ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1701/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeusjärjestön puheenjohtajan murhayritys Ankarassa Toukokuun 12. päivänä 1998 Turkin ihmisoikeusjärjestön puheenjohtajaa A. Birdalia ammuttiin hänen toimistossaan Ankarassa, ja hänet vietiin Turkin pääkaupungissa sijaitsevaan sairaalaan vakavassa tilassa. Birdal on yksi sinnikkäimmistä demokraattisten vapauksien puolesta työskentelevistä aktivisteista maassaan ja Turkin viranomaisia ovat toistuvasti häirinneet hänen näkemyksensä ihmisoikeuksista tässä maassa. Haluaisin kuulla Euroopan komission virallisen näkemyksen tästä asiasta, joka osoittaa selvästi, että pelko ja terrorismi kukoistavat edelleen Turkissa, maassa, joka haluaa liittyä EU:n jäseneksi, vaikka samaan aikaan demokraattisten vapauksien puolesta työskenteleviä aktivisteja pahoinpidellään raa'asti ja uhataan jopa hengen menetyksellä. Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Komissio otti tyrmistyneenä ja kauhistuneena vastaan tiedon Akin Birdaliin 12. toukokuuta 1998 kohdistuneesta murhayrityksestä ja on tuominnut kyseisen raukkamaisen teon. Komissio yhtyy täysin puheenjohtajamaan Euroopan unionin puolesta asiasta 13. toukokuuta 1998 antamaan julistukseen. Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistutti yhteisön ja Turkin suhteiden yleisen kehyksen osalta, että Turkin yhteyksien vahvistamiseen yhteisöön päin kuuluu myös niiden poliittisten uudistusten jatkaminen, joihin maa on sitoutunut, erityisesti ihmisoikeuksia koskevien normien ja käytäntöjen lähentäminen yhteisössä voimassa oleviin vastaaviin normeihin ja käytäntöihin, sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu. Komissio aikoo jatkossakin ilmoittaa turkkilaisille neuvottelukumppaneilleen Euroopan unionin olevan huolestunut näiden kysymysten takia.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1679/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Phare-varojen käyttö Liettuassa Koulutusyhteistyö on yksi tärkeimpiä ruohonjuuritason yhteistyömuotoja unionin ja unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden välillä. Siksi kysynkin komissiolta, kuinka paljon ja kuinka suuri osuus Liettualle osoitetuista Phare-varoista on vuonna 1997 kohdistettu tähän tarkoitukseen.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1366/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Nollapäästöjä koskeva tutkimusaloite Nollapäästöjä koskevan tutkimusaloitteen (Zero Emissions Research Initiative ZERI) säätiön tarkoituksena on laatia kestävään sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen perustuvia yhteisiä strategioita ja teollisuuden toimintalinjoja. Mitä ohjelmia komissiolla jo on tällä alalla ja miltä osin ne menevät päällekkäin ZERI-säätiön työn kanssa?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1361/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (27. huhtikuuta 1998) Aihe: Britannian vakuutusvero Asetuksella vuonna 1997 korotettu Britannian vakuutusvero vääristää vakavalla tavalla kilpailua ja näyttää olevan ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa, koska verotuskäytäntö syrjii autovakuutuksia ja teollisuuden sähkönhankintaa. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt, tai aikooko se ryhtyä toimiin varmistaakseen, että Britannian hallitus kunnioittaa EY:n kuudennen direktiivin 33 artiklaa ja lakkauttaa erityisesti korotetun vakuutusveron, ja aikooko komissio näiden toimien puitteissa vastata valituksiin, jotka Britannian teollisuudenalat ovat tehneet kesäkuusta joulukuuhun 1996? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 1998) Komissio on saanut valituksia matkatoimistoihin ja sähkölaitteiden jälleenmyyjiin kohdistuvasta korotetusta vakuutusverosta. Komissio on ollut yhteydessä Britannian viranomaisiin ja tutkii edelleen valikoivan vakuutusverokannan yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan kanssa. Kysymykseen vakuutusveron yhteensopivuudesta jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) kanssa, on todettava, että vero ei näytä kuuluvan 33 artiklassa kiellettyihin veroihin. Itse asiassa säännöksellä annetaan jäsenvaltioille selvästi mahdollisuus ottaa käyttöön tai pysyttää voimassa vakuutussopimuksia koskevia veroja. (1) EYVL L 145, 13.6.1977.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2380/98 esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Alustavien tutkimusten keston pidentämiseen liittyvät vakavat rikkomukset Avellinon (Italia) yleisen syyttäjän virastossa tapahtuneen, Enrica Romanon kuolemansyyn vahvistamiseen liittyvän oikeuskäsittelyn alustavissa tutkimuksissa on ilmennyt vakavia rikkomuksia, jotka koskevat yleisen syyttäjän alustavien tutkimusten keston mielivaltaista laskemistapaa. Konkreettisesti rikkomuksissa on ollut kyse toistuvista vaatimuksista (liitteen numeroon 71 asti) lopettaa asian käsittely, joiden seurauksena aika, joka olisi voitu käyttää hyödyllisesti lisätutkimuksiin, lyheni. Tämä mielivaltainen toiminta aiheutti kantajille epäoikeudenmukaista ja luvattoman suurta vahinkoa. Käsittelyn kohtuuttoman pitkä aika itse asiassa rikkoi kansainvälisessä oikeudessa, perustuslaeissa ja kaikkien jäsenvaltioiden oikeuskäytännöissä heille myönnettyä perusoikeutta puolustaa itseään. Lisäksi tämän voidaan katsoa olleen vastoin Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklaa, jossa määrätään, että jokaisella on oikeus "kohtuullisen ajan kuluessa" oikeudenkäyntiin. Aikarajoitukset, jotka liittyvät puolustuksen oikeuteen toimia, eivät saa koskaan johtaa kantajien asianmukaisen puolustuksen epäämiseen tai estämiseen. Voiko komissio edellä esitetyn perusteella kertoa, 1. miten se aikoo toimia sen vahvistamiseksi, että edellä mainitut oikeutta "kohtuullisen ajan kuluessa" käytävää oikeudenkäyntiä koskevat rikkomukset ovat tapahtuneet? 2. mihin toimiin se aikoo ryhtyä sen estämiseksi, että yleiset syyttäjät toimivat rikosoikeudenkäynneissä täysin mielivaltaisesti loukaten perusihmisoikeuksia tavalla, jota ei voida hyväksyä? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komissio pitää ihmisoikeuksien kunnioittamista kaikkialla maailmassa erittäin tärkeänä. Perustamissopimuksissa ei ole kuitenkaan annettu unionille yleistä toimivaltaa varmistaa perusoikeuksien kunnioittaminen. Sillä on toimivaltaa kyseisessä asiassa ainoastaan yhteisön oikeuden, joka perustuu perusoikeuksien kunnioittamiseen, soveltamisen alalla. Komissio haluaa palauttaa mieleen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien seikkojen osalta, että kunkin jäsenvaltion sisäiset muutoksenhakukeinot sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyllä Euroopan neuvoston yleissopimuksella toteutetut ulkoiset järjestelmät varmistavat laajalti ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen jäsenvaltioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1087/98

esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) komissiolle

(7. huhtikuuta 1998)

Aihe: Palkaton kotityö

Euroopan unionin jäsenvaltiot laativat parhaillaan ehdotuksia siitä, millä tavoin pimeä työ voitaisiin ottaa huomioon tilastoissa. Tässä yhteydessä keskustellaan myös siitä, sisällytetäänkö palkaton kotityö bruttokansantuotteeseen vai ei. Voiko komissio edellä mainittu huomioon ottaen vastata seuraaviin kysymyksiin:

1. Korottaisiko palkattoman kotityön sisällyttäminen bruttokansantuotteeseen jäsenvaltioiden bruttokansantuotetta?

2. Jos korottaisi, niin kuinka paljon? Jos ei korottaisi, niin miksi ei?

3. Koska arvonlisäveroista, tulleista ja maataloudesta saatavat tulot eivät enää riitä Euroopan unionin menojen kattamiseen, yhä suurempi osa jäsenvaltioille lankeavista rahoitusosuuksista tulee BKT:n perusteella suoritettavista maksuista. Siinä tapauksessa, että palkaton kotityö sisällytetään bruttokansantuotteeseen, voidaanko olettaa, että jäsenvaltioiden osuus Euroopan unionin rahoituksesta suurenee?

4. Jos voidaan, minkä verran jäsenvaltioiden rahoitusosuus suurenisi? Jos ei voida, niin miksi ei?

5. Miten tämä vaikuttaisi Euroopan unionin talousarvioon?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus

(2. kesäkuuta 1998)

Kotitalouksien tuottamien, palkattomien kotitalouspalvelujen sisällyttäminen kansantalouden tilinpidon yleiseen järjestelmään kasvattaisi bruttokansantuloa (BKTL). Kansantalouden tilinpidon laadinta perustuu kahteen järjestelmään, EKT 79:ään(1) (toinen painos) ja EKT 95:een, josta säädetään Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 2223/96(2). Kummassakaan järjestelmässä tuotantoon eikä näin myöskään bruttokansantuloon sisällytetä niitä kotitalouspalveluja eikä henkilökohtaisia palveluja, jotka tuotetaan ja kulutetaan samassa kotitaloudessa (poikkeuksena ovat palkatun kotitaloushenkilöstön työ ja omistusasuminen) (EKT 79: 272, 312, 318 ja EKT 95: 3.09). Uudistetuissa maailmanlaajuisissa kansantalouden tilinpito-ohjeissa vuodelta 1993 (SNA 1993)(3) tuotannon käsitteeseen ei myöskään sisällytetä kotitalouspalveluja eikä henkilökohtaisia palveluja, jotka tuotetaan ja kulutetaan samassa kotitaloudessa (SNA 1993: 6.19, 6.23).

Virallisia tietoja, joiden perusteella parlamentin jäsenen esittämän kirjallisen kysymyksen kohtiin 2, 3, 4, ja 5 voitaisiin vastata, ei tämän vuoksi ole saatavilla yhteisönlaajuisella eikä maailmanlaajuisella tasolla.

(1) Euroopan koottujen tilien järjestelmä.

(2) EYVL L 310, 30.11.1996.

(3) System of national accounts 1993. Commission of the EC, IMF, OECD, UN, World Bank 1993.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1834/98 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE) komissiolle (12. kesäkuuta 1998) Aihe: Muiden kuin kasvatettujen eläinten käyttäminen tutkimukseen Belgiassa Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin direktiivin 86/609/ETY(1) säännösten toteuttamisesta Belgiassa? 1. Näyttää siltä, että muiden kuin kasvatettujen eläinten käyttö tutkimustarkoituksiin on Belgiassa yleistä. Direktiivin 86/609/ETY mukaan (19 artiklan 4 kohta ja 21 artikla) tällaisen käytön pitäisi olla pikemminkin poikkeus kuin sääntö. Katsooko komissio, että direktiiviä toteutetaan Belgiassa asianmukaisella tavalla? 2. Onko Belgia ilmoittanut komissiolle, mistä Belgiassa tällä hetkellä tutkimukseen käytettävät koirat ja kissat ovat peräisin? 3. Britannian eläinkokeiden vastaisen unionin (BUAV) mukaan eläimiä pidetään belgialaisissa laboratorioissa erittäin huonoissa oloissa. Onko Belgian hallitus antanut Euroopan komissiolle todisteita olojen parantumisesta ja direktiivin vaatimusten täyttämisestä? 4. Vaikka komissio nyt tutkiikin valitusta 97/3479, valituksen kohteena olevien belgialaisten laboratorioiden vastaisiin toimiin ei näytä ryhdytyn. Ovatko tähänastiset toimet komission mielestä riittäviä? (1) EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0734/98 komissiolle esittäjä(t): Paul Lannoye (V) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Luonnonmukaisesta viljelystä annettavien todistusten peruuttaminen Auden ja Itä-Pyreneiden hallintoalueilla (Ranska) Vuodesta 1994 lähtien Ranskan maatalousministeriön ja eräiden lääninhallitusten antamat määräykset ovat velvoittaneet kaikki Auden ja Itä-Pyreneiden hallintoalueiden viininviljelijät käsittelemään kaikki viiniköynnöksensä ennaltaehkäisevästi "Flavescence Doréen tautia" vastaan synteettisesti valmistetuilla kemiallisilla hyönteismyrkyillä. Velvoite koskee myös luonnonmukaista viljelyä harjoittavia viininviljelijöitä. Jotkut luonnonmukaista viljelyä harjoittavat viljelijät ovat kieltäytyneet tästä ennaltaehkäisevästä käsittelystä, koska heidän palstoillaan ei esiinny Flavescence Doréen tautia. Tästä syystä D.G.A.L. (maatalousministeriö) on päättänyt kieltää "Ecocert"-valvontaelintä antamasta todistuksia luonnonmukaisesta viljelystä kyseisten viljelijöiden viinitarhoille huolimatta siitä, että nämä viinitilat ovat Ecocertin tekemien selvitysten mukaan täysin luonnonmukaista tuotantotapaa koskevan asetuksen N:o 2092/91/ETY (1) määräysten mukaisia. Kyseiset viininviljelijät eivät ole enää voineet käyttää lainkaan luonnonmukaiseen tuotantotapaan viittaavia merkintöjä. Luonnonmukaisen viljelyn osoittavan laatumerkin peruuttaminen vaikuttaa täysin asetuksen 2092/91/ETY 9 artiklan 2 kohdan ja 12 artiklan määräysten vastaiselta. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo nyt ryhtyä, jotta kyseiset viininviljelijät saisivat takaisin oikeuden käyttää todistusta luonnonmukaisesta viljelystä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian. (1) EYVL L 198, 22.7.1991, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1741/98

