ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1944/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle (17. kesäkuuta 1998) Aihe: Akin Birdaliin kohdistunut murhayritys Turkissa Euroopan parlamentti tuomitsi kiireisessä päätöslauselmassaan Akin Birdaliin kohdistuneen murhayrityksen (14.5.98) ja kehotti turkkilaisia viranomaisia "varmistamaan, että tämän teon toteuttamisesta ja suunnittelusta vastuussa olevat henkilöt tuodaan oikeuden eteen" korostaen samalla, että "muita ihmisoikeusjärjestöjen jäseniä ja toimittajia vastaan suunnattuihin hyökkäyksiin syyllistyneiden henkilöiden tähänastisen rankaisematta jäämisen luoma ilmapiiri on myötävaikuttanut tämän hyökkäyksen tapahtumiseen". Euroopan parlamentti muistutti Turkkia myös "niistä sitoumuksista, joista sen on vastattava ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen perusteella". Neuvostolta kysytään: Mihin toimiin se ryhtyy varmistaakseen, että Akin Birdalia ja muita henkilöitä vastaan suunnatut hyökkäykset selvitetään, ja mitä toimia se toteuttaa, jotta Turkki saataisiin noudattamaan ihmisoikeuksien suojelemista koskevia julistuksia ja sopimuksia? Vastaus (28.-29. syyskuuta 1998) Puheenjohtajavaltio antoi 13. toukokuuta 1998 Euroopan unionin puolesta Turkkia koskevan julkilausuman, jonka mukaan tieto Ankarassa 12. toukokuuta tapahtuneesta ihmisoikeusyhdistyksen puheenjohtajan Akin Birdalin ampumisesta on otettu järkyttyneenä ja tyrmistyneenä vastaan. Neuvosto tuomitsi kyseisen raukkamaisen teon. Se antoi vahvan tukensa Turkin viranomaisten esittämille lausunnoille, joiden mukaan ryhdytään kaikkiin toimiin teosta vastuussa olevien saattamiseksi oikeuden eteen. Neuvosto seuraa edelleen tiiviisti tätä tapausta, joka koskee huomattavaa ihmisoikeuksien puolustajaa. Luxemburgissa 12. ja 13. joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistutti neuvoston 29. huhtikuuta 1997 kokoontuneessa EU - Turkki-assosiaationeuvostossa ilmaiseman kannan mukaisesti, että Turkin ja Euroopan unionin välisten suhteiden vahvistaminen riippuu myös Turkin ihmisoikeuksia koskevien normien ja käytäntöjen mukauttamisesta Euroopan unionissa voimassa oleviin normeihin ja käytäntöihin sekä vähemmistöjen kunnioittamisesta ja niiden suojelemisesta. Euroopan parlamentin neuvostolle tulliliiton viimeisen vaiheen täytäntöönpanon hyväksymisen yhteydessä esittämän pyynnön mukaisesti neuvosto seuraa ihmisoikeuksien ja demokratian kehittymistä Turkissa. Komission maaliskuussa 1998 neuvostolle antamassa kertomuksessa suhteiden kehittymisestä Turkkiin tulliliiton voimaantulosta alkaen todetaan, ettei Turkin ihmisoikeustilanteessa ja demokratisoitumisessa ole tapahtunut merkittävää kehitystä. Nämä kysymykset ovat etualalla kaikissa neuvoston Turkkia koskevissa keskusteluissa, ja ne otetaan säännöllisesti esiin Turkin viranomaisten kanssa. Neuvosto pahoittelee kuitenkin sitä, että Luxemburgin Eurooppa-neuvoston jälkeen Turkki on kieltäytynyt poliittisesta vuoropuhelusta EU:n kanssa myös ihmisoikeuskysymyksistä. Yhteistyö ihmisoikeus- ja humanitaarisissa kysymyksissä on kuitenkin osa Luxemburgissa sovittua Turkkia koskevaa eurooppalaista strategiaa.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1543/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (19. toukokuuta 1998) Aihe: Rooman metron epähygieenisyys ja turvattomuus Allekirjoittanut kävi äskettäin muutaman muun italialaisen politiikon kanssa tutustumassa Rooman A-metrolinjan asemiin. Käynti paljasti, että turvallisuudessa ja hygieniassa on vakavia puutteita. Näyttää erityisesti siltä, että linjaa hallinnoiva Cotral-yritys on "puhdistanut" asbestista vain 10 vaunua 70:stä. Näin ollen linjan käyttäjät ja sen työntekijät joutuvat vaaralle alttiiksi. Tilannetta huonontavat vialliset ilmastointilaitteet. Epäilyt asbestivaarasta saavat vahvistusta siitä, että yritys on myöntänyt työmiehille kuukausittaisen korvauksen, jota kutsutaan "asbestikorvaukseksi" (ammattiyhdistyssopimus 4/9/95). A-metrolinjan lämpötila näyttää olevan korkea ja ruuhka-aikoina matkustajia on huomattavasti enemmän kuin vaunuihin mahtuu. Lisäksi turvajärjestelmiä hätätapausten varalle ei ole. Yksi syy tehokkaiden turvajärjestelmien puuttumiseen ovat lukuisat rakennusesteet. Eikö komissio katso direktiivit 83/477/ETY(1), 91/382/ETY(2) ja 90/394/ETY(3) huomioon ottaen, jotka on saatettu osaksi Italian kansallista oikeusjärjestystä, että sen olisi kehotettava Italian viranomaisia noudattamaan mainittuja direktiivejä ja niitä koskevia lakeja? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (4. elokuuta 1998) Italia on pannut täytäntöön arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat direktiivit. Komissio ei voi arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella todeta, että Italian viranomaiset olisivat epäonnistuneet velvollisuudessaan panna määräykset asianmukaisesti täytäntöön Rooman metrossa. Komissio haluaisi kuitenkin mielellään saada kaiken lisätiedon, jonka arvoisa parlamentin jäsen voi toimittaa, ja tutustua siihen. (1) EYVL L 263, 24.9.1983, s. 25. (2) EYVL L 206, 29.7.1991, s. 16. (3) EYVL L 196, 26.7.1990, s. 1.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1973/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) neuvostolle (15. kesäkuuta 1998) Aihe: Piispa Juan Gerardin murha Guatemalassa Apulaispiispa Juan Gerardi murhattiin Guatemalassa 24. huhtikuuta 1998. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä varmistaakseen, että tämä tapaus tutkitaan huolellisesti ja oikeudenmukaisesti? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1567/98 ja P-1973/98 (26. syyskuuta 1998) Euroopan unioni antoi 4. toukokuuta 1998 piispa Gerardin murhaa koskevan julistuksen, jossa vedottiin kaikkiin guatemalalaisiin, jotta he eivät antaisi kyseisen raukkamaisen ja vastenmielisen murhan estää rauhansopimusten täyttä täytäntöönpanoa. Euroopan unioni kiirehti Guatemalan hallitusta jatkamaan tarvittavia toimia murhan perusteelliseksi tutkimiseksi, jotta siitä vastuussa olevat saataisiin oikeuteen, ja vetosi myös Guatemalan hallitukseen, jotta se tukisi totuuskomission työtä ja toteuttaisi kaikki tarvittavat toimenpiteet sen jäsenten turvallisuuden takaamiseksi. Tällä hetkellä EU valvoo rauhanprosessin ja ihmisoikeustilanteen kehittymistä Guatemalassa, koska neuvoa-antavan työryhmän toinen kokous on tarkoitus järjestää syksyllä 1998.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1731/98 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Alueiden välinen yhteistyö Euroopan unionissa kulttuurien keskinäisen tuntemuksen edistämiseksi Granadan (Espanja) yliopisto on ensimmäinen Andalusiassa, joka on sisällyttänyt opetusohjelmaansa valinnaisena aineena galician kielen ja kulttuurin. Yliopiston tarkoitus on tehdä galiciasta oppiaine, joka toimii molempien autonomisten alueiden välisenä yhdyssiteenä. Galician aluehallituksen kanssa tehdyn yleissopimuksen ansiosta Granadan yliopisto toimii tästä vuodesta lähtien Galician kulttuurikeskuksena alueen kulttuurin ja tapojen tuntemuksen edistämiseksi. Kuten kaikki tietävät, tällainen Euroopan unionin kahden alueen välinen kulttuuriyhteistyösopimus on esimerkki, jota kannattaa seurata kulttuurin keskinäisen tuntemuksen edistämiseksi yhteisön alueiden välillä. Voiko komissio sanoa, miten se aikoo osallistua tällaisten alueellisten kulttuurisopimusten edistämiseen ja lujittamiseen alueiden rikastuttamiseksi keskinäisellä kulttuurivaihdolla? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (30. päivänä heinäkuuta 1998) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kulttuuria käsittelevän 128 artiklan mukaisesti, Euroopan yhteisön tehtävänä on rohkaista jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, samalla kuitenkin toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Tämän vuoksi Espanjassa tehdyt aloitteet Galician alueen oman kielen ja kulttuurin tunnetuksi tekemiseksi, niin hyödyllisiä kuin ne ovatkin, eivät kuulu Euroopan yhteisön kulttuuria koskevan toimivallan piiriin. Euroopan yhteisö tukee sitävastoin kulttuuriohjelmiensa kautta (erityisesti Ariane(1) ja Kaleidoskooppi(2)) alueellista monimuotoisuutta ja kulttuurin vaalimiseen tähtääviä yhteistyöhankkeita, mukaan lukien kansallisen ja alueiden omakielisen nykykirjallisuuden käännöstyö. Komissio on käynnistänyt kulttuurin saralla ensimmäistä kertaa alueiden välisiä pilottihankkeita kaudelle 1994-1999 osana Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen(3) 10 artiklassa tarkoitettua ohjelmatyötä. On kuitenkin painotettava, että tärkein peruste näiden pilottihankkeiden käynnistämiselle on ollut helpottaa yhteisön epäsuotuisten alueiden paikallisen, vähän tunnetun, kulttuuriperinnön hyödyntämistä ja tukea alueellisten yhteisöjen verkottumista. Näiden toimien perimmäisenä tavoitteena on oppiminen, taitotiedon siirtäminen ja talouden kasvu. Kulttuuripainotteinen alueiden välinen yhteistyö ja pilottitoiminta kuuluvat siis osana koheesiopolitiikkaan. Yksikään parhaillaan käynnissä olevista 32:sta hankkeesta ei koske yhteistyötä kielikysymyksissä. (1) EYVL L 291, 24.10.1997. (2) EYVL L 61, 12.3.1996. (3) EYVL L 193, 31.7.1993.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1913/98 esittäjä(t): Francis Decourrière (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Eurovinjettiin sovelletut käytännöt Belgian lain mukaan eurovinjetti on vero ja siksi vain Belgian valtiovarainministeriön valtuuttamilla verokonttoreilla on oikeus myydä vinjettejä Belgian alueella belgialaisille ja ulkomaalaisille. Saksassa eurovinjetti on sen sijaan käyttäjille asetettu maksu. Saksassa myydään monenlaisia eurovinjettejä: päivä-, viikko-, kuukausi- ja vuosivinjettejä. Eurovinjetin erilaiset myyntitavat johtavat käytännössä käyttäjien epätasa-arvoiseen kohteluun. Belgialaisten on pakko ostaa eurovinjettinsä verokonttoreista, kun taas saksalaiset voivat ostaa niitä omassa maassaan milloin tahansa huoltoasemilta. Eikö komissio voisi harkita harmonisoinnin edistämiseksi ja käyttäjien tasa-arvoisen kohtelun takaamiseksi eurovinjettien myynnin yhdenmukaistamista? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 1998) Tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen sekä tiettyjen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie- ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa 25. lokakuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin N:o 93/89/ETY(1) mukaisesti ulkomaiset liikenteenharjoittajat voivat Belgian alueella suorittaa tienkäyttömaksut (esimerkiksi eurovinjetin) päiväksi, viikoksi, kuukaudeksi tai vuodeksi. Direktiivi antaa kuitenkin jäsenvaltioille mahdollisuuden määrätä, että kyseisessä valtiossa rekisteröidyiltä ajoneuvoilta peritään käyttömaksut vuosittain. Belgia on valinnut tämän mahdollisuuden. Belgiassa rekisteröidyistä ajoneuvoista on myös maksettava vuosittainen ajoneuvovero (taxe de circulation). Sekä (vuosittainen) eurovinjetti että vuosittainen ajoneuvovero maksetaan samanaikaisesti. Niinpä ajoneuvoverojen kannosta vastaavat julkisen hallinnon yksiköt (recettes des contributions directes) perivät myös eurovinjettimaksut. Toiset jäsenvaltiot, kuten Saksa, Luxemburg ja Alankomaat, tarjoavat kotimaisille ja ulkomaisille liikenteenharjoittajille mahdollisuuden lunastaa Eurovinjetti joka kerran, kun he käyttävät moottoritietä eli päivittäin, viikoittain, kuukausittain tai vuosittain. Käytäntö on täysin sopusoinnussa yhteisön lainsäädännön kanssa, mutta vaatii suuren joukon myyntipisteitä Saksan alueella (ja kahdessa muussa mainitussa jäsenvaltiossa). Komissio on toistaiseksi ollut tyytyväinen siihen, kuinka eri jäsenvaltioissa käytetyt eurovinjetin lunastamistavat kattavat sekä kotimaisten että ulkomaisten liikenteenharjoittajien tarpeet. Sen vuoksi komissio ei pidä tarpeellisena yhdenmukaistaa maksukäytäntöjä niissä kuudessa jäsenvaltiossa, joissa eurovinjetti on käytössä. (1) EYVL L 279, 12.11.1993.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2012/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Eurostatin rooli Agenda 2000:n valmistelussa Otettiinko Eurostat huomioon laadittaessa ehdotuksia rakennerahastoasetukseksi? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Rakennerahastojen uudistusta vuosina 2000-2006 koskevien asetusehdotusten tekninen valmistelu on tehty komission yksiköidenvälisessä työryhmässä, jonka puheenjohtajuudesta vastasi aluepolitiikan ja koheesion pääosasto. Eurostat ei suoranaisesti osallistunut tämän työryhmän työhön, mutta sen kanssa on käyty useaan otteeseen epävirallisia keskusteluja niiden tilastollisten indikaattoreiden sopivuudesta ja saatavuudesta, joita näissä ehdotuksissa on aiottu käyttää. Komission työjärjestyksen mukaisesti Eurostatin mielipidettä lopullisista luonnoksista on virallisesti kuultu ennen kuin kollegio on ne hyväksynyt.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2029/98 esittäjä(t): Yiannis Roubatis (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Komissio ja Epeirosin alueen toimiston roolin vahvistaminen Epeirosin alueen Brysselin-toimiston avajaisten taustaa vasten komissiolta kysytään: Aikooko se vahvistaa kyseisen toimiston roolia taloudellisella, teknisellä tai muulla tuella, jotta Euroopan unionin köyhimmän alueen ja Euroopan unionin toimielinten välillä olisi enemmän kontakteja ja tehtäisiin enemmän yhteistyötä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (3. elokuuta 1998) Komissio yhteisrahoittaa rakennerahastoista toimia ja hankkeita, joiden tarkoituksena on kehittää Epeirosin aluetta. Kyseessä ovat erilaiset alakohtaiset ohjelmat, alueohjelma ja yhteisöaloitteesta toteutettavat ohjelmat. Koska kyseessä on Epeirosin alueen Brysselin toimisto, tämä toimi ei kuulu Epeirosin toimenpideohjelman soveltamisalaan ja tämän vuoksi ohjelmatoiminnan rahoitukseen ei näillä näkymin osallistuta.