ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3371/97 neuvostolle esittäjä(t): Lis Jensen (I-EDN) (23. lokakuuta 1997) Aihe: Amsterdamin sopimuksen täytäntöönpano työllisyyden osalta EU:n työllisyysaloitteen esittämisen yhteydessä 1. lokakuuta 1997 Euroopan komission puheenjohtaja ilmoitti, että neuvoston mukaan osia Amsterdamin sopimuksen työllisyyttä koskevista kohdista voidaan soveltaa jo Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä työllisyyshuippukokouksessa 20.-21. marraskuuta 1997. Se, että neuvosto ilmeisesti katsoo, että osia Amsterdamin sopimuksesta voidaan soveltaa jo ennen kuin jäsenvaltioiden parlamentit ovat ratifioineet sopimuksen ja ennen kuin sopimusta koskeva kansanäänestys on järjestetty, herättää suurta ihmetystä. Vastaus (26. tammikuuta 1998) 1. Amsterdamissa 16. ja 17. kesäkuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti jälleen sitä, kuinka tärkeää on edistää työllisyyttä ja alentaa sietämättömän suureksi kasvanutta työttömyyttä Euroopassa ja pani tyytyväisenä merkille sen, että hallitusten välisessä konferenssissa päästiin yhteisymmärrykseen uuden työllisyyttä koskevan osaston sisällyttämisestä perussopimukseen. Eurooppa-neuvosto katsoi, että ¨neuvoston olisi pyrittävä siihen, että kyseisen osaston määräykset tulisivat voimaan välittömästi¨. Tällä välin Amsterdamin sopimus on allekirjoitettu, ja kaikkien jäsenvaltioiden on ratifioitava se kunkin jäsenvaltion valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaisesti. On kuitenkin aivan selvää, että 2. lokakuuta 1997 allekirjoitettu Amsterdamin sopimus tulee voimaan ja sen vaikutukset tuntuvat vasta sitten, kun kansalliset ratifiointimenettelyt on saatu päätökseen. Näin ollen mitään säädöstä ei voida hyväksyä ennen kuin tarvittavat oikeudelliset perustat ovat tulleet voimaan. 2. Työllisyyttä käsittelevä ylimääräinen Eurooppa-neuvosto (Luxemburg, 20.-21. marraskuuta 1997) vahvisti Amsterdamin Eurooppa-neuvoston suuntaviivat. Se ei päättänyt saattaa Amsterdamin sopimusten asiaa koskevia määräyksiä ennenaikaisesti voimaan, vaan päätti yksimielisesti aloittaa sopimuksen 128 artiklassa määrätyn menettelyn soveltamisen käytännössä ennen sopimuksen ratifiointia, jotta kaikki käytettävissä olevat keinot työttömyyden torjumiseksi saataisiin hyödynnettyä. 3. Neuvosto, joka toimii voimassa olevien perussopimusten määräysten mukaisesti, käsittelee aikanaan kaikki komission sille esittämät ehdotukset.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3662/97 komissiolle esittäjä(t): Carlo Ripa di Meana (V) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Rooman keskusmeijerin yksityistäminen Rooman kaupunginvaltuutettu Adriana Spera lähetti komissiolle noin vuosi sitten yksityiskohtaisen valituksen Rooman keskusmeijerin (Azienda Speciale Centrale del Latte) yksityistämisestä. Valituksessa huomautettiin ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan rikkomisesta. Valitus koskee erityisesti niitä valtion tukia, joita Rooman kunta on käyttänyt valtavien menetysten korjaamiseen (noin 250 miljardia liiraa). Tämä summa siirrettiin vuodesta 1990 tähän päivään. Jos näihin rikkomuksiin todella syyllistyttiin, niin oikeuskäytännön mukaan Rooman kaupunginvaltuutetun harjoittamaa yksityistä myyntimenettelyä, jolla yhtiö myytäisiin Cirio-ryhmälle, ei voida hyväksyä. Tutkiko komissio kyseistä valitusta, ja jos tutki, mihin tulokseen se asiassa tuli? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1997) Komissiolle lähetettiin vuoden 1996 lopulla valitus, joka koski julkisten varojen myöntämistä Rooman keskusmeijerin (Centrale del latte di Roma) rahoituksen tervehdyttämiseen ja Rooman kaupungin suunnitteleman yksityistämismenettelyn yhdenmukaisuutta julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen kanssa. Komissio tutkii parhaillaan kyseistä valitusta eikä ole näin ollen vielä muodostanut kantaansa asiasta.