KIRJALLINEN KYSYMYS E-2526/01

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE)ja Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle

(19. syyskuuta 2001)

Aihe: Kansalaisoikeuksien ja Kreikan kansalaisuuden myöntämistä koskevat tiedot ja valvonta

Komission jäsenen António Vitorinon vastauksessa kysymykseeni (E-1438/01(1)) maahanmuuttovirroista Kreikkaan todetaan, että Kreikan viranomaisten ilmoituksen mukaan maahan tuli vuonna 1997 yhteensä 22 078 maahanmuuttajaa ja vuonna 1998 yhteensä 12 630 maahanmuuttajaa. Kreikan kansalaisuuden sai 930 henkilöä vuonna 1997 ja 807 henkilöä vuonna 1998. Vuosien 1999 ja 2000 tilastotietoja maahanmuuttajista ei ole saatavissa. Nämä luvut eivät ole yhteneväisiä Kreikan ulkoministeriön ilmoitusten kanssa, joiden mukaan paluumuuttomenettelyjen loppuun saattamisen kautta Kreikan kansalaisuuden sai 135 000 kreikkalaista syntyperää olevaa paluumuuttajaa entisen Neuvostoliiton alueelta.

Entisen Neuvostoliiton kreikkalaista syntyperää olevia paluumuuttajia koskeva Kreikan laki 2790/2000, jossa edellytetään nopeita menettelyjä Kreikan kansalaisuuden myöntämiseksi, ja laki 2910/2001, jossa säädetään ulkomaalaisten maahanmuuttoa ja oleskelua Kreikassa koskevista ehdoista ja Kreikan kansalaisuuden myöntämisestä kansalaisoikeuksien myöntämisen kautta, luovat Kreikan maahanmuuttopolitiikan uuden kehyksen.

1. Mikä on Kreikan kansalaisuuden saaneiden entisen Neuvostoliiton alueelta Kreikkaan saapuneiden paluumuuttajien tarkka määrä? Kuinka monelle vuosina 19932001 kansalaisoikeudet saaneelle henkilölle myönnettiin kansalaisuus? Mikä on maahanmuuttajien kokonaismäärä Kreikassa tällä hetkellä?

2. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt, kun otetaan huomioon, että Kreikan hallitus ei ole toimittanut mitään tietoja vuosilta 19992000 ja kansalaisoikeudet saaneiden henkilöiden määrä ei vastaa kreikkalaista syntyperää olevien henkilöiden ja maahanmuuttajien määriä?

3. Mitä komissio aikoo tehdä taatakseen, että maahanmuuttoa ja turvapaikkaa koskevat tiedot ovat riittäviä ja luotettavia, jotta yhteisön maahanmuuttopolitiikkaa voidaan edistää Euroopan unionin jäsenvaltioissa?

4. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että laitonta maahanmuuttoa ja maahan saapumista koskevien tietojen ilmoittamisessa noudatetaan riittävää avoimuutta ja että Kreikkaan saapuvien maahanmuuttajien vastaanottoa koskevia EU:n säädöksiä noudatetaan Schengenin säännöstön mukaisesti?

(1) EYVL C 350 E, 11.12.2001, s. 154.

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2001)

1. Kreikan komissiolle toimittamien tilastojen mukaan Kreikan kansalaisuus myönnettiin 5 897 henkilölle vuosina 19931998. Komissiolla ei ole riittäviä tietoja voidakseen arvioida, kuinka moni näistä henkilöistä oli entisen Neuvostoliiton alueelta. Komissio ei kerää tietoja syistä, joiden vuoksi näille henkilöille myönnettiin Kreikan kansalaisuus.

Maahanmuuttajia koskevien tietojen mukaan Kreikassa oli vuonna 1997 (viimeisin vuosi jolta tietoja on saatavissa) noin 161 000 asukasta, joilla ei ollut Kreikan kansalaisuutta.

2. Komissio lähettää marraskuussa 2001 kyselyn, jossa se pyytää tietoja muuttoliikkeistä vuonna 2000. Kreikka on ilmoittanut komissiolle, että tekniikka- ja tieto-ongelmien vuoksi vastaavia tietoja ei ole voitu toimittaa vuodelta 1999. Komissio toimii edelleen läheisesti Kreikan kansallisen tilastotoimiston kanssa, jotta tilastotietojen saatavuus olisi mahdollisimman suuri.

