ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3649/02 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle. Rautateiden palveluksessa olevan henkilökunnan koulutus ja hyväksyminen.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3649/02 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle (11. joulukuuta 2002) Aihe: Rautateiden palveluksessa olevan henkilökunnan koulutus ja hyväksyminen Komissio ehdottaa direktiivien 95/18/EY ja 2001/14/EY muutosehdotuksen(1) 12 artiklan 2 kohdan 1 alakohdassa, että jäsenvaltiot ovat velvollisia huolehtimaan veturinkuljettajien ja muun junahenkilökunnan koulutuksesta. Artiklaa voidaan tulkita usealla eri tavalla. Mikä seuraavista tulkinnoista vastaa komission kantaa? Ovatko valtiolliset rautatieyhtiöt velvollisia järjestämään oman henkilökuntansa ja ulkopuolisen henkilökunnan koulutuksen? Ovatko valtiolliset rautatieyhtiöt velvollisia järjestämään oman henkilökuntansa ja ulkopuolisen henkilökunnan koulutuksen ainoastaan jäsenvaltion niin määrätessä? Ovatko valtiolliset rautatieyhtiöt käytännössä velvollisia takaamaan koulutuksen myös muille kuin omalle henkilökunnalleen, mikäli jäsenvaltio ei ole antanut koulutuksen järjestämistä jonkin muun instituution tehtäväksi? (1) KOM(2002) 21 lopullinen EYVL C 126 E, 28.5.2002, s. 332. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2003) Junahenkilökunnan koulutuksesta vastaavat useimmissa jäsenvaltioissa rautatieyritykset ja/tai rautateiden infrastruktuurin hallinto itse. Uusilla tulokkailla ja muista jäsenvaltioista tulevilla rautatieyrityksillä, jotka haluavat hyödyntää rautatieliikenteen palvelumarkkinoita, on todellisuudessa vain vähän mahdollisuuksia itse järjestää tällaista koulutusta. Direktiiviehdotuksen 12 artiklan tarkoitus on velvoittaa jäsenvaltiot varmistamaan, että junahenkilökunnan koulutus on kaikkien kyseiseen verkkoon pyrkivien rautatieyritysten käytettävissä. Sen jälkeen kun direktiivi on annettu, se on pantava täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden on valittava täytäntöönpanovälineet, jotka saattavat vaihdella riippuen siitä, missä määrin rautatiemarkkinat ovat avautuneet ja mitä koulutusvaihtoehtoja on käytettävissä. Mainitun artiklan tavoitteet on saavutettava, ja tapauksessa, johon parlamentin jäsen viittaa, valtion yhtiön on tarjottava koulutusmahdollisuudet muiden rautatieyritysten henkilöstölle artiklassa kuvatulla tavalla, jos koulutuspalveluita ei ole markkinoilla saatavilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3240/02 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Jätevesipäästöt ristiriidassa ympäristösäännösten kanssa.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0117 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3240/02 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (15. marraskuuta 2002) Aihe: Jätevesipäästöt ristiriidassa ympäristösäännösten kanssa Vain 67 prosenttia alankomaalaisista yrityksistä noudattaa jätevesipäästöjä koskevia ympäristösäännöksiä. Näin toteaa oikeusministeriön lainvalvontaan erikoistunut yksikkö tehtyään pistokokeita 300 paikassa, joissa valuu jätevesiä teollisuudesta, jätteidenkäsittelystä, varastoinnista ja laivauksesta sekä satamien lastaustiloista (Staatscourant, 31. lokakuuta 2002). Toimeksiantajan Rijkswaterstaatin (vesihallinnon keskusvirasto) mukaan yhtenä selityksenä on se, että yrityksille on paljon edullisempaa maksaa rikkomuksista sakkoja kuin noudattaa säännöksiä ja maksaa siitä korkeita kustannuksia. Kuitenkin yritykset, joilla on todistus ympäristönsuojelun huomioonottamisesta, tekevät enemmän rikkomuksia (63 prosenttia) kuin yritykset, joilta kyseinen todistus puuttuu (24 prosenttia). Samoin suuret yritykset syyllistyvät pieniä yrityksiä enemmän virheisiin. Katsooko komissio, että tilanne on erittäin huolestuttava, sillä se vaikuttaa (pinta)veden laatuun Alankomaissa? Mihin toimiin komissio harkitsee ryhtyvänsä lainvalvontajärjestelmän parantamiseksi Alankomaissa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 2003) Komissio kiittää parlamentin jäsentä siitä, että tämä on kiinnittänyt komission huomion asiaan. Komissiolla ei ole ollut mahdollisuutta tutustua tarkoitettuun raporttiin, mutta se aikoo varmistaa, että se saa siitä kopion lähiaikoina. Komissio toteuttaa sitten mahdollisesti tarvittavat toimet.