ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0119/01 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle. Arominvahventajien E621 ja E632 (glutamaatti) mahdolliset terveysvaarat.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0119/01 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Arominvahventajien E621 ja E632 (glutamaatti) mahdolliset terveysvaarat Tiedotusvälineissä ilmestyy säännöllisesti tietoja vakavista terveydellisistä haitoista (päänsärkyä, ihottumaa, huimausta, unettomuutta), jotka mahdollisesti liittyvät arominvahventajia sisältävän ruuan nauttimiseen. Tässä yhteydessä mainitaan muun muassa arominvahventeet E621, E631 ja E632 (mononatriumglutamaatti). Onko komissio selvillä kyseisistä tiedoista? Onko kyseisten aineiden edellä kuvatut sivuvaikutukset otettu huomioon aineita koskevassa päätöksenteossa? Mitä johtopäätöksiä tehtiin sivuvaikutusten suhteen? Aikooko komissio selvittää kyseisten aineiden mahdolliset haitalliset vaikutukset ja toteuttaa toimia niiden torjumiseksi? Jos vastaus on myönteinen, mikä on komission toimien aikataulu? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio ei aio tutkia asiaa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2001) Yhteisön lainsäädännön mukaan mononatriumglutamaatin (E 621) käyttö elintarvikkeissa yleensä on sallittu, ja sen hyväksytty enimmäismäärä on 10 grammaa kilogrammaa kohti (g/kg). Dinatriuminosinaatin (E 631) ja dikaliuminosinaatin (E 632) käyttö on sallittu mausteissa hyvien tuotantotapojen mukaisesti. Näiden ainesosien kuten kaikkien elintarvikkeiden lisäaineiden turvallisuus on arvioitu elintarvikealan tiedekomiteassa ennen niiden käytön sallimista. Elintarvikealan tiedekomitea käsitteli erityisesti mononatriumglutamaattia ja nk. kiinalaisen ravintolan syndroomaa elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien aiheuttamia vastareaktioita käsittelevässä raportissaan, joka julkaistiin vuonna 1995. Raportissa todettiin, että niille henkilöille tehdyissä testeissä, jotka ovat ilmoittaneet kärsivänsä kyseisestä syndroomasta, ei ole useinkaan pystytty vahvistamaan mononatriumglutamaattia oireiden aiheuttajaksi. Lisäksi näitä aineita löytyy laajalti kaikista eläin- ja kasvikudoksista. Komissio ei näin ollen katso tarpeelliseksi muuttaa glutamaatteja ja iosinaatteja koskevaa nykyistä lainsäädäntöä mutta tarkastelee tilannetta säännöllisesti ja ottaa huomioon uusimmat tieteelliset tiedot, kuten muillakin aloilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0275/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Melua koskevat EU:n säädökset.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0275/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (2. helmikuuta 2001) Aihe: Melua koskevat EU:n säädökset Voiko komissio ilmoittaa, onko EU:ssa annettu asuinalueilla syntyvää melua koskevia säädöksiä, joilla voitaisiin suojella tällaisilla alueilla asuvia henkilöitä naapuriston aiheuttamalta liialliselta melulta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2001) Yhteisön tasolla ei ole toistaiseksi säännöksiä, joissa puututtaisiin kysyjän mainitsemaan naapuriston aiheuttamaan meluun. Jäsenvaltiot eivät toistaiseksi sovella yhdenmukaisia meluindikaattoreita niin kutsuttuun ympäristömeluun tai ihmisten aiheuttamaan meluun. Tämä näkökohta otetaan huomioon komission 26. heinäkuuta 2000 antamassa ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta(1). Säädösehdotusta käsitellään parhaillaan parlamentissa ja neuvostossa. (1) EYVL C 337 E, 28.11.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0008/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Euroopan puolustus- ja turvallisuuspolitiikka ja NATO.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0154 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0008/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (17. tammikuuta 2001) Aihe: Euroopan puolustus- ja turvallisuuspolitiikka ja NATO Sopivatko Nizzassa tehdyt Euroopan puolustus- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat päätökset saumattomasti ja johdonmukaisesti NATOn yhteydessä jo toteutettavan puolustus- ja turvallisuuspolitiikan laajempaan kehykseen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2001) Komissio pitää myönteisinä Nizzassa tehtyjä päätöksiä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta ja uskoo niiden olevan täysin johdonmukaisia sen laajemman puolustus- ja turvallisuuspolitiikan kanssa, jota toteutetaan Pohjois-Atlantin liiton (NATO) yhteydessä. Nizzassa tehdyt päätökset koskevat unionin valmiuksia toimia sellaisissa tapauksissa, joissa NATO ei ole mukana kokonaisuudessaan, eli niin sanottuja Petersbergin tehtäviä. Nämä liittyvät kriisinhallintaan ja rauhanturvaamiseen eivätkä kata jäsenvaltioiden alueen puolustamista. Washingtonissa järjestetyssä NATOn huippukokouksessa korostettiin kriisinhallinnan merkitystä puhtaan puolustuspolitiikan ohella. Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan uusia rakenteita ja valmiuksia olisi pidettävä NATOa täydentävinä. Komission käsityksen mukaan sekä NATOn jäsenet että Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat valmiita osallistumaan täysipainoisesti tällaisiin toimiin joko NATOn tai EU:n puitteissa ja osana näiden kahden organisaation kehittyvää vuoropuhelua ja yhteistyötä. Yhteistyön menettelytapoihin liittyvistä näkökohdista on luonnollisesti vielä jatkettava neuvotteluja. Tämä työskentely tapahtuu neljässä EU:n ja NATOn välisessä työryhmässä, jotka ovat kokoontuneet säännöllisesti viime kuukausina.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0550/01 esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle. Belgialaisen kinkun boikotti Portugalissa dioksiinikriisin seurauksena.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0262 - 0262



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0550/01 esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle (19. helmikuuta 2001) Aihe: Belgialaisen kinkun boikotti Portugalissa dioksiinikriisin seurauksena Portugalin viranomaiset asettivat vuonna 1999 boikottiin useita erään flanderilaisen yrityksen kinkkutoimituksia. Tuotteissa oli päivämäärä, jonka perusteella voitiin epäillä, että ne saattoivat olla dioksiiniin saastuttamia. Dioksiinin aiheuttamaa saastumista tutkittiin varastoissa olevista samankaltaisista ja samalta ajalta peräisin olevista tuotteista. Portugalin viranomaiset eivät ole, toisin kuin muiden maiden viranomaiset, ottaneet käyttöön testinäytemenetelmää. Tutkimusten kestäessä tuotteet julistettiin ihmisravinnoksi kelpaamattomiksi ja ne täytyy tuhota. Kyseinen yritys ei saa Belgiasta tukia epäillyltä ajalta peräisin olevien tuotteiden hävittämiseen, koska määräaika tällaisen tuen anomiseksi on päättynyt. Onko komissio tietoinen Portugalin viranomaisten asenteesta belgialaisia testausmenetelmiä ja näytteiden analysointia kohtaan? Voidaanko hyväksyä, että Portugalin viranomaisten asenteen vuoksi tuotteet on nyt julistettu ihmisravinnoksi kelpaamattomiksi ja että kyseinen yritys ei enää voi tuhota tuotteita käyttäen hyväksi Belgiasta saatavana olevaa tukea epäiltyjen tuotteiden tuhoamiseksi? Montako valitusta komissio on tähän mennessä saanut jäsenvaltioiden toimenpiteistä belgialaisia tuotteita vastaan dioksiinikriisin johdosta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0211/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle. Yhteisen kalastuspolitiikan uudelleentarkastelua koskeva kuuleminen.