ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3605/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Autovuokraamojen välinen epäreilu kilpailu.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3605/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Autovuokraamojen välinen epäreilu kilpailu Mainosten esittäminen yksityisissä autoissa on suurta muotia Amerikan maissa. Sama villitys on nyt saapumassa Eurooppaan ja sen eräänä ilmentymänä on tiettyjen autovuokraamojen (Rent a Car -vuokraamot) menettely. Kyseiset yritykset esittävät ajoneuvoissaan mainoksia, minkä ansiosta ne voivat tarjota asiakkailleen ajoneuvon vain käytetyn polttoaineen hinnalla, sillä investoinnit ajoneuvoihin maksetaan mainostuloilla. Alan yritysten enemmistö tietenkin valittaa tästä. Voiko komissio ilmoittaa, pitääkö se epäreiluna kilpailuna menettelyä, jossa autovuokraamot veloittavat asiakkailtaan vain heidän kuluttamansa polttoaineen hinnan, sillä ajoneuvojen hankintakustannukset katetaan mainoksilla? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa erään autovuokraamon tuoreeseen käytäntöön esittää mainoksia ajoneuvoissaan. Hän esittää, että näin saaduilla mainostuloilla autovuokraamo kykenee tarjoamaan erittäin kilpailukykyisiä hintoja asiakkailleen. Parlamentin jäsen tiedustelee komissiolta, pitääkö se tällaisia käytäntöjä epäreilun kilpailun aiheuttajana tällä talouden alalla. Komissio ei pidä käytäntöä epäreiluna kilpailuna. Päinvastoin mikään ei estä muita yrityksiä ryhtymästä mainostamaan. Tällaista mainontaa säädellään tienvarsimainontaan sovellettavin yleisin säännöin ja määräyksin. On huomattavaa, että se on yleinen käytäntö kilpailevilla taksipalvelujen ja julkisen liikenteen aloilla. Komissio haluaa myös huomauttaa, että autoja vuokraavia asiakkaita on eri tyyppejä. Esimerkiksi matkailijoita, jotka hakevat säästöhintoja tällaisille palveluille, voi houkutella mainoksilla varustettu auto, joka on halvempi vuokrata kuin mainokseton ajoneuvo. Jotkut liikeasiakkaat taas haluavat ehkä mieluummin ajaa autoa, jossa ei ole mainoksia, mutta joka on kalliimpi vuokrata. Tällaisen markkinaraon syntyminen tarjoaa asiakkaille enemmän valinnanvaraa, joten sen pitäisi pikemminkin lisätä kuin vähentää alan kilpailua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2658/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. TETRA-antennimastot.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0037 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2658/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (1. lokakuuta 2001) Aihe: TETRA-antennimastot Milloin komissio aikoo antaa TETRA-antennimastojen turvallisuutta koskevan selontekonsa, joka oli tarkoitus julkaista jo tämän vuoden kesäkuussa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Neuvosto antoi 12. heinäkuuta 1999 suosituksen väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz 300 GHz) altistumisen rajoittamisesta(1) osana Euroopan kansalaisten suojelua sähkömagneettiselle säteilylle altistumisen vaikutuksilta. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema Tetra-järjestelmä kuuluu suosituksen soveltamisalaan. Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle yhteisön lainsäädännöllä varmistettavan, että Tetra-tukiasemien ja Tetra-matkapuhelinten kaltaiset tuotteet ovat turvallisia. Valmistajien on taattava, että tuotteet noudattavat tiukkoja turvallisuusnormeja uusimpien tieteellisten ohjeiden kuten neuvoston suosituksen mukaisesti, jotta tuotteet olisivat lainmukaisia eli radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9. maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY(2) ja tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19. helmikuuta 1973 annetun neuvoston direktiivin 73/23/ETY mukaisia(3). Komissio pyysi myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevältä tiedekomitealta uuden lausunnon sähkömagneettista säteilyä käyttävän tekniikan kehittämiseen liittyvistä riskeistä. Komitea totesi 30. marraskuuta julkaistussa lausunnossaan, että radiotaajuuksien ja mikroaaltotaajuuksien karsinogeenisista ja muista muuhun kuin lämpöön liittyvistä vaikutuksista viime vuosina saatujen lisätietojen perusteella ei ole perusteltua tarkistaa niitä altistumisen raja-arvoja, jotka komissio asetti tieteellisen ohjauskomitean vuonna 1998 antaman lausunnon perusteella. Kyseisen lausunnon perusteella on jäsenvaltioiden viranomaisten asia toteuttaa mahdollisia Tetra-järjestelmään liittyviä lisätoimenpiteitä. (1) EYVL L 199, 30.7.1999. (2) EYVL L 91, 7.4.1999. (3) EYVL L 77, 26.3.1973.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3103/01 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle. Mahdollisesti kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettävien tarvikkeiden myyminen kolmansille maille.