ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2492/99 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Piraattituotteiden valmistaminen KIE-maissa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0054 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2492/99 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Piraattituotteiden valmistaminen KIE-maissa Euroopan talouskomission ECE:n tekemien selvitysten mukaan Itä- ja Keski-Euroopasta on Aasian lisäksi tullut tuotejäljennösten uusi vahva markkinapaikka, jonka kautta piraattituotteet siirtyvät EU:n sisämarkkinoille. Tuotepiratismi on myös keskeinen este EU-investointien lisäämiselle Itä-Euroopassa, sillä yritykset näkevät, ettei niillä ole näissä maissa tarvittavaa oikeudellista suojaa. Miten komissio aikoo tehostaa kamppailuaan Itä-Euroopassa tapahtuvaa piraattituotteiden tehtailua ja levitystä vastaan? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tehostaakseen yhteistyötä tässä kysymyksessä Itä-Euroopan maiden viranomaisten kanssa? Onko komissiolla mahdollisuutta sisällyttää tuotejäljennöksiä vastaan tehtävää työtä EU:n laajentumista edeltäviin kumppanuusohjelmiin? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Komissio viittaa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3958/98(1) antamaansa vastaukseen, jossa todettiin, että komissio seuraa tarkkaan teollis- ja tekijänoikeuksien suojan kehittymistä Keski- ja Itä-Euroopassa. Komissio toteaa tässä yhteydessä, että useimmissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) on edistytty merkittävästi lainsäädännön yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstön kanssa. Asianmukaisen oikeudellisen kehyksen luomisessa on kuitenkin edelleen tiettyjä puutteita. Lisäksi on edelleen huomattavasti parannettava teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon liittyvää hallinnon toimintakykyä samoin kuin viranomaisten hallinnollista yhteistyötä. Useimpien KIE-maiden kehitys on oikean suuntaista, ja kaiken kaikkiaan piratismi on vähenemässä, vaikka sitä edelleen paljon esiintyykin. Erityisesti Bulgarian toimet piratismin kitkemiseksi ovat vuonna 1999 tuottaneet merkittäviä tuloksia. Komissio aikoo vastaisuudessakin painottaa piratismin torjunnan merkitystä laajentumisneuvotteluiden yhteydessä. (1) EYVL C 207, 21.7.1999, s. 151.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2715/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle. Iranin ihmisoikeusloukkaukset.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2715/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Iranin ihmisoikeusloukkaukset Onko komissio tietoinen Iranin Isfahanissa 28.8.1999 pidätettyjen opiskelijoiden Mehdi Rohanin, Halakinin, Jazdin, Faghihianin, Gholamin ja Borumandin kohtalosta ja olinpaikasta? Onko se myös tietoinen niiden neljän opiskelijan nimistä ja kohtalosta, joille Teheranin vallankumoustuomioistuimen presidentin Rahbarpourin 12. syyskuuta 1999 antaman ilmoituksen mukaan on langetettu kuolemantuomio? Mitä mahdollisuuksia komissiolla on ryhtyä toimiin edellä mainittujen tapausten johdosta ja käynnistää Iranin hallituksen kanssa keskustelu näiden henkilöiden kohtalosta? Chris Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2713/99, E-2714/99 ja E-2715/99 (2. helmikuuta 2000) Komissio seuraa huolestuneena ihmisoikeuskysymystä Iranissa. Euroopan unionin ja Iranin välisessä laaja-alaisessa vuoropuhelussa unioni tuo aina esille ihmisoikeuskysymykset. Näin tapahtui viimeksi troikan tavatessa Iranin varaulkoministerin Helsingissä 1. joulukuuta 1999. Komissio on myös mukana tässä asiassa unionin Irania koskevissa virallisissa esityksissä. Euroopan unionin troikka ja yksittäiset jäsenvaltiot tekivät syksyllä 1999 useita virallisia esityksiä, jotka koskivat 13 Iranin juutalaista. Unionin troikka teki virallisen esityksen 3. lokakuuta 