ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1649/99 esittäjä(t): Benedetto Della Vedova (TDI) komissiolle. ENELin Telepiùsta hankkima 30 prosentin osuus.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0062 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1649/99 esittäjä(t): Benedetto Della Vedova (TDI) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: ENELin Telepiùsta hankkima 30 prosentin osuus ENEL on kokonaan valtion omistuksessa oleva yhtiö eivätkä viimeaikaiset sähköalan kilpailun vapauttamistoimet ole muuttaneet mitenkään sen monopoliasemaa (ENELille on joka tapauksessa lain mukaan taattu osuus kotitalouskäyttäjien muodostamista sähkömarkkinoista). Yhtiö on ilmoittanut aikovansa hankkia 30 prosentin omistusosuuden italialais-ranskalaisesta maksutelevisiokanavasta. Eikö komission mielestä noin 1000 miljardin liiran investoiminen italialais-ranskalaiseen televisioyhtiöön Telepiù-Canal Plus ole kilpailun vääristämistä Euroopan maksullisen television markkinoilla? Eikö se katso, että hankkiessaan 30 prosentin osuuden kyseisestä televisioyhtiöstä valtionyhtiö ja sähköalan monopoli Enel saa itse asiassa perustamissopimuksen 87 artiklan vastaista valtiontukea? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1999) Kyseiselle alalle ovat luonteenomaisia maksutelevision kaltaiset merkittävät teknologiset innovaatiot, ja komission politiikkana on monopolien välttämiseksi saada alalle useita kilpailevia toimijoita, kunhan kyseisillä markkinoilla on riittävästi kysyntää. Komissio on tyytyväinen siihen, että alalla on Italiassa kaksi kilpailevaa toimijaa ja seuraa kiinnostuneena toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa digitaalista vallankumousta ja vahvistaa multimedia- ja interaktiivisia palveluja. Se, että ENELin kaltainen valtionyhtiö ostaa osuuden maksutelevisioalalla toimivan yksityisen yrityksen pääomasta ei vielä itsessään merkitse kilpailun vääristymistä kyseisillä markkinoilla. Mitä tulee kysymykseen siitä, sisältääkö toimenpide 87 artiklan (entisen 92 artiklan) mukaista valtiontukea, EY:n perustamissopimuksen valtiontukea koskevien määräysten mukaan julkiset yritykset voivat käyttää hankintoihin omia varojaan, kunhan investoinnista odotettava tuotto on verrattavissa siihen, mitä yksityinen markkinatalousolosuhteissa toimiva sijoittaja olisi edellyttänyt(1). Komissio on lähettänyt Italian viranomaisille tiedustelun saadakseen tietoja ENELin investoinnin tutkimiseksi ja sen arvioimiseksi, onko kyseessä mahdollisesti valtiontuki. (1) Komission tiedonanto jäsenvaltioille EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin teollisuusyrityksiin, EYVL C 307, 13.11.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2575/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Patrasin sataman riittämätön infrastruktuuri.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2575/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Patrasin sataman riittämätön infrastruktuuri Matkustaja-alus Superfast III:lla äskettäin sattunut onnettomuus, jossa menehtyi traagisesti tulipalossa 12 henkilöä aluksen sijaitessa 14 meripeninkulman etäisyydellä Patrasin satamasta, toi esille sataman vuosia kestäneet ongelmat. Sataman infrastruktuuri on täysin riittämätön, puutteelliset tilat vaarantavat matkustajien turvallisuuden ja terveyden, vaikeuttavat matkustajien laivaan nousua, maihinnousua ja tarkastamista sekä rekka-autojen perustarkastuksia. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Aikooko se vaatia Kreikan hallitusta ryhtymään viipymättä Patrasin sataman infrastruktuurin parantamiseen matkustajien hyväksi, etenkin kun otetaan huomioon, että Kreikka saa satamien kunnostamiseen tarkoitettua yhteisön rahoitustukea, joka ohjataan tavallisesti vain tavarakuljetuksiin? 2. Onko komission tiedossa syy siihen, miksi asiasta vastaava Kreikan ministeriö ei ole ryhtynyt kehittämään Patrasin sataman infrastruktuuria asiasta vastaavien viranomaisten Doverin satamaa koskeneeseen tutkimukseen pohjautuvan komission ehdotuksen mukaisesti? 3. Vaikka jäsenvaltioiden on pantava direktiivi 1999/0035/EY(1) täytäntöön vasta 1. joulukuuta 2000 alkaen, aikooko komissio pyytää Kreikan hallitusta julkistamaan hyvän tahdon eleenä Superfast III:n tragediaa koskevien tutkimusten johtopäätökset ja toimittamaan kopion niistä komissiolle edellä mainitun direktiivin 12 artiklan mukaisesti? 4. Onko komissiolla ehdotuksia Kreikan muiden (esimerkiksi Pireuksen, Igumenitsan tai eri saarilla sijaitsevien) satamien matkustajien yleisen turvallisuus- ja terveysinfrastruktuurin kehittämiseksi, ja mitä tähän kysymykseen liittyviä sitoumuksia se aikoo pyytää Kreikan hallitukselta? (1) EYVL L 138, 1.6.1999, s. 1. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1676/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) neuvostolle. Muuttolintujen metsästyskausi.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0071 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1676/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) neuvostolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Muuttolintujen metsästyskausi Euroopan unioni on neuvoston direktiivin 79/0409/ETY(1) myötä sitoutunut suojelemaan kaikkia jäsenvaltioiden alueella eläviä luonnonvaraisia lintulajeja. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiettyjen lintulajien metsästyksen yhteydessä noudatetaan tarkoituksenmukaisen käytön ja kyseessä olevien lintulajikantojen, erityisesti muuttolintujen, ekologisesti tasapainoisen suojelun periaatetta. Niiden on varmistettava, että erityisesti muuttolintulajeja ei metsästetä pesimis-, lisääntymis- ja poikastenkasvatusvaiheessa. Komissio ehdotti maaliskuussa 1994 tämän direktiivin muuttamista niin, että jokainen jäsenvaltio voisi vahvistaa itse muuttolintujen metsästyskauden ajankohdan. Euroopan parlamentti käsitteli komission ehdotusta, jossa ei esitetty yhtenäistä metsästyskauden päättymisajankohtaa. Parlamentin jäsenet kannattivat kuitenkin helmikuussa 1996 pidetyssä äänestyksessä koko Euroopan osalta yhtenäistä metsästyskauden päättymisajankohtaa, joka olisi 31. tammikuuta kunakin vuonna. Mihin toimiin neuvosto on tähän mennessä ryhtynyt parlamentin vaatimuksen toteuttamiseksi? Muutamat jäsenvaltiot ovat itsenäisesti vahvistaneet muuttolintujen metsästyskauden ajankohdan niin, että tiettyjen lintulajien säilyminen vaarantuu. Esimerkiksi Ranskassa metsästyskauden alku osuu ajankohtaan, jolloin poikaset ovat vielä riippuvaisia emostaan. Ranska rikkoo näin direktiivin 79/0409/ETY 7 artiklan 4 kohtaa, mistä syystä sitä vastaan on jo aloitettu rikkomusmenettely. Missä vaiheessa rikkomusmenettely on tällä hetkellä? Mitä toimia neuvosto aikoo toteuttaa, jotta direktiivin 79/0409/ETY säännöksiä noudatetaan kaikissa jäsenvaltioissa? (1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. Vastaus (2. joulukuuta 1999) Tarkastellessaan komission ehdotusta, jonka tarkoituksena on määritellä tarkemmin jäsenvaltioiden harkintavallan laajuus erityisesti metsästyskauden päättymisajankohdan osalta, neuvosto on pohtinut yhtenäistä päättymisajankohtaa, joka voisi sijoittua 31. tammikuuta ja 10. maaliskuuta välille. Neuvosto on tutustunut Euroopan parlamentin vuonna 1996 antamaan lausuntoon, jossa suositeltiin, että metsästyskausi päättyisi aina samana päivänä koko unionissa, eli kunkin vuoden 31. tammikuuta. Neuvosto ei ole kuitenkaan vielä onnistunut löytämään ratkaisua, jonka pohjalta voitaisiin päästä yksimielisyyteen kaikkien komission ehdotuksessa esitettyjen ongelmien osalta. Asianomaisiin jäsenvaltioihin ollaan yhteydessä, jotta asiasta päästäisiin mahdollisimman laajaan sopimukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1765/99 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. EU:n kansalaisten syrjintä Alankomaiden uuden uusia maahantulijoita koskevan kansalaisoikeuslain yhteydessä.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1765/99 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: EU:n kansalaisten syrjintä Alankomaiden uuden uusia maahantulijoita koskevan kansalaisoikeuslain yhteydessä Alankomaissa tuli 30. syyskuuta 1998 voimaan uusia maahantulijoita koskeva kansalaisoikeuslaki. Se koskee vain EU:n ulkopuolisia kansalaisia. Voisiko komissio vastata seuraaviin tämän lain voimaantuloon liittyviin kysymyksiin: 1. Mitä mieltä komissio on uudesta uusia maahantulijoita koskevasta kansalaisoikeuslaista? 2. Jos komissio katsoo, että kyse on syrjinnästä, voisiko se ilmoittaa tästä Alankomaille? 3. Miksi komissio ei vielä ole ryhtynyt toimiin Alankomaiden yhteiskunnan osien (mm. Landelijk Inspraakorgaan Zuid-Europeanen LIZE) 8. syyskuuta 1998 esittämien valitusten perusteella (Asian käsittelijä Carmel O'Reilly, komission jäsenen Padraig Flynnin kabinetti/ms D(98))? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1999) Kyseisen lain tarkoituksena on auttaa uusia maahantulijoita sopeutumaan yhteiskuntaan. Tavoitetta toteutetaan erityisesti tarjoamalla uusille maahantulijoille hollannin kursseja sekä kursseja, joiden tarkoituksena on parantaa heidän mahdollisuuksiaan sijoittua Alankomaiden työmarkkinoille. Integraatiokursseille osallistuminen on pakollista uusille maahantulijoille, joiden hollannintaito on virallisen testin mukaan riittämätön yleistä yhteiskuntaan sopeutumista ja ennen kaikkea työmarkkinoille sopeutumista varten. Näiden lakisääteisten velvollisuuksien noudattamatta jättämisestä voi olla seurauksena sakkoja tai muita rangaistuksia. Yhteisön kansalaiset on suljettu kyseisen lain mukaisesti tarjottujen koulutusohjelmien ulkopuolelle, ja tämä seikka on selkeästi osoittanut, kuinka monimutkaisesta asiasta on kysymys. Asiaa on tutkittava tarkasti. Komissio tarkastelee asiaa perinpohjaisesti ja ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle päätelmistään. Komissio pahoittelee sitä, että vastauksen lähettäminen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan kirjeeseen viivästyi. Kyseinen organisaatio on vähän aikaa sitten saanut asiaan liityvän kirjeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1944/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Vaurautta, elintasoa jne. mittaavia erityisindikaattoreita koskeva tutkimus syrjäisillä alueilla.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1944/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Vaurautta, elintasoa jne. mittaavia erityisindikaattoreita koskeva tutkimus syrjäisillä alueilla EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tunnustetaan, että syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sekä taloudellinen riippuvuus muutamista harvoista tuotteista haittaavat syrjäisten alueiden kehitystä. Niitä ei ole otettu huomioon laadittaessa Eurostatin tällä hetkellä käyttämiä vaurausindikaattoreita. Aikooko komissio toimikautensa tutkia erityisiä indikaattoreita, joilla mitataan vaurautta, elintasoa, alityöllisyyttä ja kehityksen astetta syrjäisillä alueilla? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1999) Säännöllisesti julkaistavien alueellisten tilastoindikaattoreiden (esimerkiksi työttömyysasteen ja bruttokansantuotteen) avulla on mahdollista ymmärtää suurta osaa niistä ongelmista, jotka koskevat tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) tasojen 2 ja 3 mukaisia syrjäisiä alueita. Yhteisön tilasto-ohjelmassa ei ole suunniteltu sellaisten erityisindikaattoreiden käyttöönottoa, jotka ottaisivat huomioon näiden alueiden erityistilanteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2187/99 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Amsterdamin sopimus ja urheilu.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0149 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2187/99 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Amsterdamin sopimus ja urheilu Vaikkakin urheilun yhteiskunnallinen merkitys on tunnustettu, se on tosiasiassa jäänyt perustamissopimuksen ulkopuolelle. Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetty 29. julistus ei mahdollista yhteisön ryhtymistä mihinkään toimiin urheiluasioissa. Ottaen huomioon niin ammatti- kuin amatööriurheilun yhteiskunnallisen ulottuvuuden, erityisesti mitä tulee identiteetin muovautumiseen, kansojen lähentymiseen ja olympia-aatteiden edistämiseen, sekä urheilun taloudellisen ulottuvuuden, johon liittyy uusien työpaikkojen luominen, Euroopan komissiolta kysytään: 1. Pitääkö se tarpeellisena, että yhteisö ryhtyy toimiin, joilla pyritään kannustamaan jäsenvaltioita keskinäiseen yhteistyöhön tai yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa sekä täydentämään jäsenvaltioiden toimia, kuten tapahtuu esimerkiksi kulttuuriasioissa? Onko sillä tietoja mahdollisista tähän mennessä saavutetuista käytännön tuloksista, jotka juontuisivat edellä mainitusta julistuksesta? 2. Mikäli vastaus on kyllä, aikooko se uuden hallitusten välisen konferenssin tarjoamaa tilaisuutta hyödyntäen ehdottaa, että urheilu sisällytettäisiin uuteen perussopimukseen ja luotaisiin sitä koskeva luku? 3. Onko sillä käytössään tarvittavat rakenteet mahdollisen yhteisön urheilupolitiikan toteuttamiseksi? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Amsterdamin sopimukseen liitetyn urheilua koskevan julistuksen antamisen jälkeen komissio on ryhtynyt pohtimaan yhteisön toiminnan kehitystä ja näkymiä urheilualalla. Kuulemisprosessin päätteeksi Olympiassa (Kreikassa) järjestettiin vuoden 1999 toukokuussa eurooppalainen urheilukonferenssi. Komissio käytti tämän konferenssin päätelmiä hyväkseen antaessaan 1. joulukuuta 1999 urheilua koskevan selvityksen(1), joka toimitettiin Helsingissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. Selvityksessä pyritään vahvistamaan urheilun yhteiskunnallista ja kasvatuksellista tehtävää kaikilla toiminnan tasoilla ennen kaikkea pyritään tietenkin vahvistamaan urheilujärjestöjen, mutta myös jäsenvaltioiden ja Euroopan tason elinten roolia. Tähän pyritään myös luomalla urheilulle vakaa oikeudellinen ympäristö siten, että otetaan huomioon urheilun taloudellinen ulottuvuus ja tietyt nimenomaisesti urheiluun liittyvät erityispiirteet. Komissio ei tässä vaiheessa halunnut hallitusten väliselle konferenssille toimittamassaan asiakirjassa ryhtyä käsittelemään urheilun sisällyttämistä EY:n perustamissopimukseen. Komission koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on urheilua käsittelevä yksikkö. Tätä yksikköä voidaan vahvistaa, jos yhteisön toiminta urheilun alalla lisääntyy. (1) KOM(1999) 644 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2207/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Fucecchion kunnan (Firenze) päätös vanhan Pacini-teatterin purkamisesta.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0151 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2207/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Fucecchion kunnan (Firenze) päätös vanhan Pacini-teatterin purkamisesta Fucecchion kunta (Firenze) on kunnanhallituksen päätöksillä n:o 42 ja n:o 78 vuodelta 1997 hyväksynyt Fucecchion historiallisen keskustan uudistamisen, mikä merkitsee vuonna 1700 rakennetun entisen Pacini-teatterin purkamista. Sen tilalle rakennettaisiin suurempi, nykyaikainen betonirakennus. Kunta antaisi Cabel-nimisen rakennusyhtiön käyttöön noin 400 neliömetrin suuruisen alan julkiselta aukiolta. Näissä päätöksissä, jotka merkitsevät kaupunkisuunnitelman muutosta, ei oteta huomioon 1. kesäkuuta 1939 annettua lakia n:o 1089, jonka yleisiä määräyksiä koskevassa 1 artiklassa säädetään taiteellisesti ja historiallisesti merkittävien kohteiden suojelusta ja jonka mukaan julkista paikkaa ei voida luovuttaa 23 artiklan nojalla, koska se ei ole julkisten viranomaisten käytettävissä olevaa omaisuutta. Fucecchion kunnan suunnitelmat aiheuttavat suurta vahinkoa Fucecchiolle ja ovat ristiriidassa taiteellisesti ja historiallisesti arvokkaiden rakennusten suojelusta annettujen yleisten kansallisten ja EU-määräysten kanssa. Voiko komissio puuttua asiaan ja kehottaa Italian viranomaisia huolehtimaan siitä, että Euroopan kulttuuriperintöä suojellaan perustamissopimuksen 151 artiklan mukaisesti? Kyseisessä artiklassa todetaan mm., että yhteisön kulttuuritoimien tavoitteena on jäsenvaltioiden kulttuurien kehittyminen ja niiden yhteisen kulttuuriperinnön korostaminen. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) EY:n perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 151 artiklassa (entisessä 128 artiklassa) annetaan yhteisölle toimivaltaa kulttuurin alalla. Kyseisen 151 artiklan mukaan yhteisön toimilla pyritään yksinomaan ottaen täysimääräisesti huomioon toissijaisuusperiaatteen rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, myötävaikuttamaan siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta sekä edistämään jäsenvaltioiden kulttuuriyhteistyötä kolmansien maiden sekä kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Komissio ei näin ollen voi puuttua asiaan, joka kuuluu täysin Italian toimivallan alaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1636/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle. Yli 60-vuotiaiden työskentely Euroopassa.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0059 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1636/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle (20. syyskuuta 1999) Aihe: Yli 60-vuotiaiden työskentely Euroopassa Onko neuvosto tietoinen siitä, että Ranska aikoo kieltäytyä hyväksymästä yhteistä ilmailualan sääntelyä, joka sallii reittilentäjän lupakirjan omaavien lentäjien jatkaa lentämistä 65-vuotiaiksi saakka? Ranska on kieltäytynyt tunnustamasta tätä uutta ikärajaa, minkä seurauksena yksikään yli 60-vuotias yleisestä lentokuljetuksesta vastuussa oleva lentäjä ei saa lentää Ranskan yli tai Ranskaan. Kuinka neuvosto aikoo painostaa Ranskaa varmistaakseen, että se noudattaa yhteistä ilmailualan sääntelyä? Mitä keskinäiseen lupakirjojen tunnustamiseen liittyviä velvoitteita jäsenmailla on? Vastaus (22. marraskuuta 1999) Siviili-ilmailun tehtävien suorittamiseksi annettujen henkilöstön lupakirjojen vastavuoroisesta hyväksymisestä 16 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/679 4 artiklan 5 kohdassa säädetään, että lentäjän lupakirja on hyväksyttävä, jos sen haltija täyttää kyseisen direktiivin liitteessä määrätyt erityiset vahvistamista koskevat vaatimukset. Kyseisessä liitteessä säädetään 60 vuoden ikärajasta. Jos jäsenvaltio ei salli lentäjän lupakirjan haltijan jatkaa lentämistä 65:een ikävuoteen saakka, kyseisen jäsenvaltion viranomaiset soveltavat direktiiviä 91/670 asianmukaisesti. On syytä muistuttaa, että Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö noudattaa vastaavaa käytäntöä. Chicagon yleissopimuksen liitteessä I kielletään yli 60-vuotiaiden lentäjien toiminta lentäjinä kaupallisessa lentoliikenteessä. Kyseisen määräyksen soveltamista koskevat mahdolliset lievennykset eivät ole pakottavia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1571/99

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(1. syyskuuta 1999)

Aihe: Pioneer-yhtiön laittomasti markkinoima geenimaissi

Toukokuun 1999 alussa kävi ilmi, että siemenviljayhtiö Pioneer Hi-Bred on myynyt Etelä-Saksassa geenimaissia, jolla ei ole myyntilupaa.

1. Onko komissiolle ilmoitettu tästä EU-säädösten ja Saksan geenitekniikkalain vastaisesta toiminnasta?

2. Milloin komissio sai tiedon asiasta (päivämäärä)?

3. Mitä johtopäätöksiä komissio tekee tästä asiasta ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(21. lokakuuta 1999)

Komissiolle ilmoitettiin 31. toukokuuta 1999, että Etelä-Saksassa levitettiin siemeniä, joiden seassa oli mahdollisesti geneettisesti muunnettuja siemeniä, joille yhteisössä ei ollut vielä annettu hyväksyntää. Mainittuja geneettisesti muunnettuja organismeja (GMO) on löydetty oletettavasti tällaisia organismeja sisältämättömälle Pioneer-maissille tarkoitetuista säkeistä. Vielä on tutkittava, onko kyse yhteisön oikeuden rikkomisesta. Komission ei tarvitse arvioida, onko Saksan lakia rikottu (jos ei ole kyse yhteisön oikeudesta).

