ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3499/98 esittäjä(t): Arlene McCarthy (PSE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Komissio ja yksityiskonsulttien käyttö Komissio aikoo hajauttaa rakennerahastojen uudistamisen yhteydessä entisestään rakennerahaston ohjelmien toimintaa, mikä tarkoittaa, että jatkuvan hallinnoinnin asemesta korostetaan enemmän komission "valvontatehtävää". Kuinka monen konsultin apuun komissio on turvautunut kyseisten ohjelmien hallinnoinnissa ohjelmakaudella 1994-1999? Kuinka suuret kokonaiskustannukset tästä on aiheutunut ja miten suurta prosenttiosuutta se merkitsee ohjelmille myönnetyistä määrärahoista - koko EU:ssa - kussakin tavoitteessa (1, 2, 3, 4, 5b ja 6) - sekä kussakin yhteisön aloitteessa? Voiko komissio antaa yksityiskohtaiset tiedot? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 1999) Rakennerahastojen antama tekninen apu sisältyy suurelta osin toimenpideohjelmiin. Rajoitettu osa määrärahoista voidaan ohjata myös suoraan komission myönnettäväksi. Ensimmäisessä tapauksessa teknisestä avusta huolehtivat ohjelmista vastaavat viranomaiset eikä komissio. Toisessa tapauksessa apuun sovelletaan rahastoja koskevissa asetuksissa vahvistettuja säännöksiä ja kattoja. Sitä ei eritellä tavoitteiden vaan rahastojen mukaan, ja se liittyy pääosin tutkimuksiin, arviointeihin, tiedotustoimiin sekä tukitoimien valmisteluun ja seurantaan. Apu saa eri muotoja: avustukset, konsulttien kanssa tehtävät sopimukset, erityissopimukset ja puitesopimukset. Toteutuneet menot julkaistaan rakennerahastojen vuosikertomuksissa. Ohjelmakauteen 1994-1997 liittyvät tiedot löytyvät rahastojen 9. vuosikertomuksen (vuosi 1997) sivuilta 49-52(1) (suomenkielinen toisinto). Komissio esitti myös Euroopan parlamentille uusia yleisluonteisia tietoja tästä asiasta parlamentin tarkastellessa tekniseen apuun ja hallintoon liittyvien menojen kirjautumista toimintamäärärahoihin. (1) KOM(98) 562 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3280/98

esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle

(30. lokakuuta 1998)

Aihe: Viemärilietteen käsittely

Koska EU tulee lähiaikoina kieltämään viemärilietteen laskemisen mereen, mitä vaihtoehtoja lietteen käsittelemiseen on olemassa?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus

(17. joulukuuta 1998)

Perinteisiä lietteenkäsittelymenetelmiä on neljä: uudelleenkäyttö maataloudessa, poltto, kaatopaikalle sijoittaminen ja mereen johtaminen. Lietteen johtaminen mereen on yhteisön lainsäädännön mukaan lopetettava ympäristösyistä vuoden 1998 loppuun mennessä. Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin 91/271/ETY(1) 14 artiklan 3 kohdan mukaan "jäsenvaltioiden on huolehdittava, että lietteen päästäminen pintavesiin laivoista, putkissa johtamalla tai muilla keinoin lopetetaan 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä".

Jos puhdistamolietteen raskasmetallipitoisuudet pysyvät ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdistamolietettä maanviljelyssä annetussa direktiivissä 86/278/ETY(2) säädetyissä rajoissa, ja jos lietettä käsitellään taudinaiheuttajien määrän ja hajuhaittojen vähentämiseksi, lietettä voidaan käyttää maanviljelyksessä lannoitteena tai maanparannusaineena. Puhdistamolietehän on orgaanisen aineksen sekä typen ja kaliumin kaltaisten ravinteiden sekoitus. Direktiivin 91/271/ETY 14 artiklan 1 kohdassa säädetään: "Jäteveden käsittelyssä muodostuva liete on käytettävä uudelleen aina, kun se on tarkoituksenmukaista. Uudelleenkäyttö on toteutettava siten, että siitä aiheutuu mahdollisimman vähän ympäristöhaittoja." Direktiivin 86/278/ETY tavoitteena on edistää puhdistamolietteen asianmukaista käyttöä.