1999, joka koski neljän opiskelijan kuolemantuomioita. Euroopan unionin mahdollisuudet vaikuttaa Iranin tilanteeseen ovat suhteellisen rajalliset, koska niiden välillä ei ole mitään sopimussuhdetta ja koska kahdenvälinen kauppakin on vähäistä. Iranin hallitus on kuitenkin herkkä kansainväliselle painostukselle, koska se yrittää parantaa suhteitaan unioniin ja muihin kumppaneihin. Ollakseen tehokasta tällaisen painostuksen olisi oltava suhteutettua, jotta ei luotaisi vaikutelmaa ulkomaisesta sekaantumisesta maan asioihin. Iranin edustajat ovat väittäneet 13 Iranin juutalaisen tapauksessa, että pidätetyt saavat osakseen puolueettoman ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin. On jopa ehdotettu, että pidätetyt voidaan vapauttaa kansallisen edun perusteella. Iranin viranomaiset ovat myös hyvin tietoisia siitä, että kansainvälinen yhteisö reagoisi voimakkaan kielteisesti opiskelijajohtajien teloittamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2417/99 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin tuki keskiaikaisten käsikirjoitusten ja inkunaabeleiden digitalisoinnille.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2417/99 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin tuki keskiaikaisten käsikirjoitusten ja inkunaabeleiden digitalisoinnille Granadan yliopisto on juuri julkaissut cd-romina digitaalisen ja interaktiivisen multimediaversion Codex Granatensis -koodeksista, joka on erään belgialaisen munkin 1200-luvulla kirjoittama ja erään saksalaisen mestarin vuoden 1425 paikkeilla koristeellisin goottilaisin kalligrafioin ja miniatyyrein kuvittama arvokas käsikirjoitus. Aiemmin vain jotkut harvat etuoikeutetut pystyivät ihailemaan tätä teosta sen haurauden vuoksi. Nyt se on 1500 pesetan maksusta kaikkien ulottuvilla. Tämä kokemus on ollut suuri menestys. Olisiko komissio valmis tukemaan ohjelmaa keskiaikaisten koodeksien ja inkunaabeleiden julkaisemiseksi interaktiivisena multimediana, jotta suuri yleisö voisi helposti tutustua ja ihailla näitä keskiajan hienoimpia kirjallisia aarteita? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen tiedusteli, voisiko komissio tukea ohjelmaa keskiaikaisten koodeksien ja inkunaabelien julkaisemiseksi interaktiivisena multimediana, jotta suuri yleisö voisi tutustua tiettyihin keskiajan kirjallisiin aarteisiin ja ihailla niitä. Komissio voi myöntää tukea kulttuurialoitteisiin ainoastaan nykyisten ohjelmien yhteydessä ja niissä sovellettavien kriteerien mukaisesti. Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että tämän vuoden alussa julkaistaan ensimmäiseen puiteohjelmaan Kulttuuri 2000 liittyvä ehdotuspyyntö. Heti kun ehdotuspyyntö on virallisesti hyväksytty, se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Lisäksi se tulee olemaan saatavilla myös Internetissä. Komissio antaa mielellään arvoisalle parlamentin jäsenelle lisätietoja. Kulttuuri 2000 -ohjelmaa koskeva esite lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristöön. Kulttuuri 2000 -ohjelman lisäksi eurooppalaisen kulttuurin esittelyä multimedian keinoin käsitellään myös Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (TTK) tarkoittavia toimia koskevaan viidenteen puiteohjelmaan kuuluvassa Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelmassa (IST). Avaintoimintakokonaisuuden Multimedian sisältö ja apuvälineet vuoden toimintaohjelmassa on tarkoitus tukea tutkimushankkeita, joissa pyritään parantamaan mahdollisuuksia hyödyntää kulttuuri- ja tiedekokoelmia. Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelmasta ja siihen liittyvistä ehdotuspyynnöistä saa yksityiskohtaisia tietoja Internetistä Cordis-palvelimelta (www.cordis.lu/ist/).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2843/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Ilmastonmuutokset ja ilmastollinen vaihtelu Euroopan mantereella.