ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0949/00

esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle

(29. maaliskuuta 2000)

Aihe: Joukkoirtisanomiset ABB-Alsthom-konsernissa

Voiko komissio varmistaa, että erittäin monessa unionin maassa ABB-Alsthom Power -konsernissa odotettavissa olevia irtisanomisia koskeva menettely ei riko yhteisön oikeutta ja voiko se toimia irtisanomisten välttämiseksi?

Kysymys ei ole vain siitä, että suurin osa työpaikkojen lakkauttamisista ei perustu todellisiin teollisuuden vaateisiin ja että irtisanomiset aiheuttavat valtavia sosiaalisia ongelmia, vaan myös siitä, että nämä päätökset on tehty keskustelematta ja neuvottelematta ammattijärjestöjen ja eurooppalaisten yritysneuvostojen kanssa.

Näyttääkin siltä, että eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva direktiivi ei sovi tilanteisiin, joissa kaksi yritystä fuusioituu, etenkin silloin kun tämä tapahtuu yhdenvertaisten yritysten yhdistymisenä. Se ei myöskään takaa sitä, että fuusion takia irtisanottavia työntekijöitä kuullaan.

Jos tämä epäkohta osoittautuu todelliseksi, olisi joka tapauksessa paikallaan parantaa kyseistä direktiiviä. Aikooko komissio siis ehdottaa eurooppalaisten yritysneuvostojen perustamista koskevan direktiivin ajanmukaistamista ja parantamista yritysfuusioiden osalta?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(17. huhtikuuta 2000)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä suulliseen kysymykseen H-0238/00 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla maaliskuu I 00(1).