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0211/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 2001) Aihe: Yhteisen kalastuspolitiikan uudelleentarkastelua koskeva kuuleminen Mitä suunnitelmia komissiolla on eri osapuolien kuulemiseksi mahdollisimman perusteellisesti yhteisen kalastuspolitiikan uudelleentarkastelua koskevan vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0171/01 ja E-0211/01 (9. maaliskuuta 2001) Komissio aikoo käynnistää laajan keskustelun yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuudesta. Vihreä kirja saatetaan kaikkien asiasta kiinnostuneiden osapuolten saataville. Komission päätavoitteena on saada keskusteluun mukaan mahdollisimman monta asianomaista ja siksi se kehottaa heitä lähettämään komissiolle vihreää kirjaa koskevia ehdotuksia ja huomautuksia. Lisäksi komissio tulee järjestämään julkisen kuulemisen kesäkuun 2001 alussa, jolloin kaikilla asiasta kiinnostuneilla osapuolilla on mahdollisuus esittää yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuutta koskevia näkemyksiä, ideoita ja huomautuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0367/01 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Juutalaisvastaiseen kirjallisuuteen liittyvä Euroopan unionin varojen käyttö.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0188 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0367/01 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2001) Aihe: Juutalaisvastaiseen kirjallisuuteen liittyvä Euroopan unionin varojen käyttö Tietääkö komissio, onko Palestiinassa käytetty EU:n varoja juutalaisvastaisen kirjallisuuden tuottamiseen? Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa tämän asian selville saamiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 2001) Komissio ei hyväksy mitään pyrkimyksiä edistää suvaitsemattomuutta ja etnistä vihaa tai haitata rauhan rakentamiseen Lähi-idässä sitoutuneiden eri osapuolten ponnisteluja. Tämän vuoksi on erittäin valitettavaa, että kirjoissa esiintyy juutalaisvastaista aineistoa. Yhdelläkään komission rahoittamalla palestiinalaishallintoa tukevalla hankkeella ei ole tuettu kirjojen, koulukirjat mukaan luettuina, kustantamista tai jakelua. Kun kyse on jäsenvaltioiden rahoittamista kahdenvälisistä hankkeista, komissiolla ei ole oikeutta valvoa niitä tai puuttua niihin, mistä syystä asianomaisiin jäsenvaltioihin olisi otettava yhteyttä suoraan. Komissio on aina kohdentanut Lähi-idässä antamansa tuen rauhan, sallivuuden ja ihmisoikeuksien edistämiseen. Niinpä Euroopan yhteisöjen ja palestiinalaistahojen väliaikaisen assosiaatiosopimuksen 2 artiklassa todetaan selvästi, että sopimuspuolten välisen keskinäisen yhteistyön on perustuttava kansanvallan periaatteiden ja perusluonteisten ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, sellaisina kuin ne on vahvistettu ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, mikä ohjaa osapuolten sisä- ja ulkopolitiikkaa. Näiden periaatteiden mukaisesti komissio päättää, myöntääkö se rahoitusta ehdotetulle hankkeelle. Tähän mennessä ei rahoitusta ole koskaan pyydetty kirjojen, koulukirjat mukaan luettuina, painamiseen tai jakeluun.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0750/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Naudanlihan tukiostot ‐ BSE-kriisi.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0232 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0750/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (7. maaliskuuta 2001) Aihe: Naudanlihan tukiostot BSE-kriisi Miten komissio arvio sitä tosiseikkaa, että BSE-kriisin vaikutuksista joutuvat maksamaan yksinomaan veronmaksajat, vaikka lihaluujauhon ja eläinrehun tuotannossa on todistettavasti tapahtunut vakavia laiminlyöntejä? Onko komissio tutkinut, voidaanko kyseiselle teollisuudenalalle esittää korvausvaatimuksia tai voidaanko se asettaa vastuuseen? Jos ei ole, miksi ei? Aikooko komissio suosittaa jäsenvaltioille vastuuta koskevien vaatimusten esittämistä ainakin tapauksissa, joissa lakia on selvästi rikottu, kuten Baijerissa, jossa valmistuslämpötila ei ollut riittävän korkea? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2001) Näitä kysymyksiä on käsitelty aiemmin useissa eri yhteyksissä, mm. BSE:tä ja sen seurantaa koskevan tutkimuskomitean raportissa. Komissio tarkistaa parhaillaan uudestaan näitä tietoja ja ilmoittaa havainnoistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0725/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Yhdistyneen kuningaskunnan opiskelijat EU:n yliopistoissa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0241 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0725/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (6. maaliskuuta 2001) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan opiskelijat EU:n yliopistoissa Brittiopiskelijat voivat opiskella Manner-Euroopan yliopistoissa edellyttäen, että he täyttävät tietyt koulutusta koskevat edellytykset. Näille opiskelijoille ei kuitenkaan myönnetä rahoitustukea ja tämä usein estää halukkaita opiskelijoita lähtemästä ulkomaille opiskelemaan. Kun otetaan huomioon, että Euroopan yhdentymisen edistämisessä avainasemassa on nuorten kannustaminen elämään ja opiskelemaan ulkomailla, minkä toimien, erityisesti rahoitustukeen/apurahoihin jne. liittyvien, toteuttamista komissio on harkinnut auttaakseen opiskelijoita opiskelemaan toisessa EU:n jäsenvaltiossa? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (24. huhtikuuta 2001) Aivan kuin arvoisa parlamentin jäsen toteaa, Euroopan yhdentymistä edistää se, että opiskelijoille tarjotaan mahdollisuus opiskella toisessa jäsenvaltiossa ja että heitä kannustetaan siihen. Sen vuoksi komissio perusti vuonna 1987 Erasmus-vaihtojärjestelmän, joka oli aluksi osa Erasmus-ohjelmaa ja on vuodesta 1996 ollut osa Sokrates-ohjelman Erasmus-toimintoa. Sokrates-ohjelmaan osallistuvista EU-maista tulevat opiskelijat voivat Erasmus-vaihto-ohjelman kautta opiskella 312 kuukauden jakson toisessa osallistujamaassa. Opiskelijalle myönnetään Erasmus-apuraha, joka on suuruudeltaan 50500 euroa kuukaudessa. Lukuvuonna 19992000 opiskelijan kuukausiapuraha oli keskimäärin 166 euroa, kun tarkastellaan kaikkia osallistujamaita. Erasmus-opiskelijan tueksi ohjelmaan on rakennettu vaihtoa tukevat rakenteet. Ennen opiskelijan lähtöä ulkomaille lähettävä ja vastaanottava korkeakoulu sopivat yhdessä opiskelijan kanssa selvästi määritellystä opinto-ohjelmasta. Ulkomaanjakson lopussa isäntälaitos antaa opiskelijalle ja tämän kotilaitokselle todistuksen sovitun ohjelman seuraamisesta ja suorittamisesta. Lähettävä laitos takaa, että kaikkien Erasmus-opiskelijoiden opinnot isäntälaitoksessa tunnustetaan täysin osaksi heidän tutkintoaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0107/01 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle. Maanviljelystä vastaavan oikeusasiamiehen nimittämisen laiminlyönti Irlannissa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0107/01 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Maanviljelystä vastaavan oikeusasiamiehen nimittämisen laiminlyönti Irlannissa Miksi Irlanti ei ole nimittänyt maanviljelystä vastaavaa oikeusasiamiestä? Vastaus (14. toukokuuta 2001) Euroopan parlamentti nimittää oikeusasiamiehen vaaliensa jälkeen toimikautensa ajaksi. Nykyinen oikeusasiamies on Jacob Söderman. Hän ottaa vastaan kanteluja yhteisön toimielinten ja laitosten toiminnassa ilmenneistä epäkohdista, lukuun ottamatta yhteisön tuomioistuimen ja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöeliminä ja suorittaa niitä koskevia tutkimuksia. Arvoisan parlamentin jäsenen esille ottama Irlantia ja maanviljelystä vastaavan oikeusasiamiehen nimittämistä koskeva erityiskysymys kuuluu kansalliseen toimivaltaan eikä yhteisön toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0231/01 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Ulkomailla asuvien pankkikulut.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0203 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0231/01 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (30. tammikuuta 2001) Aihe: Ulkomailla asuvien pankkikulut Voiko komissio kertoa, onko Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista periä maksuja pankkisiirroista Espanjan valtion sisällä sekä Yhdistyneestä kuningaskunnasta espanjalaiselle, erityisesti ulkomailla asuvalle tilinhaltijalle tarkoitetulle tilille tulevista talletuksista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2001) EY:n perustamissopimuksen 56 artiklassa (entinen 73 b artikla) määrätty pääomien vapaa liikkuvuus on yksi yhtenäismarkkinoiden kulmakivistä. Perustamissopimuksen 58 artiklassa (entinen 73 d artikla) määrätään kuitenkin jäsenvaltioiden oikeudesta toteuttaa tai ottaa käyttöön toimenpiteitä verotuksellisista syistä (jolloin verovelvollisia kohdellaan eri tavoin sen mukaan, ovatko he kyseisen maan asukkaita vai eivät) samoin kuin hallinnollisten tietojen tai tilastotietojen saamiseksi. Nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan saa olla syrjiviä. Espanja on asettanut pankeille ja rahoituslaitoksille ilmoitusvelvollisuuden, koska se tarvitsee tilastotietoja maksutaseensa laatimiseksi. Viranomaisille on ilmoitettava eräistä ulkomaisten henkilöiden tileihin liittyvistä maksutapahtumista samoin kuin rajatylittävistä maksutapahtumista yleensä. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös verotukselliset seikat. Espanjassa asuvat maksavat Espanjan tuloveroa tilien koroista. Ulkomailla asuvat eivät joudu maksamaan kyseistä veroa, vaan yleensä he ovat verovelvollisia omassa asuinvaltiossaan. Espanjan lainsäädännön mukaan ulkomaisen henkilön tilin hallinnointi edellyttää ylimääräisiä menettelyjä rahoituslaitoksissa. Jos rahoituslaitos päättää veloittaa ylimääräisiä maksuja kattaakseen tästä aiheutuvat käsittelykustannukset, kyseessä on kaupallinen, ei syrjivä päätös. Komissio pitää kyseisenkaltaisia tilanteita ja maksujen perimistä valitettavina, mutta se ei voi puuttua pankkien hinnoittelupolitiikkaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3957/00 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Oikeusvaltion periaatteet Romaniassa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0007 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3957/00 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Oikeusvaltion periaatteet Romaniassa Onko komissio tietoinen siitä, että Romanian oikeusministeri Valeria Stoica on hiljan julistanut pro Transilvania -järjestön laittomaksi, huolimatta siitä, että maassa on yleinen yhdistymisvapaus? Jos komissio ei ollut tästä tietoinen, milloin se aikoo aloittaa tapauksen tutkimisen? Jos komissio oli tästä tietoinen, katsooko se, että kyseinen tapa toimia on oikeusvaltion periaatteiden mukainen? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 2001) Komission vuoden 2000 määräaikaiskertomuksessa Romanian edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa(1) todettiin, että Romania kunnioittaa yhdistymisvapautta ja että kansallisten vähemmistöjen kohtelu on tyydyttävää. Lisäksi Romanian perustuslaissa on säädetty yhdistymisvapaudesta, joka ei kuitenkaan koske sellaisia järjestöjä, joiden tavoitteet ja toiminta ovat valtiollisten periaatteiden kuten Romanian suvereniteetin ja koskemattomuuden vastaisia. Komission tietojen mukaan Pro-Transilvania -järjestön perustamisartikloissa vaaditaan Transilvanialle ns. alueellista autonomiaa. Tämä on johtanut Romaniassa oikeudelliseen keskusteluun siitä, voidaanko alueellista autonomiaa pitää tässä yhteydessä Romanian valtion koskemattomuuden ja siis perustuslain vastaisena. Muutoksenhakutuomioistuin on alemmissa tuomioistuimissa tapahtuneiden useiden istuntojen jälkeen todennut, että Pro-Transilvanian perustamisartiklat ovat nykyisessä muodossaan perustuslain vastaisia. Tämän oikeuden päätöksen välittömänä seurauksena on, että asianomaiselle järjestölle ei voida antaa oikeudellista muotoa. Asianomaiseen tapaukseen liittyy monimutkaisia oikeudellisia väitteitä, joissa arvioidaan sitä, onko järjestäytymisvapautta rajoitettu Romanian perustuslain määräyksissä perusteettomasti, kuten tässä tapauksessa on tulkittu. Komission toimivaltaan ei kuulu arvioida sitä, miten Romanian tuomioistuimet tulkitsevat maan perustuslakia. Ottaen huomioon, että Romania on allekirjoittanut Euroopan ihmisoikeussopimuksen, ja koska kaikki kansalliset muutoksenhakumenettelyt on käytetty loppuun, kuuluu asian käsittely Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle. Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamissa unioniin liittymistä koskevissa arviointiperusteissa edellytetään selkeästi vakaita instituutioita, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen. Komissio on täysin sitoutunut varmistamaan, että kyseistä liittymisedellytystä noudatetaan ja ottaa asiaa koskevat tapaukset esille määräaikaiskertomuksissaan ehdokasmaiden edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa sekä kahdenvälisissä suhteissaan asianomaisten maiden kanssa. (1) KOM(2000) 710 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3972/00 esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle. Kanadan WTO:ssa riitauttama Ranskan krysotiilikielto.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0007 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3972/00 esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Kanadan WTO:ssa riitauttama Ranskan krysotiilikielto Syyskuun 18. päivänä 2000 WTO ilmoitti, että EU:n esittämä puolustus Ranskan krysotiilikiellolle on hyväksytty. EU:n puolustuksen tekemä ankara työ ja EU:n asiantuntijatodistajien tuki olivat ratkaisevia tämän voiton saavuttamisessa. Haluaako komissio esittää kiitoksen EU:n lakimiehille, joita johti Theofanis Christoforou, ja asiantuntijoille, joihin kuuluivat muiden muassa tohtori Morris Greenberg Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja tohtori Barry Castleman Yhdysvalloista, heidän omistautumisestaan asialle ja hellittämättömyydestään? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2001) Komissio on erittäin tyytyväinen Maailman kauppajärjestön (WTO) riitojenratkaisupaneelin 18. syyskuuta 2000 tekemiin päätelmiin, joissa vahvistettiin Ranskan asbestikiellon yhdenmukaisuus WTO:n sääntöjen kanssa. Komissio on kiitollinen kaikille tahoille, jotka ovat osaltaan edesauttaneet tähän myönteiseen ratkaisuun pääsemistä. Komissio toivoo, että WTO:n pysyvä valituselin vahvistaa riitojenratkaisupaneelin lopulliset päätelmät.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4111/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle. Vankien nälkälakko Turkissa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0025 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4111/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Vankien nälkälakko Turkissa Jo yli 50 päivän ajan sadat vangit ovat olleet nälkälakossa kahdeksassatoista Turkin vankilassa. He osoittavat mieltään sitä vastaan, että viranomaiset ovat päättäneet siirtää heidät uusiin (F-tyyppisiin) vankiloihin, joissa sellit ovat pienemmät, ja he jäävät näin ilman perusoikeuksia kuten oikeutta keskinäiseen kommunikointiin ja toistensa tukemiseen. Neuvostolta kysytään siis: Kuinka maa, joka on ehdokas Euroopan unionin jäseneksi, voi polkea näin raakalaismaisesti vankien oikeuksia, vaarantaen heidän henkensä, ja onko tällainen käytös, jota turkkilaiset viranomaiset harjoittavat, sopusoinnussa viime aikoina Euroopan unionin ja Turkin välillä allekirjoitetun kumppanuussuhteen kanssa? Vastaus (30. toukokuuta 2001) Turkin hallitus on hyvin tietoinen siitä, että EU pitää välttämättömänä Turkin vankilaolojen parantamista. Neuvosto on jopa ottanut asian liittymistä valmistelevan kumppanuuden keskipitkän aikavälin ensisijaisten tavoitteiden joukkoon: (Turkin) on mukautettava vankiloissa vallitsevat pidätysolosuhteet YK:n vankeinhoidon vähimmäissääntöjen ja muiden kansainvälisten normien mukaisiksi. Lisäksi Turkki hyväksyi hiljattain yhteisön säännöstön hyväksymistä koskevan kansallisen ohjelman, josta ilmenee, mitä Turkki aikoo tehdä liittymistä edeltävän kumppanuuden toteuttamiseksi. Kahdenvälisissä tapaamisissa Turkin kanssa Euroopan unioni on ilmaissut huolensa poliisin toimintatavoista, joita Turkin viranomaiset katsoivat tarvittavan joulukuussa Turkin vankiloiden nälkälakkojen ja viimeaikaisten levottomuuksien yhteydessä. Tällaiset toimet eivät ole asianmukaisia toteutettaessa liittymistä edeltävään kumppanuuteen kuuluvia uudistuksia. Neuvosto suhtautuu myönteisesti Turkin viranomaisten aikomukseen jatkaa yhteistyötä tässä asiassa Euroopan neuvoston ja erityisesti sen kidutuksen vastaisen komitean kanssa. Neuvosto seuraa tilannetta edelleen.