ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1875/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Kreikka).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0034 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1875/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Kreikka) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Kreikassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Kreikassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2302/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Suu- ja sorkkataudista kärsineiden alueiden elvyttämisohjelma.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0103 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2302/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Suu- ja sorkkataudista kärsineiden alueiden elvyttämisohjelma Onko Ison-Britannian hallitus ottanut virallisesti tai epävirallisesti yhteyttä komissioon asiasta, joka koskee elvytyssuunnitelman laatimista suu- ja sorkkataudista kärsineitä alueita varten joko maatalouden tai muiden alojen osalta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 2001) Komissio hyväksyi 3. huhtikuuta 2001 luopujia koskevan suunnitelman 2. Tällä suunnitelmalla, johon osoitettiin määrärahoja viisi miljoonaa Englannin puntaa, avustetaan suu- ja sorkkataudista kärsineitä siankasvattajia, jotka haluavat luopua siankasvatuksesta pysyvästi. Tähän suunnitelmaan sisältyy myös uudelleenjärjestelyjä koskeva osuus. Komissio hyväksyi 6. kesäkuuta 2001 karjan hyvinvointiin liittyvän hävityssuunnitelman, jonka määrärahoiksi arvioitiin kuusi miljoona Englannin puntaa viikossa. Tämä suunnitelma on laadittu, jotta voitaisiin puuttua eläinten hyvinvointiin liittyviin ongelmiin, joita aiheutuu suu- ja sorkkataudin valvomiseksi toteutetuista siirtorajoituksista. Suunnitelmaan sisältyy maksuja kustannuksista, joita syntyy kuljetuksista, teurastuksista, renderoinnista, poltosta, ruhojen hävittämisestä ja eläinlääkinnästä, sekä myös korvauksia tuottajille hävitetyistä eläimistä. Lisäksi komissio tarkastelee tällä hetkellä muita valtiontukea koskevia suunnitelmia, kuten muutoksia maatilojen liiketoimintaneuvontaa koskevaan suunnitelmaan ja vuoden 2001 maatalouden kehittämissuunnitelmaan, samoin kuin Skotlannin naudanlihaa koskevaa kampanjaa. Kaikkiin näihin suunnitelmiin sisältyy toimenpiteitä, jotka auttavat maanviljelijöitä selviytymään suu- ja sorkkataudin aiheuttamista ongelmista. Muiden alojen kuin maatalouden osalta Britannian hallitus voi antaa tukea, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12. tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 69/2001(1) säädetyn vähämerkityksisen tuen määritelmän mukaista. Tällaisesta tuesta ei tarvitse ilmoittaa komissiolle. (1) EYVL L 10, 13.1.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2654/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Riisin ylijäämä.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0171 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2654/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (21. syyskuuta 2001) Aihe: Riisin ylijäämä Brysselissä toimiva viljatuotteiden ja riisin hallintokomitea on päättänyt, että Euroopan yhteisössä vuosina 19971998 varastoitu kuorimaton riisi käytetään eläinten ravinnoksi. Kyseessä on 50 000 tonnia kuorimatonta riisiä, joka vastaa noin 30 000 tonnia hiottua riisiä. Arviolta kaksi tai kolme miljoonaa henkeä eläisi tällaisella ruokamäärällä vuoden. Voisiko Euroopan komissio selittää, miksi tällainen päätös on tehty, sillä se saattaa johtaa ristiriitaiseen tilanteeseen ottaen huomioon, että tällä hetkellä ponnistellaan maailmanlaajuisesti nälän torjumiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 2001) Riisin interventiovarastoissa on tällä hetkellä noin 620 000 tonnia kuorimatonta riisiä, joka vastaa noin 370 000 tonnia hiottua riisiä. Vanhimmat varastot ovat peräisin vuosien 1996 ja 1997 sadoista. Yleisesti ottaen on vaarana, että riisi pilaantuu kolme vuotta kestäneen varastoinnin jälkeen, jolloin se menettää arvoaan. Vanhojen varastojen