ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2277/97 komissiolle esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (NI) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Saksan lehdistön häpeällinen hyökkäys Sisilian mainetta vastaan Ottaen huomioon, että saksalainen päivälehti Das Bild on julkaissut toukokuussa 1997 Von Andreas Englisch nimisen toimittajan kirjoittaman artikkelin otsikolla ¨Untreue Braut von Hunden zerrissen¨ (Uskoton rakastaja koirien raatelemana), jossa ei kuvailla totuudenmukaisesti jokin aika sitten Cataniassa sattunutta traagista tapahtumaa vaan onnettomuudesta kerrotaan käyttäen runsaasti tarkistamattomia yksityiskohtia ja absurdilta vaikuttavalla julmuudella, ja ottaen huomioon, että tämä vaikuttaa jälleen kerran Saksan tiedotusvälineiden yritykseltä mustata italialaisten ja etenkin sisilialaisten mainetta ja sivistystä kysytään komissiolta: 1. pitääkö se tarpeellisena tiukempaa valvontaa lehtialalle, joka tänään on selvästi häikäilemättömien ja ilman ammattietiikkaa toimivien lehtimiesten armoilla ja kenties palvelee painostusryhmiä, joiden tavoitteena on tehdä tyhjiksi sisilialaisten pitkäaikaiset ponnistelut matkailualansa tunnetuksi tekemiseksi ulkomailla 2. olisiko vaikutettava Saksan hallituksen kautta, jotta se saisi loppumaan tällaiset alhaiset tapaukset, jotka ovat Maastrichtin sopimukseen juhlallisesti kirjattujen kansojen välisen solidaarisuuden ja keskenäisen kunnioituksen periaatteiden vastaisia. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1997) Komissio arvostaa sitä, että arvoisa parlamentin jäsen on kiinnittänyt huomiota kysymyksessä esitettyyn seikkaan. Vastauksena esitettyihin kahteen kysymykseen on kuitenkin todettava, että lehdistön valvonta kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kunkin jäsenvaltion toimialaan. Perustamissopimus antaa komissiolle toimivaltaa tällä alalla vain silloin kun sääntelykehys tai kyseisen julkaisun toiminta on yhteisön oikeuden ja erityisesti sisämarkkinoiden toteuttamisen vastaista.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2604/97 komissiolle esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Naudanlihan laiton tuonti Euroopan komissio antoi heinäkuun ensimmäisellä viikolla virheellisiä, puolueellisia ja harhaanjohtavia tietoja Isosta-Britanniasta peräisin olevan naudanlihan laittomasta tuonnista. Annetujen tietojen mukaan lihaa olisi viety Espanjan markkinoille, ja vaikka tämä oletus myöhemmin kumottiin, sen vaikutukset tuotantoon ja lihan kulutukseen Espanjassa olivat erittäin kielteiset. 1. Miten Euroopan komissio aikoo korvata espanjalaisille karjankasvattajille ja kauppiaille annettujen tietojen aiheuttamat vakavat vahingot? 2. Mihin konkreettisiin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä, jotta kuluttajien luottamus lihaan palautuu komission antamien julkilausumien vahingoittamilla markkinoilla? 3. Ottiko Euroopan komissio huomioon kaikki seuraukset, jota virheellisten, puolueellisten ja harhaanjohtavien tietojen antamisesta saattaa aiheutua? Katsooko komissio, että sen olisi tulevaisuudessa toimittava ripeämmin saadessaan vahvistamattomia tietoja, jotka saattavat vakavasti vahingoittaa Euroopan unionin tärkeimpiä talouden aloja? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2576/97, E-2577/97, E-2578/97, E-2603/97, E-2604/97 ja E-2605/97 (14. lokakuuta 1997) Komissio ilmoitti 2. heinäkuuta 1997 petoksen paljastumisesta. Petos liittyi Isosta-Britanniasta peräisin olevan lihan laittomaan vientiin muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin. Avoimuusperiaatteen mukaisesti ja pyrkien täyttämään velvoitteensa Euroopan parlamenttiin nähden komissio on pitänyt Euroopan parlamentin ja jäsenvaltiot ajan tasalla kaikesta tässä asiassa tapahtuneesta kehityksestä. Tapahtumien alkuvaiheessa espanjalainen yritys, jolla on sama nimi kuin Guinea-Bissauhun sijoittuneella yrityksellä, joutui väärien syytösten kohteeksi. Myöhemmin kuitenkin havaittiin erään toisen espanjalaisen yrityksen vastaanottaneen 200 tonnia lihaa yhdeltä syytteeseen asetetuista belgialaisyrityksistä. Espanjan viranomaiset, joille komissio on asiasta ilmoittanut, tutkivat parhaillaan asiaa. Komissio tietää, että joillakin tiedoista voi olla mahdollisesti vaikutuksia lihamarkkinoihin, mutta katsoi kuitenkin, että on tärkeämpää tiedottaa asiasta kuluttajille avoimuusperiaatteen mukaisesti. Arvoisien parlamentin jäsenten mainitsema tapahtuma ei kuitenkaan ole vaikuttanut markkinoihin. Jäsenvaltioiden komissiolle [viikottain] toimittamien tietojen perusteella Yhdistyneestä kuningaskunnasta heinäkuussa laittomasti vietyä lihaa koskevat paljastukset eivät ole vaikuttaneet lihan tukkukauppahintaan. Komissio on yhä sitä mieltä, että sen velvollisuutena on tiedottaa tämäntyyppisistä asioista Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille sekä tarvittaessa kuluttajille sitä mukaa, kuin asiassa tapahtuu kehitystä. Sitä paitsi naudan spongiformista enkefalopatiaa koskevien suositusten seurannasta vastaava tilapäinen toimikunta on hyväksynyt laajalti tämän menettelyn.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2742/97 neuvostolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Burmasta Bangladeshiin tulevat pakolaiset Arviolta 25 000 turvapaikan hakijaa on paennut Burmasta Bangladeshiin viimeisten kuukausien aikana välttyäkseen pakkotyöltä, ihmisoikeuksien loukkauksilta ja vaikeuksiin joutumiselta. Bangladesh ei ole tähän mennessä sallinut YK:n pakolaisasiain pääkomissaarin toimiston (UNHCR) edustajien haastatella näitä pakolaisia. Jotkut pakolaisista on pakotettu palaamaan kotimaahansa. Esimerkiksi heinäkuun 20. päivänä 1997 Bangladeshin turvajoukot lähettivät ryhmän burmalaisia muslimeja, jotka tunnetaan nimellä rohingyat, takaisin Burmaan. Onko neuvosto vedonnut Bangladeshin viranomaisiin kehottaakseen sitä sallimaan UNCHR:n edustajien haastatella näitä pakolaisia ja laatia heitä hyödyttäviä ohjelmia? Jos ei, tuleeko se esittämään tällaisia vetoomuksia? Onko se ottanut yhteyttä Bangladeshin viranomaisiin siinä tarkoituksessa, että he täyttäisivät Geneven sopimuksen ja muiden kansainvälisten sopimusten mukaiset velvoitteensa olla pakottamatta takaisin kotimaahan vainon kohteeksi joutuneita pakolaisia? Jos ei, tuleeko se tekemään näin? Vastaus (21. marraskuuta 1997) 1. Neuvosto on tietoinen burmalaispakolaisten vakavasta tilanteesta Bangladeshissa. Tähän mennessä on ryhdytty useisiin toimenpiteisiin Bangladeshin viranomaisten ja YK:n pakkolaisasiain päävaltuutetun viraston suhteen asianmukaisen pääsyn varmistamiseksi YK:n paikan päällä toimiville järjestöille ja peruusteettomien palautusten estämiseksi. On aiheellista panna merkille, ettei Bangladesh ole ratifioinut pakolaisten oikeusasemaa koskevaa Geneven yleissopimusta. 2. Burman ja Bangladeshin välisellä rajalla vallitsevan tilanteen viimeaikaisen huonontumisen johdosta Eurooan unioni on valmis ryhtymään tilanteen vaatimiin toimenpiteisiin eli erityisesti toimiin Dhakassa ja yhteyksiin YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston kanssa. Näitä toimia suunnitellaan parhaillaan neuvoston yksiköissä.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2318/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Marokon vankien humanitaarinen tilanne 1. Onko neuvoston alankomaalainen puheenjohtaja tietoinen Marokon vankien ihmisarvoa alentavista olosuhteista? 2. Onko neuvoston alankomaalainen puheenjohtaja harkinnut sitä, että Marokon viranomaisten kanssa neuvoteltaisiin Marokon vankiloissa olevien vankien humanitaaristen olosuhteiden parantamisesta? 3. Onko neuvoston puheenjohtaja tietoinen Espanjan viranomaisten Marokon viranomaisten kanssa käymistä kahdenvälisistä neuvotteluista, joissa on sovittu siitä, että Espanjan kansalaiset, jotka tuomitaan Marokossa, saavat kärsiä rangaistuksensa Espanjassa, ja aikooko neuvoston alankomaalainen puheenjohtaja neuvotella samoin Marokon kanssa siitä, että alankomaalaiset, jotka tuomitaan Marokossa, voivat kärsiä rangaistuksensa Alankomaissa? 4. Onko neuvoston alankomaalainen puheenjohtaja sitä mieltä, että on järkevää lopettaa Tanger'ssa sijaitsevan Alankomaiden konsulaatin toiminta 1. syyskuuta 1997, kun otetaan huomioon niiden alankomaalaisten suuri lukumäärä, jotka ovat marokkolaisessa Salé-vankilassa, ja kun otetaan vielä huomioon se, että konsulitason EU:n edustusto on saanut 15. huhtikuuta 1997 selville, missä järkyttävissä humanitaarisissa oloissa muun muassa alankomaalaiset pidätetyt ovat ¨Prison Civile¨ -vankilassa? Vastaus (13. marraskuuta 1997) Neuvostolla ei ole tietoja vankien tilanteesta Marokossa. Mitä tulee muihin arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin, neuvoston puheenjohtajalla ei ole toimivaltaa tässä asiassa, joka kuuluu onuonin jäsenvaltion toimivaltaan. Neuvosto haluaa kuitenkin korostaa kiinnittävänsä erityistä huomiota ihmisoikeuksien suojelemiseen ja edistämiseen. Ihmisoikeuskysymys on keskeinen osa Euroopan yhteisöjen ja Marokon kuningaskunnan välistä sopimusta ja sen merkitys on otettava huomioon kummankin osapuolen sisä- ja ulkopolitiikassa. Lisäksi Euro-Välimeri-yhteistyö, johon Marokko osallistuu täysipainoisesti, tarjoaa erinomaiset puitteet poliittisen vuoropuhelun vahvistamiselle, ihmisoikeuksien edistämiselle ja oikeusvaltion ja demokratian kehittämiselle.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2772/97 komissiolle esittäjä(t): Encarnación Redondo Jiménez (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Eurooppalaisten viinien alkuperänimitysten suojelu Tiedotusvälineiden mukaan Yhdysvallat valmistelee maan viininviljelijöiden etujen suojelemiseksi säädöstä, jonka perusteella yhdysvaltalaisista viineistä voidaan edelleen käyttää EU:n alueella tuotettujen viinien alkuperänimityksiä. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo tämän johdosta toteuttaa suojellakseen eurooppalaisten viininviljelijöiden etuja, jotka ovat selvästi uhattuina? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama (20. lokakuuta 1997) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa Yhdysvaltain kongressin jäsenen d'Amaton esittelemään tarkistukseen, joka koskee vuonna 1997 säädettyä Revenue Reconciliation Act-lakia. Tämän kongressin hyväksymän tarkistuksen tarkoituksena on yhtenäistää joitakin viinien etikettien merkitsemisessä olemassaolevan amerikkalaisen lainsäädännön mukaisesti vuosikausia käytettyjä nimikkeitä. Kyse on nimikkeistä, jotka edustavat itse asiassa eurooppalaisia alkuperänimityksiä kuten Champagne, Moselle, Port ja Sherry, mutta joita käytetään Yhdysvalloissa amerikkalaisista viineistä tai tuontiviineistä. Tarkistukseen sisältyvä nimiluettelo on itse asiassa sama kuin se, joka sisältyy voimassaoleviin teknisiin määräyksiin ((Katso BATF:in (Bureau of Alcohol, Tobacco Products and Firearms)amerikkalaisia liittovaltioasetuksia koskeva laki, osasto 27 FR, ensimmäisen kappaleen 4.24 pykälän (b) momentin (2) alamomentti. )). Komissio on ryhtynyt tutkimaan tämän tarkistuksen oikeudellista perustaa ja se aikoo tarkistaa erityisesti, sopiiko tämä tarkistus yhteen niiden määräysten kanssa, jotka sisältyvät Maailman kauppajärjestön sopimukseen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS). Tässä yhteydessä komissio haluaa muistuttaa vastauksestaan, jonka se antoi Barros Mouran esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2485/97 ((EYVL C, 82, 17.3.1998, s. 91. )) yhteisön alkuperänimitysten suojelusta. Yksi tärkeimmistä viini- ja viininviljelysalan tavoitteista on yhteisön alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen puolustaminen sekä yhteisössä että kansainvälisesti. Komissio ja Yhdysvallat käyvät parhaillaan neuvotteluja yhteisön alkuperänimitysten suojelun parantamiseksi amerikkalaisilla markkinoilla ja erityisesti kaikkien niiden nimikkeiden käytön lakkauttamiseksi, joita edellä mainittu tarkistus koskee.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2944/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Kansainvälinen rikostuomioistuin Ottaen huomioon kansainvälistä tuomioistuinta koskevat rajoitukset, mikä on komission mielipide tällä hetkellä käytävistä neuvotteluista sellaisen kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamiseksi, jolla olisi valtuudet asettaa syytteeseen kuka tahansa henkilö kansanmurhasta, aggressiivisuudesta, sotarikoksista ja muista ihmisyyttä kohtaan tehdyistä rikoksista ilman, että kansallisilla hallituksilla olisi veto-oikeutta? Aikooko komissio antaa tukensa antamalla yksittäisille henkilöille ja kansalaisryhmille, samoin kuin kansallisille hallituksille ja tuomioistuimen syyttäjälle, oikeuden saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Komissio on vakuuttunut kansainvälisen rikostuomioistuimen luomisen tarpeellisuudesta, sillä viime vuosien tapahtumat ovat osoittaneet kiireellisen tarpeen luoda vakituinen toimielin, jolla voisi olla tärkeä tehtävä kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja ihmisoikeuksia vastaan tehtyjen rikkomusten estämisessä, ja jonka avulla vältyttäisiin siltä, että kyseisiin tekoihin syyllistyneet jäisivät rankaisematta. Komissio ei osallistu parhaillaan käynnissä oleviin neuvotteluihin kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamisesta, eikä se katso sopivaksi antaa tässä vaiheessa lausuntoa kyseisen elimen toimivallasta.