ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0877/99 esittäjä(t): James Nicholson (PPE) komissiolle (8. huhtikuuta 1999) Aihe: Pohjois-Irlanti ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva yhteisöaloite (SMEs) Kuinka paljon rahoitusta Pohjois-Irlannille on myönnetty pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan toimintaohjelman (SMEs) puitteissa meneillään olevalle kaudelle? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0871/99, E-0872/99, E-0873/99, E-0874/99 ja E-0877/99 (5. toukokuuta 1999) Oheisesta taulukosta näkyvät (miljoonina euroina ilmoitetut) määrät, jotka on kuluvana ohjelmakautena (1994-1999) myönnetty rakennerahastoista kyseisiin ohjelmiin Pohjois-Irlannissa. On huomattava, että Peace-ohjelmaan myönnetyt rahat koskevat sekä Irlantia että Pohjois-Irlantia. Lisäksi tämän ohjelman rahoitustaulukoihin tullaan lisäämään vielä 100 miljoonaa euroa. >TAULUKON PAIKKA>
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0422/99 esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Meriliikennealan työaikoja koskevien uusien yhteisön säännösten täytäntöönpanon laiminlyönti Italiassa Strasbourgin Eurooppa-neuvoston 9. joulukuuta 1989 hyväksymässä Yhteisön peruskirjassa työntekijöiden sosiaalisista perusoikeuksista määrätään, että sisämarkkinoiden toteutumisen on tarjottava Euroopan yhteisön työntekijöille parannuksia elin- ja työoloihin, ja vahvistetaan viikottaisen työajan enimmäismäärä, viikottaisen levon vähimmäismäärä sekä riittävät tauot. Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetussa direktiivissä 93/104/ETY(1) vahvistetaan turvallisuutta ja terveyttä koskevat vähimmäisvaatimukset työajan järjestämistä varten, mutta tietyt alat, kuten meriliikenne, jätetään kuitenkin säännösten soveltamisalan ulkopuolelle. Euroopan komissio hyväksyi marraskuussa 1998 ehdotuksen direktiiviksi (KOM(98) 662), jossa pyritään integroimaan edellä mainitun, vuonna 1993 annetun direktiivin soveltamisala ja laajentamaan sitä myös kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jääneille aloille sekä vahvistamaan näin enimmäistyöaika myös meriliikennealalla. Italiassa äskettäin hyväksytty lainsäädäntö ei vieläkään koske meriliikennettä, mikä on johtanut siihen, että eräissä meriliikennealan yrityksissä noudatetaan edelleen työaikoja, jotka ylittävät yhteisön säännöksissä vahvistetut työajat ja jotka saattavat merkitä jopa enemmän kuin kuusi tai seitsemän tuntia päivittäistä ylityötä. Voiko komission näin ollen kertoa, mitä aloitteita se aikoo hyväksyä sen varmistamiseksi, että Italian valtio panee yhteisön uudet säännökset täytäntöön mahdollisimman pian edellä mainitun lainsäädännössä olevan aukon täyttämiseksi ja säännösten mukauttamiseksi yhteisön vähimmäisvaatimuksiin? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) Komissio antoi 18. marraskuuta 1998 sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohtaan perustuvan ehdotuksen neuvoston direktiiviksi Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan unionin kuljetustyöntekijöiden yhdistysten liiton (FST) merenkulkijoiden työajan järjestämistä koskevasta sopimuksesta(2). Kun neuvosto on hyväksynyt direktiivin ja täytäntöönpanokausi on päättynyt, komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet - EY:n perustamissopimuksen valvojana - sen varmistamiseksi, että direktiivin säännökset on pantu täytäntöön ja toteutettu jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18. (2) EYVL C 43, 17.2.1999.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0276/99 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Borri Elettronica Industriale, omistaja General Signal (USA) General Signal (USA) -yhtiön omistuksessa olevalla Borri Elettronica Industriale (Bibbiena-Arezzo-Italia) -yrityksellä on toiminnassaan kunniakkaat perinteet, ja siitä on tullut yksi merkittävimpiä yrityksiä alallaan (118 työntekijää, joista 60 % korkeakoulu- ja/tai ylioppilastutkinnon suorittaneita). Tämä yritys tulee siirtymään SPX (USA) -yhtiön omistukseen. SPX toimii ajoneuvojen komponentti- ja huoltoalalla. Työpaikkojen säilymisestä ja yrityksen erityisosaamisen arvostamisesta ei ole annettu mitään takuita. Aikooko komissio tehdä tarvittavat päätökset sen varmistamiseksi, että työpaikat samoin kuin Borri Elettronica Industrialen vuosien aikana kartuttama asiantuntemus tulevat säilymään? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Yksi Euroopan yhteisön sosiaalipolitiikan ensisijaisista tehtävistä on taata työntekijöiden suoja liikeyritysten luovutusten yhteydessä. Työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä helmikuuta 1977 annetulla direktiivillä 77/187/ETY(1) pyritään suojaamaan työntekijöitä yrityksen johtajan vaihtuessa ja takaamaan heidän oikeuksiensa säilyminen. Direktiivin 3 artiklan mukaisesti luovuttajan oikeudet ja velvollisuudet, jotka johtuvat voimassa olleesta työsopimuksesta tai työsuhteesta, siirtyvät luovutuksen vuoksi luovutuksensaajalle. Direktiivin 4 artiklassa säädetään työntekijöiden suojasta mahdolliselta luovuttajan tai luovutuksensaajan irtisanomiselta, mutta siinä ei estetä irtisanomisia työvoiman muutoksiin johtavista taloudellisista, teknisistä tai organisatorisista syistä. Komissio ei toteuta toimenpiteitä yksittäisissä tapauksissa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämällä tavalla, eikä komissio ole tietoinen hänen mainitsemastaan tapauksesta. Jos jäsenvaltion säädöksiä ja määräyksiä, joilla yhteisön lainsäädäntö on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, ei noudateta, siitä aiheutuviin riita-asioihin perehtyminen on ensisijaisesti kansallisten viranomaisten ja tuomioistuinten tehtävä. (1) EYVL L 61, 5.3.1977.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0762/99 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (11. maaliskuuta 1999) Aihe: Naisten ja miesten tasapuolinen osallistuminen päätöksentekoon Todeten, että neuvoston 2. joulukuuta 1996 antaman, naisten ja miesten tasapuolista osallistumista päätöksentekoon koskevan suosituksen täytäntöönpanossa on tapahtunut vain pientä edistystä, komissiolta kysytään: Mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Kun otetaan huomioon myös Amsterdamin sopimuksen 141 artikla, mitä positiivisia toimia komissio aikoo edistää vähäisemmän edustuksen omaavan sukupuolen (naisten) hyväksi? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 1999) Komissio on osoittanut aktiivisuutensa monessa suhteessa varmistaakseen arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamassa 2. joulukuuta 1996 annetussa neuvoston suosituksessa vahvistettujen tavoitteiden tehokkaan toteuttamisen. Komissio on kannustanut jäsenvaltioita toteuttamaan tarpeelliset toimenpiteet neuvoston suosituksen täytäntöön panemiseksi esimerkiksi järjestämällä seminaarin hallitusten nimittämille johtaville virkamiehille toukokuussa 1998. Se on myös tukenut jäsenvaltioiden tai kansalaisjärjestöjen ehdottamia toimia, joiden tarkoituksena on edistää naisten ja miesten tasapuolista osallistumista päätöksentekoon. Näistä toimista voidaan mainita korkean tason konferenssi, jonka Ranskan viranomaiset järjestävät huhtikuussa 1999 Pariisissa ja johon odotetaan jäsenvaltioiden tasa-arvoasioista vastaavia ministereitä. Komissio on suosituksen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita toimittamaan sille toukokuun 1999 aikana raportin toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet suosituksen täytäntöön panemiseksi. Komissio laatii jäsenvaltioille lähetettyyn kyselyyn saatujen vastausten perusteella raportin, jonka se toimittaa vuoden loppuun mennessä parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. Suosituksen noudattamisesta omissa hallintorakenteissaan komissio voi todeta, että se on vuodesta 1995 hyväksynyt vuosittaiset tavoitteet naisten nimittämiseksi päätöksentekoasemiin. Naisten osuus on selvästi lisääntynyt vuosien mittaan erityisesti johtotasolla (19 naisjohtajaa joulukuussa 1998 vs. 4 tammikuussa 1995) ja keskijohdossa (yksikönpäälliköt ja neuvonantajat), jossa naisten osuus on noussut 8,3 %:sta 11,4 %:iin A-ura-alueella ja 28,2 %:sta 38,7 %:iin LA-ura-alueella samalla kaudella. Keskimäärin naisilla on 13,3 % johtopaikoista komissiossa. Parlamentin jäsentä pyydetään myös katsomaan vastausta, jonka komissio on antanut Blakin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-4089/98(1). Amsterdamin sopimuksen 141 artiklan osalta komissio tutkii parhaillaan sopimuksen voimaantulon vaikutuksia ja tulevia kehitysmahdollisuuksia. (1) EYVL C 297, 15.10.1999.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0184/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Elintarvikkeet, jotka eivät sisällä geneettisesti muunnettuja ainesosia Komission jäsen Bonino on todennut viime aikoina useaan otteeseen, että komissio suosii - biodynaamisesti viljellyn ravinnon ohella - sellaisen ravintosektorin perustamista, jossa ei käytetä geenitekniikkaa. Voiko komissio kertoa: 1. Mitä käytännön toimenpiteitä se toteuttaa rohkaistakseen tällaisen tuotannonalan kehittymistä? 2. Millaista rahallista tukea tarjotaan tämän kehityksen tukemiseksi? 3. Millaisten arviointiperusteiden käyttöönottoa se ehdottaa varmistaakseen, että geenitekniikkaa ei käytetä viljely- tai tuotantoprosessin aikana? 4. Aikooko se uuselintarvikkeista annetun asetuksen 258/97(1) johdanto-osan 10 kappaleen mukaisesti ehdottaa standardoitua sanamuotoa niiden tuotteiden etiketteihin, jotka eivät sisällä geneettisesti muunnettuja ainesosia? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1999) Toistaiseksi ei ole erityismääräyksiä, joilla säänneltäisiin geneettisesti muunneltuja organismeja (GMO) sisältämättömien tuotteiden tuotantoketjua tai asian mainintaa GMO:eja sisältämättömien elintarvikkeiden merkinnöissä. Uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27. tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) 258/97 johdanto-osan 10 kappaleessa sanotaan kuitenkin, että "mikään ei estä tavaran toimittajaa ilmoittamasta kuluttajalle elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan merkinnässä, että kyseinen tuote ei ole tässä asetuksessa tarkoitettu uuselintarvike, tai että 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja uuselintarvikkeiden valmistustekniikoita ei ole käytetty kyseisen elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan valmistuksessa". Näin ollen mahdollisuutta käyttää vapaaehtoisia merkintöjä, joista kuluttajalle tässä tapauksessa kävisi ilmi, ettei elintarvike ole geneettisesti muunneltu eikä sisällä GMO:eja, säännellään kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18. joulukuuta 1978 annetussa neuvoston direktiivissä 79/112/ETY(2) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Erityisesti tulee kyseeseen periaate, jonka mukaan merkinnät eivät saa olla omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan; periaatteen soveltaminen kuuluu jäsenvaltioiden viranomaisten toimivaltaan ja vastuulle. Komissio selvittää kuitenkin paraikaa mahdollisuutta säännellä yhteisön tasolla vastaavan maininnan käyttöä, mutta ei voi tässä vaiheessa antaa tarkempia tietoja asiasta. (1) EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. (2) EYVL L 33, 8.2.1979.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0674/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull.)(1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat Ceutan luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0263/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Kansainvälinen olympiakomitea Onko komissio tyytyväinen toimenpiteisiin, joihin kansainvälisen olympiakomitean hallitus on ryhtynyt KOK:n jäsenten sopimattomasta käytöksestä esitettyjen syytösten johdosta? Onko komissio samaa mieltä siitä, että olympialaiset voitaisiin ehkä järjestää paremmin avoimemman ja toimistaan tilivelvollisemman järjestön avulla? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 1999) Kansainvälisen olympiakomitean jäsenten toiminnan arvioiminen ei kuulu yhteisön toimivallan piiriin. Komissio on aina kunnioittanut KOK:n autonomiaa, eikä se näin ollen halua puuttua asiaan.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0314/99 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (19. helmikuuta 1999) Aihe: Läpäisyperiaate Euroopan komissiossa Onko komissio tietoinen sukupuolten epätasapainosta tietyissä pääosastoissaan (esimerkiksi maataloudesta sekä tullista ja välillisestä verotuksesta vastaavat pääosastot) tasa-arvoisten mahdollisuuksien politiikastaan huolimatta? Onko komissiolla erityisiä suunnitelmia tämän hälyttävän tilanteen torjumiseksi? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 1999) Koska komissio on tietoinen sukupuolten epätasapainosta henkilökuntansa keskuudessa, se on vuodesta 1995 alkaen vahvistanut vuosittaiset tavoitteet naisten ottamiseksi palvelukseen hyväksymänsä naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia Euroopan komissiossa vuosina 1997-2000 koskevan kolmannen toimintaohjelman(1) mukaisesti. Vuosittaisten tavoitteiden tarkoituksena on lisätä naisten määrää ura-alueella A sekä johtotehtävissä. Komissio seuraa tavoitteiden toteutumista eri yksiköissä. Seurannan tulokset toimitetaan säännöllisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevälle komission jäsenten ryhmälle sekä pääjohtajille ja toimialajohtajille. Lisäksi on kiinnitetty erityistä huomiota sen varmistamiseen, että rekrytointikilpailuissa sukupuolella ei ole merkitystä. Pääosastot VI (maatalous) ja XXI (verotus ja tulliliitto) eivät sukupuolten tasapainon suhteen eroa muista komission yksiköistä. Arvoisaa parlamentin jäsentä saattaa kuitenkin kiinnostaa tieto, että pääosasto VI:ssa on äskettäin nimitetty naispuolinen johtaja ja naispuolinen pääjohtajan avustaja. Komissio lähettää parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle taulukon täsmällisistä luvuista. Tarkempia tietoja on myös komission vastauksessa Hiltrud Breyerin kirjalliseen kysymykseen E-3951/98(2). (1) KOM(98) 770 lopullinen. (2) EYVL C 289, 11.10.1999, s. 107.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0137/99 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Energiakasvien viljelyn edistäminen yhteisössä Pellot, jotka on vedetty pois ravinnon tuotannosta, voidaan panna kesannolle tai vaihtoehtoisesti niitä voidaan käyttää energiakasvien viljelyyn ja säilyttää samalla oikeus yhteisön tukeen. Energiakasvien viljely biopolttoaineiden tuottamiseksi on tärkeä vaihtoehto niille maanomistajille, joiden pelloilla ei enää tuoteta ravintoa. Voiko komissio ilmoittaa, mitä energiaviljelmiä koskevia aloitteita EU:lla on, mitä toimia on toteutettu kyseisen viljelyn levittämiseksi ja miten komissio aikoo edistää energiakasvien viljelyä niiden maanomistajien keskuudessa, joiden pelloilla ei tuoteta ravintoa? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) Komissio suunnittelee uusiutuviin energialähteisiin liittyvää strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskevassa valkoisessa kirjassaan(1), että biomassalla tuotetun energian osuutta yhteisön koko energiankulutuksessa lisätään huomattavasti siten, että se nousisi tämänhetkisistä 45 miljoonasta öljyekvivalenttitonnista 135 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin vuoteen 2010 mennessä. Tätä varten on saatava lisää maa- ja metsätalousmaata muuhun kuin elintarviketuotantoon, varsinkin energiakasvien viljelyyn. Komissio on myös vastannut 22.-26. kesäkuuta 1998 kokoontuneen maatalousasioita käsittelevän neuvoston pyyntöön ja laatinut valmisteluasiakirjan muusta kuin elintarviketuotannosta Agenda 2000 -ohjelman yhteydessä(2). Esitellessään tätä asiakirjaa maatalousasioita käsittelevälle neuvostolle 15. joulukuuta 1998 komissio korosti, että kyse oli ensimmäisestä yrityksestä käsitellä muun kuin elintarviketuotannon tukitoimia. Asiakirjassa ei ehdoteta konkreettisia ratkaisuja tässä vaiheessa, mutta siinä avataan keskustelu ja pyydetään asiasta kiinnostuneita jäsenvaltioita esittämään omia käsityksiään. Komissio kiinnittää tähän asiaan paljon huomiota Agenda 2000:ta koskevissa neuvotteluissa. (1) KOM(97) 599 lopullinen. (2) SEK(98) 2169.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0847/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) ja Alan Donnelly (PSE) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: Asiamies Eikö komission puheenjohtaja katso, että nykyisessä tilanteessa voisi olla aiheellista, että kolmella toimielimellä (komissio, neuvosto ja parlamentti) on asiamies, joka vastaa siitä, että näiden kolmen toimielimen jäsenet ja henkilöstö kunnioittavat julkisen elämän standardeja sekä menettelysääntöjä ja määräyksiä ja että täydellistä avoimuutta ylläpidetään? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1999) Jotta kolmen toimielimen toiminta voitaisiin tältä osin keskittää, komissio on välittänyt neuvoston puheenjohtajalle ja parlamentin puhemiehelle kolme menettelysäännöstöä, jotka koskevat 1) komission jäseniä, 2) komission jäsenten ja yksiköiden välisiä suhteita sekä 3) virkamiesten eettisiä sääntöjä. Virkamiesten menettelysäännöstössä esitellään helppolukuisessa muodossa sekä eettisiä, että ammatillisia sääntöjä, jotka perustuvat henkilöstösääntöihin ja ovat siten kaikille kolmelle toimielimelle yhteisiä. Jokaisen toimielimen tehtävänä on valvoa niiden sääntöjen soveltamista, jotka säätelevät niiden palveluksessa olevien virkamiesten käyttäytymistä sekä toimielimen sisällä että suhteissa toimielimen ulkopuolisiin tahoihin. Suhteista toimielimen ulkopuolelle voidaan todeta, että Euroopan oikeusasiamiehen toimialueeseen kuuluvat EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten ja jäsenvaltioissa oleskelevien fyysisten ja juridisten henkilöiden tekemät kantelut, jotka koskevat huonoa hallintaa erityisesti mainituissa kolmessa toimielimessä. Käsite "huono hallinto" on määritelty laajasti, minkä ansiosta oikeusasiamiehen toimivaltaan kuuluvat kaikki hallinnollisia päätöksiä koskevat kantelut. Oikeusasiamiehen toimivaltaan kuuluvat siis jo kaikki ne asiat, jotka kuuluvat komission virkamiehille laatiman menettelysäännöstön osaan 5, jonka otsikkona on "Yleisön palveluksessa".
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0595/99 esittäjä(t): Ian White (PSE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Elävien eläinten kuljetus Eläinten raakaa kohtelua vastustavan RSPCA:n "Animal Issues" -julkaisussa ilmoitettiin, etteivät Ranska, Kreikka, Italia ja Portugali ole toimineet elävien eläinten kuljetusta koskevan EU:n direktiivin (95/29/EY)(1) mukaisesti. Kuinka komissio suhtautuu asiaan ja mitä toimenpiteitä se toteuttaa varmistaakseen, että Euroopan unionin lakia noudatetaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1999) Kreikka, Italia ja Portugali ovat ilmoittaneet eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY muuttamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/29/EY täytäntöönpanoa koskevista kansallisista toimenpiteistä. Ranska ei ole pannut direktiiviä kokonaan täytäntöön. Tämän vuoksi komissio ei ole keskeyttänyt rikkomisesta johtuvaa menettelyä, joka on aloitettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti Ranskaa vastaan, koska se ei ole ilmoittanut toimenpiteistä direktiivin täytäntöönpanemiseksi. (1) EYVL L 148, 30.6.1995, s. 52.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0554/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kansanterveys ja kaupunkiympäristö Onko komissio sitä mieltä, että tarvitaan EU:n laajuinen kaupunkien terveyspalveluverkosto, jotta parhaita käytäntöjä voidaan vaihtaa terveyspolitiikan sosiaalisista näkökohdista ja kaupunkinäkökohdista? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) Komissio noudattaa laajaa terveyspolitiikkaa, jossa sosiaaliset ja kaupunkinäkökohdat otetaan huomioon. Vuoden 1993 kansanterveysalan toimintakehyksen(1) yhteydessä kehittämiensä terveyspalveluohjelmien myötä komissio tukee lukuisia kaupunkien terveyspalveluverkostoja mukaan lukien Euroopan keskeisten kaupunkien ja alueiden terveyspalveluverkosto. Komissio myös tukee Euroopan kestävän kehityksen kaupungit -kampanjan myötä Maailman terveysjärjestön WHO:n terveiden kaupunkien hankkeeseen liittyviä toimia. Terveiden kaupunkien hanke on pitkän aikavälin kansainvälinen kehityshanke, jonka tavoitteena on saada eurooppalaisten kaupunkien päättäjät priorisoimaan terveyskysymyksiä. Noin 1 100 kaupungilla on yhteistoimintaa 26 kansallisten ja useiden alueellisten ja eri teemoja käsittävien terveet kaupungit -verkkojen kanssa Euroopassa. Verkkojen toimintaan kuuluu myös tapaustutkimusten valmistelu ja niistä tiedottaminen sekä monia kaupunkeja koskevien toimintaohjelmien kehittäminen. Kansanterveyspolitiikan kehittämisestä Euroopan yhteisössä annetun komission tiedonannon(2) mukaan komission uuden terveyspolitiikan yksi tärkeimmistä tavoitteista on luoda kattava terveysvalistusjärjestelmä, johon kuuluu väestön terveydentilan seurannan ja terveysjärjestelmien kehittäminen. Näin jäsenvaltioiden asianomaiset viranomaiset voivat toimia yhteistyössä ja vaihtaa tietoja hyviksi havaitsemistaan toimintatavoista monilla terveyspolitiikan aloilla. Vaikka jäsenvaltiot päättävätkin itse siitä, mitkä instanssit tekevät yhteistyötä järjestelmän eri aloilla, alueiden ja kaupunkien oletetaan kuitenkin toimivan läheisessä yhteistyössä. Myös kaupunkien hallintoa ja kestävää kehitystä koskevasta komission tietokannasta(3), jonka yhtenä aiheena on terveys, saa terveyspolitiikan sosiaalisiin ja kaupunkinäkökohtiin liittyvää aineistoa. (1) KOM(93) 559 lopullinen. (2) KOM(98) 230 lopullinen. (3) http://europa.eu.int/comm/urban/.