ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2113/01 esittäjä(t): Gordon Adam (PSE) neuvostolle. Temelinin ydinvoimalan ympäristövaikutusten arviointi.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2113/01 esittäjä(t): Gordon Adam (PSE) neuvostolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Temelinin ydinvoimalan ympäristövaikutusten arviointi Viitaten raporttiin Temelinin ydinvoimalan ympäristövaikutusten arvioinnista, jonka aloittamisesta sovittiin Melkissä joulukuussa 2000 ja joka päättyi Wienissä kesäkuussa 2001 pidettyyn julkiseen kuulemistilaisuuteen, katsooko neuvosto, että Tekin tasavalta on pitänyt Melkissä antamansa lupaukset? Onko neuvosto lisäksi sitä mieltä, ettei ykkösreaktorin käyttöönottoa ole syytä keskeyttää turvallisuussyistä? Vastaus (27. marraskuuta 2001) Neuvosto ei ole tietoinen raportista eikä ole myöskään osallistunut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan arviointimenettelyyn. Neuvosto pitää kuitenkin hyvin tärkeänä sitä, että ehdokasvaltiot saavuttavat ydinturvallisuuden korkean tason. Sitä varten laadittiin kyseisten maiden ydinturvallisuudesta raportti, johon sisältyi kutakin maata koskevat yksityiskohtaiset suositukset. Nämä suositukset on toimitettu ehdokasvaltioille, Tekin tasavalta mukaan lukien, ja ne koskevat mm. Temelinin ydinvoimalaa. Suosituksiin odotetaan nyt vastauksia, ja niitä käsitellään laajentumisneuvottelujen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1825/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) neuvostolle. Päätöksenteko ja rakentava pidättäytyminen puolustusasioissa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0065 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1825/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) neuvostolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Päätöksenteko ja rakentava pidättäytyminen puolustusasioissa Amsterdamin sopimuksen V osaston 23 artiklan mukaan neuvosto tekee päätökset tässä osastossa tarkoitetuista kysymyksistä yksimielisesti. Sen lisäksi artiklaan sisältyy periaate ns. rakentavasta pidättymisestä. Kysyn neuvoston tulkintaa tästä artiklasta. Onko sopimusta tulkittava niin, että yksikin jäsenvaltio voi yksimielisyysvaatimuksen mukaan estää kriisinhallintajoukkojen käytön tiettyihin tehtäviin, jos se äänestää päätöstä vastaan eikä suostu pidättymään päätöksenteosta? Vastaus (26. marraskuuta 2001) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU:n) 23 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto tekee päätökset SEU:n V osastoon kuuluvista asioista (yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta) yksimielisesti. Siinä määrätään myös, että henkilökohtaisesti tai edustettuina läsnä olevien jäsenten äänestämästä pidättyminen ei estä näiden päätösten tekemistä. Saman artiklan 2 kohdassa esitetään luettelo tapauksista, joissa 1 kohdasta poiketen neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä, täsmentäen kuitenkin, ettei tätä kohtaa sovelleta päätöksiin, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla. Tämän johdosta neuvosto tekee päätökset, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, yksimielisesti. Näin ollen yksikin neuvoston jäsen voi päätöstä vastaan äänestämällä estää sen tekemisen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2416/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Yhden hengen huoneesta perittävä lisämaksu.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2416/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (5. syyskuuta 2001) Aihe: Yhden hengen huoneesta perittävä lisämaksu Jo pitkään on ollut tavallista, että matkanjärjestäjät veloittavat yhden hengen huoneen lisän, jolloin yksin matkustavien täytyy maksaa lisämaksu saadakseen huoneen omaan käyttöönsä. Alkuperäinen syy lisämaksun perimiseen oli, että matkanjärjestäjät pystyivät sen avulla kattamaan kustannukset, jotka aiheutuivat yksin matkustavasta, mutta kahden hengen huoneeseen majoittuvasta matkustajasta. Kuitenkin nykyisin on usein kyse siitä, että yksin matkustavilta veloitetaan lisämaksu yhdelle hengelle tarkoitettuun huoneeseen majoittumisesta. Mitä mieltä komissio on tästä epäoikeudenmukaisesta lisämaksusta varsinkin silloin, kun matkustaja joka tapauksessa majoittuu yhdelle hengelle tarkoitettuun huoneeseen? Onko komissio suunnitellut tutkivansa tätä asiaa, jotta lisämaksu poistettaisiin? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2001) Hotellihuoneiden veloitustavat vaihtelevat maittain. Hinta voi määräytyä esimerkiksi majoittuvien henkilöiden lukumäärän mukaan tai se voi olla huonekohtainen. Komissio on tietenkin tietoinen siitä, että hotellit usein veloittavat lisäkustannuksia yhden hengen majoituksesta. Komissiolla ei ole kuitenkaan toimivaltaa tässä asiassa, joka kuuluu jäsenvaltioiden ja kyseisten yritysten päätösvaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2044/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Ateenan metro, huolimaton työ ja sakot.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2044/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Ateenan metro, huolimaton työ ja sakot Attikó Metró -yhtiön asiantuntijoiden laatiman raportin mukaan Ateenan metron rakentamisessa on ilmennyt puutteita, virheitä ja huolimattomuuksia, mikä on johtanut siihen, että ympäristö-, aluesuunnittelu- ja julkisten töiden ministeriö on määrännyt töiden valmistumisesta vastaavalle yhtymälle 5,35 miljardin drakman suuruisen sakon. Raportin mukaan laiminlyönnit ovat monenlaisia: liikkuvaan kalustoon liittyviä puutteita, runsasta melusaastetta, vaunujen moottorivirheitä, pyörien ennenaikaista kulumista, ukkosenjohdattimien puuttumista sekä puutteita rakenteiden vedenpitävyydessä, mikä on johtanut kosteusvaurioihin monin paikoin. Euroopan unioni on rahoittanut Ateenan metroa ja vieläpä varsin avokätisesti. Mitä mieltä komissio on edellä esitetyistä ongelmista? Tiesivätkö sen yksiköt niistä ennen Kreikan viranomaisten ilmoitusta? Mikä on sen kanta metron laajentamisesta linjalle MonastirákiEgáleos ottaen huomioon, että ennusteiden mukaan kyseinen linja vaatii valmistuakseen 1 160 kalenteripäivää, kun taas sopimuksessa mainitaan vain 90 päivää kaivaustöille, ja kreikkalaiset arkeologit ovat julkisesti ilmoittaneet, ettei tuo aika riitä lainkaan heidän töidensä päätökseen saamiseen? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2001) Ateenan uuden metrolinjan hankkeesta vastaavan Attiko Metro -yhtiön antamien tietojen mukaan urakoitsijoiden palkkioista on ennen urakan välihyväksyntää jätetty maksamatta niistä osa-alueista, joissa saavutettu lopputulos ei vastaa täysin sopimusehtoja. Maksusta pidättäytymällä motivoidaan urakoitsijaa ryhtymään tarvittaviin korjaaviin toimenpiteisiin, jotka suoritettuaan urakoitsija saa loput palkkiostaan. Mikäli korjaaviin toimenpiteisiin ei ryhdytä, kyseinen rahasumma käytetään jonkun muun korjaustöihin käytettävän urakoitsijan palveluihin. Hankkeesta vastaava yhtiö on toiminut suurten maa- ja vesirakentamisen, mekatroniikan ja sähköistysprojektien hallinnassa yleisesti sovelletun kansainvälisen käytännön mukaan. Toissijaisuusperiaatteen ja Euroopan alueohjelmien hajautetun johtamismallin vuoksi komissiolle ei järjestelmällisesti tiedoteta, ellei se sitä nimenomaan pyydä, yhteisön varoista tuettuihin jäsenvaltioiden julkisiin töihin liittyvien sopimusten täytäntöönpanosta. MonastirakiEgaleos-linjan osalta Attiko Metro on ilmoittanut komissiolle, että koska Egaleosin alue on arkeologisesti erityisen haasteellinen, tutkimukset kaikilla asemilla ja kuiluissa on aloitettu vuonna 1998. Nämä laajat arkeologiset tutkimukset on monin paikoin saatu jo päätökseen ja muuallakin ne ovat edenneet varsin pitkälle. Sopimusasiakirjoissa mainittu arkeologisille tutkimuksille varattu 90 päivän ajanjakso on tarkoitettu yllättäviä lisätutkimustarpeita varten. Aikaa voidaan tarpeen vaatiessa pidentää.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1341/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle. Pappien työoikeudet.