ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2020/97 neuvostolle esittäjä(t): Iñigo Méndez de Vigo (PPE) (18. kesäkuuta 1997) Aihe: Koheesiorahasto Ministerineuvoston nykyinen puheenjohtaja ilmoitti 14. toukokuuta 1997 pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa, että tällä hetkellä ei voida ottaa kantaa koheesiorahaston toiminnan jatkamiseen rahoitusnäkymissä vuoden 1999 jälkeen. Saavutettua edistystä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden alalla EU:ssa koskevan ensimmäisen kertomuksen mukaan tähän mennessä toteutettu koheesiopolitiikka on auttanut merkittävästi vähentämään rakenteellisia eroja unionin rikkaimpien ja köyhimpien maiden välillä. Euroopan komission kanta komission jäsenen Wulf-Mathiesin antamassa vastauksessa esittämääni kysymykseen (E-3430/96) ((EYVL C 186, 18.6.1997, s. 87. )) oli, että komissio on epäilyksettä edelleen sitoutunut jatkamaan rakennepolitiikkoja ja että se takaa edelleen varojen keskittämisen heikommassa asemassa oleville alueille. Ottaen huomioon edellä esitetty eikö komissio ole sitä mieltä, että tuen maksaminen jatkossakin neljälle koheesiorahastosta varoja saavalle maalle on hyvin tärkeää, jotta nämä maat kehittyisivät nopeammin kohti tavoitettaan saavuttaa muiden jäsenmaiden taso? Vastaus (4. joulukuuta 1997) Niiden koheesiorahastoa koskevien säännösten mukaisesti, joissa määritellään edunsaajamaat ja rahaston rahoituspuitteet vuoden 1999 loppuun, neuvosto tarkastelee kyseisiä säännöksiä komission ehdotuksesta uudelleen 31. joulukuuta 1999 mennessä. Komissio ei ole vielä tehnyt ehdotusta rahaston varojen käytöstä vuodesta 2000 eteenpäin. Komissio on kuitenkin toimittanut 16. heinäkuuta 1997 yhteisön kehtiystä käsittelevän Agenda 2000 -tiedonannon, jossa komissio ehdottaa koheesiorahaston säilyttämistä nykyisessä muodossaan sekä ilmoittaa, kuinka paljon rahastolle olisi sen mielestä myönnettävä varoja. Neuvosto kävi 15. syyskuuta 1997 ensimmäisen alustavan keskustelun kyseistä tiedonannosta. Koska neuvosto ei ole vielä saanut komission virallista ehdotusta rahaston varojen käytöstä vuodesta 2000 eteenpäin, neuvosto ei ole vielä ottanut kantaa asiaan. Tämä ei kuitenkaan millään lailla vaikuta siihen, että pyritään jäsenvaltioiden väliseen taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen perustamissopimuksen ja sen liitteenä olevan pöytäkirjan mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2725/97 komissiolle esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE) (1. syyskuuta 1997)

Aihe: Kunnanvaltuuston vaalit

1. Voiko Euroopan komissio vahvistaa, että Euroopan kansalaisten on mahdollista asettua Alankomaissa ehdokkaiksi kunnanvaltuuston vaaleissa ilman, että ehdokas jää Alankomaihin?

2. Voiko Euroopan komissio ilmoittaa, missä määrin tämä sopii yhteen Euroopan unionissa tehdyn sopimuksen 8 b artiklan kanssa, jossa määrätään: ¨Jokaisella unionin kansalaisella on äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa jäsenvaltiossa, jossa hän asuu mutta jonka kansalainen hän ei ole, samoin edellytyksin kuin tuon jäsenvaltion omilla kansalaisilla¨?

3. Jos kysymykseen 2 annettavasta vastauksesta ilmenee, että asumisvaatimuksen puuttuminen ei sovi yhteen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen kanssa, mitä toimenpiteitä Euroopan komissio aikoo silloin toteuttaa?

4. Mitä mieltä Euroopan komissio on direktiivin 94/80/EY ((EYVL L 368, 31.12.1994, s. 38. )) suuripiirteisestä tulkinnasta?

Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1997)

Alankomaiden vaalilain mukaan on itse asiassa mahdollista, että henkilö asettuu ehdokkaaksi kunnallisvaaleissa riippumatta siitä, asuuko hän Alankomaissa vai ei. Jos tulee valituksi, tehtävän voi kuitenkin ottaa vastaan vain, jos asuu siinä kunnassa, jossa oli ehdokkaana.

On huomattava, että niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole, 19 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston direktiivissä 94/80/ETY ei säädetä vaalilakien yhdenmukaistamisesta yhteisön alueella, vaan pyrkimyksenä on vain kansallisuusvaatimuksen poistaminen vaalioikeuksien käyttämisestä. Direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa todetaan nimenomaan, että ¨...direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioissa voimassa oleviin säännöksiin, joilla äänioikeus ja vaalikelpoisuus on myönnetty joko omille valtakunnan alueen ulkopuolella asuville kansalaisille tai maassa asuville kolmansien maiden kansalaisille¨.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2578/97 komissiolle esittäjä(t): Juan Colino Salamanca (PSE) ja Jesús Cabezón Alonso (PSE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: EU:n määräämän brittiläisen lihan myyntikiellon rikkominen Komission jäsen E. Bonino tiedotti 2. heinäkuuta 1997 hullun lehmän kriisin vuoksi myyntikiellossa olevan brittiläisen lihan mahdollisesta laittomasta myynnistä. Hän lausui Italian televisiossa, että lihaa oli myyty muun muassa Espanjaan. Näyttää siltä, että myöhemmin komissio on kiistänyt Espanjan olleen myynnin kohteena. Tunnustaako komission jäsen erehdyksensä? Mitkä ovat syyt aikaisemmin mainittuun kiistämiseen? Mikä viranomainen tai kuka virkamies on antanut uutta tietoa, jonka perusteella komission jäsen voi muuttaa väitteitään? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2576/97, E-2577/97, E-2578/97, E-2603/97, E-2604/97 ja E-2605/97 (14. lokakuuta 1997) Komissio ilmoitti 2. heinäkuuta 1997 petoksen paljastumisesta. Petos liittyi Isosta-Britanniasta peräisin olevan lihan laittomaan vientiin muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin. Avoimuusperiaatteen mukaisesti ja pyrkien täyttämään velvoitteensa Euroopan parlamenttiin nähden komissio on pitänyt Euroopan parlamentin ja jäsenvaltiot ajan tasalla kaikesta tässä asiassa tapahtuneesta kehityksestä. Tapahtumien alkuvaiheessa espanjalainen yritys, jolla on sama nimi kuin Guinea-Bissauhun sijoittuneella yrityksellä, joutui väärien syytösten kohteeksi. Myöhemmin kuitenkin havaittiin erään toisen espanjalaisen yrityksen vastaanottaneen 200 tonnia lihaa yhdeltä syytteeseen asetetuista belgialaisyrityksistä. Espanjan viranomaiset, joille komissio on asiasta ilmoittanut, tutkivat parhaillaan asiaa. Komissio tietää, että joillakin tiedoista voi olla mahdollisesti vaikutuksia lihamarkkinoihin, mutta katsoi kuitenkin, että on tärkeämpää tiedottaa asiasta kuluttajille avoimuusperiaatteen mukaisesti. Arvoisien parlamentin jäsenten mainitsema tapahtuma ei kuitenkaan ole vaikuttanut markkinoihin. Jäsenvaltioiden komissiolle [viikottain] toimittamien tietojen perusteella Yhdistyneestä kuningaskunnasta heinäkuussa laittomasti vietyä lihaa koskevat paljastukset eivät ole vaikuttaneet lihan tukkukauppahintaan. Komissio on yhä sitä mieltä, että sen velvollisuutena on tiedottaa tämäntyyppisistä asioista Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille sekä tarvittaessa kuluttajille sitä mukaa, kuin asiassa tapahtuu kehitystä. Sitä paitsi naudan spongiformista enkefalopatiaa koskevien suositusten seurannasta vastaava tilapäinen toimikunta on hyväksynyt laajalti tämän menettelyn.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2611/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Luonnonmukaisen maanviljelyn menetelmät Tietääkö komissio, että nykyisin ehdotettu luonnonmukaista karjankasvatusta koskeva asetus aiheuttaa huolestuneisuutta monien niiden joukossa, jotka ovat juuri muuttamassa tilojaan luonnonmukaisiksi ja niiden, jotka haluaisivat muuttaa niitä? Ehdotusten mukaan yhdellä tilalla ei saa kasvattaa samaa eläinlajia luonnonmukaisella ja perinteisellä tavalla. Myöntääkö komissio, että tällä tavalla estetään luonnonmukaisten menetelmien leviäminen maatiloilla kaikkialla EU:ssa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 1997) Komission ehdotuksessa ((KOM(96) 366. )) neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) N:o 2092/91 ((EYVL L 198, 22.7.1991. )) täydentämisestä esitetään karjankasvatuksen lisäämistä asetuksen soveltamisalaan, ja siihen sisältyy säännös, jolla kielletään samojen lajien kasvatus saman tilan perinteisissä ja luonnonmukaisissa yksiköissä. Tämä säännös on johdonmukainen vuonna 1991 annetun asetuksen (ETY) N:o 2092/91 peltokasveihin sovellettavan vastaavanlaisen säännöksen kanssa, ja se on erittäin tärkeä luonnonmukaisen viljelyn uskottavuuden varmistamiseksi kuluttajien keskuudessa. Euroopan parlamentti hyväksyi komission tätä koskevan ehdotuksen sellaisenaan toukokuussa 1997 pidetyssä istunnossa antamallaan lausunnolla.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2706/97 komissiolle esittäjä(t): Ian White (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Komission vastaus kirjalliseen kysymykseen E-1954/97 Kysymyksen E-1954/97 ((EYVL C 391, 23.12.1997, s. 145. )) kolmannessa osassa kysyttiin, oliko jäsenvaltioilta pyydettyä tietoa vielä saatavilla. Ottaen huomioon, että ¨tähän mennessä yhdeksän jäsenvaltiota on vastannut¨, voisiko komissio kertoa, ovatko nämä yhdeksän vastausta tämän parlamentinjäsenen saatavilla? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 1997) Komissio lähetti 18. syyskuuta 1996 kirjeen, jossa pyydettiin kansallisia viranomaisia toimittamaan saatavilla olevat tiedot toksinen shokki -syndroomasta (TSS). Kirjeessä ilmoitettiin, että tarkoituksena oli komission suorittama perusaineiston kokoaminen. Näin kerätyn aineiston käyttäminen ilmoitetusta poikkeavaan tarkoitukseen edellyttää kansallisten viranomaisten suostumusta. Lisäksi yleisön oikeudesta saada tietoja komission asiakirjoista 8 päivänä helmikuuta 1994 tehdyn päätöksen toimintasäännöissä ((EYVL L 46, 18.2.1994. )) todetaan, että kun asiakirja ei ole peräisin komissiolta vaan sen tekijä on esimerkiksi viranomainen tai yksityishenkilö, asiakirjapyyntö on osoitettava suoraan asiakirjan tekijälle. Näiden syiden takia komission ei ole mahdollista toimittaa saatuja vastauksia arvoisalle parlamentin jäsenelle. Yhteistyön hengessä komissio kuitenkin toimittaa suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle yhteenvedon saaduista kymmenestä vastauksesta (vastauksia on siis tullut yksi lisää sen jälkeen, kun komissio vastasi arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1954/97).
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2359/97 komissiolle esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Kullan louhinta Länsi-Turkissa ja EU:n osallistuminen Eräiden tietojen mukaan Länsi-Turkissa (Aigeianmeren läheisyydessä, alueella: Bergama ja Edremit) huuhdotaan kultaa erittäin myrkyllisen natriumsyanidin avulla. Euroopan parlamentti ilmoitti 17. marraskuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa (B4-0410/94) ((EYVL C 341, 5.12.1994, s. 169. )) vastustavansa eurooppalaisten yritysten osallistumista tähän hankkeeseen. Ratkaisevia olivat seuraavat perusteet: natriumsyanidilietettä sisältävistä altaista nousee sinihappoa ihmisille hengenvaarallisina määrinä. Lisäksi alue on yksi maailman maanjäristyksille alttiimmista alueista. Syanidin pohjavedelle aiheuttama saastumisuhka on suuri. Lisäksi padon murtumisen aiheuttamat seuraukset olisivat hirvittävät syanidilietteen levittäytyessä ympäröiville pelloille. Edellä mainitun päätöslauselman 4 kohdassa komissiota kehotetaan tutkimaan kullan louhintahankkeen ekologisia seurauksia. Lisäksi jäsenvaltioita ja komissiota kehotetaan toteuttamaan toimenpiteitä pelättyjen ekologisten katastrofien estämiseksi. 1. Onko komissio tutkinut hankkeen ekologisia seurauksia ja mihin tuloksiin se on tullut? 2. Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut Länsi-Turkissa tapahtuvien ekologisten katastrofien välttämiseksi ja mitä toimenpiteitä komissio tulee vielä toteuttamaan? 3. Onko komissio tietoinen sellaisista toimenpiteistä, joita yksittäiset jäsenvaltiot ovat toteuttaneet ekologisen katastrofin välttämiseksi? Jos ovat, millaisista toimenpiteistä tarkasti ottaen on kyse? 4. Mitä mieltä komissio on siitä, että eurooppalaisia yrityksiä osallistuu hankkeeseen ja että ne toteuttavat Turkissa ekologisesti suunnatonta vahinkoa aiheuttavia toimenpiteitä, jotka eivät olisi sallittuja EU:ssa? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutkimaan uudelleen komission vastausta Alexander Alavanosin kirjalliseen kysymykseen N:o 2232/92 ((EYVL N:o C 95, 5.4.1993 )). Komissio pyrkii saamaan tietoja parlamentin jäsenen tarkoittamista Aigeianmeren alueella sijaitsevista laitoksista. Koska kyseiset laitokset sijaitsevat yhteisön ulkopuolella, yhteisön direktiivejä ei voida soveltaa. Yhteisön ja Turkin taloudellisen yhteistyön puitteissa Turkin viranomaiset ovat esittäneet komissiolle meren, maaperän ja ilman saastumisen arviointia ja valvontaa koskevaa hanketta, joka käsittäisi koko Turkin Välimeren rannikon. Ottaen huomioon Turkin ja yhteisön välisen taloudellisen yhteistyön tilan komissio ei voi kuitenkaan sanoa, voidaanko kyseinen hanke rahoittaa vuonna 1997.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2709/97 komissiolle esittäjä(t): Viviane Reding (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Sairausvakuutusmaksujen pidätysten aiheuttamat esteet vapaalle liikkuvuudelle Ranskan sairausvakuutusmaksujen pidätyksiä koskevien, eri ammattialojen yhteisen alueellisen eläkekassan CRIREPin noudattamien sääntöjen mukaan täydentävää eläkettä nauttivia, ulkomailla asuvia henkilöitä ei voi vapauttaa sosiaaliturvamaksujen ennakonpidätyksistä. Yhteisön säädösten mukaan kuitenkin ulkomailla asuvat henkilöt vapautetaan 3,6 %:n ennakonpidätyksestä, silloin kun sairauskorvaukset eivät koidu Ranskan sosiaaliturvajärjestelmän maksettaviksi. Useat ranskalaiset kansanedustajat ovat tuoneet ongelman maan työ- ja sosiaaliasiainministeriön tietoisuuteen, mutta epäkohta on edelleen ratkaisematta. Muodostaako kyseessä oleva asia esteen työntekijöiden ja eläkeläisten vapaalle liikkuvuudelle? Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa tilanteen korjaamiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1997) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta ongelmasta. Tämän vuoksi komissio nosti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla Ranskaa vastaan kanteen, jonka tarkoituksena oli todistaa, että perimällä sairausvakuutusmaksujen ennakonpidätyksiä täydentävien eläkkeiden ja varhaiseläkekorvauksien osalta muussa jäsenvaltiossa kuin Ranskassa asuvilta henkilöiltä, jotka eivät kuulu Ranskan sairaus- eikä äitiysvakuutusjärjestelmän piiriin, Ranska on jättänyt täyttämättä sille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaan kuuluvat velvollisuutensa. Ranska on erityisesti rikkonut sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ((EYVL L 149, 5.7.1971. )) 13 artiklan 1 kohdan ja 33 artiklan säännöksiä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi kanteen sillä perusteella, että täydentävät järjestelmät eivät ole asetuksessa (ETY) N:o 1408/71 tarkoitettua lainsäädäntöä, eikä kaksinkertaiset sosiaaliturvamaksut kieltävää edellä mainitun asetuksen 33 artiklaa tämän vuoksi voida soveltaa. Tämä ennakkotapaus osoittaa, ettei yhteisön alueella liikkuvien henkilöiden sosiaaliturvaa koskeva yhteisön lainsäädäntö anna kaikille työntekijöille yhtäläistä suojaa. Komissio ehdottaa lähiaikoina säännöksiä tilanteen korjaamiseksi.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3141/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Verot ja sosiaaliturvamaksut prosentteina bruttokansantuotteesta Eurostatin raportti vuoden 1996 veroista ja sosiaaliturvamaksuista prosentteina bruttokansantuotteesta EU:n jäsenvaltioissa, joka julkaistiin EUROPE-lehden numerossa 7049 3. syyskuuta 1997, ei sisällä mitään tilastotietoja Kreikasta eikä Portugalista. Olivatko Kreikka ja Portugali itse asiassa mukana tutkimuksessa, ja elleivät olleet, mitä tietoja komissiolla on näistä kahdesta maasta koskien verojen ja sosiaaliturvamaksujen määrää suhteessa bruttokansantuotteeseen? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 1997) Europe-lehden 3. syyskuuta 1997 ilmestyneessä numerossa 7049 mainittu raportti on nimeltään ¨Statistics in Focus, Economy and Finance, no 28/1997, Taxes and Social Contributions in the European Union * First results for 1996¨. Raportissa on verojen ja sosiaaliturvamaksujen osuutta bruttokansantuotteesta (bkt) kuvaavat luvut kaikista jäsenvaltioista vuodesta 1980 alkaen, ja siinä analysoidaan erityisesti vuoden 1996 alustavia tietoja. Raportissa julkaistut luvut perustuvat jäsenvaltioiden tilastolaitoksilta saatuihin alustaviin tietoihin. Kreikka ja Portugali eivät ole toimittaneet vuoden 1996 lukuja. Kreikan tiedot eivät myöskään ole käytettävissä vuodelta 1995. Tämän vuoksi tuoreimmat raporttia varten käytettävissä olleet luvut koskevat Kreikan osalta vuotta 1994 ja Portugalin osalta vuotta 1995. Vuonna 1994 verojen ja sosiaaliturvamaksujen osuus bkt:sta oli Kreikassa 31,8 %, ja vuonna 1995 niiden osuus Portugalin bkt:sta oli 36,2 %. Keväällä 1997 tekemiensä talousennusteiden yhteydessä komissio on estimoinut kyseiset luvut, ja niiden mukaan verojen ja sosiaaliturvamaksujen osuus bkt:sta oli Kreikassa kasvanut noin yhden prosenttiyksikön vuonna 1995 ja pysynyt ennallaan vuonna 1996. Portugalissa bkt-osuus oli kasvanut yhden prosenttiyksikön vuonna 1996.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2669/97 komissiolle esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Komission Agenda 2000 -ohjelman julkistamisessa esiintyneet ongelmat Euroopan komissio julkisti 16.7.1997 Euroopan parlamentin edessä ns. Agenda 2000 -ohjelman, joka sisälsi maakohtaiset lausunnot unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden valmiudesta ryhtyä jäsenyysneuvotteluihin. Lausuntojen sisältö oli kuitenkin kaikkien tiedotusvälineitä seuraavien tiedossa jo paljon aikaisemmin, sillä Euroopan tietotoimistot raportoivat komissiolähteisiin viitaten selvityksen yksityiskohdista jo edellisellä viikolla. Tietovuoto komissiossa aiheutti turhaa spekulaatiota ja epäilyksiä komission kyvystä hoitaa tiedotuspolitiikkaansa ennalta sovitulla ja ennakoitavissa olevalla tavalla. Selvitysten julkistamisen epäonnistuminen saattoi sekä Euroopan parlamentin instituutiona että sen yksittäiset jäsenet epäkiitolliseen asemaan, sillä kysymyksen asianmukainen kommentointi ja keskustelu ennakkotietojen perusteella ei ollut mahdollista. Yllä mainittuun viitaten kysyn, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä selvittääkseen, miten ja miksi yksityiskohtaiset tiedot maalausuntojen sisällöstä vuotivat ennenaikaisesti julkisuuteen ja miten komissio aikoo tulevaisuudessa varmistaa, ettei vastaavan mittaluokan tietovuotoja pääse tapahtumaan? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (01.10.1997) Komissio piti huolta siitä, että se pystyy esittelemään Agenda 2000 -ohjelman ((KOM(97)2000. )) parlamentille mahdollisimman nopeasti sen jälkeen, kun se oli kollegiona hyväksynyt sen 15. heinäkuuta 1997 pitämässään kokouksessa. Puheenjohtaja Santer ja komission jäsen Van der Broek esittelivät sen yksityiskohtaisesti parlamentin täysistunnossa 16. heinäkuuta 1997 ja parlamentti itse keskusteli siitä kolme tuntia. Parlamentin jäsen arvostanee sitä, että komission tiedonannot olivat ennennäkemättämiä sivumäärältään ja merkitykseltään, ja niiden tuottaminen oli suuri materiaalinen haaste komissiolle. Komissio pystyi kuitenkin jakelemaan asiakirjat ¨Agenda 2000, nide I, laajempaan ja vahvempaan unioniin¨ (91 sivua), ¨Agenda 2000, nide II¨ (62 sivua), jäsenyyshakemuksia koskevat lausunnot (noin 1000 sivua) sekä tiivistelmät ja päätelmät Euroopan parlamentin jäsenille, muille toimielimille, jäsenvaltioille, hakijamaille ja lehdistölle 16. heinäkuuta 1997. Strasbourgissa oli tehtävä erikoisjärjestelyjä yötä päivää tehtäviä käännöksiä ja painamista varten, ja Brysselin ja Strasbourgin välille järjestettiin erityiskuljetus. Komissio toteaa, että vaikka Agenda 2000 työn aikana oli joitain ongelmia, kokonaisuutena ottaen Agenda saatiin menestyksellisesti päätökseen. Parlamentti otti 16. heinäkuuta 1997 pitämässään istunnossa myönteisesti vastaan Agenda 2000:ta koskevat tiedonannot.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2830/97 komissiolle esittäjä(t): Nuala Ahern (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Jean-François Vielin vastaiset toimet Ranskassa Onko komissio tietoinen Ranskassa Jean-Francois Vielin vastaisesta menettelystä, jossa väitetään, että hänen tieteellisten tutkimustensa tulokset, joiden mukaan Cap Le Haguessa esiintyy tavallista enemmän leukemiaa, vaikuttavat tonttien hintoihin tällä alueella? Jos todisteet tällaisessa kysymyksessä, jolla on suuri merkitys rajojen ylittävälle kansanterveydelle ja ympäristölle, ovat niin vahvoja, että ne julkaistaan British Medical Journalissa, eikö itse jälleenkäsittelylaitos olisi tutkittava pikaisesti komission taholta pikemmin kuin heikennettävä tieteellisten tietojen raportointia tällä tavalla? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 1997) Komissio ei ole tietoinen menettelystä Jean-François Vielia vastaan. Tällainen menettely kuuluu joka tapauksessa Ranskan lainsäädännön soveltamisalaan, eikä komissiolla ole toimivaltaa tällaisessa tapauksessa. Cap de la Haguen käsittelylaitoksen osalta komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan Alex Smithin kirjalliseen kysymykseen P-2494/97 annettuun vastaukseen ((EYVL C 60, 25.2.1998, s. 135. )).
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2924/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Laboratoriokokeissa käytettävät jyrsijät Michael Festing, joka työskentelee Ison-Britannian lääketieteellisen tutkimusneuvoston toksikologian laitoksella Leicesterin yliopistossa, julkaisi vähän aikaa sitten kertomuksen, josta kävi ilmi, että tuhansia laboratoriokokeissa käytettäviä jyrsijöitä surmataan vuosittain toksikologisissa kokeissa, jotka ovat tieteellisesti puutteellisia. Onko komissio tutustunut tähän kertomukseen? Mitä komissio ehdottaa, jotta eläinten käyttö toksikologisissa kokeissa on mahdollista vähitellen lopettaa? Mitä se ehdottaa helpottaakseen vaihtoehtojen kehittämistä eläinkokeille? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1997) Parlamentin jäsenen mainitsema tutkimus on tunnettu. Siinä osoitetaan, että toksikologisissa tutkimuksissa käytetään usein turhaan suuria määriä eläimiä ja että niissä tuotetaan usein tietoja, joita ei ole riittävästi analysoitu, sillä ei ole käytetty asianmukaisia tilastollisia menetelmiä. Komissio koordinoi ja validoi vaihtoehtoisia koemenetelmiä yhteisön tasolla yhteisen tutkimuskeskuksen Euroopan vaihtoehtoisten koemenetelmien validointikeskuksen (CEVMA) puitteissa. Parhaillaan ollaan perustamassa vaihtoehtoisten koemenetelmien viimeisintä kehitystä koskevan tietojenvaihdon keskusta. Lisäksi tutkimus in vitro -kokeiden kehittämisestä vaihtoehtona eläinkokeille on ollut yksi yhteisön epäsuoran toiminnan ohjelmien ensisijainen alue bioteknologian alalla jo kymmenen vuoden ajan.