FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/146

(2004/C 33 E/144)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1620/03

esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle

(7. toukokuuta 2003)

Aihe: Lough Conn -järven nieriäkannan häviäminen Irlannissa

Irlannin kalastuksesta vastaava keskusvirasto toteutti vuosina 1978 ja 1984 Irlannissa County Mayon kreivikunnassa sijaitsevan Lough Conn -järven nieriäkannan kartoituksen. Näiden kartoitusten aikaan järven nieriäkanta oli hyvä. Myöhemmin, vuosina 1994, 1998 ja 2001, suoritetut kartoitukset osoittivat kannan hävinneen, ja nyt tämän ainutlaatuisen kalalajin arvellaan kuolleen sukupuuttoon kyseisessä järvessä. Tiedemiesten mukaan lajin häviäminen johtuu järven liiallisesta rehevöitymisestä. Vaikka järvessä on hyvin monenlaisia ravinteita, lajin häviämisen uskotaan johtuvan 1990-luvun alkupuolella nieriän kutualueilla syksyn ja alkutalven aikana esiintyneistä liian runsaista leväkasvustoista, joissa oli myös sinilevää (näitä leväkukintoja esiintyy edelleen, erityisesti leutoina talvipäivinä, jolloin tuulee kevyesti). Kutualueita peitti tällöin paksu kerros puuromaista, Anabaena-sinilevästä (jonka tiedetään muuttuvan myrkylliseksi tietyissä olosuhteissa) koostuvaa levämassaa. Nieriän tiedetään karttavan tällaista levämassaa ja kutevan ainoastaan puhtaille karikoille. Nieriän häviämiselle Irlannista on monta selitystä, mutta asiantuntijat uskovat, että Lough Conn -järvellä lajin häviäminen johtuu nimen omaan siitä, että erityisesti fosforipitoiset ravinteet kuormittavat järveä aikaisempaa enemmän.

Vaikka (OECD:n luokituksen mukainen ja lakisääteisen viranomaisen suorittama) näytteen ottaminen keskeltä järveä on järvien luokittelun kannalta käytännöllinen ratkaisu, se ei välttämättä anna todenmukaista kuvaa tilanteesta rannoilla, sillä jos esimerkiksi leväpitoisuutta kuvaavan klorofylli-a:n määrä mitataan keskeltä järveä, leväkukintojen lisääntyminen rannoilla nieriän kudun kannalta ratkaisevana ajankohtana ei näy mittauksissa. Viime aikoina myös järven taimenkanta on romahtanut, minkä niin ikään arvioidaan johtuvan ravinteiden lisääntymisestä (josta seuraa, että esimerkiksi särkikalojen määrä järvessä lisääntyy).

Vaikka jätevesien valvonnalla on saatu aikaan hyviä tuloksia, ravinteiden määrä lisääntyy edelleen merkittävästi muiden alojen päästöjen takia.

Katsooko komissio, että Lough Conn -järven jatkuva rehevöityminen johtuu suurelta osin siitä, että Irlannin viranomaiset eivät ole valvoneet ja rajoittaneet fosforipitoisia päästöjä järveen ja että viranomaisten toiminta näin ollen on vastoin vaarallisista aineista annettua direktiiviä?

Katsooko komissio, että järviä, joissa elää nieriän kaltaisia arkoja lajeja, olisi suojeltava erityistoimenpiteillä ravinteiden ja fosforikuormituksen lisääntymiseltä?

Eikö Irlannin olisi palautettava järven olosuhteet sellaisiksi, että sen luonnolliset nieriä- ja taimenkannat elpyisivät eli toisin sanoen vähennettävä merkittävästi ravinteiden joutumista järveen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. kesäkuuta 2003)

Komissio on tietoinen siitä, että monien Irlannin järvien veden laatu on heikentynyt viime vuosikymmeninä. Kysymykseen liittyvät direktiivit ovat vaarallisista aineista annettu direktiivi (1) sekä yhteisön vesipolitiikan puitedirektiivi (2).