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3393/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (23. lokakuuta 1997) Aihe: Agenda 2000 ja ympäristö Miten ehdotukset EU:n viljamääräysten muuttamiseksi sopivat komission ehdotuksiin ympäristön suojelemiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1997) Komissio ei vielä ole tehnyt vilja-alan markkinajärjestelyjä koskevia yksityiskohtaisia ehdotuksia. Suunnitellun uudistuksen yleiset suuntaviivat on esitetty komission Agenda 2000 -asiakirjassa ((KOM(97) 2000 lopullinen. )). Komission aikomuksena on ehdottaa viljan interventiohinnan alentamista nykyisestä 119,19 ecusta tonnilta turvallisena pidettyyn 95,35 ecuun tonnilta, ja alentaa samalla tiettyyn viljalajikkeeseen erikoistumattomasta alueesta maksettavaa palkkiota, joka tulisi olemaan 66 ecua tonnilta, kerrottuna vuoden 1992 uudistusten mukaisilla alueellisilla viljan vertailusadoilla. Nämä maksut on laskettava tarkasti, jotta alhaisempien interventiohintojen taloudelliset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset. Komissio aikoo laatia ehdotuksen, jonka mukaisesti jäsenvaltiot voivat tehdä viljelykasveille ja kesannoinnille myönnettävien suorien tukien maksamisen riippuvaiseksi ympäristöä koskevien määräysten noudattamisesta, jolloin tukia voidaan käyttää paremmin ympäristötavoitteiden saavuttamiseen. Jos jäsenvaltiot käyttävät tätä mahdollisuutta hyväkseen, voivat ympäristölle siitä koituvat edut olla huomattavat. Komissio uskoo, että maatalouden kohdennettujen ympäristötoimenpiteiden rahoittaminen on paras tapa hyödyntää ympäristötavoitteiden saavuttamiseen tarkoitettuja maataloudelle varattuja talousarviomäärärahoja. Komissio ehdottaakin, että yhteisessä maatalouspolitiikassa vahvistetaan maaseudun ympäristöasioiden osuutta lisäämällä talousarviosta myönnettäviä määrärahoja sekä suurentamalla tarvittaessa osarahoituksen määriä. Komissio aikoo lisäksi ehdottaa epäsuotuisia alueita koskevan ohjelman muuttamista perusvälineeksi, jonka avulla ylläpidetään ja edistetään matalia tuotantopanoksia käyttäviä maanviljelymenetelmiä. Tämä olisi erityisen merkittävää silloin, kun vilja-alan markkinajärjestelyn ja muiden markkinajärjestelyjen mukautukset yhdessä epäsuotuisten luonnonolosuhteiden kanssa aiheuttavat paineita tämäntyyppisen viljelyn jatkamiselle, jonka katsotaan monilla alueilla olevan ennakkoedellytys maaseutuympäristön säilyttämiselle ja hoitamiselle. Komissio odottaa lisäksi uudistetun vilja-alan markkinajärjestelyn saavan aikaan myönteisiä ympäristövaikutuksia niillä alueilla, joilla interventiohintojen alentaminen johtaa markkinahintojen todelliseen laskuun. Tämä vähentää houkutusta liialliseen lannoitteiden ja kasvimyrkkyjen käyttöön. Tämänkaltaisten laajaperäistämisen vaikutusten on havaittu olevan seurausta vuonna 1988 käyttöönotetuista niin sanotuista hinnanvakauttajista ja vuonna 1992 tehdyistä yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksista.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2928/97 komissiolle esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Syrjiviä määräyksiä Belgian postilaitosta koskevassa lainsäädännössä Belgialaisten määräysten mukaan postivirkailijat eivät saisi hyväksyä ilman vakituista asuinpaikkaa Belgiassa tai Luxemburgissa asuvien ulkomaalaisten täyttämiä tilillepanolomakkeita muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Tämän vuoksi Alankomaissa asuva Alankomaiden kansalainen ei voi tehdä belgialaisessa postissa tilillepanoa belgialaisen tilinomistajan hyväksi. 1. Onko komissio sitä mieltä, että tämä on kansalaisuudesta johtuvaa syrjintää? 2. Onko komissio sitä mieltä, että kyseinen belgialainen määräys on haitallinen ja se on ristiriidassa sisämarkkinoita koskevien eurooppalaisten määräysten kanssa? 