KIRJALLINEN KYSYMYS E-2609/99 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle. Ihmisoikeusrikkomukset Turkissa.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0080 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2609/99 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Ihmisoikeusrikkomukset Turkissa Vuonna 1993 asetettujen Kööpenhaminan kriteerien mukaan EU:n jäsenyys edellyttää, että maa noudattaa ihmisoikeuksia sekä kunnioittaa ja suojelee vähemmistöjä. Turkki on Euroopan parlamentin 6. lokakuuta 1999 tekemän päätöksen mukaan edelleen kaukana näiden kriteerien täyttämisestä. Turkin virallinen politiikka merkitsee siten kristillisen uskonnollisen toiminnan kieltämistä, ja kristitty Hagia Sofian katedraali on edelleen muslimien käytössä. Nämä selkeät ihmisoikeusrikkomukset ovat avoimessa ristiriidassa Kööpenhaminan kriteerien kanssa, ja olisi siksi mielenkiintoista tietää, mitä vaatimuksia komissio nykyisen yhteistyön puitteissa asettaa Turkille. Koska Turkki assosiointisopimuksen 28 artiklan nojalla saa tukea Euroopan unionilta, pyydän komissiota selvittämään, mitä vaatimuksia Turkin kanssa tehtävässä yhteistyössä asetetaan Turkin tavalle kohdella maan kristinuskoista vähemmistöä. Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2000) Ainoa yhteisön talousarvioon perustuva rahoitusväline, josta Turkille nykyisin myönnetään avustusta, on MEDA-ohjelma (rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa 23. heinäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96)(1). MEDA-asetuksen 3 artiklan mukaan asetus perustuu demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiselle. Näiden periaatteiden rikkominen voisi oikeuttaa neuvoston toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä. Yhteistyössään Turkin kanssa komissio asettaa erityistä painoa näiden periaatteiden kunnioittamiselle. Lokakuussa 1999 antamassaan tuoreimmassa Turkkia koskevassa määräaikaiskertomuksessa komissio teki arvion Kööpenhaminassa vahvistettujen arviointiperusteiden noudattamisesta. Sen päätelmänä oli, että Turkki ei toistaiseksi täytä mainittuja poliittisia arviointiperusteita. Erityisesti uskonnonvapauden kunnioittamisen osalta Turkin tilanne on tällä hetkellä epätyydyttävä. Suurimmat kristityt vähemmistöt ovat kreikkalaiset, armenialaiset (tunnustettu vähemmistöiksi Lausannen sopimuksessa) ja syyrialaiset (Syyrian ortodoksit). Erityisesti viimeksi mainittu ryhmä on joutunut viime aikoina syrjinnän ja häirinnän kohteeksi. Muita usein häirinnän kohteeksi joutuvia kristittyjä ovat yhdysvaltalaista alkua olevat evankeliset ryhmät. Konstantinopolissa sijaitseva Hagia Sofian katedraali puolestaan muunnettiin moskeijaksi heti kaupungin valtaamisen jälkeen vuonna 1453. Saman kohtalon kokivat monet muutkin kirkot, mm. Chorassa sijaitseva Pyhän Pelastajan kirkko, josta tuli Kariyen moskeija. Tasavallan perustamisen jälkeen vuonna 1923 Kemal Atatürk muutti molemmat kirkot museoiksi, minkä seurauksena niihin pääsevät kaikkien uskontokuntien edustajat ja kirkkoon kuulumattomat. Mosaiikit on paljastettu ja kunnostettu, ja Hagia Sofia on nykyisin huomattavan kunnostusohjelman kohteena. Helsingissä (joulukuussa 1999) kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota valmistelemaan liittymiskumppanuutta, joka neuvoston on määrä hyväksyä. Kyseisessä asiakirjassa vahvistetaan ensisijaiset tavoitteet, mukaan luettuina poliittiset tavoitteet, jotka Turkin on saavutettava täyttääkseen Kööpenhaminassa vahvistetut arviointiperusteet. Samassa yhteydessä käsitellään myös uskonnonvapautta. (1) EYVL L 189, 30.7.1996.