ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0284/02

esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle

(8. helmikuuta 2002)

Aihe: EU:n rahoittamat hankkeet Israelissa

Voisiko komissio antaa arvion vahingoista, joita Israelin armeija on aiheuttanut EU:n rahoittamille hankkeille? Mihin toimiin komissio aikoo tämän johdosta ryhtyä?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2002)

Komissio on koonnut unionin puheenjohtajamaan pyynnöstä alustavan luettelon yhteisön (komission ja jäsenvaltioiden) rahoittamista hankkeista, jotka Israelin asevoimat ovat tärvelleet kokonaan tai joille ne ovat aiheuttaneet vahinkoa. Kyseessä on alustava arvio, jonka lähempi tarkastelu on parhaillaan käynnissä.

Toistaiseksi on arvioitu vain fyysisen infrastruktuurin (rakennukset ja laitteet) uusimisesta aiheutuvia kustannuksia, jotka eivät kata välillisiä tappioita kuten hankkeiden toteutuksessa ilmenneitä viivästyksiä tai keskeytyksiä. Oheisessa luettelossa ilmoitettu summa on varovainen arvio, ja todennäköisesti se kasvaa vielä. Lisäksi luettelossa ei mainita yhteisön rahoittamia hankkeita, jotka eivät voi edetä asianmukaisesti Israelin asevoimien toiminnan vuoksi, muun muassa mahdollisuudet päästä Gazassa sijaitsevaan eurooppalaiseen sairaalaan ovat vaikeutuneet ja infrastruktuurihankkeiden toteutuksessa on viivästyksiä (raaka-aineiden saannin keskeytymisen seurauksena).

Yleisten asioiden neuvosto keskusteli asiasta 28. ja 29. tammikuuta 2002. Tämän kokouksen päätelmissä todetaan selvästi, että

Euroopan unioni on vakavasti huolissaan palestiinalaisalueen infrastruktuurin ja muiden sellaisten varusteiden tuhoamisesta, jotka tukevat palestiinalaisten taloudellista, sosiaalista ja inhimillistä kehitystä ja joita Euroopan unioni ja muut avunantajat rahoittavat. Unioni kehottaa painokkaasti Israelin hallitusta lopettamaan tällaisen toiminnan ja varaa itselleen oikeuden vaatia korvausta asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla.

Komissio jatkaa nyt käynnissä olevaa arviointia koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0251/02 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Kalojen käsittely vettä sitovilla tehoaineilla kokonaispainon lisäämiseksi.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0033 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0251/02 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Kalojen käsittely vettä sitovilla tehoaineilla kokonaispainon lisäämiseksi Saksan lehdistössä on kerrottu kuluttajien hämäämiseen soveltuvasta kalojen ja kalatuotteiden käsittelymenetelmästä. Alan julkaisuissa on todettu Alankomaiden ottaneen käyttöön aineita, jotka sitovat vettä ja nostavat siten keinotekoisesti myöhemmän tuotteen painoa. Näistä aineista käytetään yhteisnimitystä Tari ja niitä käytetään sekä fileisiin että kokonaisiin kaloihin. Tehoaineena toimii valkuainen, joten niihin ei voida soveltaa fosfaatteja koskevaa kieltoa. Lopputuotteissa ei ole merkintää valkuaisen käytöstä, mikä on voimassa olevien määräysten vastaista. Kuluttajalle aiheutuu tästä vahinkoa, koska sidotusta vedestä johtuva 515 prosentin luokkaa oleva painon nouseminen näkyy hinnassa, mutta katoaa kypsennettäessä. Kuluttaja ei saa myöskään tietoja lisätyistä aineista. Toisekseen tästä joutuvat kärsimään myös rehelliset alan toimijat, jotka eivät käytä vilpillisiä menetelmiä, koska heille koituu siitä kilpailuhaittoja. 1. Onko komissio tietoinen siitä, että Alankomaat tai joku muu jäsenvaltio käsittelisi kaloja kyseisellä tavalla? 