ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0956/00

esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle

(29. maaliskuuta 2000)

Aihe: Maanviljelysmaista luopuminen

Pähkinöitä tuottavat katalonialaiset maanviljelijät ovat vähitellen menettäneet tulojaan, mikä on aiheuttanut maanviljelyn jatkuvaa hiipumista Kataloniassa. Viljelypinta-alasta oli 1990-luvulla hylätty 39,4 prosenttia. Sosiaalis-taloudellisten ongelmien lisäksi tämä lisää näiden maa-alueiden tulipalo- ja eroosioriskiä.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä palauttaakseen ihmiset Katalonian maaseudulle ja maaseudun elvyttämiseksi sekä varmistaakseen, että maanviljelysmaista ei luovuta? Aikooko komissio suunnata rakennetoimia tähän tarkoitukseen?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(5. toukokuuta 2000)

Uudesta maaseudun kehittämistä koskevasta politiikasta, jonka neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1999, on tullut yhteisen maatalouspolitiikan toinen pilari. Se on eurooppalaisen maatalousmallin olennainen osa, joka pyrkii luomaan yhdenmukaiset ja kestävät puitteet maaseutualueiden tulevaisuuden takaamiseksi ja suosimalla työpaikkojen säilyttämistä ja luomista. Tämän kehityksen suuret suuntaviivat ovat seuraavat: maa- ja metsätalouden vahvistaminen, maaseutualueiden kilpailukyvyn parantaminen ja ympäristön ja maaseudun kulttuuriperinnön säilyttäminen.

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999(1) säädettyihin rakenteellisiin toimenpiteisiin kuuluvat erityisesti tuet maatalousmaan metsitykseen, tasaushyvitykset epäsuotuisilla ja ympäristörajoitteisilla alueilla sekä tuet maatalouden ympäristötoimenpiteisiin, jotka ovat vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin huolestuttaviin seikkoihin. On pantava merkille, että Espanjan viranomaisten esittämät ja ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä (kaudella 19951999) 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92(2) mukaisesti hyväksytyt maatalouden ympäristötoimenpiteet, mahdollistivat jo tuen kuivattavaksi tarkoitettujen hedelmien viljelijöille niihin liittyvissä ohjelmissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

Maaseudun kehittämistä koskevien ohjelmien esittäminen on jäsenvaltion tehtävä toissijaisuusperiaatetta täydellisesti noudattaen. Tavoitteeseen 1 kuulumattomien alueiden, kuten Katalonia, jäsenvaltiot voivat esittää maaseudun kehittämisohjelmia, jotka toteuttavat näitä erilaisia ohjelmia EMOTR:n tukiosastosta rahoitettavaksi. Näissä ohjelmissa on kuvattava erityisesti kyseisen alueen tilanne, sen erityisongelmat, ehdotettu strategia ja toimintalinjat sekä suunnitellut toimenpiteet suunnitelmien toteuttamiseksi.

Maaseudun kehittämistä koskevien ohjelmien ehdotukset, joita erityisesti Espanjan viranomaiset ovat esittäneet 30. joulukuuta 1999, ovat parhaillaan tarkasteltavana komissiossa, jotta ne voitaisiin hyväksyä viipymättä.

(1) EYVL L 160, 26.6.1999.

