ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3720/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Savukkeiden kauppa.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0006 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3720/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (30. marraskuuta 2000) Aihe: Savukkeiden kauppa Euroopan komission kahta yhdysvaltalaista tupakkatehdasta vastaan aloittaman oikeusjutun myötä on savukkeiden tuonti ja vienti jälleen yleisen mielenkiinnon kohteena. Savukkeiden kaupan (ja salakuljetuksen) laajuudesta vallitsee epätietoisuutta. Voiko komissio sen vuoksi vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Kuinka paljon savukkeita takavarikoitiin vuosina 1997, 1998 ja 1999 kussakin jäsenmaassa? 2. Mitkä olivat vuosina 1997, 1998 ja 1999 viisi eniten takavarikoitua savukemerkkiä EU:ssa? 3. Mitkä jäsenvaltiot veivät vuosina 1997-1999 savukkeita Kyprokseen? (tiedot eriteltyinä vuoden, jäsenvaltion ja määrän mukaan) 4. Mitkä jäsenvaltiot veivät vuosina 1997-1999 savukkeita Jugoslaviaan? (tiedot eriteltyinä vuoden, jäsenvaltion ja määrän mukaan) 5. Mistä maista tuotiin vuosina 1997-1999 savukkeita EU:hun Antwerpenin sataman kautta? (tiedot eriteltyinä vuoden, alkuperävaltion ja määrän mukaan) 6. Mihin EU:n ulkopuolisiin maihin vietiin vuosina 1997-1999 savukkeita Belgian liittovaltiosta? (tiedot eriteltyinä vuoden, kohdevaltion ja määrän mukaan) Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3720/00 ja E-1344/01 (22. toukokuuta 2001) Komissio toteaa saatavilla olevien tilastojen (joihin komissio ei ole millään tavoin sitoutunut) perusteella, että: - useita miljardeja savukkeita takavarikoidaan joka vuosi; - vuosina 1997-1999 Italia näyttää olleen se jäsenvaltio, jossa savukkeita on takavarikoitu eniten (vuonna 1999 35 prosenttia yhteisössä takavarikoitujen savukkeiden kokonaismäärästä); - vuosina 1997-1999 yhteisössä takavarikoitujen savukkeiden määrä kasvoi 215 prosenttia. Kasvussa oli kuitenkin eroja eri jäsenvaltioiden välillä. Tänä lyhyenä aikana kasvu oli Belgiassa 2 701 prosenttia, ja sen jälkeen tulivat Alankomaat (1 899 prosenttia) ja Suomi (1 570 prosenttia). Eniten takavarikoidut jäsenvaltioissa valmistetut savukemerkit olivat vuonna 1999 Regal, Superkings, West ja Benson & Hedges. Euroopan yhteisön ulkopuolella valmistetuista savukemerkeistä takavarikoitiin vuonna 1999 eniten Marlboroa. Komissio korostaa, että Antwerpen kuuluu maailman suurimpiin savukelähetyksiä käsitteleviin satamiin. Vastaukset tarkempiin savukevientiä koskeviin kysymyksiin sisältävät niin paljon numerotietoa, että komissio lähettää ne suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Tietokannoista saadut luvut eivät välttämättä ole kattavia eikä niitä voida tulkita komissiota sitoviksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3474/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. Komission julkaisemat direktiiviehdotukset.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0132 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3474/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Komission julkaisemat direktiiviehdotukset Komissio hyväksyi äskettäin työeläkelaitoksia koskevan direktiiviehdotuksen (KOM(2000) 507 lopullinen). Voiko komissio selvittää, miten 11. lokakuuta 2000 aamulla hyväksytystä ehdotuksesta voitiin keskustella yksityiskohtaisesti työeläkelaitosten liiton (EFRP) puheenjohtajan Kees van Reesin ennalta laatiman puheen perusteella rahoituspalveluja käsittelevässä kokouksessa (Financial Services Forum), joka pidettiin samana päivänä brysseliläisessä hotellissa klo 13? Onko eri osapuolilla tavallisesti käytössään direktiiviehdotukset ennen kuin komissio hyväksyy ne virallisesti? Joka tapauksessa kokouksessa läsnä olleille parlamentin jäsenille ehdotuksesta oli tiedotettu huonommin kuin lobbareille. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2000) Talous- ja raha-asioiden valiokunnan jäsenten kanssa 5. lokakuuta 2000 pidetyssä epävirallisessa kokouksessa sisämarkkinoista vastaava komission jäsen esitteli työeläkelaitoksia koskevan direktiiviluonnoksen, joka komission oli määrä hyväksyä. Kuten parlamentin jäsen mainitsee, komissio hyväksyi työeläkelaitoksia koskevan direktiiviehdotuksen 11. lokakuuta 2000 aamulla(1). Tätä edelsi pitkä ja tiivis kuulemismenettely, johon kaikki eturyhmät osallistuivat. Ennen direktiiviluonnoksen hyväksymistä komissio kävi kahdenvälisiä neuvotteluja jäsenvaltioiden, parlamentin ja muiden eturyhmien asiantuntijoiden kanssa. Komission edustaja rahoituspalveluja käsittelevässä kokouksessa (Financial Services Forum) jakoi komission aamulla direktiiviksi hyväksymää tekstiä. Euroopan eläkerahastoja edustavan järjestön (European federation for retirement provision) puheenjohtaja perusti aikaisin iltapäivällä 11. lokakuuta 2000 rahoituspalveluja käsittelevässä kokouksessa pitämänsä puheenvuoron komission aiempiin valmisteluasiakirjoihin, jotka kuitenkin olivat hyvin samankaltaisia kuin lopullinen säädösteksti. (1) KOM(2000) 507 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3991/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsin alkoholin mainoskielto.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0103 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3991/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Ruotsin alkoholin mainoskielto EY:n tuomioistuimessa tulee käsittelyyn asia, joka koskee Ruotsin alkoholin mainoskieltoa. Ruotsalaisten lehtitietojen mukaan komission katsoo, että kielto on kumottava. Voiko komissio perustella, miksi se haluaa kumota Ruotsissa voimassa olevan alkoholin mainoskiellon? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2001) Stockholms tingsrätt (Tukholman alioikeus) on pyytänyt EY:n tuomioistuimelta ennakkoratkaisua siitä, onko alkoholijuomien mainonnan kieltävä kansallinen lainsäädäntö, kuten Ruotsissa voimassa oleva lainsäädäntö, tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevan yhteisön oikeuden mukainen. Komissiota on pyydetty toimittamaan asiaa koskevat huomautuksensa, ja se on ilmoittanut kantansa kansallisen lainsäädännön soveltamisen oikeudellisista vaikutuksista. Komissio ei ole kyseenalaistanut sitä, että alkoholijuomien mainontakieltoa voidaan perustella kansalaisten terveyden suojelulla. Lainsäädännön soveltamisen tapauskohtaisesta suhteellisuudesta on oltu huolestuneita. Tiivistelmä komission huomautuksista sisältyy julkisasiamies Francis G. Jacobsin 14. joulukuuta 2000 antamaan lausuntoon (asia C-405/98). Komissio ei ole ottanut virallista kantaa kiellon kumoamiseen. EY:n tuomioistuin antaa asiassa lopullisen tuomion.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3364/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Viimeisin vuosiraportti Euroopan unionin huumeongelmasta.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3364/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. lokakuuta 2000) Aihe: Viimeisin vuosiraportti Euroopan unionin huumeongelmasta Euroopan unionin huumeongelman kehityksestä julkaistiin vuosiraportti 11. lokakuuta 2000 klo 12.00. Vuosiraportin huumeiden käytön vastaisia toimia koskevassa luvussa 3 vahvistetaan, että komissio rahoittaa tutkimusta, joka koskee mahdollisuutta kannustaa erityisten piikityshuoneiden perustamista, joissa huumeidenkäyttäjät voivat ottaa huumeita (suomenkielisen version s. 29). Ottaen huomioon, että huumausaineriippuvuus on vakava sosiaalinen ongelma, jota on pyrittävä torjumaan, voisiko komissio ilmoittaa 1. mistä ohjelmasta kyseinen tutkimus on rahoitettu? 2. millä perusteella tällaista tutkimusta, joka perustui huumausaineriippuvuuden ylläpitämiseen eikä sen torjumiseen tai korvaushoidon järjestämiseen, pidettiin tärkeänä ja vieläpä rahoitettiin? 3. onko aloitettu muita komission rahoittamia tutkimuksia, jotka koskevat muita tapoja vähentää huumeiden käyttöä ja huumeiden kysyntää? David Byrnen vastaus komission puolesta (18. tammikuuta 2001) Kyseinen tutkimus rahoitettiin vuonna 1999 huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman (19962000) yhteydessä. Hankkeen nimi on Evaluation des Gesundheitsraumangebots für Drogenkonsumenten in drei Europäischen Städten, ja siitä vastaava organisaatio on Hampurin yliopistossa toimiva Institut für Interdisziplinäre Sucht- und Drogenforschung, Klinik für Psychiatrie. Hampurissa, Rotterdamissa ja Innsbruckissa toteutettava arviointitutkimus on käynnissä, ja loppuraportti toimitetaan komissiolle 1. huhtikuuta 2001 mennessä. Komissio odottaa tutkimuksesta vastaavalta riippumattomalta viralliselta elimeltä tieteellisesti pätevää arviointia. Suurta mielenkiintoa herättäviä kysymyksiä ovat, auttaako tällainen ehkäisevä hoito vähentämään huumeista riippuvaisten riskikäyttäytymistä ja miten, sekä auttaako se parantamaan ja pitämään yllä heidän terveyttään ja miten se tässä onnistuu. Komissio on varsin hyvin tietoinen, että käyttäjille tarkoitettuihin tiloihin liittyvät kokeet ovat kiisteltyjä. Toisaalta kaupungit useissa jäsenvaltioissa Saksassa, Espanjassa ja Alankomaissa ovat avanneet käyttäjille tarkoitettuja tiloja, joissa huumeita voidaan käyttää hygieenisissä ja valvotuissa oloissa. Näin on tarkoitus vähentää tartuntatautien leviämistä ja kuolemaan johtavien yliannostusten riskiä. Tutkimuksen tuloksista lienee hyötyä näille jäsenvaltioille sekä niille jäsenvaltioille, jotka eivät vielä ole päättäneet, sallivatko ne tällaiset kokeilut vaiko eivät. Huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemistä koskevan ohjelman yleistavoitteena on kuitenkin edistää laittomien huumeiden kysynnän vähenemistä Euroopassa, eikä ohjelman täytäntöönpanossa ole poikettu tästä tavoitteesta. Komissio on useiden vuosien mittaan rahoittanut lukuisia erilaisia tutkimushankkeita ja tutkimuksia, joilla on pyritty tähän yhteiseen tavoitteeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3585/00

esittäjä(t): Marco Cappato (TDI) komissiolle

(13. marraskuuta 2000)

Aihe: Kertomus direktiivin 95/46/EY soveltamisesta ja mahdollisesta muuttamisesta

Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun, 25. lokakuuta 1998 voimaan tulleen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY(1) 33 artiklassa todetaan seuraavaa: Komissio antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille säännöllisesti kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta, ensimmäisen kerran enintään kolme vuotta 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivämäärän jälkeen, ja liittää tarvittaessa kertomukseensa aiheellisia muutosehdotuksia. Kertomus julkaistaan. Komissio tutkii erityisesti, miten tätä direktiiviä sovelletaan luonnollisiin henkilöihin liittyvien ääni- ja kuvamateriaalia sisältävien tietojen käsittelyyn, sekä esittää aiheellisia ja tarpeellisiksi osoittautuvia ehdotuksia ottaen huomioon tietotekniikassa ja tietoyhteiskunnassa tapahtuneen kehityksen..

