ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1729/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE), Ulpu Iivari (PSE) ja Michel Rocard (PSE) komissiolle. Eurooppalaisen musiikin tekijänoikeusmaksujen turvaaminen Yhdysvalloissa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0182 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1729/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE), Ulpu Iivari (PSE) ja Michel Rocard (PSE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Eurooppalaisen musiikin tekijänoikeusmaksujen turvaaminen Yhdysvalloissa Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaan ravintolat, baarit ja muut vastaavat yritykset eivät joudu maksamaan tekijänoikeusmaksuja tiloissaan soitettavasta musiikista. Tämän seurauksena näissä paikoissa soitettava eurooppalainen musiikki menettää osuutensa tekijänoikeusmaksuista. WTO syytti hiljattain Yhdysvaltoja musiikin kansainvälisten tekijänoikeusstandardien rikkomisesta. Yhdysvallat ei ole kuitenkaan tehnyt mitään tilanteen korjaamiseksi, ja eurooppalaiset musiikkituottajat menettävät edelleen suuria määriä tekijänoikeusmaksuja. Mitä toimia komissio toteuttaa turvatakseen mainituissa yrityksissä soitettavan eurooppalaisen musiikin tekijänoikeudet? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 2000) Arvoisat parlamentin jäsenet viittaavat Yhdysvaltain tekijänoikeuksista annetun lain 110 pykälän 5 kohdan, joka tietyin edellytyksin sallii radio- ja televisioasemien lähettämän musiikin soittamisen julkisilla paikoilla kuten baareissa, myymälöissä ja ravintoloissa tekijänoikeusmaksuitta. Sen jälkeen kun Irlannin musiikkiin liittyviä oikeuksia puolustava järjestö (IMRO) oli jättänyt valituksen kaupan esteiden poistamisesta annetun asetuksen nojalla (neuvoston asetus (EY) N:o 3286/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi(1)), yhteisö ja sen jäsenvaltiot aloittivat tammikuussa 1999 oikeudenkäynnin Yhdysvaltoja vastaan WTO:n riitojen ratkaisua koskevan sopimuksen nojalla sillä perusteella, että Yhdysvaltain tekijänoikeuslain 110 pykälä on ristiriidassa teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen määräysten kanssa. WTO:n paneeli antoi raportin tästä asiasta 15. kesäkuuta 2000. Siinä vahvistetaan, että mainitun lain 110 pykälän 5 kohta on laajalti ristiriidassa WTO:n TRIPs-sopimuksen kanssa. Yhdysvallat voi vielä tehdä tätä raporttia koskevan valituksen. Komissio varmistaa, että Yhdysvallat panee tämän raportin määräykset täysimääräisesti ja ajoissa täytäntöön yhteisön talouden toimijoiden eduksi. (1) EYVL L 349, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1946/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Vapaaseen kilpailuun siirtymisen kustannuksien (CTC) nousu erään espanjalaisen sähköalan yrityksen oston yhteydessä.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1946/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Vapaaseen kilpailuun siirtymisen kustannuksien (CTC) nousu erään espanjalaisen sähköalan yrityksen oston yhteydessä Sanomalehdissä julkaistujen tietojen mukaan Unión Fenosan ostaman Hidrocantábrico-yhtiön ostohinta nousi 200 miljardiin pesetaan CTC:n nousun vuoksi. Onko komission mielestä tämä seikka otettava huomioon, kun arvioidaan näiden julkisten tukien yhteensopivuutta perussopimuksen kanssa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2000) Lehdistössä on käsitelty laajasti espanjalaisen sähköyrityksen tapausta, jota arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee, ja todettu, että yrityskauppa ei loppujen lopuksi toteutunut, koska Espanjan viranomaiset eivät antaneet siihen lupaa. Näin ollen komissio katsoo, että tämä tapaus ei lainkaan liity vapaaseen kilpailuun siirtymisen kustannuksista (CTC) käytävään keskusteluun. Tällaisessa tapauksessa myyntihinta määräytyy vapaasti kaupan osapuolten kesken, ja ne arvioivat hankittavaa yritystä omien kriteeriensä perusteella. Nämä kriteerit eivät mitenkään sido komissiota, joka ei ole vielä tehnyt yhtään CTC-asiaa koskevaa valtiontukipäätöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1442/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) neuvostolle. Päiväntasaajan Guinean ihmisoikeustilanne.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0040 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1442/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) neuvostolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Päiväntasaajan Guinean ihmisoikeustilanne Yhdistyneiden kansakuntien äskettäin julkaisemista Päiväntasaajan Guinean ihmisoikeustilannetta koskevista selonteoista käy ilmi, että ihmisoikeuksia ei kunnioiteta maassa lainkaan. YK:n selontekojen mukaan selvin osoitus ihmisoikeuksien kunnioittamisen puuttumisesta on oikeusturvan puute, jonka vuoksi kansalaisilta voidaan minä hetkenä hyvänsä riistää vapaus ilman tuomiota tai pätevää laillista syytä. Päiväntasaajan Guinean tasavalta on nyt antanut virallisen ilmoituksen, jonka mukaan vuodesta 1998 lähtien pidätettynä olevan Alpha Condén oikeudenkäynti alkaa 12. huhtikuuta. Mitä takuita on oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin? Aikooko neuvosto lähettää tarkkailijoita taatakseen oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin? Vastaus (29. syyskuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen mainitsee kirjallisessa kysymyksessään tosiasiassa kaksi erillistä asiaa, jotka liittyvät kahteen eri maahan. 1. Päiväntasaajan Guinean ihmisoikeustilannetta, johon arvoisa parlamentin jäsen ensisijaisesti viittaa, tarkasteltiin ihmisoikeuskomission 56. kokouksessa, joka pidettiin viime maalis- ja huhtikuussa Genevessä. Tällöin Euroopan unionin jäsenvaltiot olivat muiden kanssa yksimielisiä kyseistä maata koskevasta päätöslauselmasta, joka koskee arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia ongelmia ja sisältää joukon Päiväntasaajan Guinean hallitukselle osoitettuja suosituksia ja vetoomuksia, joissa sitä vaaditaan ryhtymään pikaisesti toimiin puutteiden sekä ihmisoikeusrikkomuksia ja väärinkäytöksiä aiheuttavien olosuhteiden korjaamiseksi. 2. Guinean tasavallassa Alpha Condéa vastaan käytävän oikeudenkäynnin osalta puheenjohtajavaltio antoi 6. huhtikuuta 2000 Euroopan unionin puolesta julkilausuman, jossa EU ilmoitti toivovansa, että oikeudenkäynti sujuisi oikeudenmukaisesti ja avoimesti lakia täysin noudattaen ja että Condélle taattaisiin mahdollisuus puolustautua kaikkia häneen kohdistuvia syytteitä vastaan. Euroopan unionin Conakryn edustustojen päälliköt seuraavat tiiviisti 12. huhtikuuta alkaneen oikeudenkäynnin kulkua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0847/00 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle. Edustuston perustaminen Havannaan ja yhteistyö Kuuban kanssa.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0847/00 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Edustuston perustaminen Havannaan ja yhteistyö Kuuban kanssa Kuuba ilmoitti hiljattain virallisesti, että se haluaa liittyä AKT-EU-sopimuksiin. Hetkellä, jolloin yhteistyö käynnistyy uudelleen ja uudelta pohjalta, Kuuballe on avattava ovi. Näin Kuubaa rohkaistaan avautumaan itsekin. Tällä hetkellä Kuuba on ainoa latinalaisen Amerikan ja Karibian maista, joka ei ole tehnyt yhteistyötä koskevaa puitesopimusta Euroopan unionin kanssa. Koska Kuuban pikainen liittyminen uuteen AKT-EU-sopimukseen on näköpiirissä, on mahdollista edetä yhteistyötä koskevan puitesopimuksen solmimisessa, jotta Kuuban ja Euroopan unionin yhteistyösuhteet voidaan virallistaa ja määritellä uudelleen. Euroopan komission edustuston pikainen perustaminen Havannaan mahdollistaisi entistä aktiivisemman Kuuban viranomaisten ja sen yhteiskunnan kaikkien osien kanssa käytävän vuoropuhelun, jonka avulla voitaisiin määrittää yksityiskohtaisemmin Euroopan unionin ja Kuuban välisen yhteistyön muodot. Onko tällainen hanke komission tarkastelussa? Koska tuloksia on odotettavissa? Mitä toimintamuotoja komissio aikoo ehdottaa Kuuban kanssa tehtävän yhteistyön vahvistamiseksi ja virallistamiseksi? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Komission lähetystön avaamista Kuubaan koskevan kysymyksen osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen parlamentin jäsen Joaquim Mirandan kirjalliseen kysymykseen E-0615/00(1). Kuuban kanssa tehtävän yhteistyön virallistamisen ja lujittamisen osalta on korostettava ensinnäkin sitä, että Kuuba on osoittanut AKTEY-ministerineuvostolle 10. maaliskuuta päivätyn kirjeen, jossa vahvistetaan sen kiinnostus allekirjoittaa uusi AKTEY-kumppanuussopimus. Komissio ja neuvosto tarkastelevat pyyntöä parhaillaan. Lyhyemmällä aikavälillä ja riippumatta uutta kumppanuussopimusta koskevista neuvotteluista komissio arvioi parhaillaan yhteistyötä Kuuban kanssa, jotta Euroopan unionin yhteisessä kannassa voitaisiin määritellä eri yhteistyövälineiden optimaalinen käyttö ja erityisesti humanitaarisen avun ansaitsema asema. Tällä avun rakenteellisella muutoksella yhteistyötä pyritään tehostamaan. (1) Katso sivu 118.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0649/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Lentoliikenteen vapauttaminen.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0079 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0649/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Lentoliikenteen vapauttaminen Lentoliikenteen vapauttaminen on edistynyt huomattavasti. Lentoyhtiöiden toimintatavat aiheuttavat kuitenkin haittaa matkustajille. Aikooko Euroopan komissio laatia direktiivin, jolla suojellaan matkustajia lentoyhtiöitä vastaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Yhteisön lainsäädännössä säädetään jo tietynasteisesta lentomatkustajien suojelusta, joka koskee esimerkiksi korvauksia ja oikeudenmukaista kohtelua tapauksissa, joissa matkustajilta evätään pääsy lennolle, sekä korvauksia onnettomuustapauksissa ja matkapakettien järjestäjien velvollisuuksia. Komission vuoden 2000 työohjelmaan sisältyy lentomatkustajien oikeuksien vahvistamista koskeva tiedonanto, jonka on tarkoitus valmistua kesäkuussa 2000. Tätä tiedonantoa valmistellessaan komissio laati kuulemisasiakirjan, johon se sai laajasti lausuntoja lentoliikenteen kanssa tekemisissä olevilta eri tahoilta. Kyseinen asiakirja kattaa kuljetussopimukset ja -ehdot, liiketoimintatavat, matkustamo-olosuhteet, terveyskysymykset sekä tiedotukseen ja avoimuuteen liittyvät kysymykset. Tiedonannossa käsitellään matkustajien oikeuksia ja kohtelua laajasti, ja siinä otetaan lainsäädännön lisäksi huomioon myös vapaaehtoiset sitoumukset, joita lentoyhtiöt ovat tehneet keskusteltuaan komission ja matkustajien edustajien kanssa. Joskus tällaiset ratkaisut ovat osoittautuneet kaikkein tehokkaimmaksi toimintatavaksi. Kysymys on selvästikin keskipitkän aikavälin politiikasta. Lisäksi on välttämätöntä lisätä matkustajien tietoisuutta heidän yhteisön lainsäädännön mukaisista oikeuksistaan, jotta he voivat vaatia niiden noudattamista. Komissio suunnittelee tätä koskevaa välitöntä aloitetta, johon sisältyy lentomatkustajien oikeuksia koskevien perustekstien julkaiseminen ja niiden esillepano lentoasemilla, lentoyhtiöiden toimipisteissä ja matkatoimistoissa. Komissiolla on siis matkustajien oikeuksien suojaamista ja heidän saamansa palvelun parantamista koskevia kunnianhimoisia suunnitelmia, joihin sisältyy sekä viipymättä toteutettavia että keskipitkän aikavälin toimia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1106/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Työhön liittyvien riskien torjumisesta 8 päivänä marraskuuta 1995 annetun lain N:o 31/95 noudattamatta jättäminen Espanjan viranomaisten taholta.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0207 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1106/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Työhön liittyvien riskien torjumisesta 8 päivänä marraskuuta 1995 annetun lain N:o 31/95 noudattamatta jättäminen Espanjan viranomaisten taholta Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/391/ETY(1) saatettiin osaksi Espanjan lainsäädäntöä työhön liittyvien riskien torjumisesta 8 päivänä marraskuuta 1995 annetulla lailla N:o 31/95. Kyseisessä laissa säädetään muun muassa, että jokaisen yli 100 työntekijän yrityksen terveyskomiteaan on kuuluttava neljä ammattiliiton nimeämää työntekijää ja neljä julkishallinnon nimeämää työntekijää. Galiciassa Pontevedran kaupungissa sijaitsevassa A Lama -nimisessä vankilassa, jossa on yli 100 työntekijää, tätä velvoitetta ei kuitenkaan ole täytetty, sillä terveyskomiteassa ei ole yhtään julkishallinnon nimeämää jäsentä, mikä haittaa laitoksen toimintaa. Ammattiliiton nimeämät jäsenet ovat valittaneet asiasta vankilan johtajalle, rangaistuslaitoksista vastaavalle keskusvirastolle, julkishallinnosta vastaavalle ministeriölle ja oikeusasiamiehelle saamatta kuitenkaan asiaan ratkaisua. Ottaen huomioon tällaisen julkishallinnon velvoitteiden täyttämättä jättämisen, mitä toimia komissio aikoo toteuttaa sen takaamiseksi, että Espanjan keskushallitus noudattaa lakia ja edellä mainittua direktiiviä ja etteivät edellä kuvatun kaltaiset laiminlyönnit toistu? (1) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (17. toukokuuta 2000) Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston puitedirektiivin 89/391/ETY(1) 10 ja 11 artiklassa säädetään, että työntekijöille ja/tai heidän edustajilleen on tiedotettava työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvistä toimista, heitä on kuultava ja heidän tasapuolinen osallistumisensa on turvattava kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti. Direktiivin 89/391/ETY 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava kyseisen direktiivin kansallisten täytäntöönpanosäännösten riittävä valvonta ja seuranta. Näin ollen jos direktiivin kansallisia täytäntöönpanosäännöksiä rikotaan, kaikki mahdolliset tapaukset on esitettävä asiasta vastaaville Espanjan viranomaisille eli työsuojelu- ja sosiaaliturvaviranomaisille, joiden on tehtävä tarvittavat tarkastukset toimenpiteiden moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi. Jos komissiolle toimitetaan konkreettisia tietoja, jotka osoittavat, että Espanjan viranomaiset eivät ole valvoneet direktiivin 89/391/ETY kansallisten täytäntöönpanosäännösten soveltamista, se ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin. (1) EYVL L 183, 29.6.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0882/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Petostutkimukset Tukholman tiedotustoimistossa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0070 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0882/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Petostutkimukset Tukholman tiedotustoimistossa Voiko komissio antaa selvityksen siitä, missä vaiheessa ovat tutkimukset, jotka koskevat väitettyjä petoksia Euroopan parlamentin Tukholman tiedotustoimistossa. Miten tutkimukset edistyvät? Tullaanko asia tai todistusmateriaali luovuttamaan Ruotsin poliisille ja yleiselle syyttäjälle syytteen nostamiseksi ruotsalaisessa tuomioistuimessa? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi vuoden 1999(1) joulukuun istuntojakson kyselytunnilla esitettyyn suulliseen kysymykseen H-712/99 (esittäjä Schori). Komissio ei ole vielä saanut Tukholman edustuston osalta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EY) N:o 1073/1999 9 artiklan 1 kohdan(2) mukaista tutkintakertomusta, jotta komissio voisi toteuttaa asetuksen 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut jatkotoimet. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (joulukuu 1999). (2) EYVL L 136, 31.5.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0589/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Yhteisön kestävä liikennepolitiikka.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0016 - 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0589/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteisön kestävä liikennepolitiikka Voiko komissio ilmoittaa, miten päätökset Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisten hankkeiden reiteillä sijaitsevista tärkeimmistä kaupungeista tehtiin ja ketkä osallistuivat tähän päätöksentekoprosessiin? Mitä valintaperusteita käytettiin, ja ketkä olivat voittajia ja ketkä häviäjiä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 2000) Euroopan laajuisia liikenneverkkoja (TEN-T) koskevissa suuntaviivoissa määritellään keskeiset reitit, joilla on Euroopan laajuista merkitystä. Näihin reitteihin kuuluvat ensisijaisiin TEN-T-hankkeisiin kuuluvat reitit. Suuntaviivat sisältävät myös karttasarjan, johon on merkitty keskeiset reitit. Kaupungit on merkitty karttoihin ainoastaan helpottamaan kartan hahmottamista, ja monilla kartoista puuttuvilla kaupungeilla on yhteys TEN-T-verkkoon. Komissio perusti vuosina 19901992 useita työryhmiä, joissa on edustajia kustakin jäsenvaltiosta. Työryhmien tehtävänä on kehittää yleisiä suunnitelmia, joissa määritellään Euroopan laajuisesti merkitykselliset reitit ottaen huomioon liikennevirrat ja tarpeen liittää reuna-alueet yhteisön maantieteelliseen keskukseen. Työryhmät eivät erityisesti nimenneet kaupunkeja TEN-T-reittien varrella. Yleiset suunnitelmat sisällytettiin TEN-T-suuntaviivoihin(1), jotka neuvosto ja Euroopan parlamentti antoivat yhteispäätösmenettelyssä vuonna 1996. Komissio harkitsee parhaillaan, mikä olisi paras tapa ottaa mainitut asiat esille TEN-T-suuntaviivoja koskevassa kertomuksessaan, jonka se antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille tänä kesänä. (1) EYVL C 17, 22.1.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1560/00 esittäjä(t): Brigitte Wenzel-Perillo (PPE-DE) komissiolle. Jäsenvaltioita koskeva raportointivelvollisuus.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0202 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1560/00 esittäjä(t): Brigitte Wenzel-Perillo (PPE-DE) komissiolle (11. toukokuuta 2000) Aihe: Jäsenvaltioita koskeva raportointivelvollisuus Komissio antoi täysin riittämättömän vastauksen kysymykseeni, joka koskee voimassa olevia jäsenvaltioiden velvoitteitta raportoida Euroopan unionille (kirjallinen kysymys P-0222/00(1)). Voiko komissio antaa uuden vastauksen erityisesti siksi, että Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmiin sisältyy jälleen raportointia koskevia velvoitteita? Muuten komissio voi antaa vaikutelman, että se ei pysty enää pitämään lukua vuosien varrella jäsenvaltioille asetetuista raportointivelvoitteista. Voiko komissio jaotella yksittäiset raportointivelvoitteet oikeudellisten määräysten, politiikan alan, oikeusperustan ja raportointitiheyden mukaan? (1) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 201. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2000) Kuten komissio jo ilmaisi arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-0222/00(1) antamassaan vastauksessa, luettelon laatiminen jäsenvaltioiden velvollisuuksista oikeudellisine määräyksineen, politiikan aloineen, oikeusperustoineen ja raportointitiheyksineen edellyttäisi pitkiä ja kalliita selvityksiä, joihin komissio ei aio ryhtyä tällä hetkellä, koska muilla toimilla on etusija. Tällainen selvitys olisi käynnistettävä jokaisessa lainsäädännöstä tai yhteisön ohjelmista vastaavassa pääosastossa ja yksikössä, jotka kukin omalla alallaan seuraavat jäsenvaltioille kuuluvia raportointivelvollisuuksia. Näin ollen on mahdotonta, että komissio ei olisi tietoinen näistä velvollisuuksista. (1) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 201.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1042/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Italian öljyteollisuudelle annettava rahoitustuki.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0110 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1042/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Italian öljyteollisuudelle annettava rahoitustuki Vastauksessaan kysymykseen E-0218/00(1) komission jäsen de Palacio ilmoittaa, että komissio on myöntänyt Italialle tukea vuodesta 1975 lähtien yhteensä 119,36 miljoonaa euroa. Voiko komissio kertoa, miten kyseinen summa on jakautunut vuosittain Italian tukea saaneiden yritysten kesken? (1) EYVL C 330 E, 21.11.2000, s. 104. Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1040/00, E-1041/00 ja E-1042/00 (16. toukokuuta 2000) Yhteisö on vuodesta 1975 alkaen antanut rahoitustukea innovatiivisille hiilivetyjen etsintä-, tuotanto- ja kuljetustekniikoille. Vastauksessaan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0218/00(1) komissio kuvasi tämän tuen jakautumista eri vuosina eri jäsenvaltioille. Komissio voi antaa tiedot tuen jakautumisesta eri yhtiöille ajanjaksolta 19901998. Nämä tiedot toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin sihteeristölle. On kuitenkin huomattava, että tiedot tuen jakautumisesta eri jäsenvaltioille saattavat olla harhaanjohtavia, sillä pääosapuolen lisäksi sopimus koskee usein myös muita yhteistyökumppaneita eri jäsenvaltioista. Mitä tulee pyydettyihin ajanjaksoa 19751990 koskeviin tietoihin, on huomattava, että parlamentin jäsenen kysymykseen vastaaminen vaatisi kyseistä ajanjaksoa koskevan sähköisen tiedon puuttuessa aikaa vievän ja vaikean tutkimuksen, johon komissiolla ei ole mahdollisuutta ryhtyä. (1) EYVL C 330 E, 21.11.2000, s. 104.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1131/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1131/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopullinen). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Komissio katsoo, että viranomaisella on oltava oikeudellinen asema, jotta se voi sekä panna toimensa puolueettomasti täytäntöön ja maksimoida vaikutuksensa kuluttajan terveyden suojeluun että säilyttää riippumattomuutensa muihin EU:n (toimi)elimiin nähden. Antaako suunniteltu riippumaton asema viranomaiselle valtuuden pyytää komissiolta selvityksiä niistä politiikkapäätöksistä, joita koskevia lausuntoja viranomainen on antanut? Jos näin ei ole, miksi komissio ei katso tarpeelliseksi, että viranomainen voi pyytää selvitystä lausuntojensa seurauksista ja/tai täytäntöönpanosta? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1121/00, E-1124/00, E-1126/00, E-1129/00, E-1130/00, E-1131/00, E-1132/00, E-1135/00, E-1136/00, E-1137/00, E-1138/00 ja E-1139/00 (8. kesäkuuta 2000) Komissio esitti valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta(1) yleiset suuntaviivat, jotka se aikoo ottaa käyttöön, kun tulevaisuudessa perustetaan Euroopan elintarvikeviranomainen. Komissio pyysi kaikkia asiaan liittyviä tahoja ilmoittamaan näkemyksensä ja osallistumaan keskusteluun kuulemismenettelyn aikana. Komissio ei ole useiden arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomien seikkojen osalta vielä viimeistellyt kantaansa eikä ilmoittanut toiminnan yksityiskohtia sen on tätä ennen tarkasteltava kuulemismenettelyssä ilmaistuja näkemyksiä. Toimivallan osalta valkoisessa kirjassa todetaan kuitenkin, että Euroopan elintarvikeviranomaisen tehtäviin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla pitäisi kuulua riskien arvioiminen, tietojen kerääminen ja kuluttajille tiedottaminen. Oikeudellisten syiden ja demokraattisen vastuun vuoksi lainsäädäntövallan siirtäminen riippumattomalle viranomaiselle ei komission mielestä nykytilanteessa ole perusteltua. Viranomaisen toimivallan laajentamista voidaan kuitenkin vastaisuudessa harkita sen toiminnasta saadun kokemuksen ja sen mahdollisesti herättämän luottamuksen perusteella. Myöskään perustamissopimuksen muuttamista ei pidetä mahdottomana ajatuksena. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.