ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1168/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle. Lentoliikenteen valvojien puute.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0085 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1168/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Lentoliikenteen valvojien puute Euroopan lentoliikenteen valvonta on eräs Euroopan unionin suurista haasteista. Tällä alalla inhimilliset seikat, siis lennonvalvojien tekemä työ ja tehtävät, ovat erittäin tärkeitä. Lentoliikenteen valvontaa ollaan yhdenmukaistamassa. Se luo uuden tilanteen, jota varten ei kuitenkaan ole tarpeeksi asianmukaista koulutusta. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön uusi eurooppalainen lennonvalvonnan tutkinto. Lennonvalvojia on yhteensä noin 15 000, mutta lisää tarvitaan heti 800 1 600. Arvioiden mukaan lähitulevaisuudessa tilanne heikkenee edelleen, kun erikoishenkilökuntaa siirtyy eläkkeelle. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa lennonvalvojien vajeen täyttämiseksi ja asianmukaisen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen tarjoamiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 2001) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomista käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä on käynyt keskustelua parlamentin jäsenen kuvaamasta tilanteesta ja pitää sitä yhtenä strategisista kysymyksistä, joihin on nopeasti saatava vastaus Euroopan tasolla. Asiantuntijaryhmän kertomus on saatavissa osoitteesta http://europa.eu.int/comm/transport/themes/air/english/single_eur_sky_en.html. Komissio valmistelee parhaillaan ehdotuksia, joilla voitaisiin tukea asiantuntijaryhmän kertomuksen suosituksia. Ehdotukset käsittävät toimia, joiden tarkoituksena on helpottaa lennonvalvojien puutetta kannustamalla liikkuvuutta koulutusalalla ja panna alulle lennonvalvojien lupavaatimusten yhdenmukaistaminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1397/01 esittäjä(t): Véronique Mathieu (EDD) komissiolle. Riistaeläinten aiheuttamien vahinkojen arviointi Euroopassa.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0240 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1397/01 esittäjä(t): Véronique Mathieu (EDD) komissiolle (2. toukokuuta 2001) Aihe: Riistaeläinten aiheuttamien vahinkojen arviointi Euroopassa Onko komissiolla tilastotietoja riistaksi luokiteltujen eläinten metsä- ja maatalousaloilla aiheuttamista vahingoista kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa? Jos komissiolla on nämä tiedot, aikooko se julkistaa ne? Jos komissiolla ei ole tällaisia tietoja, aikooko se laatia tällaisen tutkimuksen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. toukokuuta 2001) Komission käytettävissä ei ole tilastotietoja riistaeläimiksi luokiteltujen lajien maa- ja metsätaloudelle aiheuttamista vahingoista. Asiaa koskevia tutkimuksia ei ole tässä vaiheessa suunnitteilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1751/01 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Pähkinäalan tuet.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1751/01 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (15. kesäkuuta 2001) Aihe: Pähkinäalan tuet Mallorcan saarella harjoitetaan vain vähän maataloutta. Maatalous on kuitenkin Mallorcan sosiaalirakenteen, maankäyttösuunnittelupolitiikan ja ympäristönsuojelun olennainen tekijä. Mallorcan maataloustuotannosta suurin osa on pähkinöitä, minkä vuoksi Euroopan unionin päätös vähentää tukia tai lakkauttaa ne merkitsisi raskasta iskua saareen sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, koska lähes kaikki maataloustoiminta loppuisi ja maatilat hylättäisiin. 1. Mikä on komission toimintalinja pähkinäalalla? 2. Aiotaanko pähkinäalan tukipolitiikkaa jatkaa? 3. Aikooko komissio erotella mahdolliset tuet sen mukaan, mikä niiden sosiaalinen vaikutus on alueisiin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 2001) 1. Pähkinöitä (manteli, hasselpähkinä, saksanpähkinä, pistaasimanteli ja johanneksenleipä) koskevan politiikkansa mukaisesti komissio on tukenut vuodesta 1989 alkaen pähkinäalaa erityisin ja väliaikaisin toimenpitein. Tässä yhteydessä pähkinäalalle on myönnetty erityistukea kymmeneksi vuodeksi hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 18 päivänä toukokuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72(1) II a osaston nojalla. Toimenpiteen tavoitteena on pohjimmiltaan parantaa tuottavuutta ja kilpailukykyä. Hasselpähkinälle myönnettiin tilapäinen kiinteä tuki vuosiksi 1997-2000. 2. Yhteisön menot vuosina 1990-2000 olivat yli 800 miljoonaa euroa. Nykyisten parannussuunnitelmien menoiksi arvioidaan lähes 200 miljoonaa euroa vuoteen 2006 mennessä. Lisäksi tuottajaorganisaatiot, joiden parannussuunnitelmat hyväksyttiin 1990, saattoivat hakea enintään vuoden jatkoa suunnitelmansa rahoitukseen. Tällainen erityistuki on kuitenkin aina tarkoitettu vain tilapäiseksi ja asteittain alenevaksi taloudellisen vastuun siirtämiseksi kasvattajille. Tällä perusteella komissio katsoo, että parantamissuunnitelmien jatkaminen alan talouden tukemiseksi ei ole soveliain tapa vastata tilanteeseen. Pähkinäkysymystä on tarkasteltava laajemmassa yhteydessä. Hedelmä- ja vihannesalan kaikkien muiden tuotteiden tavoin pähkinät saavat tukea hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 toimintarahastoista, joista tuetaan rahallisesti kaikkia tuottajaorganisaatioiden kaupan pitämiä hedelmiä ja vihanneksia(2). 3. Kun otetaan huomioon pähkinätuotannon sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat, jäsenvaltiot voivat tietenkin sisällyttää pähkinät maaseudun kehittämissuunnitelmiin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(3) mukaisesti. (1) EYVL L 118, 20.5.1972. (2) EYVL L 297, 21.11.1996. (3) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1733/01 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Valkoinen kirja Euroopan unionin nuorisopolitiikasta.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0209 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1733/01 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Valkoinen kirja Euroopan unionin nuorisopolitiikasta Syyskuussa 1999 komission jäsen Viviane Reding esitti Euroopan parlamentissa aikeensa edistää Euroopan unionin nuorisopolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan laatimista. Aloite esitettiin virallisesti nuorisoministerineuvostossa marraskuussa 1999. Tämän valkoisen kirjan tekeminen on herättänyt innostusta ja odotuksia Euroopan nuorten keskuudessa. He ovat antaneet luottamuksensa komissiolle. Voiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa valkoisen kirjan valmistelutyöt ovat tällä hetkellä? Voiko komissio vahvistaa, että valkoinen kirja julkaistaan marraskuussa 2001 alkuperäisen tavoitteiden mukaisesti? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1694/01, E-1733/01, E-1903/01, E-1904/01 ja E-2050/01 (2. elokuuta 2001) Komission mielestä nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa Euroopan tasolla on vahvistettava. Tästä syystä komissio käynnisti vuoden 1999 lopulla koulutus- ja kulttuuriasioista vastuussa olevan komission jäsenen aloitteesta aihetta käsittelevän valkoisen kirjan valmistelemisen. Komissio halusi, että ennen valkoisen kirjan laatimista järjestettäisiin hyvin laaja kuuleminen: nuorten kuuleminen kussakin jäsenvaltiossa vuonna 2000 ja sen huipentumana Euroopan laajuinen tapaaminen Pariisissa lokakuussa 2000, kansalaisyhteiskunnan ja tutkijoiden kuuleminen sekä keskustelut jäsenvaltioiden kanssa. Kuuleminen päättyi maaliskuussa 2001 Uumajassa, Ruotsissa. Komissio valmistelee edelleen nuorten ja jäsenvaltioiden tuen vahvistamana valkoista kirjaa, joka julkaistaneen ennen vuodenvaihdetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0492/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Liikennepolitiikan erityistoimenpiteet yhteisön syrjäisimmillä alueilla.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0492/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: Liikennepolitiikan erityistoimenpiteet yhteisön syrjäisimmillä alueilla On selvää, että Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämisen suuntaviivoja yhteisön tasolla on tarkistettava niin, että tavoitteeksi otetaan yhteisön syrjäisimpien alueiden satamien ja lentokenttien yhdistäminen asianmukaisella tavalla tähän verkkoon. Komissio on puolestaan sitoutunut tähän EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohtaa koskevassa kertomuksessaan, joka käsittelee yhteisön syrjäisimpiä alueita ja muita liikennepoliittisia kysymyksiä. Milloin komissio aikoo tehdä ehdotuksen, jossa esitetään erityistoimenpiteet edellä mainittujen alueiden hyväksi yhteisen liikennepolitiikan soveltamisessa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 2001) Komissio toteaa EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entisen 227 artiklan) 2 kohdan täytäntöönpanoon tähtäävistä toimista 14. maaliskuuta 2000 antamassaan kertomuksessa ottavansa liikennettä ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhteisen politiikan mukaisissa hankkeissaan huomioon ne syrjäisimpien alueiden ongelmat, joihin ei ole paneuduttu aiemmin. Edellä mainituista syistä komissio pyrki ottamaan syrjäisimmät alueet entistä laajemmin huomioon ehdotuksessa, jonka se antoi yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 1692/96/EY(1) muuttamisesta merisatamien ja sisävesisatamien sekä liitteessä III olevan hankkeen N:o 8 osalta. Komissio toteaa parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen N:o 297/01 antamassaan vastauksessa muutoksen olevan parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttävänä. Sovittelukomitean 28. helmikuuta 2001 hyväksymän yhteisen luonnoksen mukaisesti Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvina satamina voidaan siis pitää saarialueilla sekä ulko- ja reuna-alueilla ja syrjäisimmillä alueilla sijaitsevia satamia, jotka luovat kyseisten alueiden välille meritien tai yhdistävät ne yhteisön keskusalueisiin. Edellä mainitun muutosehdotuksen hyväksymisen ansiosta unionin saarialueille ja syrjäisimmille alueille tarjoutuu uudelleen mahdollisuus vauhdittaa talouskasvuaan. Edellä mainitussa kertomuksessa todetaan lisäksi, että Euroopan laajuisia verkkoja koskevien suuntaviivojen tarkistuksen yhteydessä komissio voi tuoda esille sen poliittisen etusijan, jonka se antaa näitä alueita koskeville hankkeille, jos hankkeet ovat riittävän pitkällä. Suuntaviivojen mukauttamista edellyttäviä talouden ja tekniikan kehityskulkuja tarkastellessaan komissio ottaa siis huomioon syrjäisimpien alueiden ongelmat. (1) EYVL L 228, 9.9.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1044/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Naisten sortaminen Afganistanissa ja Euroopan unionin humanitaarisen väliintulon tarve.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1044/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (3. huhtikuuta 2001) Aihe: Naisten sortaminen Afganistanissa ja Euroopan unionin humanitaarisen väliintulon tarve Eikö neuvosto katso, että Euroopan unionin humanitaarinen väliintulo Afganistanissa on entistä välttämättömämpi, jotta maan hallituksen hirveät naisia sortavat toimet saadaan lopetettua? Tämä olisi osa kansainvälisen yhteisön Afganistanin kansanmurhan tuomitsevaa toimintaa. Mihin uusiin ja tehokkaisiin toimenpiteisiin neuvosto aikoo ryhtyä? Vastaus (27. syyskuuta 2001) Vastauksena useisiin viime viikkoina ja kuukausina esitettyihin suullisiin ja kirjallisiin kysymyksiin neuvosto on useaan otteeseen tiedottanut Euroopan parlamentille kannastaan Afganistanin ongelman eri näkökohtiin ja erityisesti toimista, joita on toteutettu humanitaarisen kriisin ja Afganistanin naisten kärsimysten lieventämiseksi. Koska asiassa ei ole tapahtunut mitään erityistä uutta, neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tarkastelemaan kysymyksiin E-0088/2001, H-0032/2001, H-0052/2001 ja H-0170/2001 annettuja vastauksia, jotka ovat liitteenä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1126/01 esittäjä(t): Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) komissiolle. Cais dos Vaporesin satama.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0076 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1126/01 esittäjä(t): Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) komissiolle (6. huhtikuuta 2001) Aihe: Cais dos Vaporesin satama Cais dos Vaporesin satamaa puolustava kansalaisliike ilmoitti minulle, että Montijon kunnanhallitus on pannut vireille hankkeen, jolla pyritään siirtämään Cais dos Vaporesin jokisatama Cais do Seixalinhoon. Kansalaisliikkeen mukaan Montijon kunnan hankkeen yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset ovat hyvin haitallisia. Siksi kysynkin komissiolta: 1. Onko tälle hankkeelle myönnetty yhteisön rahoitusta? 2. Millainen ympäristövaikutusten arviointi on tehty ottaen huomioon, että Cais do Seixalinho on osa tärkeää lintujen ja vesieläinten ekosysteemiä? 3. Otetaanko tässä hankkeessa huomioon luonnonvaraisten lintujen suojelusta annettu direktiivi ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettu direktiivi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2001) Arvoisan jäsenen mainitsemalle hankkeelle (Cais dos Vaporesin jokisataman siirtäminen Cais do Seixalinhoon) ei ole myönnetty yhteisön yhteisrahoitusta. Cais do Seixalinho ei sisälly Estuário do Tejo -alueeseen, jonka Portugali on osoittanut erityissuojelualueeksi luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) mukaisesti ja jota se on ehdottanut yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun direktiivin 92/43/ETY(2) mukaisesti. On kuitenkin huomattava, että neuvoston direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan mukaan kaikki hankkeet, jotka saattavat vaikuttaa tällaiseen alueeseen, on arvioitava asianmukaisesti sen kannalta, miten ne vaikuttavat alueen suojelutavoitteisiin. Komissio pyytää sen vuoksi Portugalin viranomaisilta tarpeellisia hanketta koskevia tietoja esim. siitä, onko vaikutukset arvioitu ja miten arviointi on suoritettu. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella voidaan myös arvioida, onko kyseisessä tapauksessa noudatettu tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3. maaliskuuta 1997 annettua direktiiviä 97/11/ETY(3). (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992. (3) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0703/01 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle. Syytettyjen ahdinko Palestiinassa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0073 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0703/01 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Syytettyjen ahdinko Palestiinassa Palestiinassa syytetyt tuomitaan sotilasoikeudenkäynneissä säännöllisesti kuolemaan. Heiltä kielletään oikeus asianajajaan sekä valitusoikeus. Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt estääkseen tämän paheksuttavan menettelyn? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2001) Komissio vastustaa kuolemanrangaistusta kaikissa olosuhteissa ja on sitoutunut kuolemanrangaistuksen poistamiseen maailmanlaajuisesti. Komission näkemyksen perustana on kaikkien ihmisten synnynnäisen arvon ja koskemattomuuden kunnioittaminen. Komissio tuki tässä yhteydessä täysimääräisesti puheenjohtajavaltion Euroopan unionin puolesta 15. tammikuuta 2001 antamaa julkilausumaa, jossa tuomittiin jyrkästi Länsirannalla ja Gazan alueella viimeksi tammikuussa 2001 tapahtuneet teloitukset ja kehotettiin presidentti Arafatia noudattamaan tälle kuolemanrangaistuksen poistamista koskevan sopimusjärjestelyn mukaisesti kuuluvia velvoitteita unionia kohtaan. Julkilausumassa presidentti Arafatille esitettiin myös vetoomus Ali al-Hatibin ja Husa al-Din Musan Betlehemissä saamien kuolemanrangaistusten kumoamiseksi. Palestiinan viranomainen ei ole toistaiseksi pannut täytäntöön kyseisiä teloituksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1113/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Asunnon ostamista varten tarkoitetun tuen myöntämiselle asetetut maantieteelliset rajoitukset.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0174 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1113/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (6. huhtikuuta 2001) Aihe: Asunnon ostamista varten tarkoitetun tuen myöntämiselle asetetut maantieteelliset rajoitukset Onko yhteisön normien mukaista, että Yhdistyneen kuningaskunnan paikallisviranomaiset myöntävät asumiskelvottomiksi todettujen kunnallisten asuntojen asukkaille tukea asunnon ostamista varten sillä rajoituksella, että tukea myönnetään vain, jos ostettava kohde sijaitsee Englannissa tai Walesissa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 2001) EY:n perustamissopimuksen 56 artiklan (ent. 73 b artikla) mukaan kaikki pääomanliikkeitä koskevat rajoitukset ovat kiellettyjä. Pääomanliikkeisiin sisältyy kiinteistönosto ulkomailta. Yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan rajoituksiin kuuluu myös välillisten esteiden asettaminen tietyille toimenpiteille siten, että EY:n perustamissopimuksessa määrätty vapaus ei toteudu. Komissio ei kuitenkaan katso, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat paikallisviranomaisten toimenpiteet, joihin kuuluu asumiskelvottomiksi todettujen kunnallisten asuntojen asukkaille suunnatut avustukset asunnon ostamiseksi tietyltä yhteisön alueelta, ovat vastoin kyseistä vapautta. Komissio on ymmärtänyt, että asumiskelvottomiksi todettujen kunnallisten asuntojen asukkaita ei erotella kansallisuuden perusteella. Kansallinen ja paikallinen vero- ja menopolitiikka sisältää yleensä toimenpiteitä, joilla kannustetaan tai estetään tiettyjä toimenpiteitä yleensä tietyillä alueilla asiasta vastaavan viranomaisen lainkäyttövallan alaisuudessa ja perustamissopimuksen 5 artiklassa (ent. 3 artikla) määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Näin ollen esimerkiksi kaikkiin teollisuudelle kansallisesti tai paikallisesti myönnettyihin avustuksiin sisältyy edellytys, että kyseinen laitos perustetaan tietylle alueelle eikä muualle yhteisöön ja rahoitetaan kyseisellä alueella tai vastaavilla alueilla kannetuista veroista. Vaikka tällaisessa tapauksessa voi olla kyse valtiontuesta, tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tämänkaltaiset kansalliset toimenpiteet ovat vastoin EY:n perustamissopimuksessa määriteltyjä vapauksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0101/01 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Euroon siirtyminen ja pk-yritykset.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0039 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0101/01 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (29. tammikuuta 2001) Aihe: Euroon siirtyminen ja pk-yritykset Yhtenäisvaluuttaan siirtyminen on suuri haaste pk-yrityksille ja erittäin pienille yrityksille, erityisesti käsiteollisuusyrityksille. Cap Gemini Ernst & Youngin tekemän tutkimuksen mukaan vain 25 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä on jo ryhtynyt käyttämään euroa laskentatoimensa perustana. Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että yritykset ja erityisesti pk-yritykset ja käsiteollisuusyritykset eivät ole valmistautuneet euroon siirtymiseen. Lukuisat huonosti informoidut yritykset aikovat muuttaa kirjanpitonsa euroihin vasta vuonna 2002. Euroon siirtyminen tapahtuu kuitenkin nopeasti, ja kansalliset valuutat on vedettävä pois liikenteestä 15. tammikuuta 2002 mennessä. 1. Voiko komissio kertoa, mitä erityistoimia se suosittelee pk-yrityksille ja käsiteollisuusyrityksille niiden euroon siirtymisen helpottamiseksi? 2. Eikö komissiota huolestuta se, että yritykset viivyttelevät euroon siirtymisen valmisteluissa? 3. Katsooko komissio, että tarvitaan yhteisön laajuinen käytännön tiedotuskampanja, joka kohdistetaan nimenomaan pk-yrityksiin ja käsiteollisuusyrityksiin ja joka täydentäisi jäsenvaltioiden omia tiedotuskampanjoita? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2001) 1. Euro vaikuttaa yrityksen useimpiin toimintoihin. Muiden yritysten tavoin myös pk-yritysten on mm. mukautettava tietotekniikka- ja kirjanpitojärjestelmänsä, pohdittava euroon siirtymisen seurauksia liiketoiminnan ja markkinoinnin kannalta (esimerkiksi uudet psykologiset hinnat), tarkistettava kassapäätteiden yhteensopivuus (esimerkiksi pystytäänkö niissä käsittelemään maksuja, joissa käytetään sekä euroja että kansallista rahaa yhdessä, ja noudattamaan pyöristämissääntöjä) ja tiedotettava henkilökunnalle euroon siirtymisen yksityiskohdista (esimerkiksi euromääräiset summat palkkalaskelmassa). 2. Komissio tekee ajoittain asiaa koskevia kyselyjä, joiden perusteella näyttää siltä, että vielä on paljon tehtävää. Komissio on monasti varoittanut kansallisia viranomaisia tästä asiasta. Komission 11. lokakuuta 2000(1) antamaan suositukseen sisältyi lukuisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on lisätä talouden toimijoiden tietoisuutta eurovalmisteluista. Osaa toimenpiteistä ollaan jo toteuttamassa (esimerkiksi tilien ja tilimaksuvälineiden muuntaminen euromääräisiksi etukäteen). 3. Komission eurotiedottamiseen varaamat varat käytetään lähinnä kansallisten tiedotusohjelmien yhteisrahoittamiseen. Tiedotusohjelmia suunnataan mm. pk-yrityksille. Lisäksi voidaan rahoittaa myös useita ylikansallisia pk-yrityksille suunnattuja kampanjoita, erityisesti yhteistyössä kauppakamariverkoston (Euroopan laajuisen Eurochambers-kauppakamarijärjestön) kanssa. (1) EYVL C 303, 24.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0933/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Katastrofiavun nopeampi käsittely.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0060 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0933/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Katastrofiavun nopeampi käsittely Ruotsin televisiossa esitettiin 11. helmikuuta 2001 tanskalainen tv-ohjelma Eurokraterna, jossa käsiteltiin mm. katastrofiavun ja yleensä avustushankkeiden pitkiä käsittelyaikoja. Esimerkkinä käytettiin mm. hanketta Bolivian sademetsien pelastamiseksi. Anomus hankkeesta lähetettiin komissiolle joulukuussa 1997. Komissio hyväksyi hankkeen virallisesti viisi kuukautta myöhemmin. Hankkeen sopimus ja rahojen budjetointi kuitenkin venyivät. Komissaari Nielson totesi helmikuussa 2000, että rahoituksen kanssa ei enää ollut ongelmia. Kuitenkaan marraskuussa 2000 kukaan komissiossa ei osannut sanoa, voiko hanke saada käynnistysluvan. Toinen esiin nostettu tapaus koski Keski-Amerikassa marraskuussa 1998 aiheutuneita hurrikaani Mitchin tuhoja, joihin luvattiin katastrofiapua. Komissio lupasi joulukuussa 1998 ja toukokuussa 1999 200250 miljoonaa euroa katastrofiapua. Rahat myönnettiin toukokuussa 1999, jonka jälkeen käynnistettiin menettely katastrofiapuhankkeen käynnistämiseksi. Hanke saatiin käyntiin kolme vuotta katastrofin jälkeen. Edellä mainittujen avustushankkeiden käsittely valaisee byrokratian tehottomuutta harvinaisen hyvin. Onko komissio arvioinut katastrofiaputoimiaan ja päätynyt sellaisiin ratkaisuihin, joiden avulla katastrofiavulle voitaisiin luoda pikamenettely, jonka toteuttaminen ei kestä vuosikausia? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2001) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan Olle Schmidtin kirjalliseen kysymykseen P-1085/01 antamaansa vastaukseen(1). Komissio haluaa korostaa jälleen epätietoisuutta Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) antaman humanitaarisen avun ja muiden yhteisön välineiden avulla annettavan pitkäaikaisen kehitysavun välisestä suhteesta. Komissio voi vakuuttaa, että hirmumyrsky Mitchin uhreille toimitettiin humanitaarista apua ennätysajassa ja että tarkoitukseen varatut määrärahat (noin 40 miljoonaa euroa) on maksettu kokonaisuudessaan. Toteutettavista kehitysyhteistyöhankkeista on sen sijaan sovittava kansallisten viranomaisten kanssa ja niitä edeltää pitkä valmisteluvaihe (tarpeiden arviointi, hankkeiden ennakkoarviointi, ehdotusten suunnittelu jne.). Tämä merkitsee väistämättä pitkäaikaista lähestymistapaa. Komissio on kuitenkin tiedostanut, että avun toimittamisen nopeutta ja laatua on parannettava kiireellisesti ja merkittävästi, ja se toimii asiassa yhteisön ulkoisen avun uudistuksen yhteydessä. (1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 197.