FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/91

(2004/C 88 E/0098)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2531/03

esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle

(29. heinäkuuta 2003)

Aihe: Keinottelijat ja roistot Kosovossa

Frankfurter Allgemeine Zeitung -sanomalehden 14. heinäkuuta 2003 ilmestyneessä numerossa Agron Bajrami arvostelee YK:n Kosovossa harjoittamaa tiedotusvälinepolitiikkaa artikkelissa, jonka otsikossa puhutaan Kosovon keinottelijoista ja roistoista. Bajrami on Kosovon suurimman päivälehden Koha Ditouren varapäätoimittaja. Hänen mukaansa YK:n hallinto tukee täysin sopimattomassa mitassa Radio Televisio Kosovoa ostaakseen itselleen hyvänsuopaa uutisointia. Bajrami väittää muun muassa, että Radio Televisio Kosovon johtajien palkat ovat moninkertaisia ministerinpalkkoihin verrattuna.

Voiko komissio vahvistaa nämä väitteet?

Voiko komissio kertoa, missä määrin Radio Televisio Kosovon tukeminen tapahtuu yhteisön talousarviosta tulevalla rahoituksella?

Zeit-sanomalehden 10. heinäkuuta 2003 ilmestyneessä numerossa kerrotaan energiayhtiö KEK:n voimala-kombinaatin skandaalimaisesta tilasta. Lehden mukaan ränsistyneisiin voimalayksiköihin on sijoitettu vuodesta 1999 lähtien yli 400 miljoonaa euroa. Korjausfirmat, joiden joukossa on myös saksalainen yritys, ovat tehneet huolimatonta työtä ja käyttäneet vanhoja, loppuun kuluneita varaosia. Makedoniasta saapuneista öljykuljetuksista on maksettu täysi hinta, vaikka öljytankkerit olisivat olleet puolityhjiä.

Voiko komissio kertoa, kuinka paljon energiayhtiö KEK on saanut rahoitusta yhteisön talousarviosta?

Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se ryhtyy mainittujen väärinkäytösten lopettamiseksi?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(2. lokakuuta 2003)

Kosovossa toimii kolme televisiokanavaa, joista yksi on julkinen (RTK) ja kaksi yksityistä (KTV ja TV21). ”Koha Ditore”, jonka omistajat ovat myös KTV:n omistajia, on osallistunut innokkaasti keskusteluun, joka koskee RTK:n asemaa julkisena ja riippumattomana yleisradiopalvelun harjoittajana.

RTK (Radio Television Kosovo) perustettiin demokratiaa kehittäväksi ja edistäväksi riippumattomaksi julkiseksi yleisradiopalvelun harjoittajaksi UNMIK:n (YK:n väliaikaisen hallinnon operaatio Kosovossa) ETYJ-johtoisessa (Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö) kolmannessa pilarissa. RTK on saanut palkintoja riippumattomasta ohjelmistostaan, minkä RTK:n suuret katsojaluvut näyttävät todistavan. Kosovossa ohjelmistoa seuraa arviolta 60—70 % katsojakunnasta ja ulkomailla asuvista kosovolaisista lähes kaikki katsovat kanavaa.

UNMIK on kiinnittänyt palkkojen osalta komission huomion seuraaviin seikkoihin. RTK:n ylempiin johtajiin ei sovelleta samaa lainsäädäntöä ja palkkakattoja kuin kosovolaisiin virkamiehiin. RTK:n ylempien johtajien asema määritellään RTK:n perustamisesta annetussa asetuksessa (Radio Televisio Kosovon perustamisesta 15. kesäkuuta 2001 annettu asetus 2001/13). RTK:n johtajille maksettavien palkkojen on tarkoitus vastata markkinaoloja, ammatillisia vaatimuksia ja vastuuta. Niiden katsotaan myös vastaavan asianmukaisesti RTK:n toimituksellisen riippumattomuuden vaatimusta, mikä onkin tärkeää Kosovon selkkauksen jälkeen vallinneessa tilanteessa. Yhteisön tuki ei kata missään tapauksessa palkkamenoja.

Monet jäsenvaltiot ja kansainväliset rahoittajat, mukaan luettuna komissio Euroopan jälleenrakennusviras-ton kautta, ovat tukeneet RTK:n perustamista, jotta siitä tulisi julkinen, riippumaton ja ammattitaitoinen yleisradiopalvelun harjoittaja. RTK on ainoa televisiokanava, joka lähettää erityisesti vähemmistöille tarkoitettuja ohjelmia.

Vuonna 2002 Kosovon vuotuisesta CARDS-ohjelmasta myönnettiin RTK:lle 1,5 miljoonaa euroa neuvontaa, ohjelmatuotantoa, koulutusta, katsojatutkimusta, muihin kuin palkkoihin liittyviä suoria toimintamenoja, välineistön hankkimista ja riippumatonta tilintarkastusta varten.

Komissio voi vahvistaa, että kansainvälisen yhteisön selkkauksen lopussa vuonna 1999 Kosovossa toteama tilanne, joka oli seurausta kymmenien vuosien laiminlyönneistä ja alhaisesta investointitasosta, oli erittäin kriittinen, sillä julkinen energiayhtiö KEK ja sen voimalat olivat romahtamispisteessä.

Kosovon A- ja B-voimalat ovat hyvin vanhoja (A noin 40 ja Β noin 20 vuotta), ja niiden toiminta oli vuonna 1999 käytännössä katsoen lakkautettu. Hiilikaivokset olivat pahasti laiminlyötyjä ja kärsivät vakavasta liikakäytöstä. Siirto- ja jakeluverkkoja vaivasivat pullonkaulat, sillä runkoverkko ei enää vastannut teollisuuden- ja väestönkehityksen tarpeita. Kaukolämpöjärjestelmät olivat huonossa kunnossa ja toimivat alhaisella kapasiteetilla.

Huolimatta komission ja kansainvälisen yhteisön sähköalalle ja KEK:iin tekemistä suurista investoinneista kosovolaisten sähkönjakelutilanne on tänä päivänäkin kriittinen, sillä edessä on vielä suunnattomia haasteita.

KEK:lle myönnetyn komission tuen täytäntöönpanosta huolehtii Euroopan jälleenrakennusvirasto. Tukea on myönnetty tähän mennessä noin 350 miljoonaa euroa, josta noin 80 miljoonaa euroa käytettiin sähkön tuontiin, 35 miljoonaa euroa tarvittavaan tekniseen apuun, 20—30 miljoonaa euroa selkkauksen aikaisten NATOin pommitusten aiheuttamisen vahinkojen korjaamiseen (erityisesti siirtoverkot) ja 40 miljoonaa euroa Kosovo Bissa salamaniskun ja tulipalon heinäkuussa 2002 aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen.

Koska yhteisön tuki on tärkeää sähköalalla, komissio seuraa tuen täytäntöönpanoa tiiviissä yhteistyössä Euroopan jälleenrakennusviraston ja UNMIK:in EU-johtoisen pilarin kanssa.

Komissio ei ole tietoinen siitä, että Euroopan jälleenrakennusvirasto olisi tehnyt ala-arvoista työtä tai käyttänyt huonoja materiaaleja. Euroopan jälleenrakennusvirasto on vahvistanut, että riippumat tekniset asiantuntijat valvovat kaikkia töitä kansainvälisten standardien mukaisesti ja että kaikki käytetyt materiaalit ovat uusia. Euroopan jälleenrakennusvirasto ei ole myöskään tietoinen todisteista, jotka tukisivat vajaiden öljykuljetusten olemassaoloa.