ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2209/99 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Rakennerahastojen tuki asukasta kohti.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0018 - 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2209/99 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastojen tuki asukasta kohti Vastauksessaan kysymykseeni E-1558/99(1) komissio toteaa, että Luxemburgin osuus oli 0,04 %, eli vähiten kaikista 15 jäsenvaltiosta. Jos komissio olisi vaivautunut lukemaan kysymykseni, se olisi huomannut, että kysymys koski suhteellista vaurautta asukasta kohti laskettuna. Voiko komissio tällä kerralla antaa vastauksen seuraavaan kysymykseen: Saako Luxemburg, joka on asukasta kohti laskettuna rikkain jäsenvaltio, asukasta kohti suurimman osuuden rakennerahaston määrärahoista? Jos se pitää paikkansa, pitääkö komissio tätä oikeutettuna? (1) EYVL C 170 E, 20.6.2000, s. 34. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 2000) Seuraavana ohjelmakautena 20002006 Luxemburg saa rakennerahastoista tukea vuosittain 31,23 euroa (vuoden 1999 hinta) asukasta kohden. Jos jäsenvaltiot asetetaan järjestykseen suurimmasta pienimpään niiden asukaskohtaisen tuki-intensiteetin mukaan, Luxemburg sijoittuu kahdenneksitoista, joten sen osuus määrärahoista asukasta kohti ei ole suurin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2472/99 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) neuvostolle. EU:n yhteinen lennonjohtoalue.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2472/99 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) neuvostolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: EU:n yhteinen lennonjohtoalue Onko neuvosto tietoinen, että koko EU:n alueen yhteisen lennonjohtoalueen ja EU:n yhteisen kapasiteettisuunnitelman kariutuminen neuvostossa aiheuttaa lentoaikojen keskimääräisten viivytysten nousemisen 50 minuuttiin? Katsooko neuvosto, että tämä tilanne on kestämätön ja että jäsenvaltiot ovat laiminlyöneet vastuunsa matkustajia ja lentoyhtiöitä kohtaan ja että tilanteen korjaaminen on aloitettava viipymättä? Vastaus (13. maaliskuuta 2000) Neuvosto yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen ilmaisemaan huoleen. Se on jo 19. heinäkuuta 1999(1) antamassaan päätöslauselmassa todennut, että lentoliikenteen myöhästymiset heikentävät yhteisön lentoliikenteen tehokkuutta, ja että niistä aiheutuu huomattavaa haittaa lentomatkustajille sekä mahdollisesti ympäristöön kohdistuvaa lisäkuormitusta. Neuvosto on pannut tyytyväisenä merkille Euroopan lennonvarmistusjärjestön Eurocontrolin toimet Euroopan lentoliikenteen hallinnan tehokkuuden parantamiseksi ja kehottanut jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan kansallisella tasolla sekä komissiota esittämään tiedonannon Euroopan lentoliikenteen viivästysten ja ylikuormituksen vähentämisestä. Komissio esitteli edellä mainitun päätöslauselman perusteella 9. ja 10. joulukuuta 1999 pidetyssä istunnossa neuvostolle asiaa koskevan yleisen tiedonannon, jonka tarkoituksena on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luominen. Neuvosto pani erityisesti merkille komission aikomuksen perustaa korkean tason työryhmä, jossa kokoontuisivat jäsenvaltioiden lentoliikenteestä vastaavat tahot, ja jossa käsiteltäisiin ilmatilan siviili- ja sotilaskäyttöä ottaen asianmukaisesti huomioon lentoliikenteen loppukäyttäjien edut. Neuvosto odottaa komission selvitystä korkean tason työryhmän kokoontumisen tuloksista voidakseen tehdä asiaa koskevia päätöksiä kesäkuussa 2000 pidettävässä istunnossa. (1) EYVL C 222, 4.8.1999, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2707/99 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. Kalatalous: kalastuslaivastojen koko ja monivuotiset ohjausohjelmat.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0093 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2707/99 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Kalatalous: kalastuslaivastojen koko ja monivuotiset ohjausohjelmat Voiko komissio toimittaa vertailevan analyysin niistä menetelmistä, joita eri jäsenvaltioissa käytetään kalastuslaivastojen kokojen ja monivuotisten ohjausohjelmien toteuttamisasteen määrittelemisessä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Kaikkien jäsenvaltioiden kalastuslaivastoja koskevissa monivuotisissa ohjausohjelmissa määritellään laivojen vetoisuuden ja moottorin tehon tavoitekapasiteetit sen mukaisesti, kuin niistä on säädetty 22. syyskuuta 1986 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2930/86, jossa määritellään kalastusalusten ominaisuudet(1). Asetusta (ETY) N:o 2930/86 on muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 3259/94(2) ja komission päätöksellä N:o 95/84/EY(3), jotka edellyttävät, että kalastusalusten vetoisuus mitataan bruttovetoisuutena vuonna 1969 tehdyn Lontoon sopimuksen mukaisesti. Kaikkien alusten, joiden perpendikkelipituus on yli 24 metriä, vetoisuus on tähänkin asti pitänyt mitata bruttovetoisuutena. Alusten, joiden kokonaispituus on 15 metriä tai enemmän ja perpendikkelipituus alle 24 metriä, bruttovetoisuusarviot on asteittain korvattava bruttovetoisuusmitoilla ennen vuoden 2003 loppua. Kokonaispituudeltaan alle 15 metrin pituisten alusten bruttovetoisuus määritellään yksinkertaisen kaavan mukaan, joka perustuu aluksen pituuteen, leveyteen ja syvyyteen. Tarjouskilpailun jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan merikalastusvirasto on valittu arvioimaan, millä tavalla näitä määräyksiä sovelletaan eri jäsenvaltioissa. Se toimittaa loppuraporttinsa komissiolle vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. Lisäksi moottorin tehon mittausmenetelmää ollaan uudistamassa. Komissio neuvottelee parhaillaan Euroopan standardointikomitean kanssa mahdollisten toimintavaihtoehtojen määrittelemiseksi. Asiaa pidetään yhteisön kannalta ensisijaisena ja se saattaa johtaa asetuksen (ETY) N:o 2930/86 muuttamiseen uudelleen. (1) EYVL L 274, 25.9.1986. (2) EYVL L 339, 29.12.1994. (3) EYVL L 67, 25.3.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2537/99 esittäjä(t): Michiel van Hulten (PSE) komissiolle. Yhdysvaltain maatalouden saama tuki.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0068 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2537/99 esittäjä(t): Michiel van Hulten (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Yhdysvaltain maatalouden saama tuki Agrarisch Dagblad -lehden 14. lokakuuta 1999 julkaiseman artikkelin Amerikassa maatalous saa enemmän tukea kuin EU:ssa mukaan eräs komission virkamies ilmoittaa, että Yhdysvallat antaa kaudella 19992000 enemmän tukea maanviljelylle kuin EU. Yhdysvaltojen myöntämä hintatuki on vuositasolla noin 20 miljardia dollaria. Voiko komissio kertoa, millä tukimuodoilla Yhdysvallat tukee maatalousalaansa ja mihin lukuihin kyseisen komission virkamiehen lausunto perustuu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2000) Yhdysvaltain maatalousbudjetti oli 63 miljardia euroa vuonna 1999 ja 69 miljardia euroa vuonna 2000, mikä on 50 prosenttia enemmän kuin unionin yhteiselle maatalouspolitiikalle (YMP) osoittamat määrärahat. On kuitenkin korostettava, että huomattava osa Yhdysvaltain budjetin maatalousmenoista hyödyttää tuottajia ainoastaan välillisesti. Esimerkiksi elintarvike-, ravitsemus- ja kuluttajapalveluihin vuoden 1999 maatalousbudjetissa varatut 35 miljardia euroa koituvat yhdysvaltalaisten viljelijöiden hyödyksi välillisesti siinä mielessä, että niiden avulla edistetään tiettyjen sellaisten elintarviketuotteiden kulutusta, jotka itse asiassa ovat kaikki peräisin maan maatiloilta. Kalenterivuonna 1999 liittovaltion hallitus maksoi yhdysvaltalaisille viljelijöille suoraan yhteensä 22,5 miljardia euroa, mikä vastaa 11 000 euroa tilaa kohti ja on kaksi kertaa enemmän kuin viljelijöiden saama keskimääräinen tuki yhteisössä. Tärkein yhdysvaltalaisille viljelijöille suunnattu tukijärjestelmä perustuu viljelijöille suoritettaviin suoriin Agricultural Market Transition Act -maksuihin (AMTA), jotka vahvistetaan historiallisen tuotannon perusteella, ja loan deficiency payments -maksuihin, joilla katetaan markkinahintojen ja ennalta vahvistetun yksikköhinnan välinen erotus (loan rate). Vuosina 1998 ja 1999 Yhdysvaltain hallitus täydensi näitä viljelijöiden käytettävissä jo olleita maksuja kahdella uudella hätätukipaketilla, joiden määrä oli yhteensä noin 15 miljardia euroa ja joiden osana myönnetty tuki jaettiin AMTA-tukijärjestelmän tietojen perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2394/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Tendan solan maantietunneli.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0039 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2394/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Tendan solan maantietunneli - Ottaen huomioon, että Tendan solan maantietunneli on ainoa eteläisen Piemonten ja Ranskan yhdistävä rajanylityspaikka Alpeilla - viime vuosikymmenen aikana tunneli on ollut suljettuna useaan otteeseen maanvieremien tai maanvieremän uhkien vuoksi, jotka johtuvat lähinnä kuluneen ja paineen alaisen katon kokoonpainumisesta - tämä on johtanut viivytyksiin ja liikennetukoksiin - tämä vuodelta 1876 peräisin oleva rakennelma on vaikea korjata normaaliksi ja käyttökelpoiseksi - tunneli sijaitsee huomattavan korkealla, mikä aiheuttaa erittäin vakavia riskejä tieliikenteelle ja henkilöiden evakuoinnille onnettomuustapauksissa - tunnelin käyttö merkitsee erityisesti raskaiden ajoneuvojen kannalta hankalia ja korkealla kulkevia reittejä - suunnitelmat nopeampien yhteyksien luomiseksi Ranskan ja Italian välille ovat viivästyneet tai keskeytyneet jopa useiden kuukausien ajaksi, ilman että on saavutettu todellista edistystä, voiko neuvosto kertoa mielipiteensä ja tulevat aikeensa liittyen Tendan tunneliin ja/tai alueen tieyhteyteen (uusi tunneli, millä korkeudella, olemassaolevan tunnelin kunnostus) sekä yleisemmin liittyen tieliikenneyhteyksiin Ranskan ja Italiassa sijaitsevan Etelä-Piemonten välillä? Vastaus (13. maaliskuuta 2000) Tauernin tunnelissa ja Mont-Blancin tunnelissa äskettäin sattuneiden onnettomuuksien johdosta neuvosto keskusteli liikenteen aiheuttamista ongelmista Alpeilla. Neuvosto suositteli ehkäiseviä operatiivisia toimenpiteitä, joihin Euroopan tasolla voitaisiin ryhtyä Euroopassa matkustavien kansalaisten turvallisuuden lisäämiseksi. Neuvosto kehotti komissiota antamaan sen käsiteltäväksi ehdotuksia, jotta neuvosto voisi antaa suosituksia, joilla pyrittäisiin parantamaan tunnelien turvallisuutta sekä jatkamaan Euroopan tasolla tiukkojen ja yhdenmukaisten turvallisuussäännösten kehittämistä. Neuvoston toimivaltaan ei kuitenkaan kuulu ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen erityiskysymyksessä esitettyyn tilanteeseen, joka on kansallisten viranomaisten vastuulla. Neuvosto odottaa edelleen komission ehdotuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2733/99 esittäjä(t): Carlo Fatuzzo (PPE-DE) neuvostolle. Yli 65-vuotiaita invalideja syrjivä Italian laki.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0101 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2733/99 esittäjä(t): Carlo Fatuzzo (PPE-DE) neuvostolle (13. tammikuuta 2000) Aihe: Yli 65-vuotiaita invalideja syrjivä Italian laki Amsterdamin sopimuksen 13 artiklassa määrätään, että Euroopan unionin on torjuttava kaikkea ikään perustuvaa syrjintää. Onko neuvosto tietoinen siitä, että Italiassa 30. maaliskuuta 1971 annetussa laissa n:o 118 ja sen 19 artiklassa sekä sitä seuranneissa tarkistuksissa säädetään taloudellisen tuen myöntämisestä täysin invalidisoituneille kansalaisille loppuelämäksi, jotka jättävät hakemuksensa ennen kuin he täyttävät 65 vuotta. Tämän tuen ulkopuolelle jäävät kaikki muut tuen ehdot täyttävät kansalaiset, jotka esittävät hakemuksensa vasta täytettyään 65 vuotta? Onko neuvosto myös tietoinen siitä, että tällä tavoin Italian vanhuksia, jotka täyttävät samaiset lain edellyttämät invaliditeettia koskevat ehdot, syrjitään iän perusteella tukihakemuksen jättämisen hetkellä ja näin ollen päätetään heidän loppuelämänsä kannalta siitä, saavatko he tukea vai ei? Aikooko neuvosto pyytää Italiaa kumoamaan tämän lain mahdollisimman pian? Vastaus (10. ja 11. huhtikuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa annetaan neuvostolle oikeus toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Komissio on juuri antanut neuvostolle direktiiviehdotuksen yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista. Kyseinen direktiiviehdotus sisältää eräitä säännöksiä ikään perustuvasta syrjinnästä. Kysymystä siitä, kuuluvatko arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat tuet direktiiviehdotuksen piiriin, ei ole vielä ratkaistu; kyseinen ehdotus on parhaillaan neuvoston elinten tarkasteltavana, eikä sitä näin ollen ole vielä hyväksytty. Koska kyseessä on puitedirektiivi, siinä jätetään joka tapauksessa jäsenvaltioille liikkumavaraa soveltamisen osalta. Joka tapauksessa arvoisa parlamentin jäsen tietää varmasti, että neuvostolle ei kuulu minkään kansallisen lain kumoaminen. Komissio valvoo, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisön oikeutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1456/99 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Terveysvaikutteiset elintarvikkeet.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0004 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1456/99 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Terveysvaikutteiset elintarvikkeet Voiko komissio selittää, miksi se suhtautuu varauksellisesti uuteen Unileverin kolesterolia alentavaan margariiniin, jonka Alankomaiden uuselintarvikkeiden komitea alun perin hyväksyi? Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1455/99, E-1456/99, E-1457/99 ja E-1458/99 (15. lokakuuta 1999) Komissio ei aio ehdottaa uusia säännöksiä ns. terveysvaikutteisten elintarvikkeiden merkitsemisestä. Terveysvaikutteisten elintarvikkeiden luokkaa ei ole tällä hetkellä lainkaan yhteisön lainsäädännössä, ja siksi niihin sovelletaan kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 79/112/ETY(1) yleisiä säännöksiä. Vuonna 1997 Unilever pyysi Alankomaissa lupaa saattaa yhteisön markkinoille keltaisesta rasvasta valmistetun levitteen, johon on lisätty fytosteroliestereitä. Tämä oli tarkoitus toteuttaa uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97(2) mukaisesti. Unileverin oli täytynyt myös olettaa, ettei heidän tuotteensa olennaisilta osiltaan vastannut suomalaisen Raision tekemää tuotetta, koska se ei vedonnut asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 4 kohtaan. Siinä määrätään lyhyempi markkinoillesaattamismenettely sellaisille tuotteille, jotka ovat olennaisilta osiltaan samanlaisia jo olemassa olevien elintarvikkeiden tai elintarvikkeiden ainesosien kanssa. Komissiolla ei ollut mitään huomautettavaa Unileverin tuotteen ensiarviointiraportista, jonka Alankomaiden viranomaiset laativat. Useat jäsenvaltiot esittivät kuitenkin perusteltuja vastalauseita. Tällöin lupa voidaan antaa ainoastaan, jos noudatetaan asetuksen (EY) 258/97 13 artiklassa määrättyä menettelyä. Koska jäsenvaltioiden esittämät vastalauseet liittyivät kansanterveydellisiin seikkoihin, komissio kuulee elintarvikealan tiedekomiteaa asetuksen (EY) 258/97 11 artiklan mukaisesti. Elintarvikealan tiedekomitean lausuntoa odotetaan parhaillaan. Raision tuotteen osalta komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan komission vastaukseen Jan Mulderin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1506/99(3). (1) EYVL L 33, 8.2.1979. (2) EYVL L 43, 14.2.1997. (3) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 4.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2271/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Lääkkeiden myynti Internetin kautta.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2271/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Lääkkeiden myynti Internetin kautta Mahdollisuus myydä lääkkeitä Internetin kautta herättää huolestumista ja kysymyksiä sekä alan asiantuntijoissa (lääkäreissä ja farmaseuteissa) että kuluttajissa. Huolestumista herättävät lääkkeiden käyttöturvallisuus, kiellettyjen aineiden leviäminen sekä potilaiden terveydentilaa koskevien tietojen kerääminen luvatta. Voiko komissio ilmoittaa minulle, kuinka laajaa lääkkeiden Internet-kauppa tällä hetkellä on? Mihin toimii komissio aikoo ryhtyä suojellakseen kuluttajia ja potilaita tällaiselta lääkekaupalta? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2000) Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan nykyisin ei ole mahdollista saada luotettavia tietoja yhteisössä Internetin välityksellä myytävien lääkkeiden määristä. Muiden arvoisan parlamentin jäsenen esittämien kysymysten osalta komissio viittaa Jaime Valdivielso de Cuén lääkkeiden Internet-kaupasta tekemään kirjalliseen kysymykseen E-1852/99(1) annettuun vastaukseen. (1) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 69.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1825/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Amsterdamin sopimuksen uudistaminen niin, että työllisyyspolitiikka katsotaan yhteisön politiikaksi.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0059 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1825/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Amsterdamin sopimuksen uudistaminen niin, että työllisyyspolitiikka katsotaan yhteisön politiikaksi Euroopan unionia koskevat tilastot osoittavat, että pienet tulot henkeä kohden ja työttömyys ovat keskenään suoraan verrannollisia ja heikoimmin kehittyneillä alueilla esiintyy yleensä eniten työttömyyttä. Hallitusten välistä konferenssia ajatellen katsooko neuvosto, että Amsterdamin sopimusta on uudistettava niin, että mennään pitemmälle kuin sen 125 ja 130 artiklassa katsomalla työllisyyspolitiikka kuten aluepolitiikkakin yhteisön politiikaksi? Vastaus (24. tammikuuta 2000) Perussopimuksiin tehtävät muutokset vahvistaa yhteisellä sopimuksella jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssi eikä neuvosto. Neuvosto palauttaa mieleen, että jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssi kutsutaan koolle vuoden 2000 alussa. Kölnin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti kyseisen konferenssin tavoitteena on ratkaista ne Amsterdamissa avoimiksi jääneet toimielimiä koskevat kysymykset, jotka on ratkaistava ennen laajentumista (eli Euroopan komission koko ja kokoonpano, äänimäärien painotus neuvostossa ja määräenemmistöpäätösten laajempi käyttö neuvostossa). Konferenssissa voidaan käsitellä myös muita tarvittavia perussopimuksen muutoksia koskevat eurooppalaisia toimielimiä edellä mainittujen kohtien puitteissa tai jos ne liittyvät Amsterdamin sopimuksen täytäntöönpanoon (Kölnissä 3. ja 4. kesäkuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien 52 kohdan loppuosa).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2100/99 esittäjä(t): Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) neuvostolle. Asevientiä koskevien EU:n menettelysääntöjen loukkaaminen: Saksa toimittaa Leopard 2 A5 -panssarivaunuja Turkkiin.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0136 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2100/99 esittäjä(t): Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Asevientiä koskevien EU:n menettelysääntöjen loukkaaminen: Saksa toimittaa Leopard 2 A5 -panssarivaunuja Turkkiin Esitin 10. maaliskuuta 1999 puheenjohtajavaltio Saksalle kysymyksen E-0436/99, jossa tiedustelin, mitä merkitystä on aseviennin vastaanottajamaissa tapahtuvilla ihmisoikeuksien loukkauksilla. Kysymykseen vastattiin 10. kesäkuuta 1999, ja siinä todettiin, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on yksi päätöksenteon tärkeimmistä edellytyksistä ja että vientilupia ei myönnetä, jos ihmisoikeuksia rikotaan. Komissio ilmoitti 13. lokakuuta 1999 tekemässään päätöksessä, joka käsitteli unionin laajentumista, että Turkin neuvottelujen käynnistämistä koskevia edellytyksiä ei ole täytetty etenkään ihmisoikeuksien alalla. Saksan hallitus päätti 20. lokakuuta 1999 myöntää Leopard 2 A5 -panssarivaunun vientiluvan Turkkiin vientiä varten. Kyseinen panssarivaunu soveltuu lämpökameransa ansiosta erityisesti maan sisäisissä kahakoissa käytettäväksi. 1. Onko kaikille unionin jäsenvaltioille ilmoitettu Saksan vientiaikeista menettelysääntöjen mukaisesti? Onko neuvosto sitä mieltä, että Saksan vientiaikeet eivät ole ristiriidassa menettelysääntöjen toisen perusteen kanssa? Ovatko yksittäiset jäsenvaltiot esittäneet huomautuksia Saksan vientiaikeista? Jos ovat, niin millaisia? 2. Onko Saksa arvioinut kattavasti Turkin ihmisoikeustilannetta ja toimittanut arvion neuvoston muille jäsenille? Jos on, milloin? 3. Onko Saksa tarkastanut, että Leopard 2 A5 -panssarivaunuja ei voida käyttää kansalliseen sortoon? Mihin tulokseen tarkastuksessa päädyttiin? 4. Tietääkö neuvosto, että Turkin sotilasvoimat tekevät hyökkäyksiä PKK:n joukkoja kohtaan myös Irakin raja-alueella ja että Pohjois-Irakin rajaa loukataan säännöllisesti? Miten tämä sopii yhteen menettelysääntöjen toisen perusteen kanssa, jossa määrätään, että loppukäyttäjä ei saa loukata territoriaalisuusperiaatetta? 5. Onko Saksa varmistanut, että viedyt laitteet eivät voi päätyä kiertoteitse menettelysääntöjen vastaisiin käyttötarkoituksiin? Jos on, miten asia on varmistettu? Pitääkö neuvosto annettuja takeita riittävinä? Jos pitää, niin millä perusteella? 6. Hyväksyykö neuvosto myös Turkkiin vietävät uudet, suuremmat Leonard 2 A5 -panssarivaunujen tai niiden osien toimituserät? Jos hyväksyy, niin millä perusteella? Vastaus (24. tammikuuta 2000) Euroopan unionin kanta asevientiin on tuotu esiin 8. kesäkuuta 1998 hyväksytyissä asevientiä koskevissa menettelysäännöissä. Kukin jäsenvaltio tekee päätökset itsenäisesti ottaen huomioon kyseiset menettelysäännöt. Neuvostolle ei toimiteta tietoja seikoista, joiden perusteella jäsenvaltiot myöntävät tai epäävät vientiluvat. Niiden arvostelu ei myöskään kuuluu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1909/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön Leader-aloitteen täytäntöönpanon edistyminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1909/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Yhteisön Leader-aloitteen täytäntöönpanon edistyminen Kreikassa Voisiko komissio kertoa, miten yhteisön Leader-aloitteen täytäntöönpano on edistynyt Kreikassa suunniteltujen määrärahojen maksamisen osalta, katsooko komissio edistymisen olevan tyydyttävää ja jos näin ei ole, mistä se uskoo mahdollisten viivästymisten johtuvan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1999) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaavaa aihetta koskeneeseen kirjalliseen kysymykseen E-0001/99 (1) (esittäjä Alexandros Alavanos) annettuun vastaukseen, jossa komissio tarkastelee Leader II -aloitteen edistymistä Kreikassa. Komissio voi myös täsmentää, että Leader II -aloitteen osalta rakennerahastojen maksusitoumusten ja rahastoista suoritettujen maksujen tämänhetkinen tilanne Kreikassa on seuraava: - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR): maksusitoumukset 93,02 M, maksut 57,61 M - Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR): maksusitoumukset 66,69 M, maksut 41,04 M - Euroopan sosiaalirahasto (ESR): maksusitoumukset 2,90 M, maksut 1,45 M. Suhteessa rakennerahastojen kokonaismäärärahoihin, jotka ovat 167,65 M, kolmen rakennerahaston maksusitoumukset ovat yhteensä 162,61 M eli 97 prosenttia ja maksut yhteensä 100,10 M eli 60 prosenttia. Viimeksi mainittu luku (maksut) ilmentää luonnollisesti parhaiten ohjelman todellista edistymistä. (1) EYVL C 289, 11.10.1999.