KIRJALLINEN KYSYMYS E-3125/98

esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) neuvostolle

(19. lokakuuta 1998)

Aihe: EU:n toiminta Albanian viimeisimmän kriisin aikana

Albanian viimeisin kriisi sai alkunsa opposition kansanedustajan murhasta 12. syyskuuta. Tämä tapaus johti vakaviin levottomuuksiin Tiranassa, jossa mm. Albanian hallitusrakennusta tulitettiin ja oikeusministeri ryöstettiin.

Euroopan neuvosto ja ETYJ olivat ensimmäiset kansainväliset järjestöt, jotka antoivat virallisen lausunnon kriisistä. EU osallistui vain lyhyeen yhteiseen lausuntoon 14. syyskuuta. Sen jälkeen EU:lle tarjottiin mahdollisuutta osallistua ETYJ:n ja Euroopan neuvoston valtuuskuntien yhteiselle matkalle Tiranaan 19. syyskuuta. EU osallistui kuitenkin vain alemmalla tasolla ilman mitään näkyviä tuloksia, kunnes Euroopan neuvoston ja ETYJ:n valmistelema yhteinen julistus annettiin 23. syyskuuta. Samalla tiedetään, että EU:n edustusto Tiranassa on huomattava niin henkilöstöresurssien kuin toimitilojenkin suhteen. Tästä huolimatta EU:n panos kriisin selvittämisessä jäi vaatimattomaksi.

Mitä neuvosto aikoo tehdä toimiakseen aktiivisemmin yhä meneillään olevan Albanian kriisin suhteen, ja toimiakseen niin, ettei se uudelleen hukkaisi tilaisuutta esiintyä määrätietoisena kansainvälisen politiikan toimijana YUTP:ssa ilmaistujen pyrkimysten mukaisesti?

Vastaus

(18.-19. tammikuuta 1999)

Neuvosto pahoittelee, että arvoisa parlamentin jäsen arvioi EU:n ponnistelut 12. syyskuuta 1998 tapahtuneen opposition kansanedustajan murhan jälkeisen kriisin ratkaisemiseksi "vaatimattomiksi", ja haluaisi tässä yhteydessä ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle EU:n kaikista viimeaikaisista Albanian tilannetta koskevista toimista.

Puheenjohtajavaltio antoi 13. syyskuuta Tiranassa tilanteen kiireellisyyden johdosta Albaniaa koskevan julkilausuman, jossa muun muassa paheksuttiin Azem Hajdarin ja hänen henkivartijansa murhia, kehotettiin Albanian viranomaisia viipymättä aloittamaan murhien tutkimisen, kehotettiin Albanian kaikkia puolueita, etenkin demokraattista puoluetta, olemaan maltillisia julkilausumissaan ja toimissaan ja ilmoitettiin toistamiseen EU:n olevan valmis jatkamaan Albanian auttamista.

Lisäksi ministerineuvoston puheenjohtaja soitti Sali Berishalle 13. syyskuuta ilmoittaakseen hänelle edellä mainitun julkilausuman sisällöstä ja kehottaakseen häntä osoittamaan mahdollisimman suurta malttia.

Neuvoston puheenjohtaja antoi 15. syyskuuta lehdistötiedotteen, jossa tuetaan presidentti Rexhep Meidanin vetoomusta, jossa kaikkia osapuolia kehotetaan maltillisuuteen.

Puheenjohtajavaltio lähetti lisäksi 15. syyskuuta suurlähettiläs Grubmayrin, joka oli ollut ETYJin nykyisen puheenjohtajan henkilökohtaisen edustajan paikan päällä oleva varamies Albaniassa vuonna 1997, puheenjohtajavaltion erityislähettilääksi Albaniaan. Hänen tehtävänään oli edesauttaa väkivaltaisuuksien lopettamista ja kannustaa kaikkia Albanian poliittisia voimia ryhtymään rakentaviin keskusteluihin Albanian johtamiseksi ulos kriisistä.

Euroopan yhteisön tarkkailujoukkojen (ECMM) läsnäolo Albaniassa on päivittäin pitänyt neuvostoa ajan tasalla tapahtumien viimeaikaisesta kehityksestä paikan päällä, jotta neuvosto ja sen työelimet voisivat tehdä tosiasioihin perustuvia päätöksiä.

Lisäksi EU myötävaikutti Albanian tukiryhmän perustamiseen Brysselissä 30. syyskuuta. Ryhmän puheenjohtajina toimivat Euroopan unionin ja ETYJin puheenjohtajavaltiot.

Tiranassa 30. lokakuuta pidettyä Albaniaa koskevaa kansainvälistä konferenssia varten neuvosto vahvisti EU:n kannan, jonka sisältö otettiin olennaisilta osin huomioon konferenssin operatiivisissa päätelmissä.

Konferenssissa neuvosto vahvisti edelleen sitoumuksensa avustaa Albaniaa vakauttamis-, elvyttämis- ja demokratisoitumisprosessin eteenpäin viemisessä, mutta muistuttaa siitä, että päävastuu kehityksestä on albanialaisilla itsellään. EU:n ja Albanian välisiä suhteita kehitetään vuoden 1992 kauppa- ja yhteistyösopimuksen sekä poliittisen vuoropuhelun aloittamista koskevan julkilausuman pohjalta. Kaikki näiden puitteiden tarjoamat mahdollisuudet käytetään hyväksi. Apua annetaan edelleen pääasiassa PHARE-ohjelman kautta, jossa keskitytään yhdessä Albanian hallituksen kanssa vuoden 1997 kriisin jälkeen määriteltyihin, yhä täysin voimassa oleviin painopistealueisiin (joita ovat julkisen hallinnon uudistus, joka käsittää tulli- ja oikeuslaitoksen sekä poliisivoimat, laaja infrastruktuuri ja maantiet, maatalous ja paikallisyhteisöjen kehittäminen).

EU jatkaa humanitaarisen avun antamista Albaniassa oleville Kosovon pakolaisille. Jotta käynnissä olevat avustusohjelmat voitaisiin panna kaikilta osin täytäntöön, olisi pikaisesti lisättävä turvallisuutta ja tehostettava yleistä järjestystä. EU tukee jatkossakin Albanian poliisivoimia yhteistyössä Länsi-Euroopan unionin (WEU:n) ja kansainvälisen neuvoa-antavan poliisiryhmän (MAPE:n) kanssa sekä Albanian tullilaitosta EY:n tulliapuryhmän välityksellä. Näiden toimien tehostamista harkitaan parhaillaan.