3. Jos on, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1997) Komissio on ottanut yhteyden Belgian postilaitokseen, joka vahvisti, että postin sisäisten ohjeiden mukaan ¨posti ei voi hyväksyä tilillepanolomakkeita, jotka ulkomaalainen, Belgiassa tai Luxemburgissa pysyvästi asuvia ulkomaalaisia lukuunottamatta, on osoittanut belgialaisen edunsaajan hyväksi¨. Ohjeisiin on muutamia tarkasti määriteltyjä poikkeuksia. Belgian postilaitos vahvistaa näin ollen arvoisan parlamentin jäsenen esittämät tiedot. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti ((Asia C-175/88, Biehl v. Administration des contributions du Grand-Duché de Luxembourg, Oikeustapauskokoelma 1990 s. I-1779. )) säännös, joka rajoittaa postiluottolaitosten oikeutta hyväksyä muualla asuvien asiakkaiden tilisiirtoja, rajoittaa palveluiden vapaata tarjoamista, sillä se koskee erityisesti muita kuin belgialaisia. Edellä mainittu rajoitus ei välttämättä ole ristiriidassa yhteisön oikeuden kanssa, mikäli voidaan osoittaa, että se on yleisen edun mukainen. Yhteisöjen tuomioistuin on kuitenkin erittäin tarkka arvioidessaan perusteluja. Komissio tutkii arvoisan parlamentin jäsenen esittämää ongelmaa tarkemmin. Mikäli komissio päätyy tutkimuksissaan siihen tulokseen, ettei edellä mainittu rajoitus ole oikeutettu, se käynnistää kyseisen jäsenvaltion vastaiset menettelyt.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3093/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Kemiallisista aineista pahoja vaurioita saaneiden henkilöiden lääketieteelliset hoitomahdollisuudet 1. Missä Euroopan valtioissa on tarjolla asianmukaista lääketieteellistä hoitoa ja terapiaa sellaisille kemiallisista aineista pahoja vaurioita saaneille henkilöille, jotka ovat herkistyneet kemiallisille aineille? 2. Missä Euroopan valtioissa voidaan asianmukaisesti diagnisoida (kuten esim. Persianlahden sodan yhteydessä tehdyssä tutkimuksessa) valvotuissa olosuhteissa (ympäristönvalvontayksikkö, Environmental Control Unit) kemiallisille aineille ja ravintoaineille herkistymistä tai hermomyrkkyjen aiheuttamia vahinkoja? 3. Onko olemassa sairaaloita, jotka täyttävät USA:ssa Dallasissa sijaitsevan ympäristön terveysvaikutuksia tutkivan keskuksen (Environmental Health Center) esittämät ympäristölle asetetut vaatimukset (kemiallisten aineiden käyttökielto, desifiointikielto, ilman suodatus, suodatettu vesi, lasinen irtaimisto, teräs tai hartsia tai tärpättiä sisältämätön puuaines, ei kokolattiamattoja, tupakointikielto ja muiden hajusteiden käyttökielto, jne. - katso EHC:n laatimaa luetteloa)? 4. Onko olemassa sairaaloita, jotka täyttävät ympäristön terveysvaikutuksia tutkivan keskuksen lääketieteelliset vaatimukset (ympäristön terveysvaikutuksiin erikoistuneet kokeneet lääkärit, myrkkyjen poistoon liittyvät hoitomenetelmät, immuunijärjestelmään liittyvät hoitomenetelmät, kokeissa käytettävät säilöntäaineettomat aineet jne.)? 5. Onko majoitus mahdollista järjestää sellaisiin tiloihin, joista on poistettu kaikki haitalliset aineet? 6. Onko Euroopassa sairaalaa, joka täyttäisi asianmukaiset kontrolloidut vaatimukset ja onko olemassa kirurgeja, jotka voivat suorittaa leikkauksia kemiallisille aineille herkistyneille henkilöille? 7. Mitkä Euroopan valtiot rahoittavat julkisin varoin asianmukaisia ympäristön terveysvaikutuksiin erikoistuneita sairaaloita? 8. Millä tavoin Euroopan eri valtioissa painotetaan kemiallisista aineista vaurioita saaneiden henkilöiden psykiatrista hoitoa? Vastaus (20. tammikuuta 1998) Koska neuvosto ei ole tässä vaiheessa saanut tätä asiaa koskevaa komission ehdotusta, sillä ei ole tarvittavia tietoja arvoisan parlamentin jäsenen pyytämien tietojen antamiseksi.