ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2827/99 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Kosovon taideaarteiden ryöstely ja laiton kauppa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2827/99 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Kosovon taideaarteiden ryöstely ja laiton kauppa Lehdistön julkaisemien tietojen mukaan muistomerkkien ryöstelyn ja laittoman kaupan tapausten määrä Kosovossa kasvaa jatkuvasti ilman että muistomerkkejä yritettäisiin suojella tai pelastaa millään tavoin. Tarkemmin sanottuna kreikkalaiselta ja roomalaiselta kaudelta peräisin olevat arkeologiset muistomerkit ja vuosisatoja säilyneitä korvaamattomia aarteita sisältävät luostarit sekä kirkot ovat nyt vailla turvaa muinaisesineiden salakuljettajien ryöstöretkiltä. Tähän mennessä ei ole tehty mitään aloitteita salakuljettajien jäljittämiseksi ja muistomerkkien suojelemiseksi, minkä seurauksena korvaamattoman arvokkaat aarteet ovat vaarassa tuhoutua ja kadota lopullisesti. Kysyn komissiolta, onko se ryhtynyt toimiin suojellakseen Kosovon muistomerkkejä, jotka ovat osa eurooppalaista kulttuuria, ja miten se aikoo toimia tulevaisuudessa kyseisen laittoman kaupan hävittämiseksi? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) Komissio tunnustaa Kosovon kulttuuriperinnön merkityksen. Kosovoa koskevan komission jälleenrakennusohjelman (Obnova-ohjelmaan kuuluva ohjelma) yhteydessä tuetaan kulttuurialaa koskevia toimintoja. Kulttuuritoimintoja todennäköisesti vahvistetaan uuden jälleenrakennusviraston perustamisella, jonka toimivaltaan kuuluu myös kulttuurilaitosten vahvistaminen. Komissio aloitti heinäkuussa 1999 vahinkojen arvioinnin Kosovossa, jonka toteutti kansainvälinen hallintoryhmä ja jonka toimeksiantoon kuuluu kulttuurinähtävyyksille tehtyjen vahinkojen arviointi. Loppuraportti, jota ei ole vielä annettu, tulee sisältämään arvokasta tietoa jälleenrakennusviraston tulevan työn kannalta. Kosovon aarteiden ryöstämisen ja salakuljetuksen vastainen toiminta ei kuulu komission toimivaltaan Kosovossa. Turvallisuuskysymykset kuuluvat pikemminkin KFOR:in (Kosovossa olevien joukkojen) vastuulle ja tietyssä määrin YK:n alaiselle Kosovon väliaikaishallinnolle (UNMIK). Sitä, missä määrin salakuljetus johtuu ennen selkkauksen päättymistä kesäkuussa 1999 tapahtuneista ryöstämisistä vai alkoiko tämä ilmiö kesäkuusta 1999, tutkitaan parhaillaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2357/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Laki avustavista tuomareista ‐ 276/97.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2357/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Laki avustavista tuomareista 276/97 Kuten tiedetään, krooninen henkilökunnan puute ja Italian oikeushallinnon rakenteellinen tehottomuus ovat viivästyttäneet vakavasti riita-asioiden käsittelyä. Tilanteen ratkaisemiseksi lain 276/97 nojalla on nimitetty 1000 määräaikaista tuomaria (G.O.A.), joiden tehtävänä on käsitellä viidessä vuodessa sellaiset riita-asiat, jotka olivat keskeneräisiä 30. huhtikuuta 1995. Tehtävään on palkattu enimmäkseen asianajajia, joilla on noin 35 vuoden työkokemus, ja heidän määränsä on tätä nykyä vähemmän kuin puolet siitä, mitä pidetään laissa välttämättömänä. Näin ollen tuomarit käsittelevät noin 35 tapausta päivittäin noin 20 m2:n huoneissa, joissa on arviolta 6070 henkilöä. Määräaikaiset tuomarit suorittavat samoja tehtäviä ja heillä on samanlaiset sitoumukset ja vastuu kuin vakituisilla tuomareilla. He ansaitsevat 20 000 000 liiraa vuodessa ja 200 000 liiraa nettona jokaisesta tuomiosta ja sovittelusta, eivätkä he saa kaikille tuomareille virantoimitukseen liittyvien riskien vuoksi maksettavaa eläkkeeseen oikeuttamatonta korvausta, josta säädetään laissa 27/81. Siksi kysyisinkin komissiolta seuraavaa: 1. Eikö tällainen eriarvoinen kohtelu, jossa samanlaisista tehtävistä maksetaan erilaisia palkkioita riko selvästi kansalaisten sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja yhdenvertaisuuden periaatetta, joka tunnustetaan tuomareiden nimeämisestä ja palkitsemisesta korkeimmassa oikeudessa annetussa laissa 303/98? 2. Eikö lain 276/97 soveltaminen puutteellisissa olosuhteissa riko turvallisuudesta työpaikoilla annettuja säädöksiä? 3. Voisiko komissio antaa lausunnon, jossa vaaditaan määräaikaisia tuomareita koskevan lain muuttamista niin, että sitä voitaisiin soveltaa takautuvasti 2.11.1998 alkaen ja että määräaikaisten tuomareiden taloudellinen kohtelu ja korvaukset yhdenmukaistetaan vastaamaan samoja tehtäviä samalla tasolla hoitavien tavallisten tuomareiden korvauksia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 2000) Jäsenvaltion oikeushallinnon sisäinen organisointi, henkilöstön palkkaus mukaan luettuna, ei kuulu yhteisön toimivaltaan. Italia on saattanut työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kansallisten viranomaisten tehtävänä on arvioida, ovatko työterveyttä ja työturvallisuutta koskevat toimenpiteet riittävät kuvatuissa olosuhteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2763/99