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2843/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ilmastonmuutokset ja ilmastollinen vaihtelu Euroopan mantereella Millaisen prioriteetin saa tutkimustehtävään 2.1.4 ilmastollinen vaihtelu ja jyrkät ilmastonmuutokset kuuluva sellaisten ilmastonmuutosten tutkiminen, joilla on vaikutusta Euroopan mantereella tapahtuvaan vaihteluun (vuoret ja järvet mukaan lukien). Philippe Busquin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2843/99 ja E-2844/99 (14. helmikuuta 2000) Alue Ilmaston vaihtelut ja äkkinäiset ilmastonmuutokset koskee myös ilmastonmuutosten ja niiden vaikutusten ymmärtämistä Euroopan manneralueilla sekä menneisyydessä että tulevaisuudessa. Esimerkiksi hydrologisen kierron muutokset ja sen vaikutukset geosfääriin ja biosfääriin ovat tärkeitä tutkimuskohteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2747/99 esittäjä(t): Gérard Deprez (PPE-DE) neuvostolle. Yhteiset säännöt, jotka koskevat lennolle pääsyn eväämisestä suoritettavaa korvausta.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0122 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2747/99 esittäjä(t): Gérard Deprez (PPE-DE) neuvostolle (13. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteiset säännöt, jotka koskevat lennolle pääsyn eväämisestä suoritettavaa korvausta Monet matkustajat tuntuvat nykyään kärsivän voimassaolevan, lennolle pääsyn eväämisen yhteydessä sovellettavaa korvausjärjestelmää koskevan säännöstön puutteista (neuvoston asetus 295/91(1)). Näyttää esimerkiksi siltä, että todellisia korvauksia on maksettu vain vähän tilanteissa, joissa pääsy lennolle on evätty, eivätkä tiedot ole päätyneet oikeassa muodossa matkatoimistoihin tai lentokentille. Lisäksi tilauslennot ja liputtomat lennot (voucher-lennot) eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan, mikä vie useilta ylivaratuille lennoille joutuneilta matkailijoilta mahdollisuuden saada korvausta. Näiden puutteiden poistamiseen tähtäävä uusi ehdotus annettiin neuvostolle jo heinäkuussa 1998. Miksi neuvosto ei ole vielä ottanut kantaa tähän kaikille matkailijoille tärkeään ehdotukseen ja koska se aikoo tehdä niin? (1) EYVL L 36, 8.2.1991, s. 5. Vastaus (16. maaliskuuta 2000) Neuvosto on tietoinen tilanteesta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Neuvosto katsoo yleisesti ottaen, että kyseinen tilanne johtuu usein asianmukaisten tietojen puutteesta ja että matkustajien olisi voitava tuntea paremmin oikeutensa, jotka heillä jo on neuvoston asetuksen (ETY) N:o 295/91 perusteella, jossa annetaan yhteiset säännöt sovellettavasta korvausjärjestelmästä, jos matkustajalta säännöllisessä liikenteessä evätään pääsy lennolle. Nykyisissä säännöissä olevien tiettyjen puutteiden korjaamiseksi ja erityisesti tilauslentojen ja liputtomien lentojen kattamiseksi neuvosto tarkastelee parhaillaan komission ehdotusta asetukseksi asetuksen (ETY) N:o 295/91 muuttamisesta. Kyseinen asetusehdotus sisältää myös säännöksiä, joissa edellytetään, että matkustajille on matkatoimistoissa ja lentokentillä tiedotettava paremmin heidän oikeuksistaan saada korvausta. Asian käsittely neuvostossa etenee, mutta kysymystä asetuksen soveltamisesta Gibraltarin lentokenttään ei ole vielä ratkaistu. Tämän vuoksi arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tarkempia tietoja siitä, koska käsittely saadaan päätökseen, ei ole tässä vaiheessa mahdollista antaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2328/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Oliiviöljypuristamon aiheuttamat terveysongelmat Kreetan Irakleionissa.