KIRJALLINEN KYSYMYS E-0861/00

esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2000)

Aihe: Euroopan unionin rahoittamissa monikansallisissa tutkimusprojekteissa esiintyneet ongelmat

Kalatutkimusprojektissa (FAIR CT-97-3508) yksi osanottajalaitos otti omiin nimiinsä yhteisen tutkimusidean, tutkimuskonseptin sekä yhdessä saadut alustavat tulokset ja julkisti ne omissa nimissään. Jokaisen laitoksen kanssa oli aikaisemmin yhdessä sovittu, että tulokset pidetään toistaiseksi poissa julkisuudesta, koska ne olivat vielä alustavia ja toisaalta tulosten jatkohyödyntämisen kannalta julkistamisajankohta oli tarkkaan harkittava. EU-koordinaattori ilmoitti tästä kirjeitse myös kyseisen laitoksen johdolle.

Kyseisessä laitoksessa toimittiin niin salaisesti, että muut EU-partnerit saivat tietää vasta noin vuoden kuluttua, mitä yhteiselle konseptille ja tuloksille oli tapahtunut. Kyseinen toiminta vahingoitti taloudellisesti ja tieteellisesti EU:ta, muita laitoksia ja maailman tiedeyhteisöä sekä monia projektin yhteistyöyrityksiä. Vahinkojen suuruutta ei voida vielä arvioida. Kyseistä projektia pystyttiin tosin jatkamaan, koska se oli perusteiltaan erittäin vahva ja hyvin suunniteltu ja osanottajalaitokset olivat huippuja alallaan.

EU:lla ei ole selvitysjärjestelmää, esim. ylikansallista eettistä komiteaa, joka toimisi tällaisissa tapauksissa nopeasti, jotta tutkimusprojektit eivät asioiden pitkittymisen takia häiriintyisi. Tällainen tieteelliseen tutkimukseen ja sen metodeihin perehtynyt eettinen komitea ei olisi tuomioistuin, mutta se voisi antaa kehotuksia, suosituksia ja rahoittajan ominaisuudessa se tarvittaessa voisi panna ilmeisen itsekkään ja hallitsemattoman osanottajan erikoisseurantaan. Jo ylikansallisen elimen olemassaolo saattaisi estää tieteellistä epärehellisyyttä.

Mikäli asia kaikesta huolimatta menee oikeuskäsittelyyn, saattaa kansainvälinen lausunto olla avuksi paikalliselle oikeudelle tässä immateriaalisessa asiassa ja siten siitä saattaa muodostua kaikkien oikeusturvaa parantava tekijä.

Monimutkaisiin sopimuksiin ja oikeuslaitokseen turvautuva systeemi on tiedemaailmalle äärimmäisen vieras ja lisäksi hidas. Tuloksekkaan tieteellisen yhteistyön perustana tulee edelleenkin olla keskinäinen luottamus ja oman osaamisen tiedostaminen, ts. tietyt eettiset normit, jotka onneksi ovatkin valtaosalle tiedemiehiä itsestäänselviä.

Jotta ongelmiin voitaisiin kuitenkin vastedes puuttua entistä nopeammin, haluan nyt kysyä komissiolta:

1. Miten komissio aikoo suhtautua tällaisiin sopimusrikkeisiin?

2. Millaisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta rikkeitä ei enää tapahtuisi? Miten EU aikoo selvittää tällaiset tapaukset?

3. Tuleeko komissio ryhtymään toimiin tutkimuseettisen komitean perustamiseksi tai vastaavasti esittääkö komissio oman mallinsa tämänkaltaisten ongelmien ratkaisemiseksi jossain muussa vastaavassa menettelyssä?

4. Kuinka tutkijoiden immateriaaliset oikeudet voidaan taata koko hankkeen ajan?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(19. toukokuuta 2000)

Parlamentin jäsen tarkoittaa kalojen kysteiiniproteinaasi-inhibiittoreita ja tartuntatauteja koskevaa hanketta (tutkimussopimus FAIR 5-CT97-3508), jota tuetaan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) 4. puiteohjelmasta. Hanke päättyy 30. marraskuuta 2000, ja siitä odotetaan merkittäviä tieteellisiä tuloksia.

1. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 4. puiteohjelmassa käytettävän vakiosopimuksen mukaan komissio voi irtisanoa sopimuksen tai päättää jonkin sopimuspuolen osallistumisen (i) sellaisten tärkeiden teknisten tai taloudellisten syiden vuoksi, jotka vaikuttavat olennaisesti hankkeeseen, tai jos hankkeesta saatavien tulosten hyödyntämismahdollisuudet ovat vähentyneet merkittävästi tai (ii) jos konsortio tai sopimuspuoli, joka ei ole täyttänyt sopimusvelvoitteitaan, ei ole ryhtynyt mihinkään korjaustoimenpiteisiin. Komissio voi käyttää tätä mahdollisuutta esimerkiksi, jos jokin sopimuspuoli julkaisee ennenaikaisesti hankkeen tutkimustuloksia ilman muiden osallistujien suostumusta.

Kyseisessä tapauksessa komissiolle ilmoitettiin, että muuan väitöskirjan tekijä julkaisi ennenaikaisesti tiettyä taustatietoa, joka oli tuotettu ennen hankkeen käynnistämistä. Tämä ei haitannut hankkeen edistymistä. Kun komissio oli saanut tietää näistä ongelmista, se muistutti hankekumppaneita heidän sopimukseen perustuvista oikeuksistaan ja velvoitteistaan sekä mahdollisista korjaustoimenpiteistä. Mikään sopimuspuoli ei ole vielä pyytänyt tällaisia toimenpiteitä toteutettavaksi. Koska asia ei vaikuttanut itse hankkeeseen, ei ollut myöskään komission asia ryhtyä muihin toimenpiteisiin.

2. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 4. ja 5. puiteohjelmassa käytettävien vakiosopimusten mukaan hankkeessa tuotetut tulokset ovat niiden sopimuspuolten omaisuutta, jotka ovat ne tuottaneet. Näiden tulosten suojaamiseksi toteutettavista toimista määrätään tavallisesti osallistujien välisessä konsortiosopimuksessa, jossa komissio ei ole sopimuspuolena. Konsortiosopimus, joka tehdään hankkeen toteuttamista varten, täydentää tutkimussopimusta, ja sen mukaan määräytyy myös se, mitä kansallista lakia sovelletaan.

Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 5. puiteohjelmassa käytettävässä vakiosopimuksessa on vahvistettu hankekumppanien suojaa hankkeesta saatavien tulosten ennenaikaista julkaisemista vastaan määräämällä hanketta koskevan tietämyksen suojelemisesta ja hankkeeseen liittyvästä teknologian käyttöönottosuunnitelmasta, julkisuudesta ja tiedottamisesta sekä luottamuksellisuudesta.

3. Komissio uskoo, että tutkimussopimuksen määräykset yhdessä asiaa koskevien konsortiosopimusten kanssa riittävät tällaisten tapausten selvittämiseen. Jos konsortion jäsenten välillä syntyy kiistaa, heidän on itse ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin suojellakseen teollis- ja tekijänoikeuksiaan, tavallisesti konsortiosopimuksen perusteella. Komissio on aina tähdentänyt hankekumppaneille, että teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien konsortiosopimusten tekeminen on tärkeää, ja suositellut sitä kaikissa hankkeissa, vaikka tutkimussopimuksessa ei siihen velvoitettaisikaan. Näyttäisi siltä, että teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien kiistojen käsittely ja ratkaisu onnistuu paremmin tällaisen oikeudellisen kehyksen turvin kuin komiteassa, joka pystyisi antamaan vain suosituksia (jotka eivät ole sitovia) eikä voisi oikaista mahdollisia rikkomisia.

4. Teollis- ja tekijänoikeuksia (omistus- ja käyttöoikeudet mukaan luettuina) koskevat määräykset ovat voimassa koko tutkimussopimuksen keston ajan. Lisäksi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 5. puiteohjelmassa käytettävän vakiosopimuksen mukaan kaikki teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät tutkimussopimuksen määräykset säilyvät voimassa myös sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen.