KIRJALLINEN KYSYMYS E-1111/02 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Galileon kehittämisen hyödyt.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0070 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1111/02 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Galileon kehittämisen hyödyt Komission jäsen Loyola de Palacion lausuntojen mukaan eurooppalainen satelliittiverkko Galileo tulee luomaan 150 000 pitkälle koulutettujen uutta työpaikkaa unionissa ja kasvattamaan sen bruttokansantuotetta (BKT) 10 miljardilla eurolla vuodessa. Koska Galileo saadaan täysin toimintavalmiiksi? Onko komissio paikantanut täsmälleen, missä unionin maissa nämä uudet työpaikat syntyvät? Millä tavoin BKT:n 10 miljardin euron vuosittainen lisäys jaetaan vähemmän rikkaille koheesiomaille? Onko hyötyä arvioitu erityisesti Kreikan näkökulmasta, joka on syrjäinen maa kaukana muun EU:n pääjoukosta, jonka BKT henkeä kohden on alle 70 prosenttia yhteisön keskiarvosta ja jonka teknologinen taso kaipaa kohentamista? Mitkä kreikkalaiset yritykset ovat ilmaisseet kiinnostusta osallistua tai voisivat osallistua Galileon toteuttamiseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (24. toukokuuta 2002) Galileo-satelliittipaikannusjärjestelmä on käyttövalmis vuodesta 2008 lähtien. Komissio on tehnyt useita tutkimuksia taloudellisesta hyödystä ja eduista, joita tämä ohjelma tuottaa koko unionin hyväksi. Komission arvion mukaan Galileo-ohjelma hyödyttää kaikkia eurooppalaisia alueita, sekä keskeisillä että syrjäisemmillä alueilla sijaitsevia. Järjestelmässä käytetyn avaruustekniikan avulla teknisesti vähemmän kehittyneet alueet voivat saada käyttöönsä korkeata lisäarvoa tuottavia palveluita. Tässä suhteessa on korostettava, että Galileo-ohjelman yleisölle tuomat moninaiset edut ovat paljon suuremmat kuin siihen osallistuvien sijoittajien saama taloudellinen voitto. Komission teettämän viimeisimmän tutkimuksen mukaan Galileo-ohjelman on arvioitu tuottavan 17,8 miljardia euroa nettomääräisen nykyarvon mukaan vuosina 20022020. Järjestelmän valmistus-, perustamis- ja toimintakustannusten on arvioitu olevan 3,9 miljardia euroa nettomääräisen nykyarvon mukaan. Galileo-järjestelmän lähettämillä signaaleilla voidaan tarjota todellisia julkisia palveluita Euroopan lisäksi myös maailmanlaajuisesti. Ne ovat erityisen tärkeitä pelastuspalvelutoiminnalle, kansanterveydelle, ympäristönsuojelulle, liikenneturvallisuudelle ja kestävälle liikkuvuudelle. Ne hyödyttävät suoraan koko yhteiskuntaa. Kreikassa Galileo-järjestelmästä hyötyvät erityisesti meriliikenne, maatalous, vapaa-aika ja turismi. Puhtaasti kaupallisessa mielessä järjestelmän sovellusten kehittäminen ja markkinointi eri aloilla, kuten terveydenhuollon, ajoneuvojen ohjauksen, turvallisuuden ja julkisten töiden alalla, on ensisijaisesti yksityisen sektorin tehtävä. Pienet ja keskisuuret yritykset, joita on paljon unionin syrjäisillä alueilla, voivat hyödyntää laajasti näitä mahdollisuuksia. Kreikkalaisista yrityksistä Ktimatologio osallistui vuosina 19992001 toteutettuun Galileo-ohjelman määrittelyvaiheeseen. Lisäksi parhaillaan allekirjoitusvaiheessa olevassa sopimuksessa on useita kreikkalaisia yrityksiä osapuolina. Kyseisen sopimuksen pohjalta kehitetään erilaisia kokeiluhankkeita, joiden tavoitteena on vastata maa- ja meriturvallisuuden lisääntyneisiin tarpeisiin. Hankkeista hyötyvät olympiakisojen isäntinä toimivat kaupungit ja erityisesti Ateena, kun vuonna 2004 otetaan käyttöön ensimmäinen palvelutaso, jossa hyödynnetään nykyisten testausympäristöjen signaaleja. Yleisesti ottaen komissio katsoo, että kreikkalaisilla yrityksillä on laajat mahdollisuudet osallistua ohjelmaan. Tässä suhteessa komissio on valmis ryhtymään toimiin, joilla voidaan lisätä kaikkien jäsenvaltioiden yritysten tietoisuutta satelliittiradionavigoinnin käyttöön ottamisesta.