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0103 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2328/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Oliiviöljypuristamon aiheuttamat terveysongelmat Kreetan Irakleionissa Kreetan Irakleionissa toimii oliivikivien käsittelylaitos, jonka toiminta on erityisen saastuttavaa ja aiheuttaa voimakkaan pahan hajun vuoksi ongelmia alueen asukkaille, kaupungin sairaalalle, teknilliselle ammattioppilaitokselle (TEI) sekä monille kouluille ja lastentarhoille. Paikallis- ja lääninviranomaisten esittämistä syytöksistä sekä asiasta vastaavan teknisten perusrakenteiden ja ympäristöasiain komitean kielteisistä tutkimustuloksista huolimatta ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö on jatkuvasti uusinut laitoksen toimiluvan. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Onko laitoksen ympäristövaikutusten arviointi suoritettu ja onko koko laitoksen osalta laadittu vaadittavat tekniset tutkimukset? 2. Onko kaikki vaadittavat mittaukset tehty ja aikaisemmin ehdotettuja toimenpiteitä arvioitu? 3. Aikooko komissio puuttua asiaan laitoksen toiminnan lopettamiseksi pysyvästi, jota muiden tahojen lisäksi myös Kreetan hallintoalueen pääsihteeri on pyytänyt ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriöltä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Komissiolla ei ole tietoa siitä, onko kyseisen laitoksen ympäristövaikutukset arvioitu. Jäsenvaltion viranomaisten tehtävä on valvoa, että tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/11/EY(1) vaatimukset täytetään. Komissiolla ei ole tietoja kyseisen laitoksen aiheuttamasta saastumisesta tai sen ympäristövaikutusten arvioinnin hyväksymisestä. Jotta komissio voisi kääntyä Kreikan viranomaisten puoleen asian tutkimiseksi, se pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä toimittamaan kaikki tämän laitoksen saastuttavaa toimintaa koskevat tiedot. (1) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2032/99 esittäjä(t): Inger Schörling (Verts/ALE) komissiolle. Juomapakkaukset.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0025 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2032/99 esittäjä(t): Inger Schörling (Verts/ALE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Juomapakkaukset Kertakäyttöisten juomapakkausten käyttö EU:n alueella on yleistä ja vahingoksi ympäristölle. Onko komissio ryhtynyt toimiin tukeakseen esimerkiksi uudelleenkäytettävien juomapakkausten käyttöä? Jos on, kuinka suurista summista on kyse? Millaiset mahdollisuudet komission mielestä on ottaa käyttöön koko EU:lle yhteinen palautettavien ja uudelleenkäytettävien standardipakkausten järjestelmä? Onko komissiolla tietoa, kuinka monta juomapakkausta käytetään päivittäin EU:n alueella? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (4. tammikuuta 2000) Pakkausten uudelleenkäytön edistäminen jäsenvaltioissa kuuluu toimenpiteisiin, joista on säädetty pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/62/EY(1) ja joilla pyritään estämään tai vähentämään pakkausjätteiden ympäristövaikutuksia. Edellytyksenä on, että pakkauksia voidaan käyttää uudelleen ympäristön kannalta järkevällä tavalla perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. Yhteisössä ei kuitenkaan ole olemassa mitään erityistä rahoitusvälinettä tätä tarkoitusta varten. Eurooppalaisen uudelleenkäyttöjärjestelmän luominen on kuitenkin melko monimutkainen asia, johon monet asiat vaikuttavat (standardointi, kuljetusetäisyydet). Tämän vuoksi on vaikeaa yhdenmukaistaa olemassa olevia uudelleenkäyttöjärjestelmiä, jotka on kehitetty eri tavoin. Lisäksi tarve taata ympäristönsuojelun korkea taso on yhdistettävä sisämarkkinasääntöihin. Ensimmäisenä toimenpiteenä uudelleenkäyttöjärjestelmien edistämisen alalla komissio käynnisti tutkimuksen, jossa kartoitetaan nykytilannetta ja selvitetään uudelleenkäyttöjärjestelmien kehittämistä estäviä tekijöitä. Tutkimus on saatettu vastikään päätökseen, ja sitä koskeva raportti on saatavana seuraavassa www-osoitteessa: http://www.europa.eu.int/comm/environment/waste/report4.htm. Raportin