(2) EYVL L 215, 30.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1736/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Atlantin rantaa pitkin Porriñon kautta kulkevan moottoritien linjaus.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0183 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1736/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (20. toukokuuta 2000) Aihe: Atlantin rantaa pitkin Porriñon kautta kulkevan moottoritien linjaus Espanjan julkisten töiden ministeriö ja valtuutettu yritys tarkastelivat monia eri vaihtoehtoja päättäessään Atlantin rantaa pitkin Porriñon (Pontevedra, Espanja) kautta kulkevan moottoritien linjauksesta ja valitsivat lopulta ympäristöä eniten vahingoittavan vaihtoehdon. Linjauksen mukaan moottoritie kulkisi läheltä Gándaras de Budiñon laguunia, joka sijaitsee keskellä Natura 2000 -verkostoon kuuluvaksi kaavailtua aluetta. Natura 2000 -verkostoon ehdotettujen alueiden luettelon ylläpitämisestä 28. lokakuuta 1999 annetun määräyksen mukaisesti kyseinen alue kuuluu Galician luonnonsuojelualueiden luetteloon yleisen luonnonsuojelun piiriin luokiteltuna alueena. Onko komissio tietoinen tästä Atlantin rantaa pitkin kulkevan moottoritien linjauksesta, joka luontotyyppien suojelusta annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) mukaan on vahingollinen yhteisön tärkeänä pitämälle alueelle? Käytetäänkö tämän tien rakentamiseen yhteisön yhteisrahoitusta? Miten komissio aikoo puuttua asiaan vaikuttamalla Espanjan ja Galician viranomaisten toimintaan puolustaakseen Gándaras de Budiñon koskemattomuutta? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 2000) Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan rakennerahastot eivät osallistu Porriñon kautta kulkevan Atlantin moottoritieosuuden rahoittamiseen ohjelmakaudella 20002006. Hanke toteutetaan siten, että se annetaan yksityisen yrityksen tehtäväksi. Espanjan viranomaiset ovat määritelleet kyseisen Gandaras de Budiño -alueen yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi (ES 1140011). Tämän vuoksi komissio on päättänyt ottaa omasta aloitteestaan käsittelyyn asiat, jota kirjallinen kysymys koskee. Tapauksen tutkimiseksi komissio on kuulustellut Espanjan viranomaisia varmistaakseen yhteisön oikeuden noudattamisen tässä tapauksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0696/00

esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle

(17. maaliskuuta 2000)

Aihe: Tilintarkastustuomioistuimen kertomusten laatimista koskevien menettelyiden tehostaminen

Euroopan parlamentti pitää erityisen tärkeänä sitä, että tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ovat mahdollisimman ajankohtaisia. Näyttää siltä, että nykyisiä menettelyitä, joita sovelletaan varsinaisen tarkastuksen päättymisen ja kertomuksen valmistumisen välisenä aikana, voitaisiin tehostaa. Tämä koskee erityisesti Euroopan komission lausuntoja, joita se antaa tilintarkastustuomioistuimen alakohtaisista kirjeistä, ja tilintarkastustuomioistuimen kertomusluonnoksia koskevia menettelyitä, joissa kuullaan molempia osapuolia.

Miten komission mielestä näihin menettelyihin kuluvaa aikaa voitaisiin lyhentää?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(7. kesäkuuta 2000)

Komissio kuten parlamentti pitää tilintarkastustuomioistuimen kertomuksia erittäin tärkeinä. Kertomuksissa esille tulleet asiat ovat tuoneet tärkeän lisän komission tämänhetkiseen uudistusohjelmaan.

Varainhoitoasetuksessa(1) säädetään, että tilintarkastustuomioistuimen kertomusluonnoksen julkistamisen ja lopullisen vuosi- tai erityiskertomuksen julkaisemisen välillä on kymmenen viikkoa. Tarkastetun toimielimen vastaukset sisällytetään tänä aikana kertomukseen, ja kertomuksesta laaditaan yksitoista kieliversiota. Käännöstyö kestää vähän alle puolet kokonaisajasta. Säädetty aikataulu voi osoittautua tiukaksi etenkin kun jäsenvaltioiden tai kolmansien osapuolien kantoja on kysyttävä ennen vastauksien laatimista tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin.

Komissio tutkiikin parhaillaan tilintarkastustuomioistuimen kanssa keinoja, joilla voitaisiin keventää menettelytapoja. Tähän mennessä on löydetty kolme pääkeinoa: asiaseikat tulisi selvittää mahdollisimman tarkasti siinä vaiheessa kun alustavat sektorikirjeet laaditaan, ja näiden kirjeiden jakelua koskevat yhdenmukaistetut ja uudenaikaistetut säännöt tulisi panna täytäntöön; vuosikertomuksesta ja erityiskertomuksista aiheutuva työ tulisi jakaa niin tasaisesti kuin mahdollista koko vuodelle; ja sähköisen jakelun tarjoamia mahdollisuuksia tulisi käyttää laajasti hyväksi.

Komissio arvostaa suuresti arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen kysymystä ja mielenkiintoa aihetta kohtaan, ja toivoo hänen osallistuvan tuleviin keskusteluihin tästä aiheesta talousarvion valvontavaliokunnassa.

(1) Neuvoston asetus (EY, EHTY, Euratom) N:o 2673/1999, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen muuttamisesta, EYVL L 326, 18.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1390/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Naisia koskevat pitkäaikaiset ohjelmat.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0136 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1390/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Naisia koskevat pitkäaikaiset ohjelmat Useimmat EU-ohjelmat, kuten koulutusalan ohjelmat (Sokrates, Leonardo da Vinci ja Nuoriso-ohjelma), suunnitellaan monivuotisiksi mahdollisimman suuren jatkuvuuden takaamiseksi. Kahdessa naisille suunnatussa ohjelmassa, Daphne- ja Stop-ohjelmassa, näin ei ole asian laita, ja rahoitusvaroista on neuvoteltava joka vuosi uudelleen. Olisiko komission mielestä järkevämpää vahvistaa näissäkin tapauksissa monivuotinen kokonaistalousarvio, jotta ei pelkästään mahdollistettaisi lyhytaikaisia toimia vaan pikemminkin edistettäisiin ja tuettaisiin jatkuvuutta ja yhtenäisiä toimia? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2000) Uusi Daphne-ohjelma (20002003) on monivuotinen, ja se perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 293/2000/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000, lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseviä torjuntatoimenpiteitä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Daphne-ohjelma) (vuosiksi 20002003)(1). Tähän uuteen ohjelmaan voidaan hyväksyä 1-, 2- tai 3-vuotisia hankkeita. STOP-ohjelmasta puolestaan voidaan todeta, että sen viimeinen vuosi on juuri kulumassa. Komissio aikoo ehdottaa ohjelman uudistamista siten, että siihen voitaisiin hyväksyä myös monivuotisia hankkeita. (1) EYVL L 34, 9.2.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1470/00 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle. Komission sisäinen uudistus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0043 - 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1470/00 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Komission sisäinen uudistus Komission sisäisen uudistuksen yhteydessä nimitetään henkilöitä korkeisiin virkoihin, mutta näyttää siltä, että nimityksissä ei kunnioiteta millään tavalla tasapainoisen maantieteellisen jakauman periaatetta. Onko komissio täysin unohtanut tämän periaatteen, jolla on olennainen merkitys toimielinten tasapainoisessa toiminnassa? Onko normaalia, että eräissä pääosastoissa sekä pääjohtaja että johtajat ja päälliköt edustavat kaikki samaa kansallisuutta? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2000) Ei ole todisteita, jotka vahvistaisivat parlamentin jäsenen väitteen, jonka mukaan komission sisäisen uudistuksen yhteydessä nimitetään henkilöitä korkeisiin virkoihin, mutta näyttää siltä, että nimityksissä ei kunnioiteta millään tavalla tasapainoisen maantieteellisen jakauman periaatetta. Päinvastoin, komissio hyväksyi 18. syyskuuta ja 8. joulukuuta 1999 korkeiden virkamiesten nimittämistä koskevat menettelyt, perusteet ja periaatteet, joita se noudattaa tarkasti. Nimitykset tehdään ansioiden perusteella, mikä tarkoittaa, että tiettyä tehtävää hakevan pätevän ehdokkaan valmiuksia arvioidaan perusteellisesti ja puolueettomasti. Samalla otetaan asianmukaisesti huomioon tarve säilyttää maantieteellinen tasapaino, joka on olennainen tekijä monikansallisessa toimielimessä. Parlamentin jäsen saa tietoa nykyisen komission toimikauden aikana tehdyistä johtajatason virkanimityksistä vastauksesta, jonka varapuheenjohtaja Kinnock antoi 3. toukokuuta 2000 pidetyssä täysistunnossa José-Javier Pomés Ruizin esittämään suulliseen kysymykseen O-52/00. Tietoja on lisäksi kaikki A1- ja A2-nimitykset kattavassa luettelossa, joka toimitettiin parlamentille tässä yhteydessä. Tosiasiat osoittavat, että käytännössä maantieteellisen tasapainon periaatetta ei ole laiminlyöty. Sitä on noudatettu ja noudatetaan edelleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1628/00 esittäjä(t): Jonathan Evans (PPE-DE) neuvostolle. Yhtiö HRP Refrigerants Ltd. ‐ otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun asetuksen 3093/94 korvaavan asetuksen hyväksyminen lähiaikoina ‐ HCFC-aineiden tuontikiintiöt.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0062 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1628/00 esittäjä(t): Jonathan Evans (PPE-DE) neuvostolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Yhtiö HRP Refrigerants Ltd. otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun asetuksen 3093/94 korvaavan asetuksen hyväksyminen lähiaikoina HCFC-aineiden tuontikiintiöt Neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyvät lähiaikoina uuden asetuksen, joka korvaa otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun asetuksen 3093/94(1). Uuden asetuksen myötä osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen (HCFC-aineet) tuontikiintiöiden myöntämisperusteet muuttuvat. Sallittu tuonnin kokonaismäärä myönnetään yksittäisille maahantuojille suhteutettuna niiden vuoden 1996 markkinaosuuksiin 1. tammikuuta 2001 alkaen (4 artiklan 3 kohdan 8 ja 9 alakohta). Tästä syystä yhtiöt, jotka ovat aloittaneet HCFC-aineiden tuonnin vasta vuoden 1996 jälkeen, joutuvat luopumaan tuontikiintiöistään edellä mainittuna päivämääränä. Tämä voi johtaa työpaikkojen menetykseen eri puolilla unionia ja tarpeettomiin häiriöihin HCFC-aineiden markkinoilla. Lisäksi tämä käytäntö saattaa rikkoa yhteisön lainsäädäntöä. Työpaikkoja vaarannetaan tarpeettomasti, jos viitevuodeksi asetetaan vuosi 1996. Seurauksena voi olla se, että Euroopan yhteisöä vastaan esitetään vahingonkorvausvaatimuksia. Viitevuodeksi olisi valittava vuosi, josta on käytettävissä kaikkein tuoreimpia markkinatietoja. Lisäksi asetuksessa mainitun ympäristönsuojelun taso voitaisiin säilyttää, jos viitevuodeksi valittaisiin vuoden 1996 sijaan vuosi 1999. Saamieni tietojen mukaan komissio myönsi 32 yhtiölle tuontikiintiöt vuodelle 1999. Nämä yhtiöt edustavat lähes kaikkia EU:n jäsenvaltioita. Ainoastaan viisi näistä yhtiöistä toi HCFC-aineita maahan vuonna 1996. Eteläwalesilainen pk-yritys HRP Refrigerants Ltd. harjoitti vuonna 1996 EU:ssa tuotettujen HCFC-aineiden jakelua, mutta ei lainkaan niiden tuontia. Komissio myönsi tälle yritykselle tuontikiintiön vuosille 1998, 1999 ja 2000. Uuden asetuksen myötä tämä yritys kuitenkin kuuluu niiden noin 27 yhtiön joukkoon, jolta poistetaan HCFC-aineiden tuontikiintiöt vuoden 2000 lopulla. Mitä neuvosto tekee, jotta tämä ongelma voidaan ratkaista kiireellisesti ja jotta voidaan varmistaa, että Euroopan yhteisön lainsäädäntö mahdollistaa myös vastaisuudessa sen, että komissio voi myöntää tuontikiintiöitä HCFC-aineille ilman, että se merkitsee yritysten oikeuksien rikkomista EU:ssa? (1) EYVL L 333, 22.12.1994, s. 1. Vastaus (10. lokakuuta 2000) Komissio on ilmoittanut antavansa lähiaikoina ehdotuksen, jossa käsitellään useita mainituista asioista. Neuvosto ja Euroopan parlamentti tulevat käsittelemään kyseistä ehdotusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1934/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Budjettikohta A-3029.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1934/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Budjettikohta A-3029 Voiko komissio ilmoittaa, mitkä valtiosta riippumattomat kansainväliset nuorisojärjestöt saavat yhteisön varoja alamomentilta A-3029 ja mitä valintamenettelyä käytetään? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Luettelo organisaatiosta, jotka saivat vuonna 1999 tukea budjettikohdasta A-3029 Tuki hallituksista riippumattomille kansainvälisille nuorisojärjestöille lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Jokavuotiseen tapaan komissio on toimittanut kyseisen luettelon parlamentille. Lisäksi se löytyy komission Internet-sivuilta osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/beneficiaries_fr.htm (Tuorein luettelo on tällä hetkellä vuodelta 1998). Varainhoitovuotta 2000 koskeva valinta on meneillään, joten komissio ei voi vielä antaa luetteloa tukea saavista organisaatioista. Se toimittaa kuitenkin kyseisen luettelon myöhemmin. Määrärahojen myöntämisessä noudatetaan valinta- ja myöntämiskriteerejä, jotka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ehdotuspyynnössä 1, ja määräyksiä, jotka on vahvistettu 1999 alkaen sovellettavassa komission avustusten hallinnoinnin käsikirjassa. Virallisessa lehdessä julkaistiin ehdotuspyyntö(1), joka on nähtävissä myös Internetissä tarvittavine liiteasiakirjoineen (lähinnä tukihakemuslomake ja avustusten hallinnoinnin käsikirja). Ehdotuspyyntö lähetettiin kaikille sitä pyytäneille organisaatioille, ja hakemukset eriteltiin julkaistujen valinta- ja myöntämiskriteerien mukaisesti. Muodollisten tukikelpoisuuskriteerien lisäksi kyse on lähinnä eurooppalaisen nuorisotoiminnan laadusta, määrästä ja luonteesta sekä sen eurooppalaisesta ulottuvuudesta ja kerrannaisvaikutuksista. Lopuksi kokoontui yksikköjenvälinen valintalautakunta, joka teki päätösehdotuksen käytettävissä olevien määrärahojen jakamisesta. (1) EYVL C 379, 31.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2013/00 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle. Matkailu ja pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2013/00 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle (22. kesäkuuta 2000) Aihe: Matkailu ja pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa ja komissiota laatimaan pieniä yrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan ja vastaamaan niiden tarpeisiin, koska ne ovat merkittävin tekijä työpaikkojen luomisessa. Aikooko neuvosto tunnustaa matkailuyritysten poikkeuksellisuuden, joka johtuu niiden toiminnan kausiluonteisuudesta ja niiden erityisestä merkityksestä työllisyyden vahvistamisessa sekä Euroopan heikommassa asemassa olevien alueiden kehittämisessä? Vastaus (23. lokakuuta 2000) Euroopan unionille asetettiin Lissabonin Eurooppa-neuvostossa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 tavoitteeksi, että siitä tulisi maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja sekä lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tätä tavoitetta silmällä pitäen Lissabonin Eurooppa-neuvosto oli pyytänyt neuvostoa ja komissiota laatimaan kesäkuussa 2000 hyväksyttävän pieniä yrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, jossa jäsenvaltiot sitoutuvat kiinnittämään huomiota pieniin yrityksiin merkittävimpänä tekijänä työpaikkojen luomisessa Eurooppaan, sekä vastaamaan erityisesti niiden tarpeisiin. Pieniä yrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja hyväksyttiin tämän jälkeen yleisten asioiden neuvostossa 13. kesäkuuta 2000, ja se toimitettiin hyväksyttäväksi 19. ja 20. kesäkuuta 2000 pidettyyn Feiran Eurooppa-neuvostoon, joka suhtautui siihen erittäin myönteisesti. Eurooppa-neuvosto korosti niinikään pienten yritysten merkitystä Euroopan unionin talouskasvulle, kilpailukyvylle ja työllisyydelle ja edellytti, että peruskirja pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön osana valmisteilla olevaa kokonaisvaltaista yrityspolitiikkaa. Nämä kokonaisvaltaiset puitteet perustuvat komission esittämään yrityspoliittiseen työohjelmaan vuosiksi 20002005, yrityspolitiikkojen vertailevaa arviointia koskeviin ehdotuksiin sekä ehdotukseen monivuotiseksi ohjelmaksi yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (20012005). Kyseisten toimien ensimmäiset tulokset saavutettaneen ennen vuoden 2000 loppua. On korostettava, että pieniä yrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja on perusteiltaan laaja-alainen, ja sen tarkoituksena on ottaa huomioon eri aloilla toimivien pienten yritysten erityiset tarpeet niiden innovaatiokyvyn ja työpaikkojen luomisedellytysten vahvistamiseksi. Näin ollen peruskirjassa mainitut periaatteet ja toimintalinjat koskevat kaikkia pieniä yrityksiä ja siten myös matkailualan yrityksiä. Lisäksi parlamentilta pyydetään lähiaikoina lausuntoa ehdotuksesta neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (20012005)(1), jolloin sillä on mahdollisuus korostaa niitä alakohtaisia näkökohtia, joita se pitää erityisen tärkeinä. (1) KOM(2000) 256 + COR 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1683/00 esittäjä(t): Per Stenmarck (PPE-DE) komissiolle. Ruotsin markkinoiden autokatsastusmonopoli.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1683/00 esittäjä(t): Per Stenmarck (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Ruotsin markkinoiden autokatsastusmonopoli Ruotsissa AB Svensk Bilprovning -yhtiöllä on monopoliasema autokatsastusalalla. Koska tämä monopoliyritys ei ehdi hoitamaan kaikkia tehtäviään, yksityis- ja ammattikäytössä olevia autoja ei ehditä katsastaa ajoissa ja ne joutuvat ajokieltoon. Jonotusajat katsastukseen ovat jopa 79 päivää. Kuljetustyöntekijöitä on lomautettu. Kilpailutilanne ratkaisisi tämän ongelman, mutta Ruotsin parlamentti ei hyväksy alan kilpailua. Katsooko komissio, että Ruotsissa vallitseva monopoli on EU:n lainsäädännön mukainen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2000) Parlamentin jäsen kysyy komissiolta, onko moottoriajoneuvojen katsastusmonopoli, jonka Ruotsin valtio on myöntänyt AB Svensk Bilprovningille (jäljempänä ASB), yhteisön lainsäädännön mukainen. Komissio on vastaanottanut valituksen, jossa ASB:n väitetään käyttäneen väärin monopoliasemaansa, ja tutkinut alustavasti sille toimitetut tiedot. Komissio on ilmoittanut valituksen tekijälle 15. kesäkuuta 1999 ja 21. helmikuuta 2000 päivätyillä kirjeillä, että se ei aio ryhtyä lisätoimiin kyseisessä asiassa, ellei valituksen tekijä toimita lisätodisteita väitteidensä tueksi. Lisätodisteita ei ole toimitettu jälkimmäisen kirjeen lähettämisen jälkeen. Käytettävissä olevien tietojen mukaan (valtiontilintarkastajien (Riksdagens revisorer) raportti 1999/2000:6) Ruotsin hallitus päätti vuonna 1994 lakkauttaa monopoliaseman, mutta teki myöhemmin samana vuonna päätöksen, jonka mukaan ensin mainitun päätöksen täytäntöönpanoa lykätään toistaiseksi. On myös huomattava, että Ruotsin kilpailuviranomainen suositteli vuonna 1998, että hallitus joko lakkauttaa ASB:n yksinoikeuden moottoriajoneuvojen pakollisiin katsastuksiin tai rajoittaa sen toiminnan pelkästään näihin pakollisiin katsastuksiin, jolloin yritys ei pystyisi kilpailemaan alan muilla palveluilla, eikä eturistiriitoja syntyisi. Näyttää lisäksi siltä, että ASB asetti vuonna 1998 tavoitteekseen odotusaikojen lyhentämisen. Moottoriajoneuvojen pakollisia katsastuksia koskeva yksinoikeus voidaan kyseenalaistaa vain siinä tapauksessa, että ASB:n voidaan osoittaa hyödyntävän määräävää asemaansa tavalla, joka rikkoo yhteisön kilpailusääntöjä. Komissiolle toimitettujen tietojen perusteella ei voida päätellä, että ASB olisi toiminut yhteisön säännösten vastaisesti. Tiedoista ei käy myöskään ilmi, että ASB:n toiminta saattaisi vaikuttaa merkittävästi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Edellä mainittujen syiden vuoksi komissio ei jatkanut asian käsittelyä. Koska monopoliasema ei ole sinällään lainvastainen, komissio harkitsee kantaansa uudelleen vain siinä tapauksessa, että sille esitetään selviä todisteita siitä, että ASB on käyttänyt väärin määräävää asemaansa ja sen toiminta saattaa vaikuttaa merkittävästi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.