ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2147/03 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva uusittu sopimus.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0208 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2147/03 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (27. kesäkuuta 2003) Aihe: Tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva uusittu sopimus Komission asiakirja(1) sisältää ehdotuksen neuvoston päätökseksi sopimuksesta, jolla uusitaan Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välinen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva sopimus. Mahdollistaako uusittu sopimus yhteisön varojen käytön yhteistyössä tapahtuvassa tutkimuksessa, joka koskee plutoniumin käsittelyä jätteenä tai MOX-polttoaineen ainesosana? Salliiko sopimus Euroopan unionin ydinpolttoainealan, mukaan lukien BNFL:n Sellafieldin laitoksen ja Cogema:n La Haguen laitoksen ja Melox-laitoksen, osallistumisen yhteistyöhön? (1) KOM(2003) 95 lopullinen, 27. helmikuuta 2003. Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 2003) Helmikuun 27. päivänä 2003 annettu ehdotus neuvoston päätökseksi koskee Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välistä tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevaa sopimusta, joka kuuluu EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan. Mainittu sopimus ei kata kysymyksessä mainittuja asioita, jotka liittyvät Euratomin perustamissopimukseen. Euratomin perustamissopimuksen mukainen tutkimusyhteistoiminta kuuluu 27. syyskuuta 2001 allekirjoitettujen, ydinturvallisuuden ja hallitun ydinfuusion alaa koskevien Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ja Venäjän federaation hallituksen välisten yhteistyösopimusten soveltamisalaan. Vaikka sopimuksessa ei suljeta pois mainittua tutkimusyhteistoimintaa, sellaista ei kuitenkaan ole suunnitteilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1634/03 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) neuvostolle. Kansalaisuuteen perustuva syrjintä.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1634/03 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) neuvostolle (15. toukokuuta 2003) Aihe: Kansalaisuuteen perustuva syrjintä Euroopan yhteisön kehitys on jo ylittänyt puhtaasti taloudellisen ulottuvuutensa. Yhteisön väkiluku on tällä hetkellä 375 miljoonaa, eikä kyse ole pelkästään laajojen yhtenäismarkkinoiden kuluttajista vaan myös Euroopan unionin kansalaisista, joilla on oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella sekä henkilökohtaisista että ammatillisista syistä ja jotka toivovat voivansa elää ilman pelkoa minkäänlaisesta syrjinnästä. Eräs kansainvälistä uraa luova Shell Accounting Service -yksikön palveluksessa Glasgowissa oleva Portugalin kansalainen on työskennellyt ja asunut Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Skotlannissa) lähes kahden vuoden ajan. Kyseinen henkilö katsoo joutuneensa syrjinnän kohteeksi kansalaisuutensa perusteella, koska Royal Bank of Scotland -pankkiryhmään kuuluva Banco Halifax -pankki kieltäytyi tarkistamasta kyseisen henkilön pankkitilin ehtoja hänen sitä pyytäessä. Pankki perusteli päätöstään sillä, että kyseistä toimintoa varten henkilön tulee olla asunut maassa vähintään kolme vuotta. Eikö kyseisellä henkilöllä tulisi unionin kansalaisena olla samat oikeudet ja velvollisuudet kuin syntyperäisillä Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisilla? Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 12 artiklassa vahvistetaan, että kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä tämän sopimuksen soveltamisalalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen erityismääräysten soveltamista. Eikö Banco Halifax -pankin harjoittamaa politiikkaa voida näin ollen pitää syrjivänä, koska se on unionin perusluonteen vastaista ja rikkoo selvästi perustamissopimuksessa vahvistettua syrjinnän vastaista periaatetta? Vastaus (2. lokakuuta 2003) Neuvosto on parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että EY:n perustamissopimuksen 12 artiklassa vahvistettu kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kielto on tärkeä. Kysymyksessä esitetyt asiat eivät kuitenkaan kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1403/03 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) neuvostolle. Asetus aseiden tuontitullien poistamisesta.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0085 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1403/03 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) neuvostolle (11. huhtikuuta 2003) Aihe: Asetus aseiden tuontitullien poistamisesta Neuvoston vastauksessa suulliseen kysymykseeni H-0043/03(1), joka koski neuvoston 21. tammikuuta hyväksymää asetusta tiettyjen aseiden ja puolustustarvikkeiden tuontitullien suspendoimisesta, ei kiinnitetty huomiota tärkeimpiin kysymyksessäni esitettyihin seikkoihin. Miksi asetus hyväksyttiin neuvostossa ilman keskustelua 21. tammikuuta? Milloin siitä keskusteltiin neuvostossa komission tehtyä ehdotuksensa vuonna 1988? Mitkä seikat johtivat ponnisteluihin, joilla päästiin lopulliseen, onnistuneeseen lopputulokseen vuoden 2002 jälkipuoliskolla, kuten neuvoston vastauksessa kysymykseen H-0043/03 mainitaan? Voiko neuvosto vahvistaa, että alkuperäiseen ehdotukseen sisältyneet säännökset, joiden mukaan kyseessä on väliaikainen, kolmivuotinen toimi, poistettiin lopullisesta asetuksesta? Onko olemassa arvioita siitä, millaisia summia jäsenvaltiot menettävät saamatta jääneinä tullimaksuina tämän asetuksen vuoksi? Onko tehty arvioita siitä, miten asetus todennäköisesti vaikuttaa aseiden tuontiin Euroopan unioniin? (1) Kirjallinen vastaus, 12.3.2003. Vastaus (29. syyskuuta 2003) Komissio antoi ehdotuksensa edellä mainituksi asetukseksi 29. syyskuuta 1988. Ehdotusta käsiteltiin neuvostossa työryhmätasolla 19881990. Työskentely keskeytettiin vuonna 1990, ja sitä jatkettiin tulliliittotyöryhmässä (yhteinen tullitariffi) vuonna 1997. Vuosien 1997 ja 2002 välillä ehdotuksesta ei enää keskusteltu. Ennen ehdotuksensa antamista vuonna 1988 komissio oli aloittanut jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn useita jäsenvaltioita vastaan perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artikla) nojalla. Kyseiset rikkomismenettelyt keskeytettiin odotettaessa asetuksen antamista. Vuoden 2002 alussa komissio käynnisti nämä menettelyt uudelleen useita jäsenvaltioita vastaan. Tämän jälkeen neuvosto aloitti vuoden 2002 jälkipuoliskolla uudelleen ehdotuksen käsittelyn ja pääsi siitä valmistelevalla tasolla sopimukseen, joka joulukuussa 2002 johti poliittiseen yhteisymmärrykseen. Tältä pohjalta neuvosto antoi virallisesti asetuksen tiettyjen aseiden ja puolustustarvikkeiden tuontitullien suspendoimisesta 21. tammikuuta 2003 ilman keskustelua, mikä on täysin neuvoston vakiintuneiden työskentelytapojen mukaista, koska kaikki avoimiksi jääneet kysymykset oli selvitetty valmistelevalla tasolla. Komission alkuperäisen ehdotuksen mukaan asetus olisi voimassa kolme vuotta. Kyseistä säännöstä ei sisällytetty lopulliseen asetukseen, koska puolustusalan hankintasopimusten pitkäkestoisuuden vuoksi tarvittiin takeita tuontitullien suspendoimisesta sopimuksen voimassaoloajaksi. Neuvoston käytössä ei ole arvioita asianomaisten tullien määristä eikä todennäköisestä vaikutuksesta aseiden tuontiin EU:hun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1774/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) neuvostolle. Rakennerahastojen siirtäminen jäsenvaltioille.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1774/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) neuvostolle (28. toukokuuta 2003) Aihe: Rakennerahastojen siirtäminen jäsenvaltioille Mikä on neuvoston näkemys siitä, että rakennerahastot siirrettäisiin jäsenvaltioille, toisin sanoen ne päättäisivät jossain määrin itse rakennerahastojen alueellisesta jaosta? Vastaus (7. lokakuuta 2003) Neuvosto kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota siihen, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaan Euroopan komissio ja jäsenvaltioiden hallitukset vastaavat yhdessä tiiviissä yhteistyössä kyseisten rahastojen hallinnoinnista. Komissio neuvottelee ja hyväksyy jäsenvaltioiden ehdottamat kehitysohjelmat ja myöntää määrärahat. Kehitysohjelmat syntyvät kansallisten, alueellisten ja paikallisviranomaisten sekä talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten ja muiden toimivaltaisten elinten yhteistyön tuloksena. Jäsenvaltiot ja niiden alueet hallinnoivat sen jälkeen ohjelmia, toteuttavat ne valitsemalla hankkeet sekä valvovat ja arvioivat niitä. Komissio puolestaan osallistuu ohjelmien seurantaan, myös seurantakomiteoiden puitteissa, suorittaa maksusitoumusmäärärahat, suorittaa korvaukset tosiasiallisesti suoritetuista ja todennetuista menoista sekä tarkastaa käyttöön otetut valvontajärjestelmät. Voimassa olevan lainsäädännön mukaan jäsenvaltiot eivät näin ollen voi päättää itse rakennerahastoista myönnettävien varojen alueellisesta jakamisesta. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1365/03 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Europarlamentaarikoiden palkat ja kansalaisten luottamus.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1365/03 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (10. huhtikuuta 2003) Aihe: Europarlamentaarikoiden palkat ja kansalaisten luottamus EU:ssa on jo pidemmän aikaa käyty keskustelua Euroopan parlamentin jäsenten palkan määräytymisperiaatteen muuttamisesta. Käsiteltävänä on ehdotus, jonka mukaan kaikkien EP:n jäsenten palkka määräytyisi eri jäsenvaltioiden parlamenttien jäsenten eritasoisten palkkojen keskiarvon mukaan. Tällä korvattaisiin nykyinen käytäntö, jonka mukaan EP:n jäsenten palkka on sama kuin heidän kotimaansa parlamentin jäsenen palkka. Jos mainittu ehdotus hyväksytään, se voisi tuoda esimerkiksi Ruotsin europarlamentaarikoille 35 000 Ruotsin kruunun palkankorotuksen. Mainitun suuruinen ruotsalaisten europarlamentaarikoiden huomattava palkankorotus saattaa aiheuttaa Ruotsissa vakavan luottamuspulan, mikä todennäköisesti entisestään syventää valittujen edustajien ja valitsijoiden välistä kuilua. Millaiseksi komissio arvioi riskin siitä, että EP:n jäsenten palkan määräytymisperiaatteen muuttaminen siten, että se toisi esimerkiksi Ruotsin europarlamentaarikoille 35 000 Ruotsin kruunun palkankorotuksen, aiheuttaisi luottamuspulan EP:n ruotsalaisten jäsenten ja heidän valitsijoidensa välille? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. toukokuuta 2003) Arvoisa parlamentin jäsen on epäilemättä tietoinen siitä, että neuvoston ja Euroopan parlamentin keskustelut luonnoksesta Euroopan parlamentin jäsenten ohjesäännöksi jatkuvat tiiviinä eikä parlamentti näin ollen ole vielä laatinut erityistä esitystä aiheesta. Parlamentin jätettyä virallisen esityksensä komissiolle tämä antaa EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan 5 kohdan mukaisen lausunnon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/03 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. Ruttotapaukset Algeriassa, riskialueilta saapuvien laittomien ja laillisten maahanmuuttajien tarkastukset.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0252 - 0253



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/03 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (7. heinäkuuta 2003) Aihe: Ruttotapaukset Algeriassa, riskialueilta saapuvien laittomien ja laillisten maahanmuuttajien tarkastukset Algerian viranomaisten täydellinen vaikeneminen Oranossa ilmenneistä ruttotapauksista muistuttaa Kiinan hallituksen tekemää virhettä SARS-viruksen ilmaantumisen jälkeisinä päivinä. Algerian huolestuttavat hygienia- ja terveysolosuhteet merkitsevät valitettavasti sitä, että ruttoepidemian riski on todellinen aivan Euroopan rajojen tuntumassa alueella, jolta saapuu runsaasti laittomia maahanmuuttajia Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Onko komissio tutkinut ongelmaa? Pitäisikö sen varoittaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia tästä vakavasta vaarasta, jotta ne ryhtyvät tarvittaviin ennaltaehkäisytoimiin terveydenhuollon alalla? Pitääkö se kiireellisenä terveyspassin luomista Euroopan unioniin laillisesti yhteisön ulkopuolelta tuleville kansalaisille? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2003) Algerian terveysministeriö on ilmoittanut 2. heinäkuuta 2003 alkaen Maailman terveysjärjestölle (WHO) kaikkiaan kymmenen ruttotapausta, joista kahdeksan on varmennettu laboratoriokokein. Näistä kahdeksan oli paiseruttotapauksia ja kaksi septikemisiä ruttotapauksia, joista toinen johti kuolemaan. Lisäksi kahdeksaa muuta tapausta tutkitaan. Suurin osa tautitapauksista ilmeni lähellä Orania, Kehalian kaupungissa, 400 kilometriä länteen Algerista. Potilaita on hoidettu antibiooteilla, ja ehkäiseviä toimenpiteitä on toteutettu. Komissio toimitti jäsenvaltioille varoituksen epidemiauhasta valvontarakenteiden ja terveysviranomaisten yhteisen unionin tartuntatautien seuranta- ja valvontaverkoston kautta (päätös N:o 2119/98/EY(1)). Verkosto mahdollistaa nopean tiedonvaihdon unionin sisällä sekä vastatoimien koordinoinnin. Ehdokasvaltiot ja EFTA-maat osallistuvat verkoston toimintaan täysivertaisina jäseninä, ja yhteistyö WHO:n kanssa on tiivistä nopeiden varoitusten antamisen osalta. Komissio katsoo, ettei terveyspassin luominen ole hyödyllistä pyrittäessä valvomaan tarttuvia tauteja. Rutto on yksi kolmesta epidemiasta, joita koskevat kansainväliset terveyssäännökset ja joista on ilmoitettava WHO:lle, ja sitä esiintyy paikallisesti monissa Afrikan, Amerikan ja Aasian valtioissa. Tehokasta hoitoa (antibiootteja ja täydentävää hoitoa) on saatavilla, ja ruttopotilaat voidaan parantaa, jos tauti diagnosoidaan ajoissa. Terveyspassit eivät takaa tarvittavaa terveyden suojelun tasoa, ja ne voisivat jopa antaa valheellisen käsityksen turvallisuudesta. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2119/98/EY, tehty 24 päivänä syyskuuta 1998, tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön, EYVL L 268, 3.10.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2259/03 esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle. Potilastiedote.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0254 - 0255



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2259/03 esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle (1. heinäkuuta 2003) Aihe: Potilastiedote Ottaen huomioon, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat torjuneet lääketieteelliseen katsaukseen liittyvän potilastiedotteen, mitä toimenpiteitä komissio ehdottaa G 10:n lääkeryhmän työn huomioon ottaen sen varmistamiseksi, että potilaat saavat laadultaan hyviä ja objektiivisia tietoja siitä, mitkä lääkkeet ja hoidot ovat saatavissa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2003) Komissio tutkii G 10:n lääkealoitteen puitteissa yhdessä sidosryhmien kanssa tapoja parantaa tiedon saantia saatavissa olevista resepti- ja käsikauppalääkkeistä. Tämän eteenpäin viemiseksi komissio harkitsee sellaisen julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöelimen perustamista, johon kuuluisi monien asianosaistahojen, muun muassa viranomaisten, lääkealan, terveydenhuoltorahastojen, terveydenhuolto-alan ammattilaisten ja potilaiden edustajia. Tämä toimielin voisi antaa neuvontaa ja valvoa saatavilla olevan tiedon laatua ja tuottaa erityisaloja koskevia ohjeita kansallisten ja yhteisön sääntelyviranomaisten työn tukemiseksi. Komission työ tällä alalla saa tukea muista hankkeista; muun muassa Euroopan lääkearviointivirasto tekee parhaillaan työtä potilasjärjestöjen kanssa löytääkseen uusia tapoja sen varmistamiseksi, että lääkkeistä annettavissa tiedoissa otettaisiin potilaiden tarpeet paremmin huomioon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1597/03 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Euroopan oikeusasiamiesinstituutin rahoitus.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1597/03 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (8. toukokuuta 2003) Aihe: Euroopan oikeusasiamiesinstituutin rahoitus Voiko komissio ilmoittaa, rahoitetaanko Innsbruckissa (Itävallassa) sijaitsevaa Euroopan oikeusasiamiesinstituuttia (EOI) jostain yhteisöaloitteesta? Osallistuuko EOI:n toimintaan edustaja jostain yhteisön toimielimestä, ja pystyykö hän vaikuttamaan EOI:n toimintaan? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2003) Komission yksiköiden tietojen mukaan kyseiselle instituutille ei ole myönnetty EU:n rahoitusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2281/03 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Ystävyyskaupungit.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0255 - 0255



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2281/03 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (9. heinäkuuta 2003) Aihe: Ystävyyskaupungit Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä edistääkseen liittyvien maiden osallistumista ystävyyskaupunkiohjelmiin, kun näiden maiden alhaisemmat asukaskohtaiset tulot otetaan huomioon? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (4. elokuuta 2003) Ehdokasvaltioiden kaupungit ja kunnat ovat osallistuneet jo useiden vuosien ajan komission ystävyyskaupunkitoimintaan. Osallistuvien kaupunkien määrä kasvaa jatkuvasti. Kiinteisiin määriin perustuva yksinkertaistettu tukijärjestelmä sopii erityisen hyvin pienille kunnille, joiden rahoitus- ja toimintakyky on rajallinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1200/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pistoian kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1200/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Pistoian kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pistoian kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja urheilutoimintaan, joka edistää vammaisten sopeutumista yhteiskuntaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pistoian kunta esittänyt vammaisurheiluohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pistoian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 ja E-1203/03 (23. huhtikuuta 2003) Komissio tunnustaa, että vammaisten sopeuttaminen yhteiskuntaan urheilutoiminnan kautta on tärkeää, mutta sillä ei ole asiaan liittyvää erityisohjelmaa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien Italian kuntien saaman Euroopan aluekehitysrahaston mahdollisen osarahoituksen osalta kysyjää kehoitetaan tutustumaan hänen kirjallisiin kysymyksiinsä E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3), E-1124/03 ja E-1125/03(4) annettuihin komission vastauksiin. (1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 96. (2) Katso sivu 160. (3) EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 172. (4) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1193/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Firenzen kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1193/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Firenzen kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Firenzen kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja urheilutoimintaan, joka edistää vammaisten sopeutumista yhteiskuntaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Firenzen kunta esittänyt vammaisurheiluohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Firenzen kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 ja E-1203/03 (23. huhtikuuta 2003) Komissio tunnustaa, että vammaisten sopeuttaminen yhteiskuntaan urheilutoiminnan kautta on tärkeää, mutta sillä ei ole asiaan liittyvää erityisohjelmaa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien Italian kuntien saaman Euroopan aluekehitysrahaston mahdollisen osarahoituksen osalta kysyjää kehoitetaan tutustumaan hänen kirjallisiin kysymyksiinsä E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3), E-1124/03 ja E-1125/03(4) annettuihin komission vastauksiin. (1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 96. (2) Katso sivu 160. (3) EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 172. (4) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1185/03 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön tuet.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0165 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1185/03 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Yhteisön tuet Portugalissa Bragassa sijaitsevan Decobook Lda. -yrityksen (joka kuuluu ranskalaiseen monikansalliseen Visualis-yhtiöön, jonka kotipaikka on Burgesissa) työntekijät eivät ole päässeet työpaikalleen helmikuun 12. päivän jälkeen tehtaan sulkemisen vuoksi. Yrityksen johdon mukaan tehdas on suljettu toistaiseksi työn puutteen vuoksi. Työntekijöille ei ole annettu mitään lakisääteisiä asiakirjoja, joilla he voisivat turvata asemansa. Tällaisia asiakirjoja olisivat ilmoitus työn keskeytymisestä ilman palkan menetystä, irtisanomiskirje tai ilmoitus, että työntekijät voivat hakea työttömyyskorvausta kunnes voivat palata työhön. Pyydän komissiota ilmoittamaan, onko kyseinen yhtiö saanut yhteisön tukea joko Portugalissa tai Ranskassa toimiville yksiköilleen ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä työntekijöiden oikeuksien puolustamiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1184/03 ja E-1185/03 (22. toukokuuta 2003) Komission käytettävissä olevien tietojen ja Portugalin viranomaisten antaman vahvistuksen mukaan Fabolin-yritys on saanut yhteisön tukena 18 139 000 escudoa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) osarahoitusta vuonna 1989. Sitä vastoin Decobook Lda -yritykselle ei ole koskaan myönnetty yhteisön tukea. Portugalin velvollisuus on ryhtyä tarvittaviin oikeudellisiin toimenpiteisiin tuen perimiseksi takaisin siinä tapauksessa, että se on mahdollisesti käytetty jäsenvaltion ja yrityksen välillä tuen myöntämisen yhteydessä tehtyjen sopimusten vastaisella tavalla. Myös työntekijöiden oikeuksien osalta jäsenvaltion on varmistettava, että voimassa olevaa kansallista lainsäädäntöä sovelletaan ottaen samanaikaisesti huomioon asiaa koskevat yhteisön direktiivit.