FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/395

(2004/C 84 E/0458)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0432/04

esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe: Passiivinen tupakointi

Komissio on toistuvasti nostanut esiin passiivisesta tupakoinnista aiheutuvan terveysongelman. Lukuisat tutkimukset ovat todistaneet, että passiivinen tupakointi erityisesti työpaikalla voi aiheuttaa vakavia terveysongelmia sille altistuneille henkilöille.

Katsooko komissio, että passiivinen tupakointi on paitsi terveyteen myös työympäristöön liittyvä ongelma? Aikooko komissio tehdä lainsäädäntöehdotuksen suojatakseen työntekijöitä tupakoinnin aiheuttamilta terveysriskeiltä työpaikalla? Mihin toimiin komissio siinä tapauksessa aikoo ryhtyä ja millaisen aikataulun mukaan mahdolliset toimet toteutetaan?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio on yhtä mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että ympäristön tupakansavu muodostaa terveysongelman lisäksi myös työperäisen riskin. Tutkimukset ovat osoittaneet, että säännöllinen altistuminen tupakansavulle lisää 25 prosentilla riskiä sairastua tupakoinnin aiheuttamiin sairauksiin kuten syöpään ja sydän- ja verisuonitauteihin.

Työpaikkatupakointia on rajoitettu jo useilla työterveys- ja työturvallisuusdirektiiveillä. Esimerkiksi neuvoston direktiivin 89/654/ETY (1) mukaan lepohuoneissa ja lepoalueilla on toteutettava toimenpiteitä tupakoimattomien suojelemiseksi tupakansavun aiheuttamalta epämukavuudelta. Lisäksi neuvoston direktiivissä 90/394/ETY (2) säädetään, että alueilla, joissa työntekijät altistuvat tai voivat altistua syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille, on käytettävä ”tupakointi kielletty” -merkkejä. Neuvoston direktiivissä 92/85/ETY (3) mainitaan häkä yhtenä kemiallisena tekijänä, jolle altistumisen luonne, aste ja kesto työnantajan on arvioitava raskaana olevien työntekijöiden ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden osalta. Työnantajan on myös toteutettava lisätoimenpiteitä varmistaakseen, että kyseisten työntekijöiden altistuminen tällaisille riskeille vältetään. Lopuksi mainittakoon neuvoston direktiivi 89/391/ETY (4), jossa työnantaja velvoitetaan pitämään hallussaan arviointia turvallisuus- ja terveysvaaroista työssä sekä vaaroista, jotka kohdistuvat erityisille vaaroille altistuviin työntekijäryhmiin.

Näin ollen passiivinen tupakointi on jo nyt otettava huomioon riskinarvioinnissa ja sen torjumiseksi on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä. Nämä erilaiset tekniset ja/tai organisatoriset toimenpiteet riippuvat työpaikan luonteesta eivätkä välttämättä johda tupakoinnin kieltämiseen kokonaan.

Jos yhteisössä päätetään antaa uutta lainsäädäntöä työntekijöiden tehokkaammaksi suojelemiseksi tupakansavulle altistumisen aiheuttamilta terveysvaaroilta, lainsäädännön on perustuttava EY:n perustamissopimuksen 137 artiklaan.

Toimintaväline, jolla tehostetaan työntekijöiden suojelua tupakansavulle altistumisen aiheuttamilta terveysvaaroilta, on valittava huolella. Sen lisäksi, että tupakansavun katsotaan olevan karsinogeeninen ja lisääntymistoksinen, sen katsotaan aiheuttavan myös muita hengityselinten sekä sydämen ja verisuonten sairauksia. Lisätoimenpiteisiin ryhtyminen edellyttää siis tupakansavusta laadittavaa arviointia, jos puitedirektiivin 89/391/ETY, ”karsinogeenidirektiivin”, ”kemikaalidirektiivin” ja muiden edellä mainittujen direktiivien ei katsota tarjoavan riittävää suojaa työntekijöiden terveydelle.

Ennen kuin komissio voi esittää asiasta mitään yksityiskohtaista ehdotusta, sen on kuultava eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia EY:n perustamissopimuksen 138 artiklan nojalla. Ne saattavat päättää neuvotella 139 artiklan mukaisesti sopimuksen tekemisestä. Myöhemmässä vaiheessa on myös kuultava työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaa komiteaa.

Sillä välin komissio tukee kansallisella ja alueellisella tasolla kehitettäviä toimenpiteitä. Niitä on toteutettu äskettäin erityisen aktiivisesti Irlannissa, joka on jäsenvaltioista ensimmäisenä ottamassa käyttöön tupakointikiellon baareissa ja ravintoloissa maaliskuun lopulla 2004. Ruotsin parlamentti on myös hiljattain ilmoittanut aikovansa kieltää työpaikkatupakoinnin vuonna 2005. Muista maista mainittakoon Espanja, jonka hallitus tutkii mahdollisuuksia kieltää työpaikkatupakointi kokonaan varsinkin baareissa ja ravintoloissa, ja Yhdistynyt kuningaskunta, jonka hallituksessa neuvotellaan mahdollisuudesta siirtää asiaa koskeva päätöksentekovalta paikallishallinnolle (City Councils).

(1) Neuvoston direktiivi 89/654/ETY, annettu 30 päivänä marraskuuta 1989, työpaikoille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista (ensimmäinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi), EYVL L 393, 30.12.1989.

(2) Neuvoston direktiivi 90/394/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1990, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi), EYVL L 196, 26.7.1990.

(3) Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi), EYVL L 348, 28.11.1992.

(4) Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä, EYVL L 183, 29.6.1989.