ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2619/99 esittäjä(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle. Britannian sianlihateollisuuden tukeminen.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0082 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2619/99 esittäjä(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Britannian sianlihateollisuuden tukeminen Komissio on tunnustanut, että Britannian siankasvattajat ovat useista syistä johtuvan taloudellisen kriisin keskellä. Aikooko komissio harkita seuraavia toimenpiteitä niiden paineiden helpottamiseksi, jotka pakottavat monia siankasvattajia luopumaan alasta: 1. vientihyvitysten palauttaminen EU:n sianlihalle? 2. myöntyminen Britannian pyyntöön valtiontuesta kattamaan niitä BSE-taudista johtuvia kustannuksia, joilla on ollut haitallinen vaikutus brittiläisen sianlihan kilpailukykyyn? Voiko komissio ehdottaa muita toimenpiteitä, joita Britannia tai Euroopan unioni voisivat yhteisön oikeuden nojalla toteuttaa Britannian sianlihateollisuuden kriisin lievittämiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2000) Hyvin vaikeat ajat ovat vallinneet sianlihamarkkinoilla kaikkialla Euroopassa. Tämä on valitettavaa, mutta alhaisten hintojen pääasiallisena syynä on kuitenkin sianlihan jatkuva ylitarjonta. On totta, että Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut eräitä kansallisia toimenpiteitä, joista aiheutuu sikojen teurastuskustannusten nousua. Komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välillä on käyty tiettyjä epämuodollisia keskusteluja mahdollisen tuen muodoista. Komissiolle ei kuitenkaan toistaiseksi ole saapunut virallista ilmoitusta tuen myöntämistä koskevaksi ehdotukseksi. Tullakseen hyväksytyksi tuen on tietenkin oltava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen edellytysten mukainen. Tuen olisi erityisesti edistettävä talouden kehitystä tällä alalla. Tukia, joilla pyritään vain korvaamaan kaupallisia tappioita, ei periaatteessa voida pitää yhteisön sääntelyn mukaisina. Vientitukia on nykyisellään mahdollista myöntää laajalle valikoimalle sianlihatuotteita, tuoreelle ja jäädytetylle lihalle sekä jalosteille. Vientitukien myöntäminen on huomattava apu Euroopan sianlihamarkkinoille. Siten on edistetty lähes 800 000 sianlihatonnin viemistä yhteisön ulkopuolisiin maihin vuonna 1999. Kun paine yhteisön sianlihamarkkinoilla on jatkunut, komissio on pitänyt saatavilla melko korkeita vientitukia jo yli vuoden ajan. Komissio ei tosin enää maksa poikkeuksellisen korkeaa vientitukea Venäjälle vietävälle tuoreelle ja jäädytetylle lihalle, mutta tämänkaltainen vienti saa kuitenkin vielä normaalia vientitukea. On syytä korostaa, että komission on tukipolitiikassaan otettava huomioon rajoitettu kysyntä vientimarkkinoilla, budjettirajoitukset, kuten myös maailman kauppajärjestön sopimukseen liittyvät määrälliset sitoumukset. Komissio on useaan otteeseen keskustellut jäsenvaltioiden kanssa muista mahdollisista toimenpiteistä (esim. vapaaehtoisuuteen perustuvien rahastojen perustaminen), mutta toistaiseksi jäsenvaltioiden enemmistö ei ole juurikaan asettunut tukemaan näitä ajatuksia. Komissio jatkaa kuitenkin asian harkitsemista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1776/99 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) neuvostolle. CentrO-ostoskeskukseen liittyvät säännönvastaisuudet.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0016 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1776/99 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) neuvostolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: CentrO-ostoskeskukseen liittyvät säännönvastaisuudet 1. Onko neuvosto tietoinen siitä, että Bodo Hombachin syytetään laiminlyöneen EU:n määrärahojen myöntämisen valvonnan toimiessaan Nordrhein-Westfalenin osavaltion parlamentin tutkintavaliokunnan puheenjohtajana? 2. Onko neuvosto tietoinen myös siitä, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskertomuksen mukaan on tapahtunut säännönvastaisuuksia myönnettäessä Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) varoja Oberhausenissa sijaitsevaa CentrO-nimistä ostos- ja vapaa-ajankeskusta varten (60 miljoonan Saksan markan suuruinen avustus on maksettu määräysten vastaisesti) ja että edellä mainittu tutkintavaliokunta on käsitellyt tätä asiaa? 3. Mitä neuvosto aikoo tehdä siinä tapauksessa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen syytökset voimistuvat, kun Nordrhein-Westfalenin talousministeri Peer Steinbrück antaa lausuntonsa 15.10.1999 mennessä tilintarkastustuomioistuimelle? 4. Katsooko neuvosto, että Bodo Hombach voi hoitaa edelleen tehtäväänsä Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen erityiskoordinaattorina ja että hänen 31.12.1999 päättyvää toimikauttaan tulisi jatkaa huolimatta rahoitussotkuista, joista hänen yhteydessään on keskusteltu? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1693/99, E-1694/99 ja E-1776/99 (14. helmikuuta 2000) Neuvosto on hyvin tietoinen Saksan lehdistön esittämistä väitteistä, jotka koskevat Bodo Hombachin toimia ennen kuin hänet nimitettiin EU:n erityisedustajaksi ja vakaussopimuksen erityiskoordinaattoriksi. Ottaen huomioon selvitykset, joita Bodo Hombach on antanut neuvostolle yksityisasioistaan, ja koska tuomioistuin ei ole antanut mitään tuomiota, puheenjohtajavaltio ja neuvosto tukevat edelleen Bodo Hombachia hänelle annetun tehtävän suorittamisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2040/99 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle. Matkailu Euroopan komission organisaatiokaaviossa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0074 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2040/99 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Matkailu Euroopan komission organisaatiokaaviossa Matkailu on tärkeä taloudellinen toimiala Euroopan unionissa ja eräs suurimpia työpaikkojen luojia. Horisontaalisen luonteensa vuoksi matkailualalla on lukuisia yhtymäkohtia moniin muihin aloihin, kuten liikenteeseen, tietoliikenteeseen, ympäristön puhtaanapitoon, turvallisuuteen sekä kulttuuri-, ympäristö-, talous- ja rahapolitiikkaan. - Voiko komissio antaa tietoja matkailualan asemasta komissiossa meneillään olevassa uudelleenorganisoinnissa? - Millaista koordinointia komissio aikoo tehdä matkailun ja siihen liittyvien eri alojen välillä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Yritystoiminnan pääosastossa toimiva matkailuyksikkö on 1. tammikuuta 2000 lähtien osa juuri perustettua linjaa, joka on vastuussa palveluista, kaupasta sekä matkailusta. Tällainen järjestely mahdollistaa sen, että matkailu hyötyy synergiasta, joka syntyy sen läheisestä yhteydestä muihin samaan linjaan kuuluviin suuriin palvelusektoreihin. Näin taataan myös se, että Euroopan matkailuala tunnustetaan osaksi pyrkimyksiä yhteisön tavoitteisiin. Matkailuyksikön vastuulla on muun muassa varmistaa matkailuun vaikuttavien yhteisön toimien tehokas koordinointi. Lähestymistavassa keskitytään erityisesti aloihin, joilla toteutettava komission yksiköiden välinen tiivis yhteistyö voi johtaa neuvoston 21. kesäkuuta 1999 tekemässä päätelmissä mainittujen asioiden edistymiseen matkailun ja työllisyyden osalta. Tällaisia asioita ovat tiedon vaihto ja levitys, koulutuksen parantaminen, matkailutuotteiden laadun parantaminen, ympäristönsuojelun tukeminen sekä kestävän kehityksen mukainen matkailu. Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) tukemiseen kiinnitetään tässä yhteydessä erityistä huomiota.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2470/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Prodin lausuma: säröjä eurooppalaisessa solidaarisuudessa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2470/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Prodin lausuma: säröjä eurooppalaisessa solidaarisuudessa Lehtitietojen mukaan komission puheenjohtaja Prodi on Marzobottossa (Italiassa) tapahtuneen julkisen esiintymisensä yhteydessä varoittanut oikeiston Itävallassa, Italiassa ja Sveitsissä saavuttamien voittojen aiheuttamista säröistä eurooppalaisessa solidaarisuudessa. Tämä herättää seuraavat kysymykset: - Onko mahdollista saada nähtäväksi alkuperäinen puhe? - Miten tämä varoitus on ymmärrettävä? - Mitä oikeistopuolueita puheenjohtaja tarkoitti? - Ovatko nämä puolueet demokraattisia puolueita? - Miten komission puheenjohtaja on päätynyt olettamukseen, että Eurooppa on Itävallan vaalituloksen johdosta kriisissä? - Voiko puheenjohtaja määritellä tarkemmin, mitä hän tällä kriisillä tarkoittaa? - Miten tämä kriisi ilmenee? - Minkä tietojen pohjalta puheenjohtaja olettaa, että Itävallan vaalitulos johtaa säröihin eurooppalaisessa solidaarisuudessa? - Miten puheenjohtaja on päätynyt olettamukseen, että Itävallan vaalitulos johtaa säröihin eurooppalaisessa solidaarisuudessa? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Valitettavasti puhe, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ei perustunut kirjoitettuun tekstiin, joten toisintoa ei ole saatavissa. Vaikka komission tehtävänä ei yleensä ole puuttua jäsenvaltioiden sisäpolitiikkaan, on syytä muistaa yhteisvastuullisuuden periaate, joka sisältyy Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osaan. Lisäksi on muistettava kyseisen sopimuksen 6 artiklan 1 kohta, joka kuuluu seuraavasti: Unioni perustuu jäsenvaltioille yhteisiin vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. Puheenjohtaja Prodi pitää yhteisvastuullisuuden periaatetta erittäin tärkeänä, ja kysyjän mainitsema puhe sijoittuu juuri tähän asiayhteyteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1906/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Philoxenia-ohjelma (1997‐2000).



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0085 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1906/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Philoxenia-ohjelma (19972000) Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille oppilaitoksille, yhtiöille, osuuskunnille tai yksityishenkilöille on myönnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja vielä toteuttamattomat maksut) ensimmäisestä Euroopan matkailun hyväksi toteutetusta monivuotisesta Philoxenia-ohjelmasta (19972000), jonka budjetti on 25 miljoonaa ecua? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) Koska neuvosto ei ole vielä hyväksynyt komission ehdotusta neuvoston päätökseksi ensimmäisestä monivuotisesta Euroopan matkailun edistämisohjelmasta Philoxenia (19972000)(1), budjettimäärärahoista ei voida vielä keskustella. (1) KOM(96) 168 lopullinen, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla KOM(96) 635 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2330/99 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle. Yksityiset asiakirjoja ja paketteja kuljettavat yritykset.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2330/99 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Yksityiset asiakirjoja ja paketteja kuljettavat yritykset Asiakirjojen ja pakettien kuljetukseen valtiosta toiseen erilaisten yksityisten lähetys- ja kuriiripalveluyritysten välityksellä liittyvät menettelyt näyttävät käytännössä tuskin lainkaan takaavan turvallista toimitusta tai varsinkaan sen saapumista vastaanottajalle. Ongelman ydin on siinä, että tavallisesti kuljetuksen suorittaa kolmas yritys, yhteistyökumppani, joka puolestaan mahdollisesti antaa edelleen toimittamisen tai myös lähetyksen luovuttamisen muiden luonnollisten henkilöiden tai yrityksen toimeksi. Kaiken kaikkiaan tämä prosessi ei missään tapauksessa turvaa lähettäjän etuja, kun otetaan vielä huomioon tavallisesti tämän kannalta sitovat pakettien ja asiakirjojen vastaanottamisen ja kuljettamisen ehdot, joita kyseiset yritykset soveltavat. Haluaisin kuulla komission näkemyksen asiasta ja erityisesti siitä, että lähettäjän edut turvaavia säännöksiä ei ole olemassa, kun kyse on asiakirjojen ja pakettien lähettämisestä rajojen yli. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Yhteisöllä ei ole säännöksiä, jotka koskevat julkisten tai yksityisten yritysten kuljettamien asiakirja- ja pakettilähetysten turvallisuutta tai lähetysten toimittamista vastaanottajalle. Asia kuuluu kansallisen lainsäädännön piiriin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2125/99 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) ja Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Eurooppalaiselle maaöljyteollisuudelle annettava rahoitustuki.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2125/99 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) ja Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Eurooppalaiselle maaöljyteollisuudelle annettava rahoitustuki Maaöljyteollisuuden alalla tapahtuu jatkuvia muutoksia. Suuret yhtiöt fuusioituvat, raakaöljyn hinnat nousevat OPEC-kokouksissa tehtyjen päätösten seurauksena ja lehdissä tiedotetaan säännöllisin väliajoin uusista öljykenttälöydöistä. Vuoden 1973 öljykriisin synnyttämä ilmapiiri näyttää olevan lopullisesti takanapäin. Viimeisten kahden vuosikymmenen aikana Euroopan komission energiapolitiikka on keskittynyt yhä vahvemmin kolmeen aiheeseen, jotka ovat a) riittävät energiavarat b) ympäristöystävällisyys c) kilpailuaseman vahvistaminen. 1. Onko neuvosto laatinut vuoden 1973 öljykriisin jälkeen rahoituksellisia tukitoimia eurooppalaista öljyalaa varten? 2. Jos näin ei ole, onko neuvosto tukenut kyseistä alaa jollain muulla tavoin? Mitä nämä aloitteet ovat olleet? 3. Jos näin on, voiko neuvosto antaa kattavan yleiskatsauksen rahoitustuesta, jota eurooppalaiselle maaöljyalalle on myönnetty vuodesta 1973 alkaen (eriteltynä ohjelmien ja yritysten mukaan)? 4. Miten neuvosto perustelee rahoitustuen myöntämisen eurooppalaiselle maaöljyalalle? 5. Onko neuvosto sitä mieltä, että maaöljyalan tukeminen ei ole ristiriidassa hiilidioksidipäästöjen torjumista koskevien toimien kanssa? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Neuvosto on tietoinen siitä, että yhteisö on suuresti riippuvainen hiilivetypolttoaineista, ja katsoo, että niiden hyödyntämistä on valvottava lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. Merkittävä osa yhteisön toimista on sisällytetty ohjelmiin, joiden avulla pyritään energiapolitiikan tärkeimpiin tavoitteisiin eli toimitusvarmuuden, kilpailukyvyn ja ympäristönsuojelun varmistamiseen. Kyseisten ohjelmien kautta kansallisia energiapolitiikkoja täydennetään komission ehdottamilla yhteisön toimilla. Vuodesta 1975 lähtien hiilivetyjen alalle on annettu THERMIE-ohjelman puitteissa rahoitustukea hiilivetyjen turvallisen, puhtaan ja tehokkaan käytön varmistamiseksi. Kyseisten tukitoimien yksityiskohdissa arvoisia parlamentin jäseniä pyydetään kääntymään komission puoleen, joka vastaa ohjelmien täytäntöönpanosta ja hallinnasta. Neuvosto on täysin tietoinen siitä, että kasvihuonekaasujen päästöjen vähentäminen edellyttää asianmukaisten toimien toteuttamista energia-alalla. Tämän vuoksi neuvosto totesi toukokuussa 1998 antamissaan ilmastonmuutosta koskevissa päätelmissä(1), että on sitouduttava pysyvästi energiatehokkuuteen ja energiansäästöön sekä vähennettävä paljon hiiltä sisältävien energialähteiden käytön ympäristövaikutuksia. (1) Asiak. 8357/98 Presse 136.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1985/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Ehdotuspyyntö EYVL C 227, 10.8.1999.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0059 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1985/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Ehdotuspyyntö EYVL C 227, 10.8.1999 Euroopan yhteisöjen virallisen lehden yllämainitussa numerossa julkaistiin ehdotuspyyntö naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi. Ehdotukset tuli jättää viimeistään 21 päivänä syyskuuta. Samana päivänä eräs kilpailuun osallistunut järjestö onnistui vihdoinkin saamaan sähköpostilla hakemuslomakkeen (josta komission edustusto ei tiennyt mitään), tätä edelsivät lukuisat aikaisemmat yritykset ja puhelimitse esitetyt pyynnöt pääosasto X:n tiedotusosaston sihteerille. Kysyjälle ilmoitettiin, että lähettäminen oli turhaa, sillä Hollannin ja Suomen ehdotukset oli jo valittu voittajiksi. 1. Tietääkö komissio yleensä voittajat, ennen kuin ne on julistettu ja ennen kuin ehdotusten jättämisen määräaika on kulunut umpeen? 2. Miksi sen edustustot jäsenvaltioiden pääkaupungeissa eivät kykene antamaan lisätietoja julkaistuista ilmoituksista? 3. Mitkä ovat ne syyt, varmastikin hyvin perustellut ja ymmärrettävät, jotka pakottavat ehdotuksia käsittelevät henkilöt valitsemaan voittajat ennen kuin ehdotusten jättöaika on kulunut umpeen? 4. Mikäli tällainen käytäntö on jo muodostunut pahaksi tavaksi, onko toivoa, että uuden komission myötä asiat muuttuvat? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Mainittu ehdotuspyyntö on kaksiosainen: ensimmäinen erä julkaistiin 7.4.1999(1), ja ehdotusten jättämisen määräaika oli 21.5.1999. Ensimmäistä erää koskevia ehdotuksia jätettiin 69, ja niistä valittiin 30. Toinen erä oli tarpeen, sillä ensimmäisessä erässä ei pystytty kattamaan kaikkia jäsenvaltioita. Sitä koskeva ilmoitus julkaistiin 10.8.1999, ja ehdotusten jättämisen määräajaksi vahvistettiin 21.9.1999. Toisen erän(2) kohdassa 5 Myöntämisperusteet todetaan seuraavasti: Tässä toisessa vaiheessa etusijalle asetetaan hankkeet, joilla saavutetaan paras mahdollinen kattavuus koko yhteisön alueella ja katetaan erityisesti seuraavat maat: Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi, Suomi ja Saksa. On mahdollista, että tämä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemalle henkilölle annettu tieto on ymmärretty väärin. Ehdotuspyynnön kahta erää koskevat tiedot löytyvät Europa-palvelimelta kahdesta eri osoitteesta: http://europa.eu.int/eur-lex ja http://europa.eu.int/comm/dg10/women/index. Jäsenvaltioissa sijaitsevilla komission edustustoilla on käytössään kaikki viralliset lehdet, ja ne pääsevät Europa-palvelimelle. Komissio lähetti pyynnöstä 333 hakulomaketta. Valinta tehtiin ehdotuspyynnössä vahvistettujen sääntöjen ja määräaikojen mukaisesti. (1) EYVL C 94, 7.4.1999. (2) EYVL C 227, 10.8.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2163/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle. Kehitysneuvosto, 11 marraskuuta 1999.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2163/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Kehitysneuvosto, 11 marraskuuta 1999 On arvioitu, että kun uusi vuosituhat koittaa, melkein kuudesosa ihmiskunnasta on lukutaidotonta. Ottaen huomioon, että vuonna 1990 järjestetyssä opetusalan maailmankonferenssissa (World Conference on Education for All) yhteisön hallitukset lupasivat pyrkiä siihen, että koulutus olisi kaikkien ulottuvilla vuoteen 2000 mennessä, aikooko neuvosto kasvattaa koulutuksen osuutta nykyisissä apuohjelmissaan? Aikooko neuvosto keskustella tulevassa kokouksessaan 11. marraskuuta siitä, miten opetusta voitaisiin edistää kehitysmaissa? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Neuvosto yhtyy täysin arvoisan parlamentin jäsenen käsitykseen lukutaidottomuuden vähentämiseen tähtäävien ponnistelujen tärkeydestä. Koulutusta edistävät toimenpiteet ovat itse asiassa keskeinen osa köyhyyden torjuntaa, joka on yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tärkeimpiä tavoitteita. Euroopan yhteisön avustusohjelmista päättää komissio, joka ottaa huomioon muun muassa edunsaajamaiden asettamat painopisteet. Kehitysneuvoston istunnossa 11. marraskuuta 1999 ei keskusteltu tuesta, jota kehitysmaille annetaan opetuksen alalla. Asiasta saatetaan keskustella seuraavassa neuvoston istunnossa, ja tällainen keskustelu käydään yleensä neuvoston tiedonannon pohjalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1843/99

esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle

(13. lokakuuta 1999)

Aihe: Rikollisuuden lisääntyminen Andalusian Costa del Solilla Espanjassa

Rikollisuus on lisääntynyt merkittävästi viime kuukausina Andalusian Costa del Solilla Espanjassa järjestäytyneiden kansainvälisten rikollisjärjestöjen toiminnan vuoksi. Kyse on mm. huumekaupasta, rahanpesusta ja ihmiskaupasta.

Mitä komissio tehdä ottaen huomioon, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla uudesta yhteisestä politiikasta määräävä Amsterdamin sopimus on tullut voimaan?

Kun mainitunlainen rikollisuus lisääntyy hälyttävästi, aikooko Europol tehostaa toimiaan ehkäistäkseen rikollisuutta kyseisellä Euroopan alueella?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(1. joulukuuta 1999)

Espanjan viranomaiset ovat tunnistaneet 170 järjestäytynyttä rikollisjärjestöä, joiden noin 5200 jäsentä toimivat niiden alueella. Suurin osa näistä ryhmistä toimii Välimeren rannikolla, ja järjestäytyneet rikolliset käyttävät laivaustoimintoja hyväkseen aloittaakseen laittoman kansainvälisen liikenteen. Espanjan rannikko houkuttelee lisäksi paljon purjeveneilijöitä joka puolelta maailmaa ja useita miljoonia turisteja joka vuosi.

Euroopan unionin perustamissopimuksen VI osastossa, jota muutettiin Amsterdamin sopimuksella, määrätään toimenpiteet poliisi- ja oikeusyhteistyöstä rikosasioissa. Tavoitteena on tarjota kansalaisille korkea turvallisuuden taso vapauden, oikeuden ja turvallisuuden alalla kehittämällä yhteistä toimintaa jäsenvaltioiden kesken poliisi- ja oikeusyhteistyössä. Komissio on täysin mukana tässä työssä. Neuvoston ja komission toimintasuunnitelma parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta(1), jonka oikeus- ja sisäasioiden neuvosto hyväksyi 3. joulukuuta 1998 Wienissä, mahdollistaa kattavan ja yksityiskohtaisen toimenpidepaketin kahdeksi ja viideksi vuodeksi.

Yllä mainittu toimintasuunnitelma sisältää erilaisia poliisiyhteistyön toimenpiteitä. Espanjan viranomaisten vastuulla on toimittaa asiaankuuluva Costa del Solin alueen rikollisjärjestöjä koskeva tieto Europolille ja pyytää Europolilta lisätutkimuksia. Euroopan unionin perustamissopimuksen 30 artiklan (ent. K.2 artikla) määräysten mukaisesti Europolilla on tulevaisuudessa saamiensa tietojen ja tutkimustulosten perusteella valtuudet aloittaa konkreettisia tutkimuksia paikan päällä ja muodostaa yhteisiä tutkimusryhmiä.

(1) EYVL C 19, 23.1.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1957/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle. Alitalia.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0052 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1957/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Alitalia Italialainen lentoyhtiö Alitalia tarjoaa matkustajilleen ilmaisen kuljetuksen Milanosta Malpensan lentokentälle. Italian valtion omistama IRI omistaa Alitaliasta 53 prosenttia. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko komissio tietoinen tästä asiasta? 2. Onko tämä Alitalian toimi komission mielestä määräystenvastaista valtiontukea, kun otetaan huomioon EY:n perustamissopimuksen 87 artikla? 3. Jos ei ole määräystenvastaista valtiontukea, miten komissio perustelee kantansa? 4. Jos on määräystenvastaista valtiontukea, mitä oikeustoimia komissio aikoo toteuttaa asian suhteen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. tammikuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, että Alitalia on tehnyt Malpensa Express -yhtiön kanssa sopimuksen, jonka perusteella Alitalia tarjoaa matkustajilleen ilmaisen kuljetuksen rautateitse Milanon ja Malpensan lentoaseman välillä. Tämä on kaupallinen järjestely, joka on suunniteltu tasoittamaan haittoja, jotka aiheutuvat Alitalian asiakkaille siitä, että uusi lentoasema sijaitsee 50 kilometrin päässä Milanosta. Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että muut Malpensan lentoasemaa käyttävät lentoyhtiöt voivat toteuttaa vapaasti samanlaisen kaupallisen järjestelyn ja tehdä vastaavanlaisen sopimuksen Malpensa Expressin kanssa. Komission on mahdotonta arvioida tällä hetkellä hallussaan olevien tietojen perusteella, sisältyykö sopimukseen jompaa kumpaa osapuolta suosivaa valtionapua.