ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0388/02 esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle. Uusi elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvä valvonta- ja sanktiojärjestelmä.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0248 - 0248



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0388/02 esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Uusi elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvä valvonta- ja sanktiojärjestelmä Komission jäsen Byrne esitti nk. vihreän viikon yhteydessä Berliinissä 12. tammikuuta 2002 pitämässään puheessa uuden näkemyksen EU:ssa harjoitettavasta elintarvikkeiden julkisesta valvonnasta, ja näkemys oli tarkoitus esittää kirjallisesti muutaman kuukauden kuluessa. Uudistuksen oli määrä sisältää mahdollisuuksia tehokkaisiin ja suhteellisiin sanktioihin sekä kansallisesti että EU:n tasolla. Komission piti myös harkita hallinnollisten seurauksien täydennyksenä mahdollisuutta tuomita rangaistuksia ja jäädyttää tiettyjä EU:n maksuja. Voiko komissio jo nyt vahvistaa, että tämä uudistettu ja tiukennettu menettely käsittäisi Euroopan koko elintarvikeketjun pellolta pöytään ja näin ollen myös eläintenkasvatuksen? Voiko komissio myös kertoa lähemmin, miten uudistus vaikuttaisi niihin viranomaisiin, jotka vastaavat valvonnasta tällä hetkellä yhteisössä ja eri jäsenvaltioissa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema ehdotus on jatkoa elintarvikkeiden turvallisuutta koskevassa valkoisessa kirjassa(1) esitettyyn komission ilmoitukseen, että se tekee Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen elintarvikkeiden ja rehujen virallista valvontaa koskevaksi asetukseksi (valkoisen kirjan liitteen toimi nro 4). Ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa virallisen valvonnan toteuttamisen yleiset periaatteet, jotta voidaan tarkistaa kaiken elintarvike- ja rehulainsäädännön noudattaminen. Ehdotus kattaa näin ollen kaiken elintarvike- ja rehulainsäädännön piiriin kuuluvan toiminnan pellolta pöytään, kotieläintuotanto mukaan luettuna. Ehdotuksen lähestymistavan on tarkoitus olla kokonaisvaltainen. Tästä on seurauksena se, että elintarvikkeiden ja rehujen valvontaa ei tarvitse tarkastella alakohtaisesti vaan kokonaisuutena, jossa kaikki valvonta toteutetaan kokonaisvaltaisen järjestelmän kautta. Edellytyksenä on jäsenvaltioissa toimivien valvontayksikköjen sujuva keskinäinen viestintä ja koordinointi, erittäin pätevä virallista valvontaa toteuttava henkilöstö sekä dokumentoitujen valvontamenettelyjen saatavuus. Komissio harkitsee lisäksi täytäntöönpanotoimia, joihin olisi ryhdyttävä, mikäli elintarvike- ja rehulainsäädäntöä ei noudateta. Tällaisia toimenpiteitä voidaan suunnitella niin jäsenvaltioissa kuin yhteisön tasolla. Asiasta keskustellaan parhaillaan. Ehdotuksen valmistelu on edennyt hyvin, ja se aiotaan esittää virallisesti, kunhan kaikkia tahoja on kuultu niin komission sisällä kuin ulkopuolellakin. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3188/01

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(20. marraskuuta 2001)

Aihe: Yhteisön tuki teollisuusalueiden kehittämiselle

Yhteisön myöntämää taloudellista tukea teollisuusalueille koskevasta tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta 7/1999 16. tammikuuta 2001 antamansa päätöslauselman johdanto-osan kappaleissa 17 ja 18 parlamentti kehotti komissiota muun muassa edistämään eri toimijoiden välistä alueellista koordinaatiota ja välttämään siten alueellisten hankkeiden edistäjien välistä kilpailua, edistämään kansallisten ja paikallisten hankintamenettelyjen yksinkertaistamista ja selvittämään, missä määrin ja millä edellytyksillä komissio voi luopua vaiheittain teollisuusalueisiin liittyvästä toiminnastaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

Onko komissio jo ryhtynyt toimiin kolmen edellä mainitun kehotuksen johdosta?

Jos vastaus on myönteinen, missä määrin ja millä tavalla komissio on toiminut kehotusten mukaisesti?

Jos vastaus on kielteinen, milloin ja millä tavalla komissio aikoo vastata kehotuksiin?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(7. tammikuuta 2002)

Komissio on jo ilmaissut parlamentille kantansa, että se ei pidä toimenpiteitä kilpailun välttämiseksi teollisuusalueiden mahdollisten edistäjien välillä sinänsä soveliaina. Kilpailu on oleellinen osa sisämarkkinoita, ja sillä on tärkeä rooli alueellisen ja paikallisen liiketoiminnan kehittämisen liikkeellepanijana.

Tämän alan toiminnoille annettavan rahoitustuen viitekehys sisältyy Euroopan aluekehitysrahastosta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1783/1999(1). Asetuksen mukaan tukea annetaan paikallisen ja työllisyyden kehittämisen kannalta tarkoituksenmukaisten infrastruktuurien perustamiseen (2 artiklan 1 kohdan c alakohta) rakennerahastoista vuosina 20002006 tuettavien taloudellisten kehitysohjelmien yhteydessä.

Näiden ohjelmien hajautetun hallinnon mukaisesti yksittäisten hankkeiden, kuten teollisuusalueiden kehittämistä koskevien hankkeiden, valinta on jäsenvaltioissa nimettyjen viranomaisten tehtävä.

Ohjelmakaudella 20002006 tavoitteen 1 tiedoista käy ilmi, että noin yksi prosentti rakennerahastojen kokonaismenoista on osoitettu teollisuusalueisiin ja yrityshautomoihin liittyviin toimiin, kun samalla lisäksi 2,7 prosenttia on osoitettu teollisuusalueiden ja sotilasalueiden kunnostamiseen

ja korjaamiseen sekä kaupunkialueisiin. Tavoitteen 2 luvut ovat hieman suuremmat: menoista 6,8 prosenttia on osoitettu teollisuusalueisiin ja yrityshautomoihin ja 7 prosenttia teollisuusalueiden ja sotilasalueiden kunnostamiseen ja korjaamiseen sekä kaupunkialueisiin. Luvut ovat pelkästään suuntaa-antavia, koska niihin sisältyy muitakin toimintoja kuin teollisuusalueiden kehittäminen.

(1) EYVL L 213, 13.8.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3662/01 esittäjä(t): Jutta Haug (PSE) neuvostolle. Lomakausien yhtenäistäminen Euroopassa.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0043 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3662/01 esittäjä(t): Jutta Haug (PSE) neuvostolle (15. tammikuuta 2002) Aihe: Lomakausien yhtenäistäminen Euroopassa Westdeutsche Allgemeine Zeitung raportoi 14. lokakuuta 2001 ilmestyneessä numerossaan matkailua koskevasta EU:n ministerineuvoston istunnosta. Artikkelin mukaan ministerineuvosto aikoo yhdenmukaistaa koululaisten lomien ajankohdat 15 jäsenvaltiossa, mikä voisi keventää liikennereittien kuormitusta, tasata hotellien käyttöastetta ja tuoda lomanviettoseuduille lisätuloja. Koululaisten lomien suunnittelun koulutuspoliittisia ja pedagogisia näkökohtia ei sen sijaan mainittu ollenkaan. Suunnitteleeko neuvosto todella loma-ajankohtien yhtenäistämistä Euroopassa? Mikäli asia on näin, miksei suunnittelussa oteta huomioon niiden, joiden tulisi ensisijaisesti hyötyä lomista, eli lasten etuja? Ovatko hotellien optimaaliseen käyttöasteeseen tähtäävät lomat neuvostolle tärkeämpiä kuin hyvien edellytyksien luominen tietoyhteiskunnalle? Vastaus (25. kesäkuuta 2002) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle kysyjälle, ettei se kommentoi koskaan lehdistössä esitettyjä tietoja. Kokous, johon kysyjä viittaa, oli Brysselissä 27. syyskuuta 2001 pidetty neuvoston istunto, jossa käsiteltiin kysymystä Loma-aikojen joustavuuden parantaminen Euroopassa esityslistan kohdassa Muut asiat. Neuvosto pani tuossa yhteydessä merkille Itävallan valtuuskunnan asiakirjan, jossa otetaan esiin kysymys matkailun ajallisen jakautumisen parantamisesta Euroopassa eräiden toimenpiteiden avulla, joilla tavoitellaan matkailijavirtojen tasaisempaa jakautumista. Itävallan aloitteen johdosta, jonka useat valtuuskunnat ottivat myönteisesti vastaan, komissiota vaikka yhteisön toimivalta onkin tällä alalla hyvin rajoittunut pyydettiin tutkimaan asiaa ja tiedottamaan asiasta neuvostolle mahdollisimman pian. Komissio toimitti sittemmin jäsenvaltioille kirjeen, jossa se pyytää näitä raportoimaan kokemuksistaan asiassa, mahdollisista muutostarpeista sekä siitä, millaista yhtenäistämistä haluttaisiin. Neuvosto palauttaa arvoisan kysyjän mieleen koulujärjestelmän osalta, että perustamissopimuksen 149 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kyseisestä alasta vastaavat jäsenvaltiot. Näin ollen koulujen lomien yhdenmukaistaminen ei sellaisenaan kuulu yhteisön toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3185/01

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle

(23. marraskuuta 2001)

Aihe: Pohjois-Kypros terrorismin pyhäkkö Euroopan puututtava Turkin-kysymykseen

Turkin miehittämä Kyproksen saaren pohjoisosa on Bin Ladenin operatiivisen ja rahoitusverkon tärkeimpiä tukikohtia. Roland Jacquard on YK:n turvallisuusneuvoston asiantuntija ja Observatoire International du Terrorisme et Centre d'Etudes des Menaces Contemporainesin johtaja, ja hänen mukaansa Bin Ladenilla on ollut Kyproksella liiketoimia hyvin lähellä paikallista hallitusta olevien liikemiesten kanssa, joiden joukossa on mm. presidentin perheenjäsen. Wall Street Journalin (1. marraskuuta 2001) mukaan nämä liiketoimet on CIA:n raportissa arvioitu 500700 miljoonan dollarin arvoisiksi ja Al Qaida on siirtänyt varat Pohjois-Kyproksen kautta Balkanille vuosina 19921998.

Lisäksi suurlähetystöihin kohdistuneista iskuista kertonut suojattu todistaja Jamal Al-Fadl paljasti (La Repubblica, 5. marraskuuta 2001), että Sudanin islamilaiseen kansallisrintamaan kuuluvat terroristit ovat testanneet likaisten pommien valmistukseen käytettävää uraania Hilat Kokon kaupungissa Pohjois-Kyproksella.

Britannian ulkoministeriön raportista käy ilmi, että Pohjois-Kyproksella toimivia fundamentalistiryhmiä rahoittaa Islamic Relief Organization ja että ne voivat luottaa Kyriliassa tietyn teteeniryhmän tukeen, jota johtaa Eryan Arikli. Hän oletettavasti antoi käskyt teteeneille, jotka kaappasivat Tupolev-koneen Istanbulista Moskovaan. Muilla paikkakunnilla toimii hyvin aktiivisesti islamilaisia kouluja, joissa käyvät marokkolaiset, libanonilaiset, saudit ja pakistanilaiset.

Aikooko neuvosto laajentumisprosessin yhteydessä pyytää Turkin hallitusta selvittämään, mitä se aikoo tehdä tilanteelle Pohjois-Kyproksella, josta on tullut vaarallista ei-kenenkään-aluetta keskellä Välimerta ja jossa islamilaiset terroristit ja yleisottomaaniset ääriryhmät toimivat täysin vapaasti ja Bin Ladenia hyödyttävää liiketoimintaa harjoitetaan? Turkin hallituksen pitäisi myös ilmoittaa, aikooko se sulkea välittömästi tämän merkittävän terroristikanavan ja rahavirrat Balkanille. Ne ovat vakava uhka Euroopan vakaudelle ja turvallisuudelle.

Vastaus

(25. kesäkuuta 2002)

Neuvostolla ei ole käytettävissään tietoja, joiden perusteella olisi mahdollista tarkistaa niiden tietojen oikeellisuutta, joilla kysyjä perustelee väitettään, jonka mukaan Pohjois-Kypros on terrorismin pyhäkkö.

Ottaen huomioon Pohjois-Kyproksen tilanteen, jota on kuvattu Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin selvityksissä, sekä Turkin osuuden siinä, kysymystä terrorismin torjunnasta kaikkine näkökohtineen käsitellään Turkin kanssa asianmukaisissa yhteyksissä osana Eurooppa-neuvoston 21. syyskuuta 2001 hyväksymän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3586/01 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Dioksiiniongelmat Györissä (Unkarissa).



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0037 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3586/01 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Dioksiiniongelmat Györissä (Unkarissa) Györin kaupungissa on ongelmajätteiden polttolaitos, joka on toiminut vuodesta 1992. Polttolaitoksen ulkopuolelta on löydetty elohopean, kadmiumin, kromin, kuparin ja lyijyn kaltaisia raskasmetalleja. Lisäksi on hyvin huolestuttavaa, että raporttien mukaan alueella on havaittu dioksiinia, joka on erittäin myrkyllinen aine, pitoisuuksina, jotka ylittävät 1355 -kertaisesti Unkarissa sallitut enimmäispitoisuudet. Lähin asuinalue sijaitsee vain 500 metrin päässä polttolaitoksesta. EU:n ja Unkarin väliset neuvottelut yhteisön ympäristöä koskevasta säännöstöstä on saatu menestyksekkäästi päätökseen. Unkarin hallitus on sitoutunut noudattamaan EU:n päästörajoja, joita ongelmajätteiden polttolaitoksiin sovelletaan. Aikooko Euroopan komissio tiedustella Unkarin viranomaisilta, täyttääkö Györin jätteenpolttolaitos EU:n ympäristöstandardit? Jos ei, aikooko Euroopan komissio varmistaa, että laitos täyttää EU:n standardit viimeistään Unkarin liittyessä Euroopan unioniin? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 2002) Oletetaan, että kysymyksessä viitataan Köszol Ltd.:n omistamaan Györissä (Unkarissa) sijaitsevaan vaarallisten nestemäisten jätteiden polttolaitokseen. Unkari on liittymisneuvotteluissa ilmoittanut, että kyseinen polttolaitos ei täytä vaarallisten jätteiden polttamisesta 16 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston direktiivissä 94/67/EY(1) ja jätteenpoltosta 4 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/76/EY(2) asetettuja vaatimuksia päästöjen raja-arvojen ja seurantatoimenpiteiden osalta. Liittymisneuvottelujen ympäristöä koskevan luvun väliaikaisen päättämisen yhteydessä Unkarille on myönnetty siirtymäkausi 30. kesäkuuta 2005 asti kyseisen polttolaitoksen saattamiseksi säännösten mukaiseksi edellä mainittujen kahden kysymyksen osalta. Polttolaitos on näin ollen direktiivin 2000/76/EY tiukkojen vaatimusten mukainen kuusi kuukautta direktiivissä säädettyä aikaisemmin, sillä käytössä olevien polttolaitosten on oltava kyseisen direktiivin vaatimusten mukaiset 28 päivästä joulukuuta 2005. Polttolaitoksen on oltava direktiivin 94/67/EY kaikkien vaatimusten mukainen jo liittymishetkellä. (1) EYVL L 365, 31.12.1994. (2) EYVL L 332, 28.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2750/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsin ja Suomen rajalla takavarikoidut autot.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2750/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Ruotsin ja Suomen rajalla takavarikoidut autot Suomen tulli takavarikoi vuonna 1997 monen Ruotsin kansalaisen auton. Erään ruotsalaisen auto takavarikoitiin siitä syystä, että hän oli vuoden aikana viettänyt yli 185 yötä suomalaisen morsiamensa luona. Ruotsalainen oli ajanut autollaan Haaparannasta, jossa hän asuu ja työskentelee, rajan yli Tornioon. Suomen tulli katsoi hänen näin ollen asuvan Suomessa ja vaati, että hänen olisi maksettava autoveroa Suomessa. Tulliviranomaiset viittasivat EU:n direktiiviin 83/1827/ETY(1). Asiasta syntyi tulkintakiista, ja silloinen Euroopan parlamentin jäsen Birgitta Ahlqvist (s) pyysi tammikuussa 1998 neuvoston tuolloiselta puheenjohtajalta Isolta-Britannialta tulkintaa asiasta. Neuvoston puheenjohtaja viittasi lähes samanlaiseen Saksan ja Ruotsin rajalla sattuneeseen tapaukseen. Tässä tapauksessa annetun päätöksen mukaan henkilön, joka asuu ja työskentelee jossakin maassa, ei katsota asuvan toisessa maassa vain siksi, että hän viettää öitä jonkun henkilön luona tässä toisessa maassa. Neuvosto totesi, että komission tehtävänä on valvoa, että tuomioistuimen päätöksiä noudatetaan EU:ssa ja sen olisi siksi tutkittava tämä tapaus. Mihin tulokseen komissio on päätynyt tutkimuksissaan? (1) EYVL L 105, 23.4.1983, s. 59. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 2001) Komissio on tietoinen eräistä kiistanalaisista tapauksista, joissa ajoneuvoja on käytetty väliaikaisesti Ruotsin ja Suomen välillä sekä muiden rajanaapurimaiden välillä. Tapaukset käsitellään toisaalta yhteisön alueella tiettyjen kulkuneuvojen väliaikaisessa maahantuonnissa sovellettavista verovapautuksista 28 päivänä maaliskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/182/ETY(1) perusteella ja toisaalta henkilöiden vapaata liikkuvuutta unionissa koskevien säännösten perusteella. Komission Tanskaa vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 (ent. 169 artiklan) perusteella aloittama määräysten rikkomisesta johtuva menettely on jo tullut vireille yhteisöjen tuomioistuimessa. Komissio päätti asian vireillepanosta maaliskuussa 2001, ja nyt komissio harkitsee toisen rikkomismenettelyn aloittamista Suomea vastaan. Mitä tulee komission tietoon saatettuun erityistapaukseen jossa henkilö asuu ja työskentelee Ruotsissa ja viettää yönsä morsiamensa luona Suomessa komissio on samaa mieltä parlamentin jäsenen kanssa edellyttäen, että toimivaltaiset viranomaiset tarkistavat tosiasiat, jotta varmistetaan, että kyseessä on samanlainen tapaus kuin Ryborgin tapaus, jonka yhteisöjen tuomioistuin ratkaisi asiassa C-297/89 antamallaan tuomiolla(2). Ruotsin viranomaiset ottavat yhteyttä Suomen viranomaisiin sopivan ratkaisun löytämiseksi. (1) EYVL L 105, 23.4.1983. (2) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (kuudes jaosto), 23 päivänä huhtikuuta 1991, Rigsadvokaten vastaan Nicolai Christian Ryborg, Oikeustapauskokoelma 1991 sivut I-1943.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3335/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Parlamentin jäsen Mohamed Nasheedin pidätys Malediiveilla 8. lokakuuta 2001.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0027 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3335/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (30. marraskuuta 2001) Aihe: Parlamentin jäsen Mohamed Nasheedin pidätys Malediiveilla 8. lokakuuta 2001 Onko komissio tietoinen raporteista, joiden mukaan ihmisoikeusaktivisti ja Maléssa toimivan Malediivien parlamentin jäsen Mohamed Nasheed pidätettiin 8. lokakuuta 2001 ilman, että pidätykselle ilmoitettiin erityistä syytä? Aikooko komissio pyytää Malediivien hallitusta esittämään tarkan syyn sille, miksi Mohamed Nasheed pidätettiin, sekä häntä vastaan mahdollisesti nostetut syytteet? Christopher Pattenin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (1. maaliskuuta 2002) Jatkoksi arvoisalle parlamentin jäsenelle 21. joulukuuta 2001 annettuun vastaukseen komissio on saanut tietoonsa Colombossa toimivan lähetystönsä kautta, että sen lisäksi, että Mohamed Nasheed on maan parlamentin jäsen, hän on myös toimittaja. Vaikuttaa siltä, että hänet pidätettiin toimittajantyöhön liittyvän tutkinnan yhteydessä, ja häntä on syytetty asiakirjojen katoamisesta Malediivien entisen presidentin toimistosta. Hänet asetettiin syytteeseen näillä perustein, hänet todettiin syylliseksi ja karkotettiin eräälle ulkosaarelle kahdeksi vuodeksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2980/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 925/1999 yhteensovittaminen.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0018 - 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2980/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (19. lokakuuta 2001) Aihe: Neuvoston asetuksen (EY) N:o 925/1999 yhteensovittaminen Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAO:n Montrealissa Kanadassa äskettäin (25. syyskuuta 5. lokakuuta) pidetyssä kokouksessa tehtiin siviilikäytössä olevien lentokoneiden aiheuttamaa melua ja ympäristösaasteita koskeva kompromissi. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta neuvoston asetus (EY) N:o 925/1999(1) yhteensovitettaisiin tämän kompromissipäätöksen kanssa? Voiko komissio myös ilmoittaa, poistaako ICAO:n päätös eurooppalaisten kansalaisten tunteman huolestuneisuuden lentokoneiden aiheuttamasta ympäristön saastumisesta ja melusta? (1) EYVL L 115, 4.5.1999, s. 1. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2001) Komissio on tyytyväinen siitä, että Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) 33. yleiskokouksessa päästiin yhteisymmärrykseen päätöslauselmasta A 33/7, joka on yhteinen lausunto ICAO:n jatkuvista politiikasta ja käytännöistä ympäristönsuojelun alalla. Liikenneministerien neuvoston päätelmissä 16. lokakuuta 2001 korostettiin, että päätöslauselma antaa mahdollisuuden korvata 29. huhtikuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 925/1999 (sellaisten tietyntyyppisten siviilikäytössä olevien, ääntä hitaammin lentävien suihkukoneiden rekisteröinnistä ja käytöstä yhteisössä, joita on muutettu ja jotka on uudelleen hyväksytty kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (kolmas painos, heinäkuu 1993) liitteessä 16 olevan I niteen II osan 3 luvussa mainitut standardit täyttävinä) lähiaikoina uudella melunhallintaa ja meluisten ilma-alusten liikennöintirajoituksia koskevalla säädöksellä. Komissio antaa mahdollisimman pian päätöslauselman A 33/7 kanssa linjassa olevan säädösehdotuksen, jossa vahvistetaan puitteet toimintarajoitusten käyttöönotolle yhteisön lentoasemilla ja taataan lentoasemien läheisyydessä asuvien ihmisten riittävä ja tarpeellinen suojelu lisääntyviä meluhaittoja vastaan käyttäen samalla mahdollisimman tehokkaasti hyödyksi päätöslauselman tarjoamaa joustavuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2855/01 esittäjä(t): Bertel Haarder (ELDR) komissiolle. Zimbabwen tilanne.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0016 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2855/01 esittäjä(t): Bertel Haarder (ELDR) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Zimbabwen tilanne Sen johdosta, että parlamentti antoi 6. syyskuuta 2001 päätöslauselman Zimbabwen tilanteesta (B5-0549, 0554, 0571, 0581, 0582 ja 0592/2001), tiedustelen komissiolta, tuleeko komissaari Nielson - varmistamaan, että ZANU-PF:n aktivistit eivät takavarikoi humanitaarista apua ja elintarvikeapua omaan käyttöönsä; - lakkauttamaan kaiken Zimbabwen hallituksen ja sen virastojen kautta jaettavan kehitysavun; - käynnistämään Zimbabwea vastaan Cotonoun sopimuksen 96 mukaiset toimet; - etsimään ja jäädyttämään varat, jotka presidentti Mugabe, hänen perheensä ja nimetyt avustajansa ovat siirtäneet EU:n jäsenvaltioihin ja kanssa yhteydessä oleviin maihin; - määräämään matkustuskiellon, joka koskee presidentti Mugaben, hänen perheensä ja nimettyjen avustajiensa pääsyä EU:n jäsenvaltioihin ja sen kanssa yhteydessä oleviin maihin? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2001) Lokakuun 29 päivänä kokoontunut yleisten asioiden neuvosto päätti komission ehdotuksesta(1) kutsua Zimbabwen hallituksen neuvotteluihin Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti. Unioni ilmaisi huolensa Zimbabwen tilanteen heikkenemisestä erityisesti mitä tulee poliittiseen väkivaltaan, vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja omaisuuden laittomaan haltuunottoon. Unioni ottaa nämä huolenaiheet esille tulevissa neuvotteluissa ja pyytää Zimbabwen hallitusta korjaamaan tilanteen. Olisi ennenaikaista arvioida Zimbabwen kanssa käytävien neuvottelujen tulosta ennen neuvotteluja erityisesti mahdollisesti toteutettavien toimien osalta. Komissio ei tällä hetkellä toimita Zimbabween humanitaarista apua eikä elintarvikeapua. Sen kehitysapu koostuu hankkeista, jotka koskevat HIV:n/AIDSin torjumista ja valvontaa, perusterveydenhoitoa ja köyhimpien lasten koulutusta. Komission mielestä tämän kaltaisia hankkeita ei tulisi keskeyttää. Mahdollisesta älykkäiden seuraamusten määräämisestä ei päätä komission jäsen yksin vaan koko yhteisö. Nämä toimenpiteet kuuluvat Cotonoun sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio aloittaa nyt tuon sopimuksen 96 artiklan mukaiset neuvottelut, jotka eivät tarkoita tämän kaltaisia seuraamuksia. (1) KOM(2001) 623.