laatijat esittävät siinä omia näkemyksiään. Komissio aikoo kuitenkin ottaa tämän asian huomioon direktiivin 94/62/EY tarkastusprosessissa, jonka pitäisi käynnistyä ennen vuoden 1999 loppua, tarkoituksenaan parantaa jäsenvaltioiden pakkausten uudelleenkäyttöjärjestelmiä. Viimeisimpien tietojen mukaan yhteisössä tuotetaan vuosittain noin 61 miljoonaa tonnia pakkausjätettä. Juomapakkausten osuus tästä on 14 miljoonaa tonnia: 11 miljoonaa tonnia lasia, miljoona tonnia muovia, miljoona tonnia metallia ja miljoona tonnia juomapakkausten komposiittimateriaaleja. (1) EYVL L 365, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2240/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Jäsenvaltioiden verokiilat.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2240/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Jäsenvaltioiden verokiilat Pyydän komissiota ilmoittamaan kunkin jäsenvaltion verokiilan prosenttiluvun ollessa 25, 50, 75, 125, 150, 200, 250, 300, 350, 400 ja 500 prosenttia työntekijöiden keskiansioista, ilmoittamaan työntekijöiden ansioiden keskiarvon ja erittelemään verokiilan komponentit kussakin tapauksessa työnantajakustannusten ja työntekijän nettoansioiden välillä. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Komissio ei laske eikä sillä ole hallussaan pyydettyjä jäsenvaltioiden verokiiloja koskevia yksityiskohtaisia tietoja. Komissio on kuitenkin määrittänyt nk. ex ante -verokiilat ja niiden yksityiskohtaisen jakauman eräitä yksittäisiä työvoimaan liittyviä edustavia tapaustutkimuksia varten. Verokiilan käsitettä ja sen laskemista käsitellään alustavasti komission vuonna 1995 julkistaman kertomuksen Työllisyys Euroopassa(1) III osan 1 jaksossa, jossa määritetään keskimääräiset veroasteet ja marginaaliveroasteet, ja vuosijulkaisussa Net earnings of employees in manufacturing industry in the EU(2). Hiljattain on julkaistu analyysi työvoiman ja sen kustannustekijöiden verokiilasta julkaisun The EU Economy Review 1999(3) selvityksessä n:o 2 olevassa 2 jaksossa. On lisäksi mainittava, että komissio määrittää laskennalliset veroasteet voidakseen luoda yhdenmukainen perustan vertailtaessa eri jäsenvaltioiden toisistaan eroavia verotusjärjestelmiä ja voidakseen mitata työvoimaan kohdistuvaa verotaakkaa. Nämä veroasteet määritetään makrotaloudellista lähestymistapaa käyttäen jakamalla tietystä toiminnasta tai hyödykkeestä kannettavat verot asianmukaisella vastaavalla veroasteella. Laskennalliset veroasteet määritetään kulutuksen, työvoiman ja muiden tuotantotekijöiden osalta. Työvoiman laskennallinen veroaste määritetään seuraavasti: työlliseen työvoimaan kohdistuvien verojen kokonaismäärä jaettuna työntekijöiden kokonaisbruttopalkalla. Työntekijöiden kokonaisbruttopalkka -nimittäjään sisältyvät paitsi bruttopalkat myös sosiaaliturvamaksut ja tuloverot. Jäsenvaltioiden työvoiman laskennallisia veroasteita vuosina 19801997 kuvaava taulukko lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristöön. Komissio tuottaa säännöllisesti julkaisua Structures of the taxation systems in the European Union(4). Tämä on selittävin huomautuksin varustettu tietokokoelma yhteisön verojärjestelmien rakenteesta ja kehityksestä. (1) KOM(95) 396 lopullinen. (2) http://www.cc.cec/eurostat/eudor-stat/mst3/en/11225/00000001.htm. (3) European Economy -sarja n:o 69. (4) http://www.cc.cec/eurostat/eudor-stat/mst2/en/24248/00000001.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2236/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Palkan ja työttömyyskorvauksen suhde.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2236/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Palkan ja työttömyyskorvauksen suhde Mikä on palkan ja työttömyyskorvauksen suhde kussakin jäsenvaltiossa? Vertailun vuoksi pyydän komissiota ilmoittamaan myös, mikä mainittu suhde on Yhdysvalloissa ja Japanissa. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Jäsenvaltiot vastaavat laillisen toimivaltansa nojalla sosiaalietuusjärjestelmien määrittelystä ja hallinnoinnista. Tämä koskee myös järjestelmän myöntämän turvan tasoa ja palkan ja työttömyyskorvauksen suhdetta. Verotus- ja etuusjärjestelmiä koskevaan politiikkaan liittyviin kysymyksiin ja näiden järjestelmien työmarkkinavaikutuksiin on viime vuosina kiinnitetty yhä enemmän huomiota työllisyyden suuntaviivoissa(1) ja talouspolitiikan yleisissä suuntaviivoissa. Palkan ja etuuksien suhdetta yhteisössä, Yhdysvalloissa ja Japanissa koskevia analyysejä ja tietoja on esitetty EU:n vuoden 1999 talouskatsauksen(2) II osan 2 kappaleessa. Euroopan yhteisön kotitaloustutkimuksen (ECHP) tietojen perusteella tehdään lisäanalyysejä, jotka julkaistaan sosiaalista suojelua Euroopassa koskevassa vuoden 1999 raportissa. Näissä asiakirjoissa käsitellään eräitä käsitteitä koskevia ongelmia, jotka liittyvät palkan ja etuuksien suhteen määrittelyyn ja laskentaan. Lisäksi annetaan joitain esimerkkejä saaduista tuloksista. (1) EYVL C 69, 12.3.1999. (2) European Economy series nro 69.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2571/99 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) neuvostolle. Energiaperuskirjan sihteeristö.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2571/99 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) neuvostolle (3. tammikuuta 2000) Aihe: Energiaperuskirjan sihteeristö NRC Handelsblad -lehden 20. marraskuuta ilmestyneessä numerossa kerrottiin, että Alankomaiden hallitus on huolissaan energiaperuskirjan Brysselissä sijaitsevan sihteeristön huonosta hallinnosta. Vuosi sitten liikkeenjohdon konsulttiyritys Arthur D. Little julkaisi viraston hallintoa käsitelleen tutkimuksen, jonka oli tilannut energiaperuskirjan hallintoneuvoston silloinen puheenjohtaja Rutten. 1. Miten energianperuskirjan pöytäkirja edistyy? 2. Onko neuvosto tietoinen Arthur D. Littlen tekemästä tutkimuksesta, joka kohdistui energiaperuskirjan sihteeristön toimintaan? 3. Mikä on kyseisen raportin virallinen asema ja milloin se on jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin saatavissa? 4. Onko totta, että Suomi on puheenjohtajavaltion ominaisuudessa pyytänyt energiaperuskirjan pääsihteeriä Schütterleä luovuttamaan raportin EU:n jäsenvaltioille? 5. Onko totta, että Saksan mielestä raportin julkistaminen ei ole asianmukaista? Vastaus (28. helmikuuta 2000) Sopimus energiaperuskirjasta ja energiaperuskirjan pöytäkirja energiatehokkuudesta ja siihen liittyvistä ympäristönäkökohdista allekirjoitettiin vuonna 1994. Energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen 44 artiklan mukaisesti sopimus tuli voimaan 16. huhtikuuta 1998 eli 90. päivänä sen jälkeen, kun sopimuksen tallettajalle Portugalin tasavallalle oli talletettu 30. ratifiointiasiakirja. Yhteensä 40 valtiota on tähän mennessä ratifioinut enegiaperuskirjan. Euroopan unionin kaikki jäsenvaltiot sekä Euroopan yhteisöt ovat ratifioineet sopimuksen. Liikkeenjohdon konsulttiyritys Arthur D. Littlen laatima energiaperuskirjan sihteeristön hallintoa käsittelevä raportti kuuluu kyseisen viraston hallinnon sisäiseen toimivaltaan. Neuvoston asia ei ole näin ollen ilmaista kantaansa siitä, onko mainittu raportti annettava jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin saataville, ja koska näin olisi tehtävä. Puheenjohtajavaltio Suomi esitti kuitenkin toiveenaan saada käyttöönsä kyseisen raportin, kun valmisteltiin Brysselissä 7. joulukuuta 1999 järjestetyn energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin viimeistä istuntoa. On huomattava, että konferenssissa päätettiin yksimielisesti nimittää uusi pääsihteeri herra Schütterlen tilalle. Uusi pääsihteeri on Ria Kemper, joka aloitti työnsä 1. tammikuuta 2000.