ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2189/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Portugalin osuus Galician ja Portugalin välisessä suurnopeusratahankkeessa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0036 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2189/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (23. heinäkuuta 2001) Aihe: Portugalin osuus Galician ja Portugalin välisessä suurnopeusratahankkeessa Vastauksessaan suulliseen kysymykseen H-0530/01(1) parlamentin täysistunnossa 4. heinäkuuta 2001 komissio ilmoitti, että se seuraa tiiviisti Portugalin suurnopeusratahankkeen eri suunnitteluvaiheita. Hankkeeseen kuuluu Atlantin osuus, joka on osa ensisijaista hanketta nro 8 ja jolla varmistetaan Espanjan ja Portugalin välisten yhteyksien jatkuminen ja yhteentoimivuus. Vastaus tähän kysymykseen tulee ajankohtana, jolloin Portugalin hallitus on jo alkanut kyseenalaistaa suurnopeusyhteyden merkitystä ja jopa koko rataosuuden rakentamisen tarpeellisuutta. Ottaen huomioon, että Lissabonin ja La Coruñan välinen rataosuus on osa ensisijaista hanketta nro 8, joka kuuluu siihen rajalliseen määrään hankkeita, jotka unionin on erityisesti otettava huomioon, ja että hanke on ratkaisevan tärkeä Galician taloudellisen kehityksen kannalta, miten komissio aikoo toimia Portugalin ja Espanjan hallitusten sekä Galician aluehallituksen suhteen sen takaamiseksi, että kyseisen rataosuuden rakentaminen saadaan päätökseen suunnitelmien mukaisesti vuonna 2007? (1) Kirjallinen vastaus annettu 3. heinäkuuta 2001. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. syyskuuta 2001) Kuten komissio on ilmoittanut vastauksissaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-1046/01(1) ja E-2030/01(2), se aikoo esittää Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevat tarkistetut suuntaviivat, joiden liitteeseen III sisällytetään uusia erityishankkeita. Eurooppalaista liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa(3), jonka komissio hyväksyi 12. syyskuuta, mainitaan nimenomaisesti, että suunniteltuihin hankkeisiin sisältyy Pyreneiden niemimaan suurnopeusjunaverkon yhteentoimivuutta koskeva hanke, joka perustuu Espanjan ja Portugalin suurnopeusjunayhteyksiä koskeviin kansallisiin suunnitelmiin. Espanjan kansalliseen suunnitelmaan sisältyvät Galician junayhteydet sellaisina kuin Espanjan ja Galician viranomaiset ovat niistä sopineet sekä La Coruñan, Vigon ja Portugalin rajan välinen rataosuus. Komissio on ottanut yhteyttä Portugalin viranomaisiin kiinnittääkseen näiden huomion mahdollisuuksiin, joita ensisijaiseen hankkeeseen nro 8 sisältyvässä liikennekäytävässä sijaitsevien Espanjan ja Portugalin välisten rataosuuksien jatkuvuus ja yhteentoimivuus tarjoaa. Porton ja Vigon välistä rataosuutta ei vielä toteuteta, mutta komissio on jo myöntänyt Espanjan ja Portugalin viranomaisten pyynnöstä Euroopan laajuista verkkoa koskevaa rahoitustukea nykyisen junayhteyden nykyaikaistamiseen liittyvään selvitys- ja parannustyöhön. (1) EYVL C 340 E, 4.12.2001, s. 155. (2) EYVL C 93 E, 18.4.2002, s. 49. (3) KOM(2001) 370.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3380/01 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Kalastuslisenssit/alusten rekisteröiminen ja sopimukset kolmansien maiden kanssa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0226 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3380/01 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (7. joulukuuta 2001) Aihe: Kalastuslisenssit/alusten rekisteröiminen ja sopimukset kolmansien maiden kanssa Voidaanko komission mielestä uudet kalastusalukset, jotka muodostavat osansa yhteisön aluskapasiteetista ja joille ei ole myönnetty kiintiöitä yhteisön merialueilla, rekisteröidä kalastusaluksiksi, ja jos voidaan, niin millä ehdoilla? Voiko komissio myös ilmoittaa kantansa siihen, oikeuttaako tällaisten alusten rekisteröinti yhteisön aluskapasiteetin osana tekemään yksityisiä sopimuksia kolmansien maiden kanssa tai hakemaan osuutta näiden maiden kanssa sovituista yhteisön kiintiöistä? Voiko komissio sanoa, kuinka monta tällaista alusta on rekisteröity? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2002) Yhteisön kalastusalusrekisteristä 30 päivänä syyskuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2090/98(1) 1 artiklan mukaisesti kaikki yhteisön kalastusalukset, jotka purjehtivat jäsenvaltion lipun alla tai jotka on rekisteröity jäsenvaltiossa, on rekisteröitävä yhteisön kalastusalusrekisterissä. Tällainen rekisteröinti ei tuo automaattisesti mukanaan lisenssiä yksityisten sopimusten tekemiseksi tai kiintiöiden hakemiseksi. Yksityishenkilöillä ja yrityksillä on kuitenkin oikeus tehdä yksityisiä sopimuksia kolmansien maiden kanssa sekä myös hakea kiintiötä yhteisön ja kyseisen kolmannen maan tekemän kalastussopimuksen puitteissa. Näin ollen komissio toimittaa hakemuksen, jonka kalastaja on tehnyt aluksen lippuvaltiona olevalle jäsenvaltiolle, kolmannelle maalle kyseiselle jäsenvaltiolle osoitettujen kalastusmahdollisuuksien osuuden puitteissa kalastussopimukseen sisältyvien ehtojen mukaisesti. Sitten kyseinen kolmas maa myöntää lisenssin yhteisön kalastusaluksille, jotka haluavat kalastaa maan aluevesillä. Mitä tulee kiintiöiden osoittamiseen yksittäisille aluksille ja kalastuslisenssien myöntämiseen yhteisön järjestelmän perustamisesta kalastuslisensseihin sisällytettäviä vähimmäistietoja koskevien sääntöjen vahvistamiseksi 20 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3690/93(2) 3 artiklan mukaisesti, on syytä painottaa, että asiasta on vastuussa lippuvaltiona oleva jäsenvaltio (eikä komissio). (1) EYVL L 266, 1.10.1998. (2) EYVL L 341, 31.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2205/01 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Albanian vaalit ilman Euroopan parlamentin tarkkailijoita.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0038 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2205/01 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (23. heinäkuuta 2001) Aihe: Albanian vaalit ilman Euroopan parlamentin tarkkailijoita Albanian tilanne on vielä kaukana siitä, että siellä voitaisiin pitää vapaat, demokraattiset, asianmukaiset ja yleiset vaalit. Voiko komissio kertoa, minkä vuoksi toisella äänestyskierroksella (joka on erittäin herkkä myös toistuvan vaalivilpin ja poliisin asiaanpuuttumisen vuoksi) Euroopan parlamentista ei lähetetty Albaniaan yhtään tarkkailijaa? Millä perusteella valittiin äänestyspaikat, joihin lähetettiin tarkkailijoita? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 2001) Päätös lähettää tai olla lähettämättä parlamentin tarkkailijoita seuraamaan Albanian vaalien toista äänestyskierrosta oli parlamentin itsensä yksinomaisen toimivallan alainen. Komissiolla ei ole mitään osuutta tällaisissa parlamentin päätöksissä. Kansainvälinen vaalientarkkailuvaltuuskunta asetettiin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) suojeluksessa seuraamaan asianmukaisesti koko Albanian vaaliprosessia. Valtuuskunnassa on huomattava määrä kansainvälisiä vaaliasiantuntijoita, pitkän ja lyhyen aikavälin tarkkailijoita, Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen jäseniä ja ensimmäisellä äänestyskierroksella myös parlamentin jäseniä. Komissio katsoo, että valtuuskunta suorittaa tehtäväänsä asianmukaisesti. Komissio ei ole tietoinen tarkoista kriteereistä, joiden perusteella Etyj/ODIHR lähetti tarkkailijat eri äänestyspaikoille. Komissio luottaa täysin Etyj/ODIHR:n laajalti tunnustettuun asiantuntemukseen ja tietotaitoon tässä asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2910/01 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle. Matkapuhelinoperaattori Viag Interkomin hinnankorotukset euroon siirtymisen myötä.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0192 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2910/01 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Matkapuhelinoperaattori Viag Interkomin hinnankorotukset euroon siirtymisen myötä Matkapuhelinoperaattori Viag Interkom AG pyöristää hintansa euroon siirtymisen myötä senteissä täysiin kymmeniin. Tästä seuraa, että alennusaikaan soitettu 10 minuutin paikallispuhelu, joka maksaa nykyään 0,50 DEM, maksaa euroon siirtymisen jälkeen 30 senttiä eli 0,59 DEM. Tunteeko komissio vastaavanlaisia tapauksia, joissa hintoja korotetaan yhtenäisvaluuttaan siirtymisen myötä? Eikö pienten summien kyseessä ollessa olisi sekä järkevää että itse asiassa paikallaan pyöristää useamman desimaalin tarkkuudella, varsinkin kun operaattorit käyttävät mainonnassaan desimaalisummia? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 2001) Kesäkuun 17. päivänä 1997 tietyistä euron käyttöönottamiseen liittyvistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) n:o 1103/97(1) 5 artiklassa esitetään muuntosäännöt, jotka koskevat maksettavia tai tilitettäviä rahamääriä. Koska tämä määritelmä ei koske puheluaikayksikköä, on matkapuhelinoperaattori Viag Interkom AG:n toteuttamaa muutosta, jossa 50 pfennigin yksikön hinnaksi tulee 30 senttiä, pidettävä yksinkertaisesti hinnankorotuksena eikä tapauksena, johon on sovellettava muuntosääntöjä. Liian suurista hinnankorotuksista rankaiseminen jää markkinoiden tehtäväksi. Mitä tulee pieniä yksikköhintoja koskevien sopimusten muuntamisesta syntyvään ongelmaan, komissio on yhtä mieltä arvoisan parlamentinjäsenen kanssa ja katsoo, että muuntamisen jälkeen on toivottavaa käyttää mahdollisimman monta desimaalia: mikään EU-velvoite ei edellytä muunto-operaation tuloksen pyöristämistä. (1) EYVL L 162, 19.6.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3158/01 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE) ja Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Airbus.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0235 - 0235



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3158/01 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE) ja Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (14. marraskuuta 2001) Aihe: Airbus Lehdistössä olleiden tietojen mukaan Italian puolustusministeri Antonio Martino olisi ilmoittanut aikomuksesta luopua 16 Airbus-yhtiön suunnitteleman, A400M-tyypin lentokoneen hankinnasta, koska hän ei pidä niitä kovinkaan hyödyllisinä. Voisiko komissio aiemmin antamiensa tiedonantojen perusteella sekä muiden toimielinten asiassa esittämän kannan perusteella selvittää, mikä kyseisen sotilaallisen, taktisen ja logistisen kuljetuslentokoneen merkitys on eurooppalaisen puolustusteollisuuden sekä yhteisen puolustuspolitiikan laatimisen kannalta? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Komissio on ilmaissut kantansa Euroopan puolustukseen liittyvän teollisuuden tulevaisuudesta vuosina 1996 ja 1997 antamissaan tiedonannoissa(1). Kysynnän väheneminen ja kasvava kilpailu ovat johtaneet Euroopan puolustukseen liittyvän teollisuuden rakenneuudistuksen aloittamiseen. Euroopan teollisuuden olisi annettava toteuttaa tarvittava rakenneuudistusprosessi, toimia yhteistyössä tai keskittää toimintojaan, jotka ovat samanlaisia tai toisiaan täydentäviä, ja siten parantaa alan kilpailuasemaa. Teollisuuden on johdettava tätä uudistusta, mutta jäsenvaltioiden sekä yhteisön toimielinten ja järjestöjen olisi pyrittävä luomaan tarvittava rakenne Euroopan puolustustarvikemarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. Komission edistämistoimet keskittyvät tarjontaan, ja niiden tarkoituksena on kehittää Euroopan puolustustarvikemarkkinoita ja sallia Euroopan puolustushankintojen suurempi kustannustehokkuus. Kysynnän osalta jäsenvaltioiden ja muiden monenvälisten järjestöjen asema on erityisen merkittävä sellaisilla aloilla kuin toimintaedellytysten aikataulujen ja sisällön yhdenmukaistaminen sekä Euroopan asehankintaviraston perustaminen Euroopan laajuisten ohjelmien toteuttamista varten. Komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että yhteiset vaatimukset johtavat yhä järjestelmällisemmin yhteisten ohjelmien, kuten A400M-ohjelman, toteutumiseen. Tämän merkityksellisen Euroopan suurimpien ilma-alusten valmistajien voimavarat yhdistävän ohjelman käynnistyminen johtaa konkreettisesti Airbus Military Companyn syntyyn. Tämä kehitys on Helsingissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston poliittisten tavoitteiden mukaista. Sama Eurooppa-neuvosto päätti myös pyrkiä edistämään sotilasalan vaatimusten sekä puolustusmateriaalisuunnittelun ja -hankintojen yhdenmukaistamista sen mukaan, mitä jäsenvaltiot pitävät asianmukaisena. (1) KOM(96) 10 lopullinen ja KOM(97) 583 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2915/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle. Asetuksen (ETY) N:o 2408/1992 mukainen julkisen palvelun velvoitteen asettaminen.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0192 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2915/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Asetuksen (ETY) N:o 2408/1992 mukainen julkisen palvelun velvoitteen asettaminen Menorcan saaren asukkaille lentokoneella matkustaminen ei ole ylellisyyttä, vaan välttämätöntä. Pelkästään ajanjaksolla 19962001 Menorcan saaren ja Palman lentokentän välisen lentomatkan hinta saarten asukkaille (joilla on oikeus 33 prosentin alennukseen) on noussut 41,58 prosentilla, toisin sanoin lentolipun hinta on noussut 12 000 pesetasta 16 990 pesetaan. Asetuksen (ETY) N:o 2408/1992(1) mukaan jäsenvaltio voi alueellaan asettaa julkisen palvelun velvoitteen syrjäistä tai kehitysaluetta palvelevalle lentoasemalle suuntautuvalle säännölliselle lentoliikenteelle tai alueelliselle lentoasemalle suuntautuvalle vähäliikenteiselle reitille, jos näitä reittejä pidetään ehdottoman välttämättöminä lentoaseman sijaintialueen taloudelliselle kehitykselle (). Kuitenkin verotuksellisista, hallinnollisista ja sosiaalisista toimenpiteistä vuonna 1997 annetun Espanjan lain 103 §:n mukaan Espanjan valtion hallituksen tehtävä on asettaa julkisen palvelun velvoite edellä mainitun asetuksen mukaisesti. 1. Asetukseen (ETY) N:o 2408/1992 viitaten, onko mitään teknistä estettä sille, että Espanjan hallitus julistaisi Baleaarien saarten ja Iberian niemimaan välisen lentoliikenteen yleisen edun mukaiseksi palveluksi? 2. Pitääkö komissio tarpeellisena julistaa kyseisen reitin lentoliikenteen yleisen edun mukaiseksi palveluksi ottaen huomioon, että EU:ssa on jo vastaavanlaisia tapauksia, esimerkiksi Kanarian saarten välisten lentoreittiliikenteen hyväksyminen yleisen edun mukaiseksi palveluksi? (1) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 2001) Komissio ei ole tietoinen mistään sellaisista syistä, jotka estäisivät Espanjan viranomaisia ottamasta käyttöön yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92(1) 4 artiklan säännöksiä. Parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa asiasta tehtävä päätös kuuluu yksinomaan Espanjan viranomaisten toimivaltaan. Komission velvollisuutena on ainoastaan varmistua siitä, että jäsenvaltiot soveltavat asetuksen 2408/92 4 artiklan säännöksiä asianmukaisesti. (1) EYVL L 240, 24.8.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2566/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan Rendisin keskuslihatukussa vallitsevat surkeat hygieniaolot.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0122 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2566/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (21. syyskuuta 2001) Aihe: Kreikan Rendisin keskuslihatukussa vallitsevat surkeat hygieniaolot Saamieni tietojen mukaan (lehtitiedot, asiasta vastaavien viranomaisten ilmoitukset) Ateenan keskuslihatukku, joka toimii kauppaministeriön valvonnassa olevan Ateenan keskuskauppakamarin alaisuudessa, ei täytä komission päätöksessä 96/658/EY(1) esitettyjä ehtoja ja toimii laittomasti ja ilman kyseisen päätöksen 4 artiklan mukaista toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntää. Lihatukussa ei ole riittäviä tiloja ja laitteita, henkilökunta ei noudata henkilökohtaista hygieniaa koskevia sääntöjä, yleisissä tiloissa on vakituisesti roskia ja tarpeettomia esineitä, jotka vilisevät hyönteisiä ja hiiriä, ulkona vallitseville ilmasto-olosuhteille alttiina olevia lihoja säilytetään asiakkaiden, vierailijoiden ja jopa koirien keskellä ja ne kuljetetaan lihakauppoihin kasoittain likaisissa kuorma-autoissa, joskus jopa henkilöautojen tavaratiloissa. Kaikesta huolimatta lihatukku on edelleen toiminnassa, ja sen ylläpitäjä ei piittaa lainkaan yhteisön säännöstön vaatimuksista. 1. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Kreikka noudattaa voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä? 2. Mitä vaaroja kansanterveydelle edellä kuvatuista olosuhteista aiheutuu? 3. Onko uusien tilojen rakentamista suunniteltu rahoitettavaksi yhteisön kolmannesta tukikehyksestä? (1) EYVL L 302, 26.11.1996, s. 22. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2001) Komissio ei ollut tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen kuvaamista olosuhteista Rentisin keskuslihatukussa. Yhteisön lainsäädännössä määrätään lihan tuotannossa noudatettavista standardeista ja normeista, ja lainsäädäntö osoitetaan jäsenvaltioille. Keskusviranomaisten on valvottava, että yhteisön vaatimuksia sovelletaan, ja tarvittaessa ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin. Komissio on kirjoittanut Kreikan viranomaisille ja pyytänyt pikaista selvitystä tilanteesta. Parlamentin jäsenelle ilmoitetaan komission saamista tiedoista. Saatuaan vastauksen komissio harkitsee, millaiset jatkotoimet ovat aiheellisia. Toimet täydentäisivät nykyisiä ponnistuksia kohentaa Kreikan osalta yhteisön lainsäädännön noudattamista. Komissio ei hallinnoi yhteisön tukikehykseen kuuluvia yksittäisiä hankkeita, joten se ei voi vahvistaa, onko yhteisön kolmannesta tukikehyksestä suunniteltu rahoitusta tälle hankkeelle vai ei. Päätös hankkeen sisällyttämisestä asianmukaiseen ohjelmaan kuuluu Kreikan viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2625/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Neuvoston kokous 16.—17. heinäkuuta 2001.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0063 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2625/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Neuvoston kokous 16.17. heinäkuuta 2001 Voisiko neuvosto ilmoittaa, äänestettiinkö 16.17. heinäkuuta 2001 pidetyssä yleisten asioiden neuvoston kokouksessa mistään asioista, ja jos äänestettiin, niin kuinka monesta asiasta, ja mistä aiheista oli kyse? Voisiko neuvosto myös ilmoittaa, miten kukin kyseisen kokouksen osanottaja äänesti kustakin aiheesta? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 ja E-2627/01 (12. helmikuuta 2002) Ennen vastauksen antamista neuvosto pyytää kysyjää kiinnittämään huomiota hänen kysymyksiinsä E-3938/00 ja E-3939/00 annettuihin vastauksiin, joissa todetaan, että neuvoston pääsihteeristö laatii kuukausittain neuvoston säädöksiä koskevan luettelon, joka sisältää säädökset ja muut kuin lainsäädäntötoimet sekä äänestystulokset, äänestysselitykset ja lausunnot, jotka merkitään pöytäkirjoihin neuvoston toimiessa lainsäätäjänä. Tammikuusta 2001 alkaen neuvoston hyväksymien asiakirjojen kuukausittaisessa luettelossa mainitaan myös äänestysmenettely, jota noudattaen kyseinen säädös on neuvostossa hyväksytty (yksimielinen, määräenemmistö tai yksinkertainen enemmistö). Nämä kuukausikatsaukset ovat suoraan saatavilla neuvoston www-sivustolla (http://ue.eu.int, kohdassa Avoimuus ja Neuvoston säädöksistä). Lisäksi lainsäädäntötoimia koskevien äänestysten tulokset julkaistaan neuvoston istuntojen jälkeen toimitettavissa lehdistötiedotteissa. Kysymyksiin, jotka koskevat neuvoston eri istunnoissa kesä- ja heinäkuussa 2001 järjestettyjä äänestyksiä, voidaan antaa seuraavat vastaukset: - Neuvoston 2362. istunto 25. ja 26. kesäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2364. istunto 27. ja 28. kesäkuuta 2001 - Neuvoston asetuksen hyväksyminen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä. DK, FIN ja S äänestivät vastaan, ja A pidättyi äänestämästä. - Yhteisen kannan vahvistaminen direktiivin antamiseksi tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun direktiivin muuttamisesta 20. kerran. B, DK ja NL äänestivät vastaan. - Neuvoston 2365. istunto 10. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2367. istunto 16. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2368. istunto 20. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1929/01 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Eläinten jäljitettävyys Euroopassa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0019 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1929/01 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (29. kesäkuuta 2001) Aihe: Eläinten jäljitettävyys Euroopassa EU:ssa on arviolta 334 miljoonaa eläintä, joilla käytävän yhteisön sisäisen kaupan keskimääräinen kuukausivaihto on 20 000 yksilöä. Eläintautien leviämisriski kasvaa, saastuminen lisääntyy ja petoksellisen toiminnan harjoittaminen tulee helpommaksi. Katsooko komissio, että nykyiset eläinten terveyttä ja hyvinvointia valvovat järjestelmät ovat riittäviä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2001) Eläinten jäljitettävyys on ratkaisevan tärkeää tarttuvien tautien ja niiden leviämisvaaran valvomisen kannalta. Tämä tapahtuu määrittelemällä nopeasti ja tehokkaasti paikka, josta eläin tai ruho on peräisin, sekä eläintä tai ruhoa koskevat siirrot yhteisössä. Eläinten jäljitettävyys taataan yhteisössä seuraavilla eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevilla säädöksillä: - neuvoston direktiivi 92/102/ETY, annettu 27. marraskuuta 1992, eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä(1) - Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1760/2000, annettu 17. heinäkuuta 2000, nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta(2) - neuvoston direktiivi 64/432/ETY, annettu 26. kesäkuuta 1964, eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa(3). Direktiivissä säädetään tietokantojen luomisesta kaikkien nautaeläinten ja niitä koskevien siirtojen sekä kaikkien sikatilojen ja sikoja koskevien siirtojen tallentamiseksi. Elävien eläinten jäljitettävyys varmistetaan yhteisön sisäisessä kaupassa myös siten, että alkuperämaana oleva jäsenvaltio on velvollinen toimittamaan eläinlähetystä koskevat tiedot määrävaltiona olevan jäsenvaltion toimivaltaisille keskusviranomaisille ja määräpaikan toimivaltaisille viranomaisille samana päivänä, kun se antaa eläintä koskevan terveystodistuksen. Tästä velvollisuudesta on säädetty 26. kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/425/ETY, joka koskee eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksia yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa(4). Tällaisen tiedonvaihdon helpottamiseksi komissio on ottanut käyttöön ANIMO-tietoverkon, joka yhdistää eri jäsenvaltioiden eläinlääkintäviranomaiset. Komissio on tähän asti pitänyt eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevista valvontajärjestelmistä annettua yhteisön lainsäädäntöä riittävänä eläinten jäljitettävyyden kannalta. Suu- ja sorkkatautikriisin johdosta kaikkia kyseisen epidemian puhkeamiseen vaikuttaneita tekijöitä ja toimia, joihin voitaisiin ryhtyä valvontajärjestelmien parantamiseksi, tutkitaan tarkasti. (1) EYVL L 355, 5.12.1992. (2) EYVL L 204, 11.8.2000. (3) EYVL B 121, 29.7.1964. (4) EYVL L 224, 18.8.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3033/01 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) komissiolle. Kansallisuuden ja ammattiluokituksen mukainen luettelo komission virkamiehistä.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3033/01 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) komissiolle (30. lokakuuta 2001) Aihe: Kansallisuuden ja ammattiluokituksen mukainen luettelo komission virkamiehistä Voisiko komissio toimittaa minulle täydellisen, kansallisuuden ja ammattiluokituksen mukaisen luettelon komissiossa työskentelevistä virkamiehistä? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön lähetetään taulukot, joissa henkilöstö esitetään ura-alueittain, siten kuin ne määritellään henkilöstösäännöissä. Lisäksi taulukossa esitetään henkilöstöön liittyvät määrärahat ja komission käyttämä ammattiluokitus.