esittäjä(t): Mary Banotti (PPE) komissiolle

(5. kesäkuuta 1998)

Aihe: Ajokortteja koskeva direktiivi 91/439/ETY

Ajokortteja koskevassa direktiivissä 91/439/ETY(1) todetaan, että epileptikon taudin tila on otettava huomioon ajokorttia myönnettäessä tai uusittaessa. Direktiivissä mainittu suuntaviiva on kaksi vuotta ilman epileptistä kohtausta.

Voiko komissio selittää, miksi käytetty ajanjakso on kaksi vuotta?

Onko komissio tietoinen, että Britanniassa ajokortin myöntämiseen tai uusimiseen tarvittava ajanjakso on yksi vuosi?

Jos on, onko komissio tietoinen lääketieteen kehittymisestä siten, että Britannian lainsäädännössä on otettu käyttöön kahdentoista kuukauden ajanjakso?

Direktiivissä mainittu kahden vuoden ajanjakso vaikuttaa pelkältä suositukselta. Eikö sitä voisi muuttaa vastaamaan Britanniassa käytettyjä suuntaviivoja?

Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus

(15. heinäkuuta 1998)

Määräykset, jotka koskevat ajokortin antamista tai uudistamista epilepsiaa poteville henkilöille, on annettu ajokortteja koskevan neuvoston direktiivin 91/439/ETY(2) liitteen III 12 kohdassa.

Mainitun liitteen 12.2 kohdassa määrätään, että ryhmän 2 ajokorttia (tavarankuljetusajoneuvot ja linja-autot) ei saa antaa eikä uudistaa hakijoille tai kuljettajille, jotka saavat tai voivat saada epileptisia kohtauksia tai muita äkillisiä tajunnan tilan häiriöitä. Sen sijaan ryhmän 1 (moottoripyörät ja henkilöautot) ajokortti voidaan antaa, jos antamiselle asetetut ehdot täyttyvät. Asia riippuu muun muassa epilepsian etenemisestä (kohta 12.1).

Komissio otti tämän ehdotuksen laatimisessa huomioon lääketieteen asiantuntijoiden suosituksen. Koska epilepsiaa on monta erilaista tyyppiä, tätä asiaa 1980-luvun lopulla käsitelleet lääketieteen asiantuntijat katsoivat, että ei pitäisi määrätä mitään täsmällistä pituutta jaksolle, jonka aikana kohtauksia ei saa esiintyä. Sen vuoksi direktiivi on ohjeellinen: "esimerkiksi ei kohtauksia kahden viimeisen vuoden aikana".

Ajokorttikomitea, joka perustettiin 2. kesäkuuta 1997 annetulla direktiivillä 97/26/EY(3) (jolla muutettiin direktiiviä 91/439/ETY), käsitteli mainittua aihetta tarkoituksenaan yhdenmukaistaa vaadittu ajanjakso, jonka aikana kohtauksia ei saa esiintyä. Vaikka jäsenvaltioiden määräämä ajanjakso yleensä oli kuudesta kuukaudesta kahteen vuoteen, tiettyjen erityisten epilepsiatyyppien osalta se on jopa viiden vuoden pituinen.

Näin ollen on ilmeistä, että syyt olla tarkentamatta määrättyä ajanjaksoa eivät ole muuttuneet.

(1) EYVL L 237, 24.8.1991, s. 1.

(2) EYVL L 237, 24.8.1991.

