KIRJALLINEN KYSYMYS E-2078/98

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle

(7. heinäkuuta 1998)

Aihe: Euro-Välimeri-aloitteet

Marraskuussa 1995 pidetyssä Euro-Välimeri-konferenssissa esiin tulleiden seikkojen vuoksi perustettiin "Barcelonan prosessin Euro-Välimeri-komitea". Tavoitteena on toteuttaa asteittain työohjelma, joka koskee Euroopan unionin ja Välimeren kolmansien maiden välisen kumppanuuden päämääriä ja tapoja poliittisen ja turvallisuusyhteistyön, taloudellisen ja rahoituksellisen yhteistyön sekä yhteiskunnallisella, kulttuuriin liittyvällä ja humaanisella alalla toteutettavan yhteistyön aloilla.

Nyt kun ensimmäisestä konferenssista on kulunut lähes kolme vuotta, kysyn komissiolta seuraavaa:

1. Mihin vaiheeseen yllämainitun pysyvän "komitean" työt ovat edenneet?

2. Onko Barcelonassa hyväksytyssä toimeenpano-ohjelmassa saavutettu konkreettisia tuloksia?

3. Mitä vaikutuksia yhtenäisvaluutan käyttöönotolla voi olla Euro-Välimeri-yhteistyöhön?

4. Onko yhteisen rauhan ja vakauden alueen luomisessa edistytty?

5. Onko olemassa suunnitelmia viiteen EU:hun kuuluvaan Välimeren maahan suuntautuvien muuttovirtojen sääntelystä?

Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus

(14. syyskuuta 1998)

1. Barcelonassa marraskuussa 1995 pidetyn Euro-Välimeri-konferenssin seurannasta vastaa Barcelonan prosessia hallinnoiva Euro-Välimeri-komitea, jonka tehtävänä on seurata ja arvioida työohjelman etenemistä. Komitea on kokoontunut kymmenen kertaa sitten marraskuun 1995, ja kokouksiin on osallistunut 27 Euro- Välimeri-kumppanin Barcelonan yhteyshenkilöt. Komitea laatii kuukausittain julkaistavan toiminta-aikataulun ja vastaa kaikkien poliittista, taloudellista ja sosiaalista yhteistyötä koskevien kokousten seurannasta käytännössä. Komissio puolestaan vastaa alueellista vuoropuhelua koskevien kokousten valmistelusta ja seurannasta.

2. Barcelonan työohjelman täytäntöönpanemiseksi on järjestetty satakunta kokousta, joista yhdeksän ministeritasolla. Jälkimmäisistä mainittakoon energia-alan ministerikokoukset kesäkuussa 1996 ja toukokuussa 1998, vesivaroista vastaavien ministereiden kokous marraskuussa 1996 sekä teollisuusministereiden ja ympäristö-asiainministereiden kokoukset marraskuussa 1997. Useat kokoukset ovat johtaneet yhteistä etua koskeviin alueellisiin hankkeisiin; esim. kulttuuriasiainministereiden kokouksen tuloksena syntyi 16 kulttuuriperintöä koskevaa hanketta. Samoin on syytä mainita Maltalla huhtikuussa 1997 järjestetty ulkoasiainministereiden toinen konferenssi ja Ison-Britannian kesäkuussa 1998 Palermossa isännöimä erityiskokous.

3. Yhteisen rahan käyttöönoton vaikutukset Välimeren alueella on eräs kumppaneissa huolta aiheuttava kysymys. Asiasta on käynnissä selvityksiä sekä Välimeren maiden asiasta vastaaville tahoille suunnattuja tiedotustoimia.

4. Rauhan ja vakauden aluetta koskeva hanke on tarkoitus toteuttaa turvallisuutta edistävän ja poliittisen vuoropuhelun avulla. Vaikka poliittinen tilanne alueella on hankala, poliittisesta vuoropuhelusta vastaavat johtavat virkamiehet ovat kokoontuneet 11 kertaa sitten vuoden 1995 marraskuun, ja käydyssä vuoropuhelussa on edistytty kolmella tasolla. Kumppanuuden keinoista on päästy yhteisymmärrykseen. Niitä ovat poliittisista ja turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä vastaavan yhteyshenkilöverkoston perustaminen, ihmisoikeuksien ja aseistariisunnan alalla tehtävistä tarkastuksista sopiminen, puolustuslaitosten Euro-Välimeri-verkoston perustaminen, puolustuspolitiikasta vastaavien tahojen välisen vaihtojärjestelmän perustaminen aiempien suunnitelmien mukaisesti sekä alueella tapahtuvan suuronnettomuuden sattuessa täytäntöönpantavan siviiliväestön ja armeijan välisen yhteistyöjärjestelmän kehittäminen. Toimintasuunnitelman laatimiseksi on aloitettu keskustelut. Suunnitelma kattaisi kuusi alaa: demokratian vahvistaminen, ennaltaehkäisevä diplomatia, luottamusta ja turvallisuutta edistävät toimenpiteet, aseistariisunta, terrorismi ja järjestäytynyt rikollisuus. Rauhan ja vakauden Euro-Välimeri-peruskirjan laatiminen on aloitettu. Sen on tarkoitus toimia institutionaalisena perustana vuoropuhelulle ja kriisien ehkäisemiselle, ja se onkin Euro-Välimeri-kumppanuuden politiikkaa ja turvallisuutta koskevan osan tärkein tavoite.

5. Muuttoliikkeistä aiotaan erään jäsenvaltion aloitteesta tehdä vuoden 1998 aikana tutkimus, jonka jatkoksi järjestetään vuoden 1999 alkupuoliskolla seminaari. Tarkoituksena ei ole selvittää yksinomaan muuttovirtoja, vaan myöskin niiden vaikutusta talouteen ja yhteiskuntaelämään. Talous- ja rahoituskumppanuutta koskevat hankkeet vaikuttavat nekin muuttopaineiden syntymiseen.