ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0282/98 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan direktiivin (95/21/EY) noudattaminen Kuinka monta pätevää tarkastajaa kullakin jäsenvaltiolla on satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan direktiivin (95/21/EY) ((EYVL L 157, 7.7.1995, s. 1. )) noudattamisen varmistamiseksi? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0281/98 ja E-0282/98 (30. maaliskuuta 1998) Alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY voimaantulopäivästä alkaen (1. päivästä kesäkuuta 1996 31. päivään joulukuuta 1997) eri jäsenvaltioissa on toteutettu pysäyttämisiä seuraavasti: >TABLE> Satamavaltion suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan sihteeristön hallussa olevat tilastotiedot kattavat vuodet 1996 ja 1997 kokonaisuudessaan ja sisältävät joitakin kolmansia maita; saatavilla olevien tietojen mukaan alustyypeittäin toteutetut pysäyttämiset voidaan esittää seuraavina prosenttimäärinä: >TABLE> Jäsenvaltiot ovat direktiivin 95/21/EY 17 artiklan mukaisesti toimittaneet välittömästi tämän direktiivin tultua voimaan seuraavat tiedot niiden puolesta satamavaltiotarkastusta suorittavien tarkastajien (kokopäiväisiä vastaavien) lukumäärästä: >TABLE> Päivitetyt tiedot on toimitettava 1. lokakuuta 1998 mennessä.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0976/98 komissiolle esittäjä(t): Armelle Guinebertière (UPE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Yhteisön kilpailulainsäädäntö ja työntekijöiden tuotannollisille osuuskunnille (Sociétés Coopératives Ouvrières de Production, SCOP) varattu oikeus 25 prosentin osuuteen Ranskan valtion ja paikallishallinnon urakoista Ranskan julkisia tarjouskilpailuja koskevassa lainsäädännössä on säännöksiä erityisoikeuksista työntekijöiden tuotannollisille osuuskunnille (SCOP). Niille myönnetään esimerkiksi lakiin perustuva automaattinen oikeus saada yksi neljäsosa valtion ja paikallisten yhteisöjen urakoista (julkisista tarjouskilpailuista annetun säädöksen 62 ja sitä seuraava pykälä sekä 260 ja sitä seuraava pykälä). Vaikka hankinnat ovat Ranskassa lain mukaan avoimia kaikille eurooppalaisille toimittajille ja toisessa jäsenvaltiossa sijaitseva osuuskunta voi siis osallistua tarjouskilpailuun, voidaanko periaatteessa hyväksyä, että jokin jäsenvaltio varaa 25 prosenttia urakoista erityisasemassa oleville toimittajille? Toisin sanoen, vahingoitetaanko tällä tavalla yritysten välistä kilpailua EU:ssa, koska Ranskan koko markkinat eivät ole avoimia samoilla ehdoilla? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0356/98 komissiolle esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) (6. helmikuuta 1998) Aihe: EU-kansalaisten oikeusturva Venäjällä Maantieliikenne EU-maista Venäjälle on kasvanut nopeasti Venäjän avautumisen ja länsikaupan kasvun myötä. Erityisen vilkasta liikenne on EU:n ainoan rajamaan Suomen ja Venäjän välillä. Venäjän liikenteessä on sattunut viime aikoina lukuisia onnettomuuksia, joiden seurauksena suomalainen osapuoli on vangittu pitkiksi ajoiksi odottamaan oikeusistuimen ratkaisua, vaikka onnettomuus ei olisi johtunut autonkuljettajan toiminnasta. Vangituille ei ole esimerkiksi suotu mahdollisuutta yhteydenottoon omaisiinsa. Pyydän saada tietää: Miten komissio varmistaa, ettei Venäjä omilla säädöksillään diskriminoi unionin jäsenmaita ja niiden kansalaisia? Mitä komissio aikoo tehdä painostaakseen Venäjän viranomaisia takaamaan Venäjällä työskentelevien EU-kansalaisten oikeusturvan? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 1998) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan yhteisön kansalaisten oikeusturvasta Venäjällä. Toimivalta yhteisön kansalaisten oikeusturva-asioissa Venäjällä kuuluu jäsenvaltioille, joita avustavat niiden Venäjällä sijaitsevat diplomaattiset edustustot. Asia koskee toisaalta myös komissiota erityisesti, kun on kyse Venäjällä tekniseen ja humanitaariseen apuun liittyvien hankkeiden parissa työskentelevien yhteisön kansalaisten oikeusturvasta sekä entistä useammin myös talouselämän toimijoista. Komissio onkin ottanut esille kysymyksen Venäjällä työskentelevien yhteisön kansalaisten oikeusturvasta yhteisön ja Venäjän sekakomitean kokouksissa. Lisäksi lokakuussa 1997 pidetyssä yhteisön ja Venäjän kauppaan liittyviä seikkoja käsittelevän työryhmän kokouksessa keskusteltiin yhteisön liikenteenharjoittajien turvallisuuteen Venäjän liikenteessä liittyvistä erityiskysymyksistä. Komissio aikoo vastaisuudessakin tuoda nämä kysymykset esille asianmukaisilla foorumeilla.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/98 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Valkoihoisten saama rahallinen avustus Aikooko komissio tutkia Front Nationalin toimia Vitrollesissa, jossa se maksoi 5 000 frangia valkoisille ranskalaisille perheille kannustaakseen näitä lastentekoon, ja varmistaa ettei Euroopan unionin kansalaisia erityisesti Vitrollesissa epäonnekseen asuvia mustia Euroopan kansalaisia syrjitä? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1998) Komissiolle ei ole tehty valituksia mustiin Euroopan kansalaisiin kohdistuvastaVitrollesin viranomaisten rasistisesta politiikasta. Komissio haluaa kuitenkin korostaa, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 48 artiklassa ja työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15 päivänä lokakuuta 1968 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1612/68 ((EYVL L 257, 19.10.1968. )) esitetään jäsenvaltion kansalaisten ja muiden eurooppalaisten työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä yhdenvertaisen kohtelun periaate sosiaalietuuksien osalta. Jos siis Vitrollesin viranomaiset kieltäisivät lapsilisät eurooppalaisilta työntekijöiltä ja heidän perheenjäseniltään, jotka eivät ole ranskalaisia, mutta myöntäisivät ne Ranskan kansalaisille, kysymyksessä olisi yhteisön lainsäädännön vastainen syrjintä. Rotusyrjinnän kieltävän kansallisen lainsäädännön täytäntöönpano kuuluu kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan. Äskettäin laaditun rasismin vastaisen toimintasuunnitelman mukaisesti komissio aikoo tehdä tätä asiaa koskevan lakiehdotuksen vuoden 1999 loppuun mennessä edellyttäen, että Amsterdamin sopimus saadaan ratifioitua.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1351/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) (7. toukokuuta 1998) Aihe: Ranskan moottoriteiden levähdyspaikkojen tilat Pystyykö komissio, ja onko komissio halukas ottamaan yhteyttä Ranskan viranomaisiin asiassa, joka koskee Ranskan moottoriteiden levähdyspaikkojen tiloja, ottaen huomioon että miljoonat muiden EU:n jäsenvaltioiden kansalaiset käyttävät näitä tiloja vuosittain. Onko se erityisesti halukas painostamaan Ranskan viranomaisia, jotta näille levähdysalueille saataisiin asianmukaiset WC-istuimet? Onko komissio tietoinen siitä kontrastista, joka vallitsee näiden upeasti suunniteltujen ja hyvin maisemaan sijoitettujen alueiden ja niillä sijaitsevien järkyttävien WC-tilojen välillä, koska niissä on WC-istuinten sijasta vain epähygieeniset aukot lattiassa? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (26. toukokuuta 1998) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0832/98 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Kuuban liittyminen Lomén yleissopimuksen AKT-maiden ryhmään Voiko komissio vahvistaa, että Kuuba on virallisesti anonut liittymistä Lomén sopimuksen allekirjoittaneiden AKT-maiden ryhmään? Onko tämä Kuuban pyrkimys sopusoinnussa sen kanssa, että komissio totesi kaksi vuotta sitten, että Kuuban ja EU:n välillä ei ollut mahdollista allekirjoittaa kahdenvälistä yhteistyösopimusta? Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 1998) Komissio on saanut tiedon siitä, että Kuuban hallitus on todella esittänyt virallisen pyynnön liittyä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maiden ryhmään, jotka ovat Lomén yleissopimuksen sopimuspuolia. AKT-maiden on kuitenkin ensin ilmoitettava kantansa tähän pyyntöön. Sen jälkeen Lomén yleissopimuksen sopimuspuolet (AKT-maat ja yhteisö) tarvittaessa tutkivat yhdessä, vastaako pyyntö yleisopimuksen tavoitteita ja periaatteita sekä tämän alan voimassa olevia menettelyitä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0984/98 komissiolle esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) (2. huhtikuuta 1998) Aihe: Ufohavainnot Euroopan yhteisön alueella Eräs äänestäjä on esittänyt kysymyksen, joka koskee Euroopan yhteisön suhtautumista ufoihin. Kirjeessään hän mainitsee kaksi silminnäkijähavaintoa ufoista Isossa-Britanniassa ja Belgiassa, joista kummankin maan sotilashenkilöstö on täysin tietoinen. Kun hän tiedusteli asiaa kyseisten maiden ministereiltä, hän sai mielestään liian epämääräisen vastauksen. Tästä syystä hän kysyy, kuinka luotettavia ovat kansallisten hallitusten ja Euroopan yhteisön näitä asioita koskevat turvatoimet. Hänen mielestään asiaa ehkä yritetään peitellä, mikä voi olla vahingollista yhteisön kansalaisille ja heidän turvallisuuden tunteelleen. Mitä toimenpiteitä komission mielestä tarvitaan, jotta yhteisön kansalaiset voisivat olla varmoja turvallisuudestaan ufojen suhteen? Onko olemassa mitään ufoja koskevaa yhteisön politiikkaa tai, jos sellainen on jo olemassa, onko sitä mahdollista kehittää? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 1998) Komissio on sitä mieltä, että sillä ei ole toimivaltaa tässä kysymyksessä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0855/98 komissiolle esittäjä(t): Michl Ebner (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: EU:sta peräisin olevien omenoiden tuonnin rajoittaminen Tsekin tasavallassa Tsekin tasavalta päätti 29. tammikuuta 1998 rajoittaa EU:sta peräisin olevien omenoiden maahantuontia. Tämä rikkoo EU:n ja Tsekin tasavallan välisen Eurooppa-sopimuksen määräyksiä, koska se on ristiriidassa tullijärjestelmän ¨standstill¨ -lausekkeen kanssa ja vaikuttaa syrjivältä, sillä se koskee pelkästään EU:sta peräisin olevien omenoiden maahantuontia. 1. Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin aiotaan ryhtyä tämän syrjinnän johdosta? 2. Ovatko asianosaiset tahot jo käynnistäneet sovittelun? 3. ja jos sovittelua on käyty, voiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa asian käsittely on parhaillaan? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1998) Komissio on täysin selvillä asiasta, ja se on ollut läheisessä yhteydessä Tsekin viranomaisiin heti siitä lähtien, kun ensimmäiset ilmoitukset toimenpiteestä saatiin. Komissio selvitti 2. helmikuuta Tsekin hallitukselle, että sen toimenpide on Eurooppa-sopimuksen vastainen. Komissio pyysi tämän vuoksi toimenpiteen kumoamista ja kiireellisiä kahdenvälisiä neuvotteluja. Neuvottelut käytiin 17. helmikuuta 1998, ja niissä kävi ilmi, että Tsekin viranomaiset eivät olleet aikeissa kumota toimenpidettä lähiaikoina. Komissio ehdotti tämän vuoksi vastatoimia, joista neuvosto päätti 17. maaliskuuta 1998. Yhteisö poistaa eräät Tsekille yksipuolisesti myönnetyt maataloustuotteiden kaupan myönnytykset (omenamehu, lihatuotteet, meijerituotteet). Tällä pyritään vähentämään Tsekin etuuskohteluun oikeutetun viennin määrää yhteisön omenanviennissä kärsimiä menetyksiä vastaavasti. Komissio jatkaa työskentelyä asian ratkaisemiseksi tavalla, joka turvaisi myös yhteisön viejien edut.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1010/98 komissiolle esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Napolin kunnan toimiminen yhteisön määräysten vastaisesti julkisia sopimuksia koskevissa asioissa Komissio on aloittanut rikkomusoikeudenkäynnin Italiaa vastaan julkisia sopimuksia koskevista asioista. Komissio on viime aikoina syyttänyt erityisesti Napolia yhdyskuntajätteiden keräämistä koskevan julkisen sopimuksen myöntämisestä. Avoimessa tarjouskilpailussa oli puutteita ja siinä rikottiin julkisista palveluhankinnoista annettua yhteisön direktiiviä 92/50/ETY. Ilmeisiä laiminlyöntejä olivat muun muassa valintaperusteita koskevien olennaisten tietojen puuttuminen, mahdollisia ulkomaalaisia toimijoita syrjivät määräykset, kuluja koskevien täsmällisten tietojen saaminen myöhään ja yhteisön määräyksissä vahvistettua vähimmäismääräaikaa lyhyemmän määräajan vahvistaminen tarjousten esittämiselle. Paikallisissa lehdissä julkaistujen artikkeleiden mukaan useita menettelyyn liittyviä säännönvastaisuuksia on esiintynyt toisen julkisen palveluhankinnan myöntämisessä, joka koskee Napolin kunnan kiinteän omaisuuden hallintaa. Tarjouskilpailun keskeytti itse asiassa Campanian alueen aluehallinnollinen tuomioistuin sen vuoksi, että vaatimukset olivat liian korkeita ja syrjiviä. Niillä ei varmistettu rehellistä kilpailua tarjouskilpailumenettelyssä ja lopulta niillä olisi suosittu nykyistä hallinnoijaa. Voiko komissio näin ollen - varmistaa, että uudessa ilmoituksessa tarjouskilpailusta kiinteän omaisuuden hallinnoimiseksi täytetään viimeinkin tasapuolisuutta ja säännönmukaisuutta koskevat vaatimukset, - varmistaa, että kaikissa Napolin kunnan hallinnoimissa julkisissa palveluhankinnoissa noudatettavat menettelyt ovat säännönmukaisia, ja sanoa näin ollen, rikotaanko vapaan kilpailun periaatetta, - vedota tuomioistuimeen, jotta se määräisi Napolin kunnan ja Italian valtion varmistamaan, että mahdollisesti loukatut lailliset edut turvataan jälleen? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0184/98 komissiolle esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Kuorma-autojen ja perävaunujen rahtaaminen rautateitse Perävaunullisten kuorma-autojen rahtaaminen rautateitse pidemmillä matkoilla tarjoaa suuria mahdollisuuksia säästöihin ja ilmansaasteiden vähentämiseen. Nykyään on olemassa pitkälle kehitettyjä järjestelmiä, joiden avulla perävaunullisia kuorma-autoja rahteineen voidaan kuljettaa erikoisvaunuissa. Antaako EU tukea tämäntyyppisille hankkeille? Onko EU suunnitellut tämän alan teknisen kehityksen tukemista? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 1998) Yhteisö pyrkii aktiivisesti lisäämään yhdistelmäkuljetusalan kilpailukykyä ja tehokkuutta. Osana tätä politiikkaa komissio on tukenut yhdistelmäkuljetusten alaa koskevia kokeiluhankkeita (PACT = Pilot Action for Combined Transport). Yhteisö myöntää PACT-ohjelman kautta rajoitetun määrän rahoitusta innovatiivisille toimille, jotka parantavat kansainvälisten yhdistelmäkuljetusten kilpailukykyä. Lisäksi yhteisö myöntää neljännen puiteohjelman kautta rahoitusta intermodaalisuuteen liittyvään tutkimukseen ja kehittämiseen (parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1110/94/EY ((EYVL L 126, 18.5.1994. ))). Komission mukaan yhdistelmäkuljetukset, joissa kuljettaja seuraa mukana (liikkuva tie), eivät ole sellaisinaan taloudellisesti kannattavia. Yhdistelmäkuljetuksia toteutetaan ympäristöseikkojen vuoksi tai tiettyjen väylien ruuhkaisuuden vähentämiseksi erityisesti vuoristoseuduilla. Tällaista ja muuta intermodaalisuutta koskevaa yksityiskohtaisempaa pohdintaa on esitetty vuoden 1997 vihreässä kirjassa Intermodaalisuus ja intermodaaliset tavarakuljetukset Euroopan unionissa ((KOM(97) 243 lopullinen. )). Komissio ei tällä hetkellä rahoita liikkuva tie -tekniikkaa tai -toimintoja edellä mainittujen ohjelmien kautta. Komissio toivoo, että teknologian kehitys ja talouskehitys edistyisivät tällä alalla, jotta liikkuvasta tiestä saataisiin taloudellisesti kannattava vaihtoehto. Jos hankkeet, joilla pyritään tähän tavoitteeseen, täyttävät PACT-ohjelmien kaltaisten ohjelmien kriteerit tai intermodaalisuuteen liittyvien tutkimus- ja kehittämisohjelmien erityistehtävät, niille voidaan myöntää yhteisön rahoitusta.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0270/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Säilykkeiden kauppalaatua koskevien EU:n jäsenvaltioiden kansallisten normien kumoaminen yhteisön lainsäädännön nojalla Nykyään EU:n jäsenvaltioilla on erilaiset kala- ja vesiviljelysäilykkeiden kauppalaatua koskevat normit ja määräykset. Näistä puhtaasti kauppalaatua koskevat normit ovat hygienia- ja terveysnäkökohtia koskeviin normeihin verrattuna toisissa jäsenvaltioissa tiukemmat kuin toisissa. Joissakin tapauksissa nämä kansalliset normit ovat peräisin ajalta ennen kyseisen valtion liittymistä EU:hun, jolloin yhteisön organisaatio ja rakenne olivat hyvin erilaisia kuin nykyään. Voidaanko nämä kansalliset kauppalaatua koskevat normit kumota yhteisön lainsäädännön nojalla aina, kun ne merkitsevät jäsenvaltioiden joutumista eriarvoiseen asemaan ja vaikeuttavat tai estävät elintarvikkeiden myyntiä ja jakelua ja kun nämä normit eivät perustu terveysnäkökohtiin? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) Kalastus- ja vesiviljelytuotteista valmistettujen säilykkeiden kauppalaatu määritellään ensisijaisesti sardiinisäilykkeiden kaupan pitämistä koskevista yhteisistä vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 2136/89 ((EYVL L 212, 22.7.1989. )) ja tonnikala- ja sardasäilykkeiden kaupan pitämistä koskevista yhteisistä vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1536/92 ((EYVL L 163, 17.6.1992. )) säännöksissä. Nämä säännökset ovat velvoittavia kaikissa jäsenvaltioissa, ja ne kumoavat kaikki kansalliset säädökset, jotka eivät ole edellä mainitun yhteisön lainsäädännön mukaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0566/98 komissiolle esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) (4. maaliskuuta 1998)

Aihe: Eläimiä koskevat eettiset komiteat

Ruotsissa on jo pitkään ollut voimassa määräys siitä, että eläinkokeiden eettisyys on arvioitava ennen niiden aloittamista. Arviointi suoritetaan eläimiä koskevissa eettisissä komiteoissa, joissa otetaan huomioon sekä tutkimukselliset että yleiset edut. Nämä komiteat ovat olleet tähän saakka neuvoa antavia.

Ruotsin hallitus on nyt esittänyt Ruotsin eduskunnalle, että eläinkokeita koskevien eettisten komiteoiden luonnetta olisi muutettava siten, että niillä olisi päätösvalta. Hallitus perustelee muutoksen välttämättömyyttä sillä, että EY:n direktiivi 86/609/ETY ((EYVL 358, 18.12.1986, s. 1. )) katsotaan otetun käyttöön Ruotsin lainsäädännössä.

Onko komission mielestä direktiivin 86/609/ETY perusteella jäsenvaltioiden perustettava päätösvaltaisia koe-eläimiä koskevia eettisiä komiteoita?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 1998)

Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 86/609/ETY 12 artiklan 1 kohdassa todetaan, että ¨jäsenvaltioiden on luotava menettelyt, jotka tekevät mahdolliseksi, että itse kokeista tai tällaisia kokeita tekevistä henkilöistä annetaan tiedot etukäteen viranomaiselle.¨ Lisäksi mainitun artiklan 2 kohdassa todetaan, että ¨milloin eläintä aiotaan käyttää kokeeseen, joka aiheuttaa tai saattaa aiheuttaa sille voimakasta ja todennäköisesti jatkuvaa kipua, kokeesta on annettava ilmoitus ja perustelu viranomaiselle tai siihen on saatava kyseisen viranomaisen nimenomainen lupa. ¨

Mainitun direktiivin 24 artiklassa todetaan: ¨Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta soveltaa tai ottaa käyttöön tiukempia toimenpiteitä.... Erityisesti jäsenvaltiot voivat vaatia ennakkoluvan 12 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti ilmoitetuille kokeille tai työohjelmille.¨

Edellä mainittujen säännösten perusteella jäsenvaltiot voivat itse määrittää käytännön menettelyt, joita kokeista ilmoitettaessa ja niitä koskevia lupia myönnettäessä käytetään. Eläinkokeiden eettisiä näkökohtia käsittelevä sääntelykomitea voisi olla osa tällaista menettelyä.

Eläinkokeiden eettiset näkökohdat ovat tulossa yhä tärkeämmiksi. Komissio kannustaa voimakkaasti jäsenvaltioita perustamaan vapaaehtoiselta pohjalta eläinkokeiden eettisiä komiteoita osana niiden säännöllisiä valvontatoimia.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0527/98 komissiolle esittäjä(t): Iñigo Méndez de Vigo (PPE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Euroopan parlamentin vaalit Maastrichtin sopimuksen unionin kansalaisuutta koskevassa 8 b artiklassa sanotaan, että ¨jokaisella unionin kansalaisella on äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa jäsenvaltiossa, jossa hän asuu mutta jonka kansalainen hän ei ole, samoin edellytyksin kuin tuon jäsenvaltion omilla kansalaisilla¨. Pitäen silmällä seuraavia, lokakuussa 1999 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja, onko jäsenvaltioita, joissa muun jäsenvaltion kansalaisilla ei ole äänioikeutta? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0525/98 ja E-0527/98 (7. huhtikuuta 1998) 6 päivänä joulukuuta 1993 annettu direktiivi 93/109/EY on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa ja sitä on jo sovellettu kesäkuun 1994 vaaleissa. Ruotsi, Itävalta ja Suomi ovat soveltaneet sitä ensimmäisissä alueillaan pidetyissä vaaleissa vuosina 1995 ja 1996. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan 7 päivänä tammikuuta 1998 annettuun komission kertomukseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle direktiivin 93/109/EY soveltamista, joka koskee niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ((KOM(97) 731 lopullinen. )).