(1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (maaliskuu I 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0077/00 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) komissiolle. Tuomioistuimen julkisasiamiehen nimittämättä jättäminen.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0077/00 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Tuomioistuimen julkisasiamiehen nimittämättä jättäminen Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen 222 artiklassa määrätään, että tuomioistuinta avustaa yhdeksän julkisasiamiestä 6. lokakuuta 2000 saakka. Kun julkisasiamies La Pergola useita kuukausia sitten nimitettiin tuomarin virkaan tuomari Mancinin kuoleman jälkeen, yksi virka jäi täyttämättä, ja asianomainen jäsenvaltio on jättänyt viran edelleenkin täyttämättä. Se, että julkisasiamiesten lukumäärä ei ole täydellinen rikkoo perussopimusta selkeästi. Eikö komissio katso perussopimusten valvojana, että sen velvollisuutena on huomauttaa jäsenvaltiolle tällaisista epäkohdista, etenkin Italian hallitukselle, jonka on nimettävä ehdokkaansa ennen kuin uusi julkisasiamies voidaan yhteisellä päätöksellä nimittää virkaan? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 223 artiklan (entinen 167 artikla) mukaan yhteisöjen tuomioistuimen tuomareiden ja julkisasiamiesten nimittäminen kuuluu jäsenvaltioiden hallitusten toimivaltaan. Hallitukset tekevät nimittämispäätöksen yksimielisesti. On totta, että jos tuomioistuimen jäsenen virka on täyttämättä tai nimitys viipyy, se haittaa tuomioistuimen työskentelyä. Parlamentin jäsentä pyydetään kuitenkin ottamaan huomioon, että tässä tapauksessa yhdeksäs julkisasiamies nimitettäisiin jäljellä olevan toimikauden ajaksi virkaan, joka luotiin viimeisimmän laajentumisen johdosta ja joka on määrä lakkauttaa 6. lokakuuta 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0101/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle. EU:n turvapaikkapolitiikka.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0101/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: EU:n turvapaikkapolitiikka Suulliseen kysymykseeni (H-0722/99) antamassaan vastauksessa neuvosto toteaa, että EU:lla ei ole yhteisiä määritelmiä turvallisesta lähtömaasta eikä ilmeisen perusteettomasta turvapaikkahakemuksesta. Haluan tämän vastauksen johdosta esittää neuvostolle seuraavat lisäkysymykset: 1. Onko Tampereen huippukokouksessa tehdyillä turvapaikkapolitiikkaa koskevilla päätöksillä mitään vaikutusta jäsenvaltioiden päätöksiin sellaisissa tapauksissa, joissa turvapaikan hakija on joutunut ei-valtiollisen vainon kohteeksi? 2. Onko huippukokouksen päätöksellä siitä, että Geneven yleissopimusta tulisi noudattaa full and inclusive, mitään käytännön seurauksia sille, miten jäsenvaltioiden tulisi käsitellä yksittäisiä turvapaikkahakemuksia ja päättää niistä? Vastaus (13. maaliskuuta 2000) Samalla kun Tampereen Eurooppa-neuvosto määrittää eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän perustaksi Geneven yleissopimuksen täysimääräisen ja kattavan soveltamisen, se kehottaa lyhyellä aikavälillä muun muassa asettamaan oikeudenmukaista ja tehokasta turvapaikkamenettelyä koskevat yhteiset vaatimukset, lähentämään pakolaisaseman tunnustamista ja sisältöä koskevia sääntöjä sekä ottamaan käyttöön toissijaista suojelua koskevia toimenpiteitä. Eurooppa-neuvosto kehottaa neuvostoa toteuttamaan kyseiset tavoitteet komission ehdotusten perusteella. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksissä mainitut jäsenvaltioille koituvat vaikutukset johtuvat kyseisistä ehdotuksista, joiden tarkastelun neuvosto asettaa etusijalle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0055/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle. BSE-taudin seulontaohjelma.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0055/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: BSE-taudin seulontaohjelma Miten ja milloin Euroopan komissio aikoo toteuttaa sellaisen järjestelmällisen BSE-taudin seulontaohjelman, joka on ollut käynnissä esimerkiksi Sveitsissä maaliskuusta 1999 alkaen? Tämä Sveitsissä käynnistetty seulontaohjelma on paljastanut, että patologinen prioni on levinnyt nautakarjaan paljon laajemmin kuin osattiin kuvitellakaan ja että tartunnan saaneita eläimiä voi joutua ravintoketjuun. Eikö komission olisi nyt todella kiireellistä ja tarpeellista ottaen huomioon, että ennaltaehkäisyn periaatteen noudattaminen on juridisesti pakollista selvittää tämä kauhea ongelma perin pohjin ennen kuin Euroopassa syntyy muita elintarvikekatastrofeja? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) Totesin jo Euroopan parlamentin kuulemisessa viime vuoden syyskuussa, että mielestäni järjestelmällinen BSE-testaus olisi otettava käyttöön. Komissio on käynnistänyt neuvottelut jäsenvaltioiden kanssa post-mortem -tutkimusten ottamisesta käyttöön BSE:n varalta. Tavoitteena on tehdä ehdotus pysyvälle eläinlääkintäkomitealle ennen huhtikuuta 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2655/99 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle. Myöhästymiset lentoliikenteessä.