ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3666/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Moskovskij Festival -säiliöalukselle sattunut haitallinen tapahtuma.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3666/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (18. joulukuuta 2002) Aihe: Moskovskij Festival -säiliöalukselle sattunut haitallinen tapahtuma Marraskuun viimeisenä viikonloppuna espanjalaiset ja portugalilaiset sota-alukset saattoivat yksirunkoista säiliöalusta Moskovskij Festivalia, joka on rakennettu vuonna 1985 ja kulkee Maltan lipun alla, sen kulkiessa Gibraltarin salmen läpi 200 merimailin vyöhykkeen ulkopuolella. Tämä toimenpide johtui siitä, että Ranska, Espanja ja Portugali haluavat kieltää yksirunkoisten säiliöalusten tulon aluevesilleen. Moskovskij Festival oli kuitenkin läpäissyt menestyksellisesti perinpohjaisen tarkastuksen 30. lokakuuta kuluvana vuonna Santa Cruzissa, Teneriffalla, Espanjassa! Aikooko komissio siis ryhtyä toimenpiteisiin tätä kolmen Euroopan unionin jäsenvaltion yksipuolisesti tekemää päätöstä vastaan, joka rikkoo merkittävällä tavalla yhteisön lainsäädäntöä ja samalla on sen vastainen tottelemattomuuden ele? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3666/02 ja E-3667/02 (10. helmikuuta 2003) Komissio esitti 3. joulukuuta 2002 antamassaan tiedonannossa(1) olevansa huolissaan aluksista, jotka jo nyt välttelevät unionin satamia kiertääkseen tarkastukset, mutta jotka kuitenkin liikennöivät laajasti Euroopan rannikoilla myös jäsenvaltioiden aluevesillä ja talousvyöhykkeillä. Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita toimimaan tässä asiassa koordinoidusta, jotta voidaan suunnitella erilaisia tapoja suojella rannikkovesiä sekä aluevesiä ja talousvyöhykkeitä laivoilta, jotka aiheuttavat uhan meriympäristölle. Jäsenvaltioiden on voitava puolustaa rannikkoaluettaan uhalta, jonka muodostavat selvästi vaatimusten vastaiset, suuren ympäristövaaran aiheuttavat alukset. Näin ollen komissio aikoo tehdä aloitteen kansainvälisen merioikeusyleissopimuksen tarkistamisesta, kuten se ilmoitti 3. joulukuuta 2002 antamassaan tiedonannossa. Liikenneneuvosto hyväksyi suunnitelmat yksimielisesti 6. joulukuuta 2002 pitämässään kokouksessa ja ilmoitti lisäksi haluavansa, että raskaita polttoöljyjä kuljettavien yksirunkoisten säiliöalusten pääsy unionin satamiin kielletään. Komissio antoikin 20. joulukuuta 2002 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi(2), jonka tarkoituksena on kieltää raskasöljyjen kuljettaminen yksirunkoisilla öljysäiliöaluksilla unionin satamista ja satamiin sekä lyhentää Erika I -paketin toimenpiteenä asetettua aikataulua yksirunkoisten öljysäiliöalusten poistamiseksi käytöstä. Komissio on pyytänyt parlamenttia ja neuvostoa käsittelemään asiakirjan kiireellisesti, jotta se voitaisiin hyväksyä liikenneneuvoston kokouksessa 27. maaliskuuta 2003. (1) KOM(2002) 681 lopullinen. (2) KOM(2002) 780.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3833/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Maatalouden eläkejärjestelmä.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3833/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (9. tammikuuta 2003) Aihe: Maatalouden eläkejärjestelmä 1. Miksi indeksointiperiaate ei sisälly vanhaan eikä nykyiseen maatalouden varhaiseläkejärjestelmään? 2. Onko komissio samaa mieltä siitä, että järjestelmään vuonna 1994 liittyneille maanviljelijöille tällä hetkellä maksettavien eläkkeiden rahallinen arvo on huomattavasti laskenut ja että monet iäkkäät maanviljelijät ovat indeksoinnin puuttumisen vuoksi haluttomia luovuttamaan ohjakset nuoremmilleen, joiden tuottavuus ja koulutus on kuitenkin korkeampi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 2003) Neuvoston vanhassa asetuksessa (ETY) N:o 2079/92(1) tai nykyisin voimassa olevassa lainsäädännössä, eli neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999(2), ei ole estettä varhaiseläketukijärjestelmien indeksoinnille. Jos jäsenvaltio haluaa ottaa indeksoinnin käyttöön maaseudun kehittämisohjelmassaan taatakseen edunsaajalle saman reaalimääräisen tulotason koko ohjelmakauden ajaksi, se voi tehdä sen edellyttäen, että asetuksessa vahvistettuja tukien enimmäismääriä noudatetaan. Lisäksi on huomattava, että uuden asetuksen (EY) N:o 1257/1999 myötä varhaiseläketuen taloudelliset ehdot ovat muuttuneet paljon houkuttelevammiksi. Enimmäismääriä, joita jäsenvaltiot voivat myöntää edellä mainittuun järjestelmään kuuluville edunsaajille, on tuntuvasti korotettu aikaisempaan lainsäädäntöön verrattuna (10 000 eurosta 15 000 euroon luopujaa kohti vuodessa). Varhaiseläketuen kokonaiskestoaikaa on pidennetty 10 vuodesta 15 vuoteen, ja nykyisen lainsäädännön mukaan luopuja voi saada korvausta 75 vuoden ikään asti (vanhan lainsäädännön mukaan 70 vuoden ikään asti). Asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 annetaan myös mahdollisuus kaksinkertaistaa vuotuiset enimmäismäärät sillä ehdolla, että luopujaa kohti 150 000 euroksi vahvistettua kokonaisenimmäismäärää ei ylitetä. Maatalouden varhaiseläketukitoimet tarkistetaan muiden maaseudun kehittämistoimien tavoin seuraavaksi vuoden 2006 jälkeen alkavaksi kaudeksi. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2079/92, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, maatalouden varhaiseläketukea koskevasta yhteisön järjestelmästä, EYVL L 215, 30.7.1992. (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta, EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3005/02 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle. Euroopan laivanrakennusala.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0059 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3005/02 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle (23. lokakuuta 2002) Aihe: Euroopan laivanrakennusala 1. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä joidenkin jäsenvaltioiden laivanrakennusalan hyväksi toteuttamien eri rahoitustoimien vuoksi? 2. Missä määrin tällainen tilanne vääristää kilpailua Euroopan laivanrakennusalalla? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 2002) 1. Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1540/98(1), jäljempänä laivanrakennusasetus, säädetään edellytyksistä, joiden täyttyessä laivanrakennusteollisuuden tuki voidaan hyväksyä. Sääntöjen tarkoituksena on vähentää kilpailun vääristymistä yhteisössä. Jos jäsenvaltio haluaa myöntää tukea laivanrakennusteollisuudelle, sen on ensin ilmoitettava tuesta komissiolle hyväksyntää varten. Koska laivanrakennusasetuksessa säädetään muiden valtiontukisääntöjen tapaan tuen enimmäisrajoista, on mahdollista, että eräät jäsenvaltiot myöntävät sallittua määrää vähemmän tukea tai eivät myönnä tukea lainkaan. Tämä on tavallista ja täysin yhteisön valtiontukipolitiikan mukaista. 2. Jos komissio on hyväksynyt tuen laivanrakennusasetuksen perusteella ja tuki on myönnetty sen mukaisesti ja komission mahdollisesti asettamia edellytyksiä on noudatettu, komissio katsoo, että tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. (1) EYVL L 202, 18.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3119/02 esittäjä(t): Geoffrey Van Orden (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin tuki Kreikan oikeus- ja vankilalaitokselle.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0069 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3119/02 esittäjä(t): Geoffrey Van Orden (PPE-DE) komissiolle (24. lokakuuta 2002) Aihe: Euroopan unionin tuki Kreikan oikeus- ja vankilalaitokselle Onko Euroopan unioni myöntänyt Kreikan viranomaisille varoja Kreikan oikeus- ja vankilalaitoksen tukemiseksi, ja jos on, niin voisiko komissio antaa asiasta yksityiskohtaisia tietoja? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2002) Yhteisö ei rahoita suoraan parlamentin jäsenen mainitsemien palveluiden perustamista jäsenvaltioissa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisten, erityisesti oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa (Grotius) ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa (Falcone) edistävien yhteistyöohjelmien puitteissa komissio on rahoittanut hankkeita, joita koskeva luettelo lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Kreikan yhteisötukikehyksessä kaudella 20002006, erityisesti tietoyhteiskuntaa koskevan toimenpideohjelman mukaisessa toimenpidekokonaisuudessa, joka koskee julkisten palveluiden sähköistä hallintoa (unionin osuus: 271 miljoonaa euroa tai 75 prosenttia toimenpidekokonaisuuden julkisista menoista), määrätään hankkeiden tukemisesta muun muassa oikeusalalla. Tätä toimenpidekokonaisuutta voidaan käyttää erityisesti Kreikan oikeusministeriön palveluiden, kuten rikosrekisterin ja rikollisuutta koskevien tilastojen, parantamiseen. Vaikka Kreikan viranomaiset ovat tehneet ehdotuspyynnön, edellä mainitun ohjelman hallintoviranomaiset eivät vielä ole saaneet hankkeita koskevia ehdotuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3639/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Tuki Toscanalle.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0121 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3639/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (17. joulukuuta 2002) Aihe: Tuki Toscanalle Voiko komissio vahvistaa, että Toscanalle on ajanjaksolle 20022006 myönnetty 322 miljoonaa euroa pk-yritysten perustamiseksi? Onko komissio perillä kaikkien näiden varojen käytöstä? Onko komissio tietoinen, että Crosetton lähelle ollaan rakentamassa suurta vaahtomuovitehdasta tämän rahoituksen turvin? On huolestuttavaa, että tehdasta rakentavan toiselta alueelta peräisin olevan yrityksen ei pitäisi edes olla oikeutettu tällaiseen EU-tukeen ja että maiden pakkolunastus paikallisilta asukkailta oli siis laiton toimenpide (pakkolunastuksen ainoa peruste oli EU-rahoituksen saaminen tehdashankkeelle). Voiko komissio hälventää näitä epäluuloja? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 2003) Komissio hyväksyi 27. syyskuuta 2001(1) tehdyllä päätöksellä Toscanan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan kaudeksi 20002006. Sen määrärahat ovat 1 113,57 miljoonaa euroa. Yhteisön tuki tähän ohjelmaan on 322,5 miljoonaa euroa. Toscanan yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kuuluu 27 toimenpidettä, joista ainoastaan kuuden voidaan katsoa kohdistuvan suoraan pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Näihin kuuteen toimenpiteeseen sisältyy yhteensä 366,07 miljoonan euron suuruiset investoinnit. Yhteisön osuus niistä on 87,18 miljoonaa euroa eli 23,82 % investointien kustannuksista. On syytä täsmentää, että komissio hyväksyy yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, mutta hankkeiden valinta kuuluu yksinomaisesti alueille. Komissio saa tietoa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan varojen käytöstä kansallisen, alueellisen ja paikallisen seurantajärjestelmän kautta. Lisäksi vuosittain laaditaan täytäntöönpanokertomus, ja komissio saa kahdesti vuodessa seurantakomitean kokousten yhteydessä edistymistä koskevia kertomuksia. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan nykyisessä toteuttamisvaiheessa ei ole rahoitettu mainitun kaltaisia hankkeita. Komissio on parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen perusteella kuitenkin pyytänyt hallintoviranomaisilta selvennyksiä. Yhteisön ohjelmista rahoitettavien hankkeiden on sijaittava tukitoimialueella, mainitussa tapauksessa tavoite 2 -alueella. Yrityksen kotipaikka voi kuitenkin sijaita muulla kuin kyseisen tuen kohteena olevalla tukitoimialueella. Olennaista on se, että kyseessä olevasta ohjelmasta osarahoitetaan hankkeita, joilla luodaan toimintaa ja työpaikkoja asianomaiselle tukitoimialueelle. (1) Tavoitteen 2 kohdealueisiin kuuluvalla Toscanan alueella Italiassa toteutettavia yhteisön rakenteellisia tukitoimia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä 27 päivänä syyskuuta 2001 tehty komission päätös 2002/723/EY, EYVL L 241, 9.9.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3792/02 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Automaattinen maksusitoumusten vapauttaminen.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3792/02 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (17. joulukuuta 2002) Aihe: Automaattinen maksusitoumusten vapauttaminen Asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio vapauttaa viran puolesta sen osan maksusitoumuksesta, josta ei ole suoritettu ennakkomaksua tai jonka osalta komissiolle ei ole esitetty () hyväksyttävää maksupyyntöä; rahastojen rahoitustukea kyseiselle tukitoimelle pienennetään vastaavalla määrällä. Tätä sääntöä sovelletaan uuden ohjelmakauden 20002006 ensimmäisen vuoden maksusitoumuksiin (komission 27. toukokuuta 2002 antamassa tiedonannossa C(2002) 1942 tarkoitettujen menettelyjen ja määräaikojen mukaisesti) niin, että otetaan huomioon kaikki komissiolle viimeistään 31. joulukuuta 2002 toimitetut maksupyynnöt. Komissio perii takaisin kaikki vastaavat määrät ja edunsaajat menettävät ne lopullisesti. Minkä osan rakennerahastojen tuesta kehityksestä jälkeenjääneet alueet saattavat menettää, kun kyseistä sääntöä sovelletaan seuraavan kerran? (1) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2003) Tässä vaiheessa kun komission yksiköt vielä arvioivat kansallisten viranomaisten toimittamia maksupyyntöjä, ei vielä tiedetä, kuinka paljon jäsenvaltioille rakennerahastoista myönnettäviä varoja koskevia maksusitoumuksia vapautetaan. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen mukaan mahdollisesti vapautettavien maksusitoumusten kokonaismäärä on pieni eikä se kuitenkaan todennäköisesti ylitä 0,4 %:ia rakennerahastoista vuonna 2000 myönnetyistä kokonaisvaroista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3085/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Kilpailutilanne Ruotsin rehumarkkinoilla.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3085/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. lokakuuta 2002) Aihe: Kilpailutilanne Ruotsin rehumarkkinoilla Osa ruotsalaisista viljelijöistä pelkää, että kilpailu Ruotsin rehumarkkinoilla joutuu vaakalaudalle, kun Svenska Lantmännen -konserni ottaa haltuunsa 49 %:n vähemmistöosakkuuden Svenska Foder -yrityksessä. Svenska Lantmännen on tosin ilmoittanut, että tanskalainen osakas DLG ottaa toiminnallisen vastuun. Lantmännen saa kuitenkin kaksi paikkaa hallituksessa. Myös Svenska Lantmännenin ja DLG:n fuusioituminen on mahdollinen vastaisuudessa. Yritysten välinen yhteistyö saattaa lujittua maanviljelypuolella. Aikooko komissio tutkia asiaa selvyyden saamiseksi siihen, vaarantaako kauppa kilpailutilanteen Ruotsin rehumarkkinoilla? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2002) Tanskalaisen maatalouselinkeinoyhtymän DLG:n lehdistötiedotteen mukaan vaikuttaa siltä, että DLG on ruotsalaisen maatalouselinkeinoyhtymän Svenska Lantmännenin kanssa solmimallaan sopimuksella todellakin hankkinut 51 prosentin osuuden ruotsalaisesta Svenska Foder AB -yhtiöstä, joka toimii muun muassa rehumarkkinoilla Etelä-Ruotsissa. Samalla sopimuksella Svenska Lantmännen ottaa haltuunsa 49 prosenttia Svenska Foder -yhtiöstä. Kyseisessä lehdistötiedotteessa DLG toteaa myös, että se ilmoittaa kilpailusääntöjen mukaisesti asiaan liittyvät sopimukset Ruotsin kilpailuviranomaisille. Näyttäisi siis siltä, että Ruotsin viranomaiset tutkivat tämän kaupan asianomaisen kansallisen lainsäädännön perusteella ja arvioivat, heikentyykö kilpailu nyt Ruotsin rehumarkkinoilla. Jos kuitenkin näyttäisi siltä, että yhteisönlaajuisen ulottuvuuden kriteerit täyttyvät, komissio ottaisi tapauksen tutkittavakseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3449/02

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(6. joulukuuta 2002)

Aihe: Biotekniikka-alan luvat

Koska biotekniikan viimeisimpien edistysaskeleiden väärinkäyttö voi aiheuttaa yhä suurempia vahinkoja, aikooko komissio ottaa käyttöön biotekniikan lupamenettelyn siten, että biotekniikan alalla työskentelyyn saisi luvan vain allekirjoittamalla sovittujen normien mukaista työskentelyä koskevan Hippokrateen valan?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(22. tammikuuta 2003)

Tukholman Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota selvittämään, mitä toimenpiteitä tarvitaan biotekniikan hyödyntämiseksi täysipainoisesti samalla kun varmistetaan, että kaikki tapahtuu kuluttajien ja ympäristön kannalta terveellisellä ja turvallisella tavalla sekä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

Sekä komissiolla ja jäsenvaltioilla on voimassa olevat turvallisuutta koskeva säännökset tai ne aikovat hyväksyä sellaiset tekniikan kehittyessä sen varmistamiseksi, että biotekniikkaa sovelletaan kuluttajan ja ympäristön kannalta turvallisesti. Esimerkkejä näistä ovat geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/EY kumoamisesta 12. maaliskuuta 2001 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY(1).

Komission tiedonannossa Biotieteet ja biotekniikka strategia Euroopalle(2) korostetaan tarvetta varmistaa, että biotieteitä ja -tekniikkaa kehitetään sopusoinnussa eettisten arvojen ja yhteiskunnallisten tavoitteiden kanssa. Siinä ehdotetaan muun muassa eettisten suuntaviivojen/normien ja parhaan käytännön kehittämistä kantasolututkimukselle, ksenotransplantaatiolle jne. Tällaiset suuntaviivat voisivat tarvittaessa olla tiedeyhteisössä ja toimialalla käynnistettäviä itsesäänteleviä aloitteita. Sen varmistamiseksi, että yhteisön rahoittamassa bioteknisessä tutkimuksessa otetaan huomioon eettiset kysymykset, kuudennen puiteohjelman ja erityisohjelmat hyväksyvissä päätöksissä on määritetty eettiset kehykset. Lisäksi komissio on tehnyt aloitteen sen varmistamiseksi, että eettisiä, oikeudellisia ja sosiaalisia näkökohtia koskevat analyysit integroidaan omana toimenaan yhteisön rahoittamaan tutkimukseen ensisijaisella aihealueella 1 Biotieteet, genomiikka ja bioteknologia ja ensisijaisella aihealueella 5 Elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus.

Komissio suhtautuu hyvin tarkkaavaisesti bioteknisen tutkimuksen ja sen mahdollisten sovellusten turvallisuuden ja eettisten näkökohtien suhteen. Komissio tutkii jatkuvasti uuden tekniikan käyttöä säätelevien aloitteiden tarvetta, silloin kun se on tarkoituksenmukaista. Komission näkemyksen mukaan jatkuvasti kehittyvällä tutkimuksen alueella on tarkoituksenmukaisempaa säännellä biotekniikan käyttöä kuin biotekniikan käyttäjiä ja tutkimuksen toteuttajia.

(1) EYVL L 106, 17.4.2001.