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2267/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Tiedot Luoteis-Italian hyväksi tarkoitetuista toimenpiteistä vuosina 1995-1996 Mille Euroopan unionin toimenpiteille Luoteis-Italiassa (Lombardia, Piemonte, Liguria ja Valle d'Aosta) on varattu rahaa ja kuinka paljon vuosina 1995 ja 1996 seuraavista lähteistä: 1. Euroopan aluekehitysrahasto; 2. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR) - ohjausosasto; 3. Euroopan sosiaalirahasto 4. Euroopan unionin tutkimusohjelmat; 5. Euroopan unionin energia-alan ohjelmat; 6. Euroopan unionin ympäristöalan ohjelmat; 7. muut Euroopan unionin ohjelmat? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (24. marraskuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3362/97 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Valencian, Murcian ja Andalucian tulvat: vahinkoja kärsineiden avustukset Syyskuun viimeisen viikon tulvat Välimeren alueella Espanjassa ovat aiheuttaneet vakavia henkilö- ja aineellisia vahinkoja. Pienmaanviljelijöiden liiton ensimmäisten väliaikaisten laskelmien mukaan Valenciassa, Murciassa ja Andaluciassa aineelliset vahingot ovat 20 000 miljoonaa pesetaa. Yhteiskunnallisesta näkökulmasta katsoen näiden vahinkojen määrä on vieläkin huomattavampi, jos otetaan huomioon, että ne vaikuttavat pienomistajiin. Aikooko komissio toimittaa apua vahinkoja kärsineille ja vahinkojen korjaamiseen? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3362/97 ja E-3366/97 (19. marraskuuta 1997) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) voitaisiin rahoittaa luonnonkatastrofien vahingoittamien maatalous- ja metsänhoitomahdollisuuksien elvyttämistä sekä tarkoituksenmukaisten ennaltaehkäisevien toimenpiteiden käyttöönottoa (asetuksen (ETY) 4256/88 5 artiklan h kohta ((EYVL L 374, 31.12.1988. ))). Tässä yhteydessä varoja voitaisiin myöntää myös asiantuntijoiden kouluttamiseen ja kansalaisten valistamiseen ennaltaehkäisevien toimenpiteiden osalta sekä ennaltaehkäisyyn tähtääville toimenpiteille. On kuitenkin välttämätöntä varata tarkoituksenmukainen taloudellinen tuki tavoite 1 ja 5 b *alueita koskevan yhteisön tukikehyksen määrärahoista, jotta yhteisrahoitus voitaisiin kohdistaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin tarkoituksenmukaisimpiin toimenpiteisiin. Komissio on valmis tutkimaan jäsenvaltion ehdotuksia parlamentin jäsenen mainitsemien ongelmien ratkaisemiseksi kyseisiä alueita koskevien yhteisön tukikehysten määrärahojen avulla.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3321/97 komissiolle esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Televisio ja kuulovammaiset Euroopassa Television merkitys tiedonvälittäjänä ja viihteen lähteenä kuulovammaisille lisääntyy, koska televisio-ohjelmien mukauttamiselle kuulovammaisten tarpeisiin ei ole mitään todellisia teknisiä esteitä. Tämän mukauttamisen toteutustavoissa ja sen laajuudessa on kuitenkin huomattavia eroja unionin eri jäsenvaltioiden välillä. Onko olemassa mitään Euroopan televisioyhtiöille tarkoitettua tukea, jonka ansiosta ne voisivat lähettää enemmän kuulovammaisten tarpeisiin sopivia ohjelmia? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1997) Televisio-ohjelmien tekstittäminen on joissain jäsenvaltioissa vakiomenettely käännettäessä ulkomaankielisiä ohjelmia kyseisen maan omalle kielelle. Tekstittäminen on myös pääasiallinen keino ohjelmien saattamiseksi kuurojen ulottuville. MEDIA II -ohjelmalla luotuihin aloitteisiin kuuluu tukiohjelma, jolla tuetaan audiovisuaalisten ohjelmien ja tätä kautta televisio-ohjelmien kansainvälistä levitystä lainoin. Jälkiäänityksen ja tekstityksen kustannukset eivät kuitenkaan ole pääsääntöisesti maksettavissa takaisin. Niinpä vaikka Euroopan audiovisuaalisten teosten kehittämisen ja levityksen edistämistä koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA II - Kehittäminen ja levitys) (1996-2000) 10 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyssä neuvoston päätöksessä 95/563/EY ((EYVL L 321, 30.12.1995. )) ei tavoitteeksi nimenomaisesti esitetä sen tukemista, että ohjelmat saatettaisiin kuurojen ulottuville, ohjelmassa tuetaan välillisesti televisio-ohjelmien kansainvälisen levittämisen kautta kuuroille tarkoitettujen ohjelmien määrän kasvua.