2. Mitä tällaiselle kuluttajien ja rehellisten tuottajien etuja vahingoittavalle käytännölle voidaan tehdä? David Byrnen komission puolesta antamatäydentävä vastaus (19. heinäkuuta 2002) Terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/493/ETY(1) mainitaan selkeästi, miten kalastustuotteita on luvallista käsitellä. Direktiivissä kielletään kalastustuotteiden käsittely paljon vettä sitovilla aineilla. Komissio on saanut Alankomaiden viranomaisilta vastauksen, joka liittyy kalan käsittelyyn vettä sitovilla tehoaineilla kokonaispainon lisäämiseksi. Viranomaiset vahvistavat, että kyseisten aineiden käyttö Alankomaissa on laitonta. Vastauksessaan Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat tutkivansa tilannetta ja ryhtyvänsä sen jälkeen asianmukaisiin ja tarpeellisiin toimiin. Komission tietoon ei ole tullut, että kaloja käsiteltäisiin tällä tavoin muualla. (1) EYVL L 268, 24.9.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1770/02 esittäjä(t): Peter Liese (PPE-DE) komissiolle. Irlannin kanta tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan ja muita aloja koskevat päätökset.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0223 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1770/02 esittäjä(t): Peter Liese (PPE-DE) komissiolle (17. kesäkuuta 2002) Aihe: Irlannin kanta tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan ja muita aloja koskevat päätökset Irlantilaisissa lehdissä kirjoitetaan, että maan kielteinen kanta tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan tai sen yksittäisiin tutkimusohjelmiin vaikuttaa muita aloja, kuten maataloutta ja valtion tukea koskeviin päätöksiin. Lehdissä on epäilty, että koska Irlanti vastusti tutkimuksen kuudetta puiteohjelmaa, suuret jäsenvaltiot saattavat rangaista sitä muilla aloilla. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tällainen kirjoittelu saattaa vahvistaa Nizzan sopimuksen vastustusta mahdollisesti järjestettävässä toisessa kansanäänestyksessä? Voiko komissio vahvistaa, että Irlannilla on samat oikeudet kuin muilla jäsenvaltioilla neuvostossa äänestettäessä sekä erityisesti, että Irlannin tasavallalla on oikeus esittää erityisiin puiteohjelmiin liittyviä vaatimuksia ja kieltäytyä hyväksymästä puiteohjelmia, jos tärkeitä vaatimuksia ei täytetä? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 2002) Irlannin hallituksella on kaikkien muiden jäsenvaltioiden hallitusten tavoin oikeus esittää mielipiteensä ja puolustaa sitä neuvostossa yhteisön lainsäädännön liittyvän päätöksentekoprosessin yhteydessä. Jäsenvaltiot voivat siis valita, äänestävätkö ne lainsäädäntöehdotuksen puolesta vai sitä vastaan. Yhdellä alalla omaksuttu kanta ei vaikuta muita aloja koskeviin päätöksiin. Tämä pätee tietysti myös päätöksiin, jotka koskevat kuudetta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmaa ja sen erityisohjelmia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0868/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Uimaveden laadun valvonta.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0059 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0868/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (2. huhtikuuta 2002) Aihe: Uimaveden laadun valvonta Protestina uimaveden vedenlaatua koskevalle EU:n direktiiville Borlängen kunta ilmoitti elokuussa 2000, että kunnassa ei tästä lähtien ole uimarantoja. Selityksenä kunnan ympäristöpäällikkö totesi Dala-Demokraten-sanomalehden mukaan, että näytteiden ottaminen on kallista ja että sen vuoksi meitä lyödään lehdistössä kuin vierasta sikaa. Borlängen kunta toivoo, että se välttää näytteiden ottamisen aiheuttamat ylimääräiset kustannukset sillä, että se katsoo uimarantojen olevan EU:n uimarantaluettelon ulkopuolella. Onko sallittua, että uimaveden laatua koskevien vesinäytteiden ottaminen vältetään edellä mainitulla tavalla? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (23. toukokuuta 2002) Esitetty kysymys koskee uimavesidirektiivissä (uimaveden laadusta 8. joulukuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 76/160/ETY(1)) säädettyä uimavesien laadun seurantavelvoitetta. Direktiivissä vahvistetaan yksiselitteinen uimaveden määritelmä, jonka mukaan uimavedellä tarkoitetaan kaikkia virtaavia tai seisovia makeita vesiä tai niiden osia (), joissa uimisen jäsenvaltio nimenomaisesti sallii tai joissa uiminen ei ole kiellettyä ja huomattava määrä uimareita ui siellä säännöllisesti. Tämän määritelmän perusteella jäsenvaltioiden on määritettävä uimavedet ja varmistettava niiden tarvittava valvonta. Ruotsi ei ole Euroopan unioniin vuonna 1995 liityttyään määrittänyt uimavesiä Borlängen kunnassa eikä sen vuoksi myöskään julkistanut seurantaa koskevia tietoja. Kolme Borlängen läheisyydessä olevaa uimarantaa sijaitsevat Säterin kunnassa (Hyen, Ljusternbadet, Sovarbo). Näiden vesien laatu tutkittiin vuonna 2001, ja tulokset julkaistaan komission uimaveden laatua koskevassa jokavuotisessa kertomuksessa, joka julkaistaan pian. Komissio aikoo tiedustella parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen johdosta Ruotsin viranomaisilta, olisiko uimarantojen määrittämistä Borlängen kunnassa aiheellista harkita uudelleen. Komissio tiedottaa parlamentin jäsenelle välittömästi saamastaan vastauksesta. (1) EYVL L 31, 5.2.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1159/02 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Alcoyssa (Valencia, Espanja) puhjennutta legioonalaistautia koskevan komission selvityksen edistyminen.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0188 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1159/02 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (16. huhtikuuta 2002) Aihe: Alcoyssa (Valencia, Espanja) puhjennutta legioonalaistautia koskevan komission selvityksen edistyminen Komissio ilmoitti 1. helmikuuta 2001, että se oli ottanut allekirjoittaneen parlamentin jäsenen pyynnöstä yhteyttä Espanjan viranomaisiin kysymyksessä legioonalaistaudin jatkuvasta esiintymisestä Alcoyssa (asia 2001/2048). Vastauksessaan P-3913/00(1) komissio myönsi, että juomaveden laadusta annetun direktiivin 80/778/ETY(2) säännöksiä on mahdollisesti rikottu. Allekirjoittaneen parlamentin jäsenen uuden pyynnön johdosta komissio vastasi 16. heinäkuuta 2001 (P-1937/01(3)), että Espanjan viranomaisten vastaus oli juuri saapunut ja komissio tarkasteli sitä parhaillaan. Voiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa asiaa 2001/2048 koskeva selvitys on? Voiko komissio antaa tarkempia tietoja Espanjan viranomaisten vastauksen sisällöstä? Voiko komissio tämänhetkisten tietojen perusteella päätellä, onko Alcoyn tapauksessa rikottu direktiiviä 80/778/ETY? (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 34. (2) EYVL L 229, 30.8.1980, s. 11. (3) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 144. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2002) Parlamentin jäsenen kirjallisen kysymyksen P-3913/00 johdosta komissio on alkanut tutkia viran puolesta tapausta, jonka viitenumero on 2001/2048, varmistaakseen, että Espanjan viranomaiset soveltavat asianmukaisesti yhteisön lainsäädäntöä kyseisessä tapauksessa. Tapauksen tutkinnan yhteydessä komissio lähetti Espanjan viranomaisille kirjeen, jossa se pyysi viranomaisia tekemään huomautuksensa parlamentin jäsenen esittämistä seikoista sekä juomaveden laadusta 15 päivänä heinäkuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/778/ETY(1) soveltamisesta kyseisessä tapauksessa. Komission yksiköt ovat tarkastelleet Espanjan viranomaisten antamaa vastausta. Analysoituaan toimitetut tiedot ja niihin liitetyt selvitykset komissio katsoo, että Espanjan viranomaiset ovat toteuttaneet asianmukaiset toimet selvittääkseen ongelman syyn ja laajuuden sekä toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet sen korjaamiseksi. Lisäksi on laadittu juomaveden laatua koskeva valvontapöytäkirja, jotta tällaiset tapaukset eivät toistuisi, ja huolehdittu yleisölle tiedottamisesta. Asian tarkastelusta ilmenee, että Espanjan viranomaiset ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet torjuakseen tehokkaasti legioonalaistautitapaukset Alcoyssa. Tapausten analysoinnin perusteella ei voida päätellä, että sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä olisi rikottu. Siksi komissio on päättänyt lopettaa asian käsittelyn. (1) EYVL L 229, 30.8.1980.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1324/02 esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle. Tanskan jalkapalloliiton (DBU) säännöt, jotka koskevat muiden kuin EU-maiden kansalaisia.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1324/02 esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle (2. toukokuuta 2002) Aihe: Tanskan jalkapalloliiton (DBU) säännöt, jotka koskevat muiden kuin EU-maiden kansalaisia Kun tanskalaiset jalkapallojoukkueet AB ja Vejle BK pelasivat vastakkain 14. huhtikuuta 2002, ottelua 40 johtanut AB otti kentälle puolalaisen pelaajan. AB:llä oli tuolloin jo kentällä kolme pelaajaa, jotka eivät ole EU:n kansalaisia. DBU:n säännöt sallivat kentällä vain kolme pelaajaa, jotka eivät ole EU:n kansalaisia, joten tämä vaihto oli DBU:n sääntöjen vastainen. Tämän johdosta AB tuomittiin hallinnollisella päätöksellä hävinneeksi 03. Tällä hetkellä on kuitenkin niin, että EU:lla on Puolan kanssa assosiointisopimus, jolla EU-maissa laillisesti oleskelevat puolalaiset työntekijät rinnastetaan EU-työntekijöihin. Siksi kysyn komissiolta, voiko se vahvistaa, että puolalaista jalkapalloilijaa on pidettävä jalkapalloyhteyksissä EU-työntekijänä, vrt. assosiointisopimus? Lisäksi pyydän komissiota ilmoittamaan, mitkä säännöt asetetaan etusijalle, jos EU:n ja DBU:n säännöt siitä, minkä kansallisuuksien edustajia pidetään EU:n ulkopuolisen maan kansalaisina, ovat ristiriidassa keskenään. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 2002) Urheiluliittojen säännöissä olevien kansallisuusehtojen osalta komissio viittaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon asiassa Bosman(1), jossa tuomioistuin katsoi, että EY:n perustamissopimuksen 39 artiklassa (entisessä 48 artiklassa) estetään urheiluliittoja soveltamasta sääntöjä, jotka rajoittavat sellaisten pelaajien osallistumista, joilla on muiden jäsenvaltioiden kansalaisuus. Euroopan yhteisöjen ja Puolan välisen Eurooppa-sopimuksen 37 artiklan 1 kohdan mukaisesti jonkin jäsenvaltion alueella laillisesti työskenteleviä puolalaisia työntekijöitä ei saa syrjiä työehdoissa, palkassa eikä irtisanomisessa suhteessa jäsenvaltion kansalaisiin. Kun puolalaiselle pelaajalle on myönnetty työlupa ja urheiluseura on palkannut hänet, urheiluliitto ei saa rajoittaa kyseisen pelaajan osallistumista järjestämiinsä otteluihin. Jos puolalaista pelaajaa ei päästetä pelaamaan jossain ottelussa, häntä syrjitään kansalaisuuden perusteella työehdoissa. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön(2) mukaan kyseisen Eurooppa-sopimuksen 37 artiklan 1 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan määräyksiä on sovellettava sellaisenaan, jotta oikeuksiaan puolustavat Puolan kansalaiset voivat vedota niihin myös isäntämaan tuomioistuimissa. Eurooppa-sopimuksen määräyksiä sovelletaan ensisijaisesti, jos EU:n ja Tanskan jalkapalloliiton DBU:n säännöt ovat ristiriidassa keskenään. (1) Asia C-415/93, Bosman, (Kok. 1995, s. I-4921, 115137 kohta). (2) Asia C-162/00, tuomio 29.1.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1344/02 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle. Ajoneuvojen rekisteröinti Italiassa.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0207 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1344/02 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle (13. toukokuuta 2002) Aihe: Ajoneuvojen rekisteröinti Italiassa Viittaan 12. huhtikuuta 2000 esittämääni kysymykseen (E-1450/00(1)) sekä Frederik Bolkesteinin komission puolesta 5. kesäkuuta 2000 antamaan vastaukseen ja pyydän komissiota ilmoittamaan, muuttaako se kantaansa asiassa C-451/99 tehdyn päätöksen perusteella. Miten komissio menettelee jatkossa tässä asiassa? (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 193. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 2002) Vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1450/00 komissio ilmoitti, että se oli valmis tarkastelemaan uudelleen mahdollisuutta toimenpiteisiin ajoneuvojen rekisteröintiin liittyvien asuin- tai sijoittautumispaikkaa koskevien vaatimusten suhteen. Tarkastelu perustuisi yhteisöjen tuomioistuimen 21. maaliskuuta 2002 asiassa Cura Anlagen (asia C-451/99) antamaan tuomioon. Komissio ilmoitti vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-1450/00 myös, että tätä asiaa on tarkasteltava EY:n perustamissopimuksen 49 artiklassa tarkoitetun palveluiden tarjoamisen vapauden kannalta. Yhteisöjen tuomioistuimen antamassa tuomiossa todetaan erityisesti, että perustamissopimuksen 49 artikla on esteenä lainsäädännölle, jonka mukaan henkilöllä, jonka nimiin ajoneuvo rekisteröidään, on oltava kotipaikka tai toimipaikka siinä jäsenvaltiossa, jossa ajoneuvoa on tarkoitus käyttää; tämä ehto on kyseisten määräysten vastainen, koska sen seurauksena leasingyrityksellä on joko oltava päätoimipaikkansa tässä jäsenvaltiossa tai sen on suostuttava siihen, että ajoneuvo rekisteröidään vuokralleottajan nimiin ja että sen tähän ajoneuvoon liittyviä oikeuksia rajoitetaan tällä tavalla. Komission tarkoituksena on tämän vuoksi saattaa vastaavanlaiset rikkomukset viipymättä tuomioistuimen käsiteltäväksi, jotta jäsenvaltioiden lainsäädäntö saataisiin tämän oikeuskäytännön mukaiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0015/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Euroopan unionin kehityshankevarat.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0015/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (21. tammikuuta 2002) Aihe: Euroopan unionin kehityshankevarat Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus hyväksyi vastikään Vammaisuus, köyhyys ja kehitystyö -keskusteluasiakirjan, jolla pyritään sisällyttämään vammaiset kaikkeen ulkomaiseen kehitystyöhön. Lisäksi on otettava huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen päätöslauselma vammaisten ja vanhusten oikeuksista AKT-maissa (ACP-EU 3313/01/fin.). Mitä vastaavia suunnitelmia komissiolla on? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2002) Vammaisuus on otettava huomioon kaikessa kehitysyhteistyössä, jotta voitaisiin varmistaa vammaisten sosiaalinen integroituminen kehitysmaissa. Eri maissa käyttöön otettujen uusien lähestymistapojen kuten köyhyyden vähentämisstrategioiden myötä kansalaisyhteiskunnan eri ryhmät, myös vammaisia edustavat, ovat saamassa lisää sananvaltaa ja osallistumismahdollisuuksia kansallisen politiikan kehittämisessä. Euroopan yhteisö aikoo jatkossakin rahoittaa vammaisten tukijärjestöjen toimintaa panostaen erityisesti etelän järjestöjen toimintakyvyn ja organisaatiorakenteen kehittämiseen. Pyrkimyksenä on lisätä niiden osallistumista kehitystyön suunnitteluun ja nostaa näin vammaisten profiilia, vähentää leimautumista ja lisätä tietoisuutta vammaisuuteen liittyvistä kysymyksistä. Vammaisten osallistuminen kaikkien heidän asemansa parantamiseen tähtäävien ohjelmien jokaiseen vaiheeseen tulee pakolliseksi. Komissio jakaa vammaisuutta käsittelevät ohjeet kaikkiin eri maissa sijaitseviin paikallistoimistoihin. Niissä neuvotaan, miten vammaisten tarpeet voidaan parhaiten ottaa huomioon tulevassa ohjelmatyössä. Köyhyyden vähentäminen on yhteisön kehitysavun keskeinen tavoite ja sen edistämiseksi toteutettavat toimet voivat ehkäistä myös vammaisuutta. Yhteisö aikoo edelleen merkittävässä määrin tukea sosiaalialan eri toimintalohkoja ja hyödyntää parhaansa mukaan mahdollisuuksia yhdistää vammaisuuden ehkäisy vammaisten kuntoutukseen ja heidän omien vaikuttamismahdollisuuksiensa vahvistamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0854/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Chilen kielto päästää satamiinsa kansainvälisillä vesillä kalastavia yhteisön aluksia.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0854/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (27. maaliskuuta 2002) Aihe: Chilen kielto päästää satamiinsa kansainvälisillä vesillä kalastavia yhteisön aluksia Chilen hallitus kielsi lastin purkamisen kansainvälisillä vesialueilla Tyynellä valtamerellä kalastavilta yhteisön aluksilta ja niiden joukossa huotrakalan kalastukseen erikoistuneilta galicialaisilta aluksilta. Kielto määrättiin siitä huolimatta, että Chilen ja Euroopan unionin välillä oli voimassa jo vuosi sitten tehty sopimus. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä kiellon takia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2002) Tammikuussa 2001 hyväksytyssä järjestelyssä sovittiin muun muassa yhdistetystä kalastus- ja tutkimusohjelmasta, jonka puitteissa neljä yhteisön alusta voi käyttää kolmea chileläistä satamaa. Ohjelman aloittaminen on edellyttänyt eräitä teknisiä käytännön järjestelyjä, joita komissio ja Chilen viranomaiset ovat käsitelleet useissa kokouksissa. Toimivallanjakoperiaatteen mukaisesti myös Espanjan viranomaiset ovat ottaneet osaa näihin kokouksiin. Komissio voikin todeta, että kyseiset tekniset kysymykset on nyt saatu sovittua ja ohjelma voidaan viimeinkin aloittaa. Komissio odottaa luetteloa ohjelmaan osallistuvista espanjalaisista aluksista, joiden tarkoitus on purkaa lastinsa chileläisissä satamissa. Ohjelma voidaan aloittaa, kun luettelo on toimitettu Chileen. Komissio seuraa tiiviisti kyseisen yhdistetyn kalastus- ja tutkimusohjelman etenemistä ja erityisesti saaliinpurkujärjestelmän toteutumista ja valvoo, että nämä toimet toteutetaan 25. tammikuuta 2001 sovitun järjestelyn mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1037/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Katkaravun pyynti Huippuvuorilla.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1037/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (16. huhtikuuta 2002) Aihe: Katkaravun pyynti Huippuvuorilla Euroopan unionin Huippuvuorilla harjoittamaa katkaravun pyyntiä hankaloittaa suuresti Norjan tekemä yksipuolinen päätös, jonka mukaan alueella saa olla yhtäaikaisesti korkeintaan neljä unionin pyyntialusta. Määräys on ollut voimassa joitakin vuosia, ja se uhkaa jo jättää jälkensä yhteisön kalastusaluksiin, jotka rajoitusten takia eivät voi toimia täydellä vuosikapasiteetillaan. Maininnan arvoinen on myös se tosiasia, että Huippuvuorilla suurimman osan vuotta vallitsevien vaikeiden sääolosuhteiden takia kalastusalukset pääsevät liikkumaan alueella vain muutaman kuukauden ajan vuodesta. Viime vuosien aikana komissio on käynyt asiasta keskusteluja norjalaisten viranomaisten kanssa tilanteen ratkaisemiseksi, mutta myönteistä tulosta ei ole pystytty saavuttamaan. Onko Euroopan unionin komissio tietoinen edellä kuvatusta tilanteesta ja vahingoista, joita siitä koituu yhteisön katkaravunpyyntialuksille Huippuvuorilla? Voiko komissio ilmoittaa, jatkaako se keskusteluja norjalaisten viranomaisten kanssa? Mihin tuloksiin mahdolliset keskustelut ovat johtaneet? Voiko komissio ilmoittaa, onko se ryhtynyt tai aikooko se ryhtyä joihinkin muihin toimenpiteisiin mainitun ongelmatilanteen ja sen yhteisön kalastuslaivastolle aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 2002) Tällä hetkellä yhteisön Norjan-suhteita katkaravun pyynnissä Huippuvuorten alueella sääntelee niin sanottu herrasmiessopimus. Tämä sopimus, joka on luonteeltaan täysin epävirallinen eikä siten sido kumpaakaan osapuolta, sallii yhteisön pyytää katkarapua 519 kalastuspäivänä vuodessa Huippuvuorten alueella käyttäen enintään kymmentä alusta, joista neljä voi olla alueella samanaikaisesti. Komissio on neuvotellut monta kertaa norjalaisten kanssa tästä asiasta tarkoituksenaan nykyisten rajoitusten muuttaminen. Norjalaisten nykyinen kanta on sellainen, että he ovat haluttomia muuttamaan kalastusehtoja, vaikka tarve lisätä yhteisön pääsyä kalastamaan näille vesille selvästi ymmärretäänkin. Komissio on täysin tietoinen ongelmista, joita tämä tilanne aiheuttaa jäsenvaltioille. Tätä varten komissio yrittää edelleen saada Norjan viranomaiset mukaan vuoropuheluun, joka johtaa parempiin alueelle pääsyä koskeviin ehtoihin yhteisön katkaravunpyyntilaivastolle.