Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2680/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Yhteistyö oikeusasioissa Järjestäytynyt rikollisuus on yksi Itävallan puheenjohtajuuskauden pääkysymyksistä. Oikeudellisen yhteistyön puutteet edistävät kaikenlaista rajat ylittävää rikollisuutta. Kansainvälisen oikeusyhteistyön nopeuttamiseksi ja sen tehokkuuden parantamiseksi neuvosto hyväksyi yhteisen toimen, jonka on tarkoitus parantaa viranomaisten välisiä suoria yhteyksiä. Sama tavoite on parhaillaan käsiteltävällä ehdotuksella oikeusapua koskevan yhteistyön parantamiseksi, joka jättää kuitenkin vastaamatta tärkeisiin kysymyksiin. Tarvitaan ehdottomasti lisätoimia oikeusapuun ja luovutuksiin liittyvän yhteistyön tehostamiseksi ja siihen liittyvän byrokratian vähentämiseksi. 1. Onko valmisteilla muita toimia oikeudellisen yhteistyön nopeuttamiseksi ja sen tehokkuuden parantamiseksi? 2. Onko tähän alaan liittyviä aloitteita komission tietojen mukaan suunnitteilla lähitulevaisuudessa? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1998) Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ei ole pelkästään yksi Itävallan puheenjohtajakauden pääkysymyksistä, vaan myös Euroopan yhteisö on luokitellut sen kiireelliseksi ja välttämättömäksi tehtäväksi. Amsterdamissa vuoden 1997 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman(1), joka sisältää useita toimenpiteitä ja aloitteita, jotka on toteutettava määrätyn aikataulun mukaisesti ja jotka koskevat erityisesti oikeudellista yhteistyötä. Toimintasuunnitelman suosituksia seurataan jatkuvasti ja ensimmäinen kertomus niiden täytäntöönpanosta toimitettiin vuoden 1998 kesäkuussa Cardiffissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. Äskettäin hyväksytyistä toimenpiteistä on syytä mainita yhteinen toiminta, jolla perustetaan Euroopan oikeudellinen verkosto(2). Tämän verkoston tarkoituksena on mahdollistaa suorat yhteydet oikeusviranomaisten ja muiden oikeudellisesta yhteistyöstä vastaavien viranomaisten välillä sekä toiminta vakavien rikollisuuden muotojen torjumiseksi jäsenvaltioissa. Lisäksi on syytä mainita yhteinen toiminta, joka koskee rikosasioissa annettavassa keskinäisessä oikeusavussa noudatettavia hyviä toimintatapoja(3) ja jossa määrätään käytännön parannuksista. Euroopan parlamentti on antanut lausunnot kaikista näitä toimenpiteitä käsittelevistä luonnoksista. Useista muista toimista keskustellaan parhaillaan, esimerkiksi luonnoksesta yhteiseksi toiminnaksi, joka liittyy rikoksissa käytettyjen välineiden ja rikosten tuoton tunnistamiseen, jäljittämiseen ja jäädyttämiseen tai takavarikointiin ja menetetyksi julistamiseen, sekä luonnoksesta keskinäistä apua rikosasioissa koskevaksi yleissopimukseksi, joka perustuu vuoden 1959 eurooppalaiseen yleissopimukseen ja sen lisäpöytäkirjaan jäsenvaltioiden välisen avun vahvistamisesta. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan komissiolla itsellään ei ole oikeutta tehdä ehdotuksia rikosasioihin liittyvän oikeudellisen yhteistyön alalla. Se vastaa kuitenkin oikeusalalla toimivien Grotius-nimisestä tuki- ja vaihto-ohjelmasta(4), joka keskinäistä ymmärtämistä ja luottamusta edistämällä helpottaa avunantoa ja yhteistyötä. Lisäksi odottaessaan Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa komissio antoi "Kohti vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta" -nimisen tiedonannon(5), jossa se määritteli kysymykset, jotka sen mielestä olisi ratkaistava tähän päämäärään pääsemiseksi. Wienin Eurooppa-neuvosto tarkastelee käytännön toimia ja aikataulua perustamissopimuksen uudessa IV osastossa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. (1) EYVL C 251, 15.8.1997. (2) EYVL L 191, 7.7.1998. (3) EYVL L 191, 7.7.1998. (4) EYVL L 287, 8.11.1996. (5) KOM(98) 459 lopullinen.