pilaantumisen välttämiseksi on suunnitelmissa myydä 50 000 tonnia vanhinta kuorimatonta riisiä eläinten rehuksi. Riisiä ei myydä tavanomaisilla riisimarkkinoilla, jotta se ei korvaisi markkinoilla olevaa riisiä, joka silloin puolestaan siirrettäisiin interventiovarastoon. Komissio ei ole tähän mennessä löytänyt mahdollisuuksia käyttää merkittäviä määriä riisiä elintarvikeapuun. Tällaisen avun on oltava elintarvikeavun toimittamista koskevien periaatteiden mukaista. Tärkeimmät periaatteet ovat seuraavat: - Elintarvikeapua on toimitettava vastauksena mahdollisten edunsaajien viralliseen pyyntöön. - Elintarvikeapu on kohdistettava vastaanottajien tarpeisiin ja jaettava huolellisesti kiinnittäen tarkasti huomiota edunsaajien paikallisiin tapoihin ja ravitsemuksellisiin tarpeisiin. - Kolmikantaliiketoimia ja paikallisia ostoja on tuettava. - Elintarvikeavussa on noudatettava ylijäämän poistamisen periaatteita. Jos kuitenkin havaitaan mahdollisuuksia käyttää merkittäviä määriä riisiä elintarvikeapuun, yhteisöllä on yhä hyvin huomattavia määriä riisiä saatavilla interventiovarastoissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2575/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Sensus-hankkeen koordinointi.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2575/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (21. syyskuuta 2001) Aihe: Sensus-hankkeen koordinointi Komission vastauksesta kysymykseen E-1065/01(1) käy ilmi, että Saksan turvallisuuspalvelun asiamies Christoph Klonowski on edelleen Sensus-hankkeen johdossa. Müncheniläinen tuomioistuin langetti 20. joulukuuta 2000 kyseiselle henkilölle kuitenkin tuomion asiakirjaväärennöksestä. Komission tapa toimia herättää sen vuoksi ihmetystä, semminkin, koska Klonowski syyllistyi petokseen nimenomaan Sensus-hankkeen yhteydessä. Tästä syystä haluan esittää komissiolle seuraavat kysymykset: 1. Koordinoiko Stephan Bodenkamp, toiselta nimeltään Christoph Klonowski, yhä komission Sensus-hanketta? a) Jos vastaus on myönteinen, miten komissio perustelee sen, että kyseinen henkilö saa jatkaa hankkeen koordinoijana, vaikka müncheniläinen tuomioistuin on langettanut hänelle tuomion saksalaisen teknologiayrityksen kanssa tehdyn ja Sensus-hankkeeseen liittyvän sopimuksen väärentämisestä? b) Jos vastaus on kielteinen, milloin kyseinen henkilö vapautettiin tehtävistään ja kuka on sen jälkeen koordinoinut Sensus-hanketta? 2. Aikooko komissio ottaa Sensus-hankkeen koordinoinnin pois Stephan Bodenkamp/Christoph Klonowskilta, ottaen huomioon, että müncheniläinen tuomioistuin on langettanut hänelle tuomion saksalaisen teknologiayrityksen kanssa tehdyn ja Sensus-hankkeeseen liittyvän sopimuksen väärentämisestä? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio uskoo kaikesta huolimatta Sensus-hankkeen koordinoinnin Stephan Bodenkamp/Christoph Klonowskin käsiin? (1) EYVL C 364 E, 20.12.2001, s. 39. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 2001) Kuten tutkimushankkeissa on yleensä asianlaita, Sensus-hanketta koordinoi organisaatio eikä henkilö. Sensus-hankkeen koordinoijana on Amt für Auslandsfragen (AfA), jota on edustanut tätä tarkoitusta varten henkilö, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Komissio olettaa, että kyseinen henkilö ei jatkossa toimi AfAn edustajana allekirjoitettaessa Sensus-hankkeeseen liittyviä sopimusasiakirjoja. Arvoisa parlamentin jäsen saa lisätietoja vastauksista, jotka on annettu Sensus-hanketta koskeviin kirjallisiin ja suullisiin kysymyksiin H-0629/01, H-0438/01, E-1082/01, E-1065/01, E-1066/01, E-0891/01, E-0892/01, E-0893/01, E-0894/01 ja P-0009/01.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2404/01 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Hiilen päästöjen sitominen.