esittäjä(t): Marco Cappato (TDI) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: EU:n kiinteämääräinen rahoitus UNDCP:lle

UNDCP (Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälinen huumeidenvalvontaohjelma) toteuttaa hankkeita, joilla on tarkoitus poistaa ja korvata oopiumin tuotanto Afganistanissa ja muissa Kaakkois-Aasian maissa. Vastauksessaan kysymykseen 68 (H-0558/99) komissio toteaa, että yhteisö on tietoinen siitä, että vaihtoehdot oopiumin tuotannolle eivät yleensä ole taloudellisesti kilpailukykyisiä. Talebanille on välitöntä etua oopium- ja heroiinikaupasta, ja se on yrittänyt liittää sen kansainväliseen tunnustamiseensa. Komissio

toteaa myös, ettei se näin ollen ole rahoittanut mitään UNDCP:n ohjelmia vaihtoehtoisen viljelyn kehittämiseksi Afganistanissa, ei ennen eikä jälkeen Talebanin valtaantuloa. Euroopan unioni kuitenkin rahoittaa UNDCP:tä vuosittaisen kiinteämääräisen määrärahan kautta. Se on otettu talousarvioon budjettikohtaan Pohjoinen-etelä-yhteistyö huumeiden ja niiden väärinkäytön torjunnassa. Vaikka unioni ei suoraan tue UNDCP:n ohjelmia Afganistanissa, se tukee niiden toteuttamista epäsuorasti tällaisen kiinteämääräisen määrärahan kautta.

Tietääkö komissio, kuinka UNDCP käyttää tätä komission kiinteämääräistä määrärahaa? Koska komissio pitää näiden oopiumin kasvatuksen lopettamis- ja korvaamisohjelmien suoraa rahoitusta epäsuotavana ja tehottomana, onko se pyytänyt UNDCP:tä olemaan käyttämättä sille vuosittain maksettuja yhteisön varoja tällaisiin ohjelmiin? Onko komissio pyytänyt UNDCP:tä siirtämään näitä ohjelmia? Jos vastaus on myönteinen, milloin ja millä tavalla? Jos vastaus on kielteinen, aikooko se tehdä niin tulevaisuudessa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(1. helmikuuta 2000)

Vaikka komissio oli Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen huumeidenvalvontaohjelman (UNDCP) kolmanneksi suurin rahoittaja vuonna 1999, se ei anna ohjelmalle yleistä kiinteämääräistä rahoitusta kuten arvoisa parlamentin jäsen esittää. Yhteisön varainhoitoasetuksissa kielletään kiinteämääräisen rahoituksen antaminen ja rajoitetaan YK:n järjestöjen, rahastojen ja ohjelmien rahoittaminen konkreettisiin hankkeisiin liittyviin toimiin. Kuten komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen tätä asiaa koskevaan suulliseen kysymykseen H-558/99n parlamentin marraskuun 1999 istuntojakson kyselytunnilla(1) todettiin, komissio ei kyseisenä jaksona rahoittanut yhtään UNDCP:n hanketta laittomien viljelysten tuhoamiseksi tai vaihtoehtoisen viljelyn kehittämiseksi Afganistanissa.

