KIRJALLINEN KYSYMYS E-1312/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL), Alexander de Roo (Verts/ALE)ja Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) komissiolle

(7. toukokuuta 2002)

Aihe: Bulgariassa sijaitsevan Kresnan solan läpi suunnitellun moottoritien kiireellisyys ja kapasiteetti ja nimittämisen ajankohta Natura 2000 -hankkeen puitteissa

1. Missä määrin toiveeseen valita kuitenkin moottoritien rakentaminen tai laajennus, huolimatta alhaisista ennusteista Euroopan laajuisen Sofian ja Tessalonikin välisen käytävän nro 4 käytöstä, vaikuttaa komission mielestä pelko poliittisista levottomuuksista sen jo 40 vuotta sitten silloisessa Jugoslaviassa rakennetun Autoput Bratstvo i Jedinstvo -tien (Tie veljeyteen ja yhtenäisyyteen) ympäristössä, joka kulkee yhä Slovenian, Kroatian, Serbian ja Makedonian läpi ja tarjoaa autoliikenteelle lyhyimmän mahdollisen läpikulkuyhteyden nykyisten EU:n jäsenvaltioiden Itävallan ja Kreikan välillä?

2. Merkitseekö poliittisesti rauhallinen tilanne kysymyksessä 1 mainitun tien halkomilla alueilla sitä, että välttämättömyys rakentaa lyhyen ajan sisällä samansuuntaisesti kulkevat moottoritiet Unkarin, Romanian ja Bulgarian läpi vähenee?

3. Missä määrin Ateenassa vuonna 2004 pidettävät olympialaiset vaikuttavat reitin valintaan ja rakentamisen kiireellisyyteen? Onko olemassa minkäänlaisia realistisia odotuksia, että tämä tieyhteys olisi tuolloin käytössä?

4. Millä hetkellä voidaan komission mielestä toteuttaa Kresnan solan ja sen ympäristön hyväksyminen Natura 2000 -alueeksi? Onko se toteutunut sillä hetkellä, kun Bulgaria liittyy EU:n jäseneksi, vai tapahtuuko se myöhemmin? Tapahtuuko nimittäminen ennen moottoritien E79 rakentamista vai tapahtuuko se vasta sen jälkeen, kun on tehty lopulliset päätökset tämän tien reitistä?

5. Millä tavalla komissio ajattelee voivansa saada Bulgarian hallituksen vakuuttuneeksi välttämättömyydestä luonnon arvoja silmällä pitäen valita jokin niistä vaihtoehdoista, joilla rajoitetaan Kresnan solan läpi kulkeva maantieliikenne paikalliseen liikenteeseen ja matkailuun ja joilla ohjataan läpikulkuliikenne muita mahdollisia maantieyhteyksiä pitkin tai jo olemassa olevaa ratayhteyttä pitkin?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(21. kesäkuuta 2002)

1. ja 2. Komission tiedossa ei ole, että päätös valita kuitenkin moottoritien rakentaminen tai laajennus, huolimatta alhaisista ennusteista Euroopan laajuisen Sofian ja Tessalonikin välisen käytävän IV käytöstä ja pelko poliittisista levottomuuksista sen jo 40 vuotta sitten silloisessa Jugoslaviassa rakennetun Autoput Bratstvo i Jedinstvo -tien (Tie veljeyteen ja yhtenäisyyteen) ympäristössä olisivat jollain lailla suoraan sidoksissa toisiinsa.

3. Kuten yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY(1) todetaan, Euroopan laajuisten liikenneverkkojen luomisella ja kehittämisellä koko yhteisön alueella pyritään erityisesti varmistamaan henkilöiden ja tavaroiden kestävä liikkuvuus yhteiskunnan, ympäristön sekä turvallisuuden kannalta parhaissa mahdollisissa olosuhteissa sekä yhdistämään liikennemuotoja hyödyntämällä eri liikennemuotojen edut. Näissä suuntaviivoissa on määritelty yhteistä etua koskevat hankkeet, joiden toteuttaminen kehittäisi osaltaan verkkoa kaikkialla yhteisössä.

Siten päätös hyväksyä käytävä IV perustui edellä mainittuihin kriteereihin ja siinä noudatettiin yhteisön lainsäädännössä asetettuja suuntaviivoja.

Käytävän IV Sofian sekä Bulgarian ja Kreikan rajalla sijaitsevan Kulatan välisen osan toteutuksen aikataulu riippuu pääasiassa Bulgarian hallituksen päätöksistä.

4. Liittymisen jälkeen Bulgaria on velvollinen osallistumaan Natura 2000 -verkon luomiseen osoittamalla erityisten suojelutoimien alueita luontotyyppidirektiivissä(2) määritetyllä tavalla ja erityissuojelualueita lintudirektiivissä(3) määritetyllä tavalla.

Komissio ei voi arvioida, osoittavatko Bulgarian viranomaiset Kresnan solan Natura 2000 -alueeksi ennen suunniteltua Sofian ja Kulatan välisen moottoritien rakentamista, olipa lopullinen päätös jälkimmäisen linjauksesta mikä tahansa.

5. Komissio on monissa eri tilanteissa ja eri tasoilla toistuvasti korostanut sitä, että yhteisön rahoitusvälineet hyväksyvät rahoitettavaksi vain hankkeita, joissa noudatetaan ympäristöä koskevaa yhteisön säännöstöä. Tämä koskee erityisesti tarvetta arvioida hankkeiden ympäristövaikutukset ympäristövaikutusten arvioinnista annettuun direktiiviin(4) sisältyvien säännösten tapaisten säännösten perusteella.

Osa Kresnan solaa on tärkeiden lintualueiden uusimmassa luettelossa (IBA 2000), jonka Bird Life International on laatinut vuonna 2000. Komissio katsoo siksi tämän alueen olevan luonnonsuojelun kannalta tärkeä ISPA-ohjelmaa varten. Jos Bulgaria hakee ISPA:n kautta yhteisön tukea käytävän IV Sofian ja Kulatan väliselle osuudelle, komissio varmistaa, että asianmukainen ympäristövaikutusten arviointi suoritetaan ympäristövaikutusten arvioinnista annettujen direktiivien ja luontotyyppidirektiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Lisäksi Bulgaria on kaikkien ehdokasmaiden tavoin sitoutunut noudattamaan ympäristöä koskevaa yhteisön säännöstöä jokaisen uuden investointihankkeen yhteydessä jo ennen liittymistä. Tämä takaa siten myös sen, että Bulgariassa muiden kuin yhteisön rahoittamissa hankkeissa on noudatettava ympäristöä koskevassa yhteisön säännöstössä asetettuja normeja. Ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin lisäksi on siis täytettävä myös luontotyyppi- ja lintudirektiivien vaatimukset.

Komissio tekee näiden välineiden avulla kaikkensa sen varmistamiseksi, että Bulgarian luonnon lajien runsasta monimuotoisuutta suojellaan yhteisön säännöstön mukaisesti.

(1) EYVL L 228, 9.9.1996.

(2) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).

(3) Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25.4.1979).

(4) Neuvoston direktiivi 97/11/EY, annettu 3 päivänä maaliskuuta 1997, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta (EYVL L 73, 14.3.1997).