(2) KOM(2002) 27 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2348/02 esittäjä(t): Bastiaan Belder (EDD) neuvostolle. Laskar Jihadin toiminta Papuassa.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0016 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2348/02 esittäjä(t): Bastiaan Belder (EDD) neuvostolle (24. heinäkuuta 2002) Aihe: Laskar Jihadin toiminta Papuassa Laskar Jihadin toiminnan tehostumisesta Papuassa (Indonesia) liikkuu yhä enemmän huhuja. Vaikka on kyse vain huhuista, niitä esiintyy yhä itsepintaisemmin. Kun otetaan huomioon Laskar Jihadin toiminta Molukeilla ja Sulawesissa, huhuihin on kiireellisesti alettava suhtautua vakavasti. Kyseisen järjestön toiminnasta on tehtävä perusteellinen, riippumaton selvitys. Jos huhut sivuutetaan, voi pian olla liian myöhäistä huomata, että ne perustuivat tosiasioihin. Voiko neuvosto selventää, mikä on Indonesian hallituksen rooli seuraavissa kysymyksissä: - Aikooko Indonesia tehdä perusteellisen ja riippumattoman selvityksen kyseisen järjestön toiminnasta Papuassa? - Onko Indonesian hallitus valmis ryhtymään tarpeellisiin toimiin, jos paljastuu, että Laskar Jihad suunnittelee toimintaa kristittyjä vastaan? - Aikooko neuvosto kehottaa Indonesiaa ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin estääkseen Papuan tilanteen kärjistymisen? Vastaus (3. maaliskuuta 2003) 1. Neuvosto ei ole keskustellut huhuista, jotka liittyvät Jihad Laskarin toiminnan mahdolliseen lisääntymiseen Papuassa. Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kuitenkin tutustumaan vastaukseen, joka annettiin Lennart Sacredeusin täysistunnossa helmikuussa 2002 esittämään kysymykseen H-0968/01 ja joka on yhä ajankohtainen. 2. Papuaan tekemänsä laajan matkan aikana maaliskuun loppupuolella 2002 EU:n edustustojen päälliköt ottivat useissa yhteyksissä esille Indonesian viranomaisten ja paikallisyhteisöjen edustajien kanssa eri yhteisöjen keskinäisen väkivallan ja mahdolliset ratkaisut. Sen tuloksena EU toisti Indonesian hallitukselle esittämänsä vaatimuksen panna täytäntöön erityisautonomialaissa edellytetty muutospolitiikka, kunnioittaa entistä enemmän alkuperäiskansojen oikeuksia, tutkia ihmisoikeusrikkomuksia sekä saattaa näihin syylliset oikeuden eteen. 3. EU:n ja Indonesian ulkoasiainministereiden 24. syyskuuta pidetyssä kokouksessa Kööpenhaminassa EU otti myös esille tilanteen useilla Indonesian alueilla, mukaan lukien Aceh, Papua ja Molukit.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3228/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle. Terroristijärjestöjä koskevat Europolin tiedot.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0115 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3228/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle (7. marraskuuta 2002) Aihe: Terroristijärjestöjä koskevat Europolin tiedot Komission jäsen Vitorino vastasi 9. lokakuuta 2002 kysymykseen E-2284/02 mainiten, että komissio ei kuulu niihin elimiin, joilla on oikeus tutustua Europolin hallussa oleviin henkilötietoihin. Ministerineuvosto on toistuvasti osoittanut kiinnostusta terrorismin torjuntaan, ja tämän vuoksi se pyrki heti Yhdysvalloissa 11. syyskuuta toteutetun terroristi-iskun jälkeen säätämään tiukat säännöt EU:n tasolla terroristijärjestöjen paikantamiseksi. Neuvoston aloitteesta on tunnetusti myös laadittu luettelo Euroopassa toimivista terroristijärjestöistä. Jokin aika sitten Kreikassa pidätettiin vaarallisimpiin terroristijärjestöihin kuuluvan 17. marraskuuta -järjestön jäseniä. Haluaisin tietää, onko Europolilla tietoja, ja mistä lähtien, tässä järjestössä mukana olevien henkilöiden liikkeistä, onko Echelon-järjestelmää käytetty heidän seuraamisessaan ja onko kerätyt tiedot toimitettu ajoissa kreikkalaisille viranomaisille? Vastaus (20. helmikuuta 2003) Neuvostolla ei ole pääsyä Europolin hallussa oleviin henkilötietoihin. Europolin hallussa olevat tiedot, jotka liittyvät erityisiä terroristijärjestöjä koskevaan Europolin toimintaan, mukaan lukien sen yhteydet jäsenvaltioiden viranomaisiin, eivät periaatteessa ole julkisia. Arvoisa parlamentin jäsen voi kuitenkin kääntyä suoraan Europolin puoleen, sillä virasto vastaa itse tiedonsaantioikeuteen liittyvistä asioista.