KIRJALLINEN KYSYMYS P-3854/02 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle. Innovaatiovaje Kreikassa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0243 - 0244



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3854/02 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle (23. joulukuuta 2002) Aihe: Innovaatiovaje Kreikassa Innovaatiota koskevan vuoden 2002 kertomuksen mukaan Kreikka on kaikkien tärkeiden innovaatioita ja uusia teknologioita koskevien indikaattoreiden osalta suuresti jäljessä muista Euroopan maista. Vain 1,4 prosenttia työntekijöistä osallistuu elinikäisen oppimisen ohjelmiin, kun yhteisön keskiarvo on 8,5 prosenttia; vain 9,9 prosenttia kotitalouksista on kytketty Internetiin, kun yhteisössä vastaava luku on 37 prosenttia. Innovointia pk-yrityksissä on 20 prosenttia, kun keskiarvo on 44 prosenttia. Monien indikaattorien kehitysvauhti on hitaampaa kuin EU:ssa keskimäärin. Kysyn komissiolta, mitkä ovat Kreikan politiikan tärkeimmät heikkoudet, jotka aiheuttavat tämän tilanteen? Mitä johtopäätöksiä komissio tekee Kreikan kokemuksista ajatellen sitä toimintalinjaa, jota on toteutettava uusissa jäsenvaltioissa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2003) Vuoden 2002 Euroopan innovaatioiden tulostaulu osoittaa, että Kreikan innovaatioalan saavutukset ovat unionin keskiarvoa heikommat. Kreikka näyttää kuitenkin edistyvän huomattavasti. Esimerkiksi julkissektorin ja yritysten tutkimukseen ja teknologian kehitykseen (T & K) käyttämät menot kasvavat paljon nopeammin kuin unionin keskiarvo. Kreikka sijoittuu myös tietotekniikan menojen ja elinikäiseen oppimiseen osallistumisen kehityksessä Euroopan keskiarvon yläpuolelle. On vielä paikallaan todeta, että innovaatioiden tulostaulu ilmentää innovaatioalan kansallisia kokonaissaavutuksia, mutta niiden avulla ei voida arvioida kansallista innovaatiopolitiikkaa. Tulostaulu on yksi osa Euroopan innovaatiokartoituksen (Trend Chart) välineistä. Tulostaulun tietoja täydennetään mittavalla tietokannalla, joka käsittää kansalliset poliittiset toimenpiteet, ja innovaatiopolitiikkaa koskevilla puolivuosittaisilla kansallisilla raporteilla. Raportteihin voi tutustua seuraavassa verkko-osoitteessa: http://trendchart.cordis.lu. Kansalliset raportit ovat riippumattomien asiantuntijoiden laatimia ja kansallisen hallinnon edustajien validoimia. Näin ollen ne eivät välttämättä kuvasta komission tai kansallisten viranomaisten näkökantaa. Tuoreet Kreikan innovaatiopolitiikkaa käsittelevät kansalliset raportit todistavat pyrkimysten tehostamisesta ja vahvistavat näin edellä todetun kehityksen tulokset. Vuoden 2002 aikana pantiin alulle runsaasti poliittisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on täyttää nopeasti Kreikan innovaatiovaje. Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) toimenpideohjelmien myötävaikutuksella 12 Kreikan aluetta (yhteensä 13:sta) on esittänyt vuosina 2001 ja 2002 EAKR:n mukaisen innovatiivisten toimien alueellisen ohjelman uusien innovaatiomenettelyjen tutkimiseksi ja kunkin yksittäisen alueen kestävän kehityksen tukemiseksi. Vuonna 2002 hyväksyttiin kuusi innovatiivisten toimien alueellista ohjelmaa ja kuutta muuta ohjelmaa tutkitaan parhaillaan. Tämä osoittaa Kreikan alueiden kiinnostusta innovointikapasiteettinsa vahvistamiseen ja innovaatioteknologiaa ja uutta tekniikkaa koskevan vajeen pienentämiseen. Esimerkkeinä voidaan mainita, että Kreikan alueelliset ohjelmat keskittyvät edistämään kehitystä seuraavilla aloilla: teknologian siirto, huipputeknologian yritysten perustaminen, tutkimuskeskusten verkottuminen ja alakohtaisten pienten ja keskisuurten yritysten klustereiden perustaminen aluetasolla sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttö pienissä ja keskisuurissa yrityksissä niiden kansainvälisen kilpailukyvyn parantamiseksi. Siltä osin, miten uudet jäsenvaltiot voisivat politiikassaan hyödyntää Kreikan kokemuksia, on korostettava, että uudet jäsenvaltiot muodostavat hyvin heterogeenisen joukon. Komission lienee sen vuoksi erittäin vaikea vetää yleisiä johtopäätöksiä, jotka olisivat sovellettavissa kaikkiin näihin maihin. Innovaatiokartoitukseen kuuluukin sarja työryhmiä (benchmarking workshops), joissa on tarkoitus vaihtaa nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden välillä tietoja eri maiden kokemuksista ja hyvistä käytänteistä. Työryhmät luovat myös sopivan mahdollisuuden keskinäiseen oppimiseen mietittäessä, mitä konkreettisia kysymyksiä kunkin maan kohdalla on ratkaistava. Työryhmien laatimat päätelmät ovat luettavissa seuraavassa verkko-osoitteessa: http://trendchart.cordis.lu/Benchmarking/index.cfm.