ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4078/97 komissiolle esittäjä(t): Monica Baldi (UPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Italian vastaiset välähdykset Channel Four tv-kanavalla Italialaisvastaiset välähdykset, joita lähetettiin jokin aika sitten englantilaisella Channel Four tv-kanavalla Italia-Venäjä -jalkapallo-ottelun edellä loukkaavat vakavasti maatamme ja kiihottavat suvaitsemattomuuteen ja väkivaltaan. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, jotta tiedotusvälineet eivät rikkoisi EU:n perustana olevaa rauhan ja suvaitsevaisuuden ja sen jäsenvaltioiden kansallisen identiteetin kunnioittamisen periaatteita, jotka on kirjattu EU:n perustamissopimuksen F artiklaan? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1998) Komissio ei ollut tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista Channel 4 -kanavan lähettämistä välähdyksistä. Se otti välittömästi asian esiin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa. Nämä ilmoittivat komissiolle, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tällaisia asioita käsittelee televisiotoiminnan valvontaelin Independent Television Commission (ITC), joka vastaa 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/36/EY televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY (¨televisio ilman rajoja¨) muuttamisesta ((EYVL L 202, 30.7.1997. )), joka tarjoaa yhteisön tasolla oikeudellisen kehyksen televisiotoiminnalle, kansallisten täytäntöönpanosäännösten soveltamisesta. Myös Broadcasting standards commission (BSC) tutkii käytännesääntöjensä alaisia valituksia. Kaikki Yhdistyneen kuningaskunnan yleisradiopalvelun harjoittajat noudattavat näitä sääntöjä. Nämä molemmat toimielimet ovat tutkineet asiaa ja päätelleet, että vaikka välähdykset olivat huonoa huumoria, ne eivät Yhdistyneen kuningaskunnan vaatimusten mukaan olleet hyvän maun tai hyvien tapojen vastaisia. On huomattava, että välähdykset näytettiin vain ensimmäisen ottelun edellä eikä niitä toistettu toisen ottelun edellä. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan urheilusta vastaavan ministerin ja Italian kansallisen olympiakomitean välillä on ollut kirjeenvaihtoa, jossa Yhdistyneen kuningaskunnan ministeri toteaa, että hän on täysin samaa mieltä siitä, että ei tulisi lähettää sellaista aineistoa, jonka voidaan nähdä puoltavan epäasianmukaisia asenteita kansainvälisten otteluiden katsojissa. Näin ollen komissio katsoo, että vaikka tapahtuma oli onneton, se ei näytä olevan yhteisön oikeuden rikkominen, ja luottaa siihen, että tapaus ei toistu.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3943/97 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Villit korkeakoulututkinnot Euroopassa on yhä enemmän ns. ¨villejä korkeakoulututkintoja¨, jotka lupaavat katteettomasti arvostettuja akateemisia oppiarvoja. Viimeaikaisessa keskustelussa ovat nousseet esiin eräät brittiyliopistot, joiden on rahapulassa pakko houkutella ¨kirjekurssiopiskelijoita¨ ympäri maailmaa. Suurin osa eurooppalaisista yliopistoista on tunnustettuja ja tasokkaita oppilaitoksia, mutta osalla niistä ei ole virallista asemaa minkään maan koulutusjärjestelmässä. Yllä mainittuun viitaten kysyn: Miten komissio aikoo puuttua näiden ns. villien korkeakoulujen toimintaan unionin alueella, jotta niiden toiminta ei häiritsisi pyrkimyksiä päästä tutkintojen vastaavuuteen unionin eri jäsenmaissa? Mitä komissio aikoo tehdä estääkseen ns. villejä korkeakouluja jakamasta katteettomia tutkintotodistuksia ja oppiarvoja, jotka ovat sisällöltään ristiriidassa eri jäsenmaiden kansallisen lainsäädännön, esim. Suomessa tutkintoasetuksen, kanssa? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen 126 artiklan mukaan yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta. Jäsenvaltioiden tutkintojen ja oppilaitosten vahvistaminen kuuluvat näin ollen kansallisten viranomaisten toimivaltaan. Kaikilla jäsenvaltioilla on periaatteessa käytössään menetelmät, joilla pyritään estämään sellaisten tutkintojen leviäminen, joita ei ole hyväksytty tai joiden laatu on epäilyttävä. Kaikki kansalaiset, jotka haluaisivat saada lisää tietoja jonkin kotimaassaan tai jossakin toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevan oppilaitoksen asemasta, voivat kääntyä tutkintotodistusten tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten (NARIC) puoleen. Nämä keskukset muodostavat yhteisön alueella komission aloitteesta perustetun verkoston. Näiden keskusten yhteystiedot sisältävä luettelo toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4173/97 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Koheesiopolitiikka ja kulttuuri Komissio ilmoitti tiedonannossaan KOM(96)512 lopull. ¨Koheesiopolitiikka ja kulttuuri - Työllisyyden edistäminen¨ (sivu 6), että rakennerahastoista osoitettiin vuosina 1989-1993 noin 400 miljoonaa ecua suoraan kulttuurialalle. Voiko komissio kertoa, mitä nämä yhteisrahoitetut kulttuurihankkeet olivat sekä ilmoittaa mihin maahan ne kohdistuivat, minkä alueelliseen tavoitteen piiriin hankkeet kuuluivat ja mitkä olivat hankkeiden toimeenpanon kokonaiskustannukset sekä yhteisön rahoitusosuus? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4173/97 ja E-4174/97 (9. maaliskuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema luku perustuu ulkopuolisten konsulttien komissiolle laatimiin arvioihin. Kuten tiedonannossa todettiin, kulttuuritoimiin liittyvät luvut ovat vain arvioita ja sen vuoksi niitä on tulkittava varoen. On erityisen vaikeaa määrittää ohjelmien kulttuurinäkökohtia, koska ne sisältyvät usein muihin toimintoihin kuten matkailuun, pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) tai koulutukseen. Koska jäsenvaltiot hyväksyvät ja toteuttavat ohjelmiin sisältyvät rakennerahastojen hankkeet omalla vastuullaan, komissiolla ei ole järjestelmällisiä tietoja kulttuurialan hankkeista. Tiedonannossa esiteltiin kuitenkin useita hyviä esimerkkejä, jotka valaisevat kulttuurin innovatiivista yhdentämistä alueelliseen kehitykseen ja työpaikkojen luomiseen.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3633/97 komissiolle esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Työllisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Hollannissa Kuten aikaisemmissa kysymyksissä on jo todettu, Italian viranomaisten päätös velvoittaa voittoa tavoittelemattomat yhteisöt hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua työllisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteisöjen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esittää asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, että asiaa koskevat säännökset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (tai yleensä sosiaalitalouden ja ¨kolmannen sektorin¨ yhteisöt) Hollannissa esittämään rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, millä ehdoin? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3624/97, E-3625/97, E-3626/97, E-3627/97, E-3628/97, E-3629/97, E-3630/97, E-3631/97, E-3632/97, E-3633/97, E-3634/97, E-3635/97, E-3636/97 ja E-3637/97 (30. tammikuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoja jäsenvaltioiden asettamista vaatimuksista, joiden mukaan voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden on toimitettava pankkitakaus saadakseen rahoitusta yhteisön eri ohjelmista. Asiasta säädetään kansallisin laein. Emploi-aloitteesta myönnettävän tuen kohdalla kansallisten viranomaisten, jotka allekirjoittavat sopimukset hankkeiden johtajien kanssa, on pyydettävä pankkitakaus voimassaolevien kansallisten säädösten mukaisesti. Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Itävallassa ja Portugalissa hankkeiden johtajilta ei yleensä vaadita kyseistä takausta, jotta hankkeet pääsisivät mukaan Emploi-aloitteeseen. Pankkitakauksen järjestäminen saattaa muodostua lisärasitteeksi erityisesti sosiaalitalouden alalla toimivissa yrityksissä. Sitä vastoin takaus on välttämätön, jos sopimusvelvoitteen täytäntöönpanon haitalliset seuraukset voivat olla suuremmat kuin velallisen varat. Joulukuun 21. päivänä 1977 ((EYVL L 356, 31.12.1997. )) annetussa yhteisön yleiseen talousarvioon sovellettavassa muutetussa ((EYVL L 240, 7.6.1995. )) varainhoitoasetuksessa sopimuspuolia vaaditaan asettamaan vakuus, kun kyseessä on erittäin laajasta hankkeesta tehtävä sopimus tai rahamääräisesti suurten hankkeiden toteuttamiseen myönnettävä tuki. Velvoite koskee kuitenkin vain harvoin sosiaalisluonteisia yhdistyksiä, sillä kyseisten yhdistysten ehdottamat hankkeet ovat yleensä pieniä.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3741/97 komissiolle esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) (21. marraskuuta 1997) Aihe: Biologista monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia Aikooko komissio ottaa selvää biologisen monimuotoisuuden suojelemista koskevien EU:n nykyisten toimenpiteiden ja periaatteiden välisistä aukoista? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 1997) Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolena yhteisö on yleissopimuksen 6 artiklan mukaisesti velvollinen laatimaan biologista monimuotoisuutta koskevan strategian. Neuvosto esitti 18. joulukuuta 1995 tekemissään päätelmissä kantansa siitä, että yhteisön olisi toimivaltaansa kuuluvissa asioissa ja läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa laadittava yhteisön strategia, jossa määritellään yhteisön luonnonsuojelupolitiikan puutteet. Neuvosto katsoi myös, että yhteisön olisi edistettävä biologisen monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön sisällyttämistä yhteisön politiikkoihin jäsenvaltioiden strategioiden, ohjelmien ja suunnitelmien rinnalla, jotta voidaan varmistaa mainitun yleissopimuksen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Komissio viimeistelee parhaillaan tiedonantoa Euroopan parlamentille ja neuvostolle biologista monimuotoisuutta koskevasta strategiasta, jossa määritellään yhteisön toteuttamien toimenpiteiden puutteet ja politiikat biologisen monimuotoisuuden suojelemisen takaamiseksi. Tiedonanto on tarkoitus toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle alkukeväästä 1998.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3845/97 komissiolle esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Unionin laajentumisesta tiedottaminen Unionin laajentuminen on Euroopan suurin haaste lähitulevaisuudessa. Neuvottelujen aloittaminen ensimmäisten maiden kanssa on viittä vaille valmista ja Luxemburgin huippukokouksen jälkeen neuvottelut lähtenevät käyntiin ensimmäisten kanssa vuoden 1998 alussa. Samanaikaisesti on kuitenkin unionin jäsenmaissa kansalaisten kiinnostus laajentumista kohtaan mitätöntä ja pienenemään päin. Onkin pelättävissä, että jopa negatiiviset odotukset jäsenmaksuosuuksien kasvamisesta ja tukien menettämisestä ovat leviämässä poliitikkojen suusta kansalaisten mieliin. EMU on toisaalta hyvä esimerkki siitä, kuinka vasta varsin myöhäisessä vaiheessa kiinnostuttiin kansalaisten mielipiteestä ja sen muokkaamisesta ja tulos näkyy nyt siten, että suurin osa Euroopan unionin jäsenmaiden kansalaisista vastustaa yhteistä rahaa. Kuinka paljon rahaa komissio aikoo sijoittaa laajentumisesta tiedottamiseen ja mitä asioita se suunnittelee sisällyttävänsä tiedotuskampanjaan? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 1998) Komissio on hyvin tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomasta kysymyksestä. Jäsenyyttä hakeneiden maiden hallitusten on lisättävä kansalaistensa tietoisuutta asiasta ja yhteisön on edistettävä tätä kehitystä sekä hakijamaissa että jäsenvaltioissa. Hakijamaat saavat yleensä määrärahoja Euroopan yhdentyminen -nimisestä budjettikohdasta. Niitä myönnetään hakemuksesta jäsenyyttä hakeneille maille tavanomaisia Phare-menettelyjä noudattaen. Yhteisön toimet kyseisellä alalla kanavoidaan hakijamaissa ensisijaisesti komission edustustojen kautta. Ne pystyivät aloittamaan toimintansa vasta vuonna 1997 sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti oli varmistanut vakautta ja ennustettavuutta koskevan toimenpiteen Pharen monen maan välisen tiedotusohjelman STAP-menettelyn mukaisen rahoituksen osalta. Vuoden 1997 määrärahoista viisi miljoonaa ecua varattiin valtuuskuntien tiedotustoiminnan rahoittamiseen, kun taas keskusrahoitusta käytetään asiantuntijapalveluihin. Komissio tarjoaa Pharen monen maan välisen tiedotus- ja viestintäohjelman tuen turvin vierailijaohjelmansa palveluja, Eurobarometri-tutkimuksia ja ennen muuta Eurooppalainen vuoropuhelu -nimisen kausijulkaisun, joka ilmestyy joka toinen kuukausi kaikilla kymmenellä Keski- ja Itä-Euroopan kielellä. Komission www-sivu Europaplus on osoittautunut hyvin onnistuneeksi suuren yleisön tietolähteeksi sekä yhteisössä että sen ulkopuolella. Esimerkiksi PO 1A:n Keski- ja Itä-Eurooppaa koskevalla www-sivulla käy yli 500 000 henkilöä kuukaudessa. Myös jäsenvaltioissa sijaitsevista komission toimistoista saa tietoa laajentumisesta sekä siihen liittyvistä asioista.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3941/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Kreikkalaisen osaston perustaminen kolmanteen Eurooppa-kouluun Ensimmäisen Brysselin Eurooppa-koulun (UCCLE) kreikkalaisen osaston vanhempien edustajat ovat keränneet allekirjoituksia ja ryhtyneet toimenpiteisiin, jotta rakenteilla olevaan kolmanteen Brysselin Eurooppa-kouluun saataisiin perustettua kreikkalainen lisäosasto. Tämän osaston perustamisen katsotaan olevan ehdottoman välttämätöntä, koska ensimmäisen Brysselin Eurooppa-koulun nykyisellä kreikkalaisella osastolla vallitsee ylikansoitus ja luokkia joudutaan jakamaan, mikä aiheuttaa sen, että monet kreikkalaiset lapset käyvät belgialaisia kouluja, mikä riistää heiltä mahdollisuuden oppia oikein äidinkielensä. Asia on tietenkin erittäin tärkeä ja liittyy siihen huomaavaisuuteen, jota monikulttuurisen Euroopan tulisi osoittaa siihen kuuluvien maiden kieltä, kulttuuria ja perinteitä kohtaan. Haluaisin saada tietää Euroopan komission virallisen kannan asiaan sekä ollaanko kreikkalaisen lisäosaston perustamista rakenteilla olevaan Eurooppa-kouluun suunnittelemassa ottaen huomioon, että näin ollaan jo tekemässä muihin kansallisuuksiin kuuluvien oppilaiden kohdalla. Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1998) Johtokunta, Eurooppa-kouluista vastaava hallitustenvälinen elin, on ainoa toimivaltainen elin määrittelemään opintojen suuntaamisen ja organisoinnin. Aikanaan sen on päätettävä kielikohtaisten osastojen perustamisesta vielä rakenteilla olevaan kolmanteen Brysselin Eurooppa-kouluun. Päätös on tehtävä Eurooppa-koulujen pedagogisten periaatteiden mukaisesti. Komissio haluaa varmistaa, että Eurooppa-koulut toimivat moitteettomasti ja valvoo johtokunnan jäsenenä, että kyseisiä periaatteita noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2906/97 komissiolle esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) (3. syyskuuta 1997) Aihe: New Yorkin osavaltion EU-kansalaisten sairauskuluihin lisäämä ylimääräinen maksu 1. Tietääkö komissio, että New Yorkin osavaltio lisää Yhdysvaltain ulkopuolelta tulevien kävijöiden (matkailijoiden) lääkärikuluihin ylimääräiset 32 prosenttia maksaakseen näin köyhien (vailla sairausvakuutusta olevien) Yhdysvaltain kansalaisten lääkärinlaskut? 2. Eikö komissio katso, että tämä on ei-yhdysvaltalaisten luvatonta syrjintää? 3. Onko komissio sitä mieltä, että tämä voi johtaa Yhdysvalloissa sairastuvien EU-kansalaisten sairauskulujen ikävään nousuun ja aiheuttaa heille jopa suuria taloudellisia vaikeuksia? Eiväthän eurooppalaiset sairaus- ja matkavakuutukset korvaa näitä ylimääräisiä kustannuksia. EU-kansalaisten on nyt joko hankittava ylimääräinen vakuutus tai otettava itse riski, jota on mahdoton hyväksyä. 4. Eikö tällainen menettely ole Yhdysvaltojen ja Euroopan välisten (esimerkiksi WTO:ssa tehtyjen) sopimusten kanssa ristiriidassa? 5. Mitä komissio aikoo tehdä asian johdosta? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama täydentävä vastaus (15. joulukuuta 1997) Täydennyksenä 19. syyskuuta 1997 ((EYVL C 60, 25.2.1998, p. 140. )) antamaansa vastaukseen, komissio pystyy nyt antamaan asiasta seuraavia lisätietoja. Komission tähän mennessä saamat tiedot eivät vahvista New Yorkin osavaltion perineen Yhdysvaltain ulkopuolelta tulleiden vierailijoiden (turistien) terveydenhoitokuluista ylimääräistä 32 prosenttia rahoittaakseen köyhien (vailla sairausvakuutusta olevien) amerikkalaisten terveydenhoitokulut. Saatavilla olevien tietojen mukaan näyttää siltä, että sairaalat, muut hoitolaitokset ja laboratoriot perivät ylimääräiset 12 prosenttia niiltä amerikkalaisilta tai ei-amerikkalaisilta, jotka eivät kuulu sairausvakuutusta halvemman vakuutusmuodon (management care group) piiriin. Tämä vakuutusmuoto rajoittaa lääkärien valintaa ja maksaa vain osan korvattavista kuluista. Tästä saadut rahat muodostavat lisän keskusrahastolle, joka osallistuu sairausvakuutusta vailla olevien henkilöiden sairaanhoitokulujen maksuun. Komission mielestä kyseinen asia kuuluu ennemmin jäsenvaltioille kuin komissiolle.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3854/97 komissiolle esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Euroopan ympäristökeskuksen julkaisut yhteisön virallisilla kielillä Euroopan ympäristökeskus luotiin antamaan parasta mahdollista ympäristöä koskevaa tietoa, kehittämään ja soveltamaan ympäristöpolitiikkaa ja turvaamaan, että tieto saavuttaa myös yleisön. Siitä huolimatta ympäristökeskuksen monet laadukkaat raportit ja palvelut ovat enimmäkseen vain englanniksi. Se merkitsee paitsi syrjintää, myös heikentää keskuksen työn tehokkuutta ja vaikeuttaa tiedon levittämistä. Voiko komissio ilmoittaa meneillään olevista toimista, joilla pyritään korjaamaan tämä tilanne, joka on ristiriidassa ympäristökeskuksen perustamisasetuksen kanssa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 1998) Euroopan ympäristökeskus perustettiin antamaan puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa yhteisölle ja jäsenvaltioille. Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 ((EYVL L 120, 11.5.1990. )) 1 artiklan 2 kohdan mukaan nämä tiedot on tarkoitettu ensisijaisesti päätöksentekijöiden käyttöön ympäristöpolitiikan muotoilussa ja täytäntöönpanossa. Tämän tavoitteen toteuttamiseksi keskukselle myönnettiin itsenäinen asema ja sen toimintaa valvoo johtokunta. Ympäristökeskuksen toiminnanjohtaja vastaa johtokunnalle työohjelman toteuttamisesta ja keskuksen kertomusten laatimisesta ja julkaisemisesta. Ympäristökeskus on itsenäinen elin, jota tuetaan yhteisön talousarviosta, ja jolla on omat menettelytapansa käännösten rahoittamiseksi ja niiden tilaamiseksi Luxemburgissa sijaitsevan käännöskeskuksen kautta. Parlamentin jäsen voi luottaa siihen, että komissio on tietoinen ongelmasta. Johtokuntaan kuuluvat komission edustajat ovat kiinnittäneet huomiota tarpeeseen julkaista useampia kertomuksia muilla kielillä. Komissio osallistuu myös keskuksen julkaisuja käsittelevään työryhmään. Ryhmä perustettiin tänä vuonna tutkimaan, kuinka keskus voi keskittää julkaisutoimintansa ja kehittää julkaisustrategian, jossa otetaan huomioon kääntämiseen liittyvät ongelmat. Sen on tällöin otettava huomioon, että asiakirjojen kääntäminen riippuu suurelta osin voimavaroista. Ympäristökeskuksen, samoin kuin muiden yhteisön virastojen, yhteisenä ongelmana on, että lisävarojen osoittaminen kääntämiseen vaikeuttaa keskuksen muuta toimintaa ja heikentää sen kykyä toteuttaa työohjelma. Komissio ymmärtää parlamentin jäsenen huolen. Kysymys on toimitettu keskuksen toiminnanjohtajalle ja häntä on pyydetty vastaamaan siihen suoraan.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3558/97 komissiolle esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) (4. marraskuuta 1997) Aihe: Tutkintojen vastaavuus Euroopassa Espanjan kansalainen Cristina Ruiz Martí jätti anomuksen osallistuakseen Firenzen yliopiston apulaiskirjastonhoitajan toimeen valitsemiseksi järjestettävään kilpailuun; anomuksessaan hän vetoaa keskiasteen opinnoista saamansa todistuksen vastaavuuteen. Asetuksessa D.L. 3.2.1993 nro 29 on maininta menettelystä, jonka avulla keskiasteen opinnoista annettujen todistusten vastaavuus toteutettaisiin. Kyseiseen asetukseen sisältyviä säännöksiä tästä menettelystä ei ole kuitenkaan vielä sovellettu, minkä vuoksi Espanjan pääkonsulaatin tietojen mukaan ainoakaan Espanjan kansalainen, joka olisi esittänyt Italian konsulaatin myöntämän todistuksen keskiasteen opintojensa vahvistukseksi, ei ole saanut lupaa osallistua julkiseen kilpailuun. Ruiz Martín anomusta ei hyväksytty, koska käytännössä oli mahdotonta ryhtyä selvittämään tutkintotodistuksen vastaavuutta, sillä vaikka hakija toimitti kaikki pyydetyt asiakirjat, Italiassa ei ole elintä, joka pystyisi hoitamaan näitä tehtäviä. Mitä komissio aikoo tehdä saadakseen päättäväisten toimien avulla aikaan parannuksen tähän tilanteeseen, jossa ongelmana on yhden perusoikeuden toistuva loukkaaminen? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittaman 3. helmikuuta 1993 annetun asetuksen nro 29 37 ¶:n 1 momentissa säädetään yhteisön kansalaisten oikeudesta asettua ehdokkaaksi julkisia virkoja koskeviin kilpailuihin Italiassa, jos näihin virkoihin ei liity julkisen vallan käyttöä. Kyseisen asetuksen 37 ¶:n 3 momentissa säädetään, että valtioneuvosto ottaa käyttöön menettelyn tutkintotodistusten vastaavuuden toteamiseksi helpottaakseen yhteisön kansalaisten osallistumista kilpailuihin. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä esitettyjen tietojen mukaan tämän asetuksen täytäntöönpanomääräyksiä ei ole vielä annettu. Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän EY:n perustamissopimuksen 48 artiklan nojalla, siten kuin sitä on tulkittu oikeuskäytännössä ((Vrt. erityisesti 15.10.1987 annettu tuomio asiassa 222/86, Heylens,ja 7.5.1991 annettu tuomio asiassa C-340/89, Vlassopoulou. )), Italian viranomaisten on, jopa vastaavuusmenettelyjä koskevien kansallisten säännösten puuttuessa, otettava huomioon toisessa jäsenvaltiossa hankittu pätevyys ja verrattava siirtotyöläisen hankkimaa koulutusta ja vastaanottavassa maassa saatavaa koulutusta toisiinsa. Yksityishenkilöt voivat myös vedota EY:n perustamissopimuksen 48 artiklaan suoraan kansallisessa tuomioistuimessa. Komissio on jo ottanut yhteyttä Italian viranomaisiin, jotta tämä ongelma saataisiin ratkaistua.