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3263/97 komissiolle esittäjä(t): María Estevan Bolea (PPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Petrolikoksi Mitkä ovat petrolikoksin ominaisuudet, erityisesti, - mikä on sen rikkipitoisuus prosentteina, - montako miljoonasosaa se sisältää: klooria, fluoria, lyijyä,sinkkiä, kuparia,kromia, nikkeliä, kadmiumia, vanadiumia ja muita aineita - mikä on sen lämpövoima? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 1997) Petrolikoksin rikkipitoisuus on 2 - 6,5 prosenttia, raskasmetallipitoisuus pienempi kuin 1 000 partikkelia miljoonassa (ppm) (raskasmetalleista vanadiumin pitoisuus on 200 - 400 ppm), ja sen ylempi lämpöarvo on noin 7 780 kilokaloria kilogrammassa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3183/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Sanomalehtien erilainen hinnoittelu Vaikka otetaankin huomioon tarve korottaa hiukan sellaisten sanomalehtien hintaa, jotka kuljetetaan eri jäsenvaltioiden rajojen yli, voiko komissio ilmoittaa kantansa tapauksesta, jossa 16. syyskuuta päivätyn sanomalehden ¨Independent¨ hinta oli Yhdistyneessä kuningaskunnassa 20 pennyä kun taas Strasbourgissa sen hinta oli 14 Ranskan frangia, mikä vastaa kyseisen päivän vaihtokurssilla laskettuna yhtä puntaa ja neljääkymmentä pennyä eli 750 prosentin hinnankorotusta. Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1997) Sanomalehtien myyntihintojen ja eri jäsenvaltioissa perittävien hintojen määrittelemisestä tehtävät yksipuoliset päätökset perustuvat pääasiassa kunkin kustantajan omiin myyntistrategisiin valintoihin. Yhteisön oikeuteen ei näin ollen sisälly tätä asiaa koskevia kieltoja. Jos komissio havaitsee joidenkin toimijoiden tehneen kilpailua rajoittavia sopimuksia tai syyllistyneen väärinkäytöksiin, jotka rikkovat kilpailusääntöjä ja estävät sisämarkkinoiden toimintaa, se aloittaa EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaisesti asianmukaiset menettelyt ja ilmoittaa asiasta viipymättä Euroopan parlamentille. Komissio toteutti lisäksi äskettäin tutkimuksen, jonka tarkoituksena oli tarkastella jäsenvaltioiden sanomalehtien jakelujärjestelmiä, järjestelmien välistä rajatylittävää vuorovaikutusta ja vaikutuksia sanomalehtien hintarakenteeseen. Komissiolle on juuri toimitettu tämän tutkimuksen tulokset, joita se parhaillaan analysoi.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2991/97 komissiolle esittäjä(t): María Sornosa Martínez (GUE/NGL) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Metsästyksen kieltäminen ja Marjal del Moron (Valencia) oikeudellinen suoja Valenciassa sijaitseva Marjal del Moro on julistettu yhteisön lintudirektiivin (79/409/ETY) ((EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. )) mukaisesti tärkeäksi lintujen suojelualueeksi ja se on useiden lintulajien pesimäpaikka. Kaksi näistä lajeista on kuolemassa sukupuuttoon: marmorisorsa, jonka osalta on tavattu 5 paria ja 28 poikasta, ja ruskosotka, jonka osalta on 4 urosta ja 2 naarasta. Euroopassa on muitakin uhanalaisia lajeja, joille Marjal del Moro tarjoaa suojapaikan muuttoaikana. Marjalin alueella metsästystä valvotaan luvalla, joka menee umpeen kaudella 1997 - 1998, mutta jonka voimassaoloa voidaan jatkaa. Metsästys merkitsee suurta uhkaa näille ja muille suojelluille lajeille. María Sornosan ja Pedro Marsetin esittämässä kysymyksessä (E-2682/97) komissiota pyydettiin toteuttamaan kaikki mahdolliset toimenpiteet, jotta Marjal del Moron alue julistetaan ¨suojelualueeksi¨ (kuten Sagunton kunta esitti vuonna 1994). 1. Ottaen huomioon, että Marjal del Moro on tärkeä lintujen suojelualue ja siis osa Natura 2000 -ohjelmaa, niin eikö tässä rikota luonnonympäristöstä ja kasvi- ja eläinkunnan suojelemisesta annettua direktiiviä 92/43/ETY ((EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. ))? 2. Mihin toimenpiteisiin komissio voi ryhtyä saadakseen keskushallituksen ja autonomisen hallituksen vakuuttuneiksi siitä, että Marjal del Moroa on suojeltava oikeudellisin keinoin? 3. Voitaisiinko ryhtyä johonkin hätätoimenpiteeseen metsästyksen estämiseksi seuraavalla metsästyskaudella, jotta vältettäisiin näiden lajien kuoleminen sukupuuttoon? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1997) 1. Erityissuojelualueella metsästämisellä ei sinänsä rikota luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettua direktiiviä 92/43/ETY. Kaikkien parlamentin jäsenen kysymyksessä mainittujen lajien, joita suojellaan kansallisella ja alueellisella lainsäädännöllä, metsästäminen on kiellettyä. Kyseisellä alueella elävien ja lisääntyvien näitä lajeja edustavien yksilöiden määrä on tällä hetkellä suurempi kuin silloin, kun alue julistettiin erityissuojelualueeksi (esimerkiksi viisi pesivää marmorisorsaparia verrattuna aiempaan yhteen yksilöön ja kuusi ruskosotkaa verrattuna lähtötilanteeseen, jossa niitä ei esiintynyt ainuttakaan yksilöä), mikä osoittaa, että alue tarjoaa tyydyttävät elinolosuhteet näille lajeille. 2. Espanjan viranomaisilla on yksinomaiset valtuudet julistaa Espanjassa sijaitsevia alueita kansallisen tai aluelainsäädännön mukaisiksi suojelualueiksi. 3. Valencian alueviranomaiset ilmoittivat komission vieraillessa alueella äskettäin, että metsästys on sallittua alueella vain helmikuuhun 1998 saakka, jolloin kymmenen vuotta voimassaoleva nykyinen metsästyslupa umpeutuu. Komissio seuraa kyseisestä ajankohdasta lähtien tarkkaavaisesti metsästyksen kieltämiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamista.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3042/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Valkoinen kirja rautateistä Asiani liittyy talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon aiheesta ¨Valkoinen kirja: Strategia yhteisön rautateiden elvyttämiseksi¨ ((EYVL C 206, 7.7.1997, s. 23. )). Velkaantuneisuus jää taakse, ja rahoitustilanne ja infrastruktuurit ovat tervehtyneet. Valkoisessa kirjassa esitetyn rautateiden vapauttamisen tärkeä strateginen tekijä on kaupallisen hallinnoinnin itsenäisyys. Perusedellytys tämän tavoitteen saavuttamiseksi on vanhojen velkojen väheneminen ja samalla yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun direktiivin 91/440/ETY ((EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25. )) täytäntöönpano. Onko totta, että monessa jäsenvaltiossa velkojen vähenemiseen ei täysin ole päästy? Voidaanko asiassa edetä nopeasti? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 1997) Komissio uskoo, että vanhojen velkojen vähentäminen rahoitusrakenteen tervehdyttämiseksi on kaikkien yhteisön rautateiden elvyttämisstrategian oleellinen osa. Yhteisön rautateiden kehittämisestä annettu direktiivi 91/440/ETY velvoittaa jäsenvaltioita edistämään yritysten velkaantumisen vähentämistä tasolle, joka ei ole esteenä terveelle rahoitushallinnolle. Komissio on aloittanut tutkimuksen velkojen vähenemisessä saavutetusta edistymisestä ja esittää tutkimuksen tulokset direktiivin 91/440/ETY täytäntöönpanoa ja tuloksia koskevassa kertomuksessa, joka on tarkoitus esittää neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuoden 1998 alussa.