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1943/98 esittäjä(t): Viviane Reding (PPE) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Liikenneterapia toistuvaa rattijuoppoutta vastaan Rattijuoppous on yksi kuolemaan johtavien liikenneonnettomuuksien suurimmista syistä. Euroopan unioni toimii aktiivisesti sen hyväksi, että onnettomuudet voitaisiin välttää ja liikenteen turvallisuutta voitaisiin edistää. Saksassa kehitetyn ja testatun tohtori German Höcherin "yksilöpsykologisen liikenneterapian" avulla on onnistuttu menestyksekkäästi estämään rattijuoppouden uusiutuminen, sen jälkeen kun rattijuoppo on menettänyt ajokorttinsa. Nordrhein-Westfalenissa ainoastaan 6,4 prosenttia rattijuoppouteen syyllistyneistä kuljettajista uusi tekonsa sen jälkeen, kun yksilöpsykologisen liikenneterapian lopettamisesta oli kulunut viisi vuotta. Ovatko tällainen liikenneterapia ja sen erittäin onnistuneet tulokset tuttuja komission asiasta vastaaville yksiköille? Harkitseeko komissio tämän onnistuneen kokeilun tukemista siten, että terapiaa voitaisiin soveltaa kaikissa jäsenvaltioissa vakavien liikenneonnettomuuksien ehkäisemiskeinona? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 1998) Komissiolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja rattijuopumuksesta tuomittujen kuntoutusohjelmasta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Jäsenvaltioiden ja komission edustajista koostuva työryhmä on äskettäin aloittanut jälleen työnsä liikenneturvallisuutta käsittelevän korkean tason ryhmän yhteydessä. Työryhmä harkitsee toimeksiantonsa mukaisesti arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman kaltaisia ohjelmia, joista joitakin on jo kokeiltu useissa jäsenvaltioissa. Työryhmä arvioi erityisesti tällaisten ohjelmien tuloksia. Komissio ei katso voivansa tehdä mitään suosituspäätelmiä rattijuopumuksesta tuomittujen henkilöiden terapiasta ennen kuin aihetta on tutkittu enemmän.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1996/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Vinttikoirien vienti Euroopan unionin sisällä Mitä komissio tekee vinttikoirien hyvinvoinnin turvaamiseksi, kun niitä viedään jäsenvaltiosta toiseen ja kun niitä juoksutetaan kilpaa? Miten varmistetaan, että irlantilaisille kasvattajille annetut tuet eivät pitkitä julmuutta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 1998) Kun vinttikoiria kuljetetaan kilpailujen takia jäsenvaltiosta toiseen, on noudatettava eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetussa neuvoston direktiivissä 91/628/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetulla neuvoston direktiivillä 95/29/EY(1), säädettyjä vaatimuksia. Yhteisön lainsäädännössä ei ole eläinten hyvinvointia koskevia säännöksiä vinttikoirien pidosta ja kilpailuttamisesta jäsenvaltiossa. Sen vuoksi tämä asia kuuluu kyseisen jäsenvaltion yksinomaiseen lainkäyttövaltaan. Irlannin tukien osalta investoinnit oli tarkoitettu vinttikoirien elinolosuhteiden parantamiseen. Irlannin viranomaisten kanssa on kuitenkin sovittu, että maa- ja metsätaloutta ja maaseudun kehittämistä koskevaan vuosien 1994-1999 toimenpideohjelmaan ei sisälly vinttikoirien kasvatusta koskevia tukia. (1) EYVL L 148, 30.6.1995.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1734/98 esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) ja Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Ydinjätelaitoksen rakentaminen Aldeiadâvilaan (Espanja) Espanjan hallitus ehdotti äskettäin senaatille valiokunnan muodostamista tutkimaan, kannattaisiko rakentaa ydinjätelaitos Ávila de la Riberan alueelle. Aiemmin esitettyjä vastaavanlaisia hankkeita kansalaiset olivat vastustaneet voimakkaasti. Ei ole epäilystäkään, etteikö tällaisen "ydinjätehautausmaan" rakentaminen olisi erittäin vaarallinen hanke, sillä ehdotettu alue sijaitsee graniittipitoisella alueella. Lisäksi hanke merkitsisi kansalaisten terveyden ja ympäristön vaarantamista ja myös suurta uhkaa alueen talouselämälle. Hanke olisi ristiriidassa kansainvälisten säännösten kanssa, sillä paikka sijaitsee alle sadan kilometrin päässä Espanjan ja Portugalin väliseltä rajalta. Voiko komissio sanoa viipymättä, mikä on sen kanta asiaan?
