ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1060/99

esittäjä(t): Carlos Bru Purón (PSE) komissiolle

(20. huhtikuuta 1999)

Aihe: Rahanvaihtopalkkiot

Tulevaisuutta ennakoiden muutamat euroalueen pankit käyttävät hyväkseen tätä vuotta periäkseen eurooppalaisista valuutoista rahanvaihtopalkkioita, jotka voivat ylittää 25 %. Kyseessä on myös regressiivisen kriteerin soveltaminen, koska näin tehdään myös pieniä summia vaihdettaessa.

Aikooko komissio huomauttaa talous- ja rahaliiton pankeille tai pankkiyhdistyksille niistä surullisista vaikutuksista, joita tällä viime hetken ryöstävällä ahneudella on tulevaisuudessa pankkitoiminnalle?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(7. toukokuuta 1999)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on jo ottanut yhteyttä pankkeihin ja pankkiyhdistyksiin euroalueen setelirahan vaihdosta veloitettavien maksujen osalta. Euroopan tärkeimmille pankkiyhdistyksille tammikuussa 1999 lähettämässään kirjeessä komissio painotti, että on erittäin tärkeää, että rahalaitokset eivät horjuta yleisön luottamusta euron käyttöönottoon ja koko pankkijärjestelmään hyötymällä perusteettomasti euroalueen entisten kansallisten valuuttojen välillä toteutettavien maksutapahtumien veloituksen korottamisesta. Komissio kehotti 5. helmikuuta 1999 julkaistussa lehdistötiedotteessa(1) toistamiseen pankkeja lisäämään toimintansa avoimuutta siten, että ne julkaisisivat tiedot veloitusten kokonaismäärässä tapahtuneista muutoksista (ennen ja jälkeen euron käyttöönoton) vaihdettaessa euroalueen seteleitä sekä käsiteltäessä kansainvälisiä sekki- ja korttimaksuja sekä tilisiirtoja. Komissio on myös äskettäin julkaissut arvioinnin, joka koskee sen perustaman sähköposti- ja faksipalvelun (ilmoitus: IP/99/90) kautta saatuja valituksia. Pankkiyhdistyksiä on pyydetty kommentoimaan kyseiseen arviointiin sisältyviä tietoja.

Kysyjä voi myös tutustua komission vastauksiin Caudronin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3825/98(2) ja Taminon kirjalliseen kysymykseen P-52/99(3) sekä parlamentin maaliskuun istunnossa esitettyihin seuraaviin suullisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin: Hendrick ja Randzio-Plath (O-29/99), Gasòliba i Böh (O-31/99), De Lassus Saint Geniés (O-32/99), Wolf (O-33/99) ja Gallagher (O-34/99)(4).

(1) IP/99/90.

(2) EYVL C 348, 3.12.1999, s. 3.

(3) EYVL C 325, 12.11.1999.

(4) Parlamentin keskusteluja (maaliskuu 1999).
