ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0975/98 neuvostolle esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) (31. maaliskuuta 1998) Aihe: Kuuban poliittiset vangit Kiitän Kuuban suhteita koskevaan kirjalliseen kysymykseen E-3519/97 ((EYVL C 158, 25.5.1998, s. 138. )) saamastani vastauksesta ja kysyn, täytetäänkö ¨teknisellä tasolla aloitettavassa, vaiheittain toteutettavassa keskustelussa¨ Kuuban hallituksesta annetussa yhteisessä kannassa vahvistetut ehdot kokonaan? Lisäksi haluaisin tietää, kuuluvatko Hänen Pyhyytensä Paavi Johannes Paavali II:n pyynnön mukaisesti vapautettavien poliittisten vankien joukkoon Felix Antonia Boné Carcasses, René Gómez Manzano, Vladimiro Roca Antúnez ja Marta Beatriz Roque Cabello, jotka kaikki ovat vankeudessa ainoastaan sen rikkeen vuoksi, että he ovat kirjoittaneet teoksen ¨Isänmaa kuuluu kaikille¨. Vastaus (8. kesäkuuta 1998) Euroopan unionin 2. joulukuuta 1996 Kuubasta määritellyssä yhteisessä kannassa todetaan, että helpottaakseen rauhanomaista muutosta Kuubassa yhteisö rohkaisee kansallisen lainsäädännön uudistamista poliittisten ja kansalaisoikeuksien osalta, Kuuban rikoslaki mukaan lukien. Oikeusalan asiantuntijoiden ryhmä, jonka komissio on lähettänyt Kuubaan neuvoston 8. joulukuuta 1997 hyväksymien puheenjohtajavaltion suositusten mukaisesti, toimii tätä linjaa noudattaen teknisellä tasolla. Ryhmän selvitys analysoidaan neuvostossa ja otetaan huomioon, kun yhteistä kantaa arvioidaan seuraavan kerran, todennäköisesti kesäkuussa 1998. Yhteisen kannan 4 kohdassa todetaan, että sitä mukaa kuin Kuuban viranomaiset edistyvät demokratian kehittämisessä, Euroopan unioni antaa tukensa tälle kehitykselle ja tutkii, miten tähän tarkoitukseen käytössä olevia keinoja voitaisiin parhaiten hyödyntää. Arvoisan parlamentin jäsenen toisen kysymyksen osalta neuvosto haluaisi muistuttaa, että puheenjohtajavaltio antoi 24. helmikuuta 1998 Euroopan unionin puolesta julistuksen, jossa se ilmaisee tyytyväisyytensä Kuuban hallituksen paavin vetoomuksen johdosta tekemään päätökseen vapauttaa välittömästi tietty määrä vankeja ja kehottaa viranomaisia vapauttamaan ja ottamaan uudelleen yhteiskunnan täysivaltaisiksi jäseniksi kaikki ne, jotka on vangittu heidän esitettyään rauhanomaisesti poliittisia mielipiteitä, neljä sisäisen toisinajattelijoiden ryhmän johtavaa jäsentä mukaan luettuina.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0344/98 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Yhteisön vesipolitiikka Viite: Ehdotus neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä (KOM(97)49 lopull. - 97/0067 SYN ((EYVL C 184, 17.6.1997, s. 20. )). Voiko komissio sisällyttää asiakirjaan uuden artiklan kansalaisten ja yhteiskunnan osallistumisesta vesivarojen hallintaan viitaten siihen, että 1. asiasta vastaavien viranomaisten muodostamia neuvoa-antavia komiteoita on luotava tutkimaan vesialtaiden hallintasuunnitelmia, valvomaan niiden toimeenpanoa ja suunnittelemaan täydentäviä tiedotustoimia kansalaisten valistamiseksi, 2. julkisia rekistereitä on vakiinnutettava vesialtaista, veden laadun ja jätevesien valvonnasta, lupien valvonnasta ja kaikista muista tiedoista, jotka ovat tärkeitä puitedirektiivinmääräysten noudattamisen kannalta? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0344/98, E-0345/98, E-0346/98, E-0347/98 ja E-0348/98 (18. maaliskuuta 1998) Parlamentti aikoo keskustella komission ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä ((KOM(97) 47. KOM(97) 614. KOM(98) 76. )) maalis- ja huhtikuussa 1998 pidettävissä ympäristövaliokunnan kokouksissa. Komissio ottaa kantaa parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin kyseisissä kokouksissa.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0446/98 komissiolle esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Interreg II -ohjelma Rajayhteistyötä koskevan Interreg II -toimintaohjelman tavoitteena on toteuttaa tehokkaita mekanismeja raja-alueiden välisen yhteistyön helpottamista varten. Voiko komissio kertoa kaikkien neljän Espanjaa koskeneen Interreg II -ohjelman toimenpiteen osalta, mitä hankkeita on hyväksytty ajanjaksolle 1994 - 1999, mikä on myönnetty summa, missä hankkeet sijaitsevat ja mikä on kunkin hankkeen prosenttiosuus myönnetystä kokonaissummasta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1998) Rakennerahastojen tavoin myös Interreg II ((EYVL C 180, 1.7.1994.)) -yhteisöaloitteen täytäntöönpanossa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta. Komissio on siten hyväksynyt monivuotisia toimenpideohjelmia, kun taas hankkeiden valitseminen ja hyväksyminen on kansallisten tai alueellisten ja paikallisten viranomaisten tehtävä. Interreg II -ohjelman yhteydessä komissio on myöntänyt Espanjalle 484,7 miljoonaa ecua (vuoden 1994 hintatason mukaan) Interreg IIA -ohjelmaa varten (raja-alueiden kehittäminen ja raja-alueyhteistyö), 80 miljoonaa ecua (vuoden 1995 hintatason mukaan) Interreg IIB -ohjelmaa varten (Portugalin ja Espanjan kaasunsiirtojärjestelmien yhteenkytkeminen) ja 116,1 miljoonaa ecua (vuoden 1996 hintatason mukaan) Interreg IIC -ohjelmaa varten (aluesuunnittelu), josta noin 10 miljoonaa ecua on tarkoitettu ylikansalliseen yhteistyöhön ja 106 miljoonaa ecua kuivuuden torjumiseen. Espanja osallistuu yhteisön rahoitustuella tällä hetkellä useaan rajat ylittävään tai ylikansalliseen toimenpideohjelmaan: - Espanjan ja Ranskan toimenpideohjelma, kokonaiskustannukset noin 140 miljoonaa ecua, josta yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 61,6 miljoonaa ecua; - Espanjan ja Portugalin toimenpideohjelma, kokonaiskustannukset noin 755 miljoonaa ecua, josta yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 552,0 miljoonaa ecua; - Espanjan ja Marokon raja-alueiden toimenpideohjelma, kokonaiskustannukset noin 185 miljoonaa ecua, josta yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 100,0 miljoonaa ecua; - Välimeren alueen sekä Ranskan ja Italian Alppien alueen toimenpideohjelma, kokonaiskustannukset noin 23 miljoonaa ecua, josta yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 13,3 miljoonaa ecua; - Lounais-Euroopan toimenpideohjelma, kokonaiskustannukset noin 10 miljoonaa ecua, josta yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 5,2 miljoonaa ecua.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0439/98 komissiolle esittäjä(t): Niels Sindal (PSE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Valtion tuki Aikooko komissio sallia, että Ranska myöntää valtion tukea, jotta japanilainen autotehdas Toyota investoisi Ranskaan? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Ranskan viranomaiset eivät vielä ole ilmoittaneet komissiolle suunnitelmasta myöntää tukea Toyota-yhtiön investointiin Valenciennesiin. Jos tällainen ilmoitus tehdään, komission tutkimus perustuu moottoriajoneuvoalalla myönnettävää valtiontukea koskevaan yhteisön puitesääntöön. Puitesäännön tarkoituksena on varmistaa tukivirtojen avoimuus ja vaatia tiukan kurinalaisuuden noudattamista tukia myönnettäessä, jotta kilpailun vääristymät yhteisön teollisuudessa voitaisiin pitää mahdollisimman vähäisinä. Puitesäännössä otetaan samanaikaisesti huomioon aluekehityksen tarpeet ja moottoriajoneuvoteollisuudelle Euroopassa ominainen huomattava tuotannon ylikapasiteetti. Vuosina 1998-2000 voimassa oleva puitesääntö lähetetään parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0041/98 komissiolle esittäjä(t): Ulf Holm (V) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Kotieläinten tuontia koskevat säännöt Ruotsin liittyessä EU:hun tietyt kotieläinten tuontia koskevat säännöt muuttuivat. Nykyisin riittää, että eläimillä on tuontimaasta annettu eläinlääkärintodistus; joissakin tapauksissa vaaditaan lisäksi matokuuri ja rokotuksia. On olemassa vaara, että tartunnan saaneelle eläimelle ei ole vielä kehittynyt vasta-aineita, ja että tartuntaa ei siksi havaita. Aikaisemmat säännöt, joiden mukaan eläin piti pitää kuusi kuukautta karanteenissa, antoivat huomattavasti suuremmat mahdollisuudet estää tartunnan saaneiden eläinten maahantuonti. Riski siitä, että tartunta leviää tuoduista kotieläimistä villeihin eläimiin ja näistä taas kotieläimiin ja ihmisiin, kasvaa. Miten komissio aikoo ratkaista tämän ongelman? Katsooko komissio, että on olemassa riittävästi tutkimusta siitä, miten herkästi erilaiset villit eläimet saavat tartuntoja? Katsooko komissio, että EU:ssa on riittävästi valmiuksia toimia, mikäli tarttuvat taudit leviävät kotieläimistä villeihin eläimiin? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1998) Ruotsissa on otettu käyttöön kansalliset säännökset vaihtoehdoksi sen sijaan, että määrättäisiin raivotaudin varalta karanteeni kotieläinten maahantuonnissa. Säännöksissä vaaditaan, että eläimet rokotetaan ja että niistä otetaan verikoe vähintään neljä kuukautta rokotuksen jälkeen vasta-aineiden havaitsemiseksi. Rokotuksen jälkeisellä odotusajalla varmistetaan se, että raivotauti ei ole itämisvaiheessa, ja tuloksekkaalla verikokeella varmistetaan lisäksi, että eläin ei myöskään tulevaisuudessa saa raivotautia. Komissio on tietoinen siitä, että raivotaudin lisäksi muut tarttuvat taudit, esimerkiksi ekinokokkoosi, penikkatauti ja leishmaniaasi, voivat tarttua kotieläimistä villieläimiin. Se tekee asiaa koskevat tarkoituksenmukaiset ehdotukset soveliaana ajankohtana.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0284/98 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: ISM-säännöstö (neuvoston asetus 3051/95) Onko ISM-säännöstö (asetus N:o 3051/95) ((EYVL L 320, 30.12.1995, s. 14. )) pantu täytäntöön ja saatettu voimaan kaikissa jäsenvaltioissa? Jos ei, miksei? Voisiko komissio antaa luettelon kaikista saamistaan huomautuksista ja muista tutkimuksen alaisina olevista rikkomuksista? Komission jäsenen Neil Kinnock komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0283/98 ja E-0284/98 (25. maaliskuuta 1998) Koska ro-ro-matkustaja-alusten turvallisuusjohtamisesta 8 päivänä joulukuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3051/95 jäsenvaltioita ei velvoiteta toimittamaan komissiolle tietoja niiden tarkastajien lukumäärästä, jotka