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0096 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3103/01 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Mahdollisesti kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettävien tarvikkeiden myyminen kolmansille maille Komissio on tehnyt ehdotuksia asetuksiksi, jotka koskevat kieltoa myydä mahdollisesti kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettäviä tarvikkeita joillekin tietyille kolmansille maille. Näin meneteltiin esimerkiksi Indonesian tapauksessa lokakuussa 1999. Neuvosto on hyväksynyt kyseisen asetuksen. Aikooko komissio tehdä vastaavanlaisen ehdotuksen asetukseksi, joka koskisi sellaisia maita, jotka harjoittavat kansallisia tukahduttamistoimia, kuten esimerkiksi Turkki kurdeja kohtaan ja Marokko Länsi-Saharan väestöä kohtaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2002) Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 15 artiklan nojalla hyväksymien yhteisten kantojen mukaisesti komissio on yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa ehdottanut vientirajoituksia tietyille ei-sotilaallisille varusteille, joita saatettaisiin käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin. Tähän liittyen komissio ja jäsenvaltiot seuraavat tarkasti tilanteen kehittymistä unionin ulkopuolisissa maissa ja ryhtyvät tarvittaessa tarpeellisiksi katsomiinsa toimiin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Koska neuvosto ei tähän mennessä ole hyväksynyt minkäänlaisia asevientiä koskevia rajoituksia tai muita taloudellisia sanktioita Turkin ja Marokon osalta, ehdotus tällaisten toimien käyttöön ottamiseksi olisi suuri muutos EU:n politiikassa. Täten komissio ei katso olevan perusteltua ehdottaa vientirajoituksia tietyille ei-sotilaallisille varusteille kyseisien valtioiden osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3454/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Vuohista ja lampaista myönnettävä tuki.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0117 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3454/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (6. joulukuuta 2001) Aihe: Vuohista ja lampaista myönnettävä tuki Kysyn komissiolta, minkä verran yhteisön varoista on myönnetty tukea vuohia ja lampaita koskeviin tasaushyvityksiin vuonna 2000 ja kuinka paljon kustakin eläimestä maksettiin tukea? Kuinka suuri on tukikelpoisista vuohista ja lampaista myönnettävä tuki vuonna 2001? Onko nämä tuet maksettu Kreikan valtiolle ja jos on, milloin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2002) Kreikka ilmoitti maksaneensa lampaita ja vuohia koskevaa tukea yhteensä noin 227,25 miljoonaa euroa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston varainhoitovuoden 2000 aikana. EMOTR:n tukiosasto totesi menot aiheellisiksi, mutta korvasi ne ainoastaan osittain yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanon viivästymisen vuoksi Kreikalle määrätyn sakon vuoksi. Edellä mainittu noin 24,25 miljoonan euron suuruinen sakko pienensi yhteisön rahoitusosuutta. Nämä menot ja tehdyt korjaukset otetaan huomioon yhteisön lopullisen rahoitusosuuden määrittelemiseksi toteutettavassa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä. Muista uuhista kuin lypsyuuhista varainhoitovuonna 2000 maksettavan vaihtelevan palkkion määrä oli 17,477 euroa eläintä kohti. Lypsyuuhista ja vuohista eläintä kohti maksettava palkkio oli 13,982 euron suuruinen. Epäsuotuisilla alueilla muista uuhista kuin lypsyuuhista maksetaan kiinteämääräinen lisäpalkkio (maaseutupalkkio), joka on 6,641 euroa eläintä kohti. Lypsyuuhien ja vuohien osalta kyseinen palkkio on 5,977 euroa eläintä kohti. Varainhoitovuonna 2001 uuhta kohti maksettavan vaihtelevan palkkion toisen ennakkomaksun määrä vahvistettiin 21. syyskuuta 2001, jolloin muista uuhista kuin lypsyuuhista maksettavan palkkion suuruudeksi arvioitiin 10,779 euroa uuhta kohti. Lypsyuuhien ja vuohien osalta arvioitu palkkiomäärä oli 8,623 euroa eläintä kohti. Vuonna 2001 maksettavan vaihtelevan palkkion lopullinen määrä vahvistetaan tammikuussa 2002. Lammaseläinten kiinteiden hintojen vuoksi palkkion lopullinen määrä on todennäköisesti aiempia arvioita pienempi. EMOTR:n tukiosaston varainhoitovuoden 2001 aikana Kreikka on ilmoituksensa mukaan maksanut lampaita ja vuohia koskevia tukia yhteensä noin 200,58 miljoonan euron arvosta. EMOTR:n tukiosasto hyväksyi nämä menot kokonaisuudessaan kuukausi-ilmoitusten yhteydessä. EMOTR:n tukiosasto palauttaa rahoitusjärjestelmänsä perusteella jäsenvaltioille aiheutuneet kulut, joista on ilmoitettu viimeistään ilmoituksen jälkeisen toisen kuukauden kolmantena arkipäivänä. Komissio on noudattanut kyseistä määräaikaa kaikilta osin. Yhteisön lopullisen rahoitusosuuden määrittelemiseksi näihin menoihin sovelletaan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3515/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE)ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Virallisten kielten jättäminen Life-ohjelman ulkopuolelle.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3515/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE)ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Virallisten kielten jättäminen Life-ohjelman ulkopuolelle Internetin verkkosivulla www.medeuropa.net 16. marraskuuta 2001 englanniksi ja verkkosivulla www.aquieuropa.com 8. marraskuuta 2001 espanjaksi julkaistun artikkelin mukaan Euroopan komissio on määrännyt, että ne, jotka haluavat esittää ehdotuksia yhteisön Life-ohjelman puitteissa, voivat vastaisuudessa kommunikoida sen kanssa kirjallisesti ainoastaan englanniksi ja ranskaksi. Tämä taktiikka on täysin vastoin tähän asti noudatettua käytäntöä, sillä kaikkia unionin yhtätoista virallista kieltä on voitu käyttää viestinnässä Life-ohjelman ja muidenkin yhteisön aloitteiden puitteissa. Voisiko komissio kertoa, onko vain mainitun kahden kielen käyttäminen määrätty pakolliseksi Life-ohjelman yhteydessä? Miksi näin on tehty? Missä määrin tämä on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kaikkien virallisten kielten yhdenvertaista lainvoimaisuutta koskevien säännösten (290 ja 314 artikla) mukaista ja sopusoinnussa jatkuvasti julistettavan unionin monikulttuurisuuden kanssa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2002) Komissio ei edellytä, että Life-ohjelmassa ehdotuksia jättävät tahot käyttäisivät joko englantia tai ranskaa kirjallisessa yhteydenpidossa komission kanssa. Kaikki Life-ohjelmaa koskevien ehdotusten jättämistä koskevat ohjeet ovat saatavana kaikilla 11 yhteisön virallisella kielellä seuraavassa Internet-osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/life/life3.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3046/01 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle. Suolatun kanafileen tuonti.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3046/01 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Suolatun kanafileen tuonti Suolatun kanafileen tuonti EU:hun on kolmen viime vuoden aikana yli kolminkertaistunut. Vuoden 2001 ensimmäisen puoliskon aikana tuonti oli 114 000 tonnia verrattuna vuoden 1998 12 000 tonniin. Samanaikaisesti suolaamattoman kanafileen tuonti vähentyi. Kanafileen kevyt suolaaminen merkitsee, että siihen sovelletaan alempaa tariffia kuin tavalliseen siipikarjalihaan. Suola voidaan tuonnin jälkeen poistaa helposti. Tämän säännönvastaisen tullitariffien käytön kautta Euroopan siipikarjamarkkinat häiriintyvät vakavasti. Kyseessä on siis vain suolan ripottelu kanafileeseen, ei todellinen suolaus. Kuinka komissio aikoo valvoa tätä? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jos kyseessä on WTO-sääntöjen rikkominen? Voiko EU muuttaa nykyisten WTO-sopimusten puitteissa itsenäisesti suolatun kanafileen tuontimaksuja korottamalla vaadittua 1,2 prosentin suolapitoisuutta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2002) Komissio seuraa hyvin tarkasti tuonnin kehittymistä kaikentyyppisen lihan markkinoilla. Suolatun siipikarjanlihan tuonti on tosiaankin lisääntynyt nopeasti viimeisten viiden vuoden aikana. Tuonti on lisääntynyt vuoden 1996 3 500 tonnista 109 000 tonniin vuonna 2000 ja 150 000 tonniin vuoden 2001 kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana, kun taas käsittelemättömän luuttoman kananlihan tuonti on vähentynyt 25 000 tonnilla vuodesta 1997 vuoteen 2000. Siipikarjanlihan vilkas kysyntä naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) aiheuttaman kriisin aikana lokakuun 2000 jälkeen antoi ylimääräisen sysäyksen tälle tuonnille. Arvoisa parlamentin jäsen katsoo, että kyseinen liha on kevyesti suolattua ja että suola voidaan ravistella pois. Tämä tilanne ei olisi yhdistettyyn nimikkeistöön sisältyvän seuraavan määritelmän mukainen: Nimikkeessä 0210 tarkoitetaan ilmaisulla liha ja muut syötävät eläimenosat, suolatut, suolavedessä lihaa ja muita syötäviä eläimenosia, jotka on syvään ja tasaisesti kyllästetty suolalla kaikkialta ja joiden kokonaissuolapitoisuus on vähintään 1,2 painoprosenttia. Komissiolla ei kuitenkaan ole tiedossaan, että maahantuotu suolattu siipikarjanliha ei olisi tämän määritelmän mukaista. Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota siihen, että seurattaisiin tarkasti, onko tämä siipikarjanlihan tuonti tulli- ja eläinlääkintälainsäädäntöön sisältyvien asianmukaisten yhteisön määräysten mukaista. Lisäksi komission eri osastot tarkastelevat tällä hetkellä mahdollisuuksia puuttua ongelmiin, joita saattaa aiheutua kyseisten tuotteiden tapauksessa. Tämän toiminnan tuloksia ei voida arvioida ennakolta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3074/01

esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle

(12. marraskuuta 2001)

Aihe: Vammaisten lentäjien syrjintä Espanjassa

Komission tänä vuonna järjestämässä Euroopan urheilufoorumissa käsiteltyjen aiheiden joukossa oli vammaisten urheilu ja sen merkitys sosiaalisen integraation kannalta. On olemassa niin monia urheilulajeja, etenkin kilpaurheilussa, että niiden yhdenmukaistaminen on tarpeen kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, ja komission on kyseisen foorumin kokoonkutsujana tehtävä aloite tässä asiassa.

Andalusiassa vuonna 2001 järjestetyissä ilmailun maailmankisoissa saimme nähdä muiden kuin espanjalaisten vammaisten urheilijoiden osallistuvan täysipainoisesti kilpailuun ja lentävän samoissa olosuhteissa kuin ei-vammaiset urheilijat.

Espanjan laki ei salli vammaisten urheilijoiden osallistuvan kokeisiin saadakseen luvan harjoittaa urheiluilmailun eri lajeja.

Onko komissio tietoinen vammaisten urheilijoiden syrjinnästä eräissä jäsenvaltioissa ja siitä, että heiltä kielletään mahdollisuus saada lentolupakirja, vaikka joissakin toisissa jäsenvaltioissa se on mahdollista henkilöille, joilla on sama vamman aste?

Pitääkö komissio edellä mainittua käytäntöä kyseisiin urheilijoihin kohdistuvana syrjintänä?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(21. joulukuuta 2001)

Kuten arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä korostetaan, komissio pyrki tuomaan esille vammaisten urheiluun liittyvät erityisongelmat Brysselissä 17.18. lokakuuta 2001 järjestetyssä urheilufoorumissa. Foorumissa korostettiin urheilun merkitystä vammaisten yhteiskuntaan integroitumiselle ja hyvinvoinnille sekä tarvetta poistaa esteet vammaisten urheiluharrastuksilta.

On kuitenkin otettava huomioon, että vammaan perustuvasta syrjinnästä on yhteisön lainsäädännössä säädetty ainoastaan yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetussa neuvoston direktiivissä 2000/78/EY. Soveltamisala on siis suppea, eikä komissio ole toimivaltainen puuttumaan parlamentin jäsenen esiin tuomaan tapaukseen, koska syrjintä ei tässä tapauksessa vaikuta liittyvän työnsaantiin. Komissio ei kuitenkaan voi antaa asiasta lopullista lausuntoa, koska sillä ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomasta tilanteesta.

Parlamentin jäsenen kannattaa tutustua komission ehdotukseen vuoden 2003 julistamiseksi Euroopan vammaisten teemavuodeksi(1). Aloitteen tavoitteena on edistää vammaisuuden parempaa ymmärtämistä ja kannustaa toimijoiden aktiivisuutta kaikilla tasoilla. Teemavuoden yhteydessä voitaisiin toteuttaa aloitesarja, jossa tiedotetaan Euroopan kansalaisille vammaisten kohtaamista vaikeuksista ja pyritään poistamaan esteet vammaisten täysipainoiselle ja monipuoliselle osallistumiselle arkielämään.

(1) EYVL C 240 E, 28.8.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3200/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Työttömyyden torjumiseen tarkoitetun ohjelman Integroidut toimet täytäntöönpano Kreikassa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3200/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (20. marraskuuta 2001) Aihe: Työttömyyden torjumiseen tarkoitetun ohjelman Integroidut toimet täytäntöönpano Kreikassa Euroopan unionin rahoittaman integroitujen toimien ohjelman tavoitteena on sijoittaa aluksi 3 000 työtöntä työpaikkoihin 28 kuukaudeksi Ioanninan nomoksessa, mutta ohjelmaa mahdollisesti laajennetaan muihinkin Kreikan nomoksiin. Työvoiman työllistämiselin OAED, joka on julkinen elin, on ottanut vastatakseen työttömien työhönotto- ja sijoitusmenettelystä. Käytettävissä olevien kansallisten tietojen mukaan rekisteröityjen työttömien määrä ylittää Ioanninan nomoksessa reippaasti niiden työpaikkojen määrän, joita ohjelmasta tuetaan. 1. Onko konkreettisia arviointiperusteita, ja minkälaisia, otettu käyttöön niiden työttömien valitsemiseksi, jotka on otettu tai tullaan ottamaan töihin? 2. Jos näin on tehty, millä tavoin komissio valvoo sitä, miten OAED noudattaa ja soveltaa näitä arviointiperusteita? 3. Mihin muihin nomoksiin ohjelma tullaan laajentamaan? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2002) Integroidut toimet -ohjelman yhteydessä voidaan työllistää vain sellaisia työttömiä, joiden kanssa on sovittu henkilökohtaisesta toimintasuunnitelmasta asiaan sovellettavien menettelyjen mukaisesti. Etusijalle asetetaan työnsä joukkoirtisanomisten tai yritysten uudelleenjärjestelyjen vuoksi menettäneet, yli 45-vuotiaat, muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvat (esim. ne joilla on erityistarpeita, paluumuuttajat, maahanmuuttajat, pakolaiset tai yksinhuoltajat), pitkäaikaistyöttömät, tukityöllistetyt sekä naiset. Ehdottoman etusijan saavat työttömät, jotka kuuluvat johonkin kolmesta ensiksi mainitusta ryhmästä. Muihin kolmeen ryhmään kuuluvat valitaan ohjelmaan pisteytysjärjestelmällä, jossa pääkriteereinä ovat työttömyyden kesto, työttömän tulot, siirtyminen passiivisista aktiivisiin toimiin sekä työttömän sukupuoli. Edellä mainituista kriteereistä ja sovellettavista menettelyistä säädetään ja annetaan kuvaus työvoimaministeriön päätöksessä. Toimeenpanosta vastaa Kreikan työllisyyttä edistävä elin OAED työllisyyden ja ammattikoulutuksen toimenpideohjelman hallinnointiviranomaisen valvonnassa, kuten Kreikkaa koskevan yhteisön tukikehyksen 20002006 hallinnointijärjestelmässä edellytetään. Integroidut toimet -ohjelmia ollaan aikeissa toteuttaa seitsemässä prefektuurissa, jotka ovat Fthiothis, Ioannina, Grebena, Larisa, Arta, Prebeza ja Thesprotia. Euroopan sosiaalirahasto rahoittaa työllisyys- ja ammattikoulutusohjelmasta kuitenkin vain Ioanninan prefektuurin ohjelmaa. Muut kuusi ohjelmaa toteutetaan kreikkalaisin varoin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3351/01

esittäjä(t): William Newton Dunn (ELDR) komissiolle

(5. joulukuuta 2001)