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0007 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2655/99 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Myöhästymiset lentoliikenteessä Tänä vuonna lentojen myöhästymiset Euroopassa ovat saavuttaneet tason, jota ei voida enää hyväksyä. Riittää, kun mainitaan että heinäkuusta syyskuuhun yli 30 prosenttia Euroopan sisäisistä lennoista oli yli 15 minuuttia myöhässä. Tällaiset myöhästymiset, jotka joidenkin arvioiden mukaan maksaisivat yli 5 miljardia euroa vuodessa, aiheuttavat suurta huolta ja huomattavia vahinkoja matkustajille. Voidaan siis selvästi todeta, että lentoliikenteen matkustajien suojelemiseksi on ryhdyttävä kiireesti toimenpiteisiin esimerkiksi hyväksymällä yhteisössä samankaltaisia määräyksiä, joilla nyt rajoitetaan lentojen ylivarausta sekä määrittelemällä Varsovan yleissopimuksen käsite myöhästyminen uudelleen. 1. Voiko komissio kertoa, millaisella aikataululla ja millaisin käytännön toimin se aikoo suojella matkustajia ja erityisesti heidän oikeuksiaan saada tietoja myöhästymisen syistä sekä korvauksia silloin, kun myöhästymiselle ei ole riittäviä perusteita? 2. Voisiko komissio myös kertoa, aikooko se ryhtyä ad hoc -toimiin suojellakseen myös muiden julkisten liikennevälineiden käyttäjiä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2000) Lentoliikenteen myöhästymisten osalta komissio antoi 1. joulukuuta 1999 tiedonannon, jossa tarkastellaan nykytilannetta ja ehdotetaan uusia toimenpiteitä, joiden avulla voidaan perustaa yhteisöön sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi tarvittava ilmaliikenteen hallintajärjestelmä(1). Arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen matkustajien oikeudesta saada tietoja lentoliikenteen myöhästymisestä vastataan edellä mainitussa asiakirjassa, joka on toimitettu neuvostolle ja parlamentille. Komissio tekee tämän vuoden aikana ehdotuksen täsmällisyystilastojen julkaisemisjärjestelmästä, jonka perusteella matkustajat voivat muodostaa oman käsityksensä tilanteesta ja sen syistä. Parlamentin jäsentä pyydetään myös tutustumaan sitä korvausjärjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä, jota sovelletaan, jos matkustajalta säännöllisessä lentoliikenteessä evätään pääsy lennolle, 4 päivänä helmikuuta 1991 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 295/91(2), jossa säädetään korvauksista ylivarattujen lentojen tapauksissa. Matkustajien suojelua koskevan laajemman kysymyksen osalta komissio on juuri laatinut lentomatkustajien oikeuksia koskevan keskusteluasiakirjan, jonka tarkoituksena on kerätä mielipiteitä tulevien toimintatapojen kehittämistä varten. Toistaiseksi tämä koskee vain lentoliikennettä, mutta myöhemmin harkitaan samanlaista menettelyä myös muun liikenteen osalta. Vaikka eri liikennemuotojen ongelmat ovat erilaisia, on tarpeen varmistaa, että kaikilla matkustajilla on samanlaiset oikeudet. (1) KOM(1999) 614 lopullinen. (2) EYVL L 36, 8.2.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2649/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Urban-ohjelman ajantasaistaminen Roomassa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0001 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2649/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Urban-ohjelman ajantasaistaminen Roomassa Viitaten edelliseen kysymykseeni E-0568/99(1) sekä komission jäsenen Wulf-Mathiesin 3. toukokuuta 1999 antamaan vastaukseen, pyytäisin komissiota kertomaan, 1. onko komissio vähentänyt määrärahoja tapahtuneiden viivästyksien vuoksi? 2. parantuiko Rooman tilanne huhtikuun loppuun mennessä ja olivatko sitoumukset silloin 70 prosenttia niin kuin komissio oletti? 3. olisiko mahdollista saada tiedot muiden jäsenvaltioiden tilanteeseen? 4. mikä on lopullinen talousarvio? (1) EYVL C 370, 21.12.1999, s. 63. Michel Barnier'n komission puolesta antamatäydentävä vastaus (31. lokakuuta 2001) Rooman kaupunkialuetta koskevan yhteisöaloiteohjelman (Urban) määrärahoja ei ole vähennetty vuosina 19941999. Italian viranomaisten toimittamien viimeisimpien tietojen mukaan Rooman kaupunkia varten oli 31. joulukuuta 1999 mennessä sidottu kyseisen aloitteen osalta käytössä olevaa määrää vastaavat määrärahat. Asiasta vastaavat viranomaiset voivat kuluvana suunnittelukautena täydentää rakennerahastoista rahoitettavia maksuja 31. joulukuuta 2001 asti, joten Urban-aloiteohjelman lopullista tasetta ei voida toistaiseksi vielä toimittaa. Eri jäsenvaltioiden Urban-aloiteohjelman toteutuminen kyseisenä kautena ilmenee seuraavasta taulukosta: >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2664/99 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Urban-ohjelmaa koskevat tiedot.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0039 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2664/99 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Urban-ohjelmaa koskevat tiedot Yhteisön Urban-ohjelma ja Urban-pilottiohjelma ovat olleet onnistunut keino käsitellä kaupunkialueiden vaikeita syrjäytymisongelmia. 1. Voiko komissio kertoa tulevista suunnitelmistaan, jotka liittyvät uuteen Urban-ohjelmaan ja Urban-pilottiohjelmaan? 2. Millaisia varoja on tällä hetkellä käytettävissä tähän ohjelmaan sekä pilottiohjelmaan? 3. Millaiset ovat näitä ohjelmia koskevat suuntaviivat? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) 1. URBAN-yhteisöaloite ja URBAN-pilottihanke ovat olleet avainkeinoja, joiden avulla komissio on pyrkinyt tukemaan jäsenvaltioita taantuvien kaupunkialueiden elämänlaadun parantamisessa. Parlamentin rakennerahastojen uudistuksesta käydyissä keskusteluissa esittämien näkemysten perusteella komissio on päättänyt käynnistää uuden URBAN-yhteisöaloitteen, joka kattaa noin 50 kaupunkialuetta kaudella 20002006. Komissio hyväksyi luonnoksen uuden URBAN-aloitteen suuntaviivoiksi(1) 13. lokakuuta 1999, ja siitä keskustellaan parhaillaan parlamentin ja jäsenvaltioiden kanssa. Tämän vuoksi komissio hyväksyy lopulliset suuntaviivat vuoden 2000 maalis- tai huhtikuussa, ja jäsenvaltioita pyydetään tekemään ehdotuksensa kuuden kuukauden kuluessa suuntaviivojen julkaisemisesta virallisessa lehdessä. Komissio ei aio käynnistää uutta URBAN-pilottihankkeiden sarjaa ohjelmakaudelle 20002006, mutta useimpia hankkeita jatketaan vuoden 2000 loppuun asti. 2. Ohjelmakaudella 19941999 URBAN-aloitteesta rahoitettiin ohjelmia 118 kaupunkialueella. Yhteisön rahoitusosuus oli yhteensä noin 900 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintatason mukaan. Lisäksi vuosina 19891999 myönnettiin 164 miljoonaa 59 URBAN-pilottihankkeelle osana Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) innovatiivisia toimia. EAKR:n kokonaisrahoitusosuus URBAN-yhteisöaloitteesta kaudella 20002006 on vahvistettu 700 miljoonaksi euroksi vuoden 1999 hintatason mukaan. 3. Suuntaviivat auttavat jäsenvaltioita valmistelemaan URBAN-aloitteen osana rahoitettavia ohjelmiaan. Niissä määritellään yhteisöaloitteen tavoitteet ja periaatteet, ensisijaiset toimintalinjat ja tukikelpoisten alueiden valintaperusteet sekä vahvistetaan ohjelmien valmistelua, hyväksymistä ja täytäntöönpanoa koskevat menettelyt. Niihin sisältyy myös alustava luettelo tukikelpoisista toimenpiteistä kaupunkialueiden sosiaalis-taloudellisen rakenteen ja ympäristön elvyttämiseksi. (1) KOM(1999) 477 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2636/99 esittäjä(t): Hans-Peter Mayer (PPE-DE) komissiolle. Uusiutuvat energiamuodot ja komission tavoitteet.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0030 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2636/99 esittäjä(t): Hans-Peter Mayer (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Uusiutuvat energiamuodot ja komission tavoitteet Monissa jäsenvaltioissa tuetaan kansallisilla tukitoimilla sähkön tuotantoa uusiutuvien energialähteiden avulla. Esimerkiksi Saksassa on voimassa laki uusiutuvien energialähteiden avulla tuotetun sähkövirran jakelusta. Neuvoston ja Euroopan parlamentin vaatimuksesta Euroopan komissio on valmistellut direktiiviehdotuksen sähkön tuottamisesta uusiutuvien energialähteiden avulla. Sen mukaan tilanteessa, jossa uusiutuvien energialähteiden avulla tuotetun sähkön osuus tietyn jäsenvaltion koko sähkönkulutuksesta on 5 %, sähkömarkkinat avataan sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti vuodesta 2010 alkaen myös uusiutuvien energialähteiden avulla tuotetun sähkön tuonnille muista jäsenvaltioista. Haluaisin esittää kaksi tätä suunniteltua menettelyä koskevaa kysymystä: 1. Saksassa pankit myöntävät uusiutuviin energialähteisiin liittyviin hankkeisiin tavallisesti 12 15 vuoden lainoja. Vuoteen 2010 asetettu aikaraja merkitsisi näiden lainojen loppumista ja johtaisi siihen, että uusiutuviin energialähteisiin erikoistuneet pienet ja keskisuuret yritykset joutuisivat rahoituksellisesti vaikeaan tilanteeseen. Tämä olisi täysin vastoin pyrkimystä tukea uusiutuvia energiamuotoja. 2. Samalla EU itse toimii vastoin tavoittelemaansa CO2-päästöjen vähentämistä. Pyydän komissiota kommentoimaan asiaa. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (29. helmikuuta 2000) Yhteisön mahdollisissa ehdotuksissa sähkön tuottamista uusiutuvista energianlähteistä koskevaksi direktiiviksi on otettava huomioon kaksi tavoitetta. Ensinnäkin kaikissa jäsenvaltioissa olisi huomattavasti lisättävä sähkön tuotantoa uusiutuvista energianlähteistä, mikä edistäisi ratkaisevasti Kiotossa tehtyjen sitoumusten täyttämistä sekä ohjeellista tavoitetta, joka koskee uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden kasvattamista nykyisestä kuudesta prosentista kahteentoista prosenttiin kotimaisesta energian bruttokulutuksesta vuoteen 2010 mennessä, kuten on esitetty uusiutuvia energianlähteitä käsittelevässä valkoisessa kirjassa. Toisena tavoitteena on uusiutuvista energianlähteistä peräisin olevan sähkön tuominen vähitellen sähkön sisämarkkinoille. Useat yhteisöt, jotka edustavat uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan liittyviä teknologioita, ovat korostaneet tilannetta vakiinnuttavan lainsäädännön tarpeellisuutta. Se vakuuttaisi mahdolliset sijoittajat ja rahoituslaitokset siitä, että pitkäaikaiset investoinnit sähköä uusiutuvista energianlähteistä tuottaviin laitoksiin ovat kannattavia. Direktiivissä olisi lisäksi otettava huomioon tarve parantaa jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaisuutta siten, että jäsenvaltioissa toteutettavat tukiohjelmat olisivat yhteisön lainsäädännön mukaisia. Komission on tarkoitus päättää lähiaikoina mahdollisista toimenpiteistä direktiiviluonnosta koskevaksi ehdotukseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2814/99