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2404/01 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (21. elokuuta 2001) Aihe: Hiilen päästöjen sitominen Noudattaakseen kansainvälisiä sitoumuksiaan EU:n täytyy nyt heti löytää keinot ilmakehän hiilidioksidipitoisuuksien rajoittamiseksi, koska nopea siirtyminen uusiutuvaan energiaan on mahdotonta ja koska hallitukset ympäristösitoumuksistaan huolimatta ovat haluttomia vähentämään ratkaisevasti sellaista teollista toimintaa, joka tuottaa hiilidioksidipäästöjä. Mitä EU aikoo tehdä tutkiakseen mahdollisuuksia hiilen päästöjen geologiseen sitomiseen onkaloihin, joita öljyn ja hiilen hyödyntämisen yhteydessä on syntynyt? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2404/01 ja E-2405/01 (26. lokakuuta 2001) Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoksen puitesopimuksen 6. osapuolikokouksen toisen osan (COP 6bis) tuloksiin kuuluu sopimus hiilinieluista. Komissio on alkanut kehittää nieluja, muun muassa hiilen geologista varastoimista, koskevia yhteisön toimintaperiaatteita. Hiilen geologisen varastoinnin turvallisuutta ja kustannustehokkuutta vaihtoehtoisena hiilidioksidipäästöjen rajoittamiskeinona on tutkittava vielä lisää. Tutkimuksen pääosastolla sekä energian ja liikenteen pääosastolla Euroopan komissiossa on useita tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvia hankkeita, jotka käsittelevät tätä aiheita. (Tutkimuksen pääosasto painottaa keskipitkän ja pitkän aikavälin toimia, kun taas energian ja liikenteen pääosasto keskittyy lyhyen aikavälin toimiin.) Useita hankkeita on meneillään, ja toisista suunnitellaan sopimuksen tekemistä. Hankkeista lähetetään lyhyt kuvaus arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2212/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Vaaralliset aineet uimavedessä.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0132 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2212/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2001) Aihe: Vaaralliset aineet uimavedessä Miksi uimaveden laadusta annetussa neuvoston direktiivissä 76/160/ETY(1) ei ole pakollisia vaatimuksia, jotka koskevat aineita kuten liuennut happi, kelluvat ainekset, ammoniakki, Kjeldahl-typpi, torjunta-aineet, raskasmetallit, syanidit, nitraatit ja fosfaatit, vaikka näitä aineita uskotaan olevan uimavedessä ympäristövahinkojen seurauksena? (1) EYVL L 31, 5.2.1976, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 2001) Uimaveden laadusta 8 päivänä joulukuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 76/160/ETY on tarkoitettu suojelemaan kansalaisia yleisimmiltä uimiseen liittyviltä riskeiltä tilanteissa, joissa he altistuvat epäpuhtauksille nielaisemalla pieniä vesimääriä tai saamalla niitä ihon kautta. Näissä olosuhteissa komissio ei usko, että nitraatit tai raskasmetallit aiheuttavat riskiä ihmisen terveydelle. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö näitä muita saasteita säänneltäisi. Useita kysymyksessä mainittuja aineita säännellään muussa lainsäädännössä, kuten nitraattidirektiivissä(1) tai direktiivissä 76/464/ETY(2). Nitraattidirektiivi on vielä voimassa, mutta vaarallisten aineiden päästöä koskeva direktiivi on yhdistetty uuteen vesipolitiikan puitedirektiiviin(3). Siinä varmistetaan paineiden ja vaikutusten tunnistaminen, toimenpideohjelmat ja kattava seuranta, jotta saavutettaisiin hyvä kemiallinen ja biologinen tila. Koska neuvoston direktiivi 76/160/ETY on vuodelta 1976 ja edustaa siten 1970-luvun alkupuolen osaamista ja kokemusta, komissio on aloittanut uimavesidirektiivin tarkistustyön. Tätä varten komissio julkaisi joulukuussa 2000 tiedonannon uuden uimavesipolitiikan laatimisesta(4). Se laatii uuden direktiivin, jossa parannetaan rantojen hoitoa, painotetaan uimavesien bakteriologista laatua ja siinä käytetään liuennutta happea, pH-arvoa ja/tai kirkkautta nopeina indikaattoreina. (1) Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta, EYVL L 375, 31.12.1991. (2) Neuvoston direktiivi 76/464/ETY, annettu 4 päivänä toukokuuta 1976, tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta, EYVL L 129, 18.5.1976. (3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23. lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista, EYVL L 327, 22.12.2000. (4) KOM(2000) 860 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2708/01

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle

(3. lokakuuta 2001)

Aihe: Eläinperäisen insuliinin saatavuus

Insuliinin vajauksesta johtuvan autoimmuunisairauden, diabetes mellitus -taudin, hoitoon on käytetty vuosikymmenien ajan eläinperäistä insuliinia hyvin tuloksin. Nyt kuitenkin muuntogeenisesti valmistettu insuliini saattaa syrjäyttää eläinperäisen insuliinin markkinoilla kokonaan. Testit, joilla on tutkittu muuntogeenistä insuliinia, ovat osoittaneet, että monet potilaat joutuvat tyytymään terveydentilansa huomattavaan heikentymiseen ja elämänlaatunsa huonontumiseen luopuessaan eläinperäisestä insuliinista.

1. Voiko komissio varmistaa eläinperäisen insuliinin saatavuuden Euroopan markkinoilla?

2. Jos voi, mihin toimiin se aikoo ryhtyä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(7. marraskuuta 2001)

Eläinperäinen insuliini on vähitellen korvattu bioteknisesti valmistetulla humaani-insuliinilla. Eläinperäisen insuliinin tuotanto loppui lähes kaksikymmentä vuotta sitten. Se on oikeastaan hävinnyt suurimmasta osasta jäsenvaltioita vaikka sitä yhä onkin joissakin jäsenvaltioissa, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa.

Potilaat ovat siirtyneet eläinperäisen insuliinin käytöstä bioteknisesti valmistetun insuliinin käyttöön ilman suurempia haittavaikutuksia, lieviä lyhytaikaisia epätasapainotiloja lukuun ottamatta. Uudet potilaat käyttävät järjestelmällisesti bioteknisesti valmistettua insuliinia. Kun eläinperäistä insuliinia on vielä saatavilla, potilaiden hoitoa ei välttämättä muuteta, jos he voivat hyvin sitä käyttäessään. Eläinperäisen insuliinin käyttö kuitenkin loppuu tietyn ajan kuluttua, koska sitä ei käytetä uusien potilaiden hoidossa.

Tieteellisen ja lääketieteellisen yhteisön mukaan bioteknisesti valmistettu insuliini on vaihtoehtona yhtä tehokas ja yhtä hyvin siedetty kuin eläinperäinen insuliini. Lisäksi bioteknisesti valmistetun insuliinin antigeenisyys on pienempi kuin eläinperäisen insuliinin. Ainakin teoriassa sen infektioiden ja etenkin virusten tartuttamisriski on pienempi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2197/01 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Eläinkuljetukset Italiassa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2197/01 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (23. heinäkuuta 2001) Aihe: Eläinkuljetukset Italiassa Komissio julkaisi äskettäin kertomuksen Italiaan marraskuussa 2000 tehdystä tarkastusmatkasta. Kertomuksessa paljastetaan, että eläimiä Italiaan tai Italian kautta Kreikkaan tai kolmansiin maihin kuljettavat kuljetusyhtiöt rikkovat yleisesti yhteisön eläinsuojelulakeja. Kertomuksessa todetaan myös, että Italia on pannut heikosti täytäntöön neuvoston direktiivin 91/628(1). Italiassa on esimerkiksi kuljetettu loukkaantuneita eläimiä pitkiä matkoja ja ylitetty eläinkuljetuksille sallittavat pisimmät päiväkohtaiset matka-ajat. Lisäksi Italian viranomaiset eivät ole edellyttäneet kolmansista maista tuoduille eläimille rajalla järjestettävää 24 tunnin lepoa, ja pitkillä matkoilla on käytetty ajoneuvoja, jotka eivät vastaa yli kahdeksan tunnin kuljetuksia koskevia lakisääteisiä vaatimuksia. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Italia panisi asianmukaisesti täytäntöön yhteisön säännökset, jotka koskevat eläinten suojelemista kuljetusten aikana? (1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 2001) Komissio on elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston aiemmilta tarkastuskäynneiltä saaman näytön ja eläinsuojelujärjestöjen antamien tietojen perusteella tietoinen, että eläinten suojelua kuljetuksen aikana koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano ja soveltaminen on ollut puutteellista Italiassa. Komissio on selvittänyt asiaa useaan kertaan Italian viranomaisten kanssa. Italian hallitus on vakuuttanut, että Italiassa on ryhdytty lukuisiin asiaa koskeviin toimiin tilanteen parantamiseksi. Vaikka Italia on väittänyt ryhtyneensä toimiin elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston aiemmissa raporteissa mainittujen puutteiden korjaamiseksi, äskettäisessä komission tarkastusraportissa johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa todetaan, että Italiassa on edelleen vakavia puutteita neuvoston direktiivin 91/628/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 95/29/EY(1), täytäntöönpanossa ja soveltamisessa. Nämä puutteet huomioon ottaen komissio tekee lähitulevaisuudessa päätöksen rikkomusmenettelyn aloittamisesta. (1) EYVL L 148, 30.6.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2498/01

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(13. syyskuuta 2001)

Aihe: Korotetulla matkustamolla varustettujen matkailubussien kuljettajien oikealta tulevan liikenteen riittämätön havaitseminen T-risteyksissä

1. Onko komissio tietoinen siitä, että sellaisten matkailubussien kuljettajilla, joissa matkustajat istuvat paljon korkeammalla kuin kuljettaja, on suuria vaikeuksia havaita alle 90 asteen kulmassa oikealta tulevaa liikennettä ja että ulkopeilitkään eivät anna riittävää näkymää ja että kuljettajat välttyvät onnettomuuksilta vain pyytämällä matkustajia tarkkailemaan liikennettä tai jopa nousemaan paikaltaan ajon aikana?

2. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon onnettomuuksia tapahtuu tämän kuolleen kulman johdosta? Mitä seurauksia tästä on tiheään asutuille kaupunkialueille ja T-liittymille vuoristoalueiden mutkikkailla teillä, joilla näkyvyys on huonompi?

3. Millä tavalla komissio voi edistää sitä, että EU:n jäsenvaltioissa käyttöön otettavissa uusissa matkailubusseissa ei ole enää tätä puutetta ja että nykyisiin matkailubusseihin tehdään muutoksia mahdollisuuksien mukaan?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(29. lokakuuta 2001)

Komissio ei ole tietoinen epäsuoran näkyvyyden aiheuttamasta linja-autojen onnettomuuskasaumasta, eivätkä jäsenvaltiot ole komissiolle asiasta ilmoittaneet.

Käytännössä kaikissa yhteisön markkinoilla olevissa linja-autoissa on korotettu matkustamo, joka takaa riittävät tilat matkatavaroille ja paremman näkyvyyden matkustajille. Kuljettajan istuin on sen vuoksi alempana kuin matkustajien istuimet. Vaikka tämä tyypillinen rakenne estää linja-autonkuljettajaa näkemästä suoraan ulos matkustamon sivuikkunoista, näkee hän kuitenkin tarpeeksi hyvin takaatulevat ajoneuvot ja muut tienkäyttäjät linja-auton ulko- ja sisäpuolisista taustapeileistä.

Kysymyksessä mainituissa T-risteyksissä kuljettajan näkyvyys eteen ja molemmille sivuille on erityisen hyvä. Suuri kaareva tuulilasi ja suuret ikkunat linja-auton etuovessa tarjoavat kuljettajalle hyvän ja suoran näkyvyyden. Myös näkyvyys oikealle on hyvä.

On kuitenkin tilanteita, joissa laajempi näkyvyys taakse olisi kuljettajalle hyödyllinen. Komissio ilmoittaakin arvoisalle parlamentin jäsenelle valmistelevansa moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 1 päivänä maaliskuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/127/ETY(1) muuttamista. Ehdotuksessa peilien tiettyjä ominaisuuksia, kuten pinnan kaarevuutta, muutetaan teknisen kehityksen mukaisesti epäsuoran näkökentän laajentamiseksi. Tämä parantaa myös epäsuoraa näkyvyyttä linja-autojen osalta.

(1) EYVL L 68, 22.3.1971.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1384/01 esittäjä(t): Marco Pannella (TDI) komissiolle. Vietnam.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0023 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1384/01 esittäjä(t): Marco Pannella (TDI) komissiolle (27. huhtikuuta 2001) Aihe: Vietnam Vietnamin buddhalaisen kirkon varapuheenjohtaja, kunnianarvoisa Thich Quang Do ilmoitti 10. huhtikuuta 2001 Kansainväliselle buddhalaiselle tiedotustoimistolle, että Vietnamin poliisi oli katkaissut Ho Chi Minhin kaupungissa sijaitsevan Thanh Minh Zenin luostarin puhelinlinjat. Myöhemmin loppui myös viestintä kannettavien puhelinten kautta ja sen jälkeen Thich Quang Dosta ei ole kuultu mitään. Vietnamin kommunistisen puolueen 9. puoluekokouksen edellä Thich Quang Do esitti maan johtajille vetoomuksen Demokratian puolesta Vietnamissa. Vetoomuksessa maan johtajia pyydettiin käynnistämään rauhanomainen siirtymäprosessi kohti demokratiaa, joka perustuisi kaikkia poliittisia ja uskonnollisia suuntauksia edustavien yksilöiden ja ryhmien laajaan liittoon. Vetoomuksen johdosta Thich Quang Dota vastaan esitettiin pidätysuhkauksia. Mitä tietoja komissiolla on Thich Quang Don olinpaikasta ja terveydentilasta? Onko komissio jo toteuttanut tai aikooko se toteuttaa toimia Vietnamin kommunistijohtajien muistuttamiseksi siitä, että heillä on velvollisuus turvata mielipiteen vapaus ja yhdistymisvapaus Vietnamissa? Mitä komissio aikoo yleensä ottaen tehdä, jotta VKP:n johto lopultakin käynnistäisi poliittiset ja institutionaaliset uudistukset, joiden avulla voidaan luoda demokratia, oikeusvaltio ja todellinen markkinatalous? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (31. toukokuuta 2001) Thich Quang Don on todettu olevan Than Minh Zenin luostarissa Ho Chi Minhin kaupungissa. Hänen kerrotaan olevan hyvässä kunnossa ottaen huomioon hänen ikänsä (75 vuotta) ja se, että hän kärsii sokeritaudista ja korkeasta verenpaineesta. Komission lähetystö Hanoissa seuraa tarkkaan ihmisoikeuksiin liittyviä huolenaiheita yhdessä Vietnamissa toimivien jäsenvaltioiden diplomaattisten edustustojen kanssa ja osallistuu kaikkiin toimiin Euroopan unionin huolenaiheiden viestittämiseksi Vietnamin viranomaisille. Komissio aikoo jatkossakin ottaa näissä yhteyksissä esille erityisiä huolenaiheita.