KIRJALLINEN KYSYMYS E-3636/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Viivästykset, esteet ja ongelmat erityisnopean Internetin käyttöönottoon yhteydessä.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0098 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3636/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Viivästykset, esteet ja ongelmat erityisnopean Internetin käyttöönottoon yhteydessä 1. Onko komissio tietoinen, että viivästykset, joita on ilmennyt Internet-verkon käytön parantamiseen ja nopeuttamiseen tarkoitettujen uusien teknisten mahdollisuuksien soveltamisessa, johtuvat siitä, että laajakaistatekniikkaan perustuva Internet, jota kaapeliyhtiöt toimittavat televisioliittymiä varten, on huonolaatuinen, ja ongelmista, jotka liittyvät taajuuksien myöntämiseen langattomalle lähiverkolle sekä siitä, että ja puhelinyhtiöt vastustavat DSL-tekniikan käyttöönottamista? 2. Voiko komissio vahvistaa, että edellisessä kohdassa luetellut epäonnistumiset, viivästykset ja esteet johtuvat siitä, että eri omistuksessa olevat eri yritykset, joilla on vastakkaisia intressejä, joutuvat käyttämään yhteisiä keskuksia, lähettäjiä ja kaapeleita, vaikka ne eivät kuitenkaan voi tehdä tehokasta yhteistyötä, koska toisen kasvu saattaa aiheuttaa toisen taantumisen? 3. Onko komissio tietoinen, onko tällaisia ongelmia ilmennyt ainoastaan Alankomaissa vai ovatko ne luonteenomaisia myös muille Euroopan unionin jäsenvaltioille? 4. Millä tavoin komissio voi vaikuttaa tähän asiaan tai ryhtyä sovittelemaan, jos tämä ongelma ei ratkea nopeasti yritysten välisen vapaan kilpailun yhteydessä? Lähde: 26. lokakuuta 2000 ilmestynyt alankomaalainen päivälehti De Volkskrant. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä, että paremman ja nopeamman Internet-yhteyden sekä parempien ja nopeampien palvelujen käyttöön oton mahdollistavan uuden teknologian soveltaminen voi viivästyä lainsäädännöllisten esteiden takia. Tämän vuoksi komissio on ryhtynyt toimiin poistaakseen nopeammat Internet-yhteydet mahdollistavia investointeja tehneiden yhtiöiden toimintaa haittaavat esteet. Tärkein viimeaikaisista aloitteista on tilaajayhteyksien eriytettyä tarjontaa koskeva asetus. Tässä tilaajayhteyksien eriytetystä tarjonnasta annetussa uudessa asetuksessa (joka koskee sekä täysin eriytettyä käyttöoikeutta että rinnakkaiskäyttöoikeutta) asetetaan määräajaksi 1. tammikuuta 2001. Tämä antaa uusille tulokkaille mahdollisuuden käyttää vakiintuneen operaattorin verkkoa digitaalisen tilaajayhteystekniikan (DSL) luomiseen. Ilmoitetuilla operaattoreilla on oltava kyseiseen päivään mennessä valmiina viitetarjous näiden edellytysten käyttöön antamisesta. Komissio aikoo valvoa asetuksessa säädettyjen velvollisuuksien noudattamista, ja on jo aloittanut tilanteen seurannan kaikissa jäsenvaltioissa. Eräät jäsenvaltiot, muiden muassa Alankomaat, ovat ottaneet täysin eriytetyn käyttöoikeuden käyttöön jo ennen asetuksessa säädettyä päivämäärää. Nopean datayhteyden tarjoaminen (eli DSL-palvelujen tarjoaminen käyttämällä vakiintuneen operaattorin laitteistoa) syrjimättömillä edellytyksillä on jo pakollista. Komission käsityksen mukaan Alankomaiden operaattorit ovat käsitelleet keskenään ongelmia, jotka liittyvät DSL-palvelujen käyttöönottoon joko täysin eriytetyn käyttöoikeuden, rinnakkaiskäyttöoikeuden tai datayhteyden osalta, ja telealan sääntelyviranomainen on laatinut laitteistojen rinnakkain sijoittamista koskevan neuvotteluasiakirjan. Lainsäädännön uudelleentarkastelun seurauksena ehdotetuilla direktiiveillä edistetään Internet-yhteyksiin ja -palveluihin liittyvää kilpailua, valinnanmahdollisuuksia ja innovaatioita. Siirtyminen yksinkertaisempaan valtuutusmenettelyyn (jolla korvataan toimilupamenettelyjä koskeva nykyinen direktiivi) sekä kaikkia verkkoja koskevan kilpailua edistävän sääntelykehyksen käyttöönotto kannustavat investoimaan erityyppisiin teknologioihin. Tässä yhteydessä on merkitystä myös kaapelitelevisioverkkoa käyttävillä Internet-yhteyksillä sekä langattomilla paikallisliittymillä. Kaapeliyhteyksien osalta direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta sen varmistamiseksi, että operaattorin omistamat televerkot ja kaapelitelevisioverkot ovat erillisiä oikeudellisia yksiköitä, 23 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa komission direktiivissä 1999/64/EY(1) edellytetään, että saman operaattorin omistamat tele- ja kaapelitelevisioverkot ovat erillisiä oikeudellisia yksiköitä. Tällä kannustetaan kaapelitelevisioverkkoja kilpailemaan keskenään ja tarjoamaan Internet-yhteyksiä. Alankomaiden kaapelitelevisioverkkoja kehitetään tälläkin hetkellä, mutta Internet-yhteyksien kapasiteetti riippuu käyttäjien lukumäärästä. Nopean langattoman Internet-yhteyden (kiinteän verkon langaton liittymä) osalta komissio kehottaa jäsenvaltioita myöntämään langatonta yhteyttä koskevia toimilupia, mutta ei aseta myöntämiselle määräaikaa. Lupamenettelyn on oltava yhdenmukainen telepalvelualan yleisten valtuutusten ja yksittäisten toimilupien yhteisistä puitteista 10 päivänä huhtikuuta 1997 annetun direktiivin 97/13/EY(2) säännösten sekä EY:n perustamissopimuksen määräysten kanssa. Alankomaiden hallitus on lykännyt langattomien kiinteiden yhteyksien toimilupamenettelyn aloittamista kahden operaattorin vietyä oikeuteen kysymyksen mahdollisesta etuoikeudesta eräille taajuusalueille. Internetin runkoverkon kapasiteetin suhteen Euroopan tilanne näyttää paremmalta: alalla tehdään huomattavia investointeja ja verkkojen yhteenliittämistä sekä laajakaistayhteyksien tarjontaa ollaan myös vapauttamassa, mutta näidenkin osalta voi olla odotettavissa lainsäädännöstä johtuvia viivytyksiä. Näitä seikkoja ja muita niihin liittyviä kysymyksiä käsitellään Internetin organisaatiota ja hallintoa koskevassa tiedonannossa(3), joka on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/ISPO/eif/InternetPoliciesSite/Organisation/COM(2000) 202.doc. Koko EU:n paikallisliityntäverkkojen tilannetta koskeva katsaus annetaan televiestinnän sääntelypaketin täytäntöönpanoa koskevassa kuudennessa raportissa(4), jonka mukaan jokaisella jäsenvaltiolla on nopeita Internet-yhteyksiä koskevan uuden teknologian käytön suhteen omia erityispiirteitään, mutta perusongelmat ovat yleisesti ottaen samanlaisia. (1) EYVL L 175, 10.7.1999. (2) EYVL L 117, 7.5.1997. (3) KOM(2000) 202 lopullinen. (4) KOM(2000) 814 lopullinen.