ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2039/00 esittäjä(t): Christa Randzio-Plath (PSE) komissiolle. Direktiivin 77/388/ETY muuttaminen tiettyjä sähköisesti tuotettuja palveluita koskevan arvonlisäveron osalta.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2039/00 esittäjä(t): Christa Randzio-Plath (PSE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Direktiivin 77/388/ETY muuttaminen tiettyjä sähköisesti tuotettuja palveluita koskevan arvonlisäveron osalta Kuinka suureksi komissio arvioi liikevaihdon, jonka kolmanteen maahan sijoittautunut yritys tuottaa maksetuista palveluista kaupallista toimintaa harjoittavalle kuluttajalle EU:ssa? Kuinka suureksi komissio arvioi liikevaihdon, jonka kolmanteen maahan sijoittautunut yritys tuottaa maksetuista palveluista yksityiselle kuluttajalle EU:ssa? Onko todennäköistä, että päätös, joka sallii muista kuin EU:n maista peräisin olevien sähköistä kauppaa harjoittavien taloustoimijoiden rekisteröityä vain yhdessä jäsenvaltiossa, johtaa kyseeseen tulevissa jäsenvaltioissa verotulojen virtaan, joka on epäsuhteessa niiden taloudelliseen toimintaan? Onko mahdollista, että direktiivi johtaa edellä mainitun takia yritysten verotukselliseen syrjintään niiden verotuskotipaikan osalta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2000) Kun puhutaan sähköisen kaupankäynnin vaikutuksista arvonlisäverotukseen, on todettava, että sähköinen kaupankäynti on edelleen hyvin varhaisessa kehitysvaiheessa ja ettei siihen liittyvä verotus ole vielä kovin merkittävää, vaikka tilanne todennäköisesti muuttuukin lähitulevaisuudessa. Käänteinen verovelvollisuusmekanismi kattaa yritysten väliset liiketoimet, jotka edustavat ylivoimaisesti suurinta osaa sähköisestä kaupankäynnistä. Yritysten yksityisiin kuluttajiin kohdistuva kaupankäynti hoidetaan tulevaisuudessa myyjien rekisteröitymisjärjestelmän avulla, mutta tällainen kaupankäynti ei ole vielä päässyt vauhtiin. Komission sähköisen kaupankäynnin arvonlisäveroa koskeva ehdotus(1) ei niin ollen perustu tulonäkökohtiin. Ehdotuksen ensisijainen tarkoitus on poistaa nykyinen epätasa-arvoinen verotuskohtelu, joka haittaa liiketoimintaa yhteisössä. Tavoitteena on varmistaa, että kilpailu yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden toimijoiden välillä on oikeudenmukaista ja tasapuolista ja että tuleva kasvu voi perustua selkeään ja varmaan verotuskehykseen. Komissio ei ole pyrkinyt selvittämään verotettavan toiminnan tähänastista määrää. Kaikki luotettavista ulkopuolisista lähteistä, etenkin Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöltä (OECD), saatu tieto vahvistaa, että sähköisesti toimitettavat online-palvelut, jotka komission ehdotus kattaa, ovat vasta nyt alkaneet lisääntyä merkittävästi. Komissio uskoo, että ainoa kestävä vaihtoehto on perustaa yksi rekisteröitymispaikka yhteisön ulkopuolisten maiden toimijoille, etenkin Maailman kauppajärjestön (WTO) velvoitteisiin nähden. Tämä tietenkin kiinnittää huomion nykyisen arvonlisäverokäytännön erilaisuuteen yhteisön eri osissa ja komission mielestä korostaa entisestään verokantojen yhdenmukaistamisen tarvetta. (1) EYVL C 30, 5.2.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1526/00

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(12. toukokuuta 2000)

Aihe: Tekstiilialan maailmankaupan vapauttaminen

Tietojemme mukaan kahdenväliset ja monenväliset neuvottelut aiotaan käynnistää tekstiili- ja vaatetusalan maailmankaupan vapauttamisen nopeuttamiseksi. Neuvottelut käydään todennäköisesti ennen vuotta 2005, jolloin huhtikuussa 1994 tehdyn Marrakechin sopimuksen mukaisten kiintiöiden voimassaoloaika päättyy.

Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin.

1. Missä vaiheessa nämä neuvottelut ovat?

2. Kuinka otetaan huomioon sellaisten maiden kuin Portugalin intressit huomioon? Portugalissa tekstiili- ja vaatetusteollisuudella on suuri merkitys etenkin työllisyydelle ja alueelliselle kehitykselle.

3. Mitä tutkimuksia on tehty tekstiilien kaupan vapauttamisen vaikutuksista Euroopan unionissa ja Portugalissa, etenkin mitä tulee työllisyyteen, pienten ja keskisuurten yritysten suojelemiseen, alueelliseen kehitykseen jne.?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(15. kesäkuuta 2000)

1. Kaupasta vastaavan komissaarin ja Euratexin edustajien välillä käydyssä keskustelussa 14. huhtikuuta 2000 Brysselissä yhteisön tekstiili- ja vaatetusalan politiikasta komissio lupasi tutkia mahdollisuuksia markkinoille pääsyn parantamiseksi kahdenkeskisten neuvottelujen avulla, pitäen mielessä WTO:n Marrakechin sopimusten mukaisten määrällisten rajoitusten poistuminen. Näissä neuvotteluissa pyrittäisiin parantamaan ja konkretisoimaan vientituotteiden markkinoille pääsyä, vaihtaen ne mahdollisiin kiintiöiden lisäyksiin tai poistoihin joiltakin tavarantoimittajamailta, ja niiden tulisi tuoda etua sekä toimittajamaille että yhteisölle. Tässä yhteydessä komissio esittää ehdotuksen neuvotteluvaltuuksista, jotta se voisi ryhtyä keskusteluihin joiden kolmansien maiden kanssa.

2. Näiden neuvottelujen tarkoituksena on parantaa vientimahdollisuuksia kolmansiin maihin, joista eurooppalainen teollisuus mukaan Portugalin teollisuus voisi hyötyä. Yhteisön vientituotteiden parantuneen markkinoille pääsyn tarkoituksena on tasoittaa kaikki yhteisön markkinoille rajoitettujen maiden lisääntyneiden tuontimahdollisuuksien aiheuttamat haittavaikutukset. Kaikki kiintiöt poistetaan vuoteen 2005 mennessä, ja kaikki parannukset kolmansien maiden osalta kyseisten neuvottelujen tuloksena ovat pysyviä myös kiintiöiden poistumisen jälkeen.

3. Vuonna 1995 komissio tutki kaupan vapauttamisen vaikutusta Marrakechin sopimusten jälkeen ja tuli siihen tulokseen, että vapautumisen vaikutus siinä vaiheessa oli hyvin rajallista. Kaupan vapauttamisen yksityiskohtaisempaa analyysiä varten kunnioitettu parlamentin jäsen voi tarkastella komission tiedonantoa kansainvälisen kehityksen vaikutuksesta yhteisön tekstiili- ja vaatetusalalle(1).

(1) KOM(95) 447 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2502/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Lääkinnällisten tuotteiden luokittelu.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2502/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Lääkinnällisten tuotteiden luokittelu Viittaan kysymykseeni P-1622/00(1) ja komission 16. kesäkuuta 2000 antamaan vastaukseen ja pyydän saada esittää jatkokysymyksen, joka koskee lääkinnällisten tuotteiden hyväksymiseen liittyvää virhettä. Lyhyesti kuvattuna kyse on virheellisesti luokitellusta tuotteesta. Sen on myös Britannian lääkintäviranomainen Medical Device Agency (MDA) tunnustanut. Virheen tunnustamisesta huolimatta Medical Device Agency ei ole kuitenkaan puuttunut asianomaisen yrityksen toimintaan edes sen vuoksi, että yritys virheellisestä luokittelusta huolimatta jatkaa tuotteensa markkinointia. Myös Tanskan terveysviranomaiset ovat valittaneet asiasta Britannian terveysviranomaisille. On itsestään selvää, että tilanne vääristää kilpailua Tanskan markkinoilla, koska vastaava tanskalainen tuote on oikein luokiteltu. Edellä mainitun perusteella kysyn, mitä toimenpidettä komissio ehdottaa seuraavaksi, kun otetaan huomioon, että Medical Device Agency on tietoinen väärästä luokittelusta ja on vastaanottanut yhtäläisten kilpailuedellytysten puuttumista koskevan Tanskan terveysviranomaisten valituksen? Lopuksi kysyn, mihin toimiin yksittäinen yritys voi ryhtyä sellaisen kansallisen viranomaisen suhteen, joka tuntemattomista syistä ei puutu kilpailua vääristävään tilanteeseen, vaikka myöntääkin, että asianomainen tuote on väärin luokiteltu? (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 207. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (20. syyskuuta 2000) Komissio aikoo arvoisan parlamentin jäsenen toimittamien, tiettyjen lääkinnällisten laitteiden luokittelua koskevien lisätietojen perusteella tutkia väitettä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa ja tarvittaessa ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että lääkinnällisistä laitteista 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/42/ETY(1) täytäntöönpano on johdonmukaista, jotta mahdolliset markkinoiden vääristymät voidaan poistaa. Jos yritys haluaa ryhtyä toimiin sellaisten kansallisten viranomaisten suhteen, jotka eivät täytä markkinoiden valvontaa ja täytäntöönpanoa koskevia velvoitteitaan, sen olisi käytettävä kyseisessä jäsenvaltiossa saatavilla olevia oikeudellisia tai muita oikaisukeinoja. (1) EYVL L 169, 12.7.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1108/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. YK:n yleiskokous vuonna 2000 ja Vuosituhannen huippukokous.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0039 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1108/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: YK:n yleiskokous vuonna 2000 ja Vuosituhannen huippukokous Onko komissio havainnut, että YK:n yleiskokous vuonna 2000 ja Vuosituhannen huippukokous antavat hyvät mahdollisuudet käsitellä rauhan, ympäristön kannalta kestävän kehityksen ja köyhyyden lieventämisen kaltaisia yhteisiä kansainvälisiä huolenaiheita? Voiko komissio selventää, miten se aikoo uudistaa ja vahvistaa YK:ta lisäämällä sen tehokkuutta ja parantamalla sen vastuunalaisuutta? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0918/00 ja E-1108/00 (15. toukokuuta 2000) Komissio olettaa millennium-foorumin puheenjohtajan esittävän huippukokouksessa foorumissa toukokuussa 2000 tehdyt ehdotukset. Komissio olettaa lisäksi, että näistä ehdotuksista keskustellaan pyöreän pöydän keskusteluissa, joista laadittavat kertomukset liitetään millennium-huippukokouksen julistukseen. Komissio on täysin tietoinen siitä, että Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 2000 yleiskokous ja huippukokous tarjoavat mahdollisuuden käsitellä kansainvälisellä tasolla yhteisesti askarruttavia kysymyksiä, jotka liittyvät rauhaan, kestävään kehitykseen ja köyhyyden vähentämiseen. Komissio ottaa luonnollisesti käsiteltävikseen toimivaltansa rajoissa ehdotukset, jotka liittyvät yhteisön politiikan soveltamisalaan. Mitä tulee Yhdistyneiden Kansakuntien uudistamisen ja tehostamisen organisatorisiin näkökohtiin järjestön tehokkuutta ja vastuuta lisättäessä komissiolla on yhteisön päätöksenteossa tällä alalla oma koordinointitehtävänsä, ja lisäksi sen tehtävänä on esitellä yhteisön ulkopuolisille tahoille tätä alaa koskevat yhteisön kannat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1920/00 esittäjä(t): Rolf Linkohr (PSE) komissiolle. EY:n ja Meksikon välinen sopimus.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0114 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1920/00 esittäjä(t): Rolf Linkohr (PSE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: EY:n ja Meksikon välinen sopimus 1. Kuinka paljon määrärahoja talousarviossa on tätä tarkoitusta varten? 2. EY:n ja Meksikon välisessä sopimuksessa mainitaan 29 yhteistyöalaa. Miten komissio aikoo toteuttaa tämän suunnitelman? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2000) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä kysymyksestä. On totta, että EY:n ja Meksikon välisessä sopimuksessa mainitaan kaikkiaan 29 yhteistyöalaa. Sopimuksesta tehtiin mahdollisimman kattava, koska sopimuksen kestoa ei ole rajoitettu. Meksikoa koskevassa strategisessa asiakirjassa määritellään tarkemmin tulevien vuosien aikana toteutettavat ensisijaiset tavoitteet. EYMeksiko-yhteistyö keskittyy hyvien hallintotapojen vahvistamiseen, taloudelliseen yhteistyöhön, köyhyyden vastaiseen taisteluun sekä yhteistyöhön tieteen, teknologian, kulttuurin ja koulutuksen alalla. Yhteistyömäärärahojen suuruus riippuu budjettivallan käyttäjien tulevien vuosien aikana tekemistä päätöksistä. Tällä hetkellä yhteisön talousarviosta ei ole myönnetty sopimukseen liittyviä määrärahoja. Talousarvion budjettikohtien mukaisesti yksittäisille maille myönnetään määrärahoja tiettyjen kriteerien, kuten kunkin maan koon ja suhteellisen kehitystason mukaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1611/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR) ‐ Baskimaa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0059 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1611/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR) Baskimaa Voiko komissio kertoa, missä määrin KOR:n tukea käytettiin Baskimaan autonomisessa maakunnassa kaudella 19941999? Vaikka Baskimaa on jo määritelty tavoite 1 alueeksi, voisiko komission mielestä kyseisen autonomisen maakunnan kalastusprojekteja kuulua tämän uuden rakennerahaston piiriin (tavoite 2)? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2000) Baskimaan autonomisen maakunnan hankkeisiin myönnettiin kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) tukea yhteensä 68,55 miljoonaa euroa 1.1.1994 ja 31.12.1999 välisenä aikana. Tämä tukimäärä ei vastaa kalastus- ja vesiviljelyalalle ohjelmakauden 19941999 aikana myönnettyä kokonaistukimäärää, sillä hankkeita on mahdollisuus toteuttaa aina vuoden 2001 loppuun asti, kunhan ohjelman hallintoviranomainen on valinnut ne ennen 31. joulukuuta 1999. Ohjelmakauden 20002006 aikana KOR voi rahoittaa kaikki 17. joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999(1) mukaiset kalatalousalan rakenteelliset toimet koko yhteisön alueella. (1) EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2238/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle. Luottokorttien käyttökustannukset euroalueella.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2238/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (29. kesäkuuta 2000) Aihe: Luottokorttien käyttökustannukset euroalueella Käytettäessä luottokortteja maiden sisällä käyttäjältä ei peritä palvelumaksua jokaisesta maksutapahtumasta. 1. Voidaanko luottokorttien käyttäjiltä periä palvelumaksuja heidän käyttäessään korttia muissa euroalueen maissa? 