Aihe: Alankomaissa sijaitsevan Biomedical Primate Research Centren simpansseilla suoritettavat eläinkokeet

Komission kanta on johdonmukaisesti ollut, että kaikki Euroopassa suoritettava tutkimustyö, jossa käytetään eläinkokeita, on neuvoston direktiivin 86/609/ETY(1) (muun muassa vastaus kirjalliseen kysymykseen P-1813/01(2)) alaista. Kyseisen asiakirjan suositukset sellaisten eläinten hoidosta, joilla ei enää suoriteta kokeita, näyttävät rajoittuvan 9 artiklaan, jonka mukaan kokeilun päätyttyä tulisi päättää olisiko eläin lopetettava mahdollisimman nopeasti humaania menetelmää käyttäen, jos eläintä ei ole tarkoitus pitää hengissä ja jos se todennäköisesti tulisi kärsimään jatkuvaa kipua tai tuskaa. Neuvoston direktiivissä säädetään edelleen, että eläimet on pidettävä myös kokeiden loputtua elinolosuhteissa, jotka vastaavat 5 artiklan vaatimuksia.

Eräiden sanomalehtiartikkeleiden mukaan Alankomaissa sijaitsevan Biomedical Primate Research Centren simpanssiyhdyskunnasta on lähetetty 46 simpanssia eurooppalaisiin ja kiinalaisiin eläintarhoihin, joista niitä mahdollisesti lähetetään muihin eläinkokeisiin tai lisääntymistarkoituksiin. Jos näin todella tapahtuu, mihin toimiin Alankomaiden viranomaisten tulisi komission mielestä ryhtyä varmistaakseen neuvoston direktiivin 86/609/ETY 5 ja 9 artikloissa mainittujen vaatimusten toteutumisen sen jälkeen, kun eläimet on siirretty uusiin, unionissa tai sen ulkopuolisissa valtioissa sijaitseviin paikkoihin?

Katsooko komissio, että direktiivin soveltamisalaa pitäisi laajentaa kattamaan sellaisten eläinten hoito, joilla ei enää suoriteta eläinkokeita unionissa?

(1) EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1.

(2) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 111.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(1. helmikuuta 2002)

Komissio aikoo kysyjän toimittamien tietojen perusteella pyytää Alankomaiden viranomaisilta selvitystä ja lisätietoja aiheesta.

Komissio suunnittelee parhaillaan kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24. marraskuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/609/ETY tarkastelemista uudelleen. Tämän uudelleentarkastelun yhteydessä direktiiviin sisällytetään myös kädellisten eläinten käyttöä koskevia aloitteita ja tarkastellaan direktiivin soveltamisalan laajentamista kattamaan myös niiden eläinten hyvinvointi, joita ei enää käytetä kokeisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2914/01 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle. Lentoyhtiöiden vakuutusmaksujen nostaminen terrori-iskujen takia.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2914/01 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Lentoyhtiöiden vakuutusmaksujen nostaminen terrori-iskujen takia Onko komissio tietoinen siitä, että vakuutusyhtiöt ovat nostaneet huomattavasti lentoyhtiöiltä perittäviä vakuutusmaksuja äskettäisten terrori-iskujen takia ja että niiden epäillään rikkoneen toimillaan EU:n kilpailulainsäädäntöä? Voiko komissio ilmoittaa, tutkiiko se vakuutusyhtiöiden tähän liittyviä toimia ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2001) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista korotuksista. Komissio on omasta aloitteestaan käynnistänyt tutkimuksen siitä, olivatko vakuutusmaksujen korotusta koskeviin päätöksiin liittyneet olosuhteet yhteisön kilpailusääntöjen mukaiset. Komissio päättää tutkimustensa perusteella, tarvitaanko asiassa lisätoimia.