Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2660/97 neuvostolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Sotarikoksista syytetyt entisessä Jugoslaviassa YK:n suojeluksessa ollut Srebrenican ¨turva-alue¨ kukistui hieman yli kaksi vuotta sitten, ja silloin murhattiin luultavasti tuhansia ihmisiä. Monet heistä olivat pakolaisia, jotka olivat selvinneet vuoden 1992 etnisistä puhdistuksista. Kaksi vuotta on kulunut, ja sodan eri osapuolten keskuudesta 75 ihmistä on syytettynä sotarikoksista entisessä Jugoslaviassa. Vain yhdeksän heistä on pidätettynä Haagin kansainvälisen tuomioistuimen huostassa. Monet jatkavat uraansa huomattavan taloudellisen ja poliittisen vallan käyttäjinä. Vaikka NATOn johtamat SFOR-joukot Bosnia-Hertsegovinassa ovat luvanneet normaalien velvollisuuksien puitteissa pidättää sotarikoksista syytetyt aina tavattaessa - mihin kansainvälinen oikeuskin velvoittaa - vain yksi on pidätetty ja toinen kuollut ampumavälikohtauksessa. Joukot ovat kuitenkin kohdanneet epäiltyjä useita kertoja. Mihin toimiin ministerineuvosto aikoo ryhtyä varmistaakseen, että entisessä Jugoslaviassa sotarikoksista syytetyt tuodaan oikeuden eteen uusien kansanmurhien estämiseksi? Onko EU tutkinut SFOR-joukkojen tähänastista tehokkuutta? Uskooko neuvosto tähän mennessä tehtyjen arviointien perusteella, että YK oli oikeassa antaessaan Daytonin rauhansopimuksen toimeenpanon valvonnan NATO:n tehtäväksi? Onko EU ollut yhteydessä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöön (ETYJ) seuratakseen Daytonin sopimuksen toimeenpanoa? Mitä johtopäätöksiä se on tehnyt yhteydenottojen perusteella? Vastaus (26. marraskuuta 1997) Euroopan unionille sotarikollisten tuomitseminen kansainvälisessä rikostuomioistuimessa on yhä yksi ennakkoedellytys todellisen sovinnon ja kestävän rauhan saamiseksi alueelle. Neuvosto on näin ollen 29. huhtikuuta 1997 annetuissa päätelmissään, jotka koskevat ehdollisuuden soveltamista yhtenäisen EU:n strategian kehittämiseksi alueen maiden kanssa ylläpidettävissä suhteissa, yksiselitteisesti korostanut rauhansopimuksista aiheutuvien velvoitteiden noudattamista, mukaan lukien yhteistyö kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, kyseisten suhteiden kehittymisen yhtenä ennakkoehtona. Unioni jatkaa painostusta ja vaatii edelleen kaikilta asianomaisilta osapuolilta, että sotarikolliset toimitetaan kansainvälisen rikostuomioistuimen eteen. Sintrassa kokoontuneen rauhan täytäntöönpanoneuvoston (Peace Implementation Council) johtoryhmä, jonka päätelmiä Euroopan unioni tukee täysin, korosti myös tätä vaatimusta. Euroopan unioni osallistuu muuten kansainvälisen rikostuomioistuimen rahoitukseen. Unioni kannattaa tiivistä yhteistyötä kaikkien kansainvälisten instituutioiden välillä, mukaan lukien Etyj ja Nato. Amsterdamissa kesäkuussa 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Euroopan unionin päättäväisyyden tehdä yhteistyötä muiden kansainvälisten yhteisön jäsenten kanssa saadakseen Bosnia-Hertsegovinan asianomaiset osapuolet panemaan rauhansopimuksiin liittyvät sitoumuksena täysimääisesti täytäntöön. Euroopan unioni katsoo, että korkean edustajan samoin kuin kansainvälisten järjestöjen ja instituutioiden kuten Etyjin, pakolaisasiain päävaltuutetun, Euroopan neuvoston ja muiden ponnistelut ovat ratkaisevan tärkeät rauhansopimusten täytäntöönpanoon tarvittavien edellytysten luomiseksi. Unioni katsoo näin ollen, että kyseisten järjestöjen ja instituutioiden olisi pysyttävä alueella, kunnes tilanteen voidaan todeta vakiintuneen pysyvästi. Nämä ponnistelut ovat kuitenkin olleet mahdolliset vain alueella olevan sotakoneiston ansiosta, kuten tällä hetkellä Sfor-joukkojen, jotka kuitenkin vastaavat vain Daytonin ja Pariisin rauhansopimusten sotilaallisen osuuden täytäntöönpanosta. Tämä toiminta on ollut menestys, sillä Sfor-joukot ovat onnistuneet estämään sodan puhkeamisen uudelleen ja siten palauttamaan siviiliosuuden täytäntöönpanemiseksi tarvittavan turvallisuustilanteen. Euroopan unioini katsoo, että sotilaallisen läsnäolon säilyttäminen on tämän vuoksi tarpeen. Euroopan unioni katsoo, että Etyjin ponnistelut ovat olleet olennaisen tärkeitä rauhansopimusten siviiliosuuden täytäntöönpanossa. Etyj on valvontatehtäviensä puitteissa valmistellut ja järjestänyt kansalliset vaalit ja kunnallisvaalit. Dublinissa joulukuussa 1996 pidetyssä istunnossaan Eurooppa-neuvosto ilmoitti kannattavansa sitä, että Etyj jatkaa tehtäväänsä. Euroopan unioni kannattaa näin ollen sitä, että Etyj valvoo muut alueella, erityisesti Serbiassa ja Montenegrossa, samoin kuin tarvittaessa Serbitasavallassa, järjestettävät vaalit. Euroopan unonin harjoittaman painostuksen johdosta, sellaisena kuin se ilmenee 31. heinäkuuta ja 7. elokuuta 1997 antamissa julkilausumissa, Belgradin viranomaiset kutsuivat Etyjin valvomaan 21. syyskuuta 1997 pidetyt vaalit.