Puhdistamolietteen poltto - mahdollisuuksien mukaan siten, että energia otetaan talteen - voi olla järkevä käsittelymenetelmä, jos liete on niin saastunutta, että sitä ei saa käyttää maanviljelyssä. Poltto on yleensä varsin kallista, joten siihen on syytä turvautua vain, jos maatalouskäyttö ei ole mahdollista.

Vaikka yhteisön lainsäädännössä ei kielletä puhdistamolietteen sijoittamista kaatopaikalle, sitä on pidettävä ympäristölle haitallisimpana lietteenkäsittelymenetelmänä. Puhdistamoliete koostuu pääosin orgaanisesta aineksesta, joka mätänee kaatopaikalla muodostaen kasvihuonekaasu metaania.

(1) EYVL L 135, 30.5.1991.

(2) EYVL L 181, 4.7.1986.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3545/98 esittäjä(t): Friedrich Wolf (V) komissiolle (18. marraskuuta 1998) Aihe: Verotuksen lähentäminen Minkälaisia seurauksia komissio arvelee Saksan liittopäivävaalien tuloksen vuoksi neuvoston valtasuhteissa tapahtuneilla muutoksilla olevan verotuksen lähentämisen ja yhteensovittamisen alalla? Muiden vaikutusvaltaisten jäsenvaltioiden tavoin myös Saksassa vihreät ja sosialidemokraatit kuuluvat nyt hallitukseen. Parantaako tämä seikka mahdollisuuksia pysäyttää jäsenvaltioiden pyrkimykset tehdä yhä suurempia veronalennuksia? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 1999) Vahingollisen verokilpailun estäminen sai 1. joulukuuta 1997 pidetyn Ecofin-neuvoston yksimielisen tuen. Samainen tavoite on kirjattu myös 1. joulukuuta 1998 pidetyssä Ecofin-neuvostossa. Niinpä on pyritty vähentämään yhtenäismarkkinoilla vielä esiintyviä vääristymiä, välttämään merkittävät verotulojen menetykset ja ohjaamaan verorakenteita työllisyyttä suosivampaan suuntaan, ja tähän tarvittava yhteiseurooppalainen toiminta on kulminoitunut yritysverotukseen liittyvien ohjeiden antamiseen. Näillä säännöillä pyritään poistamaan käytöstä vahingolliset verotuskäytännöt. Poliittinen sitoutuminen edellyttää yksimielisyyttä. Arvoisa parlamentin jäsen on varmaankin komission kanssa samaa mieltä siitä, että kehitys on myönteistä ja että sitä tulee jatkaa ja tukea.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3485/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Euroopan keskuspankin henkilöstön työhönotto Haluaisin saada tietää: Kuinka monta kreikkalaista syntyperää olevaa virkamiestä työskentelee Euroopan keskuspankin palveluksessa, missä nimenomaisissa viroissa, sekä mikä on tämän uuden toimielimen virkamiesten kokonaismäärä (kansallisuuksittain), sillä onhan itsestäänselvää, että sen henkilökunnan valitsemisen tulee tapahtua avoimesti, puolueettomasti ja osoittaen täyttä kunnioitusta kaikista EU:n jäsenvaltioista tulevien virkamiesten oikeudenmukaisen ja suhteellisen edustuksen periaatteelle? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 1999) Tämän kysymyksen käsittely ei kuulu komission toimivaltaan, joten arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään osoittamaan kysymyksensä Euroopan keskuspankille.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3703/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) neuvostolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Sairaskassat ja naisten syrjintä 1. Onko neuvosto tietoinen siitä, että naiset maksavat suurempia vakuutusmaksuja sairaskassoihin? 2. Loukataanko sillä neuvoston mielestä tasa-arvon perusperiaatetta? 3. Mitä toimenpiteitä neuvosto suunnittelee tämän syrjivän käytännön lopettamiseksi? Vastaus (9. maaliskuuta 1999) Neuvostolla ei ole omalta osaltaan tietoja arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään kuvaaman kaltaisesta naisten syrjinnästä. Joka tapauksessa komission on huolehdittava siitä, että EY:n perustamissopimuksen määräyksiä sekä toimielinten sen nojalla antamia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3579/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Metsäpaloja koskeva päätöslauselma Euroopan parlamentti hyväksyi äskettäin Euroopan unionissa kesällä 1998 tapahtuneita metsäpaloja koskevan päätöslauselman B4-0815/98. Päätöslauselman kohdassa 2 vaaditaan komissiota "vapauttamaan tarvittavia varoja kyseisillä alueilla aiheutuneiden taloudellisten vahinkojen ja ympäristövahinkojen lieventämiseksi mahdollisimman suuressa määrin". Onko tätä Euroopan parlamentissa sovittua kehotusta noudatettu? Eli onko talousarvion varoja vapautettu metsäpalojen Teneriffalla (Kanaria), Kataloniassa, Galiciassa ja Castilla y Leonissa aiheuttamien vahinkojen lievittämiseksi? Kuinka paljon tukea on annettu kullekin alueelle? Mikä menettelyä normaalisti käytetään näiden tukien myöntämisessä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 1999) Kysyjää pyydetään tutustumaan komission vastaukseen Concepció Ferrerin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3373/98(1), joka koskee Espanjalle ja Katalonialle metsäpalojen torjuntaan myönnettyä tukea. Komissiolla ei ole metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2158/92(2) mukaisesti rahoitettujen metsäpalon torjuntatoimenpiteiden sekä Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) ja koheesiorahastosta rahoitettavissa aluekehityssuunnitelmissa toteutettavien metsitystoimien ja eroosion torjuntatoimien lisäksi lisävaroja, joilla se voisi auttaa onnettomuusalueita. Yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan (YOA) kuuluvia toimenpiteitä voidaan kuitenkin suunnata uudelleen ja näin jakaa määrärahoja hätätoimiin metsäpalojen vuoksi. YOA:n seurantakomitean jäsenet eivät ole vielä saaneet yhtään tällaista hakemusta kyseiseltä alueelta. Mahdollinen myönteinen päätös on annettava tiedoksi komissiolle, jotta menettely toimenpiteiden suuntaamiseksi uudelleen voidaan aloittaa. (1) Katso sivu 60. (2) EYVL L 217, 31.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3279/98

esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) ja John Iversen (PSE) komissiolle

(30. lokakuuta 1998)

Aihe: Tukijärjestelmät

Tanskalaisen jyvä- ja rehuliikkeen omistaja on joutunut järjestelmässä pulaan, koska hän ei ole asettanut täyttä vakuutta muuhun kuin elintarvikekäyttöön tarkoitettua rapsia koskevista sopimuksista. Vaadittu vakuus muodostaa 120 % EU:n hehtaarituesta kyseisille sopimuksille. EU:n osasto määräsi hänelle 200 000 Tanskan kruunun sakot, koska hän ei ollut asettanut täyttä vakuutta ajoissa. Nämä sakot vaikuttavat epäoikeudenmukaisilta, koska kyseessä on vähäinen laiminlyönti, joka ei maksa EU:lle, Tanskan valtiolle tai kolmansille osapuolille rahaa. Liike ei myöskään voi saada laiminlyönnistä etua.

Aikaisemmin EU:n osasto otti tavallisesti puhelimitse yhteyttä, jos vakuutta piti täydentää tiettyyn määräaikaan mennessä. Vuonna 1996 tätä menettelyä muutettiin ilman varoitusta, ja puhelimitse tapahtuvista yhteydenotoista luovuttiin. Määräysten hallinnointia on tiukennettu siten, että nykyisin on mahdotonta saada poikkeusta EU:n vaatimuksesta, jonka mukaan 15 % vakuudesta on maksettava sakkona, jos määräaika (15. huhtikuuta) ylitetään vakuuden asettamisen yhteydessä.

Eikö komissio katso, että EU:n määräyksiä ja hallintoa tulkitaan kohtuuttomasti, kun näin pieni laiminlyönti voi maksaa yritykselle 200 000 kruunua?

Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus

(18. joulukuuta 1998)

Kesannoidun maan käyttöä koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä sellaisten raaka-aineiden tuottamisen osalta, jotka käytetään yhteisössä ensisijaisesti muuhun tarkoitukseen kuin ihmisten tai eläinten ravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen 29 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) 1586/97(1) ("teollinen kesantomaa") säädetään vakuuksia ja niiden vapauttamista koskevista säännöksistä.

Tiukoilla toimenpiteillä, joiden tarkoituksena on varmistaa asetettujen edellytysten noudattaminen, pyritään välttämään kaikki kyseisten raaka-aineiden väärinkäytöt näiden tuotteiden tavanomaisessa myyntijärjestelmässä. Jäsenvaltiot hallinnoivat ja valvovat näiden toimenpiteiden sekä vakuuksien vapauttamisehtojen soveltamista.

Parlamentin jäsenen esille tuomassa tapauksessa oli ilmeisesti kyse vakuuden hankkimisesta maataloustuotteiden vakuuksista annetun monialaisen asetuksen mukaisesti. Tapaus osoitti myös, että ensisijaista vaatimusta noudatettiin. Edellä mainitun perusteella komissio voi ainoastaan todeta, että säännökset, jotka otettiin käyttöön jäsenvaltioiden edustajien kanssa asianomaisissa toimielimissä tehtyjen perinpohjaisten tutkimusten jälkeen, ovat lainvoimaisia.

(1) EYVL L 215, 7.8.1997.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3678/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: EU:n viisumipolitiikka 2 Kyselytunnilla esittämääni suulliseen kysymykseen H-0695/98(1) annetussa vastauksessa vakuutettiin, että säännöstön hyväksyminen on eräs jäsenyysneuvottelujen kulmakivistä. Neuvosto myöntää jäsenyyttä halua-ville maille kaiken mahdollisen logistisen tuen yhteisön säännöstöä sovellettaessa ja pantaessa tehokkaasti täytäntöön. Lisäksi vastauksessa vakuutettiin, että sekä yhteisö että jäsenyyttä hakeneet maat ovat ilmaisseet haluavansa tehdä tarvittavan sopeuttamisen mahdollisimman pian. Tsekin hallitus on toistaiseksi keskeyttänyt lakiuudistuksen, jolla oli tarkoitus panna täytäntöön EU:n viisumipolitiikka, ja Unkarikin arvostelee edelleen EU:n viisumipolitiikkaa. Tsekin hallitus on selittänyt, että pikaisen EU-jäsenyyden ohella maalle ovat tärkeitä myös hyvät suhteet IVY-maihin. Näitä suhteita ei haluta häiritä viisumipakolla. Tietääkö neuvosto tästä asioiden kehittymisestä ja pitäytyykö se edellä mainitun huomioon ottaen viime kerralla antamissaan vakuutteluissa? Vastaus (8. helmikuuta 1999) Neuvosto vahvistaa, että jäsenyyttä hakeneiden maiden yhteisön säännöstön hyväksyminen on yksi jäsenyysneuvottelujen keskeisistä kohdista. Tämä koskee tietenkin säännöstön kaikkia osa-alueita, viisumiasiat mukaan lukien. Euroopan unionin neuvosto tekee kaiken voitavansa auttaakseen jäsenyyttä hakeneita valtioita lähentymään EU:n säännöstöön. Näin ollen: - Neuvosto on vuoden 1998 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana saattanut tiiviissä yhteistyössä komission kanssa päätökseen työn, joka liittyy säännöstön määrittelyyn ja sen antamiseen virallisesti tiedoksi jäsenyyttä hakeneille valtioille. Turvapaikka- ja maahanmuuttoalaa koskeva säännöstö on annettu tiedoksi vuonna 1997 Alankomaiden puheenjohtajakaudella. - Toukokuussa 1998 neuvosto hyväksyi yhteisen toiminnan Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioiden alan säännöstön hyväksymistä, soveltamista ja tosiasiallista täytäntöönpanoa unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa koskevan yhteisen arviointijärjestelmän perustamisesta. Yhteisessä toiminnassa määrätään jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan työryhmän perustamisesta, jonka tehtävänä on valmistella ja saattaa jatkuvasti ajan tasalle jäsenyyttä hakeneissa maissa vallitsevaa tilannetta koskevia yhteisiä arvioita unionin säännöstön hyväksymisen, soveltamisen ja tosiasiallisen täytäntöönpanon osalta oikeus- ja sisäasioiden alalla. Arviointityöryhmä on jo aloittanut työnsä. - Lisäksi jäsenyyttä hakeneiden maiden edustajien kanssa järjestetään säännöllisesti (kerran jokaisella puheenjohtajakaudella) kokouksia viisumiasioista. Viimeisin tällainen kokous pidettiin 26.-27. marraskuuta 1998 Brysselissä. Tammikuussa 1999 on määrä järjestää myös asiakirjojen turvallisuutta käsittelevä seminaari. (1) EP:n keskustelut, heinäkuu 1998.