KIRJALLINEN KYSYMYS E-1657/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(19. toukokuuta 2003)

Aihe: Lintuinfluenssa

Belgiassa ja Hollannissa on puhjennut lintuinfluenssaepidemia, jonka vuoksi on jouduttu teurastamaan satoja tuhansia kanoja. Erään hollantilaisen eläinlääkärin kerrotaan menehtyneen, koska häneen oli tarttunut sama virus. Euroopan unioni on kieltänyt belgialaisten ja hollantilaisten kanojen ja kananmunien viennin, mutta kyseinen kielto ei kuitenkaan riitä suojelemaan unionin kansalaisia ennen kieltoa mahdollisesti tuotujen tuotteiden aiheuttamilta riskeiltä. Belgian terveysviranomaiset ovat vakuuttaneet, ettei kyseinen, herkästi linnusta toiseen tarttuva virus tartu ihmisiin. Lintuinfluenssaviruksen ja SARS-viruksen välisestä mahdollisesta yhteydestä ei vielä ole selvyyttä.

1. Voiko komissio ilmoittaa, millainen Euroopan unionin siipikarjan terveystilanne on, ottaen huomioon kuluttajien terveyden suojelemisen tarpeen, ja jottei tilanne aiheuttaisi samanlaista hysteriaa kuin hullun lehmän tauti;

2. onko komissio Belgian viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, ettei lintuinfluenssavirus tartu ihmisiin;

3. mitä aloitteita komissio aikoo ehdottaa vastaavanlaisten epidemioiden ennaltaehkäisemiseksi ja paljon puhutun elintarviketurvallisuuden varmistamiseksi käytännössä;

4. katsooko komissio olevan tarpeen varmistaa jäsenvaltioiden ministeriöiden toimien koordinointi lintuinfluenssan torjumiseksi;

5. voiko komissio laatia selvityksen lintuinfluenssaviruksen ja SARS-viruksen välisestä yhteydestä?

David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1651/03 ja E-1657/03

(18. heinäkuuta 2003)

Avian-influenssa on tarttuva lintujen virusinfektio. Joissakin jäsenvaltioissa nykyisin ilmenneet tartuntatapaukset aiheuttanut viruskanta on tyyppiä H7N7. Tämän alkuaan lintuihin vaikuttavan viruksen on muutamissa yhteyksissä osoitettu tarttuneen linnuista ihmisiin ja aiheuttaneen ohimeneviä, parannettavissa olevia oireita silmissä ja hengityselimistössä. Tartunnat ihmisestä toiseen ovat vähäisiä, eikä viruskanta ole vakiintunut ihmisyhteisössä. Eläinlääkärin kuolemantapausta Alankomaissa on pidettävä yksittäistapauksena, jonka syynä oli suora altistuminen tartunnan saaneille eläville linnuille. Unionissa sovellettavien tautivalvonta- ja teurastushygieniatoimenpiteiden ja siipikarjanlihan tuontiin vaadittavien takeiden tarkoituksena on taata, ettei infektoitunutta siipikarjanlihaa pääse myyntiin. Siipikarjanlihan kuumentaminen ennen käyttöä lamauttaa mahdolliset virukset. Riski saada tartunta lihaa syömällä on siten merkityksetön.

Komissio on tietoinen Hong Kongin tapahtumista ja on seurannut tiiviisti tilannetta siellä ja Etelä-Kiinassa Maailman terveysjärjestöltä (WHO) ja muista lähteistä saatavien tietojen perusteella. Komissio tekee jatkuvasti yhteistyötä WHO:n ja muiden instituutioiden kanssa kehittääkseen ja toteuttaakseen valmiussuunnitelmia tärkeitä tartuntatauteja, esimerkiksi ihmisten influenssaa ja sarsia (vakava äkillinen hengitystieoireyhtymä) varten. Toimivaltaisten viranomaisten välille on luotu luotettavat viestintäyhteydet suositeltavien toimenpiteiden koordinoimiseksi yhteisön tartuntatautiverkoston varhaisvaroitusjärjestelmän avulla, ja on saatu aikaan menettelyt tieteellisen ensi käden tiedon levittämiseksi yleisölle. Komissio tukee myös useita tutkimushankkeita influenssarokotteiden kehittämiseksi ja laboratoriodiagnoosimenetelmien parantamiseksi.

Avian-influenssan puhjettua Belgiassa, Saksassa ja Alankomaissa komissio on välittömästi ryhtynyt useisiin tiukkoihin torjuntatoimenpiteisiin tiiviissä yhteistyössä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa toimivien jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa. Nämä toimenpiteet menevät pidemmälle kuin yhteisön toimenpiteistä avian-influenssan torjumiseksi 19 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/40/ETY(1) säännökset. Niihin sisältyy ankaria säännöksiä, joiden tarkoituksena on katkaista tartuntaketju mahdollisimman nopeasti ja estää viruksen tarttuminen ihmisiin. Toimenpiteitä tarkistetaan jatkuvasti epidemiologisen tilanteen kehittymisen mukaan ja viimeisimmän tieteellisen tiedon perusteella, ja niiden on osoitettu olevan tehokkaita taudin leviämisen rajoittamisessa. Belgiassa, Saksassa ja Alankomaissa puhjenneisiin avian-influenssatapauksiin liittyvä siipikarjan terveydellinen tilanne on parantunut huomattavasti viime viikkojen aikana. Lisätietoja on saatavissa seuraavilta Internet-sivuilta: http://europa.eu.int/comm/food/fs/ah_pcad/ah_pcad_77_en.pdf ja http://europa.eu.int/comm/food/fs/ah_pcad/ah_pcad_76_en.pdf.

Influenssavirukset kuuluvat ortomyksoviruksiin, kun taas sarsin aiheuttajaksi on osoitettu koronavirus. Virussuvut ovat selvästi erilliset, ja virusten aiheuttamat taudit ovat erilaisia. Ensioireet voivat kuitenkin olla samanlaiset. Sama ihminen voi olla samanaikaisesti sekä influenssa- että sars-infektion kantaja, erityisesti flunssakauden aikana. Influenssan tehokas erityisseuranta onkin siksi yhtä tärkeää kuin luotettavien laboratoriokokeiden aikaansaaminen sars-infektion varmistamiseksi. Komissio rahoittaa eurooppalaista influenssan seurantahanketta (European Influenza Surveillance Scheme, http://www.EISS.org), jonka avulla tuotetaan seurantatietoja ihmisten influenssasta tiiviissä yhteistyössä WHO:n kanssa.

Tartuntatautien torjumiseksi yleisemmällä tasolla komissio aikoo ehdottaa parlamentille ja neuvostolle asetuksen antamista sellaisen tartuntatautikeskuksen perustamiseksi, joka parantaisi Euroopan unionin kykyä reagoida kansanterveyttä uhkaavien tautien puhkeamiseen. Keskus tukisi nykyisin käytössä olevia yhteisön välineitä sen varmistamiseksi, että yhteisön tasolla voidaan ryhtyä tehokkaisiin toimenpiteisiin katastrofin sattuessa jäsenvaltiossa tai jossakin kolmannessa maassa.

(1) EYVL L 167, 22.6.1992.