KIRJALLINEN KYSYMYS P-2925/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Koulutusohjelmien tehokkuus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0219 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2925/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (9. lokakuuta 2002) Aihe: Koulutusohjelmien tehokkuus Kreikassa Komission yritystoiminnan pääosaston kertomuksessa Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2001 Scoreboard esitettyjen tietojen mukaan vain 1 prosentti 1564-vuotiaiden ikäryhmään kuuluvasta väestöstä Kreikassa otti osaa koulutusohjelmiin. Sitä vastoin muissa jäsenvaltioissa vastaava prosenttimäärä on huomattavasti korkeampi ja yltää jopa 20 prosenttiin. Näin on siitä huolimatta, että kaudella 19941999 toisen yhteisön tukikehyksen kautta Kreikassa rahoitettavien toimintaohjelmien Jatkokoulutus ja työllisyyden edistäminen, Työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuminen ja Koulutus ja ammatillinen peruskoulutus talousarvio oli 3 411 miljoonaa euroa. Miksi Kreikassa esiintyy tämä merkittävä jälkeenjääneisyys koulutettujen osuuksissa yhteisön runsaasta rahoituksesta huolimatta, ja mihin toimiin komissio on ryhtynyt, jotta yhteisön tukia hyödynnettäisiin paremmin? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (8. marraskuuta 2002) Vuoden 2001 yrityspolitiikan tulosten analyysia koskevan parlamentin jäsenen mainitseman yritystoiminnan pääosaston kertomuksen (Benchmarking Entreprise Policy Results from the 2001 Scoreboard) henkilöresursseja käsittelevässä osassa esitetään maittain koulutustoimiin osallistuneiden 2564-vuotiaiden henkilöiden osuus koko väestöstä; tarkastelu kattaa kaikki Euroopan unionin valtiot. Tälle ikäryhmälle tarjottava koulutus liittyy pääasiallisesti elinikäisen oppimisen alaan. Elinikäistä oppimista koskevaa politiikkaa on alettu kehittää Kreikassa vasta äskettäin, minkä valossa vuosien 1997 ja 2000 pieni osuus on ymmärrettävä. Elinikäisen oppimisen kehittäminen on kuitenkin nykyisen yhteisön tukikehyksen mukainen painopistealue, ja sekä Kreikka että komissio kiinnittävät siihen erityistä huomiota. Sen sijaan parlamentin jäsenen kysymyksessä mainittu määrä sisältää ohjelmakauden 19941999 kolmen erityisen toimintaohjelman aikuiskoulutusta ja työllisyyden edistämistä, työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuntaa ja koulutusta koskevat ohjelmat yhteenlasketut määrärahat. Näiden ohjelmien loppumaksuja koskevissa maksupyynnöissä esitettyjen tietojen mukaan 731 040 henkilöä keskimäärin 146 208 henkilöä vuotta kohti on saanut perus- tai aikuiskoulutusta. Kun otetaan huomioon, että aktiivisen väestön (1564-vuotiaat) määrä oli 3 767 980 henkilöä (kansalliset tilastot), tällaisiin koulutusohjelmiin vuosina 19941999 osallistuneiden henkilöiden osuus väestöstä oli keskimäärin 4 prosenttia. Euroopan sosiaalirahaston näille ohjelmille myöntämän tuen kokonaismäärä oli puolestaan 2 952,8 miljoonaa euroa. Tähdennettäköön kuitenkin, että kyseisen kauden kansalliset painopistealueet koskivat toisaalta koulutus- ja työmarkkinajärjestelmien ja -rakenteiden parantamista ja toisaalta työttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa. Huomattava osa rahoituksesta käytettiin siten kyseisiin tavoitteisiin. Tämän ansiosta koulutukseen osallistuneiden työttömien (keskimäärin 45 584 henkilöä vuotta kohti) osuus rekisteröidyistä työttömistä (keskimäärin 460 760 henkilöä vuotta kohti) oli 10 prosenttia. Koska huomattava osa nykyisellä ohjelmakaudella (20002006) käytettävistä koulutus- ja työllisyysjärjestelmistä ja -rakenteista toteutettiin jo ohjelmakaudella 19941999, etusijalle asetetaan nykyään useimmiten Euroopan työllisyysstrategiaa tukevat toimet (henkilökohtainen lähestymistapa, aktiiviset työllisyystoimet, elinikäinen oppiminen ja yhtäläiset mahdollisuudet). Vuonna 2001 koulutustoimiin osallistui 311 601 henkilöä, toisin sanoen noin 7,1 prosenttia aktiivisesta väestöstä. Lisäksi arvioidaan, että luku nousee 454 987 henkilöön vuonna 2002.