KIRJALLINEN KYSYMYS P-2523/99 esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle. Tšernobyl.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0156 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2523/99 esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Ternobyl Ilmaisen huolestumiseni komissiolle Ukrainan päätöksestä käynnistää uudelleen Ternobylin ydinvoimalan reaktori 3. On tunnettua, että Ydinsuojelu- ja turvallisuusjärjestö (IPSN) on vaatinut reaktorin toiminnan pysäyttämistä vakavien vaurioiden vuoksi. Kun otetaan huomioon erityiset sääolosuhteet, erittäin alhaiset lämpötilat, jotka pakottavat Ukrainan hallituksen käynnistämään ydinvoimalan uudelleen, ja Euroopan unionin ja G7-maiden taloudellisen tuen puuttuminen, mitä politiikkaa Euroopan unioni noudattaa tämän kysymyksen suhteen nyt vuosien jälkeen ja onko se arvioinut vaaroja, jotka uhkaavat Eurooppaa ja erityisesti Balkanin maita ongelmallisissa ydinvoimaloissa, kuten Ternobylissä, mahdollisesti sattuvissa onnettomuuksissa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) Komissio on myös huolissaan Ternobylin ydinvoimalan turvallisuudesta. Tapaus, joka sattui kolmosreaktorissa 1. joulukuuta 1999 vain muutama päivä sen jälkeen, kun laitos oli otettu uudelleen käyttöön toi esiin Ternobylin ydinvoimalaa koskevat vakavat ongelmat. Tästä voimalasta peräisin olevalla radioaktiivisella laskeumalla saattaisi olla koko Eurooppaa koskevia vaikutuksia. Näin ollen Balkanin aluetta ei voi erottaa muista. Komission politiikka Ternobylin ydinvoimalan osalta on usean vuoden ajan perustunut vuonna 1995 tehtyyn yhteisymmärryspöytäkirjaan, jonka osapuolina ovat Ukrainan hallitus, seitsemän johtavan teollisuusmaan hallitukset sekä komissio. Siinä tuodaan esille yhteistyötä korostava asenne laadittaessa ja pantaessa täytäntöön laaja-alaista ohjelmaa, jolla tuetaan Ukrainan päätöstä sulkea Ternobylin ydinvoimala vuoteen 2000 mennessä. Ohjelmassa kiinnitetään huomiota energia-alan uudistuksiin, energiainvestointeihin, ydinturvallisuuteen ja sosiaalisia vaikutuksia koskeviin suunnitelmiin. Yhteisö on tukenut merkittävästi kaikkia näitä aloja Tacis-ohjelman kautta. Tukea on annettu sähköntuotantokapasiteetin korvaavan järjestelmän, 1.3. reaktorin purkusuunnitelmien ja ennen voimalan toiminnan lopettamista rakennettavien laitosten kehittämiseen Ternobylissä. On myös syytä mainita, että yhteisö on tukenut eniten Ternobylin suojarahastoa, josta on tarkoitus rahoittaa 4. reaktorin ympärillä olevan tämänhetkisen suojan muuttaminen ympäristön kannalta vakaammaksi järjestelmäksi. Komissio on vahvasti sitä mieltä, että Ternobylin ydinvoimalan ainoa toiminnassa oleva reaktori olisi ehdottomasti suljettava vuoden 2000 aikana, kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa on sovittu. Näin on mahdollista tehdä jatkuvaa kiinteää yhteistyötä Ukrainan kanssa kaikilla tähän liittyvillä aloilla. Yhteistyön eteneminen riippuu Ukrainan talouden kokonaiskehityksestä. Tässä yhteydessä Komissio on hyvin tyytyväinen siihen, että presidentti Kutma vakuutti uudelleenvalintansa jälkeen päättäneensä jatkaa tarvittavia talousuudistuksia. Komission sitoumus lisätä ydinturvallisuutta Keski- ja Itä-Euroopassa tulee esille myös vähän aikaa sitten tehdyissä komission ja Liettuan, Bulgarian sekä Slovakian hallitusten välisissä sopimuksissa, jotka koskevat voimaloiden sulkemisia. PHARE-rahastoja käytetään näiden sulkemista koskevien sopimusten täytäntöönpanon tukemiseksi.