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0021 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1341/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Pappien työoikeudet Pitääkö neuvosto päämääränään kaikkien työntekijöiden täysimääräisten työoikeuksien turvaamista, ammatista riippumatta? Milloin neuvosto aikoo ulottaa nämä oikeudet kattamaan myös pappeja, joita vanhoilliset uskonnolliset auktoriteetit kohtelevat toisinaan jopa lähes feodaalisella tavalla? Vastaus (26. marraskuuta 2001) Neuvosto toteaa EY:n perustamissopimuksen 136 artiklan mukaisesti, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tavoitteisiin kuuluu työolojen kohentaminen sekä työntekijöiden riittävä sosiaalinen suojeleminen. Neuvosto muistuttaa kuitenkin, että Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä julistuksessa N:o 11 todetaan, että Euroopan unioni kunnioittaa eikä puutu siihen asemaan, joka kirkoilla ja uskonnollisilla yhdistyksillä tai yhdyskunnilla on kansallisen lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioissa. Edellä mainittuun julistukseen viitataan myös yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY johdanto-osan 24 kappaleessa, jossa todetaan lisäksi, että jäsenvaltiot voivat antaa erityisiä säännöksiä todellisista, perustelluista ja oikeutetuista pätevyysvaatimuksista niissä harjoitettavaa ammattitoimintaa varten. Neuvosto muistuttaa vielä, että tietyistä työajan järjestämistä koskevista näkökohdista 23 päivänä marraskuuta 1993 annetussa direktiivissä 93/104/EY säädetään erityisistä poikkeuksista kirkoissa ja uskonnollisissa yhteisöissä pidettävissä uskonnollisissa seremonioissa toimivien työntekijöiden osalta (17 artiklan 1 kohdan c alakohta).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1579/01 esittäjä(t): Adeline Hazan (PSE) neuvostolle. Oikeus perheen yhdistämiseen.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1579/01 esittäjä(t): Adeline Hazan (PSE) neuvostolle (28. toukokuuta 2001) Aihe: Oikeus perheen yhdistämiseen Seuraavassa oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksessa 28. ja 29. toukokuuta 2001 käsitellään direktiiviluonnosta, joka koskee oikeutta perheen yhdistämiseen. Kyse on normaalin perhe-elämän toteutumisen kannalta keskeisestä tekstistä; Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan mukaan jokaisella ihmisellä on oikeus siihen, että hänen perhe-elämäänsä kunnioitetaan. Nykyisellään on kuitenkin syytä olla huolissaan hankkeen kohtalosta, sillä jotkut jäsenvaltiot haluavat perääntyä ja tehdä säädökseen sisällöllisiä muutoksia, vaikka kyse on ensimmäisestä konkreettisesta ja rohkeasta askeleesta kolmannen pilarin yhteisöllistämisen suuntaan. Jäsenvaltiot pyrkivät - pidentämään yli vuoteen odotusaikaa, joka vaaditaan, jotta kolmansien maiden kansalaiset voivat pyytää perheensä yhdistämistä; - rajoittamaan tiukasti yhdistämiskelpoisten perheenjäsenien lukumäärää sulkemalla pois ylenevä polvi, avoparit ja huollettavana olevat täysi-ikäiset lapset; - epäämään perheenjäseniltä oikeuden tehdä työtä vastaanottavassa jäsenvaltiosta saapumisesta lähtien; - mahdollistamaan sen, että jäsenvaltiot voivat peruuttaa yhdistetyn perheen perheenjäsenien oleskeluoikeuden kahden vuoden kuluessa yhdistämisestä, jos asetetut ehdot eivät enää täyty. Euroopan parlamentin muutoksin hiottu direktiiviluonnos on merkittävä teksti, jonka on saatava neuvoston varaukseton ja ehdoton tuki. Mikä on neuvoston selkeä ja tarkka kanta asiaan? Aikooko se pitää huolta siitä, ettei selektiivisille ja vanhentuneille käsityksille Euroopan kansalaisuudesta anneta jalansijaa? Vastaus (21. marraskuuta 2001) Komissio esitti 21.1.2000 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi oikeudesta perheenyhdistämiseen. Euroopan parlamentin annettua lausuntonsa 6.9.2000, komissio esitti muutetun ehdotuksen 11.10.2000. Muutettua ehdotusta on tarkasteltu perusteellisesti usean tekstin käsittelyn yhteydessä. Sikäli kuin ei vielä ole voitu päästä yhteisymmärrykseen tietyistä keskeisistä kysymyksistä kuten muun muassa henkilöistä, joiden on voitava hyödyntää perheenyhdistämistä tai tässä yhteydessä noudatettavista määräajoista, direktiiviehdotusta koskevia neuvotteluja jatketaan neuvoston asianmukaisissa elimissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1963/01 esittäjä(t): Luisa Morgantini (GUE/NGL) neuvostolle. Euroopan unionin avustustyöntekijä Marco Galucci pidätettiin Israelissa ja karkotettiin.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0082 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1963/01 esittäjä(t): Luisa Morgantini (GUE/NGL) neuvostolle (12. heinäkuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin avustustyöntekijä Marco Galucci pidätettiin Israelissa ja karkotettiin Euroopan komission rahoittamassa humanitaarisessa avustushankkeessa työskentelevä Marco Galucci pidätettiin 8. kesäkuuta 2001 Ben Gurionin lentokentällä, ja vaikka hän pystyi selvästi todistamaan matkansa tarkoituksen, häntä kuulusteltiin useita tunteja, häneltä kiellettiin mahdollisuus soittaa Italian konsulaattiin, hänen tietokonettaan tutkittiin, hänen diskettinsä takavarikoitiin ja lopuksi hänet karkotettiin Italiaan. Aikooko neuvosto ryhtyä toimiin tässä asiassa ottaen huomioon, että tällainen Israelin viranomaisten toiminta haittaa vakavalla tavalla niiden Euroopan unionin rahoittamien humanitaaristen hankkeiden kehitystä, joilla autetaan sodasta kärsiviä palestiinalaisia? Mihin konkreettisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä? Vastaus (29. marraskuuta 2001) Komissio, joka vastaa humanitaarisen avun täytäntöönpanosta ei ole ottanut Marco Galuccin tapausta esille neuvostossa. Komission on ensin arvioitava, loukkaavatko Marco Galuccin pidätys ja karkotus komission Israelin kanssa tekemiä sopimuksia ja estävätkö israelilaisten toimet hankkeen täytäntöönpanon. Jos näin on, sen on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2332/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) neuvostolle. WTO:n uusi neuvottelukierros Qatarissa (9.—13. marraskuuta).



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2332/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) neuvostolle (3. elokuuta 2001) Aihe: WTO:n uusi neuvottelukierros Qatarissa (9.13. marraskuuta) Monenkeskisten neuvottelujen uuden ja täyden neuvottelukierroksen käynnistäminen on nykyisin yhteisön kauppapolitiikan tärkeä tavoite. Mitä toimenpiteitä Belgia puheenjohtajakaudellaan, ja liittyen Dohassa pidettävään IV ministerikokoukseen, aikoo toteuttaa komission neuvottelumandaatin vahvistamiseksi, jotta komission asema olisi marraskuussa Qatarissa pidettävässä kokouksessa vahva ja jotta se voisi puolustaa sille tärkeitä asioita ja ennen kaikkea, jotta Maailman kauppajärjestössä WTO:ssa saavutettaisiin konsensus? Vastaus (6. joulukuuta 2001) Neuvostoa pyydetään keskustelemaan WTO:n IV ministerikokouksen valmistelusta jossakin sen seuraavista istunnoista. Tältä osin neuvosto palauttaa mieleen, että sen 26. lokakuuta 1999 antamat päätelmät ovat edelleen Euroopan unionin kannan lähtökohtana WTO:n monenkeskisissä kauppaneuvotteluissa etenkin seuraavissa asioissa: kaupan vapauttaminen edelleen, WTO:n sääntöjen vahvistaminen ja kehitysmaiden integroiminen monenkeskiseen kauppajärjestelmään. EU pyrkii jatkossakin vaikuttamaan aktiivisesti muihin WTO-kumppaneihin, jotta Dohan kokouksessa voitaisiin aloittaa kokonaisvaltainen monenkeskisten kauppaneuvottelujen kierros.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2628/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Neuvoston kokous 20. heinäkuuta 2001.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2628/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Neuvoston kokous 20. heinäkuuta 2001 Voisiko komissio ilmoittaa, äänestettiinkö 20. heinäkuuta 2001 pidetyssä budjettineuvoston kokouksessa mistään asioista, ja jos äänestettiin, niin kuinka monesta asiasta, ja mistä aiheista oli kyse? Voisiko komissio myös ilmoittaa, miten kukin kyseisen kokouksen osanottaja äänesti kustakin aiheesta? Komission jäsenen Romano Prodin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2620/01, E-2622/01, E-2624/01, E-2626/01 ja E-2628/01 (15. lokakuuta 2001) Neuvoston äänestysten tuloksista ja sen jäsenten äänestyskäyttäytymisestä tiedottaminen kuuluu neuvoston työjärjestyksen 9 artiklan mukaan neuvoston tehtäviin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2370/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. T & K-toimintaan tarkoitettujen varojen jakaminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0163 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2370/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (8. elokuuta 2001) Aihe: T & K-toimintaan tarkoitettujen varojen jakaminen Voisiko komissio kertoa rahoituksesta, jota kukin jäsenvaltio on tähän mennessä saanut T & K-toimintaa koskevan viidennen puiteohjelman (19982002) hankkeisiin sekä mitä alaa kukin hanke koskee? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2001) Tutkimusta koskevasta yhteisön puiteohjelmasta annetaan rahoitusta eri jäsenvaltioista peräisin olevien oikeussubjektien (yliopistot, tutkimuskeskukset jne.) muodostamille konsortioille, jotka toteuttavat erityisiä tutkimushankkeita yhteisesti ja ylikansallisen yhteistyön turvin. Itse jäsenvaltioille yhteisön tutkimusrahoitusta ei myönnetä. Puiteohjelman lisäarvo syntyy siitä, että sillä edistetään tutkimusalan yhteistoimintaa ja verkottumista Euroopassa. Ohjelmista saatava tärkein etu taas perustuu siihen, että jokaisella yhteistyökumppanilla on käytettävissään kaikki hankkeen tulokset riippumatta siitä, mikä on sen rahoitusosuus tai miten paljon yhteisön rahoitusta se saa. Tietoja eri jäsenvaltioiden osallistujien määristä kussakin erityisohjelmassa on vuosittain julkaistavassa tutkimustoiminnan vuosikertomuksessa(1). Vuoden 2001 kertomusta varten laadittu tilastoliite toimitetaan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Myös Internetissä olevassa Cordis-tietokannassa (http://www.cordis.lu) on asiaa koskevia tietoja ja hakumahdollisuuksia. Sieltä voi esimerkiksi saada luettelon kaikista hankkeista, joissa on osallistujia tietyltä alueelta, sekä yksityiskohtaisia tietoja hankkeiden tavoitteista, niiden kokonaiskustannuksista ja yhteisön rahoituksesta. (1) KOM(2000) 842 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1779/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Kiinalle annettavan teknisen avun mekanismit.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1779/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (15. kesäkuuta 2001) Aihe: Kiinalle annettavan teknisen avun mekanismit Perustuen yhteisön direktiiveihin 91/492/ETY(1) ja 91/493/ETY(2) komissio teki päätöksen 97/20/EY(3), jossa on luettelo maista, joilla on lupa viedä simpukoita Euroopan unioniin. Kyseisessä listassa ei ole mukana Kiinaa, koska kemiallista, mikrobiologista ja toksikologista valvontaa koskevat tiedot alueista, joita varten lupaa haettiin, eivät olleet luotettavia. Kun otetaan huomioon, että Kiinan ja EU:n välisessä yleissopimuksessa luvataan auttaa Kiinaa voittamaan tekniset ongelmat ja täyttämään siten tehdyt sitoumukset, aikooko komissio ottaa käyttöön teknisen avun mekanismeja, joiden avulla Kiina voi täyttää paitsi eurooppalaiset vaatimukset, myös sitoumukset, joita se mahdollisesti joutuu tekemään liittyessään WTO:n jäseneksi? (1) EYVL L 268, 24.9.1991, s. 1. (2) EYVL L 268, 24.9.1991, s. 15. (3) EYVL L 6, 10.1.1997, s. 46. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2001) Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki Kiinaan tarkastusmatkan vuonna 1999. Tarkastusmatkalla pantiin merkille Kiinan ponnistukset saavuttaa tarvittavat standardit simpukoita koskevien yhteisön terveysvaatimusten noudattamiseksi. Päätelmänä oli kuitenkin, etteivät Kiinan viranomaiset pysty vielä takaamaan yhteisön markkinoille tarkoitettujen simpukoiden valvontaa ja turvallisuutta. Erityisesti elävissä simpukoissa esiintyvien biotoksiinien ja vieraiden eliöiden seurantajärjestelmää pidettiin riittämättömänä. Tämän vuoksi päätettiin olla toistaiseksi ehdottamatta Kiinan sisällyttämistä niiden maiden luetteloon, joiden sallitaan viedä simpukoita yhteisöön. Toukokuussa 2000 tehdyn, Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön (WTO) koskevan kahdenvälisen sopimuksen yhteydessä unioni vahvisti toimivansa yhteistyössä Kiinan kanssa edistääkseen Kiinan WTO-sitoumusten täytäntöönpanoprosessin sujuvuutta. Tekninen apu on avainasemassa, ja unionilla on käynnissä tai lähitulevaisuutta varten suunnitteilla useita yhteistyöhankkeita, joiden arvo on 25 miljoonaa euroa. Tähän liittyy myös puiteohjelma, jota on toteutettu viime vuodesta alkaen ja joka on suunniteltu nimenomaan kehittämään Kiinan hallituksen ja hallinnon valmiuksia panna täytäntöön maalle WTO-jäsenyyden myötä lankeavat sitoumukset. Ohjelma koostuu useista erityisistä moduleista, jotka kohdistuvat WTO:n sääntöjen täytäntöönpanosta vastaaville Kiinan hallinnon eri aloille, terveyttä ja kasvien terveyttä koskevat standardit mukaan luettuina. Tuki talousuudistukselle ja WTO:n sääntöjen täytäntöönpanolle on myös kirjattu tulevan rahoituksen keskeiseksi kohteeksi. Hanke-ehdotuksista keskustellaan Kiinan kanssa sen varmistamiseksi, että apu kohdistetaan mahdollisimman hyödyllisellä tavalla. Kyseessä olevalla alalla saatetaan hyvinkin toteuttaa jatkotoimia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2134/01 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle. Hiilikaivosmetaani.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2134/01 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (17. heinäkuuta 2001) Aihe: Hiilikaivosmetaani Monista käytöstä poistetuista pikkukaivoksista pääsee ilmaan metaania. Hiilikaivosmetaania käyttävä teollisuus kerää näistä kaivoksista tulevaa metaania ja tuottaa siitä sähköä. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus kieltäytyi sisällyttämästä hiilikaivosmetaania uudistuvia energialähteitä koskevaan velvoitteeseen, joka perustuu Utilities Act 2000 -lakiin. Saksan hallitus sen sijaan on sisällyttänyt hiilikaivosmetaanin uudistuvia energialähteitä koskevaan lakiin. Sen seurauksena Saksassa kaivoskaasuun perustuvaa sähköntuotantoa tuetaan viisi penniä kilowattitunnilta. Jo yli 80 hakemusta on tehty hiilikaivosmetaanivoimaloiden suunnittelemiseksi käytöstä poistettuihin kaivoksiin. Mitä toimenpiteitä EU aikoo toteuttaa tukeakseen hiilikaivosmetaanin käyttöä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2001) Komission hallinnoiman Eurooppalaisen ilmastonmuutosohjelman (ECCP) (tietoa ohjelmasta on Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/environment/climat/eccp.htm) loppuraportissa todetaan, että metaanin - voimakkaan kasvinhuonekaasun - talteenotto käytöstä poistetuista hiilikaivoksista auttaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä. Vaikka kaatopaikoilta talteen otettua metaania voidaan pitää uusiutuvana, uusiutuvana ei voida kuitenkaan pitää metaania, joka on peräisin hylätyissä tai käytössä olevissa kaivoksissa olevasta hiilestä, koska hiilen uusiutuminen kestää useita satoja miljoonia vuosia. Ehdotetussa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön käytön edistämisestä annettavassa direktiivissä(1) otetaan huomioon tämä näkökohta. Direktiivin 2 artiklan a kohdan uusiutuvien energialähteiden määritelmä sisältää kaatopaikkakaasun mutta ei hiilikaivosmetaania. Parlamentti pääsi komission tuella neuvoston kanssa yhteisymmärrykseen tästä direktiivistä sen toisessa käsittelyssä 3.-4. heinäkuuta 2001. Metaanin talteenotto voi siis olla taloudellisesti kannattavaa ja samalla ympäristöä säästävää toimintaa, kuten esimerkiksi British Association of Coal Mine Methane Operators -yhdistyksen toiminta osoittaa. Jäsenvaltiot voivat päättää omien vallitsevien olosuhteidensa perusteella, onko metaanin talteenoton tukeminen suotavaa vai ei. Komissio katsoo, että kansalliset toimenpiteet ovat suotavia varsinkin ympäristöön liittyvistä syistä ja niitä pitäisi tarvittaessa edistää yhteisön toimenpiteillä. Komissiolla ei kuitenkaan ole vielä asiaan liittyviä toimenpidesuunnitelmia. (1) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön käytön edistämisestä sähkön sisämarkkinoilla (EYVL C 311 E, 31.10.2000). Ehdotus sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL C 154 E, 29.5.2001).