vastaavat asetuksen noudattamisesta jokaisessa jäsenvaltiossa, komissio ei voi antaa tarkkaa vastausta parlamentin jäsenen kysymykseen. Komissiolla on 1 päivänä heinäkuuta 1997 vallinnutta tilannetta koskevia tietoja asetuksessa säädetyistä vaatimustenmukaisuutta osoittavista asiakirjoista sekä turvallisuustodistuksista, joita on myönnetty yrityksille ja lautoille, jotka hoitavat jäsenvaltioiden satamiin tulevaa tai niistä lähtevää säännöllistä ro-ro matkustajaliikennettä. Näiden tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että jäsenvaltiot valvovat neuvoston asetuksen N:o (EY) 3051/95 noudattamista. Tätä arviointia vahvistavat komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten välillä toteutetun kahdenvälisen (paikan päällä tapahtuneen) kuulemiskierroksen tulokset. Kuulemiskierros on vielä käynnissä, ja olisikin muistettava, että asetuksen täytäntöönpano ja soveltamisen valvonta on jatkuvaa toimintaa, johon kyseisen asetuksen 8 artiklan mukaan kuuluu mm. se, että komissio tarkistaa asetuksen täytäntöönpanon sekä tekee ehdotukset tarkoituksenmukaisista toimenpiteistä vuoteen 1999 mennessä.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1098/98 neuvostolle esittäjä(t): Olivier Dupuis (ARE) (31. maaliskuuta 1998) Aihe: Ukshin Hotin tapaus Pristinan yliopiston (Kosovo) valtiotieteiden professoria Ukshin Hotia on pidetty vankeudessa vuodesta 1994 lähtien, jolloin hänet tuomittiin vähintäänkin epäilyttävissä oloissa järjestetyssä oikeudenkäynnissä ¨perustuslaillisen järjestyksen horjuttamisesta¨ ja ¨Jugoslavian liittotasavallan alueellisen koskemattomuuden loukkaamisesta¨. Hänet oli pidätetty jo vuonna 1981 ¨vastavallankumouksellisesta toiminnasta¨. Toisen kerran hänet pidätettiin vuonna 1993. Hoti on viettänyt jo kahdeksan vuotta elämästään vankilassa syytettynä mielipiderikoksesta, joka liittyy hänen pyrkimykseensä löytää väkivallaton neuvotteluratkaisu Kosovon ongelmaan. Mihin toimenpiteisiin neuvosto on ryhtynyt ja aikoo ryhtyä saadakseen serbiviranomaiset vapauttamaan Hotin ja mitä se aikoo tehdä saadakseen Kosovon viranomaisten tuen tälle vapauttamiselle? Vastaus (4. kesäkuuta 1998) Neuvosto pahoittelee syvästi Ukshin Hotin saamaa tuomiota ja hänen tuomitsemiseensa liittyviä olosuhteita. Neuvosto muistuttaa, että sananvapaus on vapaan ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin tavoin yleinen perusoikeus, joka jokaisen demokraattisen valtion tulee taata. Ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden kunnioittaminen ovat unionin alueellisen toimintatavan peruselementtejä ja Jugoslavian liittotasavaltaan sovellettavan ehdollisuuspolitiikan perusta. Neuvosto peruutti vuoden 1997 lopussa Jugoslavian liittotasavallalle 29. huhtikuuta 1997 myönnetyt yksipuoliset kaupalliset myönnytykset nimenomaan, koska se oli tyytymätön Kosovon tilanteeseen sekä Jugoslavian liittotasavallan ihmisoikeustilanteeseen. Pysyvä ratkaisu Kosovon tilanteeseen sekä ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden täysi kunnioittaminen ovat edelleen EU:n keskeisiä vaatimuksia Jugoslavian liittotasavaltaan liittyvissä suhteissa sekä ehtona kahdenvälisten suhteitten parantumiselle. Toiminta Ukshin Hotin vapauttamiseksi on nähtävä osana koko sitä EU:n toimintaa, jolla se pyrkii parantamaan ihmisoikeuksien ja demokraattisten normien kunnioittamista Jugoslavian liittotasavallassa. EU jatkaa näissä puitteissa serbiviranomaisten painostusta kaikissa arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman tapauksen kaltaisissa tilanteissa.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0790/98 neuvostolle esittäjä(t): Nuala Ahern (V) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Radioaktiivinen jäte Doundreayn ydinvoimalassa Caithnessissa Skotlannissa Guardianin 2. helmikuuta 1998 tekemän paljastuksen mukaan Doundreayn ydinvoimalassa Caithnessissa Skotlannissa on toinen salainen jätekuilu, jossa on yli 700 000 kiloa hyvin radioaktiivista jätettä. Aikooko Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtaja ottaa esille Irlannin puheenjohtajan parlamentille 13. marraskuuta 1996 antaman lupauksen siitä, että Euroopan unionin viranomaiset suorittavat ympäristövaikutusten arvioinnin kyseisessä voimalassa? Vastaus (28. toukokuuta 1998) Siitä asti kun Yhdistynyt kuningaskunta liittyi Euroopan atomienergiayhteisöön, kaikki mainitsemanne laitokset kuuluvat voimassa olevan yhteisön oikeuden piiriin, erityisesti Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen III luvun (terveyden suojelu) ja VII luvun (turvallisuusvalvonta) säännökset. Neuvosto palauttaa mieliin, että komission tehtävä on valvoa, että yhteisön oikeutta noudatetaan. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 35 artiklan mukaisesti komissiolla on näin ollen pääsy kaikkiin laitoksiin valvoakseen jatkuvasti ilman, veden ja maaperän radioaktiivisuustasoa samoin kuin direktiivissä 96/29/ Euratom vahvistettujen perusnormien noudattamista ((EYVL L 159, 29. kesäkuuta 1996, s. 1. )). Lisäksi komissio voi lähettää Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 81 artiklan nojalla tarkastajia jäsenvaltioiden alueille turvallisuusvalvonnan puitteissa. Neuvosto katsoo, että voimassa oleva lainsäädäntö mahdollistaa komission varmistavan yhdessä kunkin asianomaisen jäsenvaltion kanssa optimaaliset olosuhteet kansanterveyden suojelulle.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0391/98 komissiolle esittäjä(t): Leoluca Orlando (V) (16. helmikuuta 1998) Aihe: Direktiivin 93/42/ETY sisällyttäminen Italian lainsäädäntöön Lähes viisi vuotta sen jälkeen kun hammasteknikon ammattikuvaa ja ammatin harjoittamista määritellyt direktiivi 93/42/ETY ((EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1. )) hyväksyttiin, Italia ei ole vieläkään sisällyttänyt sitä omaan lainsäädäntöönsä, mistä aiheutuu lainsäädännöllinen tyhjiö, joka saattaa italialaiset hammasteknikot vaikeaan asemaan, sillä monet täysin vanhentuneet säännökset ovat edelleen voimassa, mutta niistä puuttuvat terveydenhuoltoon, tekniikkaan ja yritysorganisaatioon liittyvät standardit. Kysyn komissiolta, aikooko se kiinnittää Italian viranomaisten huomiota heidän myöhästymiseensä direktiivin 93/42/ETY sisällyttämisessä kansalliseen lainsäädäntöön ja tarvittavan lainvalmistelutyön nykytilanteeseen. Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1998) Italia on saattanut lääkinnällisistä laitteista annetun direktiivin 93/42/ETY osaksi kansallista lainsäädäntöään 24. helmikuuta 1997 annetulla ¨decreto legislativo¨ -säädöksellä kaksi ja puoli vuotta direktiivissä säädetyn määräajan jälkeen. Komissio tutkii saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä Italian tapauksessa. Kaikki mainitun myöhästymisen aiheuttamia ongelmia koskevat kysymykset on osoitettava kansallisille viranomaisille.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0252/98 komissiolle esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Maatalous Voisiko komissio vahvistaa, onko se tehnyt selvityksen jäsenvaltioiden karanteenitilanteesta direktiivin 92/65/ETY ((EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54. )) 10 artiklan mukaisesti ja tuleeko se julkaisemaan tulokset? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1998) Tieteellinen eläinlääkintäkomitea tutki raivotaudin karanteenitilannetta ja saattoi sitä koskevat tiedot ajan tasalle. Asiasta julkaistiin kertomus syyskuussa 1997. Kertomuksesta lähetetään kappale suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Kertomuksessa todettiin, että kissojen ja koirien raivotautikaranteenille oli olemassa vaihtoehtoinen ja toteuttamiskelpoinen menetelmä, joka tarjosi vastaavan turvallisuustakuun. Tämä vaihtoehtoinen menetelmä sisältää rokotukset, mikrosirun ja verinäytteiden tutkimisen. Komissio tekee aikanaan asianmukaisia ehdotuksia asiasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0401/98 komissiolle esittäjä(t): Gianni Tamino (V) (24. helmikuuta 1998)

Aihe: ¨Consorzio Venezia Nuova¨

Italian lain N:o 798/84 3 artiklan mukaan julkisista töistä vastaava ministeri voi myöntää kattavan sopimuksen Venetsian ja sen laguunin säilyttämiseen kulujen kattamiseksi sekä hankkeiden toteuttamiseksi yrityksille ja / tai niiden konsortioille yksityisillä neuvotteluilla jopa poiketen voimassa olevista määräyksistä. Kaikkien mainitussa laissa säädettyjen toimien suunnittelu ja toteuttaminen on myönnetty ¨Consorzio Venezia Nuovalle¨. Tällaisesta kattavasta sopimuksesta on vuosien kuluessa tullut osaksi uusien lakien ja säädösten ansiosta yksinoikeus kaikenlaisiin töihin mukaan lukien alueiden, ympäristön ja kaupunkien kunnostustyöt, joita tavanomaisilla tarjouskilpailumenettelyllä valitut yritykset voisivat toteuttaa ja itse asiassa toteuttivatkin vuosikymmeniä. Tätä monopolimaista sopimusta on jatkettu vuoden 1997 loppuun asti, toisin sanoen sen jälkeen kun oli säädetty erityinen Venetsiaa koskeva laki (N:o 206/95), jolla kielletään laaja-alainen sopimusten myöntäminen lukuun ottamatta laillisesti velvoittavia tapauksia, jotka johtuvat aikaisemmasta lainsäädännöstä ja sen seurauksista, ja sen jälkeen kun oli annettu useita yhteisön direktiivejä julkisista hankintasopimuksista ja jopa sen jälkeen kun oli annettu yhteisön määräyksiä tällaisten direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jotta näitä yhteisön määräyksiä ei tarvitsisi soveltaa tai ne voisi kiertää, sopimuksia ja alkuperäisiin sopimuksiin tehtyjä lisäyksiä on pidetty osana aikaisempia sopimuksia, joten uusia sopimuksia on pidetty alkuperäisistä sopimuksista tai jostain myöhemmästä sopimuksesta johtuvina, joka kuitenkin oli aikaisempi kuin yhteisön määräysten voimaantulo (esimerkiksi vuoden 1996 9. ja 10. sopimus sekä vuoden 1997 11., 12. ja 13. sopimus).

Katsooko komissio, että tällä menettelyllä, joka sisältää sopimuksia ja niitä seuraavia sopimuksia, joilla ei ole aikarajoituksia, jolloin ne voisivat keinotekoisesti olla voimassa rajattomasti, on yhteensopiva yhteisön direktiivien hengen ja kirjaimen kanssa (kuten esimerkiksi 27. marraskuuta 1997 annetussa julkisia palveluhankintoja koskevassa vihreässä kirjassa selvitetään)?

Onko niin ikään laillista antaa samalle konsortiolle sopimus sekä töiden suunnittelusta että niiden toteuttamisesta?

Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 1998)

Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0279/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Työpaikkoja koskevat turvallisuusmääräykset Kreikassa Kreikka hyväksyi 29. elokuuta direktiivin 92/57/ETY ((EYVL L 245, 26.8.1992, s. 6. )) mukaisen presidentin asetuksen N:o 305, joka koski teknisiä työvälineitä käyttävien työpaikkojen ankaria turvallisuusmääräyksiä. On kuitenkin raportoitu, että Kreikan hallintoviranomaiset tulkitsevat tämän direktiivin sääntöjä siten, että direktiiviä kierretään eikä sitä toteuteta aralla sairaalasektorilla. Voisiko komissio antaa virallisen kantansa aiheesta ja kertoa, noudatetaanko tämän direktiivin sääntöjä kokonaisuudessaan yksityisten ja julkisten hankkeiden tapauksissa? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoa siitä, että turvallisuutta ja terveyttä koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanosta tilapäisillä tai liikkuvilla rakennustyömailla annettua direktiiviä 92/57/ETY sovellettaisiin sääntöjenvastaisesti Kreikan sairaalasektorilla. Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annetun puitedirektiivin 89/391/ETY ((EYVL L 183, 29.6.1989. )) 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä direktiiviä ¨sovelletaan kaikkiin sekä julkisiin että yksityisiin toiminnan aloihin (kuten teollisuuteen, maatalouteen, kauppaan, hallintoon, palveluihin, koulutukseen, kulttuuriin, vapaa-ajan toimintaan)¨. Direktiivi 92/57/ETY, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on kahdeksas puitedirektiivissä tarkoitettu erityisdirektiivi. Puitedirektiivin säännöksiä sovelletaan kokonaisuudessaan tilapäisillä tai liikkuvilla rakennustyömailla, mikä on vahvistettu direktiivin 92/57/ETY 1 artiklan 3 kohdassa. Tämän vuoksi ei ole pienintäkään epäilystä, etteikö direktiiviä 92/57/ETY sovellettaisi niin yksityissektorin kuin julkisen sektorin tilapäisillä ja liikkuvilla rakennustyömailla. Erityisesti tämä koskee niitä sairaaloissa toteutettavia rakennus- sekä tie- ja vesirakennustöitä, jotka on mainittu direktiivin 92/57/ETY liitteessä I.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0131/98 komissiolle esittäjä(t): Kirsten Jensen (PSE) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Jätteet Voiko komissio laatia yhteenvedon jäsenmaissa kertyvistä jätemääristä ja tietokoneissa käytettävien CD-rom-levyjen ja levykkeiden hävittämistavoista? Onko komissio halukas sisällyttämään cd-rom-levyjen ja levykkeiden hävittämisen elektroniikkaromua koskevaan direktiiviin? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1998) Komissiolla ei ole käytettävissään arvioita CD-ROM -levyistä ja tietokonelevykkeistä koostuvan jätteen määrästä. Koska CD-levyjen kierrättäminen on teknisesti vaikeaa, suurin osa käytöstä poistetuista levyistä toimitetaan kaatopaikoille tai poltetaan. Eräs saksalainen yritys on hiljattain kehittänyt CD-levyjen kierrätysmenetelmän, joka vaikuttaa ympäristön kannalta hyväksyttävältä ja on jo kaupallisesti saatavilla. Suurimpana esteenä laajamittaiselle kierrätykselle on se, että käytöstä poistettuja CD-levyjä ei ole tarpeeksi, vaan niitä saadaan tällä hetkellä kerättyä vain pieniä määriä. Valmisteilla on ehdotus direktiiviksi sähkö- ja elektronisista laitteista peräisin olevasta jätteestä. Tässä vaiheessa on mahdotonta sanoa, sisällytetäänkö CD-levyt kyseiseen ehdotukseen.