(3) EYVL L 150, 7.6.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1653/98

esittäjä(t): Guido Podestà (PPE) komissiolle

(29. toukokuuta 1998)

Aihe: Italian uusi, yli 2 000 m2 kokoisille liikehuoneistoille myönnettäviä lupia koskeva lainsäädäntö, siirtymäajan säännökset ja säännökset kilpailusta ja vapaasta liikkuvuudesta yhtenäismarkkinoilla

Italian hallitus teki 16. tammikuuta 1998 annetulla lainsäädännöllisellä asetuksella kauppaoikeuteen muutoksia, joilla on seurauksia vähittäismyynti- ja tukkukaupalle. Siirtymäajan säännöksiin (25 artiklan 3 ja 4 kohta) sisältyy erityisesti kolme erilaista lupa-anomusjärjestelmää, joita sovelletaan yli 2 000 m2 kokoisiin liikehuoneistoihin. Hakemuksista, jotka on jätetty paikallisviranomaisille ennen 16. tammikuuta 1998 ja jotka on "jo välitetty alueneuvostolle", on tehtävä päätös 180 päivän kuluessa. Muut hakemukset ja kyseisen päivämäärän jälkeen jätetyt hakemukset julistetaan rauenneiksi.

Uudet säännökset asettavat ilmeisellä ja perusteettomalla tavalla eriarvoiseen asemaan sellaiset hakijat, joiden hakemus on "välitetty" ennen määräaikaa, ja ne, jotka eivät ole olleet yhtä onnekkaita, ilman että hakijan toimimista hyvässä uskossa olisi otettu millään tavoin huomioon.

Katsooko komissio, että kyseiset säännökset ovat yhdenmukaisia kilpailusäännösten kanssa?

Mikä on komission näkemys niiden yhdenmukaisuudesta yhtenäismarkkinoiden kanssa?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(20. heinäkuuta 1998)

Italiassa on otettu käyttöön 18. tammikuuta 1998 annetulla asetuksella uusi kauppojen aukioloa koskeva lupajärjestelmä. Siten uusi lainsäädäntö korvaa 11. kesäkuuta 1971 säädetyn Italian lain n:o 426. Tuomioistuin antoi 17. lokakuuta 1995 laista tuomion asioissa, joista pyydetään ennakkoratkaisua Dip/Lidl (C-140/94, C-141/94 ja C-142/94). Tässä yhteydessä tuomioistuin torjui kilpailua ja sisämarkkinoita koskevien säännösten soveltamisen Italian lainsäädäntöön.

