ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. ja 2.

Kuten mainittiin arvoisan Parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-0308/03 annetussa vastauksessa (1), komissio on saanut tietoja Alankomaiden rakennusalan markkinoiden väitetyistä petos- ja hintakartellitapauksista kansalliselta kilpailuviranomaiselta (NMa) ja tiedotusvälineistä. Se on myös kuullut väitteistä, että muut kuin hollantilaiset yritykset ovat osallistuneet tähän toimintaan Alankomaiden markkinoilla ja että hollantilaiset yritykset ovat osallistuneet tällaiseen toimintaan ulkomaisilla markkinoilla. Komissio ei kuitenkaan aio puuttua NMa:n suorittamiin tutkimuksiin Alankomaiden rakennusalalla. Komission tietojen mukaan NMa ottaa huomioon ulkomaisten yritysten mahdollisen osallisuuden näissä tutkimuksissa, minkä vuoksi komissio ei ole aloittanut erillisiä muodollisia tutkimuksia. Kun väitetty rikkominen tapahtuu yhdessä jäsenvaltiossa, kansallinen kilpailuviranomainen on usein paras elin tutkimaan sitä. Jos tapaus kuitenkin vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, komissio voi päättää, että komission toteuttama tutkimus on yhteisön edun mukaista. Komissio tutkii esimerkiksi parhaillaan EU:n kilpailusääntöjen mahdollista rikkomista bitumintuotannossa. Tutkimus, joka liittyy kansallisten markkinoiden, kuten Alankomaiden, kartelleihin, koskee bitumin tuottajien ja pääasiakkaiden, esimerkiksi tienrakennusyrityksien, liiketoimia.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/161

(2004/C 70 E/169)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2905/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(1. lokakuuta 2003)

Aihe: Työttömyys Kreikassa vuoden 2001 väestönlaskennan pohjalta

Arvostetun akateemikon ja entisen ministerin kirjoittaman artikkelin mukaan työttömyys on Kreikassa 9,5 prosentin luokkaa eikä 8,9 prosentin kuten kansallinen tilastokeskus ESIE ilmoittaa.

Tämä arvio perustuu siihen, että ESIE mittaa työttömyyden tasoa vuoden 1991 väestönlaskennan perusteella eikä vuoden 2001, jolloin aliarvioidaan 15—44 vuoden ikäinen työvoima ja sitä vastoin yliarvioidaan yli 45-vuotiaiden työvoima, minkä tuloksena vuoden 2003 toisella neljänneksellä on havaittavissa työvoiman aliarviointi 461 600:lla, työllisyyden 390 300:lla ja työttömyyden 71 300:lla.

Mikä on komission kanta asiaan? Kumpi on oikea, ESIE:n mittausmenetelmä vai mainitun akateemikon edustama käsitys? Mikä loppujen lopuksi on työttömyyden taso Kreikassa viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(5. marraskuuta 2003)

Sovellettavan yhteisön lainsäädännön mukaisesti työttömyyden mittaamisessa on noudatettava yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanosta työttömyyden määritelmän osalta 7 päivänä syyskuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1897/2000 (1) 1 ja 2 artiklaan sisältyvää määritelmää. Kreikka noudattaa täysin kyseisestä määritelmää.

Painotuskertoimien laskemisessa käytettävän lähteen osalta voidaan todeta, että 9 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 (2) 5 artiklassa ei mainita lähdettä (väestörekisterit, väestölaskenta jne.).

Tuoreimmat kausitasoittamattomat Kreikkaa koskevat Eurostatista saatavilla olevat tiedot ovat vuoden 2003 toiselta puoliskolta ja osoittavat työttömyysasteen olevan 8,9 prosenttia. Nämä tiedot ovat saatavilla New Cronos -tietokannassa kohdassa ”Theme 3 \ Labour Force Survey (LFS) \ unemployment”. Kausitasoi-tetut työttömyyttä koskevat tiedot, jotka Eurostat antoi uusimmassa kuukausittaisessa lehdistötiedotteessaan, (113/2003, 1. lokakuuta 2003), osoittavat Kreikan työttömyysasteen olleen 9,2 prosenttia vuoden 2003 toisella puoliskolla.

Komissio ei halua ottaa kantaa toisistaan eroaviin akateemisiin näkemyksiin.

(1) EYVL L 228, 8.9.2000.

(2) EYVL L 77, 14.3.1998.
DavidByrnenkomissionpuolestaantamavastaus
(24.lokakuuta2003)
Komissiokerääparhaillaantietoja,joitasetarvitseevastatakseenkysymykseen.Seilmoittaatuloksistaan
mahdollisimmanpian.
(2004/C58E/227) KIRJALLINENKYSYMYSE-2994/03
esittäjä(t):BernhardRapkay(PSE)komissiolle
(14.lokakuuta2003)
Aihe:EuroopanunioninNordrhein-Westfaleninosavaltiollemyöntämättuetvuosina2001ja2002
1. MitätukiaNordrhein-WestfaleninosavaltioonsaanutEuroopanunioniltavuosina2001ja2002
/dash Euroopanaluekehitysrahaston(EAKR)/dash Euroopanmaataloudenohjaus-jatukirahastonohjausosaston(EMOTR-O)
/dash Euroopanmaataloudenohjaus-jatukirahastontukiosaston(EMOTR-T)
/dash Euroopansosiaalirahaston(ESR)/dash Euroopanyhteisöntutkimusohjelmien/dash Euroopanyhteisönympäristöohjelmien/dash Euroopanyhteisönmuidenohjelmienvaroista?
2. Keitätuensaajatolivat?
3. Mitä varoja myönnettiin Nordrhein-Westfalenin osavaltion tai Saksan liittotasavallan kanssa
yhteisrahoitetuillehankkeille?
RomanoProdinkomissionpuolestaantamavastaus
(21.lokakuuta2003)
Komissiokerääparhaillaantietoja,joitasetarvitseevastatakseenkysymykseen.Seilmoittaatuloksistaan
mahdollisimmanpian.C58E/210 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
(2004/C58E/055) KIRJALLINENKYSYMYSE-1042/03
esittäjä(t):RobertaAngelilli(UEN)komissiolle
(28.maaliskuuta2003)
Aihe:PisankunnankäyttämätLeader+-ohjelmastamyönnetytvarat
Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin
myöntämienvarojenkäytöstä.
Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan
hitaastijatehottomasti.
Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät
riittämättömästiEuroopanunioninmyöntämiävaroja.
Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pisan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tukeakseen
innovatiivisia maaseudun kehittämistoimia, joiden tarkoituksena on tuoda esiin kulttuuri- ja luonnon-perintöä,luodauusiatyöpaikkojataloudellisiaolosuhteitavahvistamallajaparantaamaaseutuyhteisöjenorganisatorisiamahdollisuuksia.
Voisikokomissionäinollenvastataseuraaviinkysymyksiin:
1. OnkoPisankuntaesittänytLeader+-ohjelmaakoskeviahankkeita?2. OnkoPisankuntasaanutrahoitustakyseisiinhankkeisiin?3. Onkokyseisetvaratkäytetty?
(2004/C58E/056) KIRJALLINENKYSYMYSE-1043/03
esittäjä(t):RobertaAngelilli(UEN)komissiolle
(28.maaliskuuta2003)
Aihe:PistoiankunnankäyttämätLeader+-ohjelmastamyönnetytvarat
Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin
myöntämienvarojenkäytöstä.
Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan
hitaastijatehottomasti.
Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät
riittämättömästiEuroopanunioninmyöntämiävaroja.
Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt,kuten Pistoiankunta,tarvitsevat kipeästi unionin varoja tukeakseen
innovatiivisia maaseudun kehittämistoimia, joiden tarkoituksena on tuoda esiin kulttuuri- ja luonnon-perintöä,luodauusiatyöpaikkojataloudellisiaolosuhteitavahvistamallajaparantaamaaseutuyhteisöjenorganisatorisiamahdollisuuksia.
Voisikokomissionäinollenvastataseuraaviinkysymyksiin:
1. OnkoPistoiankuntaesittänytLeader+-ohjelmaakoskeviahankkeita?2. OnkoPistoiankuntasaanutrahoitustakyseisiinhankkeisiin?3. Onkokyseisetvaratkäytetty?6.3.2004FI C58E/43 Euroopanunioninvirallinenlehti
Komissioonseurannuttiiviistiunioniinliittyvienvaltioidentoteuttamiavalmistelutoimenpiteitäkaikkien
asetuksessaesitettyjen vaatimusten täyttämiseksi1. toukokuuta2004mennessä. Mainitun päivämääränjälkeenkomissioarvioiehdokasvaltioidenotsonikerrostaheikentävienaineidentalteenotosta,kierrätyksestä,regeneroinnistajahävittämisestätehtyjenilmoitustenperusteella,noudattavatkoehdokasvaltiotasetusta,jasoveltaa nykyisiä jäsenvaltioita koskevia menettelyjä ehdokasvaltioihin. Bulgarian ja Romanian ontäytettäväsamatvaatimuksetmyöhemminunioninkanssasovittavaanmääräaikaanmennessä.
(1) AsetuksenN:o(EY)2037/200016artiklan5kohta:”Jäsenvaltioidenontoteutettavatoimenpiteitä,joillapyritään
edistämään valvottavien aineiden talteenottoa, kierrätystä, regenerointia ja hävitystä, sekä asetettava käyttäjät,jäähdytysteknikottaimuutasianmukaisettahotvastaamaansiitä,että1kohdansäännöksiänoudatetaan[…]”.
(
2) Asetuksen N:o (EY) 2037/2000 16 artiklan 6 kohta: ”Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään
31päivänäjoulukuuta2001,mitäjärjestelmiäonotettukäyttöönkäytettyjenvalvottavienaineidentalteenottoavartenjakuinkasuuriamääriänäitäaineitaonotettutalteen,kierrätetty,regeneroitutaihävitetty.”.
(2004/C58E/076) KIRJALLINENKYSYMYSE-1308/03
esittäjä(t):BillNewtonDunn(ELDR)komissiolle
(7.huhtikuuta2003)
Aihe:IhmisoikeusrikkomuksetPohjois-Koreassa
Komissio lienee tietoinen Pohjois-Koreassa jatkuvista ihmisoikeusrikkomuksista ja varsinkin kristittyjen
kohtelusta.
1. OnkokomissioesittänytvastalauseenPohjois-Koreanhallitukselle?2. Onkokomissiollamuitasuunnitelmiatämänkauhistuttavantilanteenkorjaamiseksi?
ChrisPatteninkomissionpuolestaantamavastaus
(5.toukokuuta2003)
Pohjois-Koreaontällähetkelläsuurihuolenaihekansainväliselleyhteisölleunionimukaanluettuna.Unioni
ottaa ihmisoikeustilanteen, uskonnonvapaus mukaan luettuna, järjestelmällisesti esille säännöllisissäpoliittisissa kontakteissaan Korean demokraattisen kansantasavallan viranomaisten kanssa. Sillä olikesäkuussa 2002 tilaisuus keskustella Pjongjangiassa Pohjois-Korean kristittyjen vaikeasta asemasta.Se pyysi myös, että maahan päästettäisiin YK:n ihmisoikeustoimikunnan uskonnonvapautta käsittelevä
erityislähettiläs.
Komissio saa säännöllisesti tietoa kristittyjen tilanteesta kansalaisjärjestöiltä ja etenkin Amnesty
InternationaliltajaChristianSolidarityNetworkiltä.SejatkaaPohjois-Koreanihmisoikeustilanteentarkkaaseurantaa ja ilmaisee huolensa myös Genevessä meneillään olevassa YK:n ihmisoikeustoimikunnanistunnossa,johonunioniontuonutehdotuksenpäätöslauselmaksiPohjois-Koreanihmisoikeustilanteesta.C58E/58 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
(2004/C58E/014) KIRJALLINENKYSYMYSP-0260/03
esittäjä(t):GiovanniPittella(PSE)komissiolle
(29.tammikuuta2003)
Aihe:”Ohjelmienmukaiset”hankkeet
Asetuksen(EY)N:o1260/1999(1)mukaanlujitetunkoheesiopolitiikantavoitteenaonrakennerahastojen
avulla pyrkiä vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevienalueiden tai saarien jälkeenjääneisyyttä. Jäsenvaltioiden toteuttaman rakennerahastotoimien hajautetuntäytäntöönpanononannettavatakeettäytäntöönpanonyksityiskohtaisistasäännöistäjalaadusta,tuloksistaja niiden arvioinnista. Kyseisten tavoitteiden saavuttaminen taataan noudattamalla tiettyjä periaatteita(ohjelmasuunnittelu,keskittäminen,integraatio,täydentävyys),jotkaoikeuttavateurooppalaisenkoheesio-politiikanolemassaolon.
Viranpuolestatapahtuvaamaksusitoumuksenvapauttamistasovellettiinensimmäisenkerran31.joulukuuta
2002 päättyneenä vuotena. Italian tapauksessa alueiden edellä mainittuun päivämäärään mennessäesittämistämenojakoskevistatodistuksista70/dash80prosenttialiittyi”ohjelmienmukaisiin”hankkeisiin.
Edelliseenvedotenkysynkomissiolta,
/dash mikäonniidenmenojentarkkamäärä,joistatavoitteen1jarakennerahastojenmukaistenhankkeiden
/dash joita ei valittu alueellisen tai kansallisen operatiivisen ohjelman mukaisten tarjouskilpailujenperusteella /dash yhteydessä esitettiin todistus komissiolle, ja korvataanko näihin hankkeisiin liittyvätkustannuksetkuitenkinEAKR:n,ESR:n,EMOTR:injaKOR:inpuitteissa,
/dash kuinkaohjelmia ontäydennetty,jottaoperatiivisten ohjelmienulkopuolisetkustannuksetonvoitu
jälkikäteenhyväksyä,jolloinonvoituvälttääviranpuolestatapahtuvamaksusitoumuksenvapauttami-nen,jaaikookokomissiohyväksyäkyseisetkäytännöt,
/dash aikooko komissio tarkistaa, millä tavoin ”ohjelmien mukaisten” hankkeiden täytäntöönpanon
yhteydessämahdollisestivapautetutvaratkäytetään,jajosaikoo,millaisiarajoituksiatähänliittyy,
/dash eikö se, että alueet toteuttavat näin suuren prosentuaalisen määrän tarjouskilpailujen perusteella
valittuja hankkeita, joita ei ole käynnistetty komission hyväksymiin ohjelmiin sisältyvien toimienmukaisesti, vaaranna vakavasti Italian tavoitteen 1 tukikehysten mukaisten kehitystavoitteidentoteutuksen,jaeikötämäolemyösyhteisöntäydentävyyttä,kumppanuutta,ohjelmasuunnitteluajatiedottamistakoskeviensääntöjenvastaistasenlisäksi,ettänäintehdääntyhjäksiitsetavoitteetjakokokoheesiopolitiikanyhtenäisyys?
(1) EYVLL161,26.6.1999,s.1.
(2004/C58E/015) KIRJALLINENKYSYMYSP-0261/03
esittäjä(t):GiovanniFava(PSE)komissiolle
(29.tammikuuta2003)
Aihe:”Ohjelmienmukaiset”hankkeet
Asetuksen(EY)N:o1260/1999(1)mukaanlujitetunkoheesiopolitiikantavoitteenaonrakennerahastojen
avulla pyrkiä vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevienalueidentaisaarienjälkeenjääneisyyttä.C58E/14 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
(2004/C58E/059) KIRJALLINENKYSYMYSE-1157/03
esittäjä(t):RobertaAngelilli(UEN)komissiolle
(1.huhtikuuta2003)
Aihe:CarrarankunnankäyttämätEuroopanmaataloudenohjaus-jatukirahastostamyönnetytvarat
Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin
myöntämienvarojenkäytöstä.
Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan
hitaastijatehottomasti.
Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät
riittämättömästiEuroopanunioninmyöntämiävaroja.
Erityisestitietytalueellisetyksiköt,kutenCarrarankunta,tarvitsevatkipeästiunioninvarojamaatalous-
tuotteidenjalostuksenjakaupantukemiseensekämaaseudunkehittämiseen.
Voisikokomissionäinollenvastataseuraaviinkysymyksiin:
1. OnkoCarrarankuntaesittänytEuroopanmaataloudenohjaus-jatukirahastoonliittyviähankkeita?
2. OnkoCarrarankuntasaanutrahoitustakyseisiinhankkeisiin?3. Onkokyseisetvaratkäytetty?
(2004/C58E/060) KIRJALLINENKYSYMYSE-1158/03
esittäjä(t):RobertaAngelilli(UEN)komissiolle
(1.huhtikuuta2003)
Aihe:FirenzenkunnankäyttämätEuroopanmaataloudenohjaus-jatukirahastostamyönnetytvarat
Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin
myöntämienvarojenkäytöstä.
Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan
hitaastijatehottomasti.
Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät
riittämättömästiEuroopanunioninmyöntämiävaroja.
Erityisestitietytalueellisetyksiköt,kutenFirenzenkunta,tarvitsevatkipeästiunioninvarojamaatalous-
tuotteidenjalostuksenjakaupantukemiseensekämaaseudunkehittämiseen.
Voisikokomissionäinollenvastataseuraaviinkysymyksiin:
1. OnkoFirenzenkuntaesittänytEuroopanmaataloudenohjaus-jatukirahastoonliittyviähankkeita?2. OnkoFirenzenkuntasaanutrahoitustakyseisiinhankkeisiin?3. Onkokyseisetvaratkäytetty?6.3.2004FI C58E/45 Euroopanunioninvirallinenlehti
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1016/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Ternin kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0061 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1016/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Ternin kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Ternin kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja naisten ja lasten hyväksikäytön torjumiseen. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Ternin kunta esittänyt Daphne-ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Ternin kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? António Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1004/03, E-1005/03, E-1006/03,E-1007/03, E-1008/03, E-1009/03, E-1010/03, E-1011/03,E-1012/03, E-1013/03, E-1014/03, E-1015/03 ja E-1016/03 (28. huhtikuuta 2003) Daphne-ohjelmaan on saatu pelkästään vuonna 2003 - kaksi ehdotusta Firenzen kunnalta Assessorato Pubblica Istruzione e Politiche Giovanili, Direzione Istruzione - yksi ehdotus Pesarion kunnalta Servizio sociale - yksi ehdotus Sienan kunnalta Comitato di ente per le pari opportunita. Komissio ei ole vielä arvioinut näitä ehdotuksia, eikä siksi voi vielä kertoa arvoisalle parlamentinjäsenelle valinnoista tai rahoituksesta. Tieto arvioinnin lopputuloksesta toimitetaan heinäkuussa 2003 kaikille niille, jotka ovat tehneet ehdotuksen Daphne-ohjelman puitteissa vuonna 2003. Muilta arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemilta kunnilta (Ancona, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pisa, Pistoia, Prato, ja Terni) ei ole saatu ehdotuksia 19972003 välisenä aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1976/03 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle. Poliitikkojen ja hallituksen virkamiesten osallistuminen Portugalin pedofiilipiireihin.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1976/03 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (13. kesäkuuta 2003) Aihe: Poliitikkojen ja hallituksen virkamiesten osallistuminen Portugalin pedofiilipiireihin Äskettäiset paljastukset portugalilaisten korkean tason poliitikkojen ja hallituksen virkamiesten osallistumisesta pedofiilipiireihin tehtiin samaan aikaan, kun valmistellaan oikeudenkäyntiä kuuluisaa televisiojuontajaa, entistä diplomaattia ja lasten terveyttä tutkinutta tutkijaa vastaan samasta asiasta. Tämä kuvaa jälleen kerran lasten seksuaalisen hyväksikäytön synkkää todellisuutta. Neuvosto aikoo lähitulevaisuudessa antaa virallisen ja lopullisen päätöksen ehdotuksesta, joka koskee lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumista ja joka on laadittu jäsenvaltioiden kahden viime vuoden aikana käymien monien neuvottelujen tuloksena. Onko neuvosto tyytyväinen tähänastisiin toimintatapoihin, jotka koskevat lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaa, ja pitääkö se Euroopan tason lisätoimia tarpeellisina, jotta voidaan tehokkaasti taistella tätä äärimmäisen vakavaa ihmisoikeuksien ja ihmisarvon loukkaamista vastaan? Vastaus (7. lokakuuta 2003) Yleisellä tasolla voidaan todeta, että lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ja lapsipornografiaa koskevaa puitepäätöstä, josta päästiin poliittiseen yhteisymmärrykseen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston istunnossa 14. ja 15. lokakuuta 2002, ei ole vielä arvioitu. Puitepäätöksen tekeminen virallisesti ole edes mahdollista ennen kuin yhdessä jäsenvaltiossa edelleen meneillään oleva parlamentaarinen menettely saadaan päätökseen. Neuvosto katsoo kuitenkin, että kyseisellä puitepäätöksellä ja äskettäin hyväksytyillä muilla keskinäistä oikeusapua koskevilla säädöksillä, kuten eurooppalaisella pidätysmääräyksellä(1) ja 29. toukokuuta 2000 hyväksytyllä yleissopimuksella keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa(2) sekä Europolin toimivaltuuksien laajentamisella lapsipornografiaan(3), voidaan tehokkaasti torjua tämäntyyppisiä rikoksia. Lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ei kuitenkaan voida täysin estää huolimatta lainsäädännöstä, jolla pyritään ennaltaehkäisemään kyseisiä rikoksia huolehtimalla siitä, että yksikään pedofiliarikos ei jää rankaisematta Euroopan unionissa. Neuvosto ei myöskään koskaan anna lausuntoja jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten käsiteltävinä olevista asioista eikä kommentoi lehtikirjoitusten sisältöä. (1) EYVL L 190, 18.7.2002. (2) EYVL C 197, 12.7.2000, EYVL C 379, 29.12.2000, EYVL C 110, 7.5.2002. (3) Neuvoston päätös, tehty 3 päivänä joulukuuta 1998, Europol-yleissopimuksen liitteessä olevan rikollisuuden muodon määritelmän täydentämisestä ihmiskaupan osalta (EYVL C 26, 30.1.1999, s. 21).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2002/03 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaisen opetuskulttuurin edistäminen.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0179 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2002/03 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2003) Aihe: Eurooppalaisen opetuskulttuurin edistäminen Yliopistolla on oltava avainasema EU:n luomisessa. Sen on edistettävä Eurooppa-henkeä ammattilaisten ja kansalaisten kouluttamiseksi ja kehitettävä uutta opetuskulttuuria. Tekniset näkökohdat yhteisen eurooppalaisen opetusalueen luomista varten on jo suunniteltu, mutta poliittiset kysymykset ovat vielä avoinna. Maiden kesken on vielä edistettävä Eurooppa-henkeä, kehitettävä opetuksen sisältöä ja metodeja sekä sisällytettävä eurooppalaisia asenteita ja arvoja yliopisto-opetukseen. Miten komissio myötävaikuttaa näiden tavoitteiden saavuttamiseen? Suurin osa eurooppalaisten yliopistojen rehtoreista allekirjoittaa tavoitteet, sillä jos niitä ei saavuteta, todellinen lähentyminen ei toteudu, minkä vuoksi uuden opetuskulttuurin käyttöönotto on välttämätöntä. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 2003) Komissio on parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden kesken on edistettävä Eurooppa-henkeä, kehitettävä opetuksen sisältöä ja metodeja sekä sisällytettävä eurooppalaisia asenteita ja arvoja yliopisto-opetukseen. Komissio myötävaikuttaa näiden tavoitteiden saavuttamiseen tukemalla esimerkiksi Sokrates-Erasmus ja Leonardo da Vinci -ohjelmien avulla hankkeita ja verkostoja, joissa monista eri Euroopan maista tulevat opettajat tekevät yhteistyötä kasvatusopillisissa kysymyksissä omilla erikoisaloillaan. Esimerkiksi hankkeessa Tuning Educational Structures in Europe (Euroopan opetusrakenteiden yhteensovittaminen) yliopistonopettajat 135 yliopistosta ja 29 maasta työskentelevät tiiviisti yhdessä määrittääkseen yhteiset lähtökohdat opetukselle ja oppimiselle yhdeksällä eri aihealueella. Jean Monnet -hankkeen avulla komissio pyrkii edistämään tietoisuutta Euroopan yhdentymiskysymyksistä eri yliopistoissa sekä Euroopassa että sen ulkopuolella.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1275/03 esittäjä(t): Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) neuvostolle. Baskimaan poliittisten vankien saama puutteellinen sairaalahoito.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0071 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1275/03 esittäjä(t): Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) neuvostolle (31. maaliskuuta 2003) Aihe: Baskimaan poliittisten vankien saama puutteellinen sairaalahoito Baskimaan poliittisten vankien saama puutteellinen sairaalahoito osoittaa, ettei Espanjan kuningaskunnassa panna lakeja tasapuolisesti täytäntöön. Bautista Barandallan tapaus on yksi selvimmistä esimerkeistä, jotka ilmentävät kyseistä ongelmaa. Kyseinen 38-vuotias navarralaismies on ollut vankilassa yli 12 vuotta. Vuonna 2000 hänellä todettiin ulseratiivinen proktiitti, mutta hän pääsi sairaalahoitoon vasta maaliskuussa 2002. Siitä lähtien hänen paksusuoltaan ja peräsuoltaan on leikattu ja osittain poistettu 13 kertaa. Hänet on joka kerta siirretty liian aikaisin sairaalasta vankilaan. Zaragozan vankilaoikeudelle on esitetty Barandallan tilanteen vuoksi pyyntö tämän vapauttamiseksi rikoslain 92 pykälän nojalla, koska tämä kärsii kivuista ja on parantumattomasti sairas. Pyyntö on toistettu moneen kertaan, mutta se on joka kerta torjuttu huolimatta eri lääkäreiden ja sairaalojen antamista lausunnoista, joiden mukaan Barandallan vapauttaminen on välttämätöntä. Voiko neuvosto ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä humanitaaristen syiden vuoksi, jotta edellä mainittuun tilanteeseen löytyisi ratkaisu? Vastaus (7. lokakuuta 2003) Neuvoston tehtävänä ei ole esittää huomautuksia kansallisten oikeusviranomaisten toimivaltaan kuuluvasta rikosasiasta.