ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3119/98 esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Hampun viljely Suomessa Eräitten lehtitietojen mukaan Suomessa on EU:n tuella kokeiluluonteisesti ryhdytty viljelemän hamppua, mistä on saatu myönteisiä tuloksia. Nyt on kuitenkin ilmennyt, että kasvatettavaa hamppua ei eräissä tapauksissa ole saatu markkinoitua vaan se on jätetty kasoihin peltojen reunoille, ja silti kasvatuksesta on maksettu EU-tuki. Tällainen maatalouden tukeminen ei voi olla järkevää veronmaksajilta kerättyjen EU-rahojen käyttöä. EU:n olisi joko tuettava myös markkinointia, mikä olisi maatalouspoliittisesti järkevää, tai sitten sidottava tuen maksaminen siihen, että kasvatettu hamppu myös saadaan kaupaksi. Mikä on komission kanta edellä esitetyn ongelman ratkaisemiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1998) Pellava- ja hamppualan yhteisestä markkinajärjestelystä 29. kesäkuuta 1970 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) 1308/70(1) otettiin käyttöön hehtaarituki yhteisössä tuotetulle hampulle. Hampputukea voidaan myöntää ainoastaan silloin, kun hamppu on peräisin siemenlajikkeista, joiden päihdyttävien aineiden (tetrahydrokannabinoli) pitoisuus ei ylitä 0,3:a prosenttia. Markkinointivuodesta 2001/2002 tämä raja lasketaan 0,2 prosenttiin. Lisäksi tukea on mahdollista saada ainoastaan viljelyalalle, joka on kylvetty ja korjattu kokonaan ja jossa on suoritettu tavanomaiset maanviljelystyöt. Suomen osalta on syytä korostaa, että hampun viljelypinta-alat vuonna 1998 ovat jo 1 286 hehtaaria (väliaikainen luku), kun ne olivat 2 hehtaaria vuonna 1996 ja 53 hehtaaria vuonna 1997. Korjatun tuotteen varastointiolosuhteisiin liittyviä velvoitteita ei ole. Komissio sitoutui kuitenkin markkinointivuoden 1997/1998 hintapaketin yhteydessä ehdottamaan tarvittavia toimenpiteitä hamppualalla. Näiden sitoumusten mukaisesti neuvosto on esittänyt markkinointivuodesta 1999/2000 alkaen sovellettavaksi tuottajien ja ensimmäisten jalostajien välisten pakollisten sopimusten järjestelmää, jalostussitoumuksia ja ensimmäisten jalostajien hyväksymisjärjestelmää. Yksityiskohtaisia soveltamissääntöjä valmistellaan parhaillaan. Niiden avulla pitäisi voida välttää sellainen hampunviljely, jossa tuotteita ei saada markkinoitua. Näillä säännöksillä päästään eroon parlamentin jäsenen tarkoittamista tilanteista ja pystytään hyödyntämään tuotetta paremmin. (1) EYVL L 146, 4.7.1970.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4057/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (13. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin Aasian-suhteet Euroopan unionin Aasian-strategiasta vuonna 1994 antamassaan tiedonannossa komissio määritteli suhtautumisensa ASEAN-maihin pääasiassa niiden ostovoiman perusteella. Aikooko komissio miettiä suhtautumistaan uudestaan Aasian talouskriisin takia, kun otetaan huomioon, että Etelä-Aasia ei ole kärsinyt talouskriisistä siinä määrin kuin muut Aasian maat ja että alueella on väkilukunsa puolesta kasvava merkitys Euroopan unionille? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 1999) Komissio antoi heinäkuussa 1994 strategiaehdotuksen "Kohti uutta Aasian strategiaa"(1), jossa tuotiin esiin yhteisön ja Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) suhteita koskevat haasteet sekä kehotettiin pyrkimään tasavertaiseen kumppanuuteen ASEANin kanssa. Tämän perusteella komissio laati heinäkuussa 1996 tiedonannon(2) Euroopan unionin ja ASEANin suhteiden uudesta dynamiikasta. Tiedonanto ilmentää pyrkimystä antaa uutta vauhtia suhteille siitä huolimatta, että yhteisön ja ASEANin välisen uuden sopimuksen tekemisessä ei ole edistytty. Komissio korostaa Etelä-Aasian kasvavaa poliittista ja taloudellista merkitystä sekä tarvetta käynnistää entistä toimivampaan kumppanuuteen johtava kehitys. Neuvosto hyväksyi 24. huhtikuuta 1997 kokonaisratkaisun ASEAN-maiden kanssa toteutettavasta tulevasta toiminnasta. Komission tehtäväksi annettiin neuvotella näistä toimenpiteistä ASEANin kanssa. Komissio laati kokonaisuuden perusteella työohjelman, jota päivitettiin Aasiassa ilmenneen talouskriisin vuoksi ASEAN-maiden talouden uuden tilanteen huomioon ottamiseksi. Työohjelmassa korostetaan erityisesti kriisin ratkaisemiseen tähtääviä toimia. Työohjelmasta keskustellaan ja se on tarkoitus hyväksyä seuraavassa yhteisön ja ASEAN-maiden yhteistyösekakomitean kokouksessa. Etelä-Aasian osalta komissio on pyrkinyt lujittamaan suhteita tähän maantieteelliseen alueeseen. Komissio antoi kesäkuussa 1996 tiedonannon "EU:n ja Intian kumppanuuden laajentaminen", ja lisäksi komissio on tekemässä uusia sopimuksia Bangladeshin ja Pakistanin kanssa. Vaikka turvallisuuden alalla on joidenkin tapahtumien vuoksi koettu käänne huonompaan, taloussuhteiden jatkuva kehittyminen on monipuolistanut ja syventänyt kumppanuutta. Komission vakaa kanta on, että Etelä-Aasialla on tärkeä ja kasvava kansainvälinen merkitys niin talouden kuin politiikankin näkökulmasta. (1) KOM(94) 314 lopullinen. (2) KOM(96) 314 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3504/98 esittäjä(t): John Iversen (PSE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Sianlihan tuottajien laiton valtion tuki EU:n valtion tukea koskevien sääntöjen mukaan kaikki tuotteille myönnettävä tuki on kielletty. Tämän vuoksi komission on puututtava valtion tukeen, jonka Ranskan hallitus on äskettäin myöntänyt ranskalaisille sianlihan tuottajille. Ranskan hallitus on myöntänyt 150 miljoonan frangin tukipaketin niiden 100 miljoonan frangin lisäksi, jotka se myönsi syyskuussa. Tämän lisäksi Ranskan maataloustuottajat voivat saada luottoa Stabiborc-luottolaitoksesta. Siihen järjestelmään on myönnetty 420 miljoonan frangin määräraha. Kaikkiaan Ranskan sianlihan tuottajille on siis myönnetty 670 miljoonan frangin edestä taloudellista tukea. Komission on heti puututtava asiaan ja julistettava tuki laittomaksi. Ensinnäkin on todettava, että EY:n tuomioistuin julisti Stabiporcin laittomaksi 1990-luvun alussa. Toiseksi on todettava, että Ranskan hallitus ei vieläkään ole pystynyt selvittämään niiden 100 miljoonan frangin laillisuutta, jotka se myönsi sianlihan tuottajille syyskuussa. Aikooko komissio huolehtia siitä, että Ranskan sianlihan tuottajilta poistetaan edellä mainittu laiton kilpailuetu? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Komissio päätti 9. joulukuuta 1998 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn tuesta, jonka Ranskan viranomaiset aikovat myöntää sianlihan tuottajille. Tukijärjestelmässä on kolme toimenpidettä. Ranskan viranomaiset aikovat ottaa uudelleen käyttöön takaisin maksettavia ennakkoja koskevan Stabiporc-järjestelmän. Jos ennakot (luotot) myönnetään markkinakorkoisina ja komission vahvistamien viitekorkojen rajoissa, toimenpide ei luultavasti ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Kaksi muuta toimenpidettä ovat sosiaalimaksujen siirtäminen ja takuiden myöntäminen sijoittajien lainoille. Yhteisössä harjoitetaan kauppaa ja käydään kovaa kilpailua kyseisellä alalla. Toimenpiteet voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja uhkaavat vääristää kilpailua, koska ne suosivat ranskalaisia tuottajia. Tässä vaiheessa vaikuttaa siltä, etteivät toimenpiteet ole komission politiikan mukaisia ja ettei niihin voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia. Kyseessä voi olla toimintatuki, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. Jos epäilyt tukien soveltumattomuudesta yhteismarkkinoille osoittautuvat perustelluiksi, komissio voi joutua tekemään lopullisen kielteisen päätöksen kilpailutilanteen palauttamiseksi ennalleen.