KIRJALLINEN KYSYMYS E-3302/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Rapsiöljyn syrjiminen.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0148 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3302/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Rapsiöljyn syrjiminen Yhteisö syrjii rapsiöljyä, mutta suosii oliiviöljyä. Espanjalainen maanviljelijä saa viljeltyä hehtaaria kohden yli kaksi kertaa niin paljon tukea kuin ruotsalainen rapsinviljelijä. Lisäksi espanjalainen viljelijä saa miljoonia kruunuja tukea oliiviöljyn markkinointiin samalla, kun rapsinviljelijä ei saa markkinointiin kruunuakaan. Rapsinviljelijä pitää viljelystään ympäristöystävällisenä. Espanjassa oliiviviljelysten sanotaan tuhoavan ympäristöä esimerkiksi Andalusiassa. Koska viljelijöille maksetaan valmiista öljystä, oliivipuita istutetaan yhä enemmän. Tämä vaikuttaa haitallisesti pohjavesiin. Etelä-Euroopan oliiviviljelyksille maksettava tuki on huomattava yksittäinen budjettikohta EU:n budjetissa (Economist-lehden mukaan sen osuus talousarviosta on 2,5 %). On tehtävä paljon, jotta alan lukuisat ongelmat saataisiin ratkaistuiksi. Luotavilla vapailla sisämarkkinoilla on kuitenkin otettava huomioon muuan tärkeä periaatteellinen seikka samantyyppisiä tuotteita on käsiteltävä samalla tavoin. Mitä komissio aikoo tehdä rapsiöljyn ja oliiviöljyn tilanteen saamiseksi samankaltaiseksi sisämarkkinoilla? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2002) Parlamentin jäsenen mielestä oliiviöljyalaa suositaan rapsiöljyalan kustannuksella. On aina vaikeaa, jopa vaarallista verrata keskenään kahden ominaisuuksiltaan hyvin erilaisen tuotteen tuotantoa. Yksivuotista rapsia, muita öljykasveja ja muita viljelykasveja voidaan viljellä vuorovuosin, kun taas oliivinviljely edellyttää useiden vuosien uurastusta. Lisäksi tuotantomäärät vaihtelevat. Ensimmäiset tulot istutetuista oliivipuista ovat odotettavissa 45 vuoden kuluttua puiden istuttamisesta. Näiden kahden lajin viljelyyn myönnettävää tukea voidaan verrata esimerkiksi tarkastelemalla viljeltyä alaa kohti myönnettyä yhteisön tukea. Yhteisössä viljellyn rapsin kokonaispinta-ala on 2,8 miljoonaa hehtaaria (ha). Oliiviviljelysten pinta-ala on 5,7 miljoonaa hehtaaria. Hehtaaria kohti myönnetty tuki voidaan laskea myös kokonaispinta-alaa kohti myönnetyn tuen perusteella. Oliivinviljelijöille markkinointivuonna 19992000 myönnetyn tuen määrä olisi näin laskettuna 415 euroa/ha. Samana ajanjaksona öljykasvien viljelijöille myönnettiin 567733 euroa/ha rapsin tärkeimmillä tuotantoalueilla. Ruotsin keskiarvo oli 408 euroa/ha Ruotsin muita pienemmän sadon vuoksi. Näiden näkökohtien lisäksi on huomattava, että oliivinviljelyä harjoitetaan enimmäkseen epäsuotuisilla alueilla, joilla varsinkaan muita viljelykasveja ei voida viljellä. Tietyillä oliivinviljelyalueilla harjoitettavan tehoviljelyn ympäristövaikutuksiin liittyviä ongelmia, joihin parlamentin jäsen viittaa, ei saa aliarvioida, ja komissio tutkii tilannetta ratkaisujen löytämiseksi seuraavan tukijärjestelmää koskevan uudistuksen yhteydessä. Tuottajien ja alueiden valtaenemmistö noudattaa kuitenkin ympäristövaatimuksia; laiminlyöntiä esiintyy vain poikkeustapauksissa. Useimmiten oliivinviljelyn ympäristövaikutukset ovat myönteisiä, ja viljely tukee maaseudun kehittämistä koskevan ohjelman toteutusta.