ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0295/00

esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2000)

Aihe: Liittymistä edeltävä kehitys Tekin tasavallassa

Onko komissio sitä mieltä, että Tekin tasavallan omistusoikeuden palauttamista koskeva lainsäädäntö on kansainvälisen oikeuden vastainen, koska Tekin kansalaisuuden puuttuminen on peruste sille, että omistusoikeuden palauttaminen ei ole mahdollista myöskään silloin, kun kansalaisuudesta ei ole luovuttu vapaaehtoisesti? Onko komissio valmis ilmoittamaan Tekin tasavallan hallitukselle, että kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen on liittymisen ehdoton edellytys?

Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 ja E-0398/00

(20. maaliskuuta 2000)

Tekin tasavallan kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa on keskitytty pääasiallisesti siihen, että Tekki hyväksyy Euroopan unionin yhteisösäännöstön ja yhdenmukaistaa kansalliset säädöksensä sen mukaisiksi sekä sen kykyyn täyttää Eurooppa-neuvoston asettamat liittymisehdot. Jäsenvaltiona Tekin on hyväksyttävä ja toteutettava kaikki yhteisön lainsäädännön ja politiikan alat, mukaan luettuina henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat periaatteet. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa kysymystä on tarkasteltava ensisijaisesti tässä yhteydessä, mutta luonnollisesti myös Kööpenhaminassa vahvistetuilla poliittisilla kriteereillä on merkitystä sen vuoksi, että ne pitävät sisällään ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevia näkökantoja. Komissio valvoo kyseisten oikeuksien kehitystä kaikissa hakijamaissa.

On kuitenkin tärkeää huomata, että näissä kysymyksissä esille otettu aihe liittyy ennen EY:n perustamissopimuksen voimaantuloa sattuneisiin tapahtumiin. Niin sanotuilla Benesch-säädöksillä ei tämän vuoksi ole merkitystä liittymisneuvotteluissa. Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan, että sopimuksella puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Komissiolla ei siten ole valtuuksia puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisessä tai tulevassa jäsenvaltiossa.

Tekki on kuitenkin vuodesta 1992 osallistunut ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen. Vastuu kyseisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta kuuluu Euroopan neuvostolle. Kyseistä yleissopimusta koskevat kysymykset olisi sen vuoksi parasta osoittaa Euroopan neuvostolle.

Komissio haluaisi lisäksi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota Tekin ja Saksan väliseen 21. tammikuuta 1997 hyväksyttyyn julistukseen kahdenkeskeisistä suhteista.

Edellä mainittujen useiden syiden vuoksi komissio katsoo, että sen on vaikeaa ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomiin yksittäisiin tapauksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0701/00 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle. Tiedottamista koskevat säännöt.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0029 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0701/00 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Tiedottamista koskevat säännöt Parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/34/EY(1), jota muutettiin direktiivillä 98/48/EY(2), vahvistetaan teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettava menettely, jota jäsenvaltioiden on noudatettava 5. elokuuta 1999 alkaen. Jäsenvaltioiden tulee sen mukaan ilmoittaa komissiolle uuden tietoyhteiskunnan palveluita koskevasta lainsäädännöstä jo valmisteluvaiheessa. Tarkoituksena on estää on line -palveluiden vapaata liikkuvuutta haittaavien esteiden syntyminen. Jos kansallisia määräyksiä koskeva esitys hyväksytään ilman komissiolle annettua ennakkoilmoitusta, kyseinen jäsenvaltio rikkoo yhteisön lainsäädäntöä riippumatta kansallisen määräyksen sisällöstä. Voiko komissio siis ilmoittaa onko Italian hallitus noudattanut tätä menettelyä hyväksyessään senaatin antaman lain nro. 4197 B nimeltään par conditio ja jos ei ole, aikooko komissio aloittaa rikkomusmenettelyn Italiaa vastaan? (1) EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37. (2) EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 2000) Komissio totesi Antonio Tajanin (P-1608/99(1)) ja Enrico Ferrin (E-1734/99(2)) esittämiin kirjallisiin kysymyksiin antamissaan vastauksissa, että Italian silloinen, vaaleihin liittyvää poliittista mainontaa ja tiedotusta koskeva, par condicio -laiksi kutsuttu lakiehdotus sisälsi säännöksiä tietoyhteiskunnan palveluista. Italian parlamentin 22. helmikuuta 2000 hyväksymän lain nro 28 lopullinen teksti ei kuitenkaan enää sisällä kyseisiä säännöksiä. Laissa säädetään ainoastaan radio- ja televisiolähetyksissä tapahtuvasta poliittisesta viestinnästä (katso lain 2 ja 4 artiklat). Mainitussa laissa ei siis säädetä sellaisesta vaaleihin liittyvästä poliittisesta mainonnasta ja tiedotuksesta, joka tapahtuu verkkopalveluiden (esimerkiksi Internetin) kautta. Lisäksi direktiivissä 98/34/EY, sellaisena kuin se on muutettuna avoimuusdirektiivillä eli teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/48/EY(3), sanotaan selvästi, ettei sitä sovelleta radio- ja televisiolähetyspalveluihin. Par condicio -lain hyväksyminen Italiassa ei siis ole mainitussa direktiivissä säädetyn ennakkoilmoitusmenettelyn vastaista. (1) EYVL C 27 E, 29.1.2000. (2) EYVL C 170 E, 20.6.2000. (3) EYVL L 217, 5.8.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0969/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Maan kaivuu ja myynti Lima-joen alueella.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0969/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Maan kaivuu ja myynti Lima-joen alueella Lima-joen suulla sen oikealla rannalla on jo vuosien ajan kaivettu teollisesti hiekkaa ja soraa, joka on sitten puhdistettu ja myyty. Tämä on lisäännyt joen veden suolapitoisuutta, mikä on uhka Viana do Castelon veden laadulle. Tilanne voi yhä pahentua, jos pidetään kiinni suunnitelmista rakentaa uusia yhdysväyliä satamaan, mikä tuhoaa jokisuun marskimaan ja alueen biologisen monimuotoisuuden. Todettakoon, että Lima-joen suualue on sisällytetty pakettiin, jota tarkastellaan Natura 2000 -verkon yhteydessä, ja se on jo tunnustettu Corine-ohjelman biotyyppihankkeessa. 1. Onko Lima-joen ruoppaustöihin ja Viana do Castelon satamatöihin myönnetty yhteisön rahoitusta? 2. Onko jo esitetty sataman uusien yhdysteiden rakennushankkeita, joihin haetaan yhteisön rahoitusta? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Komissio on osallistunut Euroopan aluekehitysrahaston varoilla meritse Viana do Castelon satamaan pääsyn parantamista (ruoppausta) koskevaan hankkeeseen, rautatiehankkeen alustaviin tutkimuksiin, tieverkon rakentamista koskevaan esihankkeeseen sekä sen ympäristövaikutuksia tarkastelevaan tutkimukseen. On syytä muistuttaa, että näiden hankkeiden osalta, joiden kokonaiskustannukset ovat alle 25 miljoonaa euroa, ohjelman toteuttamisesta vastaavien kyseisten kansallisten viranomaisten tehtävänä on varmistaa, että yhteisön osarahoitukseen valitut hankkeet täyttävät kaikki vaaditut hallinnolliset ja juridiset edellytykset, joihin kuuluu voimassaolevan ympäristölainsäädännön noudattaminen. Komissiolla on mahdollisuus varmistaa kaikkien näiden edellytysten noudattaminen osarahoitettujen ohjelmien seurantakomiteoiden yhteydessä. Mainituista hankkeista alueen luonnonarvoille (eläimistö, kasvisto ja elinympäristö) mahdollisesti aiheutuvien vaikutusten osalta on syytä soveltaa luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) säännöksiä, varsinkin asetuksen 6 artiklan säännöksiä, jotka edellyttävät toimenpiteeseen kuuluvalle alueelle aiheutuvien vaikutusten asianmukaisen arviointia sekä vaihtoehtojen tutkimista sitten kun alue tosiasiallisesti liitetään Portugalin vuonna 1997 ehdottamaan yhteisölle merkitykselliseen kohteeseen en Natura 2000 -ohjelman piirissä, mainitun asetuksen 4 artiklan mukaisesti. Portugalin viranomaisille on lähetetty kirje, jossa muistutetaan näiden säännösten soveltamisesta. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0611/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Neljännesvuosittain asiakkailta laskutettavat pankkikorot.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0611/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Neljännesvuosittain asiakkailta laskutettavat pankkikorot Hyväksyykö komissio sen, että Italiassa on heinäkuuhun 2000 asti edelleen sallittua (eli laillista laskuttaa asiakkaalta (yksityishenkilöiltä, yrityksiltä, liikkeiltä) pankkikorot neljännesvuosittain, kun taas pankkien maksamat korot lasketaan kerran vuodessa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Komissio on jo kirjalliseen kysymykseen 0532/00 antamassaan vastauksessa todennut, että EY:n perustamissopimuksen 4 artiklan nojalla yhteisön talouspolitiikka perustuu sisämarkkinoihin ja sitä harjoitetaan vapaaseen kilpailuun perustuvan avoimen markkinatalouden periaatteen mukaisesti. Vain tätä periaatetta noudattamalla taloudelliset resurssit voidaan jakaa optimaalisesti niin yritysten kuin kuluttajienkin kannalta. Komissio on myös todennut, ettei ole mahdollista eikä sopivaa puuttua luottolaitosten soveltamiin korkokantoihin. Samaa mieltä se on maksettavien korkojen laskemiskäytännöstä; kukin luottolaitos voi tarjota asiakkailleen palveluita markkinoiden ja niihin liittyvien riskien arvioinnin mukaisesti. Tässä niiden on luonnollisesti noudatettava rahoitusalan kilpailu- ja avoimuussääntöjä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0191/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin tuet.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0017 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0191/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin tuet Jos Euroopan unionin varoja on saatu petollisen toiminnan tai petollisten ilmoitusten avulla tai jos niitä on käytetty sopimattomalla tai petollisella tavalla, komissio vaatii saada ne takaisin. Eikö komissio näin ollen voisi laatia luettelon siitä, kuinka paljon yhteisön varoja on tähän mennessä saatu takaisin, ja ilmoittaa takaisin saadun summan lukuina ja prosenttiosuutena kokonaismäärästä sekä niiden edunsaajien henkilöllisyyden ja kansallisuuden, joilta varoja on vaadittu takaisin? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2000) Komissio vaatii tuensaajia maksamaan takaisin sellaiset avustukset tai muut maksut, joita ei ole käytetty avustuspäätöksen säännösten ja sopimusehtojen mukaisesti tai jotka on saatu petollisella menettelyllä. Yhteisön talousarviosaatavien takaisinperinnässä ja välillisten menojen takaisinperinnässä käytetyt menettelyt poikkeavat toisistaan. Yhteisön talousarviosaatavat Saatavien takaisinperintää (yhteisön omia varoja lukuun ottamatta) on selvitetty varainhoitovuoden 1998 tulostilissä ja taseessa, joista on lähetetty kopio suoraan parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön (vuoden 1999 luvut eivät ole vielä käytössä). Koska tällä hetkellä käytössä olevilla tietohallinto- ja raportointijärjestelmillä pyritään ennen kaikkea helpottamaan yksittäisten saatavien perintää, ei ole mahdollista esittää absoluuttisia lukuja tai prosentteja saatavien lajin perusteella jaoteltuna. Sincom2-kirjanpitojärjestelmän sovelluksiin liittyvien raportointijärjestelmän parannusten ansiosta komission pitäisi pystyä hiomaan tilastojaan. Välillisten menojen takaisinperintä Vuonna 1998 edellisten varainhoitovuosien tilien tarkastaminen ja hyväksyminen tuotti kyseisen vuoden maatalousbudjettiin 654 820 948 euroa (budjettikohta B1-3700) ja takaisinperintä ja muut palautukset julkista varastointia lukuun ottamatta 15 967 394 euroa (B1-389 ja B1-399). Rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta 19. joulukuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen N:o 4253/88(1) 24 artiklan nojalla ohjelmakausilla 19881993 ja 19941999 peruutettiin sääntöjenvastaisuuksien vuoksi 7 693 442 euroa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) myöntämää tukea. Kun EAKR-ohjelmiin tai koheesiorahastohankkeisiin liittyvät tilit on päätetty, tuen peruuttamiseen voi olla syynä monenlaisia sääntöjenvastaisuuksia, jotka eivät kuitenkaan anna aihetta käynnistää virallista tuen peruuttamismenettelyä. Yksityiskohtaisen vastauksen antaminen parlamentin jäsenen kysymyksiin edellyttää tutkimuksia, jotka komission käyttämillä tietojärjestelmillä ovat saatavaan tulokseen nähden kohtuuttomia ja laajempia kuin vastaus kirjalliseen kysymykseen edellyttää. (1) EYVL L 374, 31.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1411/00 esittäjä(t): Per Gahrton (Verts/ALE) komissiolle. Eurosta tiedottaminen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1411/00 esittäjä(t): Per Gahrton (Verts/ALE) komissiolle (3. toukokuuta 2000) Aihe: Eurosta tiedottaminen Voiko komissio tehdä selkoa kaikista kirjoista, esitteistä ja painotuotteista sekä konferensseista tai muista tapahtumista, joilla pyritään tiedottamaan eurosta? Voiko komissio ilmoittaa kustakin toiminnasta aiheutuvat kustannukset ja kertoa, mistä budjettikohdasta ne rahoitetaan? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1411/00, E-1495/00 ja E-1496/00 (9. kesäkuuta 2000) Tiedotetta Infeuro on painettu 11 kielellä yhteensä 380 000 kappaletta. Ruotsinkielellä sitä on painettu 7 000 kappaletta. Tiedotteen yhden numeron painamisesta ja levityksestä aiheutuvat kulut ovat 65 000 euroa suunnitteluun, 45 000 euroa painatukseen ja 70 000 euroa levitykseen (osoitetiedostot). Yhteensä yhden numeron kustannukset ovat 180 000 euroa (yhden tiedotteen kustannukset 0,47 euroa). Kokonaisbudjetin osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan taulukoihin, jotka lähetetään suoraan hänelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Taulukoissa annetaan yksityiskohtaiset tiedot sopimuksista niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat päättäneet tehdä yhteistyötä Euroopan unionin kanssa, ja toimintakustannusten jakautuminen menoluokittain vuonna 2000 ja kahtena edellisvuonna. Helmikuun 2. päivänä 2000 hyväksytyssä komission tiedonannossa Tiedotusstrategia EMUn toteuttamisen loppuvaiheessa(1) on liite, jossa esitetään keskeiset kehitetyt tuotteet. (1) KOM(2000) 57 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1712/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Euroopan sosiaalirahaston hankkeet ja aikataulut.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1712/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Euroopan sosiaalirahaston hankkeet ja aikataulut Euroopan sosiaalirahasto on rahoittanut Gloucesterissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa Childcare for all -hanketta. Hankeen kuluessa eräs sen työntekijä otti puheeksi Euroopan sosiaalirahaston hankkeelle asettaman tiukan aikataulun, ja hänen mukaansa asetetuissa aikarajoissa on melkein mahdotonta rakentaa projektin onnistumisen kannalta tarkoituksenmukaisia verkostoja ja työryhmiä lastenhoitoon liittyvien muiden projektien ja järjestöjen kanssa. Olisiko komission mukaan mahdollista, että Euroopan sosiaalirahasto myöntäisi avustusta pidemmäksi ajaksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 2000) Komissio ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tietoisia siitä, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR) osarahoittamien hankkeiden lyhyt kesto on voinut aiheuttaa joitakin ongelmia ohjelmakaudella 19941999. Vastuu ESR:n täytäntöönpanoa jäsenvaltiossa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta on ohjelmaa hallinnoivalla viranomaisella. Komission antamat ohjelma-asiakirjat eivät sisällä tietoja esimerkiksi hankkeiden kestosta. Näin ollen komissio ei voi puuttua asiaan. Komissio on kuitenkin rohkaissut opetus- ja työministeriötä (the Department for education and employment) mukauttamaan nykyisiä käytänteitä. Opetus- ja työministeriö sekä alueelliset hallintoyksiköt valmistelevat parhaillaan erityisiä täytäntöönpanomääräyksiä sekä ohjeita ja hakulomakkeita hankkeiden vetäjille. Tässä yhteydessä on sovittu, että Englannissa ESR-hankkeiden kesto on yleensä enintään kaksi vuotta ja poikkeuksellisissa tapauksissa kolme vuotta. Määräysten avulla pitäisi voida taata, että tulevat ESR:n osarahoitusta saavat hankkeet suunnitellaan paremmin ja toteutetaan tehokkaammin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0566/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Omistusta koskevan oikeudellisen aseman epäsymmetrisyyden vaikutukset.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0014 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0566/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Omistusta koskevan oikeudellisen aseman epäsymmetrisyyden vaikutukset Millä EU:n talouden sektoreilla tilanne on edelleen se, että omistusta koskevan oikeudellisen aseman suhteen vallitsee epäsymmetria, toisin sanoen, millä sektoreilla on mahdollista, että yhden jäsenvaltion valtionyritys ostaa yksityisen yrityksen toisesta jäsenvaltiosta, mutta yksityisen yrityksen on mahdotonta mennä valtionyrityksen markkinoille? Onko asia yhä näin Ranskan sähkömarkkinoilla? Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa avatakseen ne markkinat, joilla sen mukaan vallitsee edellä mainittu tilanne? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Komissiolla ei ole tarvittavia tietoja voidakseen vastata tyhjentävästi arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen omistusoikeuden oikeudellisen aseman epäsymmetrisyydestä talouden eri aloilla. Yleisellä tasolla komissio muistuttaa, että valtionyritysten toimiminen talouden tietyillä aloilla on täysin jäsenvaltioiden harkintavallassa, ellei EY:n perustamissopimuksen säännöistä ja eräiden talouden alojen vapauttamispolitiikasta yhteisön tasolla muuta johdu. Sähköalaa säännellään sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 96/92/EY(1). Direktiivillä ei säännellä sähkölaitosten omistusta vaan siinä annetaan sähköalan organisointia ja toimintaa sekä markkinoillepääsyä koskevat säännöt. Komissio kuitenkin seuraa sähköalan sulautumia ja yrityskauppoja hyvin tarkkaan. Jos sulautumiin ja yrityskauppoihin liittyy yhteisöllinen ulottuvuus, ne käsitellään yrityskeskittyminen valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 nojalla(2). (1) EYVL L 27, 30.1.1997. (2) EYVL L 395, 30.12.1989, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna EYVL L 40, 13.2.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0907/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Oliiviöljypuristamon saastuttava toiminta Kreetalla.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0076 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0907/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Oliiviöljypuristamon saastuttava toiminta Kreetalla Vastauksessaan kysymykseeni (E-2328/99)(1) oliiviöljypuristamon aiheuttamista terveysongelmista Kreetan Irakleionissa komissio totesi, että sillä ei ole tietoa siitä, onko kyseisen laitoksen ympäristövaikutukset arvioitu, ja pyysi arvoisaa parlamentin jäsentä toimittamaan kaikki tämän laitoksen saastuttavaa toimintaa koskevat tiedot. Koska tietooni on tullut, että kyseiset ongelmat jatkuvat ja niistä aiheutuvat sietämättömät elinolosuhteet alueella, toimitan komissiolle joukon ministeriöiden, paikallishallinnon ja kaupungin laatimia asiakirjoja sekä lehdistön julkaisemia tietoja pyytäen samalla, että komissio vastaisi esittämiini kysymyksiin ja jos mahdollista, toimittaisi lisätietoja asiasta. (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 103. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. toukokuuta 2000) Komissiolle on toimitettu parlamentin jäsenen välittämä aineisto, joka koskee Kreetan Iraklionissa toimivan oliiviöljypuristamon toiminnan aiheuttamaa saastumista. Parlamentin jäsenen kuvailema toiminta mainitaan direktiivin 85/337/ETY, sellaisena, kuin se on muutettu direktiivillä 97/11/EY(1), liitteessä II. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen valvojana komissio tutkii tapauksen varmistuakseen, että yhteisön oikeutta on noudatettu valmisteltaessa kyseisen yrityksen esittämää vaikutustenarviointia. Jos komissio toteaa, että yhteisön lainsäädäntöä ei ole noudatettu, se päättää, onko syytä aloittaa rikkomisesta johtuva menettely Kreikkaa vastaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) perusteella. (1) Neuvoston direktiivi 97/11/EY, annettu 3. maaliskuuta 1997, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta, EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1394/00 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle. Yhtenäismarkkinoiden periaatteet.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1394/00 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (3. toukokuuta 2000) Aihe: Yhtenäismarkkinoiden periaatteet Eräs valitsijani pysäytettiin äskettäin Ranskassa ja häneltä kysyttiin, kuinka paljon rahaa hänellä oli. Käsittääkseni on laitonta tuoda maahan yli 50 000 Ranskan frangia käteistä, ellei ilmoita sitä viranomaisille ja kerro rahan alkuperää ja käyttötarkoitusta. Tämä lienee yhtenäismarkkinoiden periaatteiden vastaista? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) Yhteisön lainsäädännön mukaan käteisen kuljettaminen katsotaan pääomanliikkeeksi. Pääoman vapaata liikkuvuutta (joka on yksi yhtenäismarkkinoiden neljästä perusvapaudesta) koskevat perusperiaatteet sisältyvät EY:n perustamissopimuksen 56 artiklaan (ent. 73 b artikla), jossa määrätään, että kiellettyjä ovat kaikki rajoitukset, jotka koskevat pääomanliikkeitä jäsenvaltioiden välillä taikka jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä. Tämä koskee myös kaikenlaisten maksuvälineiden (setelit, kolikot, haltija-arvopaperit jne.) fyysistä maahan tuontia ja maasta vientiä. EY:n perustamissopimuksen 58 artiklassa (ent. 73 d artikla) määrätään kuitenkin, että 56 artiklan määräykset eivät rajoita jäsenvaltioiden oikeutta säätää pääomanliikkeitä koskevista ilmoitusmenettelyistä hallinnollisten tietojen tai tilastotietojen saamiseksi tai toteuttaa toimenpiteitä, jotka ovat perusteltuja yleisen järjestyksen ja turvallisuuden kannalta sillä edellytyksellä, että sovelletut toimenpiteet ja menettelyt eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään taikka pääomien vapaan liikkuvuuden peiteltyä rajoittamista. Tämän perusteella jäsenvaltiot voivat luoda ilmoitusjärjestelmän, jonka mukaan tietyn summan ylittävien valuuttamäärien maahan tuonnista tai maasta viennistä on ilmoitettava tullihallinnolle. Tällaista ilmoitusjärjestelmää soveltavilla jäsenvaltioilla on myös oikeus määritellä mainitun määräyksen rikkomisesta määrättävien sakkojen suuruus. Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että velvollisuus ilmoittaa Ranskan viranomaisille maksuvälineiden maahan tuonnista tai maasta viennistä niiden arvon ylittäessä 50 000 Ranskan frangia, ei periaatteessa ole vastoin pääoman vapaata liikkuvuutta, koska annetut tullimääräykset näyttävät tältä osin olevan yhteisön lainsäädännön mukaisia. Ilmoitusvelvollisuudet ovat periaatteessa yhteisön sääntöjen mukaisia ja voivat toimia aseena laitonta toimintaa vastaan, mutta huono tiedottaminen näistä velvollisuuksista voi aiheuttaa ongelmia laillisille liiketoimille. Yhtenäismarkkinoita koskevan tiedotuskampanjansa yhteydessä komissio tekee ilmoitusvelvollisuudet paremmin tunnetuiksi.