Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1875/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Komission vastuu Kreikan rautateiden jälkeenjääneisyydestä Valkoisessa kirjassa "Strategia yhteisön rautateiden elvyttämiseksi" todetaan, että rautateiden osuuden tulisi olla paljon nykyistä merkittävämpi pyrittäessä selviytymään kuljetusalan haasteesta, ja katsotaan, että tavoitteena pitäisi olla, että rautateiden ja muiden kuljetusmuotojen käyttö on yhtä houkuttelevaa. Vaikka komissio on päättänyt elvyttää rautatiet, miksi se ei ole edesauttanut 1. Kreikan, erityisesti Peloponnesoksen, rautatieverkon modernisointia? 2. nykyaikaisen kaluston hankkimista rautateiden kilpailukyvyn ja palvelujen tason nostamiseksi? 3. yhteisön tukikehyksen varojen hyödyntämistä? Koska näitä varoja ei ole hyödynnetty, Kreikalla on unionin vanhentunein rautatiejärjestelmä. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 1998) Komissio ei ymmärrä parlamentin jäsenen kysymystä, koska Kreikkaa koskevien yhteisön eri tukikehysten ja koheesiorahaston toimien eräs tärkeimmistä tavoitteista on ollut Kreikan infrastruktuurin parantaminen ja rautatiekuljetusten edistäminen. Kauden 1989-1993 tukikehyksestä käytettiin yhteensä 328,9 milj. ecua rautatieliikennettä koskeviin hankkeisiin, ja kuluvan kauden 1994-1999 tukikehyksestä on kohdistettu 639,67 milj. ecua samaan tarkoitukseen. Kauden 1989-1993 tukikehyksen määrärahoista 90 prosenttia kohdistettiin Ateenan ja Thessalonikin välistä rautatietä koskeviin hankkeisiin, ja lopuilla hankittiin uudenaikaista rautatiekalustoa. Kauden 1994-1999 tukikehyksestä myönnetty 639,67 milj. ecun kokonaismäärä jaetaan eri hankkeiden kesken seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) on osallistunut Systran (Ranskan rautatiet) johtaman konsulttiyhteenliittymän laatiman OSE:n työsuunnitelman rahoitukseen. Suunnitteilla on lisäksi EAKR:n tuki työsuunnitelman toteuttamista varten. Kreikan hallitus ja komissio aloittavat piakkoin neuvottelut kauden 2000-2006 tukikehyksen valmistelemiseksi. Komissio voi nykyisessä vaiheessa vakuuttaa, että Kreikan rautatieverkon uudenaikaistaminen on vastaisuudessakin eräs neuvottelujen tärkeimmistä aiheista. Komissio osallistuu lisäksi koheesiorahastosta kaudeksi 1993-1999 myönnettävällä tulella seuraavien, Kreikan rautatieverkon parantamiseen tähtäävien hankkeiden rahoitukseen: Pireus-Ateena-Thessaloniki -rataosuuden sähköistäminen; Paleofarsala-Kalabakan -rataosuuden uudistaminen ja lisävuorojen käyttöön ottaminen; Thessaloniki-Alexandrupolis -rataosuuden uudistaminen ja lisävuorojen käyttöön ottaminen; Evangelismos-Leptokarya -rataosuuden uudistaminen ja lisävuorojen käyttöön ottaminen; uusi rataosuus Elefsiksen, Thriassion ja Korinthoksen välille; järjestelyratapiha Thriassioon ja selvitys Pireuksen sataman (Ikonio II) yhdistämisestä rautatieverkkoon Thriassion asemalla. Hankkeisiin käytetään arviolta yhteensä 904,8 milj. ecua, josta yhteisön osuus on 567,5 milj. ecua. Näistä hankkeista suurin on Elefsis-Thriassio-Korinthos -rataosuus Peloponnesoksella, jonka kustannukset ovat yhteensä 280 milj. ecua. Komissio on myös myöntänyt osana yleiseurooppalaisen liikenneverkon rahoitusta ja yhteistä etua koskevia liikenteen infrastruktuurihankkeita 52 milj. ecua kaudeksi 1985-1997 Kreikan rautatiehankkeisiin.