KIRJALLINEN KYSYMYS P-1835/01

esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle

(18. kesäkuuta 2001)

Aihe: Laajentumisen vaikutukset terveysalaan

Maastrichtin sopimuksessa kansanterveys luettiin ensimmäistä kertaa kuuluvaksi Euroopan unionin virallisen toimivallan piiriin sillä varauksella, että siinä sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Yhteisön toiminta terveysalalla perustuu siis sairauksien ehkäisemiseen, erityisesti merkittävimpien tartuntatautien syiden ja tartuntatapojen tutkimiseen sekä terveysvalistukseen ja -tiedottamiseen.

Terveyteen liittyvät kysymykset eivät ole etusijalla laajentumisen yhteydessä, vaikka juuri terveyskysymyksiä käytetään indikaattorina unionin jäsenyyttä hakevien Keski- ja Itä-Euroopan maiden ongelmista ja haasteista, jotka niiden on voitettava. Terveyskysymykset olisi otettava riittävissä määrin huomioon siirtymäkauden politiikassa. Terveydestä, joka on taloudellisen kehityksen kannalta merkittävä tekijä, tulisi tehdä painopistealue.

Komission valmisteluasiakirjan (SEK 99-713, kesäkuu 1999) mukaan terveysalan tilanne KIE-maissa on erityisesti tartuntatautien osalta yhä huolestuttavampi. Useimpien jäsenehdokasvaltioiden on vielä omaksuttava modernin seurannan käsite. Komission asiakirjassa todetaan, että hakijamaiden laboratoriopalveluilla ei ole käytössään tarvittavia välineitä, niiden voimavarat ovat riittämättömät ja niillä on vaikeuksia pitää yllä ilmoitusvelvollisuuden alaisia tauteja koskevia asianmukaisia ilmoitusjärjestelmiä. Maastamuuton oletetaan lisääntyvän jäsenehdokasvaltioiden liittyessä unioniin. Samanaikaisesti kasvaa myös riski tartuntatautien, erityisesti sukupuoliteitse tarttuvien tautien leviämisestä.

Terveydenhuollon työntekijöiden sosiaalinen ja taloudellinen asema ovat edelleen huonoja ja heitä kannustetaan vähän EU:hun verrattuna, mikä huonontaa heidän motivaatiotaan. On siis odotettavissa, että vieraita kieliä osaavia terveysalan ammattilaisia muuttaa pois kotimaistaan.

Minkälaisia tukitoimia komissio, mahdollisesti yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa, aikoo toteuttaa tilanteen parantamiseksi?

Suunnitteleeko komissio jäsenehdokasvaltioiden osallistumista viidenteen puiteohjelmaan, jossa käsitellään terveyteen liittyviä ongelmia?

Harkitseeko komissio käynnistävänsä avustusmekanismin, jolla voitaisiin lisätä terveydenhuoltoalan tietojärjestelmien ja -tekniikan käyttämiseen liittyvää kokemusten vaihtoa?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(31. heinäkuuta 2001)

Komissio on täysin samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa ehdokasmaiden huomattavista haasteista terveyden alalla. Unionin on tämän vuoksi avustettava täysipainoisesti ehdokasmaita ongelmien ratkaisemisessa kaikin käytettävissä olevin keinoin. Yhteisö on tämän vuoksi ehdokasmaiden kanssa käymissään keskusteluissa korostanut ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamista kaikkien yhteisön politiikkojen määrittelyssä ja toteuttamisessa.

Tässä yhteydessä komissio toimii useilla tahoilla pyrkimyksenään antaa käytännön tukea ja apua ehdokasmaille. Ensinnäkin ehdokasmaita kannustetaan osallistumaan aktiivisesti yhteisön kansanterveyteen liittyviin toimiin, kuten yhteisön tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkostoon, joka perustettiin tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön 24 päivänä syyskuuta 1998 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2119/98/EY(1). Ehdokasmaita on myös pyydetty kehittämään terveydenhuoltoalan seurantajärjestelmää, jotta terveyden alalta saataisiin sellaisia tietoja ja muuttujia, jotka ovat verrattavissa yhteisön terveydenhuoltoalan seurantajärjestelmän tietoihin, ja tiedottamaan edistyksestään unionille.

Lisäksi ehdokasmaita kannustetaan osallistumaan ehdotettuun uuteen kansanterveysohjelmaan heti sen alkuvaiheessa. Niitä on myös pyydetty toimittamaan yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten ne valmistautuvat yhteisön toimiin kansanterveyden alalla (EY:n perustamissopimuksen 152 artikla (entinen 129 artikla)) ja millaisia muutoksia niiden terveydenhuoltojärjestelmiin on tehtävä kyseisten toimien vuoksi. Niitä kannustetaan myös osallistumaan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman toimiin terveyden alalla.

Yleisemmin todettakoon, että komissio on yhteydessä Euroopan investointipankkiin (EIP) sekä alan kansainvälisiin järjestöihin, kuten Maailman terveysjärjestöön (WHO), vahvistaakseen yhteistyötä ehdokasmaiden avustamiseksi ja tukemiseksi.

(1) EYVL L 268, 3.10.1998.