ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2721/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Suojeltujen lintujen myrkyttäminen Espanjassa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0043 - 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2721/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Suojeltujen lintujen myrkyttäminen Espanjassa Antídoto-ohjelman mukaan vuodesta 1990 lähtien yhteensä 961 eri lintulajin lintua on kuollut myrkytettynä Espanjassa. Antídoto-ohjelma koordinoi kahdeksan luonnonsuojelujärjestön, muun muassa WWF/Adenan, työskentelyä, jossa vastustetaan laitonta käytäntöä laittaa myrkytettyjä syöttejä pienriistan metsästysalueille. Kuolleiden lintujen joukossa on 53 iberialaista keisarikorppikotkaa, joita on enää jäljellä 115 lisääntyvää paria, ja ainakin kuusi partakorppikotkaa, joita on laskujen mukaan noin 75 paria. Molemmat lajit ovat vaarassa hävitä. Myrkytettyjen lintulajien joukossa on kaksi vaarassa olevaa haaskalintua, jotka molemmat kuuluvat korppikotkien sukuun, sekä muun muassa haarahaukkoja ja keisarikotka. Myrkkysyöttien käyttö on kielletty Espanjassa vuodesta 1983. Espanjan rikoslaissa vuodelta 1996 ja autonomisten alueiden laeissa rangaistaan sakoilla ja vankilatuomiolla suojeltujen lajien tappaminen. Näistä rikoksista kuitenkin rangaistaan harvoin. Mihin toimiin komission voisi ryhtyä yhdessä Espanjan viranomaisten kanssa vastustaakseen tehokkaammin petolintujen myrkyttämistä? Täten noudatettaisiin tehokkaasti lintujen suojelua koskevaa direktiiviä 79/409/ETY(1) ja elinympäristöä sekä suojeltuja lajeja koskevaa direktiiviä 92/43/ETY(2). Voitaisiinko esimerkiksi yleistää metsästysalueiden omistajien vastuu kieltää myrkkysyöttien laittaminen mailleen Castilla-La Manchan parlamentin äskettäin hyväksymän luonnonsuojelulain mukaisesti? (1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. (2) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, että myrkyttäminen vaikuttaa haitallisesti moniin lintulajeihin, erityisesti petolintuihin. Komissio on myös tietoinen siitä, että tätä lainvastaista toimintaa, joka loppui muutamaksi vuodeksi, on jälleen alkanut esiintyä 1990-luvulla. Sekä luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY että luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY on saatettu asianmukaisesti osaksi Espanjan lainsäädäntöä. Lisäksi Espanjan viranomaisilla on valtuudet toteuttaa tarvittavia ja asianmukaisia toimenpiteitä myrkyttämisen estämiseksi. Komissio ottaisi kuitenkin mielenkiinnolla vastaan lisätietoja parlamentin jäsenen mainitseman Antidote-ohjelman päätelmistä. Komissio suorittaa tarvittaessa tutkimuksen sen arvioimiseksi, onko tässä tapauksessa toimittu asiaa koskevan yhteisön ympäristölainsäädännön mukaisesti. Komissio ei epäröi ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimiin, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklassa (entisessä 169 artiklassa) tarkoitettu menettely mukaan luettuna, mainitun lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2611/99 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Euroopan komission käyttämät lähettipalvelut.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0026 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2611/99 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan komission käyttämät lähettipalvelut Onko totta, että EU:n komission pääosasto IX antoi 25. kesäkuuta 1999 sisäisen ohjeen, että kaikki pikalähetykset on annettava UPS:n toimitettaviksi 1. heinäkuuta 1999 alkaen? Julkaistiinko ennen tätä päätöstä asiaa koskeva tarjouskilpailu? Mikä taho suoritti nämä palvelut EU:n komissiolle ennen edellä mainittua ajankohtaa? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) 1. UPS tosiaankin hoitaa kaikki komission Brysselissä ja Geelissä toimivien yksiköiden pikalähetykset (erät 1 ja 2). Luxemburgissa toimivat yksiköt käyttävät toista palvelujen tarjoajaa, DLH:ää (erä 3). 