KIRJALLINEN KYSYMYS E-0600/02

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(5. maaliskuuta 2002)

Aihe: Köyhyys ja maahanmuutto Maghreb-maista EU:n alueelle

Espanjan edellinen hallitus kielsi lailla talouspakolaisten palauttamisen Espanjasta Pohjois-Afrikkaan. Monet näistä henkilöistä matkustavat myöhemmin Euroopan läpi Belgiaan, Ranskaan ja Isoon-Britanniaan. Katsooko komissio, että tällainen laki on yhdenmukainen Dublinin yleissopimuksessa ja perussopimuksissa Espanjalle asetettujen velvoitteiden kanssa? Onko komissio keskustellut Espanjan hallituksen kanssa kyseisen lain seurauksista?

Katsooko komissio yleisemmin, että paras ratkaisu Maghreb-alueen köyhyysongelmiin ei ole Euroopan unionin ulkorajojen vuotaminen siitä jäsenvaltioille aiheutuvine ongelmineen, vaan Maghreb-maiden kannustaminen taloudellisiin ja poliittisiin uudistuksiin, hyvän hallinnon ja ihmisoikeuksien noudattamiseen sekä näiden myötä saataviin taloudellisiin investointeihin? Eikö olisi parempi auttaa näitä maita avaamalla asteittaisesti EU:n omia markkinoita, myös maatalousmarkkinoita, jotta Maghreb-maat voisivat päästä kunnolla osallisiksi talouden liberalisoinnin hyödyistä ja jotta ne eivät tuntisi jäävänsä suurten protektionististen kauppablokkien jalkoihin?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(17. huhtikuuta 2002)

Arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa todennäköisesti 4. tammikuuta 2000 annettua ulkomaalaislakia nro 4/2000. Voimassa olevan oleskeluluvan puuttuminen ei kyseisen lain nojalla ollut riittävä peruste Espanjasta karkottamiseen. Kyseinen säännös ei ollut Dublinin yleissopimuksen vastainen, koska se ei vaikuttanut Espanjan velvoitteeseen hyväksyä velvollisuutensa tutkia unioniin Espanjan ulkorajojen kautta tulevien yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten turvapaikkahakemukset eikä se rikkonut muita perustamissopimuksen mukaan Espanjalle kuuluvia velvoitteita. Parlamentin jäsentä saattaa kiinnostaa se, että tämä säännös poistettiin 22. joulukuuta 2000 annetulla lailla nro 8/2000.

Komissio on täysin samaa mieltä parlamentin jäsenen kanssa siitä, että maahanmuuton osalta on pyrittävä löytämään kattava toimintamalli. Hänen huomautuksensa käyvät täysin yksiin Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien kanssa, sillä niissä korostettiin yhteistyön lähtömaiden kanssa olevan ensimmäinen osatekijä kehitettäessä unionin yhteistä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa.

Kattavaa toimintamallia maahanmuuttoasioissa kannatettiin myös turvapaikanhakua ja maahanmuuttoa käsittelevän korkean tason työryhmän laatimissa suunnitelmissa, jotka neuvosto hyväksyi lokakuussa 1999. Tampereen päätelmien mukaisesti on laadittu toimintamalli, jossa on mukana köyhyyden vähentämiseen, elinolojen kohentamiseen ja työmahdollisuuksien parantamiseen tähtääviä toimia ja jossa pyritään edistämään ihmisoikeuksien kunnioittamista vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla toteutettavilla toimenpiteillä.

Assosiaatiosopimusten täytäntöönpano Tunisian ja Marokon kanssa ja vastaavan sopimuksen parafointi Algerian kanssa vapaakauppa-alueen luomiseksi vuonna 2010 tarjoavat tilaisuuden kestävään talouskasvuun Maghreb-maissa. Edellä mainittujen sopimusten vaikutusta lisäävät entisestään Tunisian ja Marokon kanssa tehtävät maataloussopimukset (neuvottelut käynnissä).

Lisäksi talousyhteistyö Meda-budjettikohdan nojalla auttaa Välimeren eteläpuolen maita toteuttamaan taloudellisia, sosiaalisia ja poliittisia uudistuksia. Komissio on täysin tietoinen siitä, että maahanmuutto-ongelmaan voidaan paneutua menestyksekkääsi ainoastaan parantamalla sosioekonomista kehitystä ja lisäämällä hyvinvointia kumppanimaissa. Välimeren alueen maiden kanssa tapahtuva taloudellinen yhteistyö lujittaa osaltaan kumppanimaiden talouksien kilpailukykyä ja houkuttelee investointeja, lisää työllisyyden ja talouden kasvua sekä parantaa väestön elinoloja erityisesti muita heikommassa asemassa olevilla alueilla. Kolmelle Maghreb-maalle eli Marokolle, Algerialle ja Tunisialle on myönnetty Meda-varoja vuodesta 1995 lähtien yhteensä 1 765 miljoonaa euroa. Tätä talousapua täydentävät vielä Euroopan investointipankin lainat, joilla rahoitetaan taloudellisen infrastruktuurin, ympäristöinvestointien ja yksityissektorin yritysten kehittämistä.

Assosiaatiosopimukset tarjoavat myös puitteet kattavan vuoropuhelun järjestämiseksi maahanmuutosta. Tässä vuoropuhelussa voidaan tarkastella sosioekonomisia näkökohtia sekä laitonta ja laillista maahanmuuttoa. Vuoropuhelu Marokon kanssa on jo käynnistynyt, ja sosiaaliasioita ja maahanmuuttoa käsittelevä erityinen yhteistyöryhmä on aloittanut työskentelynsä.

Maahanmuuttoon liittyvät kolme päänäkökohtaa näkyvät myös Meda-ohjelman puitteissa tapahtuvassa taloudellisessa yhteistyössä Marokon kanssa. Karkeasti arvioiden kolmannes kaikesta kahdenvälisestä Meda-avusta Marokolle on tähän mennessä ohjattu suoraan pohjoisten provinssien kehittämiseen, sillä laajalle levinnyt köyhyys ja suuret muuttovirrat koettelevat erityisesti näitä alueita.

Unionin ja Tunisian assosiaationeuvoston 29. tammikuuta 2002 pitämän kokouksen jälkeen on odotettavissa, että unionin ja Tunisian kahdenväliset keskustelut maahanmuutosta käynnistyvät myöhemmin kuluvan vuoden aikana.

Maahanmuuttoa koskevan kattavan toimintamallin tarve näkyy myös EuroVälimeri-kumppanuudessa, joka kehitettiin ulkoministereiden EuroVälimeri-konferenssissa Barcelonassa 27.28. marraskuuta 1995. EuroVälimeri-kumppanit ovat yhtä mieltä siitä, että ollakseen toimivaa poliittisessa vuoropuhelussa on käsiteltävä demokraattisten periaatteiden ja perusoikeuksien kunnioittamista, taloudellista yhteistyötä ja sosiaalisia ja kulttuuriasioita kattavasti. Edistääkseen oikeus- ja sisäasioiden politiikkaa Barcelonan-prosessin laajemmissa puitteissa EuroVälimeri-kumppanit ponnistelevat kovasti luodakseen alueellisen ohjelman, joka kattaisi myös maahanmuuton. Tämä ohjelma on määrä hyväksyä EuroVälimeri-alueen maiden ulkoministereiden seuraavassa kokouksessa Valenciassa 22.23. huhtikuuta. Ohjelmassa korostetaan kattavaa toimintamallia, ja yhtenä sen päätavoitteista on päästä kestävään kehitykseen, joka johtaa pysyvään vakauteen ja hyvinvointiin.