KIRJALLINEN KYSYMYS E-0889/02

esittäjä(t): Antonio Mussa (UEN) komissiolle

(3. huhtikuuta 2002)

Aihe: Kansanterveyden tulevaisuus jäsenvaltioissa Euroopan unionin laajentumisen jälkeen

Terveyden suojelu on Euroopan unionin jäsenvaltioiden kehitystä koskevien toimintaperiaatteiden ensisijainen tavoite. Amsterdamin sopimuksessa määrätään, että kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisen terveyden korkeatasoinen suojelu.

Kansalaisten terveyden suojelu varmistetaan itse asiassa takaamalla tehokas ja korkealaatuinen yhteinen terveydenhuoltojärjestelmä, kuten kansanterveyttä koskevassa yhteisön toimintasuunnitelmassa 20012006 todetaan.

Mainittujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää erityisten toimintaperiaatteiden kehittämistä, joilla taataan ammatillisen pätevyyden ja asiantuntemuksen jatkuva edistäminen Euroopan unionin jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmissä. Koska ehdokasvaltioiden nykyiset terveydenhuoltopalvelut sekä terveydenhuollon toimintaperiaatteet ovat selkeästi jäljessä Euroopan unionin jäsenvaltioiden kehityksestä, tiedustelisin komissiolta seuraavaa:

- Onko olemassa tutkimuksia tai simulaatioita Euroopan unionin laajentumisen todellisista vaikutuksista terveydenhuoltoalaan jäsenvaltioissa?

- Aikooko komissio valvoa yhteisön säännöstön saattamista osaksi Keski- ja Itä-Euroopan maiden kansallista lainsäädäntöä?

- Onko olemassa toimenpiteitä, joilla estetään, ettei terveydenhuollon taso laske nykyisissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa ehdokasvaltioiden liittyessä Euroopan unioniin, ja milloin tällaisia toimenpiteitä aiotaan toteuttaa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2002)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, Amsterdamin sopimuksessa asetetaan tavoitteeksi ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistaminen yhteisön politiikkojen ja toimien määrittelyn ja täytäntöönpanon yhteydessä.

Komissio pyrkii tähän tavoitteeseen suunnitellessaan ja toteuttaessaan yhteisön toimia. Maaliskuussa 2000 annettu yhteisön terveysstrategiaa koskeva tiedonanto(1) ja ehdotus kansanterveysalan toimintaohjelmaksi edistävät osaltaan tämän tavoitteen saavuttamista. EY:n perustamissopimuksessa määrätään kuitenkin lisäksi, että yhteisön on kansanterveysalaa koskevissa toimissaan otettava huomioon, että terveyspalveluiden ja sairaanhoidon järjestäminen ja tarjoaminen on yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla. Tämän vuoksi kyseisen ohjelman tarkoituksena ei suinkaan ole luoda Eurooppaan yhteistä terveydenhoitojärjestelmää.

Komissio auttaa ehdokasmaita EY:n perustamissopimuksen puitteissa valmistelemaan liittymistä, jotta ehdokasmaihin voidaan luoda tarvittavat terveydenhuoltorakenteet ja asianmukainen terveyspolitiikka. Lisäksi ehdokasmaille myönnetään teknistä tukea, joka rahoitetaan Phare-ohjelmasta.

Komissio tekee muun muassa Maailman terveysjärjestön ja Euroopan terveydenhoitojärjestelmien seurantakeskuksen kanssa yhteistyötä, jonka tavoitteena on selvittää, mitä vaikutuksia laajentumisella on jäsenvaltioiden kansanterveyteen. Komissio on esimerkiksi yhteisrahoittanut Highlights on Health -sarjan laatimista ja julkistamista kymmenen Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaan osalta.

Kansanterveyttä koskeva yhteisön säännöstö rajoittuu nykyään tupakoinnin torjuntaan sekä tartuntatautien seurantaan ja valvontaan. Komissio valvoo säännöllisesti yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoa vuosittaisten määräaikaiskertomustensa sekä säännöllisesti annettavien seurantakertomustensa avulla. Tänä vuonna komissio toteuttaa lisäksi tehostetun seurannan, johon sisältyy vertaisarviointien tekeminen ehdokasmaista yhdessä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa ja kunkin ehdokasmaan tilannetta kuvaavien yksityiskohtaisten kyselylomakkeiden laatiminen. Lisäksi komissio kuulee ehdokasmaita veren, kudosten ja solujen laadun ja turvallisuuden tasosta tulevaa kansanterveyttä koskevaa yhteisön säännöstöä varten.

Kuten edellä on mainittu, terveyspalvelujen järjestäminen on EY:n perustamissopimuksen mukaan jäsenvaltioiden vastuulla. Yhteisö on kuitenkin pyrkinyt aloittamaan ehdokasmaiden kanssa yhteistyön terveyspalveluihin liittyvän tiedon ja taitotiedon vaihtamiseksi. Yhteisö on myös myöntänyt ehdokasmaille liittymistä valmistelevaa tukea terveyspalveluiden kehittämiseksi. Yhteisössä käydään yhä tiiviimpää keskustelua yhteisön lainsäädännön vaikutuksista terveydenhuoltojärjestelmien toimintaan laatustandardien osalta, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset rajat ylittävät potilasvirrat. Huomio kohdistuu muun muassa terveydenhuollon laatuun, joka on tärkeä kysymys, ja siihen, onko tällä alalla tarpeen kehittää lisätoimia.

(1) KOM(2000) 285 lopullinen.