KIRJALLINEN KYSYMYS P-1446/01

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(11. toukokuuta 2001)

Aihe: Direktiivin 90/220 4 artiklan 3 kohdan noudattamatta jättäminen

Voiko komissio vahvistaa, että se ja kaikki jäsenvaltiot voivat tehdä testejä sellaisten muuntogeenisten kasvilajien tarkastamiseksi ja selvittämiseksi, jotka ovat tällä hetkellä sallittuja tai markkinoilla unionin ulkopuolisissa maissa? (Pyydän konkreettista vastausta kyllä tai ei.)

Komissio vastasi 26. maaliskuuta 2001 kysymykseen P-0197/01(1), jonka olin esittänyt 29. tammikuuta 2001. Voidaanko vastauksesta päätellä, ettei komissio ole vielä tietoinen, kuinka laajoja pistokokeet ovat kussakin jäsenvaltiossa?

Voidaanko samaan kysymykseen annetusta vastauksesta nro 4 päätellä, etteivät komissio ja jäsenvaltiot pysty tällä hetkellä lainkaan suorittamaan valvontaa markkinointitarkoituksessa tapahtuvan muuntogeenisten organismien mahdollisesti laittoman ja tarkoituksellisen levittämisen paljastamiseksi?

(1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 153.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(22. kesäkuuta 2001)

Euroopan unioniin kuulumattomissa valtioissa nykyään hyväksytty kasvilajien geneettinen muuntelu perustuu rajattuun määrään ominaisuuksia ja niitä ohjaaviin sekvensseihin. Nämä sekvenssit ovat tiedeyhteisössä yleisesti tunnettuja ja käytettyjä. Tämän tiedon perusteella on mahdollista ensiksi havaita, onko tuotetta muunnettu geneettisesti.

Jos tuote on geneettisesti muunnettu, on tarkistettava, onko kyseinen geenimuunnos hyväksytty geneettisesti muunnettu organismi (GMO). Tätä varten jäsenvaltiot voivat käyttää insertoituja sekvenssejä koskevia tietoja, jotka sisältyvät ilmoitusasiakirjoihin, kun tuotteelle on haettu markkinointilupaa yhteisön alueella, huolimatta siitä, onko tuote hyväksytty vai onko hakemus vielä käsiteltävänä. Jos tietylle geenimuunnokselle ominaisia sekvenssejä koskevista testeistä saadaan positiivinen tulos, voidaan päätellä, että tuote sisältää hyväksytyn tai hyväksyntäkäsittelyssä olevan GMO:n. Jos testeistä saadaan negatiivinen tulos, GMO luokitellaan ei-hyväksytyksi tai hyväksyntää odottavaksi. Jos ei-hyväksytyn GMO:n sekvenssejä koskevaa tietoa katsotaan tarvittavan lisää, tiedot on kerättävä muista luotettavista lähteistä.

Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan soveltaminen (elävien muunneltujen organismien osalta, ei siis esimerkiksi soijajauhon) antaa lisää mahdollisuuksia näiden tietojen vaihtamiselle. Lisäksi tilapäinen CODEX-työryhmä, joka tutkii bioteknologialla tuotettuja elintarvikkeita, pyrkii luomaan rekisterin tai tietovaraston, joka sisältää GMO:iden ja GMO:ista johdettujen ruokien havaitsemis- ja tunnistamismenetelmiin liittyviä tietoja. Tätä varten on perustettu työryhmä, jonka puheenjohtajana toimii Saksa.

Tarkastus- ja valvontatoimenpiteitä koskevien tietojen siirto varmistetaan jäsenvaltioiden säännöllisellä yhteistyöllä, esimerkiksi toimivaltaisten viranomaisten kokouksissa, joiden puheenjohtajana toimii komissio.

Lisäksi komissio on rahoittanut geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön annetun direktiivin täytäntöönpanoon liittyvän hankkeen, jonka avulla pyritään luomaan tarkastus- ja valvontatoimenpiteitä koskeva jäsenvaltioiden yhteinen lähestymistapa ja lisäämään tarkastusyksiköiden välisiä suoria yhteyksiä.

Komission tutkimuskeskus koordinoi jäsenvaltioiden GMO-laboratorioiden verkostoa, jonka tarkoituksena on vaihtaa tietoja geneettisesti muunneltujen organismien testaus- ja havaintomenetelmistä ja eri jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten tuloksista.

Viime vuonna ja tänä vuonna havaitut matalat ei-hyväksyttyjen lajikkeiden pitoisuudet osoittavat, että jäsenvaltioissa suoritetaan valvontatoimia ja että näiden toimien avulla on kyetty löytämään sekä hyväksyttyjen että ei-hyväksyttyjen lajikkeiden jälkiä perinteisen puuvillan, rapsin ja maissin siemenerissä.