ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1238/03 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Bentsodiatsepiiniriippuvuus.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0222 - 0223



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1238/03 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (2. huhtikuuta 2003) Aihe: Bentsodiatsepiiniriippuvuus Komissio lienee pannut merkille Euroopan parlamentin äskettäisen pyynnön, jotta neuvosto antaisi suosituksen riippuvuutta aiheuttaviin reseptilääkkeisiin kuten bentsodiatsepiiniin liittyvistä riskeistä sekä pitkäaikaisista vieroitusoireista tai pysyvästä haitasta kärsivien potilaiden parhaasta hoitotavasta ja tuesta. (Päätöslauselma ehdotuksesta neuvoston suositukseksi huumausaineiden väärinkäyttöön liittyvien riskien ehkäisemisestä ja vähentämisestä Malliorin mietintö A5-0021/2003). Bentsodiatsepiini on perusteettomasti lääkkeeksi määrättynä aiheuttanut potilaille monissa tapauksissa vakavia mielenterveysongelmia, mutta lääkkeitä on myös varastettu ja myyty laajasti käyttöön laittomien huumeiden ohella. Aikooko komissio valmistella pyydettyjä suuntaviivoja ja suosituksia? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2003) Komissio on pannut merkille komission ehdotukseen neuvoston suositukseksi huumausaineiden väärinkäyttöön liittyvien riskien ehkäisemisestä ja vähentämisestä(1) tehdyn, kohtaa 2 koskevan tarkistuksen nro 55, jossa kehotetaan neuvostoa antamaan suositus riippuvuutta aiheuttaviin reseptilääkkeisiin kuten bentsodiatsepiiniin liittyvistä riskeistä sekä pitkäaikaisista vieroitusoireista tai pysyvästä haitasta kärsivien potilaiden parhaasta hoitotavasta ja tuesta. Neuvostolle on ilmoitettu komission kanta, että se voisi hyväksyä mainitun tarkistuksen. Komissio on tietoinen siitä, että riippuvuus laillisista lääkevalmisteista on laaja ja monitahoinen aihe. Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman vuoden 2003 työsuunnitelmassa(2) todetaan, että alalla ryhdytään valmistelutyöhön, joka käsittää katsauksen asiaa käsitteleviin tutkimuksiin. (1) KOM(2002) 201 lopullinen. (2) EUVL C 62, 15.3.2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0886/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Fiumicinon kunnan käyttämät Gemellaggi di Città 2000 (Ystävyyskaupunkisopimukset 2000) -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0201 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0886/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (21. maaliskuuta 2003) Aihe: Fiumicinon kunnan käyttämät Gemellaggi di Città 2000 (Ystävyyskaupunkisopimukset 2000) -ohjelmasta myönnetyt varat Italian hallituksen valtiovarainministeriön valvontakomitea esitteli syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä tutkimuksesta ilmeni huolestuttavasti myös se hitaus ja tehottomuus, jolla jotkut aluehallinnot hankepäätöksensä tekevät. Myös Euroopan komissio on korostanut useaan otteeseen olevansa huolestunut yhteisön varojen puutteellisesta käytöstä kunnissa. Ottaen huomioon, että Euroopan unionin tukirahoitukseen kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskaupunkitoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi ja että monet Italian kaupungit, mukaan lukien Fiumicinon kunta, soveltuisivat erityisen hyvin tämäntyyppiseen toimintaan, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Fiumicinon kunta esittänyt Gemellaggi di Città 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko se saanut rahoitusta näihin hankkeisiin? 3. Onko kyseisiä varoja käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1026/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pistoian kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1026/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Pistoian kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskuntatoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi, ja monet Italian kaupungit, mukaan lukien Pistoian kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pistoian kunta esittänyt Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pistoian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0939/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Trasteveressa sijaitsevan Piazza Santa Marian päällystäminen uudelleen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0245 - 0245



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0939/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (26. maaliskuuta 2003) Aihe: Trasteveressa sijaitsevan Piazza Santa Marian päällystäminen uudelleen Rooman kaupunki julkaisi äskettäin kirjasen Città storica, jossa esitetään joitakin suunnitelmia eräiden Rooman historiallisen keskustan alueiden restauroinnista. Suunnitelmissa on muun muassa Piazza Santa Marian päällystäminen kokonaan uudelleen. Piazza Santa Maria on Trasteveressa sijaitseva aukio, jonka historialliset ja arkkitehtoniset arvot ovat erittäin korkeat. Päällystäminen tehdään vanhoilla katukivillä, joita ei kuitenkaan asenneta perinteisen roomalaisen mallin mukaan, joten Roomalle tyypillisiä perinteitä ei noudateta. Moni aikaisemmin tehty restaurointityö Rooman historiallisen keskustan aukioilla (esimerkiksi Piazza Mastailla) ja kaduilla ei todellakaan ole tuottanut positiivisia tuloksia, vaan päinvastoin on aiheuttanut negatiivisia muutoksia katujen ominaispiirteisiin ja kaupunkinäkymään. Piazza Santa Maria on jo laajalti kävelyaluetta, ja sen kiveys on suurimmaksi osaksi säilynyt hyvässä kunnossa, mikä johtuu piikivestä ja siitä, että tämän aukion katukiviä ei ole koskaan siirrelty. Lisäksi kivien asentamisessa on käytetty tekniikkaa, joka mahdollisti pääkallistuksen lisäksi muita kallistuksia tietyssä järjestyksessä toistuvien kuvioiden avulla. Aukion pinta, sellaisena kuin se on vielä nykyisinkin, mahdollistaa sadevesien valumisen neljään suureen viemäriaukkoon, jolloin vesijättömaalle rakennetulla aukiolla ei esiinny tulvia. Tämä johtuu myös siitä, että tuolloin käytetyn mutta nyt jo unohdetun tekniikan ansiosta suurimmassa osassa kiveystä kiviä ei ole kiinnitetty sementin avulla. Nykytekniikan mukainen päällystäminen voisi näin ollen vaikuttaa kielteisesti aukion arkkitehtuuriin. Voiko komissio kertoa, onko olemassa direktiivejä tai suosituksia, joilla suojellaan historiallis-taiteellista omaisuutta, kun siihen tehdään huomattavia muutoksia, kuten tässä tapauksessa, jotta vältettäisiin vanhojen eurooppalaisten kaupunkien historiallisten alueiden turmeleminen? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottama asia kuuluu yksinomaan kyseisen jäsenvaltion toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0856/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(20. maaliskuuta 2003)

Aihe: Vastaukset parlamentin kysymyksiin

1. Selvittäisikö komissio minkälaisiin toimiin Euroopan parlamentin jäsen voi ryhtyä sitä vastaan saatuaan komissiolta lukuisia puutteellisia vastauksia yksinkertaisiin kysymyksiinsä?

2. Voiko parlamentin jäsen esimerkiksi valittaa oikeusasiamiehelle?

3. Voisiko komissio kertoa sitä tai muita elimiä vastaan viimeisten viiden vuoden aikana tehtyjen valitusten lukumäärän?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(25. huhtikuuta 2003)

Komissio vastaa keskimäärin 3 800 kirjalliseen ja suulliseen parlamentin kysymykseen vuodessa ja voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se pitää vastausten laatua ensiarvoisen tärkeänä. Kysyjä kuitenkin ymmärtänee, että hyvin teknisten tai monien tieto- ja tilastolähteiden käyttämistä edellyttävien kysymysten käsittely voi venyä tavanomaista pitemmäksi. Tällöin voi olla kätevää viitata pelkästään käännösvaiheesta ja sisäisestä käsittelystä väistämättä aiheutuvien viivästysten välttämiseksi tietoihin, jotka ovat peräisin parlamentin jo käytettävissä olevista lähteistä.

Parlamentin elinten ja yksittäisten parlamentin jäsenten suorittaman komission valvonnan ja sen tavanomaisten keinojen lisäksi ei ole erityisiä menettelyjä, joita sovellettaisiin ns. epätyydyttäviin vastauksiin.

EY:n perustamissopimuksen 195 artiklan mukaan oikeusasiamies voi todeta toimielinten toiminnassa epäkohtia. Komission tiedossa ei ole, että oikeusasiamiehelle jätetyt kantelut liittyisivät suoraan parlamentin suorittaman valvonnan poliittisiin prosesseihin.

Komissiolle esitettiin vuonna 2002 (kaikkiaan 3 962 kirjallisesta ja suullisesta kysymyksestä) 32 kirjallista kysymystä, jotka koskivat vastausten laatua. Vuosien 19982001 tilastoja laaditaan parhaillaan, ja ne toimitetaan kysyjälle heti niiden valmistuttua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0700/03 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Amatööriurheilijoiden doping-aineiden käyttö.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0700/03 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (10. maaliskuuta 2003) Aihe: Amatööriurheilijoiden doping-aineiden käyttö Viime vuoden toukokuun 15. päivänä komission jäsen Viviane Reding esitti tutkimuksen amatööriurheilijoiden dopingin käytöstä Euroopan unionin noin 23 000 urheilusalissa. Tutkimuksen tehneet tutkijat suosittavat laatumerkkien kehittämistä tällaisille tuotteille ja niiden koostumuksen systemaattista valvontaa, koska tällaisia (vahingollisia) tuotteita voi tilata Internetistä. Voiko komissio ilmoittaa, onko se ryhtynyt näiden tuotteiden vuoksi toimiin, jotta eurooppalaisia kuluttajia suojeltaisiin? Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt estääkseen kokonaan näiden tuotteiden laittoman myynnin Internetissä tai vaikeuttaakseen sitä huomattavasti? Voiko komissio ilmoittaa, aikoko se estää näiden vahingollisten tuotteiden pääsyn EU:hun, ja mihin asiaa koskeviin toimiin se aikoo ryhtyä? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2003) Komissio pani kiinnostuneena merkille arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman tutkimuksen päätelmät. Tutkimus tehtiin osana komission vuosina 2000 ja 2001 rahoittamia kokeilutoimia, jotka liittyivät urheilijoiden doping-aineiden käytön torjumiseen. Tutkimuksen päätelmiä hyödynnettiin komissiossa pohdittaessa doping-aineiden vastaisia toimia. Komissio laati niiden perusteella ehdotuksen doping-aineiden torjuntaa koskevaksi yhteisön ohjelmaksi, jossa oli tarkoitus keskittyä tiedotukseen, koulutukseen ja ennaltaehkäisyyn. Aloitteen toteuttaminen jouduttiin kuitenkin keskeyttämään määrärahavalintoihin liittyvistä syistä. Tutkimuksen julkaisun jälkeen asiassa on edetty merkittävästi, mistä osoituksena on ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10 päivänä kesäkuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/46/EY(1). Tämän lisäksi komissio otti 14. toukokuuta 2002 pidetyssä yhteisön lääkealan komitean 53. kokouksessa esille doping-aineiden erityismerkintää koskevan kysymyksen. Kokouksessa tarkasteltiin jäsenvaltioiden kokemuksia alalla sekä varhaisen varoituksen järjestelmän toteutettavuutta Euroopan laajuisesti. Lääkealan komitean keskusteluissa kävi kuitenkin ilmi, että tällaisen järjestelmän käyttöönotto on ongelmallista, eikä komissio tällä hetkellä aio viedä asiaa eteenpäin. Komissio muistuttaa myös, että sen on toimittava täysin toimivaltuuksiensa rajoissa ja että doping-aineiden torjunnan alalla tietyt toimet voidaan toteuttaa ainoastaan jäsenvaltioiden aloitteesta. (1) EYVL L 183, 12.7.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1166/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Maceratan kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0182 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1166/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Maceratan kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Maceratan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja helpottaakseen nuorten yliopisto-opiskelijoiden Euroopan laajuista yhteistyötä sekä yliopisto-opetuksen yhteydessä tapahtuvaa kulttuurivaihtoa ja tieteellistä vaihtoa. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Maceratan kunta esittänyt Tempus III -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Maceratan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 ja E-1170/03 (8. toukokuuta 2003) Yleissääntönä on, että Tempus-ohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuu useita korkeakouluja sekä Euroopan unionin jäsenvaltioista että kumppanuusmaista. On hyvin vaikea saada selville summia, jotka ovat jääneet käyttämättä Euroopan unionin alueella toimivalta yliopistolta ja jotka on siirretty kumppanuusmaiden yliopistojen käyttöön hankekustannusten kattamiseksi. Seuraavassa on ohjeellinen luettelo Frosinonen, Anconan, Firenzen, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan ja Sienan kunnissa sijaitseville yhteisöille Tempus III -hankkeisiin myönnetyistä summista. Yksityiskohtaisemmat tiedot toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. 1. Anconan yliopistolle on myönnetty 1 739 euroa Tempus-hankkeeseen (apuraha) vuonna 2002. 2. Firenzeläisille yhteisöille on myönnetty 832 014,98 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 3. Maceratan yliopistolle on myönnetty 112 257,80 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 4. Perugian yliopistolle on myönnetty 546 452,10 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 5. Pisan yliopistolle on myönnetty 285 178,80 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 6. Sienan yliopistolle on myönnetty 63 050 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 7. Frosinonessa ja Pesarossa ei ole toteutettu Tempus III -hankkeita. Saadakseen tarkempia tietoja arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten paikallisten viranomaisten puoleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0781/03 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Hevosilla käytävä kauppa.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0176 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0781/03 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (7. maaliskuuta 2003) Aihe: Hevosilla käytävä kauppa Komissiolle on aiemmin esitetty kysymys P-1386/02(1) hevosilla käytävästä kaupasta. Voiko komissio antaa tulokset Irlantiin tehdystä seurantatarkastuksesta, joka elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston oli tarkoitus tehdä vuoden 2002 jälkipuoliskolla? Voiko komissio kertoa tulokset, jotka on saatu kansanterveydestä sekä eläinten terveydestä ja hyvinvoinnista vastaavien komission yksiköiden yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin toimivaltaisten viranomaisten kanssa tekemistä tutkimuksista, jotka koskevat neuvoston direktiivin 90/426/ETY(2) nojalla toteutettuja valvontatoimia? Voiko se antaa minulle jäljennöksen näistä tuloksista? (1) EYVL C 229 E, 26.9.2002, s. 212. (2) EYVL L 224, 18.8.1990, s. 42. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 2003) Komissio vastaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen täydentämällä vastausta, jonka se on antanut kirjalliseen kysymykseen P-1386/02. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki 25.29. marraskuuta 2002 Irlantiin seurantatarkastuksen, johon mainitussa vastauksessa viitataan. Tarkastuksessa ei kuitenkaan vastoin alkuperäisiä suunnitelmia voitu tutkia hevoseläinten siirtoja vaan pelkästään pitkiä kansainvälisiä karjakuljetuksia. Komission Dublinin ja Lontoon toimivaltaisilta viranomaisilta saamien tietojen perusteella voidaan kuitenkin sanoa, että komission päätöksen 93/623/ETY muuttamisesta sekä jalostukseen ja tuotantoon tarkoitettujen hevoseläinten tunnistamisesta 22 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 2000/68/EY(1) saattaminen osaksi Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan lakia on edennyt miltei loppuun saakka. Asianosaisten kuuleminen on saatu tai saadaan pian päätökseen. Lisäksi on päästy sopimukseen siitä, mitkä organisaatiot myöntävät tunnistusasiakirjoja jalostukseen tai tuotantoon meneviä hevoseläimiä varten. Parlamentissa ja neuvostossa on keskusteltu komission ehdotuksesta eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY(2) muuttamisesta(3). Keskustelujen perusteella komissio on laatinut päätöstä 2000/68/EY koskevan muutosluonnoksen, joka sisältää tarkennuksia tunnistusjärjestelmän toimintaan. Tällä pyritään hevoseläinten järjestelmälliseen ja aukottomaan tunnistamiseen. Muutosluonnoksesta on kuitenkin vielä keskusteltava, koska hevoseläinten tunnistaminen vaikuttaa kansanterveyteen ja eläinten terveyteen ja koska siihen sovelletaan jalostukseen ja kilpailuun liittyvää yhteisön lainsäädäntöä. (1) EYVL L 23, 28.1.2000. (2) EYVL L 311, 28.11.2001. (3) EYVL C 75 E, 26.3.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0262/03 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle. EU:n ympäristömerkin myöntämisen terveyskriteerit.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0114 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0262/03 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle (5. helmikuuta 2003) Aihe: EU:n ympäristömerkin myöntämisen terveyskriteerit EU:n ympäristömerkillä pyritään osaltaan edistämään ympäristöystävällisempää tuotantoa ja kulutusta, mutta järjestelmää voidaan parantaa monilla aloilla. Tanskalaisissa päivälehdissä todettiin 23. tammikuuta 2003, että kuluttajat kummastelevat sitä, että ympäristömerkityt tuotteet saavat sisältää allergiaa aiheuttavia aineita, kuten esimerkiksi säilöntäainetta metyylidibromoglutaronitriili. Lehdissä kerrotaan, että on kuluttajien odotusten vastaista, että järjestelmässä keskitytään vain ympäristökriteereihin eikä merkkiä myönnettäessä oteta huomioon terveyskysymyksiä. Siksi pyydän komissiota tekemään selkoa ympäristömerkkijärjestelmän tarkistamista koskevista tulevista suunnitelmistaan ja siitä, onko sen tiedossa tutkimuksia, jotka koskevat EU:n ympäristömerkin myöntämiseen liittyviä ongelmia. Lisäksi pyydän saada tietää, onko komissio toteuttanut tai aikooko se toteuttaa tutkimuksia kuluttajien ja tuottajien toivomuksista, jotka koskevat terveyskriteerien ja/tai muiden seikkojen sisällyttämistä järjestelmään. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) Kysymyksen perustana oleva lehtiartikkeli ei kuvasta unionin ympäristömerkin luonnetta oikein, koska järjestelmässä otetaan huomioon terveyskysymykset. Ympäristömerkkikriteerit, jotka on täytettävä, jotta tuotteelle voidaan myöntää ympäristömerkki, kattavat useimmissa tapauksissa myös terveys- ja turvallisuusseikat, kuten terveyteen liittyviä riskejä sisältävien kemikaalien käytön kieltämisen. Komissio on kuitenkin tiedostanut, että unionin ympäristömerkin terveyteen liittyvää hyötyä on korostettava ja siitä on tiedotettava aktiivisesti Euroopan kuluttajille. Sen takia on suunniteltu vahvistettavan entisestään terveyteen liittyviä kriteereitä eri päätöksissä, joilla laaditaan ympäristömerkkikriteereitä eri tuoteryhmille, ja parannettavan tiedotusta ympäristömerkittyjen tuotteiden laadullisista eduista sekä terveyden että ympäristön kannalta Euroopan kuluttajille ja muille sidosryhmille. Lisäksi komissio aikoo vahvistaa painotusta terveysseikkoihin, kun ympäristömerkkiasetusta tarkistetaan vuonna 2005. Tätä taustaa vasten komissio ei aio toteuttaa tutkimuksia kuluttajien ja tuottajien toivomuksista, jotka koskevat terveyskriteerien ja/tai muiden seikkojen sisällyttämistä järjestelmään. Keskustelut tulevasta tarkistuksesta on kuitenkin jo käynnistetty kaikkien oleellisten sidosryhmien kanssa EU:n ympäristömerkintälautakunnassa, jotta saataisiin kokonaisvaltainen yleiskuva niiden kokemuksista tästä välineestä ja niiden tulevaa kehitystä koskevista näkemyksistä. Näitä keskusteluja lisätään kahden seuraavan vuoden aikana, ja niiden pitäisi antaa merkittävä panos järjestelmän tarkistamiseen.