KIRJALLINEN KYSYMYS P-3622/02

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(9. joulukuuta 2002)

Aihe: Komission eturistiriidat

Useissa lehdissä (mm. Financial Times, Wall Street Journal, Handelsblatt, La Tribune, El Pais, New York Times, Le Figaro, Washington Post ja Suddeutsche Zeitung) julkaistujen tietojen mukaan komissio on antanut kuuden kuukauden palkattoman virkavapaan eräälle virkamiehelle, joka on tietotekniikan asiantuntija, jotta tämä voisi työskennellä Microsoftissa.

Lehtitietojen mukaan useat Microsoftin kilpailijat ovat arvostelleet komission menettelyä, koska niiden mielestä se saattaa vaarantaa parhaillaan käsiteltävinä olevien Microsoftin kilpailunvastaisia strategioita koskevien syytösten käsittelyn.

Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta sen virkamiestä on tällä hetkellä palkattomalla virkavapaalla?

Kuinka monessa tapauksessa komissio voi taata, ettei virkavapaata käytetä toimintaan, joka voi johtaa eturistiriitatilanteen syntymiseen?

Miten komission sisäisessä uudistuksessa on pyritty tai pyritään ratkaisemaan tämä ongelma, joka näyttää olevan yksi sen suurimmista ongelmista?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(10. helmikuuta 2003)

Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä myös tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut parlamentin jäsen Herbert Böschin kirjalliseen kysymykseen E-3061/02(1) ja parlamentin jäsen Kathleen Van Bremptin parlamentin joulukuun 2002 toisen istuntojakson kyselytunnilla esittämään kysymykseen H-0818/02(2).

21. tammikuuta 2003 palkattomalla virkavapaalla henkilökohtaisista syistä oli 566 virkamiestä. Heistä 11 prosenttia työskentelee yksityisellä sektorilla.

Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 40 artiklan mukaisesti vakinaiselle virkamiehelle voidaan poikkeuksellisesti ja hänen omasta pyynnöstään myöntää palkatonta virkavapautta henkilökohtaisten syiden vuoksi. Henkilöstösääntöjen 40 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä ilmaus poikkeuksellisesti voi tarkoittaa, että virkamies työskentelee tietyn ajan yksityisellä sektorilla laajentaakseen tietämystään ja kokemustaan. Koska komissio katsoo, että toimielin voi hyötyä taitotiedon vaihdosta yksityisen sektorin kanssa, henkilökohtaisista syistä myönnettävä palkaton virkavapaus yksityisellä sektorilla työskentelyä varten on periaatteessa hyväksyttävissä.

Komissio on kuitenkin erittäin hyvin tietoinen siitä, että tietyt tehtävät toimielinten ulkopuolella saattaa aiheuttaa virkamiehelle eturistiriidan. Tästä syytä virkavapauden aikana toimielinten ulkopuolella työskentelemään halukkaan virkamiehen on anottava erityinen hyväksyntä nimittävältä viranomaiselta. Kun tällainen hyväksyntä on annettu, henkilökohtaisista syistä virkavapaalla olevaa virkamiestä sitovat edelleen henkilöstösääntöjen määräykset ja niistä varsinkin kunniallisuuteen, pidättyvyyteen ja vaitiolovelvollisuuteen liittyvät velvoitteet(3). Lupaa virkavapauteen ei myönnetä, jos on perusteltua katsoa, että suoritettavat tehtävät voivat johtaa tai johtavat eturistiriitaan.

Muita työtehtäviä varten myönnettävän virkavapauden luonteen vuoksi komissio ei voi antaa ehdottomia takeita siitä, että virkamies ei riko velvoitteitaan, eikä komissio voi seurata virkamiesten kaikkia tekemisiä palkattomien virkavapauksien aikana. Jos komissio kuitenkin havaitsee, että virkamies on ryhtynyt toimintaan, johon ei ole annettu lupaa, tai että luvanvaraista toimintaa harjoitetaan virkamiehen velvoitteiden vastaisesti, komissio ryhtyy asianmukaisiin toimiin.

On syytä huomauttaa, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa kyseistä virkamiestä pyydettiin allekirjoittamaan ylimääräinen selvitys, jossa mainittiin, että hän noudattaa häneen sovellettavia henkilöstösääntöjen velvoitteita. Tarkoituksena oli varmistaa, että hän on tietoinen kaikista mahdollista seurauksista, joita hänen toiminnastaan saattaa koitua.

Komissio ei aliarvioi tämän asian tärkeyttä. Koska palkatonta virkavapautta käytetään harvoin muuta tilapäistä työskentelyä varten, tätä asiaa ei kuitenkaan voida katsoa yhdeksi komission suurimmista ongelmista. Päinvastoin tämä asia on nähtävä siinä yhteydessä, että komission urarakennetta ja hallintoa uudenaikaistetaan, ja tätä asiaa tarkastellaan ja seurataan huolellisesti tämän uudistuksen valossa. Siitä huolimatta, että henkilökohtaisista syistä myönnetyn virkavapauden aikana tehdään harvoin muuta työtä, on kuitenkin selvää, että komissio ei hyväksy mitään eturistiriitoihin johtavaa toimintaa.

Henkilökohtaisista syistä myönnettävää virkavapautta koskevat määräykset pohjautuvat osittain suoraan henkilöstösääntöihin. Lisäksi komissio tarkastelee parhaillaan, olisiko tarkoituksenmukaista laatia käytännesäännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että virkavapaalla olevat virkamiehet ja heidän mahdolliset työnantajansa olisivat myös täysin tietoisia näistä velvoitteista. Tähän saattaisi sisältyä yksityiskohtaisempia tietoja henkilökohtaisista syistä virkavapaalla olevia virkamiehiä koskevien velvoitteiden laajuudesta samoin kuin soveltumattomuuden periaatteen soveltamissääntöjen muuttaminen.

(1) EYVL C 155 E, 3.7.2003, s. 83.

(2) Suullinen vastaus, 17.12.2002.

(3) Henkilöstösääntöjen 16 ja 17 artikla.