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0580/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Kansainvälinen henkilöliikenne Neuvoston asetuksessa ETY N:o 684/92(1), annettu 16. maaliskuuta 1992, määrätään, että "2 artiklan 1.2 kohdan toisen alakohdan a, b, c ja d alakohdassa tarkoitetun säännöllisen erityisliikenteen harjoittaminen ei edellytä lupaa, jos järjestäjän ja liikenteenharjoittajan tekemä sopimus kattaa sen". Voiko komissio sanoa, pitääkö se oikeana sitä, että säännöllinen erityisliikenne, joka vastaa "säännöllisen liikenteen" määritelmää sellaisena kuin se vahvistetaan 2 artiklan 1.2 kohdan toisen alakohdan a, b, c ja d alakohdassa, voi toimia järjestelmällisesti rinnakkain luvanvaraisen säännöllisen liikenteen kanssa ja viedä tällä tavoin säännöllisen liikenteen asiakkaat? (1) EYVL L 74, 20.3.1992, s. 1.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1042/98 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (I-EDN) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Kansallisten vähemmistöjen erityisedut vaalien yhteydessä Onko vaalilain säännös, joka antaa jäsenvaltion kansalliselle vähemmistölle erityisedun parlamenttivaalien, paikallisvaalien ja Euroopan parlamentin vaalien ym. yhteydessä, ristiriidassa Amsterdamin sopimuksen kanssa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (31. heinäkuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen 8 b artiklassa, josta tulee 19 artikla Amsterdamin sopimuksen tullessa voimaan, määrätään, että jokainen unionin kansalainen on äänioikeutettu ja vaalikelpoinen paikallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu mutta jonka kansalainen hän ei ole. Kolmessa direktiivissä on yksityiskohtaisia määräyksiä unionin kansalaisten kyseisen oikeuden täytäntöönpanosta, ja niissä määrätään EY:n perustamissopimuksen mukaisesti, että tätä oikeutta käytetään kansallisuudesta riippumatta. Niissä ei kuitenkaan määrätä kansallisten vaalijärjestelmien yhdenmukaistamisesta, kuten ei myöskään sellaisten erityisten vaalijärjestelmien yhdenmukaistamisesta, joita jäsenvaltiot soveltavat omiin kansallisiin vähemmistöihinsä.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0901/98 esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Poolen silta Komissio on varmasti tietoinen Britannian Poolen ja Ranskan Cherbourgin välisen kanaalinylitysyhteyden tärkeydestä. Sillä on merkittävä asema tavarankuljetusreittinä sekä kanaalin ylittävän turismin kannalta. Poole-Cherbourg on merkittävä reitti eurooppalaisella tasolla. Poolen satamaan pääsy on kuitenkin rajoitettua, sillä ajoneuvojen ainoa yhteys satamaan on vanhanaikainen silta, joka aika ajoin on suljettava, jotta laivat pääsevät kulkemaan sen ali. Komission virkamiehet ovat aiemmin antaneet ymmärtää suhtautuvansa myönteisesti, jos uutta siltaa varten pyydetään yhteisön rahoitusta. Vieläkö tämä näkemys on voimassa? Mitä neuvoja komissio antaisi Poolen kunnanvaltuustolle, niin että se osaisi laatia hakemuksen, jolla saataisiin yhteisön rahoitusapua nykyisen riittämättömän sillan korvaamiseen uudella? