KIRJALLINEN KYSYMYS P-3528/00 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle. Temelinin ydinvoimala Tšekin tasavallassa.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0013 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3528/00 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Temelinin ydinvoimala Tekin tasavallassa Itävallan ja Tekin välille on viime aikoina kehittynyt vakava kiista Tekin Temelinin ydinvoimalan käyttöönotosta. 1. Mitä laillisia keinoja komissiolla on Amsterdamin sopimuksen mukaan käytettävissään saadakseen Tekin tasavallan hallituksen suorittamaan rajatylittäviä ympäristövaikutuksia koskevan tutkimuksen, kun otetaan myös huomioon Tekin tuleva Euroopan unionin jäsenyys? 2. Onko Euroopan komissiolla käytettävissään laillisia välineitä saadakseen Tekin hallituksen panemaan toimeen turvallisuustarkastuksen ennen kuin Temelin tosiasiallisesti käynnistetään? Jos komissio ei voi turvautua mihinkään lailliseen välineeseen eikä se kykene ratkaisemaan kyseistä ongelmaa jäsenyysneuvottelujenkaan yhteydessä, voiko komissio siinä tapauksessa kertoa mihin diplomaattisiin toimiin se on ryhtynyt kyseisiä valtioita kohtaan ja mitä tuloksia toimilla on ollut? 3. Itävallan hallitus on pyytänyt Euroopan unionia säätämään pian EU:n ydinenergian turvallista käyttöä koskevat normit. Kykeneekö komissio toteuttamaan pyynnön lyhyellä aikavälillä ja miten kyseisiä normeja siinä tapauksessa kehitetään ja ketkä osallistuvat työhön? 4. Katsooko komissio, että ydinenergian yhteiskunnallinen arvostus olisi korkeampi, jos EU:lla olisi voimassaolevat turvallisuusnormit ja jos EU:lla olisi ydinjätteen turvallista käsittelyä ja varastointia koskeva politiikka? 5. Onko komissio valmis, nykyinen öljykriisi huomioon ottaen ja noudattaen energialähteiden hajauttamisen politiikkaa, joka sisältää myös ydinenergian turvallisen käytön, tekemään kaikkensa toteuttaakseen kysymyksessä neljä kuvaillut tavoitteet? Mihin toimiin komissio aikoo siinä tapauksessa ryhtyä? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2001) Komissiolla ei ole laillisia keinoja pakottaa Tekin hallitusta toteuttamaan Temelinin ydinvoimalaa koskeva rajat ylittävien ympäristövaikutusten arviointi. Kysymystä on käsitelty Itävallan ja Saksan kahdenvälisessä yhteydenpidossa Tekin kanssa. Tekkiläisessä Tynin kaupungissa järjestettiin 16. marraskuuta 2000 ympäristövaikutusten arvioinnista julkinen kuulemistilaisuus, johon osallistui ulkomaisia asianomaisia. Linzissä Itävallassa on tarkoitus järjestää 1. joulukuuta 2000 vastaavanlainen Temelinin ydinvoimalan rakentamista käsittelevä tilaisuus, joka tosin jää Tekin nykyisen lainsäädännön ulkopuolelle. Voimassa olevan ympäristövaikutusten arviointia koskevan Tekin lainsäädännön mukaisesti maan viranomaiset teettävät jo ympäristövaikutusten arvioinnin 78:sta Temelinin ydinvoimalan rakennusmuutoksesta ja ovat toimittaneet asiakirja-aineistoa Saksan ja Itävallan viranomaisille. Tekin on määrä säätää uutta ympäristövaikutusten arviointia sääntelevää ja yhteisön säännöstön kanssa yhteneväistä lainsäädäntöä yhtenä vuoden 1999 liittymiskumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteena. Lakiesitys on parhaillaan parlamentin käsittelyssä; se on tarkoitus hyväksyä vuoden 2000 loppuun mennessä, ja voimaan se tulisi vuoden 2001 puolivälissä. Laissa säädetään myös rajat ylittävien ympäristövaikutusten