Verrattaessa vapaammasta kauppojen aukiolojärjestelmästä annettua asetusta aiempaan lainsäädäntöön käy ilmi, että uudessa asetuksessa ei ole sellaisia uusia elementtejä, joihin vedoten voitaisiin muuttaa tuomioistuimen edellä mainitussa tuomiossa esittämää yhteisön oikeuden analyysiä. Se seikka, että tietyt kauppojen aukiolohakemukset on esitettävä uudestaan, kuuluu jäsenvaltion omien säädösten soveltamisalaan.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1649/98 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Työelämän stressi ja sen seuraukset Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön 15:ssä EU:n jäsenvaltiossa tekemän tuoreen tutkimuksen mukaan useampi kuin yksi kolmesta eurooppalaisesta kärsii työnsä aiheuttamasta stressistä. Tutkimuksen johtopäätösten mukaan tämä ilmiö lisääntyy tasaisesti ja koskettaa hyvin usein eurooppalaisia työntekijöitä, sillä 9-12 % miehistä ja 9-11 % naisista EU:ssa ovat alttiina ankaralle stressille suurimman osan työajastaan. Tämä vahingoittaa vakavasti heidän terveyttään ja luovuuttaan. Euroopan komissiolta kysytään, millä tavoin se aikoo puuttua asiaan ja mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa ongelman hoitamiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 1998) Yhdeksi työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön ohjelman (1996-2000) päätavoitteiksi valittiin sen määrittäminen, millaisia toimia yhteisön tasolla tarvitaan työn aiheuttaman stressin ehkäisemiseksi. Tämä päätös perustui osittain vuonna 1994 komission puolesta tehtyyn tutkimukseen, joka koski toimivien ohjeiden laatimista työn aiheuttamaa stressiä varten. Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitea on tutkinut aihetta, ja komitean kertomuksen sisältämät suositukset muodostavat arvokkaan perustan komission tuleville toimille. Komissio aikoo vuonna 1998 jatkaa neuvoa-antavan komitean kertomukseen perustuvaa työtä yhdessä Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön kanssa.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1727/98 esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Jalkineiden viennin kasvu Vietnamista EU:hun Euroopan yhteisö määräsi lokakuussa 1997 polkumyynninvastaisista tulleista tiettyjen Kiinasta peräisin olevien kangasjalkineiden tuonnille ja helmikuussa 1998 nahka- ja muovijalkineiden tuonnille. Petostentorjunnasta vastaavat komission yksiköt toteuttavat parhaillaan tutkimusta Vietnamissa, johtuuko jalkineiden viennin kasvu maasta EU:hun polkumyynninvastaisten tullien kiertämisestä. Voiko komissio sanoa, mitkä ovat ensimmäiset tulokset tutkimuksesta? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) Komissio tutkii läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Vietnamin viranomaisten kanssa yhteisöön tuotuja kenkäeriä, jotka on ilmoitettu Vietnamista peräisin oleviksi ja joihin liittyvät yleisen tullietujärjestelmän alkuperää todistavat lomakkeet A on ilmoitetttu Vietnamissa täytetyiksi. Tutkimukset jatkuvat. Ei ole siis mahdollista tässä vaiheessa todeta, että Kiinasta peräisin olevien kenkäerien alkuperää olisi väärennetty, esimerkiksi vietnamilaiseksi, polkumyyntitullien kiertämistarkoituksessa.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1673/98 esittäjä(t): Angela Billingham (PSE) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: Satelliittilähetysten vastaanottoon tarvittava kortti Ruotsissa kotipaikkaa pitävä yhtiö Viasat on kieltäytynyt antamasta satelliittilähetysten vastaanottoon tarvittavaa korttia vaalipiirini asukkaalle sillä perusteella, että kyseinen henkilö asuu Skandinavian ulkopuolella ja yhtiöllä on lähetysoikeudet vain Skandinaviassa. Voisiko Euroopan komissio tutkia, onko kyseessä perustamissopimuksen rikkominen, kun näin luodaan palvelujen vapaan liikkuvuuden este? Voisiko Euroopan komissio tutkia, voiko kyseessä olla epäreilu kilpailu? Viasat on nimittäin tehnyt muiden televisio- ja elokuvayhtiöiden kanssa sopimuksia, jotka perustuvat yksinoikeuksiin tietyillä maantieteellisillä alueilla. Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että joidenkin satelliittilähetyspalveluiden vastaanottaminen yhteisön alueella on rajoitettua syistä, jotka liittyvät ohjelmien lähettäjien ja tuottajien välisiin sopimusjärjestelyihin. Komissio tutkii parhaillaan joitakin näistä tapauksista yhteisön lainsäädännön kannalta, ja yleisemmin tätä koskevassa ad hoc-tutkimuksessa.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1872/98 esittäjä(t): Mair Morgan (PSE) komissiolle (8. kesäkuuta 1998) Aihe: Euroopan komission alueilla olevat toimistot Voiko komissio selventää Euroopan komission alueilla olevien toimistojen tehtävää? Onko niiden velvollisuutena tiedottaminen sekä tiedon kerääminen? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) Komission edustustojen tehtävä on kuvattu tiedotustoimistojen tehtäviä ja organisaatiota käsittelevässä tiedonannossa(1) ja sittemmin aihetta koskevassa välikertomuksessa(2) sekä tiedottamisstrategiaa koskevassa asiakirjassa(3). Edustustoilla on edelleenkin ensisijainen tiedottamisvastuu jäsenvaltion väestön kaikille kerroksille, mutta ne ovat lisääntyvässä määrin siirtämässä suuren yleisön tiedottamista valvomilleen yhteistyökumppaneille ja yhdyssideorganisaatioille. Viimeksi mainitut tuntevat hyvin kansalaisten tarpeet ja voivat tarjota käyttäjäystävällistä tiedottamista alueellisella ja paikallisella tasolla. Edustustot voivat näin keskittyä suuntaamaan erityistietoa mielipidevaikuttajille, kuten poliitikoille ja medialle, ja raportoimaan jäsenvaltioissa tapahtuvasta komissiota kiinnostavasta kehityksestä Brysseliin. Tämä politiikka koskee niin edustustoja kuin aluetoimistoja. Siksi vastaus kysymyksen jälkiosaan on myöntävä. (1) SEC(89) 662. (2) SEC(90) 1646. (3) SEC(94) 80.