KIRJALLINEN KYSYMYS E-0933/00

esittäjä(t): Helmuth Markov (GUE/NGL) komissiolle

(29. maaliskuuta 2000)

Aihe: Komission oikeustoimet Thüringenin osavaltiota vastaan (Saksassa)

1. Millaisia suuntaa-antaviin EU:n ohjelmiin ja direktiiveihin liittyviä päätökseen saatettuja tai keskeneräisiä oikeustoimia Euroopan komissio on käynnistänyt tai käynnistää Thüringenin osavaltiota vastaan, ja mistä lähtien?

2. Mihin tuloksiin komissio on tullut näissä kilpailulainsäädäntöä koskevissa päätökseen saatetuissa oikeustoimissa? Miten laajoja ovat olleet taloudelliset seuraamukset, ja mitä erityisiä toimialoja päätökseen saatetut oikeustoimet koskevat?

3. Vedettiinkö osavaltion hallitus mukaan prosessiin ja kerrottiinko sille tuloksista, ja esitettiinkö käsitellyissä asiakysymyksissä konkreettisia muutosvaatimuksia, ja jos esitettiin, koska ja mitä vaatimuksia?

4. Mitä mahdollisia seuraamuksia Thüringenin osavaltiolle aiheutuu, ja miten komissio arvioi niitä?

5. Mitkä oikeustoimet ovat edelleen kesken, koska ne odotetaan saataviksi päätökseen ja mihin ne liittyvät?

6. Vaatiiko komissio muutoksia Thüringenin osavaltiossa toteutettaviin toimiin ja menettelyihin, jotka liittyvät EU:n ohjelmiin ja direktiiveihin, ja jos vaatii, niin mitä muutoksia ja millä aloilla?

Romano Prodin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(7. syyskuuta 2000)

1. Thüringenin osavaltiossa on ollut käynnissä rakennerahastoista rahoitettavia toimenpideohjelmia 29. maaliskuuta 1991 lähtien. Ohjelmia valvotaan rakennerahastoasetuksen ja erityisesti sen arviointia koskevien säännösten perusteella. Valvonta on jatkuvaa ja se kohdistuu kaikkeen kyseessä olevaan rahoitukseen.

Euroopan sosiaalirahaston (ESR:n) täytäntöönpanon yhteydessä komissio teki tarkastuskäyntejä muiden jäsenvaltioiden ohella Saksaan, muun muassa Thüringenin osavaltioon. Näiden tarkastusten johdosta Saksan viranomaiset joutuivat vuonna 1999 toteamaan, että eräässä Thüringenin kulttuuriministerin hallinnoimassa ESR:n ohjelmassa oli 5,7 miljoonan euron arvosta menoja, jotka eivät ole tukikelpoisia.

2. Kilpailua koskevassa yhteisön säännöstössä luokitellaan Thüringenin osavaltiossa kilpailun alalla suoritetut tarkastusmenettelyt kuuluvaksi valtiontuen valvontaan.

Teollisuuden alalla komissio päätti vuosina 1999 ja 2000 vaatia palautettavaksi taloustarvike- ja posliinialalla toimivalle Triptis Porzellan -yritykselle myönnetyn 34 750 000 Saksan markan suuruisen tuen, nahka-alalla toimivalle Weida Leder -yritykselle myönnetyn 36 860 000 Saksan markan suuruisen tuen ja Korn Fahrzeuge -yritykselle (maatalousteknologia, yrityskäytössä olevien ajoneuvojen ja kuorma-autojen osto ja myynti sekä ympäristöteknologia) myönnetyn 13 850 000 Saksan markan suuruisen tuen. Sen sijaan Everts Erfurt -yritykselle (ehkäisyvälineala) sallittiin 9 100 000 Saksan markan suuruinen tuki.

Maatalousalalla on tutkittu tai tutkitaan parhaillaan noin viittäkymmentä toimenpidettä, joista suuri osa on vaikeuksissa olevien yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustukia. Tutkimatta olevien ilmoitusten osalta komissio voi hyväksyä toimenpiteet tai aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan (entisen 93 artiklan) 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Lisäksi komissio on aloittanut kaksi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä maataloustuotteiden käsittelyyn ja markkinoille tuomiseen kohdistuvien valtiontukien johdosta. Näitä menettelyjä ei ole toistaiseksi saatu päätökseen. Saksan viranomaisten pyynnöstä tuen määrä pidetään salaisena. Maatalousalalla ei siis toistaiseksi voida ilmoittaa tutkittujen toimenpiteiden yhteenlaskettua rahoitusmäärää.

3. Parlamentin jäsen viittaa ilmeisesti sekä rakennerahastosta maksettavien tukien myöntämismenettelyjen että valtiontukien tutkintamenettelyjen tarkastamiseen.

Komissio on vastuussa rakennerahastoista rahoitettavien tukiohjelmien arviointimenettelystä, ja arviointi tapahtuu tilintarkastustuomioistuimen valvonnassa. Arviointien tuloksista tiedotetaan virallisesti jäsenvaltioille (ja alueohjelmissa myös alueille), ja näiden tulee ilmaista kantansa tuloksiin.

Valtiontukea koskevissa asioissa komissio on yhteydessä ainoastaan kulloinkin kyseessä olevaan jäsenvaltioon (tässä tapauksessa Saksan liittovaltion viranomaisiin). Saksan liittovaltion viranomaisilta on pyydetty selvitystä kyseessä olevista tapauksista useilla kirjeillä. Komissio ei ole selvillä Saksan liittovaltion ja Thüringenin osavaltion viranomaisten tehtävänjaosta, joten se ei ole tietoinen osavaltion viranomaisten mahdollisesta osallistumisesta menettelyjen tarkastamiseen ja tarkastuksen tuloksiin.

4. Parlamentin jäsen viittaa ilmeisesti sekä rakennerahastosta maksettavien tukien myöntämismenettelyihin että valtiontukien tutkintamenettelyihin.

Rakennerahastojen osalta vuodesta 1991 nykyhetkeen saakka Thüringenin osavaltiolta ei ole havaittu tarpeelliseksi periä takaisin yhteisön rahoitusta.

Valtiontukien tutkinnan perusteella komissio joko hyväksyy tai kieltää tukien myöntämisen. Jos komissio ei hyväksy tukea, joka on jo maksettu, tuki on palautettava. Jäsenvaltion tehtävänä on ryhtyä toimenpiteisiin yrityksille lainvastaisesti maksettujen tukien takaisinperimiseksi.

5. Rakennerahastojen ohjelmakaudesta 19941999 on tehty väliarviointi, jonka tulokset vaikuttavat kauden 20002006 ohjelmaan. Seuraava väliarviointi on suunniteltu tehtäväksi vuonna 2003. Kauden 19941999 jälkiarviointia ei voida aloittaa, ennen kuin selvitykset kauden hankkeiden menoista on hyväksytty, eli periaatteessa 31. joulukuuta 2001 jälkeen.

Maatalousalalla tutkitaan parhaillaan kymmenkuntaa tapausta. Niiden joukossa on kaksi tapausta, jotka koskevat valtiontukien maksamista maataloustuotteiden käsittelyn ja markkinoille tuomisen alalla toimiville yrityksille ja joissa on aloitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (asiat 32/99 ja 73/99). Lopullinen päätös näiden kahden valtiontuen suhteen saataneen tämän vuoden loppupuolella. Teollisuudelle myönnettävien valtiontukien osalta komissio on aloittanut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn useiden tukijärjestelyjen johdosta, joista voidaan erityisesti mainita Thüringer Industriebeteiligungsgesellschaft -yhdistyksen ja Thüringer Landesentwicklungsgesellschaft -yhdistyksen tietyt toimintamuodot sekä Thüringer Konsolidierungsprogramm (19931996), Thüringer Darlehnsprogramm, Thüringer Umlaufmittelprogramm (19931996) ja Thüringer

KMU-Investitionssicherungsprogramm (ennen vuotta 1997). EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely on aloitettu myös muutamien yksittäisten, teollisuusyrityksille kohdistettujen tukitoimenpiteiden johdosta. Kaikki mainitut tapaukset ovat edelleen tutkittavina, ja on vaikea sanoa, milloin ne saadaan päätökseen.

6. Komissio ei ole vielä hyväksynyt Thüringenia koskevaa, rakennerahastosta rahoitettavaa toimintaohjelmaa ohjelmakaudeksi 20002006, mutta hyväksyy sen pian. Ohjelmassa on huolehdittava siitä, että sen täytäntöönpanosäännökset täyttävät uuden, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaiset velvoitteet. Tällä hetkellä ei siis voida arvioida, minkä verran muutoksia nykyisiin menettelyihin on mahdollisesti tehtävä.

Kysymys, täytyykö Thüringenin osavaltion muuttaa toimenpiteitä, joilla se nykyisin saattaa yhteisön direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä, kuuluu Saksan kansallisen lainsäädännön piiriin. Yhteisön ei tule puuttua jäsenvaltion ja sen alueiden keskinäiseen toimivallan jakoon. Komissiolla ei myöskään ole mahdollisuutta tutkia, millä tavoin direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä tietyllä jäsenvaltion alueella.

(1) EYVL L 161, 26.6.1999.