2. Kaikista kolmesta erästä julkaistiin tarjouspyyntö virallisen lehden numerossa S 248 23. joulukuuta 1998. Ennakkoilmoitus ja asiaa koskevia tietoja julkaistiin virallisessa lehdessä S 33 17. helmikuuta 1998. 3. Komission pikälähetykset toimitti heinäkuuhun 1999 asti kolme sopimuskumppania: DHL, UPS ja Chronopost. Ne valittiin samalla menettelyllä, johon kuului tarjouspyynnön julkaiseminen EYVL:ssä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2486/99 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) ja Maria Berger (PSE) komissiolle. Günter Verheugenin ilmoitus raja-alueiden tukemisesta laajentumisen yhteydessä.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2486/99 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) ja Maria Berger (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Günter Verheugenin ilmoitus raja-alueiden tukemisesta laajentumisen yhteydessä Komission jäsen Günter Verheugen pyysi 8. marraskuuta 1999 antamassaan (Focus-lehden) haastattelussa komissiota luomaan välineen Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden raja-alueiden tukemiseksi, jotta näillä alueilla voidaan varautua laajentumisen mahdollisesti aiheuttamiin haittoihin. 1. Missä vaiheessa komission toimet tämän tukivälineen luomiseksi ovat tällä hetkellä? 2. Voiko komissio antaa yksityiskohtaisempia tietoja tukivälineen rakenteesta, toteuttamisaikavälistä ja laajuudesta? 3. Pitäisikö raja-alueita tukea EU:n varojen lisäksi myös kansallisin varoin? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) Seuraavalla ohjelmakaudella 20002006 Interreg III -yhteisöaloitteessa kiinnitetään erityistä huomiota yhteisön ulkorajoilla sijaitsevia alueita suosiviin toimiin yhteisön laajentumista silmällä pitäen. Näiden alueiden edistäminen kuuluu mainitun yhteisöaloitteen ohjelmalohkoon A rajaseutuyhteistyö, jonka osuus on vähintään 50 prosenttia tämän yhteisöaloitteen kokonaisrahoituksesta. Kyseisen aloitteen suuntaviivoja koskevassa ehdotuksessaan(1) komissio on vahvistanut aloitteen täytäntöönpanoa koskevat edellytykset. Tämä ehdotus on parhaillaan lausuntokierroksella jäsenvaltioissa ja muissa yhteisön toimielimissä. Parlamentin annettua lausuntonsa, jota odotetaan vuoden 2000 helmikuussa, komissio hyväksyy nämä suuntaviivat lopullisesti ja antaa ne jäsenvaltioille tiedoksi. Kyseisen menettelyn jälkeen jäsenvaltioilla on kuusi kuukautta aikaa tehdä ohjelmaehdotuksensa. Kuten kaikkien rakennerahastoista osarahoitettujen ohjelmien osalta on käytäntönä, yhteisön Interreg-tuki edellyttää kansallisen osuuden saamista. (1) KOM(1999) 479 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2826/99 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Kosovon taideaarteiden ryöstely ja laiton kauppa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0061 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2826/99 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (17. tammikuuta 2000) Aihe: Kosovon taideaarteiden ryöstely ja laiton kauppa Lehdistön julkaisemien tietojen mukaan muistomerkkien ryöstelyn ja laittoman kaupan tapausten määrä Kosovossa kasvaa jatkuvasti ilman että muistomerkkejä yritettäisiin suojella tai pelastaa millään tavoin. Tarkemmin sanottuna kreikkalaiselta ja roomalaiselta kaudelta peräisin olevat arkeologiset muistomerkit ja vuosisatoja säilyneitä korvaamattomia aarteita sisältävät luostarit sekä kirkot ovat nyt vailla turvaa muinaisesineiden salakuljettajien ryöstöretkiltä. Tähän mennessä ei ole tehty mitään aloitteita salakuljettajien jäljittämiseksi ja muistomerkkien suojelemiseksi, minkä seurauksena korvaamattoman arvokkaat aarteet ovat vaarassa tuhoutua ja kadota lopullisesti. Kysyn neuvostolta, onko se ryhtynyt toimiin suojellakseen Kosovon muistomerkkejä, jotka ovat osa eurooppalaista kulttuuria, ja miten se aikoo toimia tulevaisuudessa kyseisen laittoman kaupan hävittämiseksi? Vastaus (2. toukokuuta 2000) Neuvosto on tietoinen Kosovon historialliseen perintöön kohdistuvasta uhasta. Neuvoston istunnoissa on useaan otteeseen käsitelty kysymystä kulttuurisesti ja/tai uskonnollisesti arvokkaiden alueiden ja muistomerkkien suojelusta. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklan 3 kohdassa määrätään muun muassa seuraavaa: Yhteisö ja jäsenvaltiot suosivat yhteistyötä kolmansien maiden sekä kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa. Kyseisen määräyksen täytäntöönpanon edellytyksenä on komission ehdotus parlamentille ja neuvostolle. Audiovisuaalisen alan ja kulttuuriministerien neuvosto, joka kokoontui 28. kesäkuuta 1999, kehotti komissiota laatimaan katsauksen tilanteesta paikan päällä sekä luettelon tähän mennessä tehdyistä aloitteista. Euroopan komissio lupasi tehdä näin alkusyksystä 1999. Neuvosto ilmoitti samaten, että se suhtautuu myönteisesti ajatukseen jälleenrakennusviraston toimeksiannon laajentamisesta koskemaan myös kulttuuria. Neuvosto keskusteli kysymyksestä uudelleen 23. marraskuuta 1999. Keskustelu perustui komission selvitykseen kulttuuritoimista, joita Euroopan unioni on toteuttanut Kosovolle myönnettävän jälleenrakennustuen puitteissa. Kyseiseen selvitykseen sisältyi eräitä ehdotuksia, jotka olivat samansuuntaisia neuvoston ilmaisemien huolenaiheiden kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2599/99 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle. ECIP.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2599/99 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: ECIP Asianomaiset tahot ovat viime vuosina ottaneet yhteisön rahoitusvälineen ECIP:n (Euroopan yhteisön sijoituskumppanit) positiivisesti vastaan, ja sen yhteydessä on hyväksytty 2 200 hanketta ja tukea on jaettu 250 miljoonaa euroa. Neuvoston asetuksen 213/96(1) (annettu 29. tammikuuta 1999) mukaisesti nykyisen ohjelman voimassaolo päättyy tämän vuoden lopulla. Voisiko komissio tämän vuoksi kertoa minkälaisia ovat rahoitusvälineen jatkamista koskevat viralliset suunnitelmat, jos sellaisia on? Mikäli komissio ei ole vielä päättänyt tämän hankkeen kohtalosta, voisiko se kertoa, mistä tämä viivästyminen johtuu? (1) EYVL L 28, 6.2.1996, s. 2. Chris Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-2580/99 ja E-2599/99 (24. tammikuuta 2000) Viime vuosina Euroopan yhteisön sijoituskumppanit -ohjelmaa (ECIP) koskevien käsittelemättömien hakemusten määrä on lisääntynyt. Tämän vuoksi vuoden 1999 alkupuolella päätettiin, että komissio käyttäisi rajallisia voimavarojaan ensisijaisesti voimassaolevien sopimusten päättämiseen, maksamattomien maksujen suorittamiseen ja käyttämättömien ja palautettavien ECIP -varojen takaisin saamiseen. Komissio on äskettäin päättänyt tehdä esityksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille, että ECIP-asetusta jatkettaisiin yhden vuoden siirtymäkauden ajan 31. päivään joulukuuta 2000, jotta voitaisiin seurata operatiivisesti aikaisemmin rahoitettuja toimintoja ja muuttaa jo allekirjoitettuja sopimuksia sekä antaa teknistä apua käynnissä olevien toimintojen loppuun saattamisen ja päättämisen varmistamiseksi. Uusia hankkeita ei enää rahoiteta 31. joulukuuta 1999 jälkeen, ja sellaiset rahoitushakemukset, joita komissio ei ollut virallisesti hyväksynyt ennen kyseistä päivää, palautetaan hakijoille. Euroopan yhteisön sijoituskumppanit -ohjelman puolueeton arviointi saatetaan päätökseen vuonna 2000, mikä mahdollistaa sen, että komissio voi määritellä koordinoidun strategian sellaisia eri välineitä varten, joiden tarkoituksena on edistää investointeja kehitysmaissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2205/99 esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE-DE) komissiolle. Kotietsinnät Luxemburgissa pankkialalla toimivien Belgian raja-asukkaiden kodeissa.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0073 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2205/99 esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Kotietsinnät Luxemburgissa pankkialalla toimivien Belgian raja-asukkaiden kodeissa Brysselin rikospoliisin talousrikososaston tutkijat tekivät lauantaina 30. lokakuuta 1999 kotietsintöjä Luxemburgin Kredietbankissa työskentelevien Belgiassa asuvien työntekijöiden kodeissa. Kymmenet raja-asukkaat olivat jo saaneet Belgian erityisverotarkastajalta kyselylomakkeen, jossa heidät velvoitettiin esittämään tarkka luettelo KBL:ssä avaamistaan tileistä, säästöistä saamistaan tuloista sekä tileiltä hoidettavista raha-asioista. Onko komissio samaa mieltä Luxemburgin pankkialan ammattiyhdistyksen kanssa siitä, että nämä toimet ovat pöyristyttäviä ja loukkaavia, sillä ne kannustavat raja-asukkaita rikkomaan heitä koskevaa Luxemburgin lakien mukaista pankkisalaisuutta? Katsooko komissio, että tämä raja-asukkaiden rikollisiksi leimaaminen on työntekijöiden vapaan liikkuvuuden ja työskentelymaan työoikeuteen perustuvien työolosuhteiden mukaista? Mitä toimia komissio aikoo tarvittaessa toteuttaa taatakseen, etteivät raja-asukkaiden asuinmaan viranomaisten toimet, joita voidaan pitää sietämättömänä psykologisena painostuksena, haittaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Yhteisön oikeuteen ei sisälly säännöksiä pankkisalaisuudesta. Oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa annettujen unionin säädösten mukaisesti ei ole mitään syytä kieltää talousrikoksia tutkivaa Belgian poliisia tekemästä etsintöjä luxemburgilaisissa pankeissa työskentelevien henkilöiden kotona. Rikosoikeudellista yhteistyötä koskevaan yhteisön säännöstöön ei myöskään sisälly mitään säännöstä, joka kieltäisi Belgian viranomaisia lähettämästä kyselylomakkeita rajatyöntekijöille. Koska kyseisillä Belgian toimenpiteillä ei syrjitä kyseisiä henkilöitä heidän kansalaisuutensa takia, kyse ei komission mukaan ole työntekijöiden vapaan liikkuvuuden esteestä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2732/99 esittäjä(t): Luisa Morgantini (GUE/NGL) komissiolle. Nicaragua: korruptio ja Euroopan tuki.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2732/99 esittäjä(t): Luisa Morgantini (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Nicaragua: korruptio ja Euroopan tuki Nyt, kun on pidätetty Nicaraguan valtion tilintarkastuselimen puheenjohtaja Agustin Jarquin, joka on paljastanut tämänhetkisen hallituksen vakavia taloudellisia väärinkäytöksiä, suuntaako Euroopan unioni pikaisesti uudelleen tukensa Nicaragualle esimerkiksi kansalaisjärjestöjen ja kansainvälisten virastojen kautta siihen saakka, kunnes Jarquin vapautetaan, toimeenpanovallan institutionaaliset valvontamekanismit palautetaan ja esiin tulleet tapaukset selvitetään? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2000) Nicaraguan tilintarkastustuomioistuimen puheenjohtajan esittämät korruptioväitteet eivät koske nimenomaisesti kansainvälisen yhteisön varoja. Komissio jakaa kuitenkin arvoisan parlamentin jäsenen ilmaiseman huolen tapahtumista, jotka ovat johtaneet valtion päätilintarkastajan pidätykseen. Komissio katsoo, että demokraattiset instituutiot, kuten tilintarkastusvirasto, muodostavat oikeusvaltion ja kehityksen perustan jokaisessa maassa, ja niiden pitäisikin voida toimia ilman poliitista ohjausta. Tästä syystä komissio yhtyy varauksetta Euroopan unionin puheenjohtajatroikan 18. marraskuuta 1999 Nicaraguan ulkoministerille esittämään vetoomukseen, jossa korostetaan EU:n huolestuneisuutta tilanteen johdosta. Komissio on tyytyväinen siihen, että EU:n ja muiden kansainvälisen yhteisön jäsenten esittämät näkemykset ovat osaltaan todennäköisesti vaikuttaneet Agustin Jarquinin vapauttamiseen 24. joulukuuta 1999. Näin tärkeä tilintarkastusvirasto on saanut takaisin auktoriteettinsa varmistaa niin Nicaraguan julkishallinnon kuin kansainvälisen yhteisönkin varojen valvonta ja moitteeton käyttö. Varojen valvonnan ja moitteettoman käytön tehostamiseksi komissio soveltaa tärkeisiin hankkeisiin järjestelmää, jonka hallintoyksikköön kuuluu eurooppalaisia asiantuntijoita, jotka valvovat Euroopan yhteisön varojen asianmukaista käyttöä ja käytön avoimuutta rahoitussopimuksissa määrätyllä tavalla. Lisäksi komissio on tehnyt arviointi- ja seurantamatkoja hankkeiden asianmukaisen toiminnan ja varojen moitteettoman käytön varmistamiseksi. Komission Managuassa sijaitsevalla lähetystöllä on keskeinen asema hankkeiden seurannassa, minkä ansiosta paikalla suoritettavaa valvontaa voidaan vahvistaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2615/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja ympäristö.