FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/241

(2004/C 78 E/0244)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3231/03

esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle

(31. lokakuuta 2003)

Aihe: Viides ja kuudes puiteohjelma

Viidennestä ja kuudennesta puiteohjelmasta rahoitettavia hankkeita pidetään yleensä suuressa arvossa. Ne ovat usein innovatiivisia ja vaatimus niihin tarvittavasta eri valtioiden osapuolten/laitosten yhteistyöstä luo positiivista yhteisvaikutusta, jolla edistetään yhteisten arvojen rakentamista

Valitettavasti tietooni on tullut ongelmia, jotka ovat usein niin vakavia, että ne asettavat kyseenalaiseksi ohjelmien hankkeiden myönteisen vaikutuksen. Monissa tapauksissa ongelmat aiheuttavat pettymystä ja heikkoa motivaatiota esittää uusia aloitteita.

Valitukset koskevat erityisesti ohjelmien hallinnointia:

— Hallinnollinen järjestelmä on monimutkainen, se ei ole avoin, ja siihen tarvitaan liikaa aikaa, varoja ja ponnisteluita.

— Pienimmille laitoksille hallinnollisesta taakasta on tullut ylitsepääsemätön este, ja kulujen kattamista varten tarkoitettu rahoitus on liian pieni.

— Joissain tapauksissa pyydetään lisätietoja aivan määräajan umpeutuessa. Hakemusten käsittely ja maksatusten hoito viivästyy sen vuoksi valtavasti.

— Hankkeita koskevia ehdotuksia arvioidaan mielivaltaisesti. Hanketta, jolla on korkealaatuinen sisältö ja joka on hyvin esitelty, ei välttämättä hyväksytä, ja huonon laadun vuoksi ei aina tehdä hylkäävää päätöstä.

Olen tietoinen, että tarvitaan huolellisia menettelyjä petoksien ja yhteisön varojen väärinkäytön ehkäisemiseksi.

Haluaisin kuitenkin esittää seuraavat kysymykset:

1. Onko komissio tietoinen edellä mainituista ongelmista?

2. Ovatko sen asianmukaiset yksiköt ottaneet käyttöön menettelyitä, joilla vastataan ongelmiin?

3. Mihin toimiin komission yksiköt ovat ryhtyneet parantaakseen ja/tai selkeyttääkseen hallinnollisia menettelyjä?

4. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 2003)

Komissio on tietoinen siitä, että tietyillä organisaatioilla on ongelmia, jotka liittyvät kirjallisessa kysymyksessä esitettyihin seikkoihin. On kuitenkin todettava, että paljon on tehty mahdollisille ehdotusten tekijöille tarkoitetun tiedon avoimuuden ja saatavuuden parantamiseksi. Tämä koskee myös kansallisten yhteyspisteiden verkkoja sekä sellaisia koulutus- ja tiedotustilaisuuksia koskevaa tietoa, joiden avulla pyritään helpottamaan tutkimusrahoitushakemuksiin liittyviä hallinnollisia tehtäviä. Etenkään kustannusten kattamiseen tarkoitetun rahoituksen osalta millään organisaatiolla ei pitäisi olla ongelmia veloittaa mihin tahansa hankkeeseen liittyviä todellisia kustannuksia. Ainoastaan tietyissä rahoitusvälineissä kustannuksille on asetettu yläraja. Tämä johtuu näiden rahoitusvälineiden luonteesta ja siitä, että tukikelpoiset kustannukset korvataan niistä sataprosenttisesti.

Kuten edellä todetaan, kaikin tavoin pyritään varmistamaan, että kaikki tiedot ovat saatavilla hyvissä ajoin ja ettei lisätietoja tarvitse pyytää enää viime hetkellä. On mahdollista, että hankkeita koskevien neuvottelujen aikana tarvitaan lisätietoja jonkin neuvottelujen alkuvaiheessa esille tulleen asian selvittämiseksi. Useimmissa tapauksissa määräajat ovat kuitenkin riittäviä, jotta mahdolliset toimeksisaajat voivat toimittaa nämä tiedot ennen määräajan päättymistä.

Komissio on eri mieltä siitä, että ehdotuksia arvioitaisiin mielivaltaisesti. Päinvastoin, tutkimusehdotusten arviointi perustuu yleisesti hyväksyttyyn vertaisarviointiin, jota sovelletaan maailmanlaajuisesti erilaisissa tutkimuslaitoksissa, ja arviointimenettelyjä ja -perusteita koskevat tiedot ovat helposti saatavana. Arvioidessaan ehdotuksia puiteohjelmaa sääntelevissä lainsäädäntöteksteissä määritettyjen valintaperusteiden mukaisesti komissio käyttää apunaan riippumattomia asiantuntijoita. Etenkin tieteellinen ja tekninen huippuosaaminen ovat ehdottomina edellytyksinä sille, että ehdotus hyväksytään kuudenteen puiteohjelmaan. Arviointiprosessin, arvioinnissa käytettyjen asiantuntijoiden työn sekä valittujen ehdotusten korkea laatu on varmistettu arviointiin osallistuvien riippumattomien tarkkailijoiden, yhteyspisteiden ja muiden arvioijien esittämien huomautusten ja raporttien avulla. Heikkolaatuisille ehdotuksille ei myönnetä rahoitusta, ja talousarviorajoitteiden vuoksi myöskään kaikkia korkealaatuisia hankkeita ei voida rahoittaa.

Kaikkiin esille tuleviin ongelmiin suhtaudutaan vakavasti, ja niitä käsitellään huolellisesti. Lisäksi pyritään tutkimaan, onko ongelmaan todellisia syitä vai johtuuko se perusperiaatteisiin liittyvästä väärinkäsityksestä. Kun ongelmat ovat todellisia, ne pyritään ratkaisemaan. Erityisesti kuudennessa puiteohjelmassa on ryhdytty monenlaisiin toimiin sen varmistamiseksi, että tutkimusyhteenliittymät voivat ottaa enemmän vastuuta omien hankkeittensa hallinnoinnista ja että ne voisivat syventyä enemmän tieteellisiin ja tutkimuksellisiin näkökohtiin kuin velvoitteisiinsa huolehtia etupäässä hallinnollisista näkökohdista. Tämä on otettu huomioon kuudennen puiteohjelman osallistumista koskevissa säännöissä ja vakiosopimuksessa.

Tällä hetkellä ei katsota olevan tarvetta toteuttaa minkäänlaisia yleisiä toimenpiteitä, lukuun ottamatta jatkuvaa yleistavoitetta, joka on mahdollisten toimeksisaajien saatavana olevan tiedon laadun parantaminen.

On myös todettava, että kuudennen puiteohjelman käynnistämisen yhteydessä perustettiin erityinen yksiköiden välinen työryhmä, jonka tehtävänä on seurata kuudennen puiteohjelman välineitä ja erityisesti uusimpia niistä (integroidut hankkeet ja huippuosaamisen verkostot). Vastaavasti monet yksiköiden väliset työryhmät seuraavat jatkuvasti kuudennen puiteohjelman edistymistä eri aloilla (mm. arvioinnissa sekä ehdotuksien laatijoille ja arvioijille tarkoitetuissa ohjeissa). Ne pyrkivät ratkaisemaan kaikki esille tulevat ongelmat, ja saattavat asiaankuuluvan aineiston ajan tasalle.