2. Koska valuuttariskiä ei ole, tuleeko mahdollisen palvelumaksun määrän olla vakio vai voiko se olla tietty prosenttiosuus maksetusta hinnasta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2000) Luottokorttien rajatylittävästä käytöstä peritään yleensä kahdenlaisia maksuja. Ensimmäinen näistä on palvelumaksu, joka peritään, kun luottokorttia käytetään muualla kuin jäsenvaltiossa, jossa se on myönnetty. Palvelumaksu kattaa kulut, jotka syntyvät pankille kansainvälisten luottotietojärjestelmien käytöstä. Näitä kuluja ei synny kotimaisten maksutapahtumien yhteydessä. Toisen maksutyypin muodostavat valuutanvaihtokulut, joiden tarkoituksena on valuuttariskiltä suojautuminen. Kahden jäsenvaltion välisiä maksutapahtumia euroalueella koskevat valuutanvaihtopalkkiot poistuivat vuoden 1999 alusta. Palkkio peritään edelleen euroalueen ulkopuolisista maksutapahtumista. Palvelumaksu voi esiintyä useissa eri muodoissa. Se voi olla jokaisen maksutapahtuman yhteydessä veloitettava kiinteä maksu, tietty prosenttiosuus maksetusta summasta (tavallisin) tai näiden kahden yhdistelmä. Luottolaitosten tulee soveltaa avoimuuden periaatetta ja informoida asiakkaitaan rajatylittäviin maksutapahtumiin liittyvistä kustannuksista. Niillä on kuitenkin oikeus veloittaa asiakkaitaan rajatylittävistä maksutapahtumista. Pankit voivat määritellä luottokorttien käyttökustannukset pankkialalla vallitsevan kilpailutilanteen mukaan. Komission tiedonannossa pienistä maksuista sisämarkkinoill(1) suositellaan, että maksutapahtumien kustannukset sisämarkkinoilla saatettaisiin vastaamaan mahdollisimman tarkasti kotimaisten maksutapahtumien kustannuksia. Tätä käytäntöä ei vielä sovelleta muualla kuin Belgiassa. (1) KOM(2000) 36 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0935/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Kalastuskäytäntöjen aiheuttama uhka delfiineille.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0935/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Kalastuskäytäntöjen aiheuttama uhka delfiineille Mikä on komission kanta ranskalaisten ja espanjalaisten kalastusalusten käyttämistä delfiinejä vahingoittavista pelagisista verkoista? Mitä komissio aikoo tehdä estääkseen tällaisen vältettävissä olevan delfiinien tappamisen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2000) Komissio on tietoinen ongelmasta ja on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan delfiinien satunnaisesta vahingoittumisesta tietyissä pelagisissa kalastustoimissa. Komissio haluaisi kuitenkin ensin korostaa, että Espanjan kalastusalukset eivät saa käyttää pelagisia trooleja Espanjan lainsäädännön määräysten vuoksi. Pelagisilla trooleilla saadut valaiden sivusaaliit ovat kuitenkin komission suurena huolena. Asia koskee useita, pääasiassa Pohjois-Euroopan, jäsenvaltioita, mukaan lukien Ranska. Tästä syystä komissio on tukenut useita merinisäkkäiden (pääasiassa valaiden) ja kalastustoiminnan vuorovaikutusta koskevia tutkimushankkeita ja tutkimuksia sekä Atlantin että Pohjanmeren alueilla ja Välimerellä. Esimerkkinä mainittakoon viimeisin rahoitettavaksi hyväksytty tutkimus delfiinien automaattisesta havaitsemisesta pelagisten troolien lähellä. Sitä johtaa Royal Society for Nature Conservation -niminen järjestö ja sen oletetaan valmistuvan 31. heinäkuuta 2001 mennessä. Tutkimustyö yksin ei riitä. Komissio tarkastelee mainittujen tutkimusten tulosten ja kaikkien muiden saatavilla olevien tietojen perusteella kaikkia mahdollisuuksia tämän ongelman ratkaisemiseksi tehokkaasti. Näihin kuuluu kansallisten politiikkojen yhteensovittaminen, tieteellisen tiedon kehittäminen ja sivusaaliiden valvontaa parantavien toimenpiteiden ehdottaminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2182/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Energiantuotantoyhtiö Energie AG:n omistussuhteet.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0168 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2182/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Energiantuotantoyhtiö Energie AG:n omistussuhteet Itävallan Oberösterreichin osavaltio omistaa energiantuotantoyhtiö Energie AG:n kokonaan. Sähkömarkkinoiden vapautuminen pakottaa energiantuottajat kuitenkin muodostamaan laajempia yksiköitä, jotta ne voivat alentaa kustannuksia, lisätä markkinaosuuttaan ja säilyttää asiakkaansa. Oberösterreichin maapäivät on tästä syystä päättänyt myydä 25,1 prosentin suuruisen osuuden Energie AG:stä. Päätös merkitsee kuitenkin myös sitä, että ydinenergiaa käyttävät sähköntuottajat eivät voi esittää tarjouksia. Päätöksen johdosta vain itävaltalaiset sähköyhtiöt voivat esittää tarjouksia edellä mainitusta 25,1 prosentin osuudesta. Muiden jäsenvaltioiden sähköyhtiöille tämä ei ole mahdollista. Onko tällainen menettely yhdenmukainen yhteisön lainsäädännön kanssa? Ovatko näiden ehtojen perusteella tehdyt sopimukset laillisia yhteisön lainsäädännön mukaan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuoma tapaus ei kuulu tarjouspyynnön perusteella tehtäviä sopimuksia koskevien eurooppalaisten direktiivien soveltamisalaan. Näin ollen Energie AG:n omistaja, Itävallan Oberösterreichin osavaltio, määrittelee itse ne vaatimukset, jotka 25,1 prosentin osuuden hankkimisesta kiinnostuneen ehdokkaan tulee täyttää, jotta hänet voidaan hyväksyä mahdollisten ostajien joukkoon. Tämä tulee luonnollisesti tehdä kaikilta osin sopimuksen mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1579/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Euroopan museo -hanke.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0080 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1579/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (24. toukokuuta 2000) Aihe: Euroopan museo -hanke Perustamissopimuksessa määritellään, että yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Vastauksessaan kysymykseen E-2461/99 neuvosto ei maininnut, että tätä yhteisöulottuvuutta koskevaa tavoitetta sovellettaisiin Euroopan museo -hankkeessa. Voisiko neuvosto vastata seuraaviin kysymyksiin, kun otetaan huomioon hankkeen tämänhetkinen vaihe ja EU:n toimielinten mahdollinen osallistuminen: 1. Onko mahdollinen valinta käyttää Kaarle Suuren valtakuntaa Eurooppa-museon historiallisena lähtöpisteenä perustamissopimuksen edellä mainittujen määräysten mukainen? a) Jos näin on, miten neuvosto sovittaa perustellusti tämän valinnan yhteen sen perustamissopimuksen määräyksen kanssa, jonka mukaan yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi (mldr) korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä? b) Jos näin ei ole, mitä suunnitelmaa neuvosto pitää suositeltavana, jotta mainittua perustamissopimuksen määräystä noudatetaan? 2. Katsooko neuvosto, että aloitteentekijöiden tulee soveltaa Eurooppa-museossa täysimääräisesti ja asianmukaisesti Belgian liittovaltion kielilainsäädäntöä, jotta edellä mainittua perustamissopimuksen määräystä noudatetaan? a) Jos neuvosto näin katsoo, pyytääkö se aloitteentekijöitä soveltamaan Eurooppa-museossa täysimääräisesti ja asianmukaisesti Belgian liittovaltion kielilainsäädäntöä, jotta toimittaisiin edellä mainitun perustamissopimuksen määräyksen mukaisesti, jonka mukaan yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta (mldr)? b) Mikä on syynä, jos neuvosto ole tätä mieltä, vaikka kielilainsäädäntöä laiminlyötäessä rikotaan sitä perustamissopimuksen määräystä, jonka mukaan yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta (mldr)? Vastaus (26. syyskuuta 2000) Museohanke, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ei ole yhteisön aloite. Neuvosto ei ole saanut komissiolta ehdotusta kyseisen museon perustamisesta. Neuvosto sai 23. marraskuuta 1999 pidetyssä istunnossa Kreikan valtuuskunnalta tiedon hankkeesta ja pani merkille kyseisen valtuuskunnan ilmaiseman huolestumisen tämän hankkeen tavoitteiden ja painopistealueiden osalta, sellaisena kuin järjestävä yksityisoikeudellinen belgialainen järjestö on hankkeen suunnitellut. Siinä tapauksessa, että asia toimitetaan suoraan neuvoston käsiteltäväksi, neuvosto hyväksyy toimivaltansa puitteissa asianmukaisen kannan.