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3748/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Äänioikeus kansanäänestyksissä Onko komissio sitä mieltä, että muussa EU:n jäsenvaltiossa kuin omassaan asuvien ja oleskelevien EU:n kansalaisten äänioikeus olisi laajennettava Euroopan unionin asioita koskeviin kansanäänestyksiin? Voiko komissio ilmoittaa, mitä lainsäädännössä tällä hetkellä säädetään tästä asiasta niissä jäsenvaltioissa, joissa kansanäänestys on mahdollinen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1999) EY:n perustamissopimuksen 8 b artiklan mukaan jokaisella kansalaisella on äänioikeus ja vaalikelpoisuus kunnallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa jäsenvaltiossa, jossa hän asuu mutta jonka kansalainen hän ei ole, samoin edellytyksin kuin tuon jäsenvaltion omilla kansalaisilla. Koska 8 artiklan mukaan unionin kansalaisilla on sopimuksessa määrätyt oikeudet ja velvollisuudet, unionin kansalaisuuden myötä saavutettavaa äänioikeutta tulkittaisiin liian laveasti, jos siihen sisällytettäisiin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat äänestykset. Yhteisön lainsäädännössä ei sen sijaan vastusteta jäsenvaltioiden päätöksiä, joilla ne myöntävät alueellaan asuville unionin kansalaisille (tai yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisille) äänioikeuden muun tyyppisissä kuin 8 b artiklassa mainituissa vaaleissa. Jäsenvaltioiden tilannetta tässä asiassa koskevaan kysymykseen komissio ei valitettavasti pysty vastaamaan, koska sillä ei ole käytössään riittäviä tietoja.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3475/98 esittäjä(t): Giacomo Leopardi (PPE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Lääkkeiden jakelua ja apteekkipalveluja koskevat selvitykset, ehdotukset, aloitteet ja säännökset Voiko komissio ilmoittaa, onko sillä mahdollisesti tällä hetkellä käsiteltävänä selvityksiä, ehdotuksia, aloitteita tai säännöksiä, jotka koskevat lääkkeiden jakelua ja apteekkipalveluja? Mikäli näin on, voiko komissio kertoa mahdollisimman yksityiskohtaisesti, millaisia nämä selvitykset, ehdotukset, aloitteet ja säännökset ovat? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 1999) Komissio katsoo, että nykyinen lääkkeiden jakelua ja apteekkipalveluja koskeva lainsäädäntö on kokonaisuudessaan tyydyttävä. Lääkkeiden yhtenäismarkkinoista antamassaan tiedonannossa(1) komissio panee kuitenkin merkille, että monissa jäsenvaltioissa apteekkipalveluiden osuus lääkkeen lopullisesta hinnasta (verot pois luettuina) on yli 25 prosenttia. Voikin olla vain ajan (ja markkinoille pääsyn) kysymys, milloin uudet, erityisesti sähköisen kaupankäynnin mahdollistamat järjestelyt tuotteiden toimittamiseksi kuluttajalle pakottavat lainsäätäjät pohtimaan, miten lääkemenoissa voitaisiin niiltä osin säästää. Osana tämän ja muiden asiaan liittyvien kysymysten tarkastelua komissio on tilannut tutkimuksen sähköisestä kaupankäynnistä lääkealalla. Asiasta keskusteltiin ensimmäistä kertaa Pariisissa 7. joulukuuta 1998 järjestetyssä pyörän pöydän tapaamisessa, jossa käsiteltiin lääkkeiden yhtenäismarkkinoiden valmiiksi saattamista. (1) KOM(98) 588 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3566/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Turkin omavaltainen toiminta koskien Istanbulin alueella sijaitsevaa Chalkin teologista koulua Vuonna 1971 Turkki (yksin ja omavaltaisesti toimien) päätti sulkea Istanbulin alueella sijaitsevan Chalkin teologisen koulun. Ja vaikka se kaikkina näinä vuosina on lupaillut, että tämä koulu aloittaa uudelleen toimintansa, joitakin päiviä sitten se päätti jopa koulun johtokunnan lakkauttamisesta. Tämä Turkin hallituksen viimeisin toimi edustaa räikeää rikkomusta kansalaisten tasavertaisuutta ja uskonnon vapautta vastaan, vaikka Turkin perustuslaki turvaa (tai sen pitäisi turvata) nämä periaatteet ja vaikka ne ovat kansainvälisen oikeuden perusperiaatteita. Turkin kansalaiset - uskonnoltaan kristityt - eivät voi harjoittaa vapaasti uskontoon liittyviä oikeuksiaan tässä maassa. Tämän vuoksi kristitty väestö Turkissa käy yhä vähälukuisemmaksi ja kirkoilla ja oppilaitoksilla on yhä vähemmän pappeja ja johtokuntia. Tällä tahallisella toiminnalla pyritään siihen, että tällaiset laitokset päätyisivät turkkilaisten viranomaisten alaisuuteen kristittyjen puuttuessa, sillä Turkissa pätevät maan lain rasistiset säännökset, joiden mukaan tällaisten laitosten johtokunnissa eivät voi toimia muut kuin Turkin kansalaiset. Millä tavoin komissio aikoo toimia taivuttaakseen Turkin (EU:n kanssa assosiaatiosopimuksen tehnyt maa) viranomaiset kumoamaan päätöksen Chalkin teologisen koulun johtokunnan lakkauttamisesta ja saattaakseen tämän kristikunnan tärkeän, kansainvälisesti maineikkaan koulun jälleen toimintaan?
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2319/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EAKR:n 10 artikla ja Portugalin sisämaa-alueet Voiko komissio selvittää millä tavoin Portugalin laajat sisämaa-alueet saivat EAKR:n 10 artiklan mukaisia yhteisön tukia jaksolla 1994-1999 ja minkälaiset ovat näiden alueiden tukinäkymät rahoituskaudella 2000-2006? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1998) Portugali osallistuu 31:een Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annetun asetuksen(1) 10 artiklan mukaiseen pilottihankkeeseen kaudella 1994-1999. Näiden hankkeiden kokonaiskustannukset ovat 39,4 miljoonaa ecua, ja EAKR:n tuki on 22,5 miljoonaa ecua. Tarkemmat yksityiskohdat käyvät ilmi taulukosta, joka toimitetaan välittömästi kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle. Lisäksi komissio aikoo RECITE II -aloitetta kaudelle 1994-1999 koskevan tarjouspyynnön valintamenettelyn yhteydessä hyväksyä noin 25 hanketta, joihin osallistuu yhteistyökumppaneita Portugalista. Kyseisten portugalilaisten kumppaneiden vastaava rahoitusosuus arvioidaan noin 9 miljoonaksi ecuksi. Rahoituskauden 2000-2006 osalta komissio ehdottaa, että yksi prosentti rakennerahastojen määrärahoista myönnettäisiin innovatiivisille toimenpiteille ja pilottihankkeille. Ensiksi mainittujen osuus olisi 0,7 prosenttia ja teknisen avun osuus 0,3 prosenttia. Toimenpiteiden aihepiiriä koskevia ehdotuksia ei ole toistaiseksi tehty. Ei ole myöskään tarkoitus sallia, että jäsenvaltio myöntää tukea ennakolta. (1) EYVL L 193, 31.7.1993.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3653/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) neuvostolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Vallankäyttö, yhteisön sisäiset petokset ja poliittinen korruptio Arvostetun italialaisen viikkolehden viime marraskuun 5. päivän numerossa kerrotaan useista korruptiotapauksista Euroopan komission eli sen toimielimen sisällä, joka säännöllisesti vaatii selvityksiä yksittäisten jäsenvaltioiden tehottomuuksista, viivästymisistä ja korruptiotapauksista. Panorama-viikkolehden mukaan monimutkaiseen taloudelliseen ja poliittiseen juttuun on sotkeutunut Edith Cresson, entinen Ranskan pääministeri ja nykyinen tieteestä, tutkimuksesta ja kehityksestä vastaava Euroopan komission jäsen. Brysselissä Edith Cressonia on hoitanut hänen hammaslääkärinsä ilman säännöllistä palkkaa, mutta yhteisön korruptiotapauksista tunnetuksi tulleen Perry-Lux-yrityksen omistajan Claude Perryn tuella korvauksena mahdollisista lääkärikäynneistä, joita rehellisyyden nimissä Cresson ei ole käyttänyt hyväkseen. Sen sijaan Edith Cresson on palkannut kyseisen hammaslääkärin ja tämän pojan tieteellisen tutkijan sopimuksella, joka on tähän asti ollut varattu kaikille maanosan johtaville tieteentekijöille lääketieteen ja luonnontieteiden alalla tärkeiden selvitysten laatimista varten. Aikooko neuvosto vastata nopeasti näihin syytöksiin ja antaa kaikki tarvittavat selitykset tämän kaikkien Euroopan unionin toimielinten uskottavuutta horjuttavan tilanteen selvittämiseksi? Vastaus (8. helmikuuta 1999) Neuvoston toimivaltaan ei kuulu arvioida arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä esitettyjä väitteitä.