ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0921/99 esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (PPE) komissiolle (8. huhtikuuta 1999) Aihe: Anzion ja Nettunon alueiden kehittämistä koskevien tavoitteiden tarkistaminen Tiedustelisin komissiolta, onko Anzion ja Nettunon ympärillä sijaitsevia alueita (Latiumin alue Italiassa) tarkoitus hyödyntää erilaisten tavoitteiden ja ohjelmien avulla, joilla voitaisiin luoda kehitysedellytyksiä sellaisille alueille, jotka soveltuvat erityisen hyvin pienten- ja keskisuurten yritysten ja matkailun kehittämiseen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 1999) Komissio on ehdottanut rakennerahastojen ensisijaisten tavoitteiden vähentämistä kolmeen ajanjaksolla 2000-2006. Kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden rakenteellista kehittämistä ja mukauttamista koskevan tavoitteen 1 mukaisia NUTS II -tason tukikelpoisia alueita ovat alueet, joiden ostovoiman perusteella mitattu ja kolmen viime vuoden käytettävissä olevien tietojen perusteella laskettu bruttokansantuote asukasta kohden on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Vuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevien tietojen perusteella Latiumin alueen bruttokansantuote asukasta kohden on 113,3 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Mikään Latiumin alueen osa ei siten täytä tavoitteen 1 tukikelpoisuusedellytyksiä. Komissio on laatinut ehdotuksen uudeksi tavoitteeksi 2, jonka tarkoituksena on tukea rakenteellisista vaikeuksista kärsivien alueiden taloudellisia ja sosiaalisia uudistusohjelmia. Tavoitteen piiriin voivat kuulua sosioekonomisten muutosten kourissa olevien alueiden teollisuus ja palvelualat, taantuvat maaseutualueet, vaikeuksista kärsivät kaupunkialueet sekä kalastuksesta riippuvaiset kriisialueet. Komissio laatii vuoden 1999 toisen vuosipuoliskon aikana luettelon tämän tavoitteen kohdealueista tiiviissä yhteistyössä kunkin jäsenvaltion kanssa. Tällä hetkellä on mahdotonta sanoa, täyttävätkö Anzion ja Nettunon alueet tavoitteen 2 tukikelpoisuusedellytykset. Latiumin alue voi hyödyntää rakennerahastoja tavoitteen 3 kohdealueena. Kaikilla muilla kohdealueilla kuin tavoitteen 1 kohdealueilla voidaan tukea koulutus- ja työllisyyspolitiikkojen ja -järjestelmien mukauttamista ja uudistamista esimerkiksi pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä matkailualaan kohdistettavien tukitoimenpiteiden avulla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0500/99

esittäjä(t): Niels Sindal (PSE) komissiolle

(5. maaliskuuta 1999)

Aihe: Asuntomessut

Ruotsi ja Tanska sekä niiden hallitukset ovat suunnitelleet asuntomessujen pitämistä Malmössä vuonna 2001. Hanke saa tukea eurooppalaisilta asuntoministereiltä, jotka ovat kannustaneet komissiota tukemaan messuja, jotta se siten auttaisi luomaan eurooppalaiset rakennnusmarkkinat lisätäkseen työllisyyttä Euroopassa. Messuilla on myös kulttuurillinen tavoite, koska osasto "eurooppalainen kaupunki" on messujen tärkeä osa. Sinne kaikki Euroopan maat pystyttävät talon omien ihanteidensa pohjalta. Monet ihmiset kaikkialla EU:ssa ovat ponnistelleet suuresti tämän hankkeen toteuttamiseksi. Monista kyselyistä huolimatta komissio ei vielä ole selkeästi ilmoittanut, aikooko se tukea hanketta.

Siksi kysyn komissiolta, onko se valmis tukemaan Malmössä vuonna 2001 pidettäviä eurooppalaisia asuntomessuja?

Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta

antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinP-0372/99 ja E-0500/99

(13. huhtikuuta 1999)

Myös komission mielestä eurooppalaiset asuntomessut voivat olla hyödyksi rakennusalan yhteismarkkinoiden perustamisessa, mikä samalla edistäisi työllisyyttä Euroopassa. Messujen pitämiseen suhtaudutaan siis myönteisesti, ja niiden voidaan katsoa olevan tärkeä hanke, jolla on Euroopan laajuista merkitystä. Komissio kannattaa messuja, kuten todetaan Ruotsin sisäministerille jo syyskuussa 1997 lähetetyssä kirjeessä ja useissa järjestäjien kanssa pidetyissä kokouksissa, ja komissio on luvannut tukea niitä. EU-tunnuksen käyttäminen hankkeen yhteydessä on jo aikaisemmin selvitetty komission kanssa.

Messujen ja erityisesti eurooppalaisen kaupungin valmistelut ovat pitkällä, ja komissio toimii läheisessä yhteistyössä järjestäjien kanssa erityisesti rakennusalan tuotteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annettuun neuvoston direktiiviin 89/106/ETY(1) liittyvissä asioissa.

(1) EYVL L 40, 11.2.1989.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0495/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Eläinten hyvinvointi teurastuksessa Vastauksessaan 10. heinäkuuta 1998 esittämääni tätä aihetta käsittelevään kirjalliseen kysymykseen E-2088/98(1) komissio totesi, että se aikoo antaa "lähitulevaisuudessa" kaksi kertomusta - toisen neuvostolle ja toisen pysyvälle eläinlääkintäkomitealle - useista aiheista, jotka voivat edistää eläinten hyvinvointia teurastuksessa. Komissio totesi nimenomaisesti, että sen tarkoituksena on sisällyttää ehdotukseen vaatimus siitä, että tainnutetuista eläimistä on laskettava veri pistämällä molempiin kaulavaltimoihin tai suoniin, joista kaulavaltimot lähtevät, jotta saadaan aikaan nopea verenlasku ja kuolema. Lisäksi ehdotukseen on tarkoituksena sisällyttää säännöksiä, joissa säädetään eri eläinlajien tainnutuksessa tarvittavan sähkövirran vähimmäisvoimakkuudesta. Milloin komissio aikoo esittää kertomukset ja ehdotukset, joihin se on viitannut aiemmissa vastauksissaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1999) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että sen jälkeen kun komissio antoi vastauksen tämän kirjalliseen kysymykseen E-2088/98, eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä tiedekomitea(2) on antanut lausunnon kaasujen (hiilidoksidi, typpi ja happi) käyttämisestä siipikarjan tainnuttamisessa tai lopettamisessa. Komissio ottaa lausunnon huomioon ehdotuksessaan, jonka se esittää lähitulevaisuudessa. (1) EYVL C 13, 13.1.1999, s. 146. (2) XXIV/B3/AHAW/RO4/1998 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0815/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (6. huhtikuuta 1999) Aihe: Arvonlisävero Mitä mieltä komissio on Isossa-Britanniassa toteutettavasta veronkierron vastaisesta lainsäädännöstä? Onko se alv:n lähtökohtien ja perusteiden vastainen? Komission jäsenen M. Montinkomission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 1999) Toimenpiteet veronkierron ehkäisemiseksi, joista äskettäin ilmoitettiin Yhdistyneen kuningaskunnan talousarviota koskevassa tiedonannossa, liittyvät Englannin arvonlisäjärjestelmässä todettuihin veronkiertoa ja väärinkäytöksiä koskeviin erityisongelmiin. Komission saamien tietojen perusteella ei näytä siltä, että nämä toimenpiteet vaikuttaisivat arvonlisäverotuksen perusteisiin tai niiden perustana oleviin oikeudenmukaisuuden ja puolueettomuuden periaatteisiin. Tätä alustavaa kantaa tullaan tietenkin tarkastelemaan heti, kun Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntöprosessi on päätöksessä.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0155/99 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Punaoravat ja warfariini Voiko komissio ilmoittaa, onko se aikeissa kieltää "warfarin"-nimikkeellä myytävän aineen? Se on osoittautunut yhdeksi tehokkaimmista keinoista vähentää Yhdistyneen kuningaskunnan harmaaoravien määrää, ja näin ollen se saattaisi auttaa säilyttämään jatkuvasti pienenevän punaoravakannan. Koska yhtä tehokasta ja käyttökelpoista myrkkyä ei ehkä ole saatavissa, kiellolla olisi vakavat seuraukset. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1999) Varfariinia käytetään tehoaineena kasvien ja kasvituotteiden suojeluun tarkoitetuissa kasvinsuojeluaineissa. Varfariinia arvioidaan tällä hetkellä jyrsijämyrkyn tehoaineena kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY(1) yhteydessä. Varfariinia voidaan käyttää harmaaorava-kannan rajoittamiseen puiden suojelutarkoituksessa. Tämä käyttötarkoitus on otettu huomioon arvioitaessa varfariinia ja asiasta päätettäessä. Lopullinen päätös tehtäneen ennen kesää vuonna 1999. (1) EYVL L 230, 19.8.1991.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0845/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: Huonosti toteutetut julkiset työt Kreikassa Julkisten töiden laadunvalvontavirasto julkaisi vastikään kaksi vuoden 1998 ensimmäistä puoliskoa koskevaa neljännesvuosiraporttia, jotka käsittelivät laatuongelmia Kreikan toisen tukikehyksen puitteissa toteutetuissa julkisissa töissä. Raporteissa huonosti (eli vastoin ohjeita) toteutettujen töiden osuus oli 25-95 %, minkä seurauksena asiasta nousseen kohun jälkeen Kreikan viranomaiset lupasivat ryhtyä toimiin rakennustöiden laadun parantamiseksi. Voisiko komissio toimittaa minulle vastaukset seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko sittemmin julkaistu uusia laadunvalvontaviraston raportteja ja jos on, onko rakennustyöt edelleen toteutettu vastoin ohjeita ja missä määrin? 2. Ovatko Kreikan viranomaiset ryhtyneet lupaamiinsa toimiin huonosti tehtyjen töiden korjaamiseksi ja jos ovat, pitääkö komissio toimia riittävinä? Komissio jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1999) Komissio ilmoittaa Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella seuraavaa: 1. ESPEL toimitti kuukausittaisia toimintakertomuksia keskeytyksettä vuoden 1998 heinäkuun ja vuoden 1999 tammikuun välisenä aikana. Tänä ajanjaksona valvottiin järjestelmällisesti ja perusteellisesti 210:tä hanketta, joista: - 94 on toteutettu moitteettomasti tai niissä on todettu pienehköjä puutteita, joiden korjaamisesta urakoitsija huolehtii (1. luokka) - 110:ssä on todettu merkittäviä puutteita, jotka eivät vaikuta turvallisuuteen mutta aiheuttavat huomattavia ylläpitokuluja; kulut vähennetään asianomaisille urakoitsijoille suoritettavista maksuista (2. luokka) - 6:ssa on ilmennyt niin vakavia puutteita, ettei niitä voida korjata, ja urakoitsijoiden on rakennettava nämä kohteet uudelleen omalla kustannuksellaan (3. luokka). 2. Talousministeriö (MEN) on ilmoittanut toimittavansa kyseisiä hankkeita hallinnoiville viranomaisille kaikki niitä yksittäisiä hankkeita koskevat kertomukset, joissa on todettu puutteita, pyytäen samalla asianomaisia viranomaisia toteuttamaan laissa määrätyt jatkotoimenpiteet. Lisäksi talousministeriö toimittaa edellä mainittuja 2. ja 3. luokan hankkeita koskevan aineiston julkisten töiden laadunvalvontavirastolle hankkeita hallinnoivien viranomaisten suorittamien jatkotoimenpiteiden todentamiseksi. Ministeriö myös toimittaa 3. luokan hankkeita koskevat asiakirjat yleisen syyttäjäviraston käsiteltäväksi. Komission mielestä edellä mainitut toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, ja se seuraa tämän asian käsittelyn etenemistä joka tapauksessa edelleen.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0369/99 esittäjä(t): Reinhard Rack (PPE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: EU:n jäsenyyttä hakevien maiden tilanne: Slovenia Kun ennen Wienin huippukokousta arvioitiin hakijamaiden edistymistä liittymiskriteerien täyttämisessä erityisesti Slovenia sai osakseen arvostelua, koska se ei ole valmis mukautumaan yhteisön säännöstöön ratkaisevilta osin, kuten esim. kysymyksessä EU:n kansalaisten oikeudesta hankkia maaomaisuutta. Onko tässä asiassa edistytty ja onko kaikki esteet EU:n ja Slovenian välisen assosiaatiosopimuksen voimaantulolta siten poistettu? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1999) Slovenian hallitus teki tammikuussa 1999 päätöksen nopeuttaa lainsäädännön lähentämistä yhteisön säännöstöön. Tässä yhteydessä hyväksyttiin myös aikataulu niitä ensisijaisia toimenpiteitä varten, jotka on hyväksyttävä nopeutettua menettelyä käyttäen. Slovenian valmistautumista jäsenyyteen tarkastellaan myös jatkossa kunkin vuoden lopussa annettavassa komission määräaikaiskertomuksessa. Yhteisön kansalaisten oikeudesta hankkia kiinteää omaisuutta Sloveniasta voidaan todeta, että jäsenvaltiot pyysivät erityisen liitteen lisäämistä Slovenian kanssa tehtyyn Eurooppa-sopimukseen, kun sopimus allekirjoitettiin 10. kesäkuuta 1996. Tässä liitteessä XIII Slovenian hallitus sitoutuu: - toteuttamaan tarpeelliset toimenpiteet sen sallimiseksi, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisilla olisi vastavuoroinen oikeus hankkia kiinteää omaisuutta Sloveniasta ilman syrjintää assosiointisopimuksen voimaantuloa seuraavan neljännen vuoden loppuun mennessä, - myöntämään EU:n jäsenvaltioiden kansalaisille, jotka ovat asuneet pysyvästi Slovenian tasavallan nykyisellä alueella kolme vuotta, vastavuoroisen oikeuden hankkia kiinteää omaisuutta assosiointisopimuksen voimaantulosta lähtien. Laki, jossa määritellään vastavuoroisuuden käsite niiden Euroopan unionin kansalaisten osalta, jotka haluavat hankkia kiinteää omaisuutta, annettiin 4. helmikuuta 1999, neljä päivää Eurooppa-sopimuksen voimaantulon jälkeen. Slovenian hallitus on myös antanut asiasta hallinnollisia ohjeita paikallisille viranomaisille. Joitakin unionin kansalaisten kiinteän omaisuuden hankkimista koskevia hakemuksia toimitettiin paikallishallinnon viranomaisille heti Eurooppa-sopimuksen voimaantulon jälkeen. Hallitus vahvisti, että kaikki lainsäädännölliset ja hallinnolliset edellytykset ovat järjestyksessä. Komissio seuraa nyt liitteen XIII määräysten soveltamista käytännössä.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0525/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (8. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti "pyytää komissiota esittämään neuvostolle ja parlamentille ehdotuksia, joihin sisältyy kalasäilyketeollisuuteen suunnattu erityinen toimintasuunnitelma ja yleinen tukikehys, ottaen huomioon nykyinen rakennepolitiikka ja ajanjaksolle 2000-2006 tarkoitetut uudet aluepolitiikan suuntaviivat, joiden periaatteista parhaillaan keskustellaan ja joihin pitää sisällyttää tarpeellinen rahoitustuki, jotta maailmantalouden tasolla saavutettaisiin kilpailukykyinen yhteisön säilykeala". Voiko komissio ilmoittaa, mitä parlamentin pyytämiä ehdotuksia koskevia toimenpiteitä se on toteuttanut? (1) EYVL C 210, 6.7.1998, s. 295.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0697/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Mitä kriteerejä komissio käyttää arvioidessaan "harmaata taloutta" eri Euroopan alueilla? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 1999) Kuten parlamentin jäsenen Pomés Ruizin kirjalliseen kysymykseen P-1784/97(2) annetussa vastauksessa jo selitettiin, harmaata taloutta on todellakin erittäin vaikea mitata ja valvoa. Jotta jäsenvaltiot voisivat mitata harmaata taloutta ja ottaa sen huomioon tilastotiedoissaan, ne tekevät useita suoria ja epäsuoria korjauksia bruttokansantuloa (BKTL) koskeviin laskelmiinsa. Nämä korjaukset tehdään eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Eurostat ei mittaa suoraan harmaan talouden määrää jäsenvaltioissa. Komissio on kuitenkin pyytänyt jäsenvaltioita lisäämään arvioihinsa harmaan talouden osuuden tiettyjä menettelyjä käyttämällä, jotta bruttokansantuloa (BKTL) ja bruttokansantuotetta (BKT) koskevia arvioita voitaisiin tarkistaa ja parantaa. Selvitys tästä työstä on luettavissa kertomuksessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille(3) markkinahintaisen bruttokansantulon muodostamisen yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annetun direktiivin 89/130/ETY, Euratom(4) ja erityisesti sen 7 artiklan soveltamisesta. Mainitussa artiklassa kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota bruttokansantuotetta ja bruttokansantuloa koskevien arvioiden kattavuuden tarkistamiseen ja parantamiseen sekä harmaan talouden huomioon ottamiseen. Uusimmissa saatavilla olevissa kansallisissa BKT-luvuissa on otettu huomioon edellä mainitut seikat, ja lukuja on käytetty äskettäin julkaistuissa alueita koskevissa arvioissa bruttokansantuotteesta henkeä kohti vuosina 1994-1996. Kansalliset BKT-luvut on jaettu alueittain sen mukaan, mikä niiden osuus on kansallisesta bruttoarvonlisäyksestä, jota koskevat tiedot kansalliset tilastoyksiköt toimittavat. (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1. (2) EYVL C 45, 10.2.1998. (3) KOM(96) 124 lopullinen. (4) EYVL L 49, 21.2.1989.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0723/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Luxemburgin alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0711/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Madridin alueen tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0556/99 esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Peliriippuvuus ja nuoret Zaragozalainen pelaajien kuntoutusyhdistys AZAJER on varoittanut, että ajanviete- ja uhkapeleihin liittyvistä riippuvuusongelmista kärsivien nuorten määrä on maaseudulla kasvamassa. AZAJERin mukaan ajanvietepeleihin ei maaseudulla suhtauduta kovin kielteisesti, eikä ajatus siitä, että peliriippuvuus on sairaus, joka täytyy parantaa, ole laajalle levinnyt. Onko Euroopan unioni tehnyt mitään aloitetta peliriippuvuusongelman ehkäisemiseksi ja hoitamiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1999) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että peliriippuvuusongelman ehkäisemiseksi ja hoitamiseksi ei ole tehty mitään yhteisöaloitteita.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0264/99 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Valtion tuet Espanjan energiateollisuudelle Espanjan hallitus arvioi, että Espanjan sähkömarkkinoiden sääntelyn vapauttaminen aiheuttaa suuret kustannukset maan sähköteollisuudelle. Auttaakseen sähköteollisuutta Espanjan hallitus on anonut komissiolta lupaa myöntää alalle 1,37 miljardia pesetaa korvauksena sähkömarkkinoiden kilpailun vapauttamisesta. Onko tällainen tuki vapaata kilpailua koskevan Euroopan unionin lainsäädännön mukaista? Aikooko komissio toteuttaa toimenpiteitä tai tehdä tutkimuksen sen varmistamiseksi, että nämä toimen eivät vääristä kilpailua? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1999) Espanjan viranomaiset toimittivat komissiolle 18. helmikuuta 1998 hakemuksen sähkömarkkinoita koskevasta siirtymäkausijärjestelystä sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY(1) 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja 29. tammikuuta 1999 perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen. Komissio tutkii parhaillaan asiaa, ja siksi on ennenaikaista ottaa tässä vaiheessa kantaa tämän toimenpiteen luonteeseen ja sen yhdenmukaisuuteen vapaata kilpailua koskevien yhteisön säädösten kanssa kuten myös mahdollisuuteen aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely. (1) EYVL L 27, 30.1.1997.