KIRJALLINEN KYSYMYS E-1734/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) neuvostolle

(23. toukokuuta 2003)

Aihe: Eurojustin vuosikertomus 2002

Eurojustin vuoden 2002 vuosikertomuksesta ilmenee monia sen toimivuuteen ja toimintaan liittyviä ongelmia.

Onko neuvosto kanssani samaa mieltä seuraavista Eurojustin ja muiden elinten välisiin suhteisiin liittyvistä seikoista:

- Eurojustin ja Euroopan oikeudellisen verkoston tehtävissä on päällekkäisyyttä ja epäselvyyttä (myös vuosikertomuksessa todetaan, että tehtävät ovat monessa suhteessa samanlaiset eikä tehtävänjako ole vielä selvä edes kansallisille oikeusasiantuntijoille),

- Eurojustin ja Euroopan oikeudellisen verkoston suhteiden olisi perustuttava pikemminkin selkeisiin sääntöihin kuin kertomuksessa mainittuihin joustaviin, epävirallisiin järjestelyihin, sillä kyse on kahdesta erillisestä elimestä, joissa käsitellään luottamuksellisia, henkilökohtaisia tietoja,

- Europolin ja OLAFin suhteet Eurojustiin olisi saatava läpinäkyvämmiksi ja varmistettava toiminnan oikeudellinen ja demokraattinen valvonta Euroopan tasolla,

- olisi selkeytettävä Eurojustin asema yhteisissä tutkintaryhmissä,

- Eurojustin ja sellaisten kolmansien maiden tai organisaatioiden, jotka ovat jo osallistuneet Eurojustin kokouksiin ja vaihtaneet sen kanssa tietoja, suhteiden on oltava Eurojustin perustamispäätöksen 27 artiklan mukaisia?

Ottaen yhtäältä huomioon yleisön oikeuden tutustua asiakirjoihin ja avoimuuden sekä toisaalta tietosuojan, onko neuvosto samaa mieltä kanssani seuraavista näkökohdista:

- Eurojustin vuoden 2002 vuosikertomukseen sisältyvä ehdotus tietokannan perustamisesta tutkimuksia (erityisesti verkkopornoon liittyviä tutkimuksia) varten on epäselvä ja herättää kysymyksen, olisiko se Eurojustin perustamispäätöksen mukaista,

- nykyisiin sääntöihin ei sisälly määräyksiä Eurojustin pääsystä Schengenin tietokantaan eikä myöskään Eurojustin kansallisten jäsenten oikeudesta saada suoraan tai välillisesti tietoja, jotka sisältyvät Schengenin tietojärjestelmään (SIS),

- yleisön oikeus tutustua Eurojustin kokousten pöytäkirjoihin olisi taattava asetuksen (EY) N:o 1049/2001(1) nojalla,

- tietosuojavaltuutetun nimittämisestä ei ole saatu tietoja,

- Eurojustiin kuuluvan tietosuojan yhteisen valvontaviranomaisen viimeisen jäsenen nimittäminen vasta vuoden 2003 alussa merkitsee, että Eurojustin perustamispäätökseen sisältyvien tietosuojaa koskevien artiklojen soveltamista on laiminlyöty vakavasti kyseiseen ajankohtaan asti?

(1) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

Vastaus

(2. lokakuuta 2003)

Neuvosto hyväksyi 5.6. kesäkuuta 2003 pidetyssä kokouksessaan päätelmät Eurojustin ensimmäisestä vuosikertomuksesta (kalenterivuosi 2002)(1). Näissä päätelmissä neuvosto päätti tarkastella Eurojustin ensimmäistä vuosikertomusta yksityiskohtaisemmin Italian puheenjohtajakaudella.

Asiaa siis vielä tarkastellaan, mutta seuraavat Euroopan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyvät seikat voitaneen panna merkille:

Euroopan oikeudellinen verkosto perustettiin yhteisellä toiminnalla vuonna 1998(2) ja Eurojust neuvoston päätöksellä vuonna 2002(3). Eurojustilla on oikeushenkilöys ja se edustaa näin ollen tietyntasoista yhdentymispyrkimystä Euroopan tasolla erityistehtävineen, kun taas Euroopan oikeudellisella verkostolla, joka koostuu jäsenvaltioiden oikeusviranomaista, on yleisluontoisempia tehtäviä. Nämä kaksi elintä toimivat oikeudellisen yhteistyön alalla, mistä aiheutuu jonkin verran päällekkäisyyttä, mutta se ei heikennä näiden kahden elimen toimintaa, jotka kumpikin ovat ratkaisevia Euroopan unionin vakavan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan kannalta.

On totta, että joissakin jäsenvaltioissa oikeusalalla toimiville on epäselvää, mikä kummankin elimen tehtävä on. Se johtuu osittain siitä, että kansalliselle tasolle ei ole saatu vielä riittävästi tietoa Euroopan oikeudellisen verkoston ja Eurojustin tehtävänjaosta tai kummankin tehtävistä. Eurojustin viimeksi pidetyssä kokouksessa Kreikan puheenjohtajakaudella Kavourissa ehdotettiin, että jäsenvaltiot perehdyttäisivät toimivaltaiset kansalliset viranomaisensa paremmin kumpaankin elimeen ja tiedottaisivat niille tarkemmin kummankin tehtävistä. Joissakin jäsenvaltioissa Euroopan oikeudellisen verkoston edustajat ja Eurojust ovat myös laatineet yhteistä tiedotusmateriaalia. Lisäksi Tanskan puheenjohtajakaudella sovittiin Euroopan oikeudellisen verkoston ja Eurojustin yhteistyötä koskevasta yhteisymmärryspöytäkirjasta.

Neuvosto puolestaan on ryhtynyt useihin toimenpiteisiin varmistaakseen, että päällekkäisyyttä on mahdollisimman vähän ja että tarvittavaa koordinointia edistetään. Euroopan oikeudellisen verkoston sihteeristö on nimenomaan sijoitettu Eurojustin sihteeristöön. Tämän pitäisi varmistaa se, että ajan mittaan syntyy tarvittavaa koordinaatiota ja synergiaa.

Neuvosto uskoo, että tässä oikeudellisen yhteistyön kehitysvaiheessa Euroopassa tarvitaan kumpaakin elintä. Euroopan oikeudellinen verkosto on kansallinen, tekee kahdenvälistä yhteistyötä ja reagoi tapahtuneeseen, kun taas Eurojustin on tarkoitus työskennellä kansainvälisissä, monenkeskisissä tapauksissa ja se voi myös toimia enemmän ennalta käsin kuin Euroopan oikeudellinen verkosto. Eurojustin kansalliset jäsenet työskentelevät myös tiiviisti Euroopan oikeudellisen verkoston yhteyshenkilöiden kanssa, ja joissakin jäsenvaltioissa Eurojustin kansallinen varajäsen on myös Euroopan oikeudellisen verkoston yhteyshenkilö.

Neuvoston mielestä Eurojust-päätöksestä ilmenee selvästi, miten Eurojustin kansalliset jäsenet voivat vaihtaa tietoa ja erityisesti henkilötietoja sisältävää tietoa. On myös huomattava, että tietojenvaihto voi tapahtua kansallisen lainsäädännön määräysten mukaisesti.

Neuvosto on pannut merkille, että Eurojust ja Europol neuvottelevat yhteistyösopimuksesta ja että neuvoston päätöksessä Eurojustin perustamisesta annetaan myös Eurojustille mahdollisuus tehdä sopimuksia muiden, esimerkiksi OLAFin kaltaisten elinten kanssa. Mikäli tällaiset sopimukset sallivat henkilötietojen siirtämisen, neuvoston on hyväksyttävä kyseiset sopimukset Eurojust-päätöksen 27 artiklan mukaisesti Eurojustin yhteisen valvontaviranomainen annettua lausuntonsa.

Yhteisten tutkintaryhmien osalta neuvosto haluaa kiinnittää huomion 8. toukokuuta 2003 antamaansa suositukseen, joka koskee yhteisiä tutkintaryhmiä(4), ja neuvoston 13. kesäkuuta 2002 tekemään puitepäätökseen(5). Neuvoston mielestä nämä kaksi välinettä, jotka perustuvat myös 29. toukokuuta 2000 keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa tehdyn yleissopimuksen(6) 13 artiklaan, selventävät riittävästi Eurojustin mahdollista tehtävää jossakin tällaisessa ryhmässä.

Mahdollisen tietokannan osalta neuvosto palauttaa mieliin, että Eurojust-päätöksessä on tarkat, kattavat määräykset siitä, miten Eurojust saa käsitellä henkilötietoja. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että on perustettu erityinen Eurojustin yhteinen valvontaviranomainen, joka pystyy neuvomaan Eurojustia tässä asiassa. Neuvosto selvittää parhaillaan, onko Eurojustin kansallisilla jäsenillä oikeus käyttää Schengenin tietojärjestelmää.

Asetusta (EY) 1049/2001 ei voida suoraan soveltaa Eurojustiin. Eurojust-päätöksen 39 artiklassa säädetään kuitenkin, että kollegio hyväksyy säännöt, jotka koskevat Eurojustin asiakirjojen saamista niihin tutustuttavaksi, ottaen huomioon kyseisen asetuksen. Neuvosto on tietoinen siitä, että Eurojustin kollegiossa valmistellaan tällaisten sääntöjen käyttöönottoa. Samoin tietosuojavaltuutetun palvelukseenottomenettely on käynnissä ja palvelukseenotto tapahtuu todennäköisesti pian kesätauon jälkeen.

Neuvosto on tietoinen siitä, että yhteisen valvontaviranomaisen jäsenten nimittämisen viivästymisen vuoksi myös tietosuojamääräysten käytännön toteuttaminen on kestänyt jonkin aikaa. Tämä prosessi on nyt kuitenkin aloitettu ja neuvosto odottaa saavansa nopeasti tarvittavat asiakirjat, jotta se voi hyväksyä tietosuojaa koskevat menettelytapasäännöt.

(1) Asiak. 9771/03 Eurojust 12.

(2) Yhteinen toiminta, 29 päivältä kesäkuuta 1998, Euroopan oikeudellisen verkon perustamisesta (EYVL L 191, 7.7.1998, s. 4).

(3) Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi (EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1).

(4) Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä toukokuuta 2003, yhteisen tutkintaryhmän perustamista koskevaksi mallisopimukseksi (EUVL C 121, 25.5.2003, s. 1).

(5) Neuvoston puitepäätös, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002, yhteisistä tutkintaryhmistä (EYVL L 162, 20.6.2002, s. 1).

(6) EYVL C 197, 12.7.2000, s. 3.