Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2760/98 esittäjä(t): Ben Fayot (PSE) komissiolle (10. syyskuuta 1998) Aihe: Kauppakeskuksen sijoittaminen Euroopan kehityskeskukseen (European Development Pole, EDP) Suunnitteilla on yli 18 000 m2:n suuruisen kauppakeskuksen (josta 13 000 m2 on varattu automarketille ja 5 000 m2 katetulle liikekeskukselle) sijoittaminen Euroopan kehityskeskuksen ranskalaiseen osaan. Tämä merkittävä vähittäiskaupan keskus, jonka kohderyhmänä ovat rajaseudun asukkaat, aiheuttaisi valtavia paineita EDP:n ympärillä Ranskassa, Belgiassa ja Luxemburgissa liiketoimintaa harjoittaville kauppiaille. Katsooko komissio, että EDP:tä, joka luotiin entiselle teollisuusalueelle EU:n avustuksella ja rahoitustuella, voidaan käyttää kauppakeskuksen sijoituspaikkana, vai olisiko sitä EDP:n osapuolten vuonna 1995 tekemän yleissopimuksen mukaisesti pikemminkin käytettävä teollisuuden tai teollisten palvelujen alaan liittyvien työpaikkojen luomiseen? Eikö tällaisessa tapauksessa, jossa rajat ylittävä kilpailu tulee olemaan täysimittaista, EDP:n kolmen osapuolen (Ranska, Belgia ja Luxemburg) olisi ainakin sovittava siitä, mikä kunkin kannalta on hyväksyttävää ja mikä ei? Eikö ranskalaisen osapuolen menettely tässä asiassa loppujen lopuksi ole vaarassa tuhota sen eurooppalaisen yhteistyön hengen, johon EDP perustuu? Aikooko komissio puuttua Ranskan toimintaan varmistaakseen, että Euroopan kehityskeskuksen tavoitteita ja EU:n tälle hankkeelle asettamia päämääriä noudatetaan? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1998) Euroopan kehityskeskuksen tarkoituksena, sellaisena kuin Ranskan, Belgian ja Luxemburgin hallitukset sen yhteisessä vuoden 1985 julistuksessaan suunnittelivat, oli ennen kaikkea Longwy-Rodange-Arthusin rajojen välisen teollisuuslaakson uudelleenjärjestely yhteisillä toimilla, sillä alue oli vakavasti kärsinyt terästeollisuuden taantumisesta. Ponnistukset, joihin komissio on vuodesta 1986 lähtien osallistunut, ovat kohdistuneet uuden monipuolisen tuotantorakenteen luomiseen, joka on mahdollistanut terästeollisuuden korvaamisen ja taannut laakson uuden taloudellisen kehityksen. Tämä on tapahtunut aluksi yhteisön edun mukaisten kansallisten ohjelmien kautta ja sen jälkeen tavoitteen II -ohjelmilla, jotka koskevat Lorrainen aluetta ja Luxemburgia ja joita yhteisö on yhteisrahoittanut tuotannollisten investointien tukijärjestelmällä kannustaakseen teollisuusyrityksiä tai palvelujen tarjoajia investoimaan Euroopan kehityskeskuksen keskusalueeseen. Suuren jakelukeskuksen sijoittaminen ei kuulu niiden investointien piiriin, joita yhteisö voisi yhteisrahoittaa. Mikään säännös ei kuitenkaan estä kauppatoiminnan sijoittamista kansainväliseen teollisuuspuistoon. Suunnitelman toteuttaminen ja etenkin hankkeiden valinta kuulvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Yhteistyön hengessä ja yhteisymmärrykseen päästäkseen nämä kolme Euroopan kehityskeskuksen kumppanijäsenvaltiota ovat aloittaneet yhteistoiminnan Euroopan kehityskeskuksen rajojen välisen taajama-alueen yhdistyksessä. Tämä vuonna 1996 perustettu yhdistys, jota Euroopan aluekehitysrahasto yhteisrahoittaa Interreg II -ohjelmalla, tarjoaa keskustelupuitteet yhteisen paikallisen aluesuunnittelupolitiikan kartoittamiseksi kaikille niille julkisille tai yksityisille toimijoille, joita asia koskee. Komissio toivoo, että eurooppalainen yhteistyöhenki tulee jatkumaan Euroopan kehityskeskuksen puitteissa ja että suunnitelma kansainvälisestä teollisuuspuistosta tulee jatkamaan alkuperäistä kehityssuuntaansa teollisuusyritysten sijoitusalueena. Komissio toivoo myös näiden kolmen osapuolen pääsevän yhteiseen sopimukseen.