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0531/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (8. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti "vaatii komissiota edistämään yhteisön kalataloustuotesäilykkeiden myynninedistämiskampanjoita, joissa levitetään tietoa tuotteiden alkuperästä, laadusta, tuotantotakuista ja korkeasta ravintoarvosta, jotta mahdollistetaan, että kuluttaja voi varmentaa yhteisön tuotteiden erinomaisuuden". Mitä tässä kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia toimenpiteitä on toteutettu? (1) EYVL C 210, 6.7.1998, s. 295.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1032/99 esittäjä(t): Luigi Florio (PPE) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: Maantie- ja rautatietunneleiden turvallisuus Viime viikolla Mont Blancin tunnelissa tapahtunut murhenäytelmä on osoittanut dramaattisella tavalla lähes koko Euroopan maantie- ja rautatietunnelijärjestelmän puutteellisen turvallisuuden. Eikö komissio katso, että olisi a) laadittava mahdollisimman nopeasti eurooppalaiset säännöt, joilla taattaisiin mahdollisimman hyvät tunneleiden turvallisuusnormit ja b) säädettävä väliaikaisesti käyttäytymissäännöt, joita tulisi noudattaa niin kauan kunnes uudet normit on sovitettu nykyisiin rakenteisiin? Mitä muita aloitteita komission pitäisi mielestään tehdä estääkseen samanlaisten tragedioiden toistuminen muualla Euroopan unionissa? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) Komissio panee merkille Euroopan parlamentin 15. huhtikuuta 1999 antaman päätöslauselman, joka koskee Mont Blancin tunnelissa tapahtunutta onnettomuutta. Komissio yhtyy erityisesti Euroopan parlamentin ilmaisemaan käsitykseen siitä, että johtopäätöksiä ei ole syytä tehdä ennen onnettomuutta käsittelevän tutkimusraportin julkaisemista. Niin ikään komissio on erityisen tyytyväinen Euroopan parlamentin ilmaisemasta toiveesta saada yhteisön teillä liikennöivien hyötyajoneuvojen tarkastuksia tien varrella koskeva direktiiviehdotus(1) annetuksi mahdollisimman nopeasti. (1) EYVL C 190, 18.6.1998.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0253/99 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Firenzessä sijaitsevan Nuovo Pignone -yrityksen työntekijöiden lomauttaminen Firenzessä sijaitseva Nuovo Pignone -yritys, joka on General Electric -yhtiön valvonnassa, on ilmoittanut aikovansa lomauttaa 400 työntekijäänsä 3 100:sta. Yrityksen voitot ovat vaihdelleet viime vuosina 20 ja 14 prosentin välillä (800 miljardia liiraa neljässä vuodessa) ja viime aikoina saadut hankintasopimukset mahdollistavat, että Nuovo Pignonen johtava markkina-asema tulee säilymään. Firenzen kaupunki on myöntänyt muutaman miljardin liiran avustuksen yrityksen työntekijöiden pätevöittämiseen tarkoitetun koulutuskeskuksen perustamiseen. Nuovo Pignone on useaan otteeseen saanut yhteisön varoja henkilöstönsä kouluttamiseen. Aikooko komissio edellä olevan perusteella puuttua asiaan välttääkseen, että yritysjohto lomauttaa näin suuren osan työntekijöistään? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1999) Joukkoirtisanomista koskevissa päätöksissä on aina noudatettava työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/59/EY(1) säännöksiä. Yhteisön lainsäädännön ensisijaisena tarkoituksena on vahvistaa työntekijöiden suojelua joukkoirtisanomistapauksissa pyrkimällä vähentämään kansallisista lainsäädännöistä johtuvia eroavaisuuksia toimintatavoissa ja menettelyissä samoin kuin vahvistaa toimenpiteitä, joilla lievennetään irtisanomisten vaikutuksia työntekijöihin. Kyseisen direktiivin 2 artiklassa säädetään, että