KIRJALLINEN KYSYMYS E-2241/01

esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) ja Mikko Pesälä (ELDR) komissiolle

(26. heinäkuuta 2001)

Aihe: EU:n rakennerahastojen mittareiden kehittämistarve

Käsityksemme mukaan rakennerahastojen hankkeiden tulosten arvioinnissa, seurannassa ja valvonnassa on puutteita, koska yhteisiä ja vertailtavia mittareita ja tuotosten laatuindikaattoreita ei ole kehitetty.

Varsinkin työllisyys- sekä sosiaali- ja terveydenhuollon hankkeisiin tarvitaan niin määrällisiä (kvantitatiivisia) kuin laadullisiakin (kvalitatiivisia) mittareita.

Hankkeiden toteuttajat pitävät byrokratiaa usein liiallisena. Heillä ei monesti ole riittävästi tietoa ja/tai taitoa luoda itse standardisoituja mittareita.

Valvovan tahon laatukriteerit voivat osaltaan arvioitavuuden kautta parantaa myös hankkeiden lopputulosta. Samoin ne voivat parantaa hankkeiden rajausta ja myöhempää tulosten hyödynnettävyyttä.

Pyydämme saada tietää, mitä komissio aikoo tehdä niin mittareiden kuin laatuindikaattoreiden luomiseksi?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(12. lokakuuta 2001)

Arviointi, seuranta ja valvonta ovat Euroopan unionin tukea rakennerahastoista saavien ohjelmien hallinnoinnin keskeisiä tekijöitä. Niitä koskevia vaatimuksia on kehitetty lainsäädännössä eri ohjelmakausien aikana.

Kaudella 19941999 ohjelma-asiakirjoihin sisältyi seurantaindikaattoreita ohjelmien, niiden osien ja yksittäisten toimenpiteiden tasolla. Näitä indikaattoreita koskevat tiedot kerätään yhteen joko hankekohtaisesti tai yleisemmin (erityisesti kun on kyse makrotaloudellisista indikaattoreista). Indikaattorit valitaan yleensä pikemminkin alueellisella tai kansallisella kuin yhteisön tasolla, koska eri alueilla ja eri jäsenvaltioissa toteutettavat toimet voivat olla hyvin erilaisia. Rakennerahastojen toimenpiteiden tehokkuuden ja vaikutusten arvioinnissa on lisäksi otettava huomioon olosuhteet, joissa ne toteutetaan, minkä vuoksi ei katsota asianmukaiseksi, että komissio määräisi yhdenmukaiset indikaattorit ja menettelytavat kaikenlaisia tilanteita varten.

Nykyisellä ohjelmakaudella 20002006 vaatimuksia on kehitetty ennen muuta rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999 ja erityisesti sen 36 artiklassa (seuranta), luvussa III (arviointi) ja luvussa IV (suoritusvaraus).

Komissio on myös toteuttanut käytännön toimenpiteitä seurannan, arvioinnin ja valvonnan laadun parantamiseksi.

Esimerkkeinä voidaan mainita

- valmisteluasiakirjat ja arviointikäsikirjat, joissa annetaan menettelyohjeita sopivien indikaattoreiden kehittämiseksi ja menojen tehokkuuden ja vaikutusten mittaamiseksi

- järjestelmällinen kokemustenvaihto täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten välillä seminaareissa ja säännöllisissä kokouksissa, joihin osallistuvat sekä arvioinnin asiantuntijat että ohjelmien toiminnalliset johtajat

- jäsenvaltioiden viranomaisille ohjelmien valmisteluvaiheessa tarjotut neuvonta- ja tukipalvelut.

Nämä toimet kattavat kaikki alat, myös työllisyyden, sosiaaliasiat ja terveydenhuollon, joita koskeva valmistelutyö on käynnissä. Komissio pyrkii lähivuosina edelleen kehittämään uusia parannuksia.