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3091/98 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Kielellisten oikeuksien yleismaailmallinen julistus 6. kesäkuuta 1996 Barcelonassa pidetyssä kielellisiä oikeuksia käsitelleessä maailmanlaajuisessa konferenssissa hyväksyttiin kielellisten oikeuksien yleismaailmallinen julistus kansainvälisen PEN-klubin käännöksiä ja kielellisiä oikeuksia käsittelevän komitean ja Ciemenin (etnisten vähemmistöjen ja kansakuntien kansainvälinen keskus Escarré) aloitteesta ja UNESCO:n moraalisella ja teknisellä tuella. Eri kansalaisjärjestöjen ja kielikysymysten asiantuntijoiden työn tuloksena syntyneen julistuksen, joka on saanut tukea monilta eri alojen kansainvälisesti tunnetuilta henkilöiltä, päätavoitteena on edistää kaikkien kielten kunnioitusta ja täysipainoista kehitystä sekä maailman kielellisen monimuotoisuuden säilyttäminen. Ottaen huomioon kaiken edellä mainitun, aikooko Euroopan komissio tukea kyseistä julistusta niin, että kaikkien yhteisöjen oikeus vaalia ja edistää omaa kieltään voidaan turvata? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 1999) Komissio toteuttaa alueellisten ja vähemmistökielten ja -kulttuurien auttamista ja suojelua koskevia toimia, joita rahoitetaan budjettikohdasta B3-1006. Tavoitteena on Euroopan kielellisen monimuotoisuuden vaaliminen ja edistäminen. Kieliä koskevia hankkeita voidaan rahoittaa näiden toimien yhteydessä, jos hankkeet täyttävät ehdotuspyynnöissä määritellyt tavoitteet ja valintaperusteet. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut Josu Imaz San Miguelin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-963/98(1) ja Friedhelm Frischenschlagerin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2139/98(2). On kuitenkin huomattava, että kielellisten oikeuksien tunnustaminen jäsenvaltioissa ei kuulu komission toimivaltaan. (1) EYVL C 310, 15.12.1998. (2) EYVL C 50, 22.2.1999, s. 130.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3768/98 esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Kansalaisten kohtelu rajatarkastuksissa Mitä toimenpiteitä unioni toteuttaa sen takaamiseksi, että kansalaiset saavat tietoja omalla kielellään, kun jäsenvaltioiden poliisiviranomaiset kuulustelevat heitä suorittaessaan henkilöllisyystarkastuksia ja muita rajatarkastustehtäviä? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3766/98, E-3767/98 ja E-3768/98 (8. helmikuuta 1999) Kun kyse on etnisistä ryhmistä ja erityisesti rasistisista syistä johtuvien tarkastusten vaarasta, olisi muistettava, että Wienissä 11. ja 12. joulukuuta 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti erityisesti tarvetta torjua kaikentyyppistä rasismia sekä Euroopan unionissa että EU:n ulkopuolella. Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan seuraavaan, Kölnissä pidettävään kokoukseensa mennessä ehdotuksia, jotka koskevat rasismin torjuntaa unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa. Se kehotti myös jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota vastaavien toimenpiteiden toteuttamiseen unionin sisällä. Tässä yhteydessä komissio harkitsee erityisesti henkilöstön koulutuksen osalta mahdollisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on torjua rasistinen toiminta rajatarkastusten yhteydessä. Lopuksi komissio tunnustaa, että rajatarkastuksista vastaavien virkailijoiden tai vapaata liikkuvuutta koskevaa oikeuttaan käyttävien kansalaisten vieraiden kielten taidon puute voi aiheuttaa ongelmia rajatarkastustusten aikana. Komission tietoon ei ole kuitenkaan tullut merkittäviä käytännön ongelmia tässä suhteessa. Tällä hetkellä komissio ei myöskään aio tehdä asiaa koskevia aloitteita.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4107/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen rikkominen: Ison-Britannian osallistuminen Irakin vastaiseen hyökkäykseen Ison-Britannian osallistuminen Irakin vastaiseen sotilasoperaatioon on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.1 artiklan 1 ja 2 kohdan, J.2 artiklan 1 kohdan sekä J.8 artiklan vastainen, koska operaatiosta ei annettu etukäteen minkäänlaisia tietoja eikä käyty mitään neuvotteluja. Voiko komissio sopimusten valvojana vahvistaa tai osoittaa vääräksi edellä mainitun väitteen? Jos se vahvistaa tämän väitteen, mitä se aikoo tehdä asian suhteen? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1999) Komissio katsoo, että neuvosto vastaa pääasiassa tästä kysymyksestä, koska se kuuluu yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) alaan. Komissio, joka osallistuu täysipainoisesti yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan, viittaa unionin Irakia koskevaan julistukseen, joka julkaistiin 9. marraskuuta 1998, ja Itävallan ulkoministerin julistukseen 21. joulukuuta 1998 Itävallan toimiessa unionin puheenjohtajamaana.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3879/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: World Vision Austria -järjestön varojen väärinkäyttö Itävallassa tuli hiljattain ilmi, että huomattava määrä World Vision Austria -avustusjärjestön varoja - yhteensä 15 miljoonaa [scaron]illinkiä - oli käytetty vääriin tarkoituksiin. Koska tapaukseen liittyy sekä Euroopan parlamentin itävaltalainen jäsen että EU:n hankkeelle myöntämiä määrärahoja, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Mitä virallisia suhteita ja yhteyksiä on World Vision Austria -avustusjärjestöllä ja Euroopan unionilla? 2. Onko olemassa avustushankkeita, joita World Vision Austria -järjestö toteuttaa Euroopan unionin nimissä tai yhteistyössä sen kanssa? Jos vastaus on myönteinen, mitä nämä hankkeet ovat? 3. Mikä on avustuksen tarkoitus ja keille avustusta myönnetään? 4. Paljonko määrärahoja avustushankkeille on myönnetty? 5. Tietääkö komissio, onko avustus saapunut perille kohteeseensa ja onko avustustoimien tavoitteet saavutettu? 6. Onko esitetty, että EU:n Bosnian avustushanke olisi annettava World Vision Austria -avustusjärjestön toteutettavaksi? Jos vastaus on myönteinen, kenen toimesta? 7. Minkä itävaltalaisten valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa komissio toimii yhteistyössä toteuttaessaan avustusprojekteja? 8. Miten paljon EU:n varoja käytetään tässä yhteydessä avuntarpeessa olevien henkilöiden auttamiseksi? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1999) Komissio on ryhtynyt toimiin arvoisan parlamentin jäsenen esittämän tapauksen johdosta. Tässä vaiheessa komission käytettävissä ei ole kyseisiä väitteitä vahvistavia tai torjuvia tietoja. Humanitaarisen avun alalla komissio on tehnyt vuosina 1996-1998 World Vision Austrian kanssa kolme sopimusta, joiden yhteismäärä on 1 022 000 euroa. Näiden kolmen sopimuksen tavoitteena on ollut toteuttaa kiireellisesti kunnostamishankkeita entisessä Jugoslaviassa, jotta vähemmistöryhmät voivat palata takaisin Zenica-Dobojn alueelle. Näiden hankkeiden edunsaajina ovat olleet 228 perhettä, joiden talot on kunnostettu, ja Coben peruskoulun ala-asteen 150 oppilasta. Kyseiset kolme hanketta on saatettu loppuun ja ne on pantu täytäntöön tyydyttävästi. Komissio toimii yhteistyössä humanitaarisen avun alalla seuraavien itävaltalaisten valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa: Austrian Help Program, Care Osterreich, Caritas Austria, Österreichisches Hilfswerk International, Itävallan Punainen Risti ja SOS Lapsikylä. Budjettiviranomaisen humanitaariseen apuun myöntämä talousarvio sisältyy budjettikohtaan B7-21 ja sen määrä lisämäärärahoineen oli 475 miljoonaa euroa vuonna 1998.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2843/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Pohjois-Irlannin sianliha-alalle myönnetty tuki Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon Pohjois-Irlannille on myönnetty viimeisen 15 vuoden aikana tukea sianlihan markkinointia ja käsittelyä varten, sekä eritellä EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan antamat avustukset? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1998) Sianliha-alalle Pohjois-Irlannissa myönnetty investointituki >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3391/98

esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle

(17. marraskuuta 1998)

Aihe: Cedefop

Komission jäsen Liikanen ilmoitti kysymykseeni E-2549/98(1) antamassaan vastauksessa, että mitä Cedefopin henkilöstöpolitiikkaan tulee, komissio harjoittaa valvontaa ainoastaan siinä määrin, että sen edustaja kuuluu keskuksen hallintoneuvostoon. Liikanen teki tähän toteamukseen mielenkiintoisen lisäyksen, jonka mukaan henkilöstöhallinnon alalla komission ja (ulkopuolisten) muiden elinten suhteet eivät ole niin virallisia. Tästä huolimatta komissio tukee hajautettujen elinten (Cedefop mukaan lukien) rahoituspyyntöjä Euroopan parlamentin budjettivaliokunnassa ja perustelee niiden tukemisen hyötyjä. Tämän vuoksi on kiinnostavaa, että hyvin arkaluontoinen kaikkien ura-alueiden ja palkkaluokkien henkilöstön nimittämisen tehtävä ("la fonction", kuten Liikanen toteaa vastauksessaan) kuuluu keskuksen johtajalle. Se, että keskuksen johtajalle myönnetään tässä asiassa täysi vastuu, on ristiriidassa sen kanssa, että Liikanen myöntää, että Cedefop ei ole yhtenäistänyt virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia henkilöstösääntöjä koskevia menettelyjään unionin toimielinten mukaiseksi, minkä vuoksi keskukselle annetaan suosituksia henkilöstösääntöjen yhdenmukaistamisen helpottamiseksi. Asia on kaikkiaan hyvin arkaluontoinen ja siitä on keskusteltu toistuvasti Kreikan lehdistössä. Keskuksen työhönotossa ei kuitenkaan näy merkkejä sovellettavien menettelyjen yhtenäistämisestä.

Voisiko komissio ilmoittaa, onko se harkinnut Cedefopin työhönotossa ilmenneitä ongelmia perusteellisesti, mitä päätelmiä se on tehnyt lehdistön väitteistä, joiden mukaan työhönottoon liittyy juonittelua, ja miten se aikoo toimia varmistaakseen, että keskuksen työhönotossa aletaan noudattaa avoimia ja moitteettomia menettelyjä, joilla suojellaan sekä keskusta itseään että sen sijaintikaupungin Thessalonikin mainetta?

Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus

(22. tammikuuta 1999)

Komissiolla ei ole mitään lisättävää kysyjän aikaisempaan kirjalliseen kysymykseen E-2549/98(2) antamaansa vastaukseen.

(1) EYVL C 118, 29.4.1999, s. 92.