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2615/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja ympäristö Mitä suunnitelmia komissiolla on sellaisten maataloustukien lopettamiseksi, joilla tuetaan ympäristön kannalta haitalliseksi osoittautuneita maatalouden toimia? Mitä suunnitelmia komissiolla on ympäristön kannalta myönteisten viljelymenetelmien kannustamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Yhteisön strategiaan, jolla pyritään kannustamaan ympäristön kannalta myönteisiä viljelymenetelmiä, kuuluu keskeisesti kolme asiaa. Neuvoston 17. toukokuuta 1999 antama asetus (EY) N:o 1259/1999 yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia suoran tuen järjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä(1), koskee myös tukia, joita viljelijöille myönnetään yhteisiin markkinajärjestelyihin kuuluvien tukijärjestelmien yhteydessä. Jäsenvaltiot ovat 3 artiklan nojalla velvollisia toteuttamaan tarpeelliseksi katsomiaan ympäristötoimenpiteitä, joita voivat olla esimerkiksi maatalouden ympäristötoimenpiteiden vastineeksi myönnettävät tuet ja suorien tukien ehtoina olevat pakolliset tai erityiset ympäristövaatimukset. Jäsenvaltiot päättävät asianmukaisista seuraamuksista, joita ympäristövaatimusten laiminlyömisestä aiheutuu, esimerkiksi markkinajärjestelyjen nojalla myönnettävien tukien alentaminen tai peruuttaminen. Asetuksen 5 artiklan mukaan ympäristöehtojen laiminlyönnin vuoksi käyttämättä jääneet varat sekä varat, jotka ovat säästyneet jäsenvaltioiden käyttäessä hyväksi 4 artiklassa vahvistettua mahdollisuutta mukauttaa suoria tukia, voidaan lisätä jäsenvaltioiden ympäristön tukijärjestelmiä koskeviin rahoituskehykseen, johon kuuluvat maatalouden ympäristötoimenpiteet, epäsuotuisten alueiden ja ympäristörajoituksista kärsivien alueiden tasaushyvitykset sekä metsänistutus. Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen(2) antaa mahdollisuuden kohdennettuihin maatalouden ympäristötoimenpiteisiin, jotka ovat ainoita pakollisia toimenpiteitä, joita maaseudun kehittämisohjelmiin voidaan sisällyttää. Tämän vuoksi niillä on ratkaiseva asema uudessa maaseudun kehittämispolitiikassa ja ne ovat myös erittäin tärkeitä yhteisön maataloutta koskevassa ympäristöstrategiassa. Lisäksi yhteisiin markkinajärjestelyihin sisältyy ympäristöä koskevia säännöksiä. Joitakin niistä on viime aikoina vahvistettu. Esimerkiksi uudessa naudanlihajärjestelyssä kansalliset tuet muodostavat nyt osan suorista tuista ja niiden myöntämiseen voidaan liittää ympäristöehtoja. Myös palkkiolisien tehokkuutta on lisätty nostamalla tasoitusmaksuja ja ottamalla käyttöön tiukempia ympäristöehtoja. (1) EYVL L 160, 26.6.1999. (2) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2478/99

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(16. joulukuuta 1999)

Aihe: Clinic Clowns -hankkeet psykologisen avun antamiseksi vaikeasti sairaille lapsille

Useissa EU:n jäsenvaltioissa, kuten Alankomaissa, Belgiassa, Saksassa ja Itävallassa, on viimeisten kymmenen vuoden ajan toteutettu menestyksekkäästi hankkeita moraalisen ja psykologisen avun antamiseksi vaikeasti sairaille lapsille ja nuorille. Näitä hankkeita kutsutaan Clinic Clowns -hankkeiksi ja niiden avulla eivät ainoastaan hoitohenkilökuntaan kuuluvat, vaan myös muut henkilöt, joilla joko on terveydenhoitoalan koulutus tai ei, huumorin keinoja käyttäen tarjoavat potilaille psykologista ja moraalista tukea.

Näiden kiitosta ansaitsevien hankkeiden järjestäminen ja toteuttaminen on kallista ja niihin osallistuu sairaaloita, yliopistoja, lääkäreitä, psykologeja, taiteilijoita ja vapaaehtoistyöntekijöitä. Myös lääketieteellisesti on todistettu, että moraalinen ja psykologinen tuki on tärkeää potilaille, etenkin lapsille ja nuorille.

1. Onko komissio suunnitellut rahoittavansa jotakin Clinic Clowns -hanketta tai vastaavaa hanketta?

2. Aikooko komissio myöntää varoja sellaisten EU:n hankkeiden edistämiseksi, joilla pyritään näiden kiitosta ansaitsevien hankkeiden kehittämiseen Euroopan unionin kaikissa jäsenvaltioissa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(19. tammikuuta 2000)

1. Ei. Komissio ei kansanterveysohjelmiensa puitteissa rahoita Clinic Clowns -hanketta.

2. Kansanterveysohjelmista tehtyjen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten säännösten mukaisesti ehdotuspyynnöt julkaistaan vuosittain Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Asiasta kiinnostuneet henkilöt ja järjestöt voivat näiden ehdotuspyyntöjen pohjalta tuoda esiin ne hankkeet, joiden toteuttamiselle halutaan tukea näistä ohjelmista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2508/99 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) neuvostolle. Kauppa.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0154 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2508/99 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) neuvostolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Kauppa 9. marraskuuta 1999 pidetyn teollisuusministerineuvoston jälkeen tuli selväksi että Euroopan ja erityisesti Espanjan telakoiden huono tilanne johtuu suurelta osin Korean harjoittamasta polkumyynnistä. Miksi ei ole ryhdytty toimiin Koreaa vastaan, joka harjoittaa tällaista toimintaa osaksi kansainvälisten luottolaitosten rahoittamana? Vastaus (28. helmikuuta 2000) Teollisuusneuvosto yhtyi 9 päivänä marraskuuta 1999 tehdyissä, maailman laivanrakennusmarkkinoiden tilannetta koskevissa päätelmissään komission näkemykseen, että alan tilanne on kriittinen koko maailmassa, koska hinnat ovat alhaiset ja Korean tasavallan vuoksi ylikapasiteetti on huomattava, millä on vakavat vaikutukset Euroopan laivanrakennusteollisuudelle. Neuvosto ilmaisi myös syvän huolestuneisuutensa komission tutkimusten tuloksista, joiden mukaan Korean tasavallassa on tehty sopimuksia kustannukset alittavin hinnoin, mikä on vahingoittanut EU:n telakoiden etuja. Näin ollen neuvosto kehotti komissiota jatkamaan pyrkimyksiään yhtäläisen toimintakentän varmistamiseksi laivanrakennusalalle aloittamalla välittömästi Korean tasavallan kanssa rakentavat neuvottelut, joiden tarkoituksena on saada epäoikeudenmukainen kilpailu loppumaan. Näiden päätelmien perusteella pidettiin 14. joulukuuta 1999 Pariisissa OECD:n puitteissa kokous, johon osallistuivat yhtäältä EY:n komission ja EU:n teollisuuden edustajat ja toisaalta Korean hallituksen ja Korean teollisuuden edustajat. Osapuolten käymässä rakentavassa keskustelussa EU:n huolenaiheista maailman laivanrakennusmarkkinoiden tilanteen suhteen käsiteltiin tarjontaa ja kysyntää, ylikapasiteettia ja alhaisia hintoja sekä vaikeuksissa olevien korealaisten telakoiden kuten Hallan ja Daewoon rahoittamista.