ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1436/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Espanjan hallituksen suunnitelma laatia ja hyväksyä nk. maantieteellisen liikkuvuuden suunnitelma.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0013 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1436/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Espanjan hallituksen suunnitelma laatia ja hyväksyä nk. maantieteellisen liikkuvuuden suunnitelma Espanjan hallitus ilmoitti 1. kesäkuuta 1999, että se tulee laatimaan ja hyväksymään nk. maantieteellisen liikkuvuuden suunnitelman, jonka tavoitteena on siirtää työvoimaa Välimeren alueelle sillä perusteella, että työn tarjonta on suurempaa tällä alueella. Jos suunnitelma toteutuu, se merkitsee huomattavia asuntotuotantoa, liikennettä, koulutusta, terveydenhoitoa ja jopa verotusta ja sosiaaliturvaa koskevia sijoituksia, koska tälle alueelle olisi siirrettävä työttömiä muilta Espanjan valtion alueilta. Tällä Espanjan hallituksen politiikalla tultaisiin julkisen rahoituksen avulla osaltaan lujittamaan ja jopa lisäämään olemassa olevia alueellisia eroja sen sijaan, että pyrittäisiin kuromaan umpeen niemimaan Atlantin alueen historiallisista syistä johtuvaa jälkeenjääneisyyttä infrastruktuurin ja kehityksen suhteen. Tämä ilmenee korkeana työttömyyslukuna, joka on Galician alueella 17 prosenttia aktiiviväestöstä. Jos Espanjan hallitus tekee komissiolle asiaa koskevan pyynnön, antaako se luvan käyttää rakenne- ja koheesiorahastojen varoja sellaiseen politiikkaan, joka on selkeästi taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen vastainen? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 1999) Komissio ei tunne arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa maantieteellisen liikkuvuuden suunnitelmaa, jonka toteuttamista hallitus annettujen tietojen perusteella vasta suunnittelee. Koska kyseistä suunnitelmaa eikä edes tarkempia tietoja sen tavoitteista tai sen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ole toimitettu, komissio ei voi ilmaista kantaansa sen rakennerahastoihin liittyvästä tukikelpoisuudesta. Koheesiorahastosta myönnettävän tuen yksinomaiset soveltamisalat ovat koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) 1164/94(1) nojalla liikenteen infrastruktuuriin ja ympäristönsuojeluun tarkoitetut investoinnit. Koheesiorahastosta ei näin ollen myönnetä tukea arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemille aloille. (1) EYVL L 130, 25.5.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1561/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Luettelo aluksista, joilla on lupa käyttää ajoverkkoja asetuksen (EY) 1239/98 mukaisesti.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0033 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1561/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Luettelo aluksista, joilla on lupa käyttää ajoverkkoja asetuksen (EY) 1239/98 mukaisesti Tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 8 päivänä kesäkuuta 1998 annettu asetus (EY) 1239/98(1), jolla on muutettu asetusta (EY) 0894/97, kieltää ajoverkkojen käytön yhteisön aluksilta 1. tammikuuta 2002 alkaen. Koska jäsenvaltioiden kalastusalukset voivat luopua kyseisestä kalastusmenetelmästä asteittain, kyseisen asetuksen 1 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on kunkin liitteessä VIII luetellun lajin osalta toimitettava komissiolle vuosittain 30 päivään huhtikuuta mennessä luettelo ajoverkoilla harjoitettavaa kalastustoimintaa varten luvan saaneista aluksista; vuoden 1998 osalta tiedot oli lähetettävä viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 1998. Näin ollen: 1. Voisiko komissio toimittaa luettelon aluksista, joilla oli lupa käyttää ajoverkkoja ajalla 19951997? 2. Voisiko komissio toimittaa vuosilta 1998 ja 1999 ajoverkkojen käyttöä varten luvan saaneista aluksista laaditut luettelot, jotka jäsenvaltioiden on jo täytynyt luovuttaa? 3. Voiko komissio taata, että pyydettyjä luetteloita tarkastellessa voidaan todeta, että on toimittu asetuksen (EY) 1239/98 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti? (1) EYVL L 171, 17.6.1998, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1537/99 ja E-1561/99 (8. lokakuuta 1999) Kyseiset jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) 0894/97(1) 11 a artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tiedot. Komission saamien tietojen mukaan Koillis-Atlantilla valkotonnikalan pyyntiä ajoverkoilla harjoittavien kalastusalusten määrä vuosina 19951997 ja luvan saaneiden alusten määrä vuosina 19981999 oli seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen mukaan asetuksen (ETY) 0894/97 11 artiklan 3 kohdassa säädettyä velvoitetta on noudatettu. Komissio tarkastaa jäsenvaltioiden kaudelta 19951997 toimittamat tiedot yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2847/93(2) 29 artiklan nojalla toteutettavien tarkastusten yhteydessä. (1) EYVL L 132, 23.5.1997. (2) EYVL L 261, 20.10.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1769/99 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle. Komission näkemykset EU:n yhteisen lasinkierrätysjärjestelmän toteuttamisesta.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0097 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1769/99 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Komission näkemykset EU:n yhteisen lasinkierrätysjärjestelmän toteuttamisesta Juomapakkaukset ovat merkittävä osa monien jäsenvaltioiden vaikeaa jätehuolto-ongelmaa. Joissakin maissa on käytössä pullojen kierrätysjärjestelmä, jossa useinkaan ei saavuteta sellaisia määriä, että järjestelmä tulisi kannattavaksi. Eräs ajattelemisen arvoinen ratkaisu voisi olla yhteinen lasinkierrätysjärjestelmä EU:n alueella. Se lisäisi väistämättä kierrätyslasin määrää ja helpottaisi kotitalousjätteistä aiheutuvaa ongelmaa, joka pahenee koko ajan. Aikooko komissio osoittaa aloitteellisuutta EU:n yhteisen lasinkierrätysjärjestelmän aikaansaamiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 1999) Pakkausten uudelleenkäytön edistäminen jäsenvaltioissa kuuluu toimenpiteisiin, joista on säädetty pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/0062/EY(1) ja joilla pyritään estämään tai vähentämään pakkausjätteiden ympäristövaikutuksia. Edellytyksenä on, että pakkauksia voidaan käyttää uudelleen ympäristön kannalta järkevällä tavalla perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. Monet jäsenvaltiot, kuten Tanska, Saksa, Alankomaat, Itävalta, Suomi ja Ruotsi, ovat luoneet uusia järjestelmiä tai täydentäneet perinteisiä, jo olemassa olevia järjestelmiään. Nykyisin joissakin kyseisistä jäsenvaltioista on saavutettu jopa 90 prosentin uudelleenkäyttöaste juomapakkausten osalta. Eurooppalaisen uudelleenkäyttöjärjestelmän luominen on kuitenkin melko monimutkainen asia, johon monet asiat vaikuttavat (standardointi, kuljetusetäisyydet). Tämän vuoksi on vaikeaa yhdenmukaistaa olemassa olevia uudelleenkäyttöjärjestelmiä, jotka on kehitetty eri tavoin. Lisäksi tarve taata ympäristönsuojelun korkea taso on yhdistettävä sisämarkkinasääntöihin. Komissio aikoo kuitenkin ottaa tämän asian huomioon direktiivin 94/0062/EY tarkastusprosessissa, jonka pitäisi käynnistyä ennen vuoden 1999 loppua, tarkoituksenaan parantaa edelleen jäsenvaltioiden pakkausten uudelleenkäyttöjärjestelmiä. (1) EYVL L 365, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1841/99

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(13. lokakuuta 1999)

Aihe: Sähköenergiaa tuottavan aurinko-, lämpö- ja sähkövoimalan rakentaminen Kreetalle Sfakian Frangkokastellon alueelle (Kreikka)

Kreetalla sijaitsevan Sfakian Frangkokastellon alueen asukkailta saamieni valitusten mukaan alueelle suunnitellaan rakennettavaksi sähköenergiaa tuottava aurinko-, lämpö- ja sähkövoimala, jonka on määrä toimia vaihtoehtoisesti vähäisen auringonsäteilyn jaksoina nestekaasulla. Niinikään alueen asukkaiden valitusten mukaan Euroopan unioni tukee voimalan rakennushanketta Thermie-ohjelman kautta.

Voisiko komissio ilmoittaa minulle aikooko se todella rahoittaa kyseistä hanketta ja jos aikoo, missä määrin hankkeen vaikutuksia ympäröivälle alueelle on tutkittu sekä ympäristönäkökohdista aluetta pidetään erityisen luonnonkauniina ja se on sisällytetty Natura 2000 -ohjelmaan että taloudelliskulttuurisista näkökohdista, koska voimala rakennettaisiin arkeologisten kohteiden samoin kuin kylien ja asumusten läheisyyteen seudulle, jolla jo on asukkaiden päätulonlähteen muodostavaa kehittynyttä matkailutoimintaa?

Loyola de Palacio del Valle-Lersundin komission puolesta antama vastaus

(17. marraskuuta 1999)

Thermie-ohjelmasta on myönnetty tukea hankkeen TE-235-96 (eurooppalaisen aurinkolämpövoimalan rakentaminen Frangokastelloon Kreetalla Theseus-hanke) ensimmäiseen vaiheeseen, joka koskee voimalan suunnittelua.

Hankkeen täytäntöönpano riippuu täysin Kreikan kansallisesta lainsäädännöstä ja menettelyistä maan käyttöä, aluesuunnittelua, ympäristövaikutuksia, rakentamista, toimintaa ja verkkoon yhdistämistä koskevien lupien osalta. Jos tarvittavia lupia ei myönnetä, hanke ei voi saada lisää tukea. Frangokastello sijaitsee lisäksi alueella, jota Kreikan viranomaiset ovat ehdottaneet yhteisön kannalta merkittävien alueiden luetteloon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/0043/ETY(1) nojalla. Tarkoituksena on liittää alue Natura 2000 -verkostoon. Hankkeen ympäristövaikutuksia koskevissa asianmukaisissa tutkimuksissa olisi siis otettava riittävästi huomioon alueen suojeluarvo, niin että alueen huonontuminen voidaan välttää.

Kun kansalliset tai paikalliset viranomaiset myöntävät luvat, komissio olettaa, että ympäristönäkökohdat on otettu huomioon. Komissiolla ei ole toimivaltaa puuttua paikallisiin kysymyksiin. Komissio voi kuitenkin puuttua asiaan, jos sille ilmoitetaan, että yhteisön lainsäädäntöä on mahdollisesti rikottu.

(1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1731/99 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) neuvostolle. Moldovan parlamentin jäsenen Ilie Ilascun vankeus.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1731/99 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) neuvostolle (30. syyskuuta 1999) Aihe: Moldovan parlamentin jäsenen Ilie Ilascun vankeus Moldovan parlamentin jäsentä Ilie Ilascua pidetään ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä vangittuna autonomiaa tavoittelevassa Transdniesterissa Moldovassa. Neuvostotasavallaksi julistautunut Transdniester on Venäjän neljännentoista armeijan avulla vanginnut muita kuin venäläissyntyisiä etnisiä johtajia, joista tunnetuin on Ilie Ilascu. Aikovatko ulkoministerit nostaa tämän aiheen esille seuraavassa EU:n ja Venäjän välisen yhteistyöneuvoston kokouksessa ja raportoida asiasta parlamentille? Vastaus (2. joulukuuta 1999) Neuvosto seuraa tiiviisti Transnistrian ihmisoikeustilannetta ja erityisesti Moldovan parlamentin jäsenen Ilie Ilascun tapausta. EU:n korkean tason virkamiesten troikka otti Ilascun tapauksen esille Transnistrian viranomaisten kanssa käydessään Tiraspolissa 15. lokakuuta 1999. Transnistrian yleisestä tilanteesta keskusteltiin äskettäisen ministeritroikan ja Venäjän tapaamisen aikana Moskovassa 7. lokakuuta 1999, mutta sitä ei ole EU:n ja Venäjän tulevan huippukokouksen vahvistetulla esityslistalla. Neuvosto pyrkii kaikissa sopivissa yhteyksissä kiirehtimään Ilie Ilascun tapauksen pikaista uusintakäsittelyä ja tiedottaa tästä asianmukaisesti Euroopan parlamentille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1884/99

esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle

(29. lokakuuta 1999)

Aihe: Itämeren lohipolitiikka

Suomen ja Ruotsin välisessä Torniojoessa on luonnonlohien poikastuotanto tutkimusten mukaan romahtanut. Lohet elävät Itämeressä, josta ne nousevat kutemaan jokiin. Kun EU:n komissio edustaa nykyisin eri yhteyksissä entistä liberaalimpaa lohenkalastuspolitiikkaa Itämerellä, se vaikeuttaa EU:n vuodeksi 2010 asettamien lohien uudistumistavoitteiden toteutumista. Onko komissiossa pantu merkille Tornionjoen ongelma ja onko sillä vaikutusta EU:n politiikkaan Itämeren lohenkalastuksessa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(23. marraskuuta 1999)

Kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio (IBSFC) hyväksyi helmikuussa 1997 lohta koskevan toimintasuunnitelman (SAP). Toimintasuunnitelman tavoitteena on kasvattaa luonnonlohikannat vähintään 50 prosenttiin luonnonlohijokien potentiaalisesta tuotantokapasiteetista, parantaa lohien elinympäristöä ja elvyttää lohikannat potentiaalisissa lohijoissa. Suunnitelmaa on täydennetty esimerkiksi suljettuja alueita ja kalastusta rajoittavia aikoja koskevilla kansallisilla toimenpiteillä.

Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) on vahvistanut, että toteutetut hoitotoimet ovat huomattavasti lisänneet kotijokiin palaavien luonnonlohien määrää. Joissa kutevien luonnonlohien lisääntynyt määrä on johtanut luonnonlohien poikastuotannon kasvuun.

Vastaavaa parannusta ei ole todettu kaikissa lohijoissa. Tornionjoessa tuotannon kasvu on kuitenkin ollut erittäin laajaa, ja ICES on raportoinut lohen esiintymisestä joissakin joen osissa ensimmäistä kertaa toisen maailman sodan jälkeen. ICESin tietojen ja kansallisten lähteiden perusteella tuotanto Tornionjoessa ei ole romahtanut; vuonna 1998 tuotanto oli päinvastoin korkeimmillaan sitten 1970-luvun alun. Vaikka tuotannon on vuonna 1999 todettu laskeneen, se on silti vielä erittäin hyvä ja lähes viisinkertainen vuosiin 19761987 verrattuna. Tuotannon voitiin odottaakin laskevan vuonna 1999, sillä jokeen palaavat lohet kuuluivat vähälukuisempiin, M-47-oireyhtymästä kärsineisiin vuosiluokkiin, joissa oli siksi vähemmän kudulle nousseita lohia. ICESin arvioiden mukaan lohea koskevan toimintasuunnitelman tavoitteet voitaisiin Tornionjoen osalta saavuttaa lähiaikoina.

Näiden tietojen perusteella komissio ei ole parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että lohen tuotanto Tornionjoessa olisi romahtanut.

Lupaavat merkit luonnonlohituotannon kasvusta useissa Itämeren alueen joissa osoittavat, että IBSFCn toimet ja niitä tukevat kansalliset toimenpiteet ovat tehokkaita. Tilanne ei kuitenkaan ole parantunut samalla tavalla kaikissa joissa, ja komissio tietää, että vastuullista hoitostrategiaa on jatkettava sen tavoitteiden saavuttamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2334/99 esittäjä(t): Umberto Bossi (TDI) komissiolle. Kartellin vastaisten säännösten rikkominen suojatun alkuperämerkinnän ja suojatun maantieteellisen merkinnän yhteydessä.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2334/99 esittäjä(t): Umberto Bossi (TDI) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Kartellin vastaisten säännösten rikkominen suojatun alkuperämerkinnän ja suojatun maantieteellisen merkinnän yhteydessä Mielestäni en saanut täydellistä vastausta edelliseen kysymykseeni P-1845/99(1). Tämän vuoksi pyydän komissiota selventämään seuraavaa: - Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92(2) italiankielisen version 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että suojattujen nimitysten valvontarakenne voi muodostua yhdestä tai useammasta hyväksytystä yksityisestä laitoksesta. Italian hallitus päätti nimittää kunkin tuotteen osalta yhden ainoan yksityisen laitoksen, ja tätä ovat vastustaneet - Italian kartelliviranomainen ilmoituksessa/lausunnossa, joka julkaistiin 6. maaliskuuta 1998 tiedotteessa nro 8/98 ilmoitussarja nro 12 - Lazion alueen hallintotuomioistuin määräyksessä nro 2038/1998. Lisäksi Lazion hallintotuomioistuin totesi samassa määräyksessä, että mainitun asetuksen italiankielinen versio ei ole muiden unionin kielten mukainen. Muissa kieliversioissa todetaan selvästi, että kyse on yhdestä tai useammasta nimetystä valvontaviranomaisesta ja/tai jäsenvaltion tähän tarkoitukseen hyväksymästä yksityisestä laitoksesta. 1. Onko komissio tietoinen Italian kartelliviranomaisen ja Lazion alueen hallintotuomioistuimen edellä esitetyistä kannoista? 2. Onko komissio samaa mieltä niiden kanssa? 3. Mitä komissio aikoo asiassa tehdä? (1) Katso sivu 27. (2) EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 1999) Kommissio ei koskaan ole saanut tiedoksi virallista kautta Italian kartelliviranomaisen ilmoitusta eikä myöskään Lazion hallintotuomioistuimen määräystä, mutta se on tutustunut kyseisiin asiakirjoihin epävirallisesti. Komission tapana ei ole kommentoida tällaisia päätöksiä, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaiseen päätäntävaltaan. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kirjallisiin kysymyksiin P-1845/99(1) ja E-2066/99(2) annettujen vastausten perusteella komissio katsoo, että tässä asiassa ei ole aiheellista toteuttaa toimenpiteitä. (1) Katso sivu 27. (2) Katso sivu 46.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2577/99 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Eläinten kuljetus.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2577/99 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Eläinten kuljetus Äskettäisistä hevosten kuljetuksia käsittelevistä televisiolähetyksistä on käynyt selvästi ilmi, että monissa jäsenvaltioissa ei panna asianmukaisesti täytäntöön eläinten kuljetusta koskevassa direktiivissä vahvistettuja sääntöjä. Komission velvollisuutena on valvoa, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön tätä direktiiviä, mutta joidenkin vuosien ajan vain yksi elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tarkastaja on toiminut tässä tehtävässä. Milloin komissio aikoo ottaa vakavammin vastuulleen tätä alaa koskevat tehtävänsä ja lisätä tarkastajien määrää kahteentoista kesäkuussa 1995 kokoontuneen maatalousneuvoston pyynnön mukaisesti? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Komissio on tietoinen eläinten hyvinvointia koskevista ongelmista, joista eurooppalaiset televisioyhtiöt ovat raportoineet. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston raportit ja eri eläinsuojelujärjestöjen valitukset osoittavat myös, että tällä alalla on edelleen ongelmia. Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa täysin samaa mieltä eläinten suojelemisen tärkeydestä kuljetusten yhteydessä. Komissio hankkii parhaillaan valvontahenkilöstöä, ja monien uusien työntekijöiden erityisvelvollisuutena on valvoa jäsenvaltioissa sovellettavan eläinsuojelulainsäädännön täytäntöönpanoa. Komissio on tietoinen siitä, että kuluttajat pitävät eläinsuojelua entistä tärkeämpänä, ja pyrkii muiden tehtäviensä ohella edelleen varmistamaan, että eläinsuojeluun kiinnitetään vastaavalla tavalla huomiota. Koska asia on tärkeä, tarkastajat ottavat eläinsuojelunäkökohdat huomioon jäsenvaltioihin tekemillään tarkastusmatkoilla. Yhdistettyjen tarkastusten avulla saadaan käyttöön lisää tietoa yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistamisesta tällä alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2548/99 esittäjä(t): Theresa Zabell (PPE-DE) komissiolle. Purjehdusurheilun eri olympialuokissa vallitseva välineiden hankinnan monopolitilanne.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2548/99 esittäjä(t): Theresa Zabell (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Purjehdusurheilun eri olympialuokissa vallitseva välineiden hankinnan monopolitilanne Purjehdusurheilussa eri olympialuokissa vallitsee välineiden hankinnan monopolitilanne, jonka kansainvälinen purjehdusliitto ISAF on täysin hyväksynyt. Ongelmana on se, että olympiapurjehtijoiksi haluavien on pakko hankkia veneensä samoilta ISAF:in nimeämiltä valmistajilta. ISAF:in mukaan kyse on veneiden laadusta ja niiden yhdenmukaisuudesta. On selvää, että suuri osa kansainvälisestä purjehdusalasta haluaa rajoittaa ja lopettaa kokonaan tällaisen monopolitilanteen, sillä se aiheuttaa seuraavanlaisia ongelmia: - valittua merkkiä ei tarvitse mainostaa, - urheilijat eivät saa mm. mainos- tai sponsorimahdollisuuksia, sillä kaikkien on pakko käyttää samoja tuotteita, - hinnat ovat kohtuuttomia, sillä kilpailua ei ole, - tekninen kehitys estyy, sillä ala on markkinalakien ulkopuolella. Vaikka kysymys onkin maailmanlaajuisesta ongelmasta, voiko komission jäsen Monti ilmoittaa, mitä Euroopan komissio voi tehdä tämän välineiden hankinnan monopolitilanteen lopettamiseksi, jotta kaikki purjehtijat voisivat hankkia välineensä sopivammaksi katsomaltaan sääntöjenmukaiselta valmistajalta eikä laivanrakennusteollisuudelle aiheutuisi vahinkoa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä kysymyksestä, joka koskee olympialaisissa käytettävien purjehdusvälineiden hankintaa. Monia urheilukilpailuja koskevat tiukat vaatimukset käytettävistä välineistä. Nämä vaatimukset voivat perustua turvallisuuteen tai niiden tarkoituksena on varmistaa, että välineiden erot eivät vaikuta kohtuuttomasti kilpailutuloksiin. Urheiluviranomaiset voivat siten asettaa tällaisia vaatimuksia rikkomatta kilpailulainsäädäntöä. Tässä asiassa väitetään, että osallistujien on hankittava välineensä yhdeltä toimittajalta. Epäselvää on, miten tämä velvoite toteutuu käytännössä. Komissiolla ei ole nyt käytettävissään riittävästi tietoja puuttuakseen parlamentin jäsenen mainitsemaan asiaan. Jos asiasta tehdään asianmukaisesti perusteltu kantelu, tämä tietenkin tutkitaan säädettyjen menettelytapojen mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2279/99 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Espanjan rankaiseminen laiminlyönneistä ympäristödirektiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2279/99 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Espanjan rankaiseminen laiminlyönneistä ympäristödirektiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä Espanjan ympäristöministeriö ei ole toteuttanut määräaikaan mennessä tarvittavia toimia kolmen merkittävän ympäristödirektiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kyseessä ovat direktiivit teollisuuden päästöjen valvonnasta (jonka piti tulla voimaan 31. lokakuuta), laista ympäristövaikutusten arvioimisesta (joka piti olla saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä ennen maaliskuuta) sekä ympäristötietojen saatavuudesta (josta komissio lähetti Espanjalle jo heinäkuussa 1996 tiedoksiannon, joka koski tiedonsaannin rajoittamista). Voisiko komissio ilmoittaa onko se jo aloittanut toimet Espanjan rankaisemiseksi laiminlyönneistä näiden kolmen direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä? Voisiko komissio ilmoittaa miten Espanjan viranomaiset ovat vastanneet siltä saamiinsa tiedoksiantoihin? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Komissio aloittaa aina menettelyn, kun jäsenvaltio ei ilmoita sille direktiivissä säädetyn määräajan kuluessa toimenpiteistä, jotka on toteutettu mainitun direktiivin saattamiseksi osaksi kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä. Espanja ei ole vielä ilmoittanut komissiolle, mitä toimenpiteitä se on toteuttanut ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY(1) saattamiseksi osaksi Espanjan kansallista lainsäädäntöä. Komissio aloittaa lähitulevaisuudessa Espanjaa vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 (entisen 169 artiklan) mukaisen rikkomista koskevan menettelyn tässä asiassa. Komissio on jo aloittanut EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen rikkomista koskevan menettelyn Espanjaa vastaan tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3. maaliskuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/11/EY(2) osalta. Espanjan valtiolle on toimitettu elokuussa 1999 asiaa koskeva virallinen ilmoitus, johon se ei ole vielä vastannut. Komission on pian tehtävä päätös perustellut lausunnon lähettämisestä Espanjalle, jolloin edetään rikkomista koskevan menettelyn toiseen vaiheeseen. Komissio ei pidä tyydyttävänä vastausta, jonka Espanja on antanut ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta 7. kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/313/ETY(3) puutteellista täytäntöönpanoa koskevaan perusteltuun lausuntoon, minkä vuoksi se on antanut asian tuomioistuimen käsiteltäväksi. Asian viitenumero on C-189/99. (1) EYVL L 257, 10.10.1996. (2) EYVL L 73, 14.3.1997. (3) EYVL L 158, 23.6.1990.