ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2921/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Kalakantojen säilyttäminen.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0213 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2921/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Kalakantojen säilyttäminen Onko komissio Osparin raportin tulosten valossa suunnitellut ryhtyvänsä toimiin syvänmeren kalakantojen suojelemisen varmistamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Komissio aikoo ryhtyä välittömästi toimenpiteisiin syvänmeren kalakantojen suojelemiseksi. Näitä kalakantoja on yhteisön vesissä, kansainvälisissä vesissä ja muiden maiden Koillis-Atlantissa sijaitsevissa vesissä. Siksi on tärkeää, että asianomaiset valtiot sovittavat yhteen toimensa. Ensimmäisenä toimenpiteenään komissio on ottanut Koillis-Atlantin kalastuskomission seuraavan kokouksen asialistalle syvänmeren kalavarojen hoidon. Toivon mukaan yhteisistä toimintalinjoista päästään sopimukseen. Näiden keskustelujen lopputuloksesta riippumatta komissio aikoo tilapäistoimenpiteenä ehdottaa saalisrajoituksia suurimpia sallittuja saaliita (TAC) Koillis-Atlantin alueen syvänmeren kalalajeille. TAC-ehdotukset perustuisivat kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) uusimpiin tutkimustietoihin. Komissio ottaa myös huomioon, että kalavarat on jaettava tasapuolisesti jäsenvaltioiden kesken, ja aikoo antaa tätä koskevat ehdotukset. Komissio on tietoinen siitä, että ICES on suosittanut useiden lajien kohdennetun pyyntiponnistuksen rajoittamista. Komissio harkitsee siksi tällaisia toimia, joita voitaisiin soveltaa tulevaisuudessa. Ennen tähän liittyvien ehdotusten antamista komissio kuulee osapuolia, joita asia koskee. Komissio tarkastelee myös toimenpiteitä, joilla voitaisiin lisätä tutkimustietoa näistä kalavaroista, ja harkitsee asianmukaisia ehdotuksia. Komission ehdotuksilla pyritään pitkän aikavälin kestävään syvänmerenkalastukseen sekä kalakantojen ja niitä ylläpitävien ekosysteemien varovaiseen ja järkevään hyödyntämiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2211/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) neuvostolle. Yhdistymisvapaus.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2211/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) neuvostolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Yhdistymisvapaus Yhdistymisvapaus on perusoikeus, jonka tunnustavat ja turvaavat sekä jäsenvaltiot että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskeva Euroopan yleissopimus. SEU:n 6 artiklassa määrätään, että unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä (mldr) Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä. Rikotaanko neuvoston mielestä jossain jäsenvaltiossa yhdistymisvapautta koskevaa oikeutta vakavasti ja toistuvasti? Vastaus (7. marraskuuta 2000) Neuvosto ei ole keskustellut arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomasta tilanteesta, eikä voi näin ollen voi vastata kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3216/00 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) neuvostolle. Aviorikoksesta syytetyn Maryam Ayubin tuomitseminen kuolemaan kivittämällä.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3216/00 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) neuvostolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Aviorikoksesta syytetyn Maryam Ayubin tuomitseminen kuolemaan kivittämällä Onko neuvosto tietoinen, että 30-vuotias Maryam Ayubi todettiin heinäkuussa islamilaiseen lakiin (shariaan) perustuvan Iranin rikoslain perusteella syylliseksi aviorikokseen ja tuomittiin kuolemaan kivittämällä? Voisivatko Euroopan unionin edustajat ja edustustot ottaa huomioon Iranin vakavan ihmisoikeustilanteen laatiessaan ja hyväksyessään YK:n päätöslauselmia, myös näinä päivinä YK:n vuosituhannen huippukokouksessa laadittavia päätöslauselmia? Vastaus (20./21. joulukuuta 2000) Neuvosto ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tapauksesta. Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot kannattavat voimakkaasti ajatusta kuolemanrangaistuksen lakkauttamisesta kaikissa maissa. Lisäksi neuvosto muistuttaa, että kivittäminen on kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen mukaan kielletty. Teloitukset kivittämällä ovat käyneet Iranissa harvinaisiksi, mutta valitettavasti niitä tapahtuu yhä. Euroopan unioni on ilmaissut tämän kannan Iranin viranomaisille poliittiseen vuoropuheluun kuuluvissa kokouksissa ja kehottanut toimenpiteisiin kuolemanrangaistuksen lakkauttamiseksi. Euroopan unioni on kehottanut Irania ensin keskeyttämään teloitukset, tavoitteena niiden täydellinen lakkauttaminen, ja vauhdittamaan ihmisoikeuksien alan kehitystä maassa. Viime vuosina Euroopan unioni on tehnyt YK:ssa aloitteita Iranin ihmisoikeustilannetta ja myös kuolemantuomiota koskevien päätöslauselmien hyväksymiseksi. Euroopan unioni on myös päättänyt esittää päätöslauselmaehdotuksen parhaillaan käynnissä olevassa yleiskokouksen istunnossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3084/00 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. MOO IV:n arviointi.