(2) EYVL C 118, 29.4.1999, s. 92.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3356/98 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle (30. lokakuuta 1998) Aihe: Hedelmien antibioottiruiskutukset Muun muassa Ruotsin tiedotusvälineissä esitettyjen tietojen mukaan hedelmäviljelmiä ruiskutetaan antibiooteilla tuholaisten ja muiden haittojen torjumiseksi. Tiedämme myös, että liian laajalla antibioottien käytöllä voi olla hyvin vaarallisia vaikutuksia (esimerkiksi vastustuskykyiset bakteerit). Katsooko komissio, että antibioottiruiskutuksia voidaan suositella, ja miten kansalaisten terveys taataan tällaisella ruiskutuksella? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3185/98 ja P-3356/98 (9. joulukuuta 1998) Tietyissä jäsenvaltioissa kasvinsuojeluaineiksi rekisteröityihin antibiootteihin kuuluvat muun muassa kasugamysiini (Kreikka, Espanja ja Alankomaat), streptomysiini (Belgia, Kreikka, Alankomaat, Itävalta), validamysiini (Alankomaat) ja oksitetrasykliini (Kreikka). Yhteisössä nämä aineet arvioidaan kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun direktiivin 91/414/ETY(1) mukaisesti käytössä olevien tehoaineiden uudelleentarkasteluohjelman osana. Mikrobiresistenssin kehittymisestä patogeenisissa mikro-organismeissa on muodostumassa erityisen vakava ongelma. Tieteelliset piirit ja kansalliset ja kansainväliset järjestöt ovat julkaisseet useita samansuuntaisia kertomuksia. Tämän vuoksi komissio on pyytänyt tieteellistä ohjauskomiteaa tutkimaan kysymystä ja sen yhteyttä antibioottien käyttöön ihmisille ja eläimille tarkoitetuissa lääkkeissä, eläinten kasvatuksessa ja kasvinsuojelussa. Tarvittaessa komissio tulee ehdottamaan toimenpiteitä huhtikuussa 1999 valmistuvaksi odottamansa tieteellisen lausunnon perusteella. (1) EYVL L 230, 19.8.1991.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3893/98 esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Tomaattikiintiöt Kuinka komissio aikoo jakaa vuotta 1999 koskevat tomaattikiintiöt kunkin jäsenvaltion antamien tietojen perusteella, kun se tietää, että joidenkin tietojen todenperäisyyttä on aiheellista epäillä? Miten komissio aikoo menetellä, jos kiintiöiden jakamisen tapahduttua ne luvut, johon jakaminen perustui, osoittautuvat vääriksi? Miten jäsenvaltioiden tuottajille korvataan ne menetykset, jotka aiheutuvat tällaisin perustein tehdystä kiintiöiden määräämisestä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 1999) Mitä tulee tietoihin, joita käytettiin perusteena laskettaessa jäsenvaltioiden kiintiöitä markkinointivuodeksi 1999/2000 ja joiden todenperäisyyttä arvoisa parlamentin jäsen epäilee, komissiolla on tiedossaan vain se, että eräässä jäsenvaltiossa on käynnissä oikeudellisia tutkimuksia. Komissio laskee kiintiöt jäsenvaltioiden toimittamien virallisten tietojen perusteella. Sen on käytettävä näitä tietoja, jollei niistä esitetä täsmällistä ja kiistämätöntä (etenkin oikeudellista) huomautusta. Mikäli arvoisan parlamentin jäsenen hallussa on tällaisia tietoja, häntä pyydetään toimittamaan ne komissiolle.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3571/98 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: EU-tuki juoksukilpailuissa käytettävien koirien (greyhounds) kasvattamiseen Useissa lehtiartikkeleissa on kiinnitetty huomiota nk. greyhoundsien julmaan kohteluun. Artikkeleista käy ilmi, että koiria, joiden ei enää katsota kelpaavan juoksukilpailuihin, kohdellaan hyvin julmasti. Allekirjoittaneen saamien tietojen mukaan juoksukilpailuihin tarkoitettujen koirien kasvattamiseen voi saada EU-tukea maatalouden tukirahastosta. Tietääkö komissio juoksukilpailuissa käytettäviin koiriin kohdistuvista julmuuksista, ja mihin johtopäätöksiin komissio on päätynyt, kun on kyse mahdollisuuksista vastedes jakaa EU-tukea tämän tyyppisten koirien kasvattamiseen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Komissio on tietoinen vinttikoirakilpailuissa käytettävien koirien huonoa kohtelua käsittelevistä lehtikirjoituksista. Yhteisö ei nykyään anna minkäänlaista tukea vinttikoirien kasvatukseen.