(1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (marraskuun 1999).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2610/99

esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle

(12. tammikuuta 2000)

Aihe: Tuliaseiden jälleentuontia koskeva menettely ja vapaan liikkuvuuden rajoittaminen

Onko komissio tietoinen, että Saksan liittotasavallassa vaaditaan 22. kesäkuuta 1999 alkaen Euroopan tuliaseenkantolupaan merkittyjen aseiden kantoa varten lisäksi INF 3 -ilmoitus (jälleentuontia koskeva menettely)?

Onko komissio sitä mieltä, että tämä rajoittaa vapaata liikkuvuutta?

Euroopan tuliaseenkantoluvan käyttöönoton tarkoitus oli antaa lopulliset aseenkantoa koskevat määräykset jäsenvaltioiden alueella. Tästä syystä äskettäin käyttöön otetun ilmoituksen tarkoitus on epäselvä. Arvonlisävero sisältyy sen ostohintaan. Kun ase myydään, se on joka tapauksessa poistettava aseiden hallussapitoa koskevasta luettelosta ja Euroopan tuliaseenkantoluvasta neljän viikon kuluessa. Euroopan tuliaseenkantoluvan pitäisi olla riittävä asiakirja jäsenvaltioiden rajoja ylitettäessä.

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(3. helmikuuta 2000)

Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18. kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/477/ET(1) 12 artiklassa säädetään, että jäsenvaltiot edellyttävät kahden tai useamman jäsenvaltion läpi

matkustavalta tuliaseen haltijalta tuliaseen kuljettamiseen vaadittavaa ennakkolupaa. Ennakkolupien osalta poikkeuksena ovat metsästäjät, jotka voivat pitää hallussaan yhtä tai useampaa (direktiivin liitteen I mukaista) C ja D luokan tuliasetta ja urheiluampujat, jotka voivat pitää hallussaan yhtä tai useampaa B, C ja D luokan tuliasetta ilman ennakkolupaa matkalla kahden tai useamman jäsenvaltion läpi harjoittaakseen toimintaansa, sillä ehdolla, että heillä on Euroopan tuliaseenkantolupa, jossa mainitaan tämä ase tai nämä aseet ja että he voivat perustella matkansa syyn erityisesti esittämällä kutsun. Tätä poikkeusta ei kuitenkaan sovelleta matkoihin jäsenvaltioon, joka kieltää kyseisen tuliaseen hankinnan ja hallussapidon tai tekee siitä luvanvaraisen direktiivin 91/477/ET 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Komissio ei ole saanut tietoa Saksan viranomaisilta asiakirjan käyttöönotosta, mihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Komissio on ottanut 16. joulukuuta 1999 yhteyttä Saksan viranomaisiin saadakseen näiltä selvityksen asiakirjan luonteesta ja siitä, mitkä ovat syyt ja perustelut asiakirjan käyttöönottamiselle Saksassa. Kun Saksan viranomaisten vastaus saapuu komission käsiteltäväksi, komissio ilmoittaa viipymättä parlamentin jäsenelle asian jatkotoimenpiteistä.

Komissio haluaa kuitenkin korostaa sitä, että Euroopan tuliaseenkantolupa muodostaa ainoan kaikkien jäsenvaltioiden tunnustaman asiakirjan, joka antaa jäsenvaltioiden kansalaisille, ja erityisesti metsästäjille ja urheiluampujille, mahdollisuuden siirtää väliaikaisesti tuliase useamman jäsenvaltion läpi. Lisäksi direktiivin 91/477/ET 12 artiklan 2 kohdan velvoitteiden mukaisesti komissio käsittelee Euroopan tuliaseenkantoluvan toimivuutta kertomuksessaan edellä mainitun direktiivin soveltamisesta. Komissio toimittaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen vuoden 2000 kuluessa.

(1) EYVL L 256, 13.9.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2123/99 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) komissiolle. Miksi Italian ehdotus tavoitetta 2 koskevista alueista vuosiksi 2000‐2006 hylättiin.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0053 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2123/99 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Miksi Italian ehdotus tavoitetta 2 koskevista alueista vuosiksi 20002006 hylättiin Komissio ilmoitti, ettei Italian ehdotuksia tavoitetta 2 koskevista alueista vuosiksi 20002006 voitu hyväksyä ja kieltäytyi tutkimasta tavoitteen sisältöä tarkemmin ja pyysi Italian hallitusta muotoilemaan ehdotukset uudelleen. Hylkääminen uhkaa viivästyttää pahasti varojen myöntämistä alueille sekä sen myötä rakennepolitiikan toteuttamista ja vaarantaa, ehkä toisten jäsenvaltioiden hyödyksi, varojen järkevän käytön. Komissio taisi sitoutua rakennerahastojen puitesäännöstöä hyväksyttäessä huomioimaan yksittäisten jäsenvaltioiden erityispiirteet tukialueista päätettäessä. 1. Mitkä syyt johtivat tämän ankaran päätöksen tekemiseen, sillä selitys ei ainakaan löydy puitesäännöstöstä? 2. Onko komissio ottanut mielestään tarpeeksi hyvin huomioon mahdollisuuden kumota päätös Italian maantieteellisten erityispiirteiden vuoksi? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) 1. Italian viranomaisten 1. lokakuuta 1999 komissiolle toimittamaa ehdotusta luettelosta tavoitteeseen 2 kelpaavista alueista ei voitu hyväksyä, koska se ei noudata rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 4 artiklan 4 kohdan säännöksiä. Näissä säännöksissä säädetään, että vähintään 50 prosenttia tavoitteen 2 kohdeväestöstä on kussakin jäsenvaltiossa oltava alueilla, jotka täyttävät mainitun 4 artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut yhteisön perusteet. Italian viranomaisten esittämien ja nämä perusteet täyttävien alueiden asukasluku on kuitenkin ainoastaan 2,2 miljoonaa, joka on 29,6 % tukikelpoisesta kokonaisasukasluvusta. 2. Komissio katsoo, että mainittu asetus, jonka kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yksimielisesti parlamentin annettua asiasta myönteisen lausunnon, tarjoaa useita mahdollisuuksia huomioida Italian alueen erityispiirteet ilman, että on tarpeen tehdä poikkeuksia, joista ei ole säädetty lainsäädännöllisessä kehyksessä. Näin ollen Italian viranomaisten ei ole pakko esittää kaikkia yhteisön perusteita täyttäviä maakuntia, joiden asukasluku on yhteensä 5 021 900 asukasta. Näiden perusteiden mukaisesti riittää, että ne tekevät ehdotuksen alueista, joiden asukasluku on yhteensä vähintään 3 701 000. Toisaalta ne voivat esittää 50 prosenttia tukikelpoisesta väestöstä mainitun asetuksen 4 artiklan 79 kohdassa esitettyjen kansallisten perusteiden perusteella. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2374/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikalle suunnatusta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavan matkailuohjelman täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2374/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Kreikalle suunnatusta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavan matkailuohjelman täytäntöönpano Voisiko komissio kertoa minulle, miten Kreikalle suunnatun yhteisön tukikehyksen piiriin kuuluvan matkailu- ja kulttuurialan toimintaohjelman matkailua koskevan alaohjelman täytäntöönpano on edistynyt (määrärahojen käyttöönotto, mahdolliset viivästymiset, määrärahojen leikkaukset jne.)? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 2000) Kreikkaa ohjelmakaudella 19941999 koskevan yhteisön tukikehyksen mukaisen matkailun ja kulttuurin alojen toimenpideohjelman rahoituksen toteutuminen on selvästi tehostunut vuoden 1999 aikana. Tämä johtuu erityisesti ohjelman muutetusta sisällöstä ja yhteisön tuen kohdistamisesta uudella tavalla matkailun ja kulttuurin alaohjelmien kesken. Uudet yksityiskohtaiset rahoitussuunnitelmat annetaan piakkoin allekirjoitettavan komission päätöksen liitteenä. Sisällön muuttaminen johtaa ohjelman kokonaistalousarvion supistumiseen 34 prosentilla, jolloin uudet kustannukset ovat yhteensä 520,1 miljoonaa euroa. Yhteisön rahoitusosuus kasvaa yhteensä 5,9 miljoonaa euroa (2,6 %). Matkailun alaohjelman osalta sitä supistetaan 16 miljoonalla eurolla ja kulttuurin alaohjelman osalta lisätään 21,9 miljoonalla eurolla. Käyttöaste on tällä hetkellä 59,1 prosenttia (307,7 miljoonaa euroa). Edellä mainittujen mukautusten avulla voitaneen maksusitoumusmäärärahat käyttää kokonaisuudessaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2384/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Bohunicen (Slovakia) vaarallisen ydinreaktorin sulkeminen.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2384/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Bohunicen (Slovakia) vaarallisen ydinreaktorin sulkeminen Komissio asetti alun perin Slovakian Euroopan unioniin liittymisen ensisijaiseksi ehdoksi sen, että Bohunicen erittäin vaarallinen ydinreaktori suljetaan ensi vuoden alkuun mennessä. Lokakuun puolivälissä komissio kuitenkin ilmoitti tyytyvänsä siihen, että reaktori suljetaan vuosien 2006 ja 2008 välisenä aikana. Tätä päätöstä kohtaan on noussut paljon vastustusta. 1. Miksi komissio luopui alkuperäisestä kannastaan, jonka mukaan Bohunicen (Slovakia) erittäin vaarallinen ydinreaktori suljettaisiin jo ensi vuonna? 2. Katsooko komissio, että Bohunicen erittäin vaarallisen ydinreaktorin sulkeminen ei ole enää jäseneksi liittymisen edellytys? Jos on, niin miksi sulkeminen ei ole enää komission mielestä välttämätöntä? 3. Miten Bohunicen erittäin vaarallisen ydinreaktorin sulkemisen ajankohdan siirtäminen on perusteltavissa? 4. Millaista aikataulua komissio nyt esittää Bohunicen ydinreaktorin sulkemiselle? Günther Verheugenin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Komissio ei ole koskaan vaatinut, että Bohunice V1:n reaktorit olisi suljettava vuonna 2000 edellytyksenä Slovakian liittymiselle yhteisöön. Komissio kehotti Agenda 2000 -asiakirjassa ehdokasmaita sulkemaan mahdollisimman pian sellaiset reaktorit, joita ei saada nykyisten turvallisuusvaatimusten mukaisiksi. Vaikka Bohunice V1 kuuluu tähän ryhmään, on pantava merkille, että länsimaiset asiantuntijat ovat todenneet kyseisen voimalan turvallisuustason kohenneen vuodesta 1996 alkaen. Komissio pitää Slovakian viranomaisten sitoumusta Bohunice V1:n sulkemisesta vuosina 2006 (yksikkö 1) ja 2008 (yksikkö 2) realistisena ja tasapainoisena ottaen huomioon kyseisten reaktoreiden aikaistetusta sulkemisesta Slovakialle aiheutuvat taloudelliset, sosiaaliset ja poliittiset seuraukset sekä voimalan turvallisuuden parantumisen viime aikoina. Slovakian sitoumusta Bohunice V1:n sulkemisesta seurataan liittymisprosessissa tiiviisti. Komissio tekee kaiken mahdollisen varmistaakseen, että Slovakian viranomaisten ilmoittamista sulkemisajankohdista pidetään kiinni.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2746/99

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) ja Christos Folias (PPE-DE) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Kreikkalaisen pääjohtajan nimittäminen Euroopan komissioon

Euroopan komissiossa on 36 pääosastoa ja osastoa. Niiden johtoon on nimitetty viimeisimpien muutosten jälkeen 8 brittiä, 7 ranskalaista, 6 saksalaista, 4 italialaista, 3 tanskalaista, 2 espanjalaista ja 1 hollantilainen, ruotsalainen, suomalainen, belgialainen ja luxemburgilainen. Kreikalla ja kahdella muulla pienellä maalla ei ole 1. tammikuuta 2000 alkaen pääjohtajaa tai osaston esimiestä yhdessäkään 36:sta tärkeästä osastosta. Tämä tilanne on voimassa kreikkalaisen pääjohtajan Spiros Pappasin perusteettomaksi osoittautuneesta erottamisesta lähtien.

Voiko komissio toimittaa selityksen tästä Kreikan, Portugalin ja Irlannin epätasa-arvoisesta kohtelusta ja joidenkin suurten maiden, erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan, suosimisesta? Voiko komissio ilmoittaa, nimitetäänkö sen jonkin pääosaston pääjohtajaksi tai osaston esimieheksi lähitulevaisuudessa Kreikan kansalainen, ja jos nimitetään, mihin pääosastoon tai osastoon?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2000)

Komissio on kiinnittänyt huomiota arvoisien parlamentin jäsenten esittämään huolenaiheeseen, vaikka ei voidakaan väittää, että kysymyksessä olisi epäoikeudenmukainen tai syrjivä toiminta.

Komissio toteaa, että sen tavoitteena on 8. joulukuuta tehdyn, komission ylimmän johdon nimityksiä koskevan päätöksen mukaisesti, että nimitykset perustuvat ansioihin samalla, kun säilytetään tasapaino jäsenvaltioiden eri kansalaisuuksien välillä komission henkilöstön kaikilla tasoilla. Tällä halutaan taata, että Euroopan unionin virkamiehistö edustaa samalla sekä erilaisia kulttuuritaustoja että keskinäistä yhteenkuuluvuutta. Tämän vuoksi komissio on erityisesti ilmaissut toiveensa, että A1-tason virkoihin pääjohtajiksi, osastojen esimiehiksi tai vastaaviksi nimitetään ansioiltaan päteviä virkamiehiä, jotka ovat lähtöisin kaikista eri jäsenvaltioista.

Toimielinten virkamiesten nimitysjärjestelmään kuuluu se, että komissio ei koskaan voi todeta, kuka tai mitä kansallisuutta oleva henkilö nimetään mihinkin johtotehtävään ennen kuin asianmukainen nimitysmenettely on saatettu loppuun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2755/99 esittäjä(t): Enrique Barón Crespo (PSE), Miguel Martínez Martínez (PSE) ja Carlos Carnero González (PSE) komissiolle. Työllisyyden puolustaminen monikansallisessa Carrier-yrityksessä Guadalajarassa (Espanja) yrityksen johdon suunnitelmia vastaan.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0201 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2755/99 esittäjä(t): Enrique Barón Crespo (PSE), Miguel Martínez Martínez (PSE) ja Carlos Carnero González (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Työllisyyden puolustaminen monikansallisessa Carrier-yrityksessä Guadalajarassa (Espanja) yrityksen johdon suunnitelmia vastaan Valtuuskunta, joka muodostui Castilla-La Manchan tuomioistuimen presidentistä, ammattijärjestöjen CC.OO ja UGT alueellisista pääsihteereistä sekä Carrier-yrityksen Guadalajaran laitosten yrityskomitean valtuutetuista, vieraili Brysselissä tavoitteenaan selittää yhteisön eri toimielinten (komissio, neuvosto ja parlamentti) edustajille, miksi he vastustivat tämän monikansallisen yrityksen johdon suunnittelemaa kyseisen tuotantolaitoksen sulkemista. Toteutuessaan kyseiset suunnitelmat merkitsisivät sitä, että suoraan menetettäisiin yli 700 työpaikkaa ja epäsuorasti useita tuhansia (työllisyyteen kohdistuva kansanmurha). Tällä olisi valtavia sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia lähiseuduille ja alueelle, kun otetaan huomioon, että Carrier on tällä hetkellä yksi Castilla-La Manchan tärkeimmistä teollisuuslaitoksista. Kyseisen yrityksen johdon aikomuksia siirtää toiminta muualle on lisäksi erityisen vaikea hyväksyä siksi, että sillä on merkittävä markkinaosuus ja se tuottaa vuosittain merkittävästi voittoa. Paikalliset instituutiot (alkaen paikallisesta kuntajärjestöstä ja tuomioistuimesta) ja Espanjan parlamentti ovat lukuisissa julkilausumissa vaatineet näiden sulkemissuunnitelmien hylkäämistä sekä tuotannon ja työpaikkojen säilyttämistä samoin kuin Guadalajaran väestö monissa mielenosoituksissa. Tästä syystä kysymme komissiolta: - Katsooko se, että Carrierin on otettava huomioon kaikki Guadalajaran laitoksiinsa liittyvät sosioekonomiset tekijät sekä kuunneltava työntekijöiden, ammattijärjestöjen, kansalaisten ja instituutioiden vaatimuksia, jotka koskevat sulkemissuunnitelmista luopumista? - Aikooko se tätä varten toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä Carrierin suhteen? - Tietääkö komissio, onko Carrier saanut erityisesti eurooppalaista julkista tukea, joka velvoittaa sen työllisyyttä suosiviin menettelyihin? - Tietääkö se, onko Carrier noudattanut tässä menettelyssä direktiivejä, jotka koskevat työntekijöitä edustaville elimille ja näiden järjestöille tiedottamista sekä näiden kuulemista? - Katsooko se, että tämä tapaus tai Michelinin tapaus vahvistavat yritysten siirtymistä koskevia EP:n ehdotuksia, jotta vältetään sosiaalisesti vastuuttomat yritysten päätökset? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.