhteydessä on syytä mainita myös se, että Saksan viranomaiset ovat myöntäneet luvan perinteisen rokotteen käyttämiseen syöttirokotteiden muodossa hätärokotuksissa luonnonvaraisissa sioissa esiintyvää klassista sikaruttoa vastaan Rheinland-Pfalzissa ja Saarlandissa. Saksan

kaksi suunnitelmaa (Saarland ja Rheinland-Pfalz), jotka koskevat klassisen sikaruton hävittämistä luonnonvaraisista sioista, hyväksyttiin komission päätöksellä 2002/161/EY(2). Saksan kokemuksista voi olla hyötyä myöhempien torjuntastrategioiden laatimisessa.

(1) EYVL L 316, 1.12.2001.

(2) Komission päätös, tehty 22. helmikuuta 2002, klassisen sikaruton hävittämistä luonnonvaraisista sioista Saarlandissa ja luonnonvaraisissa sioissa esiintyvää klassista sikaruttoa vastaan toteutettavista hätärokotuksista Rheinland-Pfalzissa ja Saarlandissa koskevien Saksan esittämien suunnitelmien hyväksymisestä (EYVL L 53, 23.2.2002).