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3084/00 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (2. lokakuuta 2000) Aihe: MOO IV:n arviointi Tämänhetkinen monivuotinen ohjausohjelma (MOO IV) ei ole selvästi juurikaan edistänyt ylikapasiteettien vähentämistä. Esimerkiksi kalastus on päinvastoin jopa lisääntynyt joillakin alueilla. Koska kestävä kalatalous koskee meitä kaikkia, pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1. Miten komissio arvioi MOO IV:n tähänastisia tuloksia? 2. Voiko se esittää lukuja kantansa tueksi? 3. Missä määrin tähänastisen arvioinnin luvut vaikuttavat tulevaan rakennerahastovarojen myöntämiseen? 4. Mitä toimia komissio toteuttaa, jotta MOO IV:stä saataisiin vielä tuloksekas? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 2000) Komission arvio nykyisestä monivuotisesta ohjausohjelmasta (MOO IV) esitettiin hiljattain annetussa kertomuksessa(1). 1. Komissio katsoo, ettei monivuotisilla ohjausohjelmilla ole kyetty vähentämään kalastuslaivaston kapasiteettia käytettävissä olevien kalavarojen tasolle. Ohjelmilla on kuitenkin suurelta osin voitu estää kapasiteetin kasvu. 2. MOO III:a (19921996) pidetään merkittävänä parannuksena, koska siinä vaaditaan vähentämään Euroopan kalastuslaivaston kokonaiskapasiteettia noin 10 prosenttia. MOO IV (19972001) ei kuitenkaan ole tavoitteeltaan yhtä kunnianhimoinen: siinä kokonaispyyntiponnistusta vaaditaan vähentämään 5 prosenttia. Tämä on kuitenkin ristiriidassa komissiota ennen MOO IV:n aloittamista neuvoneen riippumattoman asiantuntijaryhmän laatiman ja ryhmän puheenjohtajan Lassenin nimellä kulkevan Lassenin raportin päätelmien kanssa. Raportissa todetaan, että pyyntiponnistus on Euroopan vesillä nykyään keskimäärin 40 prosenttia liian suuri. Tämä näkemys vahvistetaan raportissa, jonka kalastusalan tieteellinen, tekninen ja taloudellinen komitea laati vuoden 2000 toukokuussa. Kapasiteetin osalta MOO IV:ssä vaaditaan ainoastaan 3 prosentin vähennystä viiden vuoden aikana, ja jäljelle jäävä 2 prosentin vähennys on tarkoitus saavuttaa kalastustoimintaa vähentämällä. 3. Tämä MOO:n saavutusten arviointi ei vaikuta suoraan rakennerahastovarojen jakoon. Varoja voidaan kuitenkin tarkistaa kalastuslaivastossa tulevaisuudessa tapahtuvien muutosten mukaisesti. 4. Komissio katsoo, että MOO IV:ää olisi vahvistettava ottamalla käyttöön jäljellä olevaksi kaudeksi entistä suuremmat vähennyskertoimet ja vaatimalla, että lisävähennykset toteutetaan yksinomaan kapasiteettia vähentämällä. Lisäksi komissio puoltaa MOO IV:n soveltamiskauden pidentämistä vuodella, jotta kalastuslaivaston tulevaa rakenneuudistusta voidaan tarkastella vuonna 2002 yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisen yhteydessä. Ehdotuksista keskustellaan parhaillaan jäsenvaltioiden kanssa. (1) KOM(2000) 272 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3650/00 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Kaupunkioppaat.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3650/00 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (23. marraskuuta 2000) Aihe: Kaupunkioppaat Tietääkö komissio, millaiseen juonitteluun Espanjassa toimiva European City Guide -opasta julkaiseva yritys on ryhtynyt? Pienyrityksiä harhautetaan lähettämälle niille lomake, jossa kysytään niitä koskevia yksityiskohtaisia tietoja, jotka julkaistaan European City Guide -oppaassa. Kun pienyrittäjä on allekirjoittanut ja päivännyt lomakkeen, hän sitoutuu maksamaan kalliin maksun pääsystään European City Guide -oppaaseen. Jos yrittäjä ei lue lomakkeen kaikkea pienin kirjaimin kirjoitettua tekstiä, lasku tulee hänelle täytenä yllätyksenä. Jos komissio on selvillä yllä mainituista seikoista, mihin toimiin se aikoo ryhtyä tällaisen juonittelun estämiseksi? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen European City Guide -oppaan mainostamisesta Espanjassa. Komission toimivaltaan ei kuulu tämän kysymyksen käsittely, koska siihen sovelletaan ainoastaan kansallista lainsäädäntöä. Vain toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2050/00

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(27. kesäkuuta 2000)

Aihe: Viinien sekä väkevien ja muiden alkoholijuomien tuotannossa kielletyt aineet

Toimittaisiko komissio luettelon viinien sekä väkevien ja muiden alkoholijuomien tuotannossa kielletyistä aineista ja niistä oikeudellisista asiakirjoista, joihin kiellot perustuvat?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(1. elokuuta 2000)

Viinin ja rypäleen puristemehun tuotantosäännöt vahvistetaan viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1493/1999(1) ja erityisesti sen V osaston I luvussa Viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt. Sallitut käytännöt, erityisesti viinintuotannossa sallitut lisäaineet ja tekniset apuaineet, mainitaan asetuksen liitteissä IV ja V. Mitään näissä liitteissä mainitsemattomia ainesosia ei saa käyttää viinituotteiden valmistuksessa.

Alkoholijuomien on oltava tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89(2) määritelmien mukaisia, ja niihin saa käyttää tai lisätä ainoastaan tuotemääritelmissä olevia ainesosia sekä elintarvikkeissa sallittuja lisäaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetussa neuvoston direktiivissä 89/107/ETY(3) säädettyä menettelyä noudattaen hyväksyttyjä lisäaineita.

Väriaineiden sallittujen ainesosien on oltava elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista väriaineista 20 päivänä kesäkuuta 1994 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/36/EY(4) mukaisesti hyväksyttyjä.

Tuotteissa sallitaan ainostaan elintarvikkeissa sallittuja aromeja ja niiden valmistusaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä kesäkuuta 1988 annetussa neuvoston direktiivissä 88/388/ETY(5) määritellyt luontaiset tai luontaisen kaltaiset aromiaineet ja -valmisteet.

(1) EYVL L 179, 14.7.1999.

(2) EYVL L 160, 12.6.1989.

(3) EYVL L 40, 11.2.1989.

(4) EYVL L 237, 10.9.1994.

(5) EYVL L 184, 17.7.1988.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2826/00 esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle. Betonitehtaan perustaminen maatalousalueelle Portugalissa EU:n tuen turvin.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2826/00 esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Betonitehtaan perustaminen maatalousalueelle Portugalissa EU:n tuen turvin Eräiden tietojen mukaan on portugalilainen betonitehdas Gonçalves e Filhos, Lda ostanut Oliveira do Hospitalin kunnassa sijaitsevan muutaman hehtaarin suuruisen metsäisen luonnonsuojelualueen. Kyseinen alue on ekologisesti hyvin arvokas ja se on pääasiassa maatalouskäytössä. Hankkeen ympäristövaikutuksia ei ole arvioitu. Tietojen mukaan metsä on jo kaadettu ja työt maanpinnan tasoittamiseksi aloitettu. Voiko komissio kertoa, onko se tietoinen kyseisestä hankkeesta? Jos vastaus on kielteinen, voiko komissio tutkia asiaa? Jos vastaus on myönteinen, onko totta, että hanke toteutetaan EU:n tuen turvin? Siinä tapauksessa, eikö se ole ristiriidassa rakennerahaston perusperiaatteiden kanssa, joiden mukaan tuen edellytys on, että se mukautuu laajaan ja integroituun kestävän kehityksen strategiaan ja jotka korostavat, että pyrkimyksenä on aina oltava ympäristön laadun parantaminen? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetussa neuvoston direktiivissä 85/337/ETY(1) ei mainita betonitehtaita erillisenä hankkeiden luokkana. Betonin valmistuksessa käytettävistä aineksista (esim. asbestin käyttö pehmeän betonin tuottamiseen) yleensä riippuu, tuleeko betonitehtaasta asbestia tai asbestipitoisia tuotteita käsittelevä ja jalostava laitos, joka kuuluu direktiivin 85/337/ETY liitteen I soveltamisalaan ja jolle on näin ollen suoritettava ympäristövaikutusten arviointi. Toisaalta koko tehdas (käsittäen raaka-ainetuotannon ja betoninvalmistuksen) on saatettu rakentaa lähelle raaka-ainelähteitä. Tällaisten toimien merkityksestä ympäristölle riippuu, edellytetäänkö kivennäisten louhimiseksi ympäristövaikutusten arviointia. Komissiolla ei ole kyseisestä hankkeesta kuitenkaan yksityiskohtaisempaa tietoa, joka antaisi aihetta tällaisiin johtopäätöksiin. Parlamentin jäsenen mainitsema hanke ei saa rahallista tukea rakennerahastoista. (1) EYVL L 175, 5.7.1985.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2277/00 esittäjä(t): Gianfranco Fini (UEN) ja Francesco Turchi (UEN) komissiolle. Toimet Euroopan hasselpähkinöiden tuotannon suojaamiseksi.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2277/00 esittäjä(t): Gianfranco Fini (UEN) ja Francesco Turchi (UEN) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Toimet Euroopan hasselpähkinöiden tuotannon suojaamiseksi Hasselpähkinöiden maailmanlaajuinen kulutus on 600 000 tonnia. Niitä tuotetaan pääasiassa Turkissa (550 000 tonnia), ja loppuosa tuotannosta jakautuu Italian (90 %) ja Espanjan ja Ranskan (10 %) kesken. Turkissa on meneillään alan yksityistäminen. Turkki hyötyy EU:n kanssa tehdystä sopimuksesta, jossa määrätään, että kolmasosa sen tuotannosta varastoidaan, mikä mahdollistaa Turkin hasselpähkinöiden tuottajille maailmanmarkkinoiden valloituksen. 1. Mitä komissio aikoo tehdä eurooppalaisen tuotannon suojaamiseksi, erityisesti Italian Viterbon alueen tuotannon suojaamiseksi, ja viljelijöiden tulojen säilyttämiseksi? 2. Aikooko komissio uudistaa yhteisön säännöksiä, joilla säädetään tuista italialaisille, espanjalaisille ja ranskalaisille tuottajille? 3. Annetaanko alalle kiireellistä tukea tunnustaen pähkinöiden erityisluonne? 4. Onko makeis- ja leivontateollisuudella velvollisuus ilmoittaa pakkauksissaan käytettyjen hasselpähkinöiden alkuperä? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2277/00 ja E-2386/00 (18. syyskuuta 2000) Kysymystä yhteisössä tuotettujen pähkinöiden rahoitustuesta hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 18 päivänä toukokuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72(1) II a osaston mukaisesti käsiteltiin 17. heinäkuuta 2000 kokoontuneessa maatalousneuvostossa, jossa tehtiin seuraavat päätelmät: Neuvosto pyytää komissiota ehdottamaan pähkinöiden tuottajille tarkoitettujen maksujen sisällyttämistä myös vuoden 2001 talousarvioon sellaisten tukiohjelmien osalta, jotka muuten päättyisivät vuonna 2000. Lisäksi komissio tarkastelee vuoden 2000 loppuun mennessä valmistuvassa hedelmä- ja vihannesalan tukijärjestelmää koskevassa kertomuksessa myös pähkinäalan tilannetta. Jalostusteollisuuden käyttämän raaka-aineen alkuperän ilmoittamisen osalta ei ole olemassa eikä myöskään suunnitteilla pähkinöitä koskevia erityissääntöjä. (1) EYVL L 118, 20.5.1972.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2920/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Urheilu ja vapaa-ajan toiminta Andalusiassa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0025 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2920/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Urheilu ja vapaa-ajan toiminta Andalusiassa Myöntääkö komissio, että sellaisen vapaa-ajan toiminnan vuoksi, jota harrastettiin Ramon Romeron Seitsemäs taivas -ratsastuskoulussa Chivirelissä Andalusiassa, kyseinen talli on täysin sopimaton kohde saamaan yhteisön rahoitusta? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että vastaisuudessa käytetään asianmukaisia tarkastusmenettelyjä, jotta kaikki yhteisön rahoitusta saavat hankkeet ovat vilpittömässä tarkoituksessa toteutettuja? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 2000) Komissio haluaa täsmentää, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa hankkeessa kyse on varmasti varojen käytöstä muihin kuin osarahoitushakemuksessa mainittuihin tarkoituksiin. Andalusian aluehallinnon valvontajärjestelmä havaitsi tämän väärinkäytön nopeasti ja kyseisten määrien takaisinperintä pantiin toimeen välittömästi. Maksut, jotka Espanjan viranomaiset olisivat tälle hankkeelle suorittaneet, eivät kuulu jäsenvaltion komissiolle osoittamiin tunnistettuihin menoihin. Toisin sanoen Euroopan aluekehitysrahasto ei ole suorittanut maksuja Espanjan viranomaisten toimittamien määrien perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2346/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle. Salaiset sopimukset huumerikollisten ja huumeita vastustavien viranomaisten välillä.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2346/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Salaiset sopimukset huumerikollisten ja huumeita vastustavien viranomaisten välillä Salaisesta palvelusta vastaava Yhdysvaltain kongressin valiokunta julkaisi toukokuussa johtopäätökset kongressin käynnistämästä tutkinnasta, joka koski CIA:n roolia Nicaraguan contra-sissien tukemisessa 1980-luvun alussa. Entiset CIA:n agentit vahvistivat suljetuin ovin järjestetyissä kuulemistilaisuuksissa, että sisseille oli hyötyä tarkoituksellisesta laisser-faire-asenteesta, jonka USA:n salainen palvelu hyväksyi. Välinpitämättömän asenteen vuoksi sissit kykenivät itse rahoittamaan aseellista taisteluaan laajamittaisella laittomalla kokaiinikaupalla. Olivatko nämä seikat neuvoston tiedossa? Pitääkö neuvosto tätä tapausta täydellisenä poikkeuksena huumausaineiden kaupan torjunnassa, vai onko sillä päinvastoin tietoja vastaavista tilanteista muualla maailmassa viime vuosina tai tällä hetkellä? Katsooko neuvosto, että asian vakavuus huomioon ottaen sen olisi tuotava nämä seikat esiin toimivaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla, kuten YK:n huumevalvontavirastossa (UNDCP)? Katsooko neuvosto lisäksi, että asian vakavuuden vuoksi sen olisi kiireellisesti ehdotettava kansainvälisten huumausaineita koskevien sopimusten tarkistamista siten, että kaikki tällä hetkellä kiellettyjen aineiden tuotantoon ja markkinoille saattamiseen liittyvät toimet sisällytettäisiin lainsäädäntöön? Vastaus (7. marraskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia kysymyksiä ei ole käsitelty neuvoston elimissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2793/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle. Yhteisön viejiin kohdistuva kiristys.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2793/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Yhteisön viejiin kohdistuva kiristys Se, että kolmansien maiden maahantuojat voivat kiristää yhteisön viejiä, aiheutuu tuontiasiakirjojen tiukoista hyväksymisvaatimuksista. Tällöin maahantuojat ovat joissakin tapauksissa (väärin)käyttäneet mahdollista puuttuvaa tulliasiakirjaa kiristämään viejiltä epäoikeudenmukaisia alennuksia tai vastaavia korvaukseksi siitä, että he palauttavat alkuperäisen tulliasiakirjan asianmukaisesti allekirjoitettuna ja leimattuna. Viejät voivat tällaisissa tapauksissa käyttää toissijaista dokumentaatiota, mutta kansalliset interventioelimet suhtautuvat käytännössä äärimmäisen penseästi tällaisten paperien hyväksymiseen. Aikooko komissio tutkia, mitä etuja ja haittoja aiheutuisi siitä, jos 28. heinäkuuta 1999 tehdyn päätöksen 1999/2497/EY (vaihtoehtoinen ensisijainen dokumentaatio Venäjän tapauksessa) periaatteita käytettäisiin perustana uudelle ensisijaiselle dokumentoinnille muidenkin maiden kuin Venäjän tapauksessa, toisin sanoen rinnan tulliasiakirjojen kanssa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Todistus tuontitullimuodollisuuksien täyttämisestä kolmansissa maissa voidaan osoittaa joko siten, että viejä laatii tuontitulliasiakirjan tai siten, että valvontayritys laatii purkausta ja tuontia koskevan vakuutuksen. Valvontayrityksen laatima vakuutus hyväksyttiin viejien tehtävien helpottamiseksi. Itse asiassa ne saattavat kokea tuojien painostusta tuontitulliasiakirjan saamiseksi. Todisteista Venäjälle vietyjen maataloustuotteiden saapumisesta määräpaikkaan 28 päivänä heinäkuuta 1999 tehty päätös(1) hyväksyttiin tässä maassa vallinneen erityistilanteen vuoksi, jonka aiheutti maan paikallishallinnon jatkuva toimintahäiriö. Päätös on väliaikainen ja sen soveltamista on hiljattain jatkettu 30. kesäkuuta 2001 asti näiden ongelmien jatkumisen vuoksi. Tämä päätös osoittaa, että komission ja Venäjän viranomaisten kesken on suunnitteilla laatia tiedonvälitysjärjestelmä ja tällä järjestelmällä voitaisiin tulevaisuudessa välttää päätöksen soveltaminen. Euroopan petostentorjunnan tutkimusvirasto ja Venäjän federaation tullikomitea allekirjoittivat heinäkuussa 2000 hallinnollisen järjestelyn. Tämän hallinnollisen järjestelyn avulla on mahdollista perustaa vastavuoroinen tiedonvälitysjärjestelmä, jonka on määrä lujittaa tullimenettelyiden moitteetonta soveltamista Venäjällä ja varmentaa entisestään tukien maksamista yhteisössä. Komissiolla ei ole tällä hetkellä aikomusta laajentaa päätöksen periaatteiden soveltamista muihin kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin. (1) KOM(1999) 2497.