Kuinka pitkälle komissio on päässyt tämän kertomuksen laatimisessa? Onko direktiiviä komission mielestä muutettava? Jos on, niin miten ja millä aikataululla?

(1) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(8. joulukuuta 2000)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen huomauttaa, komission on annettava kertomus neuvostolle ja parlamentille yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY 33 artiklassa tarkoitetulla tavalla ja määräajassa.

Komissio seuraa tarkasti direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Se on päättänyt saattaa yhteisöjen tuomioistuimen ratkaistavaksi viittä sellaista jäsenvaltiota koskevat tapaukset, jotka eivät ole vielä antaneet tiedoksi kansallisia täytäntöönpanotoimia. Tämä tilanne huomioonottaen näyttää ennenaikaiselta ottaa kantaa siihen, onko direktiiviin ehdotettava muutoksia.

Mikäli muutokset olisivat tarpeen sillä perusteella, että soveltamista koskevasta kertomuksesta kävisi ilmi, että vielä yhdenmukaistamisen jälkeenkin esiintyy sisämarkkinoiden toiminnan esteitä tai jos muutoksia tarvittaisiin uuden tietotekniikan ja tietoyhteiskunnan kehittymisen vuoksi, nämä seikat ilmoitettaisiin kertomuksen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3319/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Pidätykset Turkissa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0085 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3319/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Pidätykset Turkissa 23. syyskuuta 2000 kurdeja kannattavan kansandemokraattisen Hadep-puolueen 11 jäsentä, mukaan lukien puolueen puheenjohtaja, pidätettiin Simakin kaupungissa Turkissa. Poliisi syytti heitä aseiden ja kranaattien hallussapidosta. On otettava huomioon, että Hadep on aina ajanut kurdikysymyksen rauhanomaista ratkaisua ja että jälleen kerran Turkin poliisivoimat ovat toimineet hyvin kyseenalaisella tavalla. Tietääkö komissio tapahtuneesta? Mitä mieltä se on asiasta? Mitä toimia se ehdottaa kurdikysymyksen ratkaisemiseksi? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 2000) Komissio on saanut tiedon arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tapauksesta ja seuraa tilanteen kehittymistä. Kurdisyntyisten Turkin kansalaisten osalta vuosien 1998 ja 1999 molemmissa määräaikaiskertomuksissa korostettiin, että rauhanomaiseen ratkaisuun olisi kuuluttava myös kurdien kulttuuri-identiteetin tunnustaminen ja tämän identiteetin ilmenemismuotojen entistä parempi suvaitseminen, mutta separatismia ja terrorismia ei pidä tukea. Komission 8. marraskuuta 2000(1) hyväksymässä viimeisimmässä määräaikaiskertomuksessa tilannetta arvioidaan toteamalla, että riippumatta siitä, onko Turkki halukas pitämään etnisiä ryhmiä, joilla on oma kulttuuri-identiteetti ja omat yhteiset perinteet, niin sanottuina kansallisina vähemmistöinä, kyseisiin ryhmiin kuuluvilta henkilöiltä kielletään edelleen selvästi laajalti tietyt perusoikeudet. Kaikille turkkilaisille etnisestä alkuperästä riippumatta kuuluvia sivistyksellisiä oikeuksia, kuten oikeutta yleisradiointiin omalla äidinkielellä, oikeutta äidinkielen oppimiseen tai oikeutta saada opetusta omalla äidinkielellä, ei ole taattu (ks. kyseistä arviota edeltävä, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva luku). Tämän lisäksi kansalaisilla ei ole mahdollisuutta ilmaista näkemyksiään asiasta. Sivistyksellisten oikeuksien takaaminen kaikille kansalaisille alkuperästä riippumatta on myös mainittu keskipitkän aikavälin tavoitteena Turkin tasavallan liittymistä valmistelevan kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista, välitavoitteista ja edellytyksistä 8 päivänä marraskuuta 2000 tehdyssä komission ehdotuksessa neuvoston päätökseksi. (1) KOM(2000) 714 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4144/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Ateistien, agnostikkojen ja humanistien asema.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4144/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Ateistien, agnostikkojen ja humanistien asema Direktiivissä, joka koskee yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa, kielletään ikään, vammaisuuteen, uskontoon tai vakaumukseen ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä. Tämä on yhdenmukaista EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan kanssa. Onko termiä vakaumus määritelty yleisesti vai määritteleekö kukin jäsenvaltio sen itse? Mikä on ateistien, agnostikkojen ja humanistien asema direktiivissä, joka koskee yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa? Anna Diamantopoulou vastaus komission puolesta (28. maaliskuuta 2001) Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetussa neuvoston direktiivissä 2000/78/EY(1) vahvistetaan yleinen periaate kaikenlaisen mm. uskontoon tai vakaumukseen perustuvan välittömän tai välillisen syrjinnän kieltämisestä. Direktiivissä ei määritellä yleisesti termiä vakaumus. Yhteisöjen tuomioistuimen olisi tutkittava, mitä suojelu vakaumukseen perustuvalta syrjinnältä tarkoittaa. Uskontoon ja vakaumukseen perustuvan syrjinnän yleistä kieltoa sovelletaan myös ateisteihin, agnostikkoihin ja humanisteihin, tämän rajoittamatta kuitenkaan 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa annettuja työhön liittyviä vaatimuksia. (1) EYVL L 303, 2.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3763/00 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Yhteisen tutkimuskeskuksen tulevaisuus.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0016 - 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3763/00 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Yhteisen tutkimuskeskuksen tulevaisuus Erittäin ansiokasta toimintaa harjoittava yhteinen tutkimuskeskus on Euroopan yhteisöjen käytössä oleva tieteellinen väline, jossa erilaiset eurooppalaiset koulukunnat kohtaavat tieteellisen tutkimustyön alalla ja jossa eri jäsenvaltiot saavat tietoa useilla eri aloilla tehdyistä tieteellisistä tutkimuksista. Yhteisen tutkimuskeskuksen roolia on jo aiemmin arvioitu uudelleen ja sen henkilökuntaa on vähennetty 200 työntekijällä. Nyt keskuksen henkilökuntaa aiotaan ilmeisesti uudelleen vähentää 200 työntekijällä siitä huolimatta, että neuvosto on sopinut vuonna 1998, että keskuksen henkilökunnan määrä pidetään 2080 työntekijässä viidennen puiteohjelman ajan. Voisivatko Euroopan komissio, sen puheenjohtaja Romano Prodi ja komission jäsen Philippe Busquin ilmoittaa, - pitääkö paikkansa, että yhteisen tutkimuskeskuksen henkilökunnan määrää aiotaan jälleen supistaa 200 työntekijällä? - pitääkö paikkansa, että Pettenin ja Ispran keskukset siirtyisivät (siinä tapauksessa, että henkilökunnan vähentäminen toteutuu) yhteisön toimivallan alaisuudesta niiden jäsenvaltioiden toimivallan piiriin, joissa ne sijaitsevat? Philippe Busquinin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3763/00 ja E-3778/00 (25. tammikuuta 2001) Komissio haluaa huomauttaa, että yhteisen tutkimuskeskuksen YTK:n henkilöstömäärää on tarkistettu viimeksi talousarvion 1999 yhteydessä, eikä henkilöstön määrä silloin muuttunut, vaan A-virkojen määrää lisättiin 120:llä ja B- ja C-virkojen määrää vähennettiin vastaavasti. Komissio hyväksyi kokouksessaan 26.7.2000 komissaarien erityisryhmän suositukset, joihin tämän vuoden alussa aloitettu komission painopisteiden tarkistaminen liittyy Tässä yhteydessä komissio pyysi tutkimuksesta vastaavaa komission jäsentä teettämään YTK:lla Pettenin tutkimuslaitoksen sulkemista koskevan toteutettavuustutkimuksen ja harkitsemaan vaihtoehtoisesti henkilöstömäärän pienentämistä 200:lla supistamalla kaikkien YTK:n yksiköiden toimintaa. Pettenin tutkimuslaitoksen sulkemista koskeva toteutettavuustutkimus on valmistunut. Myös muista YTK:n yksiköistä tehdään tarkastus, joiden tuloksia odotetaan maaliskuun lopulla 2001. Komissio esittää mainittujen tutkimuksen ja tarkastuksen perusteella budjettitarkastukseen tutkimushenkilöstömääriä koskevia ehdotuksia. Yhteisön toimivaltaa YTK:ssa ei ole ollenkaan tarkoitus siirtää jäsenvaltioille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3802/00 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) neuvostolle. Direktiivin 97/66/EY täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3802/00 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) neuvostolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Direktiivin 97/66/EY täytäntöönpano Euroopan parlamentin ja neuvoston 15. joulukuuta 1997 annetussa direktiivissä 97/66/EY(1) henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla määrätään 15 artiklassa seuraavaa: Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 24 päivänä lokakuuta 1998. Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin 5 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 24 päivänä lokakuuta 2000. Haluaisin kuulla neuvostolta: - Miksi 5 artiklan voimaan saattamisen määräaika on pidempi? - Miten neuvosto aikoo toimia niiden yhdeksän valtion kanssa, jotka eivät ole vielä ryhtyneet toimenpiteisiin? Mihin menettelyihin se aikoo ryhtyä, ja milloin? - Onko varmistettu, että direktiivi on pantu tyydyttävästi täytäntöön muissa maissa? - Eikö ole ennenaikaista ryhtyä muuttamaan direktiiviä 97/66/EY direktiiviehdotuksella KOM(2000) 385, koska suurin osa jäsenvaltioista ei ole pannut kyseistä säädöstä täytäntöön ja koska on odotettavissa, että direktiiviä 95/46/EY(2) vielä tarkistetaan? (1) EYVL L 24, 30.1.1998, s. 1. (2) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3798/00 ja E-3802/00 (8. maaliskuuta 2001) Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät direktiivin 97/66/EY 15 päivänä joulukuuta 1997 sovittelukomitean kokouksen jälkeen. Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittama säännös ei sisälly yhteiseen kantaan, jonka neuvosto oli vahvistanut 12 päivänä syyskuuta 1996. Viestinnän luottamuksellisuus oli yksi sovittelukomitealle annetuista kysymyksistä, ja säännös on osa komiteassa tehtyä kompromissia. Jotta yksi parlamentin tarkistuksista, jonka neuvosto oli valmis hyväksymään, olisi ollut yhteensopiva muun tekstin kanssa, osoittautui tarpeelliseksi lisätä suora viittaus tiettyjen jäsenvaltioiden laillisesti hyväksymiin, rajoitettuun ammatilliseen käyttöön tarkoitettuihin nauhoituksiin todisteeksi liiketapahtumasta tai muusta liiketoimintaan liittyvästä viestinnästä (5 artiklan 2 kohta). Asiassa tehdyn kompromissin yhteydessä oli näin ollen säädettävä määräajan pidentämisestä, jotta muutamat jäsenvaltiot voisivat ottaa kyseisen mahdollisuuden huomioon kansallisessa lainsäädännössään. Muut arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 211 artiklassa komissiolle annettuun toimivaltaan.