esittäjä(t): Theodorus Bouwman (Verts/ALE) ja Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Rauta-Rein junien kulkeminen Alankomaiden luontoalueiden läpi?

Onko komissio tietoinen, että Alankomaiden liikenneministeri Tineke Netelenbos aikoo sallia tavarajunien kulkemisen Rauta-Reinin reitillä? Läpikulkuliikenne olisi pysyväisluonteista Weertin ja Budelin läheisyydessä sijaitsevien Weerter- en Budelerbergenin luontotyyppialueilla ja tilapäistä Roermondissa sijaitsevalla Meinwegin luontotyyppialueella. Sanomalehdet Eindhovens Dagblad ja De Limburger kirjoittivat 11. joulukuuta 1999 näistä ministerin antamista lausunnoista.

Onko Euroopan komissio valmis ja jos on, milloin ja millä tavoin pyytämään Alankomaiden hallitusta vastuuseen sen aikeesta rikkoa yhteisön luonnonsuojelulakia eli luontotyyppidirektiiviä Weerterbergenin, Budelerbergenin ja Meinwegin alueilla?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(14. helmikuuta 2000)

Komissio ei ole tietoinen Alankomaiden viranomaisten päätöksestä sallia ns. Rauta-Reinin radan Weerterbergenin, Budelerbergenin ja Meinwegin alueiden läpi kulkevan reitin uudelleen avaaminen. Komissio ei ole nähnyt arvoisien parlamentin jäsenten mainitsemia sanomalehtiartikkeleita. Komission tähän mennessä saamien tietojen mm. Alankomaiden pääministerin lausuntojen mukaan Alankomaiden viranomaiset tekevät ympäristövaikutusten arvioinnin samoin kuin luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) 6 artiklan 3 kohdan mukaisen arvioinnin ennen kuin päätös Rauta-Reinin radan uudelleen avaamisesta tehdään. Lisäksi on perustettu kolmenvälinen työryhmä, jossa ovat mukana Belgian ja Saksan hallitusten edustajat ja jonka tehtävä on tutkia radan mahdollista saneerausta. Komission käsityksen mukaan työryhmä aikoo teettää rataosuudesta lisää teknisiä tutkimuksia, joille voi olla mahdollista saada Euroopan laajuisiin verkkoihin (TEN) liittyvää yhteisön tukea. Rauta-Reinin radan saneeraushankkeelle on jo myönnetty miljoona euroa TEN-rahoitusta.

Komissio kehottaa kysyjiä myös tutustumaan vastaukseen Alexander de Roon kirjalliseen kysymykseen P-1875/99(2) annettuun vastaukseen, jossa komissio ilmoitti pyytävänsä Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja Rauta-Reinin radan uudelleen avaamisesta ja sen vaikutuksista asiaa koskeviin direktiiveihin nähden. Samassa vastauksessa komissio myös totesi, että se ei toistaiseksi aio ryhtyä muihin toimenpiteisiin, koska tähän mennessä ei ole osoitettu, että yhtäkään direktiiviä olisi rikottu. Komission ja Alankomaiden viranomaisten välillä tällä välin tapahtuneiden yhteydenottojen perusteella komissiolla ei myöskään ole syytä muuttaa kantaansa.

(1) EYVL L 206, 22.7.1992.

(2) EYVL C 170 E, 26.6.2000, s. 113.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2408/99 esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle. Eläinkuljetus- ja sikadirektiivien uudelleen tarkastelu.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2408/99 esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Eläinkuljetus- ja sikadirektiivien uudelleen tarkastelu Käsittääkseni Euroopan komission on määrä toimittaa eläinkuljetusdirektiivin uudelleen tarkastelu sekä jo huomattavasti myöhässä oleva sikadirektiivin uudelleen tarkastelu. Voisiko komissio kertoa, missä vaiheessa sen konkreettiset uudet ehdotukset ovat ja milloin meillä on mahdollisuus nähdä ne? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 2000) Yhteisön lainsäädäntö eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana perustuu tieteellisiin tutkimustuloksiin ja käytännön kokemuksiin, jotka molemmat osoittavat, että eläinten kuljettaminen on mahdollista, kunhan erityiset eläinsuojeluedellytykset täyttyvät. Komissio aikoo tulevaisuudessa harkita eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean erityiseen lausuntoon perustuvaa ehdotusta, jossa asetettaisiin standardit karjankuljetusajoneuvojen mekaaniselle ilmanvaihdolle. Ehdotus esitettäneen vuoden 2000 alussa. Pysyvään eläinlääkintäkomiteaan on hiljattain perustettu työryhmä pohtimaan erityisiä ongelmia, joita aiheutuu eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun neuvoston direktiivin 95/29/EY(1) täytäntöönpanosta pitkän matkan kuljetuksissa, kuten hevosten tuonnissa kolmansista maista. Ensi vuonna komissio saattaa harkita ehdotusten tekemistä voimassaolevan yhteisön lainsäädännön muuttamiseksi työryhmän päätelmien perusteella. Sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 19 päivänä marraskuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/630/EY(2) säädetään, että komission on annettava sikojen intensiivisistä tuotantojärjestelmistä kertomus, jossa otetaan erityisesti huomioon asteeltaan erilaisissa suljetuissa ryhmissä kasvatettujen emakoiden hyvinvointi. Komissio pyysi eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevää tiedekomiteaa laatimaan kyseisen kertomuksen. Kertomus annettiin 30.9.1997, ja se löytyy Internetistä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston sivustolta. Komission ehdotusluonnos sisältää erityisesti säännöksiä emakoiden pitämisestä ryhmissä ja niiden tavanomaisten käyttäytymismallien mukaisten erillisten alueiden rajaamisesta. Komission ehdotus esitetään neuvostolle ja parlamentille tämän vuoden aikana. Komissio ehdottaa, että ajantasaistettuja säännöksiä sovelletaan mahdollisimman pian uusilla tiloilla. Uusien vaatimusten noudattamisesta jo toimivissa järjestelmissä on keskusteltava asiantuntijoiden kesken, ja huomioon on otettava varsinkin sosioekonomiset vaikutukset. (1) EYVL L 148, 30.6.1995. (2) EYVL L 340, 11.12.1991.