kun työnantaja harkitsee työntekijöiden joukkovähentämistä, hänen on aloitettava hyvissä ajoin neuvottelut työntekijöiden edustajien kanssa sopimukseen pääsemiseksi. Näissä neuvotteluissa on käsiteltävä ainakin mahdollisuuksia joukkovähentämisten välttämiseksi tai niiden kohteena olevien työntekijöiden määrän rajoittamiseksi sekä seurausten pienentämiseksi käyttämällä sosiaalisia toimenpiteitä varsinkin irtisanottujen työntekijöiden työllistämiseksi tai kouluttamiseksi uudelleen. Mistään ei käy ilmi, että asiaa koskevia yhteisön tai kansallisia säännöksiä ei olisi noudatettu. Kansallinen tuomioistuin ja hallintoelimet ovat joka tapauksessa ensi sijassa toimivaltaisia tahoja hoitamaan asiaan liittyvät oikeudelliset seuraukset. (1) EYVL L 225, 12.8.1998.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0957/99 esittäjä(t): Willy De Clercq (ELDR) komissiolle (13. huhtikuuta 1999) Aihe: Työntekijöiden vapaa liikkuvuus Onko komissio tietoinen, että tietyissä Italian yliopistoissa ei vieläkään noudateta henkilöiden vapaan liikkuvuuden periaatetta, niin kuin siitä määrätään Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa? Onko komissio tietoinen, että EU:n kansalaiset ovat jo vuodesta 1989 valittaneet Italian yliopistoissa noudatettavista syrjivistä käytännöistä, koska ulkomaalaisille opettajille tarjotaan vain vuoden työsopimuksia? Tämä käytäntö ei koske italialaisia opettajia. Onko komissio tietoinen 2. elokuuta 1993 asiassa Allué ja Coonan annetusta tuomiosta, jonka mukaan yhteisön tuomioistuin pitää tällaisia käytäntöjä perustamissopimuksen 48 artiklan 2 kohdan vastaisina? Onko komissio tietoinen, että tällaista EY:n perustamissopimuksen perusperiaatteen loukkaamista tapahtuu yhä? Onko komissio valmis ryhtymään toimiin asian puolesta? Miten se aikoo siinä tapauksessa toimia? Mikä on syynä, jos se ei aio ryhtyä toimiin?
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0819/99 esittäjä(t): Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) komissiolle (6. huhtikuuta 1999) Aihe: Rakennerahastoista rahoitettu laiton hanke Llançàssa (Gerona - Espanja) Esitin 28. tammikuuta 1998 kirjallisen kysymyksen (nro P-0194/98)(1), jonka tarkoituksena oli saattaa komission tietoon yhteisön rahoituksella toteutettu Grifeun rantabulevardia koskeva laiton hanke Llançàn kunnassa. Komissio antoi vastauksena 26. helmikuuta 1998 ja lupasi kääntyä Espanjan viranomaisten puoleen saadakseen tietoa näistä rikkeistä. Lisäksi se ehdotti toimia, jotka toteutetaan kun ne julistanut oikeuden päätös ( 12. joulukuuta 1997 annettu päätös nro 247/97) olisi sitova. Voiko komissio kertoa, mitä tuloksia sen yhteydenotto Espanjan viranomaisiin sai aikaan? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) Komissio on saanut ilmoituksen oikeuden päätöksestä julistaa laittomiksi Katalonian alueellisen hallituksen aluesuunnittelun ja julkisen rakentamisen osaston satamista ja rannikosta vastaavan pääosaston omavaltaisesti aloittamat rakennustyöt Llançan kunnan alueella (Katalonia, Espanja). Yhteisö on osallistunut kyseisen hankkeen rahoitukseen Espanjaa ja Ranskaa koskevan Interreg II A -aloitteen yhteydessä. Komissio on tietoinen oikeuden määräyksestä, joka koskee tehtyjen töiden purkamista, pakkolunastuksen kohteeksi joutuneille tahoille maksettavia korvauksia ja kyseisten alueiden palauttamista niiden alkuperäisille omistajille. Komissio on ehdottanut Espanjan viranomaisille toimia, jotka toteutetaan heti kun kyseinen oikeuden päätös on julistettu sitovaksi ja joiden mukaan yhteisön rahoitus peruutetaan ja osoitetaan toisen hankkeen käyttöön seuraavassa seurantakokouksessa. Tällä hetkellä komissio odottaa uusia ehdotuksia Espanjan viranomaisilta. (1) EYVL C 304, 2.10.1998, s. 49.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0056/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (22. tammikuuta 1999) Aihe: Tinto-joen suoalueella sijaitsevan altaan rikkoutumisesta johtuvat happamoituneen veden päästöt Huelvassa (Espanja) Karbonaatin, kalkin, sulfaatin, fosfaatin sekä rikki- ja fosforihapon sekoituksesta muodostunutta massaa sisältävän altaan rikkoutuminen aiheutti, että 50 000 kuutiometriä happamoitunutta vettä valui Huelvan joensuuhun. Rincónin suoalueella pääkaupungin ulkopuolella sijaitseva 70 hehtaarin allas vaurioitui joulukuussa kaupunkia koetelleen rajuilman aikana. Tinto-joen suoalueen, joka sijaitsee kahdeksan kilometrin päässä Huelvan keskustasta, altaissa on varastoituna yli 80 000 tonnia jätettä, jota kannattelevat 14 metriä korkeat aidat. Tämä erittäin happopitoinen jäte sisältää fluorideita ja arsenikkia ja on spekuloitu mahdollisuudella, että sen radioaktiiviset päästöt ylittävät lain salliman rajan. Näiden jätteiden kerääntymistä koskevassa kysymyksessä (E-3984/96)(1) tuotiin jo ilmi huolestuneisuus kyseisten päästöjen vaikutuksesta terveyteen. Vastauksessaan komissio totesi, että se oli aloittanut Espanjaa kohtaan menettelyn, joka koskee tiettyjen yhteisön vesiympäristön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamaa pilaantumista koskevan direktiivin 76/464/ETY virheellistä soveltamista Tinto-joella. 1. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen, että Espanjan viranomaiset noudattavat ympäristöä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti tiettyjen yhteisön vesiympäristön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamaa pilaantumista koskevaa direktiiviä 76/464/ETY(2), luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevaa direktiiviä 92/43/ETY(3) ja vaarallisia jätteitä koskevaa direktiiviä 91/689/ETY(4)? 3. Voiko komissio tiedottaa tilanteen seurannasta? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1999) 1. Lehdistä saamiensa tietojen perusteella komissio on selvillä arvoisien parlamentin jäsenten mainitsemasta altaan rikkoutumisesta Rincónin suoalueella Huelvassa. 2. Komissio on pyytänyt Espanjan viranomaisilta yksityiskohtaisia tietoja kyseisestä tapahtumasta, mutta ei ole vielä saanut vastausta. Tutkittuaan saamiaan tietoja komissio aikoo valvoa, että asiaan liittyvää yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan. 3. Komissio tiedottaa parlamentin jäsenille, miten asia kehittyy. (1) EYVL C 186, 18.6.1997, s. 151. (2) EYVL L 129, 18.5.1976, s. 23. (3) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. (4) EYVL L 377, 31.12.1991, s. 20.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0380/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Vieroitusklinikan toiminnan lopettaminen Kreikassa Huolimatta siitä, että huumeongelma on saamassa katastrofaaliset mittasuhteet Kreikassa ja koko Euroopassa, Attikan läänin psykiatrisen sairaalan vieroitusklinikka, joka on yksi harvoista Kreikassa toimivista vieroitusyksiköistä, on vaarassa lopettaa toimintansa ja lakkauttaa aineriippuvuuden hoito-ohjelmansa ja ehkäisevän työnsä. Lakkautusuhka johtuu yksikön henkilökunnan irtisanomisista, mikä aiheuttaa ongelmia huumeriippuvuudesta kärsivien henkilöiden hoidon jatkamisessa, koska hoitoon osallistuvien ja hoitajien välille muodostuvat siteet katkeavat. 1. Mikä on komission kanta hoitohenkilökunnan usein toistuvaan vaihtamiseen tämän kaltaisissa laitoksissa? 