ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0809/02

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(25. maaliskuuta 2002)

Aihe: Raakamaidon määritelmä

Voiko komissio esittää raakamaidon käsitteelle yksiselitteisen määritelmän sekä ilmoittaa asiaa koskevat toimensa?

David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0809/02, E-0810/02 ja E-0812/02

(14. toukokuuta 2002)

Raakamaidon määritelmä ja siihen liittyvä maidon mikrosuodatustekniikka ovat parhaillaan parlamentin ja neuvoston käsittelyssä elintarvikehygieniaa koskevien komission ehdotusten(1) johdosta. Komission alkuperäisiin ehdotuksiin on molemmissa toimielimissä ehdotettu tarkistuksia, joiden tarkoituksena on raakamaidon ja sen mikrosuodatuksen määrittelyn selventäminen. Selvennyksillä pyritään palauttamaan ehdotuksiin raakamaidon määritelmä, joka esiintyy yhteisön nykyisessä lainsäädännössä, erityisesti raakamaidon, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista terveyssäännöistä 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/46/ETY(2). Määritelmä voisi kuulua seuraavasti: Raakamaidolla tarkoitetaan maitoa, joka on tuotettu lypsämällä karjaeläinten maitorauhasista ja jota ei ole kuumennettu yli 40 °C:n lämpötilaan tai käsitelty millään muullakaan tavalla. Tässä määritelmässä ei viitata mikrosuodatukseen.

Komissio on tarkistamassa kantaansa tässä asiassa ja myöntää asialliseksi perustelun, jonka mukaan raakamaitoa koskevia säännöksiä on sovellettava maitoon, jota ei ole vielä kerätty tilalta eikä mitenkään keinotekoisesti muunnettu.

(1) EYVL C 365 E, 19.12.2000.

(2) EYVL L 268, 14.9.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2072/02 esittäjä(t): Doris Pack (PPE-DE) komissiolle. Tuet saksalaisille lentoliikenneyrityksille.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2072/02 esittäjä(t): Doris Pack (PPE-DE) komissiolle (12. heinäkuuta 2002) Aihe: Tuet saksalaisille lentoliikenneyrityksille Onko komission aikomuksena hyväksyä 71 miljoonan euron suuruiset hyvitykset tai vahingonkorvaukset saksalaisille lentoliikenneyrityksille (70 miljoonaa euroa Lufthansalle, miljoona euroa Deutsche BA:lle) myös sitä taustaa vasten, että molempia yrityksiä suositaan keskisuuriin yrityksiin verrattuna? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2002) Komissio on jo hyväksynyt 2. heinäkuuta 2002 tukijärjestelmän korvausten maksamiseksi saksalaisille lentoyhtiöille tappiosta, joka aiheutui ilmatilan osittaisesta sulkemisesta 11.14. syyskuuta 2001. Komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan järjestelmässä maksettavien korvausten enimmäismäärä on 71 miljoonaa euroa. Tämä komission päätös on johdomukainen seuraus komission 10. lokakuuta 2001 antamasta tiedonannosta Yhdysvalloissa suoritettujen terrori-iskujen seuraukset ilmailualalla(1). Tiedonannossa komissio hyväksyy, että ilmailualalla voidaan poikkeuksellisesti myöntää tietyntyyppisiä tukia, joihin kuuluvat ilmatilan sulkemisen aiheuttamia kustannuksia kompensoivat tuet luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi (EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohta). Komissio katsoi kuitenkin, että tällaisten kiireellisten tukijärjestelmien hyväksymiselle oli asetettava tiettyjä puolueettomia ehtoja. Saksan tukijärjestelmä täyttää kaikki nämä ehdot eli - sen tarkoituksena on korvata ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuivat kyseisten neljän päivän aikana johtuen kansallisten viranomaisten määräämistä liikennekatkoksista, - se lasketaan puolueettomin perustein suhteessa tuoton menetykseen kyseisenä ajanjaksona ja summa korjataan ottamalla huomioon vältetyt kustannukset ja lisäkustannukset - se koskee syrjimättömästi Saksan kaikkia lentoyhtiöitä. (1) KOM(2001) 574 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2152/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Mali.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0114 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2152/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Mali Voisiko komissio kertoa, mitä Malia koskevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin vuoden 2000 talousarviosta? Mikä oli kyseiselle maalle myönnetyn tuen kokonaismäärä vuoden 2000 aikana kaikki kohteet huomioon ottaen? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0810/02

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(25. maaliskuuta 2002)

Aihe: Mikrosuodatuksen kieltäminen

Raakamaidon mikrosuodatus tuotantotiloilla on ehdottomasti kiellettävä.

Voiko Euroopan komissio ilmoittaa, missä määrin kielto aiotaan toteuttaa ja mitä komissio aikoo tehdä asiassa?

David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0809/02, E-0810/02 ja E-0812/02

(14. toukokuuta 2002)

Raakamaidon määritelmä ja siihen liittyvä maidon mikrosuodatustekniikka ovat parhaillaan parlamentin ja neuvoston käsittelyssä elintarvikehygieniaa koskevien komission ehdotusten(1) johdosta. Komission alkuperäisiin ehdotuksiin on molemmissa toimielimissä ehdotettu tarkistuksia, joiden tarkoituksena on raakamaidon ja sen mikrosuodatuksen määrittelyn selventäminen. Selvennyksillä pyritään palauttamaan ehdotuksiin raakamaidon määritelmä, joka esiintyy yhteisön nykyisessä lainsäädännössä, erityisesti raakamaidon, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista terveyssäännöistä 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/46/ETY(2). Määritelmä voisi kuulua seuraavasti: Raakamaidolla tarkoitetaan maitoa, joka on tuotettu lypsämällä karjaeläinten maitorauhasista ja jota ei ole kuumennettu yli 40 °C:n lämpötilaan tai käsitelty millään muullakaan tavalla. Tässä määritelmässä ei viitata mikrosuodatukseen.

Komissio on tarkistamassa kantaansa tässä asiassa ja myöntää asialliseksi perustelun, jonka mukaan raakamaitoa koskevia säännöksiä on sovellettava maitoon, jota ei ole vielä kerätty tilalta eikä mitenkään keinotekoisesti muunnettu.

(1) EYVL C 365 E, 19.12.2000.

(2) EYVL L 268, 14.9.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1665/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Zimbabween kohdistetut täsmäpakotteet.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1665/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (4. kesäkuuta 2002) Aihe: Zimbabween kohdistetut täsmäpakotteet Presidentti Mugabe oli hiljan New Yorkissa ja osallistui siellä pidettyyn lapsiköyhyyttä käsitelleeseen YK:n konferenssiin ja Augustine Chihuri, Zimbabwen ylin poliisipäällikkö ja presidentti Mugaben oikea käsi, vieraili Lyonissa pidetyssä Interpolin konferenssissa. Molemmissa tapauksissa vierailijoille oli myönnetty maahantulolupa selkeistä pakotteista huolimatta, koska jäsenvaltiot voivat voimassa olevien kansainvälisten sopimusten mukaan poiketa pakotesäännöistä silloin, kun on kyse kansallisten elinten kokouksista. Kuka myönsi näissä kahdessa tapauksessa luvat matkoihin ja mitä merkitystä on tämän jälkeen yhteisön määräämillä täsmäpakotteilla presidentti Mugabea ja tämän kannattajia vastaan? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2002) Viisumien myöntäminen kuuluu kyseessä oleville kansallisille viranomaisille. Komissio haluaa kuitenkin kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen tosiasiaan, että mainittujen henkilöiden saapuminen jäsenvaltioiden alueelle on neuvoston yhteisen kannan 2002/145/YUTP alainen kysymys.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2129/02 esittäjä(t): Luciana Sbarbati (ELDR) komissiolle. Hunaja, mehiläiset ja systeemiset hyönteismyrkyt.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0132 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2129/02 esittäjä(t): Luciana Sbarbati (ELDR) komissiolle (17. heinäkuuta 2002) Aihe: Hunaja, mehiläiset ja systeemiset hyönteismyrkyt Lauantaina 29. heinäkuuta 2002 ilmestyneen La Repubblica -sanomalehden etusivulla julkaistiin artikkeli otsikolla Dove sono finite le api (Mihin mehiläiset ovat kadonneet?), jonka mukaan ranskalaiset mehiläishoitajat ovat pyytäneet Euroopan komissiota estämään systeemisten hyönteismyrkkyjen leviämisen. Näissä hyönteismyrkyissä aktiiviset molekyylit kiinnittyvät kasvien siemeniin ja moninkertaistuvat kasvin kasvaessa. Ne toimivat siis progressiivisesti: mitä enemmän kasvi kasvaa, sitä suurempi on molekyylien vaikutus. Tässä tapauksessa on kysymys lääketehdas Bayerin kehittämästä Imidaclopride-molekyylistä, joka jo pieninä annoksina tappaa mehiläisiä. Vehnän, maissin, auringonkukan ja muiden kasvien siemeniin kiinnittyvää Imidaclopridea sisältäviä hyönteismyrkkyjä on Italiassa ollut markkinoilla jo kymmenen vuotta. Hyönteismyrkyt aiheuttavat vahinkoa paitsi mehiläisille myös hunajantuotannolle, joka on laskenut jopa kolmannekseen, ja hunajan hinta on puolestaan noussut tuotannon laskusta aiheutuneiden menetysten korvaamiseksi. Eurooppalaiset mehiläishoitajat ovat esittäneet useita valituksia, joihin ei ole kuitenkaan vastattu, vaikka hunajantuotanto vain laskee mehiläisten kadotessa. Voiko komissio kertoa, - onko se tietoinen Bayer-yhtiön tuottamasta molekyylistä ja sen käytöstä maataloudessa La Repubblica -lehden selostamin tuloksin? - onko tehty mitään selvityksiä, jotka vakuuttaisivat kuluttajia siitä, että molekyylin mahdolliset jäämät hunajassa eivät aiheuta vaaraa ihmisen terveydelle? - onko se samaa mieltä siitä, että systeemisten hyönteismyrkkyjen leviäminen olisi estettävä, kun otetaan huomioon, että näissä myrkyissä olevat aktiiviset molekyylit, erityisesti Imidaclopride-molekyyli, kiinnittyvät kasvin siemeniin ja moninkertaistuvat kasvin kasvaessa ja että lähes kaikkia kasveja pölyttävät mehiläiset ovat hyvin tärkeitä maataloudelle ja ihmiselle? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Souchet'n esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1804/02(1). (1) EYVL C 309 E, 12.12.2002, s. 163.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1238/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Lasten oikeudet.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1238/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (30. huhtikuuta 2002) Aihe: Lasten oikeudet Miten komissio on edistynyt lasten oikeuksien integroimista kehitysyhteistyöhön koskevan budjettikohdan toteuttamisessa? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2002) Komissio viimeistelee parhaillaan budjettikohtaan B7-624 Lasten oikeuksien integrointi kehitysyhteistyöhön liittyvää ohjelmasuunnittelua. Varat käytetään lasten oikeuksia koskevaan yleiseen tiedottamiseen ja kouluttamiseen, jotta varmistetaan, että sekä valtiolliset että valtiosta riippumattomat toimijat ottavat lasten oikeudet täysimääräisesti huomioon. Tästä budjettikohdasta rahoitettujen toimien olisi mahdollisuuksien mukaan perustuttava asiaankuuluvien kansainvälisten mekanismien, sopimusten ja välineiden, kuten yleissopimuksen lasten oikeuksista ja hiljattain pidetyn YK:n yleiskokouksen lapsia käsittelevän erityisistunnon tuloksena syntyneen asiakirjan, määräyksiin. Toimet voivat liittyä lasten oikeuksiin joko maailmanlaajuisesti tai alueellisella tasolla. Komissio aikoo julkaista lasten oikeuksiin liittyvän esivalintatarjouskilpailun ja käytyään läpi parhaat ehdotukset se kutsuu rajoitetun määrän järjestöjä jättämään täydellisen hanke-ehdotuksen. Näistä ehdotuksista valitaan sitten parhaat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1913/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Euro — Vatikaanivaltion lainsäädännön ja yhteisön lainsäädännön yhteensopivuus.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1913/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (2. heinäkuuta 2002) Aihe: Euro Vatikaanivaltion lainsäädännön ja yhteisön lainsäädännön yhteensopivuus Euroopan yhteisön puolesta toimivan Italian tasavallan ja Vatikaanivaltion, jota edustaa Pyhä istuin, välisessä, valuuttasuhteita koskevassa sopimuksessa(1) myönnetään Vatikaanivaltiolle oikeus laskea liikkeeseen euroja, ja kyseisen sopimuksen mukaan a) Pyhä istuin edustaa lateraanisopimuksen 3 artiklan mukaisesti Vatikaanivaltiota; b) johdanto-osan 1 kappaleessa viitataan Italian tasavallan ja Vatikaanivaltion välisissä olemassa olevissa sopimuksissa, erityisesti Pyhän istuimen ja Italian välillä 11 päivänä helmikuuta 1929 tehdyssä sopimuksessa ja sen muutoksissa vahvistettuihin periaatteisiin; c) 10 artiklassa todetaan, että Vatikaanivaltiossa sijaitseville rahoituslaitoksille voidaan antaa pääsy euroalueen maksujärjestelmiin Banca d'Italian määräämin ja Euroopan keskuspankin hyväksymin edellytyksin. Lateraanisopimuksen 11 artiklassa taataan katolisen kirkon keskeisille elimille ja niin ollen myös Vatikaanivaltion keskuspankille (IOR, Istituto Opere di Religione), ettei Italian valtio puutu niiden toimintaan. Voiko komissio näin ollen ilmoittaa, - mitä rahoituslaitoksia Vatikaanivaltiossa toimii, ja mille niistä on annettu pääsy euroalueen maksujärjestelmiin ja millä ehdoilla; - katsooko se, että lateraanisopimuksen 11 artikla on yhdenmukainen yhteisön lainsäädännön kanssa; - onko Italian tasavallalla juridiset edellytykset valvoa IOR:n toimintaa? (1) EYVL C 299, 25.10.2001, s. 1. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2002) Yhdelläkään Vatikaanivaltiossa sijaitsevalla pankilla ei ole suoraa yhteyttä Target-maksujärjestelmään. Yksi pankki (l'Instituto di opere di religione) on Target-maksujärjestelmän epäsuora jäsen(1), ja sillä on yhteys järjestelmään kahden järjestelmään kuuluvan pankin (yhden suuren saksalaisen ja yhden suuren italialaisen pankin) kautta. Pankkivalvonta ulottuu ainoastaan sellaisiin pankkeihin, joilla on suora yhteys järjestelmään, joten kysymyksellä lateraanisopimuksen 11 artiklan yhdenmukaisuudesta yhteisön lainsäädännön kanssa ei ole merkitystä. (1) Epäsuoralla jäsenellä tarkoitetaan laitosta, jolla ei ole omaa tiliä reaaliaikaisessa bruttomaksujärjestelmässä (RTGS), mutta jonka kansallinen RTGS-järjestelmä kuitenkin tunnistaa, johon sovelletaan kansallisen RTGS-järjestelmän sääntöjä ja johon saadaan suora yhteys Target-järjestelmässä. Kaikki epäsuoran jäsenen tapahtumat hoidetaan sellaisen jäsenen kautta, joka on valmis edustamaan kyseistä epäsuoraa jäsentä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2643/02 esittäjä(t): Benedetto Della Vedova (NI) komissiolle. Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön ja sen jäsenorganisaatioiden edustavuus.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2643/02 esittäjä(t): Benedetto Della Vedova (NI) komissiolle (13. syyskuuta 2002) Aihe: Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön ja sen jäsenorganisaatioiden edustavuus Perustamissopimuksen 138 artiklan nojalla Euroopan unionin toimielimet ja erityisesti komissio tunnustavat työmarkkinaosapuolille merkittävän aseman talous- ja yhteiskuntapoliittisten tavoitteiden sekä niiden saavuttamiseksi tarvittavan politiikan määrittelyssä. Tästä asemasta johtuen EU:n toimielinten ja myös kansalaisten pitää saada tietää tarkasti työmarkkinaosapuoliksi tunnustettujen järjestöjen edustavuus. Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY) on tunnustettu ainoaksi osapuoleksi, joka edustaa yksityisen sektorin työntekijöitä. EAY:n internetsivuilla kylläkin luetellaan sen jäsenjärjestöt, mutta ei ilmoiteta niihin kuuluvien työntekijöiden määriä. Kun EAY:n toimihenkilöiltä kysyttiin puhelimitse tätä tietoa, he vastasivat, että heillä ei ole sitä. Voiko komissio toimittaa tarkat tiedot siitä kuinka edustavia ovat järjestöt, joiden kanssa se tekee yhteistyötä ja erityisesti EAY? Tietääkö komissio ja voiko se ilmoittaa myös kysymyksen esittäjälle kuinka monta työntekijää kuuluu kuhunkin EAY:n jäsenorganisaatioon? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 2002) EY:n perustamissopimuksessa tunnustetaan työmarkkinaosapuolten asema yhteiskuntapolitiikan suunnittelussa ja toteuttamisessa. Edistääkseen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua komissio on asettanut edustavuuskriteerit(1) eri tahojen kuulemiseksi EY:n perustamissopimuksen 138 artiklan mukaisesti. Komissio on teettänyt työmarkkinaosapuolten edustavuudesta tutkimuksen, jonka yksityiskohtaiset tulokset ovat saatavilla seuraavasta www-osoitteesta: www.trav.ucl.ac.be/partenaires. Noin viidestäkymmenestä useita aloja edustavasta ja alakohtaisesta eurooppalaisesta järjestöstä on laadittu luettelo(2). Nämä järjestöt koostuvat kansallisella tasolla kunkin jäsenvaltion omien menettelyjen ja käytäntöjen mukaisesti työmarkkinaosapuoliksi tunnustetuista jäsenistä. Järjestöjen laillisuutta ja edustavuutta ei voida kyseenalaistaa. Niiden on myös oltava kattavia Euroopan laajuisesti, ja niiden rakenteen on mahdollistettava toiminta tällä tasolla. (1) KOM(93) 600 lopullinen ja KOM(98) 322 lopullinen. (2) KOM(2002) 341 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1085/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön tukikehyksen piiriin kuuluvien ohjelmien rahoitus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0039 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1085/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Yhteisön tukikehyksen piiriin kuuluvien ohjelmien rahoitus Kreikassa Kreikkalaisessa lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan Kreikan hallitus on pyytänyt komissiota nopeuttamaan rahoituksen myöntämistä (mahdollisesti jopa enemmän kuin alunperin tästä asiasta on määrätty rakennerahastoja koskevassa asetuksessa (EY) 1260/1999(1) yhteisön tukikehyksen piiriin kuuluville toimintaohjelmille, joiden se katsoo voivan edetä nopeammin vastaisuudessa, vastineena sille, ettei rahoiteta muita ohjelmia, jotka eivät ole riittävän kypsässä vaiheessa. 1. Pitävätkö nämä tiedot paikkansa? 2. Mitä komissio aikoo tehdä vastatessaan Kreikan hallituksen pyyntöön? (1) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. Michel Barnier'n komission puolesta antamatäydentävä vastaus (3. heinäkuuta 2002) Kreikan viranomaiset pyysivät aikaisemmin tänä vuonna tekemään muutoksia neljään Kreikalle ohjelmakaudelle 20002006 vahvistetun yhteisön tukikehyksen piiriin kuuluvan toimintaohjelman rahoitussuunnitelmaan tavoitteenaan helpottaa vuoden 2004 olympiakisoihin liittyvien liikenneinfrastruktuurien rahoitusta. Komissio ymmärtää olympiakisojen merkityksen Kreikalle ja koko Euroopan unionille. Tällä hetkellä komissio työskentelee tiiviisti Kreikan viranomaisten kanssa selvittääkseen, voidaanko olympiakisoihin liittyviin infrastruktuuriohjelmiin siirtää varoja muista ohjelmista, ja miten tämä voidaan käytännössä toteuttaa rakennerahastojen ja koheesiorahaston säännökset huomioon ottaen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2144/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Lesotho.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2144/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Lesotho Voisiko komissio kertoa, mitä Lesothoa koskevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin vuoden 2000 talousarviosta? Mikä oli kyseiselle maalle myönnetyn tuen kokonaismäärä vuoden 2000 aikana kaikki kohteet huomioon ottaen? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2341/02 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan ympäristöalan hankkeille ja Natura 2000 -verkostolle myönnetty yhteisön tuki.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0154 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2341/02 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (29. heinäkuuta 2002) Aihe: Kreikan ympäristöalan hankkeille ja Natura 2000 -verkostolle myönnetty yhteisön tuki Komission jäsenen Michel Barnier'n vastauksessa kysymykseeni (E-0796/02(1)) Natura 2000 -verkoston täytäntöönpanosuunnitelmille ja -hankkeille myönnetystä yhteisön rahoituksesta ja ympäristönsuojelun tukemisesta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston kautta Kreikassa esitetään yksityiskohtaisia tietoja, joiden perusteella kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Täydellisen kokonaiskuvan saamiseksi ja riittävän avoimuuden takaamiseksi kysyn komissiolta, mitkä Euroopan aluekehitysrahastosta yhteisrahoitetuista hankkeista ja LifeNatura 2000 -ohjelmasta vastaavat luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt (asiasta vastaava ministeriö, kansalaisjärjestö, hallintoviranomainen jne.) ovat saaneet ja hyödyntävät kyseisiä yhteisön määrärahoja Kreikassa (pyydän yksityiskohtaista taulukkoa erikseen kustakin hankkeesta)? 2. Mihin hankkeisiin tai toimiin käytettiin Euroopan aluekehitysrahaston yhteisrahoittamalle hankkeelle Zakinthosin Laganasin meripuisto elinympäristön hallinta (ympäristöalan toimintaohjelma) sekä Caretta caretta -kilpikonnien suojeluun myönnetyt 778 217 320 drakmaa (2 283 836,6 euroa), ja mitkä luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt (asiasta vastaava ministeriö, kansalaisjärjestö jne.) ovat saaneet kyseisiä yhteisön määrärahoja? 3. Miten ympäristönsuojeluun myönnettyjen yhteisön määrärahojen huonoon hallinnointiin aiotaan puuttua, ja miten voidaan taata yhteisön varojen entistä tehokkaampi hyödyntäminen? (1) EYVL C 301 E, 5.12.2002, s. 54. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 2002) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaisesti toimivaltaiset kansalliset ja alueviranomaiset vastaavat yhteisön osarahoitusta saavien hankkeiden valinnasta ja täytäntöönpanon seurannasta. Tämän vuoksi komissiolla ei ole arvoisan parlamentin jäsenen toivomia täydellisiä tietoja, jotka saadaan vasta mahdollisten tarkastusten yhteydessä. Kysyjää pyydetäänkin kääntymään asiassa ympäristöohjelman hallintoviranomaisen puoleen ( 2, 11523 Ateena, puh: 010-697 17 00). Life-ohjelman osana yhteisrahoitettavien ohjelmien osalta komissio toimittaa kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle vastauksensa liitteenä yksityiskohtaisen taulukon. Yleisesti ottaen komissio muistuttaa, että mihin tahansa yhteisön rahoitukseen liittyviin sääntöjenvastaisuuksiin sovelletaan aina voimassa olevassa lainsäädännössä vahvistettuja seuraamuksia. Kyseisessä lainsäädännössä säädetään myös suunnittelu-, seuranta- ja valvontarakenteiden lujittamisesta rakennerahastovarojen käytön tehostamiseksi. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.