KIRJALLINEN KYSYMYS P-2787/00

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(1. syyskuuta 2000)

Aihe: Siirtolaisten salakuljetus Albaniasta

Lokakuussa 1999 pidetyssä Tampereen Eurooppa-neuvostossa osoitettiin yhteisen eurooppalaisen turvapaikka- ja siirtolaispolitiikan perusperiaatteet, joihin kuuluivat kumppanuus lähtömaiden kanssa, poliittiset kysymykset, ihmisoikeudet ja lähtö- ja kauttakulkumaiden kehitysongelmat kattava kokonaisvaltainen lähestymistapa, yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, kolmansien maiden kansalaisten yhtäläinen kohtelu, siirtolaisvirtojen hallitseminen, joka perustuu aktiiviseen yhteiseen politiikkaan väärennettyjen viisumien ja asiakirjojen torjumiseksi ja toimintaan siirtolaisia salakuljettavaa järjestäytynyttä rikollisuutta ja ihmiskauppaa ja ihmisten hyväksikäyttämistä vastaan.

Neuvosto hyväksyi maaliskuussa 1999 myös yhteisiä toimia, joihin kuuluu Euroopan unionin avustus Albanian poliisivoimien kehittämiselle.

Viime vuosina tilanne on käynyt sietämättömäksi. Monet välikohtaukset ovat vaatineet kuolonuhreja laittomien siirtolaisten ja italialaisten poliisien keskuudessa. Erityisen traaginen oli 24. heinäkuuta 2000 Apulian rannikolla tapahtunut välikohtaus, jossa ihmisiä veneillä salakuljettavat scafistit törmäsivät Guardia di Finanzan partioalukseen ja kaksi italialaispoliisia, kurdipakolainen ja kaksi salakuljettajaa saivat surmansa.

1. Katsooko komissio, että Euroopan unionin pitää puuttua tähän ongelmaan, koska Italian rajat ovat nykyisin myös EU:n ulkorajoja ja koska siirtolaiset, aivan kuten huumausaineet, savukkeet ja aseetkaan eivät jää Italian rannikolle vaan päätyvät eurooppalaisiin suurkaupunkeihin, Pariisiin, Amsterdamiin jne.

2. Pitäisikö Albanian antaa konkreettisempaa näyttöä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta?

3. Pitäisikö Albanialle annettava rahoitus jäädyttää?

4. Mikä on komission yleisarvio nykyisestä tilanteesta?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(3. lokakuuta 2000)

1. Komissio on täysin tietoinen ongelmista, joita aiheutuu ihmisten salakuljetuksesta Adrianmeren yli. Albania on yksi tärkeimmistä laittomista reiteistä Balkanin alueelta Euroopan unioniin. Tulliasioissa yhteisön tulliapuryhmä (CAM-A) on toiminut Albaniassa jo kesäkuusta 1997 tukeakseen Albanian tullijärjestelmän uudistusta. Toimiin sisältyy erityisiä salakuljetuksen vastaisia toimia ja yhteistyötä Italian Guardia di Finanzia -viranomaisten kanssa. Albanian poliiseja neuvoo ja kouluttaa monikansallinen poliisiryhmä, jota johtaa Länsi-Euroopan unioni ja jonka tukena on yhteisön yhteisestä toiminnasta hyväksytty asiakirja ja muuta yhteisön apua. Vuodesta 1999 tätä apua ovat antaneet myös liikkuvat ryhmät, jotka kouluttavat Albanian poliiseja paikan päällä.

Vuonna 1999 perustetun, turvapaikka- ja siirtolaisasioita käsittelevän korkean tason ryhmän työskentelyn perusteella heinäkuussa 2000 kokoontunut yleisten asioiden neuvosto hyväksyi Albanian ja sen naapurialueet kattavan toimintasuunnitelman (vastaavia toimintasuunnitelmia on hyväksytty myös Irakin ja Sri Lankan osalta), jossa keskitytään laittoman siirtolaisuuden torjuntaan ja ehkäisyyn. Samoin Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen ja 19.20. toukokuuta 2000 annettuun Anconan julistukseen perustuvan Adrianmeren aloitteen yhteydessä on määritetty joukko oikeus- ja sisäasioiden alaan kuuluvia toimia, jotka liittyvät ihmisten salakuljetuksen torjumiseen.

2. Järjestäytynyt rikollisuus on kehittynyt Albaniassa sekä vuonna 1997 tapahtuneen valtion kriisin että vuoden 1999 Kosovon selkkauksen myötä. Järjestäytyneen rikollisuuden vastaista toimintaa on tarkasteltava kokonaistilanteessa, jossa on tarpeen parantaa yleistä järjestystä ja lainvalvontaa sekä tehostaa korruption torjuntaa (myös maan omassa hallinnossa). Ensimmäisenä askelena on tärkeää luoda asianmukainen lainsäädäntö. Uusi tullikoodeksi, joka on laadittu yhteistyössä CAM-A-tulliapuryhmän kanssa ja joka hyväksyttiin vuonna 1999, luo kaupankäynnille vankan oikeusperustan, jonka täysimääräistä noudattamista Albanian viranomaisten on valvottava. Ihmisten salakuljetus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 1999, ja nykyinen lainsäädäntö on selkeästi riittämätön hillitsemään sitä harjoittavia verkostoja. Tähän ongelmaan on puututtu toistuvasti kahdenvälisissä yhteyksissä. Uusi lainsäädäntö on tarkoitus antaa syksyn 2000 aikana.

3. Yhteisön Albanialle antamassa avussa keskitytään lähinnä instituutioiden kehittämiseen (mukaan luettuina tulli, poliisilaitos, oikeuslaitos ja julkisen hallinnon uudistaminen) ja infrastruktuurin kehittämiseen (maantiet, vesi ja terveydenhuolto). Talousarviosta annetaan rahoitustukea erityisten alakohtaisten edellytysten mukaisesti tai, kuten vuonna 1999 tehtiin, Kosovon kriisiin liittyvien kustannusten kattamiseksi. Albaniahan majoitti silloin väliaikaisesti 500 000 kosovolaista (yli 8 prosenttia väestöstä), vaikka on Euroopan köyhin maa. Komission mielestä Albanialle annettavan avun jäädyttäminen sen vuoksi, että maa ei ole pystynyt rajoittamaan laitonta siirtolaisuutta tyydyttävästi, heikentäisi tilannetta entisestään.

4. Laiton siirtolaisuus ja ihmisten salakuljetus lisääntyvät yleensä kesäisin, ja tällöin aiheutuu myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia välikohtauksia. Inhimillisen tragedian lisäksi tämä tapaus osoittaa myös, että on tehtävä ero albanialaisten laittoman siirtolaisuuden ja toisaalta kolmansista maista peräisin olevien pakolaisten tai siirtolaisten salakuljetuksen välillä. Vaikka se kuinka yrittäisi, Albania ei kykene selviämään tästä ongelmasta yksin. Tarvitaan laajempaa toimintalinjaa, jossa ovat osallisina kaikki salakuljetusreittien varrella sijaitsevat maat sekä asianomaisten ihmisten alkuperämaat. Tämän vuoksi Euroopan unioni neuvottelee aktiivisesti Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa ihmisten salakuljetusta koskevasta pöytäkirjasta, joka lisättäisiin YK:n yleissopimukseen kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta.