ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1607/98 esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Oppikirjojen sisällöt toisista EU-maista Suomessa julkaistujen lehtitietojen mukaan joissakin EU:n jäsenmaissa käytettävissä peruskoulun oppikirjoissa on Suomesta täysin vääriä tietoja. Mm. Ranskassa käytettävissä kirjoissa Suomea kuvataan 1950 - luvulta peräisin olevin valokuvin ja vääristynein tiedoin. Nykyisestä modernin tietotekniikan yhteiskunnasta ei mainita sanallakaan. EU käyttää koulutus- ja kulttuuriohjelmiin sekä erilaisiin tiedotuskampanjoihin huomattavasti varoja. Tiedotuskampanjat eurooppalaisen kansalaisuuden edistämiseksi eivät voi onnistua, jos kouluissa annettava perustieto toisista jäsenmaista on sekä puutteellista että vääristynyttä. Pyydän saada tietää, mitä komissio tekee jotta jäsenmaiden oppikirjoissa olisi oikeat ja nykyaikaiset perustiedot kaikista jäsenmaista? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 1998) Komissiolla ei ole valtuuksia puuttua yksittäisissä jäsenvaltioissa käytettävän oppimateriaalin yksityiskohtaiseen sisältöön, sillä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklan mukaisesti näissä asioissa sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Perustamissopimuksen 126 artiklassa todetaan, että yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä edistävän Sokrates-ohjelman ohella Euroopan koulutusalan tietoverkko (Eurydice) tuottaa ja välittää tietoa siihen osallistuvien jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmistä ja niissä tehtävistä uudistuksista. Eurydice julkaisi hiljattain kolmannen laitoksen esitteestä, joka sisältää keskeistä tietoa koulutusasioista yhteisön alueella. Se perustuu Sokrates-ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden toimittamaan materiaaliin. Yhteisön tulee kuitenkin 126 artiklan mukaan myös pitää täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä. Komissio aikoo kuitenkin kiinnittää Ranskan koulutusasioista vastaavien viranomaisten huomion parlamentin jäsenen kysymyksessään esille tuomiin seikkoihin.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2239/98 esittäjä(t): Franco Malerba (PPE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Varotoimet asteroidien maahantörmäyksen varalta Suurten asteroidien iskeytyminen maapallolle on harvinaista, mutta todistetut havainnot planeettamme yli 150 kraaterista, jotka ovat syntyneet asteroidien törmäyksistä, sekä valtava määrä näkyviä kraatereita kuun pinnalla muistuttavat meitä siitä, että asteroidien törmäyksiä tapahtuu jatkuvasti aurinkokunnassamme. Suuren asteroidin (läpimitta n. 10 km) iskeytyminen maahan voi aiheuttaa useiden lajien kuolemisen sukupuuttoon, siksi niiden lentoratojen tunnistaminen etukäteen auttaisi suurella todennäköisyydellä katastrofin torjumisessa. Asteroidien havaitseminen ja niiden tarkkailu ei ole kuitenkaan helppoa, koska ne ovat suhteellisen pienikokoisia ja heijastavat heikosti valoa. Euroopan neuvosto on 20.3.1996 hyväksynyt Lorenzin päätöslauselman 1080/96, jossa kehotetaan Euroopan valtioita rahoittamaan kansainvälisiä tutkimuksia planeetan suojelemiseksi asteroideilta. Euroopassa on useita asteroideja tutkivia tutkimuskeskuksia, mutta kahdeksaa EY-maata edustaneen yhdeksän ryhmän tammikuussa 1997 komission PO XII:lle tekemä pyyntö NEO:ja (Near Earth Objects) koskevan tutkimuksen rahoittamiseksi hylättiin, kun taas Yhdysvalloissa on investoitu 10 miljoonaa dollaria kolmeen jo toiminnassa olevaan tutkimusohjelmaan (Spacewatch, Loneos ja NEAT). Miten komissio aikoo toimia koko maailmaa koskevan asteroidivaaran torjumiseksi, mitä tutkimuksia ja ohjelmia se tukee ja millaista kansainvälistä yhteistyötä se aikoo toteuttaa? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Glyn Fordin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1578/98(1). (1) Katso sivu 150.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1891/98 esittäjä(t): Jean-Claude Pasty (UPE) komissiolle (9. kesäkuuta 1998) Aihe: Yhteisön toimielinten jäsenten palkkiot ja korvaukset Tiedotusvälineissä on usein tuotu esiin, että Euroopan unionin toimielinten jäsenten korvausten ja palkkioiden avoimuudessa on ollut puutteita. Voiko komissio sanoa, miten suuria ovat kokonaisuudessaan komission jäsenten, tuomioistuimen tuomareiden, tilintarkastustuomioistuimen jäsenten ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomareiden verotettavat brutto- ja nettopalkkiot ja tehtävien suorittamiseen liittyvät korvaukset? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee Euroopan unionin toimielinten jäsenten korvauksia ja palkkioita. Komissio voi vastata omasta puolestaan, mutta se kieltäytyy antamasta vastausta muiden toimielinten puolesta. Komission jäsenten korvaukset ja palkkiot on sidottu komission virkamiesten korvauksiin ja palkkioihin. Nämä perustuvat henkilöstösääntöihin, joita on muutettu neuvoston asetuksella N:o 2591/97, annettu 18 päivänä joulukuuta 1997(1), Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden sekä näihin palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvien korjauskertoimien mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 1997. Komission jäsenten korvaus muodostuu seuraavista osista: - peruspalkka. Komission jäsenen peruspalkka on 112,5 prosenttia palkkaluokan A1/6 virkamiehen peruspalkasta eli 617 756 Belgian frangia. Komission varapuheenjohtajien kuukausittainen peruspalkka on 125 prosenttia ja komission puheenjohtajan 138 prosenttia palkkaluokan A1/6 virkamiehen peruspalkasta. Komission jäsenten peruspalkka on progressiivisen verotuksen alaista tuloa, jossa korkein marginaaliveroaste on 45 prosenttia, ja palkasta pidätetään 5,83 prosentin suuruinen tilapäinen maksu. Komission jäseniin sovelletaan samoja verotusta koskevia säännöksiä kuin henkilöstösäännöissä säädetään komission virkamiesten osalta, ja verot tuloutetaan Euroopan unionin talousarvioon. Lisäksi palkasta pidätetään 1,8 prosentin osuus sairaus- ja tapaturmavakuutusta varten. - maastamuuttokorvaus, jonka suuruus on 15 prosenttia peruspalkasta. Komission jäsenillä ei ole oikeutta ulkomaankorvaukseen (16 prosenttia peruspalkasta), johon kotimaastaan lähteneet komission virkamiehet ovat oikeutettuja. - kuukausittainen edustuskorvaus, jonka suuruus on 24 515 Belgian frangia. Komission jäsenten korvaukset ovat muilta osin samat kuin komission virkamiehille henkilöstösääntöjen nojalla maksettavat korvaukset. Kappale henkilöstösääntöjä toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Edellä mainittujen tekijöiden perusteella komission jäsenen kuukausittaiseksi nettopalkaksi saadaan 513 410 Belgian frangia. Tämä vaihtelee, sillä kotitalouslisä ja huollettavina olevista lapsista maksettavat lisät vaikuttavat palkan määrään. (1) EYVL L 351, 23.12.1997.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0617/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Pienten kalliosaarten sisällyttäminen Interreg-ohjelmaan Saamieni tietojen mukaan Kreikan hallitus - toimien aivan oikein - sisällytti kuusi Egeanmeren pientä kalliosaarta Interreg-ohjelmaan. Haluaisin saada tietää Euroopan komissiolta, mikä on sen virallinen näkemys asiasta, sekä aikooko se rahoittaa hankkeiden toteuttamista näillä pienillä saarilla, jotka aivan ilmeisesti kuuluvat Kreikan valtion (ja siis Euroopan unionin) alueeseen. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1998) Komissio on osallistunut toimien ja hankkeiden rahoitukseen koko Kreikan alueella siitä asti, kun Kreikka liittyi yhteisöön vuonna 1981. Komissio osallistuu rakennerahastojen kautta sellaisten toimien ja hankkeiden rahoitukseen, joilla pyritään kehittämään Kreikan mantereen ja saariston syrjäisimpiä alueita. Rahoitusta myönnetään yhteisön tukikehykseen vuosina 1994-1999 kuuluvista erilaisista alakohtaisista ja alueellisista ohjelmista ja yhteisöaloitteiden, kuten Interreg II -ohjelman mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1825/98 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Työntekijöiden valvonta verkossa Yritysjohdon uusimman suosikin muodostavat ohjelmat, joita täysin viattomasti markkinoidaan "raportointivälineinä". Todellisuudessa kyse on valvontaohjelmista, jotka antavat johtajalle mahdollisuuden pitää silmällä kaikkia sivuja, joilla työntekijät vierailevat käyttäessään internetiä. Ohjelmat mahdollistavat myös työntekijöiden sähköpostin seurannan. Niin kauan kuin yritys ilmoittaa työntekijöilleen, että heitä valvotaan, valvonta on laillista. Siinäkin tapauksessa, että tiedot tallennetaan paksuun henkilöstömappiin. Eikö komissio katso, että tarvitaan eettiset suuntaviivat, jotka koskevat työntekijöiden valvontaa verkossa? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 1998) Jos yritykset ottavat käyttöön yksittäisiä käyttäjiä valvovia raportointijärjestelmiä tiedonkäsittelyn yhteydessä, herää kysymys tietosuojasta. Jos sähköpostiviestejä luetaan, saattaa herätä kysymys luottamuksellisuudesta, vaikka luottamuksellisuutta ei yrityksen verkossa taatakaan samalla tavoin kuin käytettäessä julkisia televiestintäverkkoja. Mainituissa tapauksissa sovelletaan kansallista lainsäädäntöä tietosuojaa koskevien yhteisön direktiivien säännösten mukaisesti. Jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä saattaa olla säännöksiä, jotka koskevat työntekijöiden ja työnantajien välisiä suhteita mainituissa tapauksissa. Tässä vaiheessa ei ole aiheellista antaa yksityiskohtaisempia säännöksiä Euroopan tasolla siitä, miten yritysten olisi suhtauduttava mainittuihin kysymyksiin. Komissio katsoo kuitenkin, että samantyyppisiä ongelmia ratkovien yritysten olisi hyödyllistä keskustella käytännön ratkaisuista keskenään ja työntekijöittensä tai työntekijöiden edustajien kanssa.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1433/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteisön kehitysapu kalastusalan kehittämiseksi kolmansissa maissa Voiko komissio ilmoittaa, mitä kalastusalan kehityshankkeita PO VIII on toteuttanut tai rahoittanut kuluneen viiden vuodan aikana seuraavissa valtioissa: Etelä-Afrikka, Namibia, Gabon, Senegal, Päiväntasaajan Guinea, Guinea Bissau, Norsunluurannikko, Gambia, Sierra Leone, Mauritania, Angola, Ghana ja Kamerun, ja kuinka suurella rahoituksella niihin on osallistuttu?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0879/98 esittäjä(t): David Hallam (PSE) komissiolle (11. maaliskuuta 1998) Aihe: Yhdysvaltojen maatalousministeriön ehdottamat standardit biodynaamisille tuotteille Onko komissio tietoinen siitä, että Yhdysvaltojen maatalousministeriö on julkaissut 600-sivuisen asiakirjan, jossa vahvistetaan biodynaamista maataloustuotantoa koskevat standardit. Voisiko komissio vahvistaa, että Yhdysvaltojen maatalousministeriön ehdotuksessa luokitellaan "biodynaamisiksi"seuraavat käytännöt: - geenitekniikan avulla kasvatetut viljelytuotteet - karjan tehokasvatus - antibioottien rutiininomainen käyttö - elintarvikkeiden säteilyttäminen - sellaisten kemikaalien käyttö, joita ei hyväksytä biodynaamisuutta käsittelevissä EU:n standardeissa - ei-biodynaamisten ainesosien vapaa käyttö jalostetuissa biodynaamisissa elintarvikkeissa? Aikooko komissio ottaa yhteyttä Yhdysvaltojen maatalousministeriöön ja selittää, että nämä standardit eivät ole lähelläkään eurooppalaista biodynaamisuuden määrittelyä, että tällaisten standardien käyttöönotto aiheuttaisi valtavaa sekaannusta kuluttajalle, että niillä voisi olla haitallinen vaikutus biodynaamisten tuotteiden maineelle sekä että ne vahingoittaisivat useimpia eurooppalaisia biodynaamiseen viljelyyn erikoistuneita pienmaanviljelijöitä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (24. huhtikuuta 1998) Aluksi komissio haluaa viitata Gahrtonin kirjalliseen kysymykseen E-0325/98(1) antamaansa vastaukseen. Komissio tutkii parhaillaan yksityiskohtaisesti Yhdysvaltojen ehdottamia säädöksiä antaakseen Maailman kauppajärjestön (WTO) kaupan teknisiä esteitä koskevaan sopimukseen liittyvät huomautuksensa. Kyseisen tarkastelun yhteydessä komissio on jo todennut, että tiettyjen seikkojen osalta, joita ovat geenitekniikan avulla muunnetut organismit, säteilyttäminen, tiettyjen lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttö sekä tavanomaisesta maataloudesta peräisin olevien ainesosien käyttö useasta ainesosasta koostuvissa elintarvikkeissa, Yhdysvaltojen ehdottamat säädökset eivät vaikuta yhtä tiukoilta kuin säännökset, jotka sisältyvät maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa 24 päivänä kesäkuuta 1991 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) 2092/91(2) ja ehdotukseen(3) kotieläintuotannon liittämisestä kyseisen asetuksen soveltamisalaan. (1) EYVL C 310, 9.10.1998, s. 50. (2) EYVL L 198, 22.7.1991. (3) KOM(97) 747 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0994/98 esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle (2. huhtikuuta 1998) Aihe: Lääkealan tuotteet Voiko komissio antaa luettelon lääkealan tuotteiden yhteismarkkinoiden toteuttamista koskevien neuvottelujen osallistujista? Neuvotteluja käydään lääkealan tuotteiden hinnoittelun yhtenäistämiseen tarvittavien toimien arvioimiseksi. Edelleen, voiko komissio ilmoittaa, onko lääkealan tuotteiden rinnakkaiskaupan helpottamiseksi laadittu suuntaviivoja tai menettelyjä? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 1998) Toinen lääkealan yhtenäismarkkinoiden toteuttamista koskeva pyöreän pöydän kokous järjestettiin Frankfurtissa 8. joulukuuta 1997. Kokouksessa käsiteltiin toimenpiteitä, joihin voidaan ryhtyä alan yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi. Kokouksen osallistujaluettelo toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut useita tuomioita, jotka koskevat rinnakkaisvalmisteiden lupia ja käsittelyä. Lisäksi komissio on antanut tiedonannon jo luvan saaneiden lääkevalmisteiden rinnakkaistuonnista(1). (1) KOM(81) 803 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0958/98 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Maatalousjärjestöjen rahoitukset Voiko komissio sanoa, miten paljon italialaiset maatalouden ammatilliset järjestöt (Confederazione agricoltori Italiani, Confederazione Coltivatori Diretti ja Confederazione Italiana Coltivatori) saavat rahoitusta suoraan ja välillisesti? Voiko komissio selvittää, mistä budjettikohdista kyseiset järjestöt saavat rahoitusta ja mitä toimia niillä on rahoitettu tänä vuonna ja kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana? Voiko komissio sanoa, ovatko nämä kolme maatalouden ammatillista järjestöä osallistuneet erityisohjelmiin, erityisesti ammatillisen koulutuksen ohjelmiin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1998) Italialaisten maatalouden ammatillisten järjestöjen saama suora rahoitus: Confederazione Agricoltori Italiani 1997 - Regione Veneto "SOS Mondo rural": 102 500 ecua 1996 - Opintomatka: 8 000 ecua Confederazione Coltivatori Diretti 1997 - Seminaari - Corso per futuri dirigenti "Sviluppo delle capâcità festrionali": 15 000 ecua 1996 - Progetto formativo per Operatrici di pari opportunità in ambiente agricolo rurale: 36 711 ecua 1996 - Opintomatka: 8 000 ecua 1995 - Opintomatka: 10 000 ecua Confederazione Italiana Coltivatori: ei hakemusta Nämä avustukset on myönnetty budjettikohdasta B2/514 vuosina 1995 ja 1996 ja muutettu kohtaan B2/5122 vuonna 1997. Tämä budjettikohta käsittää yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan koulutuksen, tiedottamisen ja yleisen mielipiteen muokkaamisen suopeaksi sitä kohtaan.