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2411/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle. Yhdysvallat heikentää Haagin kansainvälisen rikostuomioistuimen asemaa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2411/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle (1. elokuuta 2002) Aihe: Yhdysvallat heikentää Haagin kansainvälisen rikostuomioistuimen asemaa Yhdysvallat otti virallisesti yhteyttä Alankomaiden lisäksi useisiin EU:n eri jäsenvaltioihin tarkoituksenaan saada aikaan sopimus, jolla Yhdysvaltojen kansalaiset vapautetaan rikosoikeudellisista menettelyistä (esimerkiksi Haagin kansainvälisessä rikostuomioistuimessa). Onko neuvosto kanssani samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden ei pitäisi ottaa erikseen kantaa tähän kysymykseen vaan, kuten tähänkin mennessä, kieltäytyä yhteisellä eurooppalaisella toiminnalla kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivallan heikentämisestä? Onko neuvosto valmis ryhtymään kaikkiin tarpeellisiin koordinointitoimiin tämän Yhdysvaltojen hyökkäyksen torjumiseksi? Vastaus (6. helmikuuta 2003) Neuvosto kehottaa kysyjää tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut Erik Meijerin esittämään kysymykseen N:o E-1795/02, ja erityisesti sen kohtiin 6 ja 7, joissa viitataan neuvoston 30. syyskuuta 2002 antamiin päätelmiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2349/01 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston vuosikertomus.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2349/01 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (3. elokuuta 2001) Aihe: Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston vuosikertomus Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston vuoden 2000 vuosikertomuksen eläinten hyvinvointia koskevassa osassa todetaan, että kahdessa jäsenvaltiossa on havaittu niin vakavia puutteita siipikarjan tainnutuksessa ja sen valvonnassa, että rikkomismenettelyn käynnistämistä suositellaan. Yhdessä jäsenvaltiossa suositellaan rikkomismenettelyn käynnistämistä, koska kyseinen valtio ei ole saattanut eläinten hyvinvointia teurastushetkellä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Mihin jäsenvaltioihin tässä viitataan? Vuosikertomuksessa todetaan myös, että useissa jäsenvaltioissa nisäkkäiden tainnutusvälineet eivät vastanneet kaikkia lainsäädännön vaatimuksia. Tainnutuslaitteet olivat tehottomia ja riittämättömiä, niiden huolto oli kehnoa eikä saatavilla ollut varalaitteita. Mihin jäsenvaltioihin tässä viitataan? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (27. syyskuuta 2001) Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston vuosikertomuksessa mainitut kaksi jäsenvaltiota, joissa on havaittu vakavia puutteita siipikarjan tainnutuksessa ja sen valvonnassa, ovat Kreikka (tarkastuskäynnin viitenumero 1133/2000) ja Portugali (tarkastuskäynnin viitenumero 1158/2000). Itävalta taas ei ole saattanut eläinten hyvinvointia teurastushetkellä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä täysimääräisesti osaksi osavaltioidensa lainsäädäntöä (tarkastuskäynnin viitenumero 1009/2000). Se on kuitenkin yleensä ottaen täyttänyt eläinlääkinnälliselle valvonnalle asetetut vaatimukset, jotka koskevat eläinten hyvinvoinnin varmistamista teurastushetkellä. Jäsenvaltiot, joissa nisäkkäiden tainnutusvälineet eivät ole olleet yhdenmukaisia kaikkien lainsäädännön vaatimusten kanssa, ovat Portugali (tarkastuskäynnin viitenumero 1922/1999) ja Kreikka (tarkastuskäynnin viitenumero 1060/2000). Kyseiset tarkastusraportit on toimitettu Euroopan parlamentille. Ne ovat nähtävissä komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston Internet-sivulla http://europa.eu.int/comm/food/fs/inspections/vi/reports/index_en.html.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1999/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE)ja Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) neuvostolle. EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyminen ja tuet kivihiiliteollisuudelle.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0093 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1999/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE)ja Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) neuvostolle (12. heinäkuuta 2001) Aihe: EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyminen ja tuet kivihiiliteollisuudelle EHTY:n perustamissopimuksen ja päätöksen 3632/93/EHTY(1), jossa säädetään kivihiiliteollisuudelle myönnettäviä tukia koskevasta lupamenettelystä, voimassaolo päättyy 23. heinäkuuta 2002. Koska mahdollisen uuden tukijärjestelmän hyväksymisellä on kiire, neuvosto on epäilemättä laatinut jo aikataulun asiaa koskevia keskusteluja ja ensisijaisia toimia varten. Mikä on neuvoston aikataulu? (1) EYVL L 329, 30.12.1993, s. 12. Vastaus (6. joulukuuta 2001) Neuvosto on tietoinen EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymiseen liittyvästä tiukasta aikataulusta ja päätöksestä 3632/93/EHTY ja käsittelee asian vaatimassa kiireellisyysjärjestyksessä ehdotuksen neuvoston asetukseksi kivihiiliteollisuuden valtiontuesta. Komissio hyväksyi kyseisen ehdotuksen 25.7.2001 ja esitti sen neuvostolle 30.7.2001.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3950/98 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (21. joulukuuta 1998) Aihe: Verosyrjintä Espanjassa Espanjalaisen itsehallintoalueen veroviranomaiset perivät itävaltalaiselta opetuskäyttöön tarkoitettujen numeerisesti ohjattujen työkalukoneiden ja joustavien tuotantojärjestelmien myyjältä myynnin yhteydessä täyden arvonlisäveron, joka on 16 prosenttia. Vastaavien tuotteiden espanjalainen valmistaja joutuu maksamaan veroviranomaisille vain edullisemman 4 prosentin arvonlisäveron. Komission näitä kysymyksiä hoitava yksikkö ei ole hyväksynyt valitusta sisämarkkinasäännösten rikkomisesta. Kuinka korkea vastaavien espanjalaisten tuotteiden arvonlisävero on kyseisellä alueella? Viitaten 24. heinäkuuta 1998 päivätyn kirjeen sisältöön ja asiaan liittyviin faktoihin tiedustelen komissiolta, miten hyvin sen mielestä samankaltaisten kilpailevien tuotteiden myyjien eriarvoinen verotuskohtelu on "sopusoinnussa" EU:n sisämarkkinasäännösten ja erityisesti kuudennen arvonlisäverodirektiivin kanssa. Aikooko komissio jatkossa puuttua konkreettisesti kyseiseen syrjintätapaukseen saadakseen mahdollisimman nopeasti aikaan tasa-arvoisen verotuskohtelun? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1999) Arvonlisäverojärjestelmästä annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY(1)) säännösten mukaisesti sähkölaitteiden luovutuksesta opetuskäyttöä varten peritään tavanomainen 16 prosentin arvonlisävero riippumatta siitä, suoritetaanko luovutus Espanjan alueella tai jäsenvaltioiden välillä. Itävaltalainen yritys, joka on tuonut asian arvoisan parlamentin jäsenen tietoon, on valittanut asiasta komissiolle jo aiemmin. Komissio on ollut yhteydessä Espanjan viranomaisiin, joiden suorittamissa tutkimuksissa ei ole havaittu merkkejä petoksesta. (1) EYVL L 145, 13.6.1977.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2773/98 esittäjä(t): ( Hanja) Maij-Weggen (PPE) komissiolle (14. syyskuuta 1998) Aihe: Tuki Alankomaiden luontoalueille Alankomaiden tiedotusvälineiden mukaan (De Telegraaf, 28. heinäkuuta 1998) Alankomaat eivät ole saaneet tiettyjä merkittäviä EU-tukia, koska luontoalueita ei ajoissa ilmoitettu komissiolle. Voisiko komissio vahvistaa tämän tiedon? Voisiko komissio ilmoittaa, mille hankkeille Alankomaat hakivat tukea ja mitkä niistä hyväksyttiin? Voisiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon varoja muut EU:n jäsenvaltiot ovat saaneet luontoalueilleen ja mistä luontoalueista on kyse? Onko totta, että komissio muistutti huhtikuussa 1998 valtioita, jotka eivät vielä olleet hakeneet tukea hankkeilleen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1998) Vuonna 1998 Alankomaat esitti komissiolle kahta hanketta rahoitettavaksi Life-ohjelmasta (Life-Nature). Nieuwkoopse Plassen -hanke hyväksyttiin, ja sen osarahoitusosuus on 895 222 ecua. Sen sijaan Fochteloërveen peat bog -hankkeelle ei voitu myöntää tukea, koska jäsenvaltio ei ollut ehdottanut yhteisön luontodirektiivien mukaisesti aluetta, jolla toimet oli tarkoitus toteuttaa. Komissio julkaisee vuosittain jäsenvaltiokohtaisen luettelon, summat ja kutakin Life-Nature-ohjelmasta osarahoitettua hanketta koskevat yhteenvedot. Komissio toimittaa suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle kyseiset asiakirjat vuosilta 1992-1997. Vuoden 1998 esite on saatavissa lokakuussa 1998. Komissio muistuttaa säännöllisesti jäsenvaltioille, että luontoalueet on ilmoitettava lintudirektiivin(1) tai luontotyyppidirektiivin(2) mukaisesti, jotta ne voisivat saada tukea Life-Nature-ohjelmasta. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3875/98 esittäjä(t): Philippe Monfils (ELDR) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Belgian Drogenbrosiin rakennettavan jätteenpolttolaitoksen rakennuslupaan liittyvät epäselvyydet Toisen istuntojakson yhteydessä maaliskuussa 1998 esitin kyselytunnin aikana komissiolle kysymyksen (H-0329/98) siitä, miten flaamilainen hallitus rikkoi Euroopan-ympäristödirektiiviä, kun se päätti Brabantin pysyvän flaamilaisen valtuuskunnan välityksellä myöntää ympäristöluvan jätteenpolttolaitoksen rakentamiseksi Drogenbrosiin. Komission vastaus perustui pääpiirteissään siihen, että se on vastaanottanut samaa asiaa koskevan valituksen, ja mikäli selvityksen jälkeen voitaisiin osoittaa yhteisön oikeutta rikotun, komissio voisi päättää, onko syytä ottaa käyttöön sopimuksen rikkomismenettely. Koska en ole tämän jälkeen kuullut asiasta mitään, esitin komissiolle uuden kysymyksen (E-3326/98), jossa halusin saada selville, oliko selvityksen perusteella vahvistunut, että rikkomus oli tapahtunut ja oliko komissio siinä tapauksessa päättänyt rikkomismenettelyn käyttämisestä, ja miten tätä päätöstä on perusteltu. En ole tähän mennessä saanut minkäänlaista vastausta, kielteistä tai myönteistä, ja tämän vuoksi pyytäisinkin komissiota esittämään päätöksensä mahdollisesta sopimuksen rikkomismenettelyn käyttämisestä. Komission päätös on varsin kiireellinen, koska flaamilaisella alueella on juuri annettu rakennuslupa jätteenpolttolaitokselle. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Tutkittuaan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa jätteenpolttolaitosta koskevat valitukset komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla rikkomisesta johtuvan menettelyn Belgiaa vastaan tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY(1) oletetun rikkomisen johdosta. (1) EYVL L 175, 5.7.1985.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3694/98 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Teurassiipikarjan tainnutus Eläinten suojelusta teurastus- tai lopettamishetkellä annetussa direktiivissä 93/119(1) sallitaan siipikarjan tainnuttaminen yleisellä vesitainnutusmenetelmällä. Viime vuosina on kehitetty kuitenkin siipikarjan kaasutainnutusmenetelmiä, jotka parantavat lopputuotteen laatua ja takaavat sen, etteivät eläimet joudu kärsimään. Muutamat näistä menetelmistä perustuvat kahteen EU:n rahoittamaan tutkimushankkeeseen, jotka ovat AIR 3 Project CT94-0885 ja VOLAIR EU 113711. 1. Voiko komissio vahvistaa, että siipikarjan kaasutainnutus voi johtaa vesitainnutusta parempiin tuloksiin tuotteen laadun suhteen ja erityisesti, kun otetaan huomioon eläinten olosuhteet lopettamishetkellä? 2. Voiko komissio ilmoittaa, milloin se aikoo antaa tulkinnan 13 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdasta, jossa säädetään, että komission on 31. joulukuuta 1995 mennessä tehtävä yksityiskohtaisempia ehdotuksia muun muassa eläinten kaasutainnutuksesta? 3. Voiko komissio vahvistaa, että nämä ehdotukset olisi tehtävä kiireellisesti sekä taloudellisista syistä että ennen kaikkea eläinten olosuhteiden kannalta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1999) Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä tiedekomitea esitti kesäkuussa 1998 kertomuksen hiilidioksidin, hapen ja typen yhdistelmien käytöstä siipikarjan tainnutuksessa tai lopettamisessa(2). Kertomus osoitti, että sähköön verrattuna näiden kaasujen yhdistelmien käyttö voi parantaa lihan laatua ja on eläinten hyvinvoinnin kannalta parempi vaihtoehto. Komissio valmistelee eläinlääkintäalan tiedekomitean lausunnon perusteella eläinten tainnuttamista ja lopettamista koskevaa ehdotusta, joka esitetään piakkoin. (1) EYVL L 340, 31.12.1993, s. 21. (2) http://europa.eu.int/comm.dg24/health/sc/scah/outcome.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/332

(2004/C 84 E/0391)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0236/04

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe: Avoimia virkoja ”kieltä äidinkielenään puhuville”

Parlamentin jäsenet ovat tehneet komissiolle kirjallisia kysymyksiä, jotka koskevat henkilöstöilmoituksissa käytettyä ilmaisua ”kieltä äidinkielenään puhuva”. Komissio on vastauksissaan toistuvasti todennut, että ilmaisut ”äidinkieli” tai ”kieltä äidinkielenään puhuva” työpaikkailmoituksissa ovat ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa, kun otetaan huomioon työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Komissio on lisäksi korostanut, että tarvittaessa se aikoo käyttää juridista toimivaltaansa, jotta sellaiset ilmaisut kuin ”kieltä äidinkielenään puhuva” saataisiin poistettua avoimia virkoja koskevista ilmoituksista.

Teknisen avun toimistot, kansalaisjärjestöt ja yksityiset yritykset, joiden työskentely liittyy yhteisön toimintaan, julkaisevat edelleen ilmoituksia, jotka on tarkoitettu yksinomaan ”englantia äidinkielenään puhuville” (native English speakers) tai hakijoille, joiden ”äidinkieli on englanti” (English mother tongue). Esimerkkejä kyseisistä avoimista viroista on löydettävissä osoitteesta (www.lingvo.org./eo/2/15).

Kuinka komissio aikoo toimia yritysten tai kansalaisjärjestöjen suhteen, jotka käyttävät henkilöstöilmoituk-sissaan ilmaisuja ”englanti äidinkielenä” (English mother tongue) tai ”englantia äidinkielenään puhuva” (native English speakers)? Aikooko komissio ryhtyä lisätoimiin, jotta tulevaisuudessa vältettäisiin näin rikkomasta työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaatetta?
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/927

(2004/C 78 E/0981)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0076/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe: Asetus (ETY) N:o 1408/71 ja näkövammaisten ja heikkonäköisten henkilöiden rekisteröinti

Ehdottaessaan asetuksen N:o 1408/71 (1) muuttamista komissio pyrkii parantamaan terveydenhuollon etuuksien maksamista kaikkialle EU:n alueelle ja parantamaan jäsenvaltioiden viranomaisten välistä yhteistyötä ja keskinäistä tietojen vaihtoa.

Pyritäänkö ehdotetuilla muutoksilla puuttumaan ongelmiin, jotka johtuvat jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavista näkövammaisten ja heikkonäköisten henkilöiden rekisteröintikriteereistä? Varmistavatko ehdotetut muutokset sen, että kun henkilöt rekisteröidään näkövammaisiksi tai heikkonäköisiksi, minkä perusteella he ovat oikeutettuja saamaan asianmukaisia etuuksia, heillä on automaattisesti sama asema ja samat etuudet kaikkialla EU:n alueella joutumatta läpikäymään ylimääräisiä menettelyjä?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(23. helmikuuta 2004)

Komission ehdotusta (2), joka koskee sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14. kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamista, on tarkasteltava yhdessä eurooppalaisen sairaanhoitokortin käyttöönoton kanssa. Ehdotus koskee siis varsinkin vakuutettuja, jotka oleskelevat tilapäisesti jossain toisessa jäsenvaltiossa kuin missä heidät on vakuutettu. Ehdotuksen tarkoituksena on ensinnäkin yhdenmukaistaa kaikkien kyseisessä tilanteessa olevien vakuutettujen ryhmien oikeus saada luontoisetuuksia. Kaikilla vakuutetuilla olisi siis oltava oikeus saada kaikki sellaiset luontoisetuudet, joihin ilmenee lääketieteellistä tarvetta toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan tilapäisen oleskelun aikana, ja tällöin olisi otettava huomioon etuuksien luonne sekä oleskelun oletettu kesto. Ehdotuksen toisena tavoitteena on tarjota kaikille vakuutetuille mahdollisuus kääntyä suoraan hoidon tarjoajan puoleen toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan tilapäisen oleskelun aikana poistamalla velvoite käydä oleskelupaikkakunnan sairausvakuutuslaitoksessa ennen hoitoon hakeutumista. Kolmas komission ehdottama toimenpide koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 tehokasta soveltamista: asetukseen lisätään uusi artikla, jossa määritellään toisaalta asetuksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden ja sosiaaliturvalaitosten väliset suhteet ja parannetaan toisaalta jäsenvaltion eri laitosten keskinäistä yhteistyötä.

Asetusta (ETY) N:o 1408/71 koskevat muutosehdotukset parantavat täten näkövammaisten ja heikkonäköisten henkilöiden mahdollisuuksia saada luontoisetuuksia heidän oleskellessaan jossain muussa jäsenvaltiossa kuin missä heidät on vakuutettu ja mihin heidät on rekisteröity. Ehdotuksessa ei kuitenkaan määritellä yhdenmukaisia perusteita henkilöiden rekisteröimiseksi näkövammaisina tai heikkonäköisinä eikä myöskään tällaisen rekisteröinnin vastavuoroiseksi tunnustamiseksi.

(1) EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2.

(2) KOM(2003) 378 lopullinen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/817

(2004/C 84 E/0912)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0602/04

esittäjä(t): María Bergaz Conesa (GUE/NGL) komissiolle

(27. helmikuuta 2004)

Aihe: Ebro-joen vesien juoksutusta koskevan suurhankkeen yleisarviointi

Komission jäsen Barnier vahvisti 16. joulukuuta 2003 ympäristöasioiden valiokunnan kokouksessa ja muissa myöhemmissä tilaisuuksissa, että komissio aikoo tehdä yleisarvioinnin Ebro-joen juoksutushank-keesta, koska kyseessä on suurhanke. Aikaisemmin komissio on arvioinut Júcar al Vinalopón juoksutusta koskevan suurhankkeen käyttäen hyväksi Euroopan investointipankin palveluja. EIP:n tutkimusta on kritisoitu sen puolueellisuudesta ja siitä, etteivät kaikki asianomaiset osallistuneet tutkimukseen, koska EIP kuuli ainoastaan juoksutusta kannattavia virkamiehiä ja paikallisia ryhmiä.

Aikooko komissio turvautua EIP:n apuun myös Ebro-joen juoksutuksen arvioinnissa?

Miten komissio aikoo korjata yleisön osallistumisen puutteen Júcar-Vinalopón ja Ebron juoksutusten arvioinnissa?

Aikooko komissio edistää kuulemisia paikan päällä ja uusia teknisiä kokouksia Brysselissä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Ebro-joen juoksuttamista koskevat hankkeet, jotka Espanjan viranomaiset ovat esittäneet osarahoitettaviksi yhteisön rahastoista, ovat komission arvioitavina. Kuten on ilmoitettu, hankkeet arvioidaan yhtenä kokonaishankkeena.

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 26 artiklan 2 kohdan säännösten perusteella ja koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 (2) 13 artiklan 2 ja 3 kohdan perusteella komissio saattaa tarvittaessa kuulla Euroopan investointipankkia (EIP) hankkeiden arvioimiseksi.

EIP toimii ulkopuolisena konsulttina. Komissio ei ole mukana tässä prosessissa.

Kaiken saatavilla olevan asiaankuuluvan tiedon ja analyysien perusteella komissio tekee oman arviointinsa hankkeesta yllä mainituissa asetuksissa määriteltyjen työtehtävien puitteissa ja yhteistyössä asianomaisten Espanjan viranomaisten kanssa. Komissio saattaa tarvittaessa kutsua koolle ylimääräisiä teknisiä kokouksia.

Komission on tehtävä kaikki rakennerahastojen ja koheesiorahaston tukea koskevat päätökset asiaan liittyvien yhteisön asetusten mukaisesti ja kaikkia muita sovellettavissa olevia yhteisön politiikkoja ja yhteisön lainsäädäntöä noudattaen.

(1) EYVL L 161, 26.6.1999.

(2) EYVL L 130, 25.5.1994.