ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0845/01

esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle

(22. maaliskuuta 2001)

Aihe: Sääntelyn vaikutuksen arvioinnit

Voiko komissio eritellä, kuinka monta asetus- ja direktiiviehdotusta komission jäsen Anna Diamantopouloun vastuualueeseen kuuluvat pääosastot ovat antaneet vuoden 1999 kesäkuun jälkeen?

Kuinka monelle näistä tehtiin kyseisen ehdotuksen tekstissä nimenomaisesti mainittu sääntelyn vaikutuksen arviointi?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2001)

Työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla komissio on tehnyt kuusi lainsäädäntöehdotusta (asetuksia ja direktiivejä) kesäkuusta 1999(1). Sääntelyn vaikutusten analyysi tehtiin kaikista ehdotuksista. Komission ehdottamaan säädöstekstiin lisättiin erillinen selvitys analyysista ja sen tuloksista. EY:n perustamissopimuksen 138 artiklan (entisen 118 a artiklan) mukaisesti molempia osapuolia kuullaan lisäksi kahteen otteeseen perustamissopimuksen 137 artiklan (entisen 118 artiklan) soveltamisalaan kuuluvien ehdotusten yhteydessä. Työmarkkinaosapuolet ilmaisevat tällöin näkemyksensä ehdotuksesta ja sen mahdollisista vaikutuksista. Tässä yhteydessä ne voivat yhdessä päättää perustamissopimuksen 138 artiklan mukaisesti neuvottelevansa sopimuksesta, jolla komission ehdotus voidaan tosiasiallisesti korvata (EY:n perustamissopimuksen 139 artikla (entinen 118 b artikla)).

(1) Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista - EYVL C 177 E, 27.6.2000. Ehdotus neuvoston direktiiviksi rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta - KOM(1999) 566 lopullinen. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta - EYVL C 337 E, 28.11.2000. Ehdotus neuvoston direktiiviksi Euroopan lentoyhtiöiden liiton (AEA), European Transport Workers Federationin (ETF), European Cockpit Associationin (ECA), European Regions Airline Associationin (ERA) ja International Air Carrier Associationin (IACA) tekemästä, siviili-ilmailun liikkuvien työntekijöiden työajan järjestämistä koskevasta eurooppalaisesta sopimuksesta - EYVL C 337 E, 28.11.2000. Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työntekijöiden työssä käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun direktiivin 89/655/ETY muuttamisesta toisen kerran (toinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä - KOM(2000) 648 lopullinen. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY muuttamisesta - KOM(2000) 832 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2399/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Valtuuksien palauttaminen.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0252 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2399/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (20. elokuuta 2001) Aihe: Valtuuksien palauttaminen Voisiko komissio kertoa, onko jäsenvaltiolla oikeus palauttaa yksipuolisesti maansa parlamentille valtuuksia, jotka se on luovuttanut sopimuksissa Euroopan unionille? Jos joku jäsenvaltio palauttaisi joitakin näistä valtuuksista, mikä olisi komission mielestä tällaisen jäsenvaltion asema? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2001) Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden välisestä valtuuksien rajaamisesta on määrätty Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksessa. Näitä sopimuksia ei voi yksipuolisesti muuttaa. Osapuolten valtuuksia voidaan muuttaa ainoastaan tarkistamalla sopimuksia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklassa (ent. N artikla) tarkoitettua menettelyä noudattaen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1200/01 esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE-DE) komissiolle. Villikaneille tarkoitetun rokotteen myyntilupa.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1200/01 esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE-DE) komissiolle (4. huhtikuuta 2001) Aihe: Villikaneille tarkoitetun rokotteen myyntilupa Villikani (oryctolagus cuniculus) on kuolemassa sukupuuttoon Iberian niemimaalla kahden vakavan taudin, virusperäisen verenvuototaudin ja limakasvaintaudin, leviämisen vuoksi. Ratkaisu ongelmaan olisi ekologinen yhdistelmärokote nimeltään Lapinvac-F1, johon odotetaan myyntilupaa Euroopan lääkearviointivirastolta. Voiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa mainitun rokotteen lupamenettelyt ovat? Rokotteelle olisi annettava myyntilupa mahdollisimman pian villikanikannan tuhoutumisen välttämiseksi? Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0916/01 ja P-1200/01 (11. toukokuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat kaksi villikanien tautia eivät kuulu niihin, joista jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, eikä villikani ole uhanalainen laji. Niiden eläinlääkkeiden tieteellinen arviointi, joille haetaan Euroopan lääkearviointiviraston markkinoille saattamista koskevaa lupaa ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2309/93(1) mukaisesti, kuuluu eläinlääkekomitean vastuualueeseen. Komitea toimittaa tietyn ajan kuluessa komissiolle lausuntonsa kyseisen tuotteen laadusta, turvallisuudesta ja tehosta, jonka jälkeen komissio laatii lausunnon perusteella päätösehdotuksen annettavaksi edellä mainitun asetuksen 73 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Komissio ei kuitenkaan voi millään tavoin vaikuttaa tieteelliseen arviointiin. (1) EYVL L 214, 24.8.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2072/01 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Eurooppalaiset oikeusperustat äärioikeistolaisen toiminnan rankaisemiseksi.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0239 - 0239



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2072/01 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Eurooppalaiset oikeusperustat äärioikeistolaisen toiminnan rankaisemiseksi Äärioikeistolaisuus on ilmiö, jota esiintyy koko Euroopan alueella eikä se rajoitu vain yksittäisiin valtioihin. Muutamissa tapauksissa äärioikeistolaiset on tuomittu yhdessä jäsenmaassa, mutta jatkavatkin sitten toimintaansa jossakin muussa EU-valtiossa. 1. Mitä oikeudellisia normeja on olemassa äärioikeistolaisen toiminnan torjumiseksi koko EU:n alueella? 2. Suunnitteleeko komissio direktiiviehdotusta, joka mahdollistaisi äärioikeistolaiseen toimintaan osallistuvien henkilöiden syytteeseen asettamisen koko EU:ssa? 3. Onko olemassa sellaisia kansainvälisiä säännöksiä, jotka mahdollistaisivat rangaistusmenettelyn äärioikeistolaisia vastaan myös EU:n alueella? 4. Jos kyseisiä tällaisia säännöksiä ei ole olemassa, suunnitteleeko komissio asiaa koskevaa aloitetta? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2001) Oikeusnormia, joka kieltäisi äärioikeiston toiminnan sellaisenaan Euroopan unionin alueella, ei ole olemassa. Euroopan unioni perustuu vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaisesti unioni pitää arvossa perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä. Euroopan unionin perusoikeuskirjan antaminen vahvisti unionin sitoutumisen asian puolesta. Komissio siis tuomitsee kaikki väkivallan, rasistisen tai muukalaisvihan ilmenemismuodot, jotka rikkovat ihmisoikeuksia tai perusvapauksia. Kun tarkastellaan rikosoikeudellista tasoa, neuvosto hyväksyi 15 päivänä heinäkuuta 1996 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella yhteisen toiminnan rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta. Sen nojalla jäsenvaltioiden on rangaistava rasistisesta tai muukalaisvihamielisesta käyttäytymisestä tai, jos siihen ei päästä, jäsenvaltioiden tulee sitoutua poikkeamaan tällaisen käyttäytymisen osalta kaksoisrangaistavuuden periaatteesta. Komissio aikoo tänä vuonna ehdottaa säädöstä (puitepäätös), jolla korvataan edellä mainittu yhteinen toiminta. Tämä puitepäätös sisältää yhteiset määritelmät, kriminalisoinnit ja rangaistukset rasistisille ja muukalaisvihamielisille rikoksille. Jäsenvaltioiden tehtävänä on neuvoston puitepäätöksen hyväksymisen jälkeen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet puitepäätöksen säännöstön noudattamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0410/01 esittäjä(t): Karla Peijs (PPE-DE) komissiolle. Yksityisten palveluyritysten sertifiointimerkintää koskeva kielto.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0007 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0410/01 esittäjä(t): Karla Peijs (PPE-DE) komissiolle (15. helmikuuta 2001) Aihe: Yksityisten palveluyritysten sertifiointimerkintää koskeva kielto Niin kutsutussa sinisessä kirjassa (Blue Guide) todetaan kolmansille myönnettävän sertifiointimerkinnän kiellosta, ettei vapaaehtoinen merkintä saa yleensä perustua näkökohtiin, jotka kuuluvat jo EY-merkinnän soveltamisalaan. Onko komissio tietoinen siitä, että EY-merkinnän soveltamisalalla ilmenevä kolmannen merkinnän yleiskielto kääntää direktiivin tekstissä ilmenevän luvan ja kiellon sääntö-poikkeus-suhteen päälaelleen ja vaarantaa eurooppalaisten kolmannen merkinnän sertifioijien olemassaolon? Miten komissio perustelee sitä, että oikeudellisesti sitomattomalla asiakirjalla (Blue Guide) voidaan vaikuttaa markkinoiden nykyisiin rakenteisiin tuntuvasti ilman, että Euroopan parlamentti on voinut osallistua asian käsittelemiseen? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) CE-merkintä on vaatimustenmukaisuutta osoittava pakollinen merkintä, joka on kiinnitettävä uuden ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisissa direktiiveissä mainittuihin tuotteisiin, ennen kuin ne saatetaan markkinoille ja/tai otetaan käyttöön. CE-merkintä tarkoittaa, että tuotteet täyttävät kaikkien asiaankuuluvien direktiivien määräykset. CE-merkintä on sitä paitsi ainoa merkintä, joka voidaan kiinnittää tuotteeseen sen osoittamiseksi, että tuote täyttää kaikkien asiaankuuluvien yhteisön direktiivien vaatimukset. Lisämerkintöjen kiinnittäminen on sallittua siinä tapauksessa, että merkit eivät aiheuta sekaannusta CE-merkinnän tarkoituksen tai muodon suhteen ja että ne eivät vähennä CE-merkinnän luettavuutta ja näkyvyyttä. Tästä kerrotaan tarkemmin oppaassa Guide to the implementation of directives based on the New Approach and Global Approach(1). Oppaan osassa 7.4 CE marking and other marks todetaan, että teknisen yhdenmukaistamisen tavoitteiden mukaisesti CE-merkinnän lisäksi kiinnitettävien merkintöjen ja merkkien on palveltava muuta tarkoitusta kuin CE-merkintöjen. Niiden käytöstä on siis saatava lisäarvoa, joten niiden on täytettävä muita kuin CE-merkinnällä tavoiteltuja vaatimuksia. Komission yksiköt laativat oppaan, jotta uuden lähestymistavan mukaisia direktiivejä ymmärrettäisiin laajemmin ja paremmin. Oppaalla ei ole otettu käyttöön kolmansien merkintöjen yleiskieltoa. Opas ei voi osaltaan korvata säännöstä tai muuttaa lainsäätäjän päätöksiä, mutta siinä voidaan korostaa mainittujen direktiivien tarkoitusta, merkitystä ja käytännön seurauksia. (1) Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, viite CO-22-99-014-EN-C.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1546/01 esittäjä(t): Peter Sichrovsky (NI) komissiolle. Lahkojen vastainen About-laki Ranskassa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0235 - 0235



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1546/01 esittäjä(t): Peter Sichrovsky (NI) komissiolle (14. toukokuuta 2001) Aihe: Lahkojen vastainen About-laki Ranskassa Katsooko komissio, että Ranskan senaatin torstaina 3. toukokuuta hyväksymä senaatin jäsenen Nicolas About'n lakiehdotus sellaisten yhdistysten tai ryhmittymien vastaisten rikosoikeudellisten keinojen lujittamiseksi, joiden rikollinen toiminta häiritsee yleistä järjestystä tai aiheuttaa suurta vaaraa ihmisille, on 4. marraskuuta 1950 tehdyn ihmisoikeuksia koskevan yleissopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukainen? Eikö kyseinen laki loukkaa uskonnonvapautta? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 2001) Esitetty kysymys ei kuulu komission kommentoitavaksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0751/01 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle. Alueet.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0751/01 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle (7. maaliskuuta 2001) Aihe: Alueet Alueiden komitea on vaatinut, että - päätösvalta on palautettava kansalaisille ja että eri tasojen (EU, kansallisvaltiot, alueet ja kunnat) velvollisuudet on erotettava tarkasti toisistaan - EU:ta ei tule määritellä lopullisesti, mikä voisi johtaa EU:n toimivallan laajenemiseen - alueet on tunnustettava perusyksiköiksi vapaiden parlamenttivaalien yhteydessä - alueiden komitean ei tule ainoana tahona edustaa alueiden Eurooppaa, vaan on kehitettävä uusia päätöksentekofoorumeita, joihin alueelliset viranomaiset voivat osallistua. Mitä mieltä komissio on näistä vaatimuksista? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2001) Unionin toimet perustuvat sille sopimuksilla annettuun toimivaltaan, jota se harjoittaa EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa (entinen 3 b artikla) ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta tehdyssä pöytäkirjassa määriteltyä toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Nizzan Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2000 hyväksymän julkilausuman n:o 23 mukaisesti Euroopan tasolla olisi käytävä laaja keskustelu kaikkien asianosaisten kanssa valmisteltaessa Eurooppa-neuvoston Laekenin kokousta tähtäimessä vuoden 2004 hallitustenvälinen konferenssi. Keskustelussa on tarkoitus käsitellä myös toimivallan jakamista. Komissio osallistuu keskusteluun erityisaloitteilla yhteistyössä etenkin parlamentin kanssa sekä hyvää hallintotapaa käsittelevällä valkoisella kirjalla, joka hyväksytään kesällä. Tässä yhteydessä komissio ei ole yhtä mieltä siitä, että unionin päämäärien määrittely johtaisi väistämättä sen toimivallan laajenemiseen. Komissiolla ei ole parlamenttivaaleja koskevaa aloiteoikeutta. EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan 4 kohdan (entinen 138 artikla) mukaisesti parlamentti laatii esityksen yleisten vaalien toimittamisesta yhdenmukaista menettelyä noudattaen kaikissa jäsenvaltioissa. Ehdotuksen on saatava neuvoston yksimielinen hyväksyntä ja parlamentin kaikkien jäsenten ehdottomalla enemmistöllä antama puoltava lausunto, minkä jälkeen se on hyväksyttävä kaikissa jäsenvaltioissa niiden valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaisesti. Komissio tukee alueiden komitean vaatimuksia tulla kuulluksi EY:n perustamissopimuksessa määrätyillä aloilla. Jo nyt alueita kuullaan usein, kun on kyse niitä koskevista aloitteista, kunkin jäsenvaltion lainsäädäntöä ja hallinnollisia rakenteita noudattaen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0667/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle. Lissabonin Eurooppa-neuvosto ja sovitut indikaattorit.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0097 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0667/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle (6. maaliskuuta 2001) Aihe: Lissabonin Eurooppa-neuvosto ja sovitut indikaattorit Vuonna 2000 Lissabonissa järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin neuvostoa ja komissiota erityisesti edistämään sosiaalisen syrjäytymisen parempaa ymmärtämistä jatkuvan vuoropuhelun sekä tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihdon avulla yhteisesti sovittujen indikaattoreiden pohjalta. Onko tällaiset indikaattorit määritetty, ja jos on, millaisia ne ovat? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 2001) Vuonna 2000 Lissabonissa järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin neuvostoa ja komissiota erityisesti edistämään sosiaalisen syrjäytymisen parempaa ymmärtämistä jatkuvan vuoropuhelun sekä tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihdon avulla yhteisesti sovittujen indikaattoreiden pohjalta. Samalla sovittiin, että sosiaalisen suojelun komitea osallistuu näiden indikaattoreiden laatimiseen. Sosiaalisen suojelun komitea on perustanut tarkoitusta varten indikaattoreita käsittelevän työryhmän avustamaan indikaattoreiden valinnassa ja kehittämisessä. Työryhmä, joka kokoontui ensi kertaa 20. helmikuuta 2001, valmistelee teknisesti komitean lausunnon asiasta. Sosiaalista syrjäytymistä koskevien indikaattorien kehittämistä esitellään raportissa vuoden 2001 lopulla Laekenissa järjestettävälle Eurooppa-neuvoston kokoukselle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1204/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Lupa suu- ja sorkkataudin vastaisen rokotteen käyttämiseen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0091 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1204/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Lupa suu- ja sorkkataudin vastaisen rokotteen käyttämiseen Milloin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus lähestyi ensimmäistä kertaa virallisesti EU:n pysyvää eläinlääkintäkomiteaa asiassa, joka koski suu- ja sorkkataudin vastaisen rokotteen mahdollista käyttöä Yhdistyneessä kuningaskunnassa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2001) Yhdistynyt kuningaskunta otti suu- ja sorkkataudin vastaisen rokotteen mahdollista käyttöönottoa koskevan kysymyksen esiin pysyvän eläinlääkintäkomitean kokouksessa 27. maaliskuuta 2001. Samana päivänä maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriö lähetti komissioon telekopion, jossa pyydettiin tutkimaan niitä olosuhteita, joissa karjaa voitaisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa rokottaa suu- ja sorkkataudin torjumiseksi, sekä niitä edellytyksiä, joita tällaiseen rokottamiseen sovellettaisiin. Pysyvä eläinlääkintäkomitea antoi 28. maaliskuuta 2001 myönteisen lausunnon asiaa koskevasta päätösluonnoksesta, jonka perusteella komissio teki 30. maaliskuuta 2001 päätöksen 2001/257/EY(1) direktiivin 85/511/ETY 13 artiklan mukaisista suu- ja sorkkataudin torjunta- ja hävittämisedellytyksistä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. (1) EYVL L 91, 31.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1745/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Ralleios-oppilaitos Pireuksessa.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0218 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1745/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (15. kesäkuuta 2001) Aihe: Ralleios-oppilaitos Pireuksessa Ateenan yliopiston arkeologisen tiedekunnan ja Kreikan arkeologien yhdistyksen esittämien valitusten mukaan Pireuksen keskustassa olevia, historiallisesti ja tieteellisesti ainutlaatuisen arvokkaita arkeologisia löytöjä, jotka ovat näytteitä hippodromin alueen kaupunkisuunnittelusta ja katuverkon suunnittelusta, uhkaa katastrofi sen jälkeen, kun kulttuuriministeriö teki päätöksen Ralleios-oppilaitokseen kuuluvan lyseon rakentamisesta yhteisön toisesta tukikehyksestä saatavalla EU:n rahoituksella. Tämä päätös merkitsee Pireuksen arkeologisen viraston ehdotuksen hylkäämistä. Kaupungin asukkaat ovat ilmaisseet vastustuksensa hanketta kohtaan viemällä asian Kreikan korkeimpaan hallintotuomioistuimeen ja esittämällä vetoomuksen Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalle. 1. Onko hanketta rahoittavan EU:n taholta tutkittu tämän koulun rakentamisen aiheuttamia vaikutuksia, jotka kohdistuvat tiettyyn merkittävään Euroopan kulttuuriperinnön osaan? 2. Kun otetaan huomioon, että ehdotettu hanke ei täytä niitä vaatimuksia, jotka koulurakennusten edellytetään täyttävän (etupihan puuttuminen), onko tutkittu kaupungin viranomaisten ehdottamia Ralleios-oppilaitoksen vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2001) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission vastaukseen parlamentin vuoden 2001 toukokuun II(1) istuntojakson kyselytunnilla Konstantinos Alyssandrakisin esittämään suulliseen kysymykseen H-0395/01. (1) Kirjallinen vastaus, 15.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1008/01 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle. ILO:n yleissopimuksen nro 182 ratifiointi.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1008/01 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: ILO:n yleissopimuksen nro 182 ratifiointi ILO:n 17. kesäkuuta 1999 tekemä sopimus nro 182 koskee lapsityön pahimpia muotoja ja toimia niiden poistamiseksi. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä EU:n jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet tämän yleissopimuksen? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta kaikki jäsenvaltiot ratifioisivat ja panisivat täytäntöön ILO:n yleissopimuksen nro 182? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2001) Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan komission vastaukseen Hanja Maij-Weggenin kirjalliseen kysymykseen E-0299/01(1). Kansainvälisen työjärjestön (ILO) mukaan Tanska, Espanja, Irlanti, Italia, Luxemburg, Portugali, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat nyt ratifioineet ILO:n yleissopimuksen nro 182. (1) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 213.