ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1698/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskeva tiedotustoiminta.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1698/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (12. kesäkuuta 2002) Aihe: Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskeva tiedotustoiminta Sain tietää, että Portugalin maaseudun etuja ajava yhteenliittymä (ARP) on esittänyt jälleen maatalouden pääosastolle määräajassa (sen jälkeen, kun sen erästä toista hakemusta toimintaohjelmaan ei hyväksytty) hakemuksen järjestääkseen maaseutua käsittelevän konferenssin, jonka erityisenä teemana olisi maaseudun kehittäminen tulevassa YMP:ssa neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000(1) hengessä sidoksissa yhteistä maatalouspolitiikkaa koskeviin tiedotustoimiin. Aloite on tärkeä ja se olisi hyväksyttävä nopeasti, maatalouden pääosaston 75 prosentin rahoitustuella, samalla tavoin kuin toimitaan tavoitteen 1 alueellisten rakennerahastojen kohdalla. Näin ollen pyydän komissiolta tietoja kyseisestä hakemuksesta ja kysyn milloin hakemus mahdollisesti hyväksytään? (1) EYVL L 100, 20.4.2000, s. 7. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2002) Komissio vahvistaa, että ARP on esittänyt yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista (budjettikohta B1-382) 17 päivänä huhtikuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 mukaisen hakemuksen, joka koskee tukea maaseutua käsittelevän konferenssin järjestämiseen. Koska tukihakemukset käsitellään komiteassa tuen myöntämistä edeltävää monivaiheista (tukikelpoisuus, arviointi) menettelyä noudattaen, niiden tarkasteleminen on parhaillaan käynnissä. Sen vuoksi myöskään päätös ARP:n hakemuksen kohteena olevan tuen myöntämisestä ei ole tiedossa ennen tarkastelun päättymistä. Siksi on mahdotonta antaa minkäänlaisia tietoja ennen menettelyn saattamista päätökseen, minkä on määrä tapahtua heinäkuussa 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1041/02 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle. Yritysten tilinpäätösten julkistamisvelvoite ja Internet.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1041/02 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle (8. huhtikuuta 2002) Aihe: Yritysten tilinpäätösten julkistamisvelvoite ja Internet Eurooppayhtiödirektiivin mukaisesti yrittäjän on ilmoitettava jäsenvaltion kyseistä tarkoitusta varten osoittamassa lehdessä yrityksensä tilinpäätöksen tallettamisesta kauppakamariin. Lisäksi on julkistettava yritysten omistus- ja johtosuhteissa tapahtuneet muutokset. Alankomaissa on maan parlamentin toisen kamarin jäsen Stef Blok esittänyt, että nämä velvoitteet tuovat yrityksille mukanaan sekä hallinnollisia taakkoja että julkistamisen aiheuttamia kuluja. Teknisen kehityksen nykytilassa kyseinen urakka muodostaa yrittäjille tarpeettoman vaivan ja se on vastoin tavoitetta, jonka mukaan Euroopan on kehityttävä maailman dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi. Onko Euroopan komissio valmis ehdottamaan kyseisen julkistamisvelvoitteen yksinkertaistamista mahdollistamalla tietojen julkistamisen Internetissä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 2002) Vaatimuksista, jotka koskevat osakeyhtiöiden velvollisuutta toimittaa ja julkistaa tietyt asiakirjat ja yritystiedot, säädetään 9. maaliskuuta 1968 annetussa ensimmäisessä neuvoston direktiivissä 68/151/ETY niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi(1) (ensimmäinen yhtiöoikeusdirektiivi). Sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistamisprosessin (SLIM) neljännessä vaiheessa asiaa käsittelevä työryhmä antoi syyskuussa 1999 kertomuksen ensimmäisen ja toisen yhtiöoikeusdirektiivin yksinkertaistamisesta. Tärkeimmät ensimmäiseen direktiiviin liittyvät suositukset koskivat tarvetta nopeuttaa yritystietojen toimittamista ja julkistamista uuden teknologian avulla. Komissio laatii parhaillaan direktiiviehdotusta, jolla muutettaisiin ensimmäistä yhtiöoikeusdirektiiviä SLIM-työryhmän suositusten mukaisesti. Komission odotetaan hyväksyvän ehdotuksen ennen kesää. Ensimmäisen yhtiöoikeusdirektiivin uudistaminen auttaa yritystietojen saattamisessa nopeammin ja helpommin niistä kiinnostuneiden osapuolten saataville, ja lisäksi sen myötä yksinkertaistetaan huomattavasti yhtiöille asetettuja julkistamista koskevia muodollisuuksia. Erityisen tärkeää on, että yhtiöt voivat valita asiakirjojensa ja yritystietojensa toimittamisen joko paperilla tai sähköisessä muodossa. Kiinnostuneet osapuolet voivat saada jäljennöksen näistä asiakirjoista ja yritystiedoista paperilla tai sähköisessä muodossa. Jäsenvaltiot voivat päättää yhtiöiden asiakirjojen ja yritystietojen julkaisemiseen tarkoitetun kansallisen julkaisun laatimisesta sähköisessä muodossa tai sen korvaamisesta muulla tarkoitusta vastaavalla tavalla. (1) EYVL L 65, 14.3.1968.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1109/02

esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE)ja Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) neuvostolle

(18. huhtikuuta 2002)

Aihe: Ihmisoikeuksien suojelemisen turvaaminen Algeriassa

Kun otetaan huomioon ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja suojelun alalla havaitut merkittävät loukkaukset Algeriassa ja EU:n ja Välimeren maiden uusi yhteistyökehys, jonka EU:n päätöksen mukaan on perustuttava ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteille, kuinka neuvosto aikoo turvata sen, että ihmisoikeustilanteesta Algeriassa tulee erityinen keskustelunaihe kaikissa tapaamisissa, joita järjestetään EU:n ja Algerian assosiaationeuvoston puitteissa Euro-Välimeri-yhteistyöprosessia täytäntöönpantaessa?

Vastaus

(3. lokakuuta 2002)

Neuvosto seuraa tiiviisti ihmisoikeuksien kunnioittamista Algeriassa. Neuvosto aloitti vuonna 1997 Algerian kanssa ministeritason poliittisen vuoropuhelun, jonka puitteissa troikan edustama neuvosto käsittelee säännöllisesti ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevia kysymyksiä ja vaatii painokkaasti kaikenlaisen löyhtymisen ja väärinkäytöksen välttämistä samalla tavalla kuin terrorismin torjunnassa.

EuroVälimeri-assosiaatiosopimus Algerian kanssa allekirjoitettiin Valenciassa 22. huhtikuuta 2002, ja se tulee voimaan sen jälkeen kun Euroopan parlamentin puoltava lausunto on saatu ja jäsenvaltiot ovat sen ratifioineet. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on keskeinen tekijä tässä sopimuksessa, joka vaikuttaa osapuolten sisä- ja ulkopolitiikkaan. Lisäksi sopimuksella vakiinnutetaan yhteisiä etuja koskeva säännöllinen poliittinen vuoropuhelu eri tasoilla ja etenkin assosiaationeuvostossa.

Niin kauan kun ihmisoikeuksien kunnioittaminen aiheuttaa ongelmia Algeriassa, tämä aihe tulee kuulumaan joko vuonna 1997 aloitetun tai assosiaatiosopimuksen voimaantultua sillä vakiinnutetun poliittisen vuoropuhelun esityslistalle. Brysselissä 5. joulukuuta 2001 pidetyssä poliittisen vuoropuhelun kokouksessa Algeriaa pyydettiin toimittamaan tietoja useiden kadonneiden ihmisten kohtalosta ja sitä kehotettiin tekemään yhteistyötä YK:n elinten ja kansalaisjärjestöjen kanssa ihmisoikeuksien alalla. Algerissa järjestettiin 5. kesäkuuta samantyyppinen kokous, joka tarjosi jälleen mahdollisuuden jatkaa keskustelua näistä kysymyksistä Algerian viranomaisten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0791/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE)ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Elokuvan kieltäminen Turkissa.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0052 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0791/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE)ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (19. maaliskuuta 2002) Aihe: Elokuvan kieltäminen Turkissa Associated Pressin Ankaran uutistoimiston mukaan Turkin viranomaiset ovat kieltäneet esittämästä turkkilaista filmiä Suuri mies pieni rakkaus, koska se sisältää kurdinkielisiä vuoropuheluita. On korostettava, että vaikka myös Turkin kulttuuriministeriö oli rahoittanut filmiä, se määräsi lopettamaan filmin esittämisen elokuvateattereissa. Ministeriön mielestä filmin esitys oli ongelmallista, koska se sisälsi kurdinkielisiä dialogeja, vaikka se oli tekstitetty turkiksi. Onko tämä tapaus sopusoinnussa eurooppalaiselta valtiolta edellytettävän käytökseen kanssa, jota Turkin on noudatettava? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt joka kerran kun Turkissa on havaittu rikottavan henkistä vapautta ja poljettu räikeästi demokraattisia vapauksia? Kuinka usein ja missä tapauksissa tämä valtio on toteuttanut siltä edellytetyt toimet? Mitä ohjeita komission Ankaran edustuston on noudatettava kun se toteaa ihmisoikeuksia ja Turkin alueella asuvien vähemmistöjen kulttuurisia ominaispiirteitä loukattavan? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) Turkin elokuva-, video- ja musiikkiteostarkastamo kielsi elokuvan Big Man Small Love maaliskuussa 2002 sen jälkeen, kun maan poliisiviranomaiset väittivät, että elokuva yllyttää kansalliskiihkoon ja separatismiin kurdin kielen (jonka aseman ne asettavat kyseenalaiseksi) suhteen. Poliisissa herätti pahennusta ilmeisesti elokuvan kohtaus, jossa poliisi hyökkää väkivaltaisesti kurdien asuntoon. Kielto ei selvästikään ole yhdenmukainen Kööpenhaminassa vahvistettuihin poliittisiin arviointiperusteisiin kuuluvan ilmaisunvapauden periaatteen kanssa. Euroopan unioni ottaa Turkin kanssa liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa säännöllisesti esille poliittisiin arviointiperusteisiin liittyvät huolenaiheensa. Se keskustelee uudistuksista ja muusta yleisestä kehityksestä, mutta myös yksittäisistä tapauksista. Komissio raportoi kehityksestä ja Kööpenhaminassa vahvistettujen arviointiperusteiden täyttämisessä edistymisestä myös määräaikaiskertomuksessaan. Viimeisin kertomus julkaistiin marraskuussa 2001, ja seuraava ilmestynee lokakuussa 2002. Komission Turkin edustusto seuraa Turkin poliittista ja muuta kehitystä. Se on luonut laajat yhteydet eri tahoihin Turkissa, muun muassa viranomaisiin, yksityiseen sektoriin ja valtiosta riippumattomiin järjestöihin. Komissio on mukana edellä mainitussa poliittisessa vuoropuhelussa. Eräissä tapauksissa se seuraa ihmisoikeuksiin liittyvien yksittäisten asioiden käsittelyä Turkin oikeusistuimissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2221/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Euratomin turvatarkastukset.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0205 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2221/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (23. heinäkuuta 2002) Aihe: Euratomin turvatarkastukset Mitä suunnitelmia komissiolla on Euratomin turvatarkastusten kattavuuden lisäämiseksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa nyt kun maa suunnittelee immobilisoivansa osan tarpeettomasta plutoniumistaan vakaana matriisimuotoisena jätteenä (stable matrix waste)? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2002) Euratomin ydinmateriaalivalvontaa sovelletaan kaikkeen siviilikäytössä olevaan ydinmateriaaliin unionissa. Tällöin ydinmateriaalivalvonta suoritetaan komission vahvistamien tavoitteiden mukaisesti sekä asianmukaisessa suhteessa materiaalin strategiseen arvoon ja riippumatta siitä, minkä jäsenvaltion alueella ydinmateriaalia prosessoidaan tai säilytetään. Näin ollen komissio sijoittaa kaikki tarvittavat resurssit uusiin ydinalan toimiin, joita toteutetaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2175/02 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle. Sitrushedelmien tuotantotukien leikkaaminen.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2175/02 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Sitrushedelmien tuotantotukien leikkaaminen Euroopan komissio käsittelee parhaillaan ehdotusta jalostusta varten tuotettavien sitrushedelmien nykyisen tuen korvaamisesta kiinteämääräisellä tuella, joka olisi 260 euroa hehtaaria kohti, kun taas nykyisin tukea maksetaan 4 524,16 euroa. Nykyisen tuen määrä saadaan kertomalla yhteisön tuki kilogrammaa kohti (0,13 euroa) keskimääräisellä tuotannolla hehtaaria kohti (40 000 kg) ja lisäämällä 0,01 euroa kiloa kohti tuotteet vastaanottavaa jalostusteollisuutta varten. Komission käsiteltävänä oleva järjestelmä vähentäisi siis tuottajien vuosittaisia bruttotuloja 4 524,16 eurosta hehtaaria kohti 260 euroon hehtaaria kohti! Katsooko komissio, että edellä mainitun suuruinen yhteisön tuki johtaisi siihen, että appelsiininviljely loppuisi useimmilla unionin tuotantoalueilla ja varsinkin alueilla, joilla tuotetaan appelsiineja jalostusta varten? Koska 40 000 kilogramman suuruisen appelsiinimäärän (keskimääräinen tuotanto hehtaaria kohti) tuottaminen maksaa yli 7 000 euroa ja koska viljelijän bruttotulot olisivat kyseisen ehdotuksen johdosta 260 euroa, voiko komissio selittää, miten se voi ehdottaa näin suurta leikkausta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. elokuuta 2002) Komissio ei suunnittele sitrushedelmien tukijärjestelmän muuttamista arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisessa kysymyksessään esittämällä tavalla. Komissio aikoo aloittaa lähitulevaisuudessa tuoreiden hedelmien ja vihannesten sekä niiden jalosteiden yhteisessä markkinajärjestelyssä sovellettavien kaikkien välineiden arvioinnin, joka aloitetaan tiettyjen sitrushedelmien tuotantotukijärjestelmästä. Tämän riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin tuloksia ennakoimatta on yleisesti tiedossa, että eräs vaihtoehto nykyiselle tukijärjestelmälle on hehtaarituki, jota analysoidaan muiden vaihtoehtojen tavoin. Huomautettakoon, että ainoa jäsenvaltiolta tullut virallinen ehdotus nykyisestä tukijärjelmästä hehtaaritukeen siirtymisestä on Italian viranomaisten vuonna 1999 ja edelleen vuonna 2002 laatima ehdotus. Tämä osoittaa, että harjoitettua politiikkaa halutaan jatkaa. On siis täysin perusteetonta väittää, että komissio aikoo muuttaa sitrushedelmien nykyistä tukijärjestelmää parlamentin jäsenen kirjallisessa kysymyksessään kuvaamalla tavalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0376/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Isännättömien eläinten ongelma Kreikassa.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0376/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (18. helmikuuta 2002) Aihe: Isännättömien eläinten ongelma Kreikassa Kreikassa runsaslukuiset isännättömät eläimet, joista valtio ei millään tavoin huolehdi, muodostavat tunnetusti erittäin vakavan ongelman. Voiko komissio kertoa, onko yhteisö tehnyt aloitteita näiden isännättömien eläinten suojelemiseksì? Onko Kreikassa koskaan pantu täytäntöön näiden eläinten suojelua koskevia yhteisön ohjelmia? Ovatko kreikkalaiset viranomaiset saaneet mitään tukea ja minkälaisia määriä? Onko Kreikan hallitus esittänyt ehdotuksia tämän ongelman ratkaisutavoista? Mikä on komissio arvio nykyisestä ja tulevasta tilanteesta Kreikassa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2002) Yhteisöllä ei ole isännättömiä eläimiä koskevaa lainsäädäntöä, ja Kreikassa, kuten muissakin jäsenvaltioissa, tämä asia kuuluu paikallisviranomaisille ja niitä mahdollisesti avustaville kansalaisjärjestöille. Komissio ei aio esittää aloitteita tässä asiassa, joka on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jätettävä jäsenvaltioiden säänneltäväksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2218/02 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjä koskevan direktiivin 1999/13/EY täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0210 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2218/02 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (23. heinäkuuta 2002) Aihe: Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjä koskevan direktiivin 1999/13/EY täytäntöönpano Voiko komissio ilmoittaa, mikä on haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjä koskevan direktiivin 1999/13/EY(1) täytäntöönpanon tilanne kussakin jäsenvaltiossa? Voiko komissio kertoa, miten tämän direktiivin täytäntöönpanon helpottamiseksi perustettua verkkosivustoa aiotaan markkinoida ja ylläpitää ja voisiko se toimia hyödyllisenä mallina muiden ympäristödirektiivien täytäntöönpanoa tuettaessa? (1) EYVL L 85, 29.3.1999, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2002) Orgaanisten liuottimien käytöstä tietyissä toiminnoissa ja laitoksissa aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamisesta 11. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/13/EY saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei ole lainkaan tyydyttävällä tolalla. Komissio on käynnistänyt EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa määrätyn rikkomista koskevan menettelyn kaikkia jäsenvaltioita vastaan sen johdosta, että ne eivät ole ilmoittaneet komissiolle direktiivissä säädettyyn määräaikaan mennessä toimenpiteistä direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kahdeksan menettelyä on saatettu päätökseen, mutta Itävallalle on toimitettu perusteltu lausunto toimenpiteistä ilmoittamatta jättämisen vuoksi ja Kreikkaa, Espanjaa, Irlantia, Italiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan käynnistetyt rikkomista koskevat menettelyt ovat parhaillaan tuomioistuimen käsiteltävänä. Lisäksi Belgiaa vastaan käynnistetty menettely on vielä tutkittavana. Mitä tulee Internet-sivuun, joka on luotu direktiivin täytäntöönpanon helpottamiseksi ja jolle pääsee komission Internet-sivuilta, komissio tutkii parhaillaan keinoja sivulla olevien tietojen ajantasaisuuden varmistamiseksi. On vielä liian aikaista arvioida, voisiko kyseisen Internet-sivuston rakenne soveltua käytettäväksi myös ympäristöalan direktiivien täytäntöönpanon seurannassa. Internetiin perustuvat välineet kuten Internet-sivustot ovat avainasemassa, kun halutaan tiedottaa ympäristöalan lainsäädännöstä tai auttaa ympäristöalan lainsäädännön täytäntöönpanossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1678/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Komission ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1678/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (12. kesäkuuta 2002) Aihe: Komission ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten Mikä oikeusperusta 11 artiklan 3 kohdalle komission ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten(1)? (1) KOM(2001) 386 lopullinen EYVL C 332 E, 27.11.2001, s. 248. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2002) Komission ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten(1) perustuu EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohtaan. 63 artiklan 3 kohta on tämän ehdotuksen kaikkien määräysten, myös 11 artiklan 3 kohdan oikeusperusta. (1) EYVL C 332 E, 27.11.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1577/02 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudelleenmäärittely.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0139 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1577/02 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (4. kesäkuuta 2002) Aihe: Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudelleenmäärittely Maataloudella on aina ollut merkittävä rooli Euroopan yhdentymisessä. Rooman sopimuksen 38 ja 39 artikla täsmentävät sen tavoitteet: maatalousväestön elintason takaaminen, tuotteiden saatavuuden varmistaminen ja kohtuullisten kuluttajahintojen takaaminen. YMP:n nykyiset velvoitteet eivät kuitenkaan enää jätä maanviljelijöille lähes minkäänlaista liikkumavaraa. Perättäiset uudistukset ovat rajoittaneet eri markkinahallintovälineiden tehokkuutta. Uudistuksissa on suosittu suoria tukia, vaikka näistä ei muodostu maataloustulojen turvaverkkoa. Miten komissio aikoo näissä olosuhteissa määritellä uudelleen YMP:n tavoitteet erottamalla maatalousmarkkinoiden hallintaan ja maanviljelijöiden tulopolitiikkaan liittyvät tavoitteet? Voisiko komissio lisäksi täsmentää aluesuunnittelun sekä maatalouden ja ympäristöseikkojen asettamiin velvoitteisiin liittyvät tavoitteet ja välineet? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Yhteisen maatalouspolitiikan perättäisissä uudistuksissa markkinoiden hallinnointia koskevilla toimenpiteillä on enenevässä määrin pyritty maatalousmarkkinoiden tasapainottamiseen, kun taas tulojen vakauttaminen on toteutettu suorilla tuilla. Komissio katsoo, että Agenda 2000 -uudistuksessa määritellyt yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet vastaavat eurooppalaisen yhteiskunnan tarpeita ja odotuksia. Nämä tavoitteet koskevat markkinasuuntautuneisuuden lisäämistä, kilpailukyvyn sekä elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun parantamista, maataloustulojen vakauttamista, ympäristökysymysten sisällyttämistä maatalouspolitiikkaan, maaseutualueiden kehittämistä, yksinkertaistamista sekä hajauttamisen vahvistamista, ja ne antavat eurooppalaiselle maatalousmallille konkreettisen muodon tulevina vuosina. Politiikan välineitä voisi kuitenkin säätää niin, että ne vastaisivat näitä tavoitteita paremmin. Markkinoiden hallinnoinnissa tulisi kiinnittää enemmän huomiota siihen, kuinka interventio toimii turvaverkkona. On myös tarpeen tarkastella, kuinka suorien tukien roolia maatalouden vakauttamisessa voisi vahvistaa etenkin viljelijöiden liikkumavaran lisäämisen osalta. Hyödyntämällä maatalouden ympäristöohjelmia ja täydentäviä ympäristöehtoja maatalous- ja ympäristöalalla voitaisiin paneutua sen tavoitteen saavuttamiseen, joka koskee ympäristökysymysten sisällyttämistä maatalouspolitiikkaan. Maatalousalueiden tasapainoista alueellista kehittämistä koskeva tavoite voitaisiin saavuttaa paremmin vahvistamalla yhteisen maatalouspolitiikan toista pilaria eli maaseudun kehittämistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1023/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Julkista taloutta koskevat tilastotiedot.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1023/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (5. huhtikuuta 2002) Aihe: Julkista taloutta koskevat tilastotiedot Voisiko komissio ilmoittaa, minkä jäsenvaltioiden budjettivajeen määrää ja minkä jäsenvaltioiden julkisen velan määrää, ja miltä vuosilta kummassakin tapauksessa, Eurostat ei voi EKT95:n mukaisesti ilmoittaa? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä edellä mainitun asian korjaamiseksi? Voisiko komissio ilmoittaa, miksei Eurostat anna kyseisiä tietoja kussakin tapauksessa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) Komission pääosasto Eurostat on nimennyt unionin budjettialijäämää ja julkista velkaa koskevassa lehdistötiedotteessaan 21. maaliskuuta 2002(1) ne jäsenvaltiot, joita koskevia lukuja ei voitu vahvistaa eräitä tilastollisia kysymyksiä koskevien puutteellisten tietojen vuoksi. Komissio aikoo selvittää asian pyytämällä lisätietoja ja keskustelemalla jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisesti. Seuraavan ennen 1. syyskuuta 2002 julkaistavan ilmoituksen pitäisi sisältää vahvistetut tiedot kyseisten jäsenvaltioiden osalta. Eurostatin tekemien varausten luonne oli selitetty mainitussa lehdistötiedotteessa. (1) http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-catalogue/EN?catalogue=Eurostat&product=2-21032002-EN-AP-EN.