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1109/98 komissiolle esittäjä(t): Luigi Florio (PPE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden eurooppalaisten viinien suojelu Onko komissio tietoinen siitä, että Yhdysvalloissa on viininviljelijöitä, jotka tuottavat viinejä ja markkinoivat niitä sitten nimillä, joista tietyt ovat kuuluisimpia alkuperänimityksen saaneita eurooppalaisia, erityisesti italialaisia viinejä? Tämä on mahdollista sen vuoksi, että tällä hetkellä ei ole keinoja taatun alkuperänimityksen saaneiden viinien suojelemiseksi juridisesti silloin kun viinit tulevat yhteisön ulkopuolisista maista, jotka eivät ole liittyneet GATT-sopimusten puitteissa Lissabonin sopimukseen. Eikö komissio katso, että sen olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin, joilla estetään ilmiön laajeneminen, sillä siitä voisi olla erittäin vakavia seurauksia yhteisön viininviljelylle ja se voi vahingoittaa arvostetuimpien viiniemme mainetta ja niiden pääsyä yhteisön ja kansainvälisille markkinoille? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1998) Komissio on selvillä kysyjän mainitsemista seikoista. Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimus teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista, jonka yhteisö allekirjoitti vuonna 1994, velvoittaa WTO:n jäsenet suojaamaan muiden jäsenien maantieteelliset merkinnät. Tässä sopimuksessa, ja erityisesti sen 24 artiklan 2 kohdassa, määrätään poikkeuksista, joiden nojalla WTO:n jäsenet voivat jatkaa toisen jäsenen tietyn maantieteellisen merkinnän jatkuvaa ja samanlaista käyttöä, joka osoittaa viinin tai väkevän alkoholijuoman sellaisten kansalaistensa tai maan alueella kotipaikkaa pitävien tavaroiden tai palvelusten osalta, jotka ovat käyttäneet maantieteellistä merkintää joko vähintään kymmenen vuotta ennen huhtikuun 15. päivää 1994 tai vilpittömässä mielessä. Yhteisö valvoo WTO:n mukaisten oikeuksiensa kunnioittamista, mutta sen ensisijainen tavoite viinialalla on sellaisten kahdenvälisten sopimusten laatiminen, joilla voidaan laajentaa maantieteellisten merkintöjen suojaa edellä mainitun sopimuksen 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitseman tapauksen osalta komissio on ryhtynyt kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta tästä asiasta olisi mahdollista aloittaa neuvottelut Yhdysvaltojen kanssa.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1804/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Yhteisön määrärahojen käyttäminen hallituksen propagandaan Kreikan hallitus käyttää yhteisön Delors II -paketin määrärahoja (jotka ovat yhteensä yli 1,5 miljardia drakmaa) puhtaan puoluepropagandan harjoittamiseen yksipuolisten televisiolähetysten ja sähköisissä tiedotusvälineissä esitettävien mainosten kautta tarjoten näin Kreikan kansalaisille valikoitua tietoa. Tällä toiminnalla hallitus pyrkii ottamaan itselleen kunnian hankkeista, jotka toteutetaan EU:n ratkaisevan panoksen avulla. Pyytäisin Euroopan komissiota kertomaan minulle: Tapahtuuko tämä mainos- ja propagandakampanja sen tieten, onko se ilmaissut näkemyksensä tämän kampanjan objektiivisuudesta sekä kuinka se aikoo toimia pysäyttääkseen yrityksen ¨aivopestä¨ Kreikan kansalaiset Kreikan hallituksen muka aikaansaamien ¨saavutusten¨ suhteen, vaikka juuri mitään suurta hanketta ei toteutettaisi Kreikassa, elleivät EU:n rakennerahastot osallistuisi niiden rahoittamiseen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastauksiin, jonka komissio antoi herra Anastassopouloksen esittämään suulliseen kysymykseen H-542/98 ja herra Hatzidakisin esittämään suulliseen kysymykseen H-543/98 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla kesäkuussa 1998 ((Parlamentin keskustelut (kesäkuu 1998). )).