Komissio on myös tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemasta tilanteesta eli nieriäkannan katoamisesta Lough Conn -järvestä 1980-luvulla. Komissio uskoo tilanteen johtuvan todennäköisesti fosforipitoisten jätteiden lisääntyneen määrän aiheuttamasta rehevöitymistä, jonka seurauksena eri lajien kutualueet kerrostuvat järvien rannalle. On arvioitu, että 1980-luvulla eri lähteistä peräisin oleva fosforikuormitus järvessä kasvoi kaksinkertaiseksi. Epäillään myös, että onkijoiden suosimien särjen ja hauen istuttaminen olisi toinen nieriäkannan häviämiseen vaikuttanut tekijä.

Vaarallisista aineista annetussa direktiivissä säädetään toimenpiteistä direktiivin liitteessä lueteltujen aineryhmien suhteen. Fosforin epäorgaaniset yhdisteet mainitaan liitteen II luettelossa, ja näin ollen jäsenvaltiot ovat velvollisia kehittämään ja panemaan täytäntöön näitä aineita koskevia saastetta vähentäviä toimintaohjelmia. Toimintaohjelmiin tulee sisältyä fosforipäästöihin liittyvät laatutavoitteet sekä näihin tavoitteisiin ja päästöstandardeihin perustuva lupajärjestelmä. Direktiivissä säädetään myös, etteivät täytäntöönpanotoimenpiteet saa aiheuttaa suorasti tai epäsuorasti veden saastumisen lisääntymistä (ns. vallitsevan tilanteen säilyttävä määräys).

Vuonna 2002 komissio käynnisti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa oikeustoimet Irlantia vastaan, koska Irlanti ei ole noudattanut vaarallisista aineista annettua direktiiviä (3). Komissio muun muassa totesi, ettei Irlanti ollut määritellyt direktiivin mukaisia laatutavoitteita fosforipäästöille irlantilaisissa järvissä. Irlannin lainsäädännön mukaan Lough Conn -järven veden laatu katsotaan tyydyttäväksi, mutta komissio katsoo, että järven veden laatu on heikentynyt, kuten muun muassa nieriäkannan katoaminen osoittaa. Myöskään vallitsevan tilanteen säilyttävää määräystä ei ole noudatettu. Tuomioistuin ei ole vielä tehnyt tapauksesta päätöstä.

Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että järviä, joissa on nieriän kaltaisia saasteille herkkiä lajeja, tulee suojella rehevöitymiseltä. Vaarallisista aineista annetun direktiivin lisäksi komissio haluaa myös muistuttaa vesipolitiikan puitedirektiivistä, jossa säädetään kattavasta vesiensuojelusta (joet, järvet, rannikkovedet ja pohjavedet), johon sisältyy kaikki vaikutuslähteet ja jossa säädetään sitova velvoitus veden hyvän laadun (”hyvä tila”) saavuttamisesta kaikissa edellä mainituissa vesissä vuoteen 2015 mennessä. Arvioitaessa pintavesien, kuten järvien, tilaa keskitytään tarkastelemaan ekologisia muuttujia (mikrofauna, mikrofloora, kalalajit) ja sallitaan vain pienet poikkeavuudet erittäin hyvän tilan ja hyvän tilan välillä. Tällaisten juridisesti sitovien korjaustoimenpiteiden tarkoituksena on kääntää menneisyyden kielteiset suuntaukset myönteiseksi ja saada jälleen aikaan kestävä ekosysteemi, johon kuuluu myös kalakannan riittävä moninaisuus ja riittävät kalamäärät. Tarvittavien toimenpiteiden osoittaminen edellyttää, että kansalaiset, kansalaisjärjestöt, sidosryhmät ja kaikki tahot, joille asia on tärkeä, osallistuvat hankkeeseen. Heillä on myös juridinen oikeus saada käsiinsä kaikki asiaan liittyvä tieto ja asiaa käsittelevät tausta-asiakirjat.

(1) Tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta 4 päivänä toukokuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 76/464/ETY, EYVL L 129, 18.5.1976.

(2) Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annettu direktiivi 2000/60/EY, EYVL L 327, 22.12.2000.

(3) C-282/02.