Komissio on pyytänyt Saksan viranomaisia ottamaan asiaan kantaa. Tutkimukset, joilla selvitetään, oliko kyse laittomista geneettisesti muunnetuista organismeista vai ei, ovat parhaillaan käynnissä, eikä komissio ole tästä syystä saanut vielä vastausta. Komissio haluaa vielä huomauttaa, että tällä hetkellä näyttää olevan liian aikaista puhua rikkomisesta, koska asiaa täytyy vielä tutkia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2697/99 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE) neuvostolle. Kuolemaan tuomittujen Euroopan unionin kansalaisten lukumäärä.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0195 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2697/99 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE) neuvostolle (3. tammikuuta 2000) Aihe: Kuolemaan tuomittujen Euroopan unionin kansalaisten lukumäärä Tietääkö neuvosto muualla maailmassa kuolemaan tuomittujen Euroopan unionin kansalaisten lukumäärän, henkilöllisyyden, oikeudellisen aseman ja pidättämisolosuhteet sekä tunteeko neuvosto heidän henkilökohtaisen ja perheensä tilanteen? Onko neuvosto selvittänyt tätä asiaa ja voiko se toimittaa selvityksen tämän kysymyksen esittäjälle? Mikäli neuvostolla ei ole näitä tietoja, pitääkö se tarpeellisena toteuttaa toimenpiteitä näiden tapausten järjestelmälliseksi seuraamiseksi, ja mitä toimenpiteitä tarvitaan tämän tiedon puutteen korjaamiseksi? Vastaus (28. helmikuuta 2000) Neuvostolla ei ole tietoja kolmansissa maissa kuolemaan tuomittujen Euroopan unionin kansalaisten lukumäärästä. Euroopan unioni toimii päättäväisesti kuolemanrangaistuksen poistamiseksi kaikkialla maailmassa, ja kehottaa säännöllisesti asianomaisia kolmansia maita pidättymään kuolemanrangaistuksen soveltamisesta tai toteuttamisesta, erityisesti neuvoston jäsenten ja/tai sen puheenjohtajavaltion tekemien aloitteiden pohjalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2576/99 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Lisäravinteet ja luontaistuotteet.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0171 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2576/99 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Lisäravinteet ja luontaistuotteet Voisiko komissio selvittää, aiotaanko lisäravinteita ja luontaistuotteita koskevaa lainsäädäntöä yhdenmukaistaa? Voisiko se myös selvittää jäsenvaltioiden erilaisia suhtautumistapoja luontaistuotteiden lääkkeiksi luokitteluun? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 2000) Komissiolla on ollut tarkoitus antaa vuoden 2000 alkupuolella ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vitamiineja ja kivennäisaineita sisältävistä ravintolisistä. Luontaistuotteita ei ole määritelty yhteisön lainsäädännössä eikä komissiolla ole aikomusta ehdottaa näitä tuotteita koskevia erityisiä toimenpiteitä. Yhteisön nykyisessä lääkelainsäädännössä ei tehdä eroa luontaistuotteiden ja muiden tuotteiden välillä. Lääkevalmisteita koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 26 päivänä tammikuuta 1965 annetun neuvoston direktiivin 65/65/ETY(1) 1 artiklan mukaan lääkkeellä tarkoitetaan kaikkia aineita tai aineitten yhdistelmiä, jotka on tarkoitettu ihmisen tai eläimen sairauden hoitoon tai ehkäisyyn. Lääkkeeksi katsotaan myös kaikki aineet tai aineitten yhdistelmät, jotka voidaan antaa ihmiselle tai eläimelle sairauden syyn selvittämiseksi taikka elintoimintojen palauttamiseksi, korjaamiseksi tai muuttamiseksi ihmisessä tai eläimessä. Jäsenvaltioiden viranomaisten on tapauskohtaisesti päätettävä, vastaako jokin luontaistuote tätä määritelmää, jolloin se olisi hyväksyttävä lääkkeeksi. Päätöksessä on otettava huomioon sekä kyseisen luontaistuotteen ainesosat että sen tarjontamuoto. Jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisten tehtävä on soveltaa edellä esitettyjä yhteisön lääkelainsäädännön periaatteita sekä tehdä lupia ja rajoituksia (esim. lääkemääräyksiä) koskevia konkreettisia päätöksiä tiettyjen valmisteiden osalta. Komissio ei suunnittele minkäänlaisia muutoksia tähän lähestymistapaan. Tämän kysymyksen osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan myös vastaukseen, jonka komission antoi James Fitzsimonsin tekemään kirjalliseen kysymykseen P-2317/99(2) luonnonlääkkeiden valvonnasta yhteisössä. (1) EYVL 22, 9.2.1965. (2) Katso sivu 97.