arviointimenettelyistä. Tekin parlamentissa on myös käsiteltävänä aloite Tekin liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien ns. Espoon yleissopimukseen. Oikeudellisten perusperiaatteiden mukaisesti uutta lainsäädäntöä ei sovelleta taannehtivasti Temelinin ydinvoimalahankkeeseen. Melkissä 12. joulukuuta järjestetyssä Itävallan liittokansleri Schüsselin ja Tekin pääministeri Zemanin kahdenvälisessä tapaamisessa, johon komissio myötävaikutti merkittävällä tavalla, Tekin viranomaiset suostuivat kuitenkin vapaaehtoisesti laajentamaan käynnissä olevat 78 rakennusmuutoksen ympäristövaikutusten arvioinnit koko ydinvoimalan kattavaksi kaikkien ympäristövaikutusten arvioinniksi, jossa otetaan täysimääräisesti huomioon asiantuntijoiden tähän mennessä kokoamat tulokset. Ydinturvallisuus kuuluu Temelinin ydinvoimalan operaattorin vastuulle, joka puolestaan toimii Tekin kansallisen ydinturvallisuuden valvontaelimen valvonta- ja toimilupaviranomaisen (SUJB) alaisuudessa. Kyseinen elin soveltaa voimalaitokseen säännönmukaista toimilupamenettelyä. Tästä syystä komissio ei näe mitään perustetta sille, että se pyytäisi Tekkiä toteuttamaan ylimääräisiä turvatarkastuksia. Liittymisneuvotteluja silmällä pitäen komissio osallistuu neuvostossa käynnissä olevaan hankkeeseen korkeaa ydinturvallisuustasoa koskevien parametrien määrittelemiseksi. Hankkeesta seuraa tilanteen ja näkymien arviointi ehdokasmaissa. Kysymys ydinturvallisuudesta on osa komission säännöllistä vuoropuhelua Tekin kanssa. Lisäksi Melkissä 12. joulukuuta järjestetyssä tapaamisessa sovittiin kolminpuhelun käymisestä ja siitä, että komissio lähettää Wieniin ja Prahaan kolmen osapuolen yhteisen asiantuntijaryhmän helpottamaan Itävallan ja Tekin hallitusten ydinturvallisuudesta käymää vuoropuhelua ja etsimään ratkaisuja havaittuihin ongelmiin. Koska Euratomin perustamissopimukseen ei sisälly erityistä oikeusperustaa yhteisten yhteisön standardien määrittelemiseksi ydinlaitosten turvallisuudesta, jäsenvaltiot ovat viimeksi kuluneiden 30 vuoden aikana menestyksellisesti laatineet kansallisia määräyksiä korkean ydinturvallisuustason varmistamiseksi oikeudenkäyttöalueellaan. Vuodesta 1975 komission johdolla tehdyn työn tuloksena yhteisöllä on nyt hyvin pitkälle kehittynyt näkemys ydinturvallisuudesta. Vaikka yhteisiä periaatteita onkin olemassa, eri jäsenvaltioiden erilaisen sääntelyn ja teknologian kehitysasteen vuoksi ei ole ollenkaan varmaa, että yhteisön lainsäädäntö parantaisi nykytilannetta tällä alalla. Hätiköinti asiassa vaarantaisi yhteisymmärrykseen pääsyn pienimmästä yhteisestä suunnittelun ja käytön turvallisuusnimittäjästä. Sääntelyn avulla on edelleenkin pyrittävä varmistamaan korkea ydinturvallisuustaso kaikissa jäsenvaltioissa. Laajentumisen yhteydessä komission tavoitteena on varmistaa, että ehdokasmaat saavuttavat korkean ydinturvallisuustason. Ydinvoiman yleiseen hyväksymiseen vaikuttaa monet muut tekijät kuin yhteisten yhteisön standardien mahdollinen olemassaolo. Se, miten ydinpolttoainekiertoa kierron loppupäässä samoin kuin radioaktiivisen jätteen käsittelyä saadaan kehitettyä, on epäilemättä avainasemassa. Korkea ydinturvallisuustaso on turvattava riippumatta öljyn hinnasta tai siitä, miten monia energialähteitä on käytössä. Turvallisuus on ydinenergiatuotannon avaintekijä riippumatta sen osuudesta energian kokonaistuotannosta.