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1152/98 komissiolle esittäjä(t): José Apolinário (PSE) (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Alueelliset BKT-tilastot EUROSTAT julkaisi viime viikolla alueelliset BKT-tilastot ja ilmoitti, etteivät nämä tilastot osoita eri alueiden todellisia käytettävissä olevia tuloja, toisin sanoen ne ovat ristiriidassa sen kanssa, mitä todettiin vastauksessa kirjalliseen kysymykseen P-2010/97 ((EYVL C 45, 10.2.1998, s. 142. )). Sen mukaan nimittäin kansalliset BKT:t ¨on alueellistettu jokaisessa jäsenvaltiossa aluerakenteen viimeisimpään bruttolisäarvoon perustuen¨. Onko komission mielestä tarpeen tarkistaa alueellisten BKT-lukujenlaskemisessa käytettäviä kriteerejä? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998) Komissio laatii vuosittain kansallisten tilastolaitosten toimittamien tietojen perusteella alueelliset tilit taloustoimittain. Nämä tilit laaditaan yhtenäisellä tavalla Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT) metodologisia periaatteita noudattaen. Tileistä saadaan tietoa erityisesti bruttoarvonlisäyksestä, palkansaajakorvauksista, kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta ja työllisyydestä. Niiden avulla voidaan myös tehdä estimaatti alueittaisesta bruttokansantuotteesta (BKTA). Kuten arvoisa parlamentin jäsen korostaa, tämä indikaattori lasketaan kansallisten BKT:iden perusteella, jotka on alueellistettu kunkin jäsenvaltion osalta käyttäen viimeisintä bruttoarvonlisäyksen alueellista rakennetta. Tämän kansallisten tilastolaitosten kanssa yhteistyössä määritellyn menetelmän avulla saadaan vertailukelpoiset tiedot jäsenvaltioista, eikä komissio aio muuttaa menetelmää lähitulevaisuudessa. Alueittainen bruttokansantuote on alueen tuotantotoiminnan kokonaisindikaattori. Se soveltuu siis hyvin alueiden taloudellisen kehityksen mittaukseen. Se ei kuitenkaan mittaa alueella sijaitsevien kotitalouksien käytettävissä olevaa tuloa. Lisätäkseen tietämystä tässä asiassa yhteisön tasolla komissio ryhtyi osana vuonna 1995 tehtyä EKT:n tarkistusta määrittelemään metodologisia periaatteita, joita tarvitaan kotitalouksien alueellisten tilien laatimiseksi. Tämä työ, joka sekin tehtiin yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa, saatiin päätökseen vuonna 1996. Työn tuloksena on vuodesta 2000 alkaen saatavilla ensimmäiset tiedot kotitalouksien käytettävissä olevista tuloista alueellisella tasolla.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1754/98 komissiolle esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Biharikansa Bangladeshissa Nyt kun Islamabadissa on päästy sopimukseen siitä, että biharipakolaisia aletaan kotiuttaa Bangladeshista, aikooko komissio auttaa arviolta 250 miljoonan Yhdysvaltain dollarin kustannusten maksamisessa, joita tarvittavien asuntojen rakentaminen sekä muut kotiuttamiseen ja uudelleen asettautumiseen liittyvät näkökohdat edellyttävät? Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) Komissio totesi tyytyväisenä, että sopimus syntyi Pakistanin ja Bangladeshin pääministerien välillä kolmen valtion välisen taloushuippukokouksen aikana 15 päivänä tammikuuta 1998 238 000 biharipakolaisen aiheuttaman ongelman ratkaisemiseksi. Komissio on myös suhtautunut myönteisesti Pakistanin sitoumukseen kotiuttaa kaikki biharit Bangladeshista ja se on tietoinen taloudellisista ponnistuksista, joita Pakistan on tehnyt kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Pakistanin hallitus vetosi kaikkiin kansalaisiin ja pyysi heitä osallistumaan rahallisesti tähän yhteiseen asiaan, jotta saataisiin kerätyksi 227 miljoonaa ecua biharien uudelleen asuttamiseksi. Pakistanin hallitus ei ole toistaiseksi pyytänyt rahoitusapua kansainvälisiltä järjestöiltä eikä komissiolta kyseisen hankkeen tukemiseksi. On myös huomattava, että Bangladeskaan ei ole pyytänyt kansainväliseltä yhteisöltä apua. Komissio seuraa tarkoin tilannetta Islamabadissa ja Dhakassa olevien edustustojensa kautta.