ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0037/98 komissiolle esittäjä(t): Bill Miller (PSE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Valmistevero Vastauksessaan kysymykseen E-3239/97 ((EYVL C 158, 25.5.1998. )) komissaari Monti totesi, että komissio tutkii parhaillaan valmisteveronalaisia tuotteita koskevaa asiaa alkoholin ja tupakkatuotteiden osalta ja tulee laatimaan neuvostolle ja parlamentille raportin, jossa otetaan huomioon kaikki asiaan liittyvät ehdotukset. Ottaen huomioon, että tämän raportin on pitänyt olla valmiina jo jonkin aikaa, voiko komissaari antaa päivämäärän, milloin hän aikoo esitellä raportin sekä parlamentille että neuvostolle? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1998) Komissio aikoo laatia tupakka- ja alkoholituotteista erilliset raportit vuoden 1998 maaliskuun loppuun mennessä. Alkoholiraportin osalta jäsenvaltioiden välillä ei ole minkäänlaista yksimielisyyttä verotusta koskevista peruskysymyksistä yhteisössä. Komissio työskentelee saadakseen aikaan sellaisen toimintalinjan, joka saisi tarvittavan yksimielisyyden neuvostossa. Parlamentti puolestaan on ollut kaikissa kysymyksissä jotakuinkin yhtä erimielinen. Harvat ovat kuitenkaan sitä mieltä, että alkoholiverotus nykyisellään olisi oikeassa suhteessa sisämarkkinoiden vaatimuksiin. Arvoisa jäsen muistaa varmasti, että tilanne oli sama alkoholijuomien verotusta koskevaa komission edellistä raporttia annettaessa. Tällöin komissio otti kannan, jonka mukaan ei ollut aiheellista tehdä ehdotuksia verotuksen yhdenmukaistamisesta (varsinkin ajatellen viinimarkkinoita koskevaa uudistusta, jota komissio oli äskettäin ehdottanut). Sekä neuvosto että parlamentti olivat tyytyväisiä komission kantaan. Tältä pohjalta komissio pyrkii toimittamaan raporttinsa neuvostolle ja parlamentille niin pian kuin mahdollista.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4014/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Eläinten pito sirkuksissa Onko komissiolla mitään villieläinten sirkuksissa pitämistä koskevia ehdotuksia? Onko komissio samaa mieltä siitä, että villieläinten, erityisesti suurten eläinten kuten norsujen ja karhujen, pitäminen sirkuksessa ja niiden kouluttaminen tekemään temppuja on usein julmaa? Onko komissio samaa mieltä siitä, että tällainen käytäntö on ristiriidassa Amsterdamin sopimuksessa olevan eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevan pöytäkirjan kanssa? Olisiko komissio halukas tekemään luettelon niistä eläimistä, joita voidaan ja ei voida pitää sirkuksissa ja käyttää sirkusesityksissä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 1998) Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 338/97 ((EYVL L 61, 3.3.1997. )) on säännöksiä sen liitteissä mainittujen eläinlajien tuonnista sekä niiden pitämisestä ja kuljettamisesta. Lisäksi komission ehdotusta neuvoston suositukseksi luonnonvaraisten eläinten pitämisestä eläintarhoissa ((KOM(95) 619 lopullinen. )) aiotaan laajentaa suosituksella, että jäsenvaltiot antaisivat aiheellisia säännöksiä luonnonvaraisten eläinten pitämisestä muissa laitoksissa, esimerkiksi sirkuksissa. Komissio haluaa kuitenkin korostaa, että edellä mainitut suositukset eivät kuulu Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyn eläinsuojelua koskevan julistuksen (N:o 24) soveltamisalaan. Koska neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 niiden luonnonvaraisina pyydystettyjen eläinten lajien määrää on jo rajoitettu, joita voidaan käyttää sirkuksissa, ja lajien määrää rajoittavat edelleen niiden pitämistä ja kuljettamista koskevat edellytykset, komissio ei aio laatia arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa luetteloa.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1582/97 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (6. toukokuuta 1997) Aihe: Lottokuponkien vastaanottoverkoston uudelleen järjestäminen Italiassa Nykyinen lottokuponkien vastaanottoverkosto koostuu 4 500 toimistosta ja sitä hallinnoivat jälleenmyyjät, joilla on monopoli (tupakkakauppiaat), tai entiset lottovirkailijat (16. maaliskuuta 1987 annettu säädös N:o 123). Myöhemmällä säädöksellä (N:o 85, annettu 19. huhtikuuta 1990) määrätään vastaanottoverkon laajentamisesta asteittain, kunnes vastaanottotoimistojen lukumäärä on noussut 15 000:een. Voiko komissio vahvistaa, 1. onko tarjouskilpailun käynnistämisestä ja uudelleenjärjestämisestä vastaavan yrityksen valinnasta määrättyä menettelyä noudatettu? 2. onko tarjouskilpailu määrätty myös 15 000 suunnitellun pelipaikan varustamiseksi? 3. voidaanko vastaanottopisteitä yhtenäismarkkinoiden vaatimukset huomioon ottaen sijoittaa myös muihin Euroopan yhteisön maihin? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (22. syyskuuta 1998) Komissio on pyytänyt Italian viranomaisilta lisätietoja arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien järjestelyjen osalta, jotka liittyvät pelilaitteiden toimittamiseen 15 000:een loton keräilypisteeseen. Vastauksessaan Italian viranomaiset ilmoittivat, että pelilaitteiden ostosopimukset oli tehty suoraan toimittajien kanssa vuonna 1992. Italian viranomaiset ilmoittivat kuitenkin toteuttaneensa vuoden 1992 jälkeen säännönmukaisia tarjousmenettelyjä lisätarvikkeiden ja -palvelujen toimittamiseksi. Italian viranomaiset ovat sitoutuneet noudattamaan julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä automatisoinnin kehittämiseksi ja loton keräilypisteiden määrän lisäämiseksi tehtävien tulevien investointien osalta.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4100/97 komissiolle esittäjä(t): David Morris (PSE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Dounreayn ydintutkimuslaitoksen turvallisuus Tiedotusvälineissä tehdyt Dounreayn purkamista koskevat paljastukset ovat herättäneet vakavia kysymyksiä paikallisyhteisöjen turvallisuusnormeista ja suojelusta tämän ehdotetun puhdistusoperaation yhteydessä. Voiko komissio ottaa kantaa puhdistusoperaatioon ja sen mahdollisiin seurauksiin, jos turvallisuusnormeja ei noudateta asianmukaisesti, ottaen huomioon, että ydinenergiaviranomaiset ovat varoittaneet ympäristökatastrofista, joka voi aiheutua, jos tarvittavia toimenpiteitä ei toteuteta? Aikooko komissio käyttää Euratomin perustamissopimuksen 35 artiklan antamaa oikeutta päästä tähän ydintutkimuslaitokseen ja tarkistaa, että turvallisuusnormeja noudatetaan asianmukaisesti tällä kriittisellä hetkellä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (13. helmikuuta 1998) Komission edustajat tapasivat vuoden 1997 alkupuoliskolla Yhdistyneen kuningaskunnan atomienergiaviranomaisen UKAEA:n korkea-arvoisia edustajia. Tapaamisen yhteydessä keskusteltiin kuilusta, johon on varastoitu keskiaktiivista jätettä. Näin ollen komissio on tietoinen kuilun ja sen sisällön aiheuttamasta mahdollisesta ympäristövaarasta ja pitää myönteisenä sitä, että tilanteen korjaamiseksi ollaan toteuttamassa toimenpiteitä. Hiljattain lehdissä esitettyjen tietojen johdosta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta on pyydetty lisätietoja suunnitelmista, jotka koskevat kuilussa olevan jätteen poistamista, käsittelyä ja varastointia sekä tämän jätteen todellisten ja mahdollisten ympäristövaikutusten arviointia. Riippuen siitä, minkälainen prosessi valitaan, saatetaan vaatia Euratom-sopimuksen 37 artiklan mukaista tietojen toimittamista sekä edellyttää jätteen uutta varastointipaikkaa koskevaa ympäristöarviointia (tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annettu neuvoston direktiivi 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY ((EYVL L 73, 14.3.1997. ))). Komission edustajat kävivät toukokuussa 1993 Euratom-sopimuksen 35 artiklan perusteella Dounreayn laitoksessa ja sitä ympäröivällä alueella tarkastamassa, kuinka tehokkaasti laitokset, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat perustaneet ¨radioaktiivisuustason jatkuvaan valvontaan vesistöissä, ilmassa ja maaperässä sekä perusnormien noudattamisen valvontaa varten¨, käytännössä toimivat. Tuolloin todettiin, että käytössä olevat järjestelyt, joilla arvioidaan väestön altistumista, ovat tyydyttävät. Vaikka ei olekaan mitään perusteita tehdä juuri nyt uutta tämäntyyppistä tarkastuskäyntiä, komissio seuraa edellä kuvatulla tavalla jatkuvasti ja tiiviisti Dounreayn laitosta.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4130/97 komissiolle esittäjä(t): Leoluca Orlando (V) (5. tammikuuta 1998) Aihe: Epäilyt siitä, että Sisilian alueellinen asetus nro 395/97 ¨toimet kirjojen kustantamisen edistämiseksi Sisiliassa¨ on Rooman sopimuksen 93 artiklan vastainen Asetuksella nro 395/97 Sisilian alueellinen parlamentti on muuttanut alueellisia lakeja nro 15/11.5.1993, nro 25/1.9.1993, nro 66/20.9.1995 ja nro 68/27.9.1995, joilla säädellään toimia pienten ja keskisuurten palvelu- ja teollisuusyritysten tukemiseksi laajentamalla sen koskemaan ajanjaksolla 31.12.1994 - 31.12.1996 ainoastaan kirjankustantamoita ja muuttamalla tukijärjestelmän pankkilainojen korkotuesta una tantum -maksuksi, joka on sidottu kustantamoiden julkaisemien nimikkeiden määrään kolmivuotiskaudella 1994-1996. Lailla säädetty määräraha on noin 7 miljardia liiraa ja enimmäismäärä yhdelle kustantamolle on 3 miljardia liiraa. Alan järjestöt Italiassa ja Sisiliassa ovat vastustaneet laajalti kyseistä lakia, sitä on pidetty monien kustantamoiden etujen vastaisena, sillä määrärahojen kokonaismäärän pienuus yhdistettynä yhdelle kustantamolle myönnettävään enimmäismäärään saattaa johtaa syrjintään alan sisällä. Koska tuki on myös sidottu kustantamoiden julkaisemien nimikkeiden määrään, laki ei takaa yhtäläisiä mahdollisuuksia. Kysyn näin ollen eikö komissio pidä aiheellisena tutkia, onko Sisilian alueellinen lakiasetus N:o 395/97 Rooman sopimuksen 93 artiklan mukainen. Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentinjäsenelle, että Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet 7. marraskuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti lakiesityksestä 395/97, joka koskee kustannusalan eduksi toteutettavia toimenpiteitä. Komissio tutkii parhaillaan, ovatko aiotut toimenpiteet yhteisön kilpailusääntöjen mukaisia. Toimenpiteitä tutkitaan myös Italian kustannusyhdistyksen tekemien vastaväitteiden perusteella; lakiesitys koskee yhdistyksen jäseniä. Yhdistys on itse ilmoittanut vastaväitteistään komissiolle.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4036/97 komissiolle esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Tuottajan vastuuseen liittyviä velvoitteita (pakkausjätteet) koskevat Ison Britannian säännökset vuodelta 1996 Voiko komissio vahvistaa tiedon siitä, että se on ryhtymässä rikkomusmenettelytoimiin Isoa Britanniaa vastaan tavasta, jolla maa on pannut täytäntöön direktiivin 94/62/EY ((EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10. )), ja antaa tietoja komission valitusperusteista? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan on meneillään pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY täytäntöönpanoa koskeva valvontamenettely.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4057/97 neuvostolle esittäjä(t): Ulla Sandbæk (I-EDN) (15. tammikuuta 1998) Aihe: Asepalvelus Kreikassa Voisiko neuvosto ystävällisesti kommentoida Kreikan hallituksen tekemää uutta ¨kansan puolustusta¨ koskevaa lakialoitetta. Lakialoitteen, josta hallituksen mukaan on äänestettävä ennen vuoden loppua, säädösten mukaan kaikki kansalaiset - miehet ja naiset - voidaan kutsua asepalvelukseen kerran vuodessa 4-12 päivän ajaksi. Onko neuvosto tietoinen tästä tilanteesta? Ja eikö tämä riko Kreikan kansan ihmisoikeuksia vastaan, eikö tämä ole aloite, joka saattaa lisätä vihaa naapurikansoja kohtaan ja pelkoa ja vihamielisyyttä erityisesti Turkkiin rajoittuvilla alueilla? Vastaus (18. toukokuuta 1998) Neuvosto ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tilanteesta. Lisäksi kysymys ei kuulu yhteisön toimivallan piiriin, vaan on kyseisen jäsenvaltion toimivaltaan kuuluva asia.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4118/97 komissiolle esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE), Jyrki Otila (PPE) ja Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Suomeen tuotavien käytettyjen autojen verotus Suomessa autoilun ja autojen verotus on Euroopan unionin jäsenmaiden ankarimpia. Näin on, vaikka maassamme yksityisauton käyttö on välttämätöntä pitkien etäisyyksien ja harvan asutuksen vuoksi. Tiedämme, että autoilun verotus ei kuulu EU-sopimuksen piiriin. Mielestämme Suomessa vallitseva käytäntö käytettyjen tuontiautojen verotuksessa on kuitenkin Rooman sopimuksen periaatteiden ja erityisesti sen 95 artiklan vastainen (vrt. EU-tuomioistuimen 11.12.1990 antama Tanskaa koskeva ratkaisu C-47/88). Mitä komissio aikoo tehdä Rooman sopimuksen toteuttamiseksi Suomeen tuotavien käytettyjen autojen verotuskohtelussa? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 1998) Myös komissio on huolestunut arvoisien parlamentinjäsenten esiintuomista seikoista. Komissio katsoo, että esitettyjä ongelmia on arvioitava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan määräysten ja yhteisöjen tuomioistuimen tähän artiklaan liittyvissä asioissa noudattaman oikeuskäytännön perusteella. Suomen lainsäädännön tutkiminen autojen verotuksen osalta on parhaillaan käynnissä asiassa Tadeu (C-345/93) 9. maaliskuuta 1995 annetun tuomion sekä asiassa komissio vastaan Kreikka (C-375/95) 23. lokakuuta 1997 annetun tuomion perusteella. Jos arvoisilla parlamentinjäsenillä on tiedossaan asiaan liittyviä konkreettisia tapauksia, komissio on valmis tutkimaan ne.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3596/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) ja Amedeo Amadeo (NI) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Ruttoon sairastuneiden sikojen teurastaminen Äskettäin saatujen tietojen mukaan Alankomaissa on puhjennut sikarutto. Huhujen mukaan maassa olisi pitänyt ennen ruton puhkeamista teurastaa suuri määrä sikoja. Ottaen huomioon, että ruttoon sairastuneiden eläinten teurastamistoimenpiteillä on huomattava vaikutus unionin talouteen, kysyn komissiolta, 1. voiko se arvioida, takaako alankomaalaisten käyttämä ¨järjestelmä¨ valvonnan moitteettomuuden niin, että tekniset ja hallinnolliset puutteet voidaan paljastaa ennen kaikkea tautipesäkkeisiin ja lähiteurastukseen liittyvien tietojen osalta, 2. katsooko se, että taloudelliset arviot ovat luotettavia, toisin sanoen, että lukuja ei ole liioiteltu? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3595/97 ja E-3596/97 (12. tammikuuta 1998) Komissio analysoi vuoden 1997 aikana tarkasti klassisen sikaruton etenemistä Alankomaissa. Epidemiologista tilannetta on tarkasteltu jatkuvasti jäsenvaltioiden edustajien kanssa pysyvän eläinlääkintäkomitean kuukausittaisissa kokouksissa. Komissio on tehnyt useita tarkastusmatkoja Alankomaihin avustaakseen Alankomaiden viranomaisia ja varmistaakseen taudin hävitystoimenpiteiden tehokkuuden. Tarkastusmatkojen aikana on havaittu, että Alankomaiden viranomaiset ovat tehneet suuria ponnistuksia epidemian keston rajoittamiseksi, mutta tautien hallinnasta on myös löydetty ongelmia. Kyseiset ongelmat liittyvät uniek bedrijfsnummer (UBN) -numeron oikeanlaiseen käyttöön, tilojen luettelointiin, käytetyn kirjanpitojärjestelmän tehokkuuteen ja tartunnan saaneiden tai sellaisiksi epäiltyjen teurastettujen sikojen korvausten arviontiin. Parhaillaan komissio ja Alankomaiden viranomaiset tutkivat ongelmia huolellisesti ja keskustelevat niistä.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4032/97 komissiolle esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Tuottajan vastuuseen liittyviä velvoitteita (pakkausjätteet) koskevat Ison Britannian säännökset vuodelta 1996 Voiko komissio vahvistaa, nyt kun muille jäsenvaltioille määrätty kuulemisaika, jonka aikana ne ovat voineet kommentoida Ison Britannian ehdotuksia direktiivin 94/62/EY ((EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10. )) täytäntöönpanosta ennen direktiivin sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön, on päättynyt, että Iso Britannia on ottanut huomioon jäsenvaltioiden kaupan esteitä koskevat huomautukset ja muuttanut ehdotuksiaan? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1998) Koska ilmoitusmenettely on luottamuksellinen, komissio ei voi antaa yksityiskohtaisia tietoja saaduista huomautuksista. Komissio vahvistaa kuitenkin saaneensa Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotuksia koskevia huomautuksia muilta jäsenvaltioilta, ja tämän kuulemismenettelyn johdosta Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotuksiin on tehty muutoksia.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3862/97 komissiolle esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Tuki toimille, joilla edistetään tasapuolista ja tervettä kauppaa ja kulutusta Tasapuolisen ja terveen kaupan ja kulutuksen edistämisestä on viime vuosina tullut merkittävä väline sekä siltä kannalta, että Euroopan kansalaisia valistetaan kehitysyhteistyöstä, että siltä kannalta, että tuetaan kehitysmaiden riippumattomia tuottajia ja paikallisia yhteisöjä. Kysyn komissiolta: 1. Kuinka monta tähän liittyvää hanketta on viime vuosina tuettu? 2. Aikooko se lisätä näille toimille tarkoitettua tukea? 3. Aikooko se toteuttaa toimenpiteitä tasapuolisen ja terveen kaupan tukemiseksi (esimerkiksi tuontikiintiöiden uudelleenmäärittämisen kautta tai niistä poikkeamalla, verohelpotuksin jne.)? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1998) Komissio on tukenut usean vuoden ajan kehitysyhteistyöhön kuuluvia oikeudenmukaista kauppaa (fair trade) koskevia valistushankkeita valtiosta riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitusjärjestelmän avulla. Kolmen viimeisen vuoden aikana on tuettu 46 hanketta. Yhteisön osuus tuesta on ollut 6,6 miljoonaa ecua. Yhteisö tuki 19:ää hanketta 2,9 miljoonalla eculla vuonna 1995, 16:ta hanketta 1,9 miljoonalla eculla vuonna 1996 ja 11:tä hanketta 1,8 miljoonalla eculla vuonna 1997. Kolmen muun hankkeen arvioinnissa on edetty viimeiseen vaiheeseen. Valtiosta riippumattomat järjestöt Belgiasta, Tanskasta, Saksasta, Espanjasta, Ranskasta, Irlannista, Italiasta, Alankomaista, Itävallasta, Ruotsista ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta ovat saaneet yhteisrahoitusta. Valtiosta riippumattomat järjestöt vastaavat hankkeita koskevista aloitteista ja esittävät pyynnöt niiden toteuttamisesta. Vuosien 1996 ja 1997 rahoitusmäärät edustavat vakiintumisvaihetta, joka seurasi useamman suurimittaisen aloitteen hyväksymistä vuonna 1995. Komissio käy vuoropuhelua alalla toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa johdonmukaisuuden lisäämiseksi sekä tukee aloitteita alueellisen ja yleiseurooppalaisen koordinoinnin helpottamiseksi. Yleisten edellytysten arvioinnin yhteydessä tarkastellaan mahdollisuutta toteuttaa toimenpiteitä, joilla tuetaan valtiosta riippumattomien järjestöjen etelässä ja pohjoisessa toteutettavien ohjelmien ongelmattomampaa täytäntöönpanoa. Komissio ei kuitenkaan usko, että on mahdollista löytää kauppamekanismeja, joita voitaisiin käyttää oikeudenmukaisen kaupan aloitteiden edistämiseen, sillä ehdotusten on oltava Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaisia. Näissä säännöissä kielletään tuotantomenetelmiin perustuvat erilaiset tuontisäännöt ja näin ollen erityiset tuontikiintiöt oikeudenmukaisen kaupan tuotteille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3477/97 komissiolle esittäjä(t): Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) (31. lokakuuta 1997)

Aihe: Laki apteekkien perustamisesta

Belgiassa apteekkeja sitoo laki niiden perustamisesta. Kullakin paikallishallinnon alaisella alueella olevien apteekkien määrä on rajoitettu alueen asukasluvun perusteella. Toisin sanoen sijoittautumisvapautta on rajoitettu.

Onko Belgian laki apteekkien perustamisesta ristiriidassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 luvussa (52 - 58 artiklat) annettujen, sijoittautumisoikeutta koskevien määräysten kanssa? Onko komissiolla suunnitelmia lainsäädännöksi, jolla voidaan eliminoida tästä laista johtuvat rajoitukset?

Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 1998)

Useimmissa jäsenvaltioissa on voimassa samantyyppiset säädökset kuin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa Belgian laissa.

Komissio haluaisi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion tiettyä farmasian alan toimintaa koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 16. syyskuuta 1985 annetun direktiivin 85/432/ETY ((EYVL L 253, 24.9.1985. )) johdanto-osan toiseen perustelukappaleeseen. Tässä perustelukappaleessa säädetään seuraavasti: ¨tällä direktiivillä ei myöskään taata farmasian alan ja toiminnan aloittamisen ja harjoittamisen kaikkien edellytysten yhteensovittamista; etenkin apteekkien maantieteellisestä jakaumasta ja lääkejakelun yksinoikeudesta päättäminen kuuluu edelleen jäsenvaltioille¨.

Koska alalla ei ole yhdenmukaistavaa tai yhteensovittavaa yhteisön lainsäädäntöä, jäsenvaltioilla on yksinomainen toimivalta antaa säädöksiä alalla, kunhan nämä säädökset ovat yhteisön oikeuden mukaisia.

Komissio katsoo, että tässä esitetyn kaltaiset kansalliset toimenpiteet eivät riko EY:n perustamissopimuksen 52 artiklassa määrättyä sijoittautumisvapauden periaatetta vastaan, jos niitä sovelletaan ketään syrjimättä ja jos ne eivät ole suhteettomia tavoiteltuun päämäärään nähden.

Komissiolla ei ole näin ollen aikomusta esittää ehdotuksia kyseisen alan kansallisten lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseksi tai yhteensovittamiseksi.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3761/97 neuvostolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (24. marraskuuta 1997) Aihe: Ihmisoikeusaktivistin pidätys Etelä-Koreassa Etelä-Korean poliisi pidätti 4. marraskuuta 1997 Suh Jun-sikin, joka on yksi Sarangbangin ihmisoikeuselokuvajuhlien järjestäjistä. Suh Jun-sik oli aikaisemmin kärsinyt vankeusrangaistuksen rauhanomaisesta toiminnasta ihmisoikeuksien puolesta. Hänen viimeisin pidätysmääräyksensä liittyi hänen järjestämäänsä elokuvajuhlaan. Siinä häntä syytettiin Pohjois-Korean tukemisesta ja siitä, ettei hän ilmoittautunut poliisille säännöllisesti niiden ehtojen mukaisesti, jotka hänelle asetettiin viimeisen vapauttamisen yhteydessä. Viisi muuta järjestäjää oli aikaisemmin pidätetty Seoulissa lokakuussa järjestettyjen elokuvajuhlien aikana, koska he olivat kieltäytyneet antamasta elokuviaan hallituksen sensuroitavaksi. Voisiko neuvosto ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä Suh Jun-sikin tapauksessa ja sananvapauden puolustamiseksi Etelä-Koreassa? Vastaus (19. maaliskuuta 1998) Neuvosto on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan ihmisoikeustilanteesta. Hänen kysymyksessään mainitsemaansa tapaukseen - kuten kaikkiin muihin tapauksiin, joissa yksilön oikeuksia ei ilmeisesti ole kunnioitettu - on ehdottomasti kiinnitettävä huomiota. Jos tapaus voidaan näyttää toteen, se voitaisiin luonnollisesti ottaa esille Etelä-Korean hallituksen ja Euroopan unionin välisissä säännöllisesti käytävissä keskusteluissa.