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2744/97 neuvostolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Poliittiset tapot Kambodzssa Heinäkuun 18. päivänä 1997 kansainvälinen ihmisoikeusjärjestö Amnesty International julkisti yksityiskohtia siitä, kuinka yli 30 Kambodzan toisen pääministerin Hun Senin vastustajaa tapettiin ja satoja pidätettiin heinäkuun 5. päivänä tapahtuneen vallankaappauksen seurauksena. Maakunnista on myös tullut uutisia FUNCINPECin jäsenten pidätyksistä, asettamisesta syytteeseen, oikeudenkäynnin läpiviemisestä ja tuomion langettamisesta eri rikkomuksista muutamassa päivässä. Ihmisoikeusryhmät ovat ilmaisseet pelkonsa siitä, että oikeusjärjestelmää käytetään puhtaasti poliittisiin tarkoituksiin poliittisten aktivistien ahdistamiseksi ja pelottelemiseksi. Voiko neuvosto kertoa yksityiskohtaisesti, mitä toimia se on toteuttanut ja mitä toimia se aikoo toteuttaa Kambodzassa tapahtuneiden viimeaikaisten ihmisoikeusloukkauksien johdosta? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2348/97 ja E-2744/97 (17. marraskuuta 1997) 1. Euroopan unioni on seurannut huolestuneena viimeaikaista kehitystä Kambodzssa.Erityisesti se on vedonnut kuningas Sihanoukiin ja molempiin rinnakkaispääministereihin Ung Huotiin ja Hun Seniin saadakseen poliittista takeita siitä, että Kambodzssa palataan pian normaaliin perustuslailliseen järjestelmään. Euroopan unioni ilmaisi huolestumisensa pikaoikeudenkäynneissä esitettyjen syytösten sekä 5. heinäkuuta 1997 tehdyn vallankaappauksen yhteydessä tapahtuneiden katoamisen vuoksi. Euroopan unioni vaatii, että tapahtumat selvitetään perusteellisesti ja että ihmisoikeuksia ryhdytään viipymättä jälleen kunnioittamaan. Kambodzsan hallitus on vahvistanut asian tältä osin. 2. Punaisilla khmereillä on ollut ratkaiseva osa Kambodzsan viimeaikaisessa kriisissä, joka on johtanut prinssi Ranarriddhin syrjäyttämiseen pääministerin tehtävistä. Ne pitävät sitä paitsi edelleen hallussaan maan pohjoisosan alueita. Euroopan unioni kannattaa neuvotteluratkaisua kaikkien niiden osapuolten välillä, jotka ovat valmiita hyväksymään perustuslaillisen järjestelmän kansalliseen sovintoon pääsemiseksi. On selvää, että Geneven yleissopimuksessa määriteltyihin ihmiskuntaa vastaan tehtyihin julmuuksiin ja rikoksiin syyllistyneet on mahdollisimman pian saatettava oikeuden eteen.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3028/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Tulevaisuuden melupolitiikka (vihreä kirja) Kysymykseni koskee Euroopan komission vihreää kirjaa tulevaisuuden melupolitiikasta (asiak. KOM(96)0540 lopull.). Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyy raidemelun arvioimis- ja vähentämistoimille annetun ensisijaisuuden ja toteaa, että vihreässä kirjassa esitettyjä melunvähentämistoimia voidaan edelleen parantaa, esimerkiksi käyttämällä niin sanottuja ¨vähämeluisia junia¨ (low noise trains). Pyydän arvioimaan ja välttämään mahdollista vaihtelevien käyttömaksujen käyttöönottoa yksittäisten rataosuuksien osalta; siitä aiheutuva kustannusten nousu ohjaisi liikennettä kohti muita, kokonaisuutena ottaen vielä vähemmän ympäristöystävällisiä liikennemuotoja. Komission jäsenen Riit Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 ja E-3028/97 (5. marraskuuta 1997) Komissio tiedostaa täysin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat erilaiset aiheet. Melua koskevan vihreän kirjan julkaisemisen seurauksena esitettyjen lukuisten mielipiteiden ja erityisesti Euroopan parlamentin hyväksymän päätöslauselman perusteella komissio viimeistelee parhaillaan tulevia meluntorjuntatoimia. Nämä toimet ovat osa johdonmukaista ja realistista ohjelmaa. Melukysymyksiä käsittelevien toimijoiden koordinointi ja niiden yhteistoiminta on yksi ohjelman oleellisista osista. Komission tarkoituksena ei ole antaa etusijaa jollekin tietylle toimelle. Tarkoitus on käyttää tasapuolisesti käytettävissä olevia välineitä. Komissio ei aio korvata päästönormien vahvistamista taloudellisilla kannustimilla. Lisäksi komissio pyrkii välttämään ratkaisuja, joissa liikenteessä siirryttäisiin käyttämään muita ympäristöön aikaisempaa haitallisemmin vaikuttavia liikennevälineitä. Meluntorjuntatoimien toteuttamisen ehdoton edellytys on tavoitteiden vahvistaminen. Komissio tutkii parhaillaan vaihtoehtoja näiden tavoitteiden määrittelemiseksi ja vahvistamiseksi.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3064/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Pakkausmerkinnät Asiani koskee asiakirjaa ¨Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pakkausmerkinnöistä ja pakkausten vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen vahvistamisesta¨. (KOM(96)0191 lop. - 96/0123 COD) ((EYVL C 382, 18.12.1996, s. 10. )). Olen sitä mieltä, että eurooppalaisen merkinnän tuotteen uudelleenkäytettävyydestä tai kierrätettävyydestä tulisi: - perustua olemassaoleviin ja laajalti tunnustettuihin merkintöihin; - saada kansainvälinen hyväksyntä. Tietoisena siitä, että tämä voisi aiheuttaa tietyn viiveen eurooppalaisen merkinnän käyttöön ottamisessa, pidän kiireellisempänä sitä, että jäsenvaltiot antavat riittävästi uudelleenkäyttöä, kierrätystä, ja mikäli mahdollista - palautusta, koskevia määräyksiä, joita on tuettava kuluttajille suunnatuilla tiedotuskampanjoilla. Pyydän komissiota edistämään nopeampaa eurooppalaisten säännösten laatimista pakkauksista ja yksinkertaistamaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997) Komission ehdotus pakkausten merkitsemisestä hyväksyttiin 25. marraskuuta 1996. Ehdotus täydentää pakkauksista ja pakkausjätteistä annettua direktiiviä 94/62/EY ((EYVL L 365, 31.12.1994. )). Siinä esitetään merkinnät, joita olisi käytettävä, ja menetelmä, jolla arvioidaan täyttävätkö pakkaukset direktiivin tärkeimmät edellytykset. Kuten parlamentin jäsen mainitsee, pakkausten merkitsemistä koskevien kansainvälisten standardien kehittäminen on tärkeää. Komission ehdotuksessa esitetäänkin, että kansainvälisiä standardeja olisi niiden hyväksymisen jälkeen tutkittava ottaen huomioon, että ne saatetaan sisällyttää myöhemmin yhteisön direktiiviin. Kansainvälisellä tasolla (Kansainvälinen standardisoimisjärjestö) käydään parhaillaan neuvotteluja kierrätettävien pakkausten merkinnöistä. Näiden neuvottelujen lopputulos ei ole vielä tiedossa. Komissio on valtuuttanut Euroopan standardointikeskuksen kehittämään pakkausten yhdenmukaisia standardeja pakkausdirektiivin tärkeimpien edellytysten täyttämisen varmistamiseksi. Komissio ei ole suunnitellut tekevänsä aloitetta erityisten eurooppalaisten standardien laatimiseksi pakkausten merkinnöistä.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2859/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (11. syyskuuta 1997) Aihe: Ihmisoikeusrikkomukset ja liiallinen säteilytys Gorlebenissä Onko komissio nähdyt kuvanauhatodisteet siitä, miten brutaalisti poliisi kohteli mielenosoittajia Gorlebenin äskeisten ydinjätekuljetusten yhteydessä? Onko komissio sitä mieltä, että oikeutettu protestointi rajat ylittäviä ydinjätekuljetuksia vastaan (joiden kohdalla komissiolla on erityisen suuri vastuu EU:n kansalaisia kohtaan) antaa aiheen rikkoa unionin kansalaisten ihmisoikeuksia? Lisäksi, onko komissio tutkinut tai testannut ydinjätekuljetuksissa käytetyistä kuljetusastioista erittyvän säteilyn määrää, jotta tiedettäisiin onko se ICRP 60 -normin mukainen, ja jotta tiedettäisiin sen vaikutukset autonkuljettajiin, poliiseihin, mielenosoittajiin ja suureen yleisöön, etenkin neutronisäteilyn suhteen? Onko komissio lisäksi tietoinen niistä tieteellisistä väitteistä, joiden mukaan kuljetusastioiden säteily on jopa 30 kertaa aiemmin kerrottua vaarallisempaa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1997) Komissio on täysin tietoinen yhteisössä tapahtuvista rajat ylittävistä ydinjätekuljetuksista. Se ei kuitenkaan voi kommentoida kansallisia toimenpiteitä, jotka on suunnattu hillitsemään laillisiin ydinvoima-alan toimiin kohdistuvaa vastustusta. Käytetyt kuljetusastiat on varmennettu ja tyyppihyväksytty kansainvälisten ja kansallisten sääntöjen ja normien mukaan. Sallitun käsittelyn ja käytön aikana väestöä ja työntekijöitä suojellaan ionisoivan säteilyn aiheuttamilta vaaroilta soveltamalla kansallisia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, jotka perustuvat neuvoston direktiiviin säteilysuojelun perusnormien vahvistamisesta ((EYVL L 265, 5.10.1984. )). Ei ole mitään näyttöä siitä, ettei näitä normeja sovellettaisi. Tiedemiesten tämänhetkinen kanta säteilyn biologisista vaikutuksista käy ilmi Kansainvälisen säteilysuojelutoimikunnan (ICRP) vuoden 1990 suosituksesta N:o 60. Uusi turvallisuusnormeja koskeva direktiivi 96/29/Euratom ((EYVL L 159, 29.6.1996. )) kuvastaa ICRP:n annosmittauksen periaatteita. Ei ole olemassa konkreettista näyttöä, joka antaisi aihetta muuttaa näitä kansainvälisesti sovittuja neutroneista aiheutuvien annosten seuranta- ja arviointimenetelmiä.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2771/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Kansalaisten vapaa liikkuvuus Voiko komissio vahvistaa, että kansalaisten vapaa liikkuvuus on tarkoitettu kaksisuuntaiseksi, toisin sanoen, että sillä tarkoitetaan liikkuvuutta sekä jäsenvaltioihin että niistä pois? Mitä ehdotuksia komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että tuomitut rikoksentekijät ja epäillyt voidaan nopeasti ja yksinkertaisesti siirtää tuomion antaneeseen jäsenvaltioon tai jäsenvaltioon, joka tutkii tekoa? Komission jäsenenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 1997) Tuomittujen tai epäiltyjen rikoksentekijöiden jäsenvaltiosta toiseen luovuttamista koskevista järjestelyistä säädetään useissa kansainvälisissä sopimuksissa, joista tärkein on rikollisten luovuttamista koskeva eurooppalainen yleissopimus vuodelta 1957 ja sen pöytäkirjat vuosilta 1975 ja 1978. Jäsenvaltiot ovat lisäksi tehneet kaksi yleissopimusta, joiden tarkoituksena on helpottaa eurooppalaisen yleissopimuksen soveltamista ja parantaa sen säännöksiä. Näitä ovat 10. maaliskuuta 1995 tehty yleissopimus yksinkertaistetusta menettelystä rikoksen johdosta tapahtuvassa luovuttamisessa sekä 27. syyskuuta 1996 tehty yleissopimus Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä rikoksen johdosta tapahtuvasta luovuttamisesta. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämiä ongelmia ei voida ratkaista niin kauan kuin jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet kyseisiä yleissopimuksia.