Kansalaisuuden saaminen on erilainen prosessi kuin maahanmuutto. Kansalaisuuden saavat henkilöt ovat usein maahan muuttaneita tai niitä joiden esivanhemmat muuttivat maahan useita vuosia aikaisemmin. Näin ollen on luonnollista, että (kreikkalaista tai muuta alkuperää olevien) maahanmuuttajien ja kansalaisuuden saavien määrät tiettynä aikana eroavat toisistaan.

3. Yhteisön maahanmuuttopolitiikkaa(1) ja yhteistä turvapaikkamenettelyä ja turvapaikan saaneiden yhtenäistä asemaa koko unionissa(2) koskevissa tiedonannoissa korostetaan tarvetta saada lisää tietoja EU:hun suuntautuvasta ja EU:sta lähtöisin olevasta muuttoliikkeestä ja sille tyypillisistä piirteistä. Toukokuussa 2001 oikeus- ja sisäasioiden neuvosto hyväksyi tilastoja koskevat päätelmät, joissa esitetään tulevan työn periaatteet ja tavoitteet turvapaikanhakijoita ja muuttoliikkeitä koskevien tilastotietojen vaihdon ja yhteisen analyysin parantamiseksi. Päätelmissä todetaan muun muassa, että yhteisön tilastojen olisi oltava julkisia ja että olisi laadittava julkinen vuosikertomus, johon sisältyy analyysi muuttosuuntauksista ja indikaattoreista. Päätelmissä kehotetaan komissiota tekemään ehdotus tulevien toimien kattavista ja yhtenäisistä puitteista. Komissio aikoo perustaa Euroopan muuttoliikkeiden seurantakeskuksen, joka on kansallisten pisteiden sähköinen verkosto. Kansalliset pisteet on kytketty toisiinsa ja yhteiseen Internet-sivustoon, joka kerää tietoja muuttoliikkeistä.

4. Komissio on koonnut säännöllisesti tietoja jäsenvaltioiden turvapaikanhakijoista ja laittomasta maahanmuutosta, mutta tähän asti jäsenvaltiot eivät ole halunneet saattaa eräitä tietoja laajemmin saataville. Yhteisön tilastot ovat julkisia, lukuun ottamatta tietoja, joiden perusteella henkilöt voidaan tunnistaa suoraan tai välillisesti, jolloin tunnistettavista henkilöistä julkistettaisiin tietoja. Vaikka neuvoston toukokuussa 2001 tekemissä päätelmissä korostetaan, että turvapaikkaa ja muuttoliikkeitä koskevien tilastotietojen olisi noudatettava näitä sääntöjä, niissä myös tunnustetaan, että huomiota on kiinnitettävä myös perusteltuihin arkaluonteisiin kysymyksiin. Komissio kuulee parhaillaan jäsenvaltioita arvioidakseen, missä määrin laitonta maahanmuuttoa ja -tuloa koskevia tietoja on käsiteltävä arkaluonteisina, jolloin niiden julkistamiselle olisi edelleen rajoituksia.

Niiden toimenpiteiden osalta, jotka liittyvät sääntöjen täytäntöönpanoon Euroopan unionin ja Schengenin säännöstöjen perusteella, on todettava, että Kreikan viranomaiset vastaavat olemassa olevien yhteisten sääntöjen noudattamisesta erityisesti viisumien myöntämisen ja rajavalvonnan osalta. Komissio ymmärtää kuitenkin, että sääntöjen soveltaminen ei ole tärkeä vaatimus ainoastaan yhteisten ulkorajojen turvaamiseksi, vaan myös yhteisen maahanmuuttopolitiikan kehittämiseksi edelleen, jotta voidaan estää laiton maahanmuutto. Näin ollen on välttämätöntä harkita seurantatoimia, kuten konsulaattien tai ulkorajojen yhteisiä tarkastuksia. Muun muassa tätä kysymystä käsitellään tiedonannossa, jonka avulla pyritään toimimaan yhteisesti laitonta maahanmuuttoa vastaan. Komissio julkaisee tiedonannon lähitulevaisuudessa.

(1) KOM(2001) 387 lopullinen.

(2) KOM(2000) 755 lopullinen.