2. Voiko komissio ryhtyä toimiin Kreikan hallituksen suhteen, jotta julkisen sektorin palkkausta koskevaa lakia ei tarvitsisi noudattaa tämän kaltaisten laitosten osalta siinä tapauksessa, että hoitohenkilökunnan vaihtamisesta aiheutuu selvää haittaa? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) 1. Yleisesti myönnetään, että hoitajan ja erityisesti huumeriippuvuudesta kärsivän potilaan suhteen äkillinen katkeaminen saattaa vaikuttaa potilaaseen haitallisesti. Sellaisten ongelmien ratkaiseminen kuuluu kuitenkin jäsenvaltioille. 2. Komissio luottaa siihen, että Kreikan viranomaiset ryhtyvät tarvittaviin toimiin tilanteen hoitamiseksi, ja antaa heille siinä täyden tukensa. On syytä huomata, että komissio tutkii parhaillaan Kreikan viranomaisten tekemää ehdotusta Attikan psykiatrisen sairaalan erityistoimiksi, joiden tarkoituksena on potilaiden elinolojen parantaminen ja mahdollisimman monien potilaiden laitoshoidon vähentäminen.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0200/99 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Italian teurastamoille myöntämät poikkeukset Teurastamoiden mukautumista tuoreen lihan tuotantoa koskeviin hygienia- ja terveysmääräyksiin on jälleen kerran lykätty vuoden 1999 "rahoituslain" 48 pykälän perusteella, tällä kertaa 31. joulukuuta 1999 asti. Teurastamot eivät edelleenkään noudata 29 päivänä heinäkuuta 1991 annettujen direktiivien 91/497/ETY(1) ja 91/498/ETY(2) säännöksiä, jotka siirrettiin Italian lainsäädäntöön 18 päivänä huhtikuuta 1984 annetulla asetuksella nro 286. Tämä poikkeus on ulotettu koskemaan myös säännöstä eläinten huumaamisesta ennen teurastusta, kuten 1 päivänä syyskuuta 1998 annetulla asetuksella nro 333 Italian lainsäädäntöön siirretyssä 22 päivänä joulukuuta 1993 annetussa direktiivissä 93/119/ETY(3) säädetään. Vastauksena kysymykseen E-3274/97(4), joka esitettiin edellisen määräajan lykkäämisen yhteydessä, komissio ilmoitti ottavansa yhteyttä Italian viranomaisiin tilanteen selvittämiseksi. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta ja mitä mieltä se siitä on? Koska kyse on räikeästä rikkomuksesta yhteisön lakia vastaan, aikooko komissio käynnistää rikkomusmenettelyn Italiaa vastaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1) EYVL L 268, 24.9.1991, s. 69. (2) EYVL L 268, 24.9.1991, s. 105. (3) EYVL L 340, 31.12.1993, s. 21. (4) EYVL C 158, 25.5.1998, s. 75.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0710/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Riojan alueen tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0715/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Ceutan tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0136/99 esittäjä(t): Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: CFA-frangi Kun euro otetaan käyttöön, katoavat Ranskan frangi ja Ranskan keskuspankki. 27:nnessä AKT-EU-yhteiskokouksessa, joka pidettiin 21.-24. syyskuuta 1998, hyväksyttiin päätöslauselma eurosta ja CFA-frangista. Päätöslauselmassa komissiota pyydetään tutkimaan CFA-frangin euroon sisällyttämisen mahdollisia vaikutuksia. Mikä tulee olemaan tämän kaikissa Ranskan entisissä siirtomaissa käytettävän CFA-frangin asema? Kuka perii afrikkalaisesta viennistä syntyvät varat? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Ranska on tehnyt useita valuuttakursseja koskevia sopimuksia Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton (Union économique et monétaire ouest-africaine, UEMOA), Keski-Afrikan talous- ja rahayhteisön (Communauté économique et monétaire de l'Afrique Centrale, CEMAC) ja Komorien tasavallan kanssa. Koska yhteisöllä on 1. tammikuuta 1999 alkaen yksinomainen toimivalta valuutta-asioissa euroon osallistuvien jäsenvaltioiden osalta, tarvittiin neuvoston päätös vahvistamaan niiden nykyisten järjestelyjen voimassaolo, jotka koskevat CFA:n frangia ja Komorien frangia. Neuvoteltuaan jäsenvaltioiden kanssa komissio antoi 1. heinäkuuta 1998 suosituksen neuvoston päätökseksi euron ja CFA:n frangin ja Komorien frangin tulevan vaihtosuhteen vahvistamisesta. Neuvosto hyväksyi päätöksen 23. marraskuuta 1998 Euroopan keskuspankkia kuultuaan. Päätöksessä vahvistetaan, että Ranska saa jatkaa nykyisiä sopimuksia UEMOA:n, CEMAC:n ja Komorien kanssa. Siinä säädetään myös, että Ranska ja afrikkalaiset sopimuspuolet vastaavat yksin näiden sopimusten täytäntöönpanosta. Tämä merkitsee sitä, että CFA:n frangin ja Komorien frangin oikeudellinen asema ei muutu euron käyttöönoton seurauksena ja että UEMOA:n, CEMAC:n ja Komorien keskuspankkien on edelleen säilytettävä osa ulkomaisista omaisuuseristään käyttötileillään Ranskan valtiovarainministeriössä sopimusten mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0992/99 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (15. huhtikuuta 1999) Aihe: Kazakstanille annettava apu Raporttien mukaan jotkut Kazakstanin alueet kärsivät yhä Neuvostoliiton aikana tehtyjen ydinkokeiden jälkivaikutuksista. Aikooko komissio tarjota apua Tacis-ohjelman ja muiden vastaavien ohjelmien puitteissa näiden ongelmien ratkaisemiseksi? Äskettäin tehdystä tutkimuksesta käy ilmi, että alue, jolla ydinkokeita tehtiin yli 20 vuotta sitten, kuuluu nykyään maailman saastuneimpiin. Arviolta 1,5 miljoonaa ihmistä kärsii syövästä, hengitystiesairauksista ja mielisairauksista, mutta heikon taloudellisen tilanteen vuoksi pahiten kärsivät eivät saa asianmukaista lääketieteellistä hoitoa eivätkä voi muuttaa muualle. Onko komissio näin ollen ehdottanut humanitääristä avustuspakettia? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1999) Komissio on tietoinen entisen Neuvostoliiton Kazakstanissa tekemien ydinkokeiden vaikutuksista. Kazakstanin ympäristöasioista vastaava varaministeri esitteli sekakomitean kokouksessa toukokuussa 1998 asiakirjoja Kazakstanissa tehtyjen ydinkokeiden vaikutuksista. Kazakstanin tasavallan ympäristöministeri vieraili marraskuussa 1998 Brysselissä ja kertoi komissiolle tilanteesta Semipalatinskissa, missä ydinkokeet järjestettiin. Hän pyysi alueelleen tukea Tacis-ohjelmasta. Komissio ilmaisi olevansa halukas tukemaan hanketta, jos Kazakstanin viranomaiset pyytäisivät sitä vuoden 1999 toimintaohjelmaa koskevien neuvottelujen aikana. Kazakstanin viranomaiset eivät kuitenkaan esittäneet Tacis-toimintaohjelmaa koskevissa neuvotteluissa pyyntöä, joka olisi koskenut Semipalatinskissa tehtyjen ydinkokeiden vaikutuksia, joten vuoden 1999 Tacis-toimintaohjelmaan ei sisällytetty tällaista hanketta. Seuraavan toimintaohjelman valmistelun yhteydessä komissio aikoo muistuttaa Kazakstanin hallitusta siitä, että huomioon voidaan ottaa ydinkokeiden vaikutuksiin liittyvät hankkeet. Humanitaarisen avun osalta Kazakstanin viranomaiset ovat ottaneet komissioon yhteyttä myös näissä ongelmissa. Komissio ilmoitti viranomaisille olevansa toimivaltuuksiensa rajoissa valmis harkitsemaan tukikelpoisten kumppanien esittämiä pyyntöjä, jotka liittyvät näihin kysymyksiin. Ongelman mittavuuden vuoksi mahdollisiin ohjelmiin on kuitenkin sisällytettävä myös kapasiteetin vahvistamista koskeva osuus, ja ohjelmien esittelijänä ja toteuttajana on oltava sen kumppanina toimiva valtioista riippumaton järjestö tai kansainvälinen järjestö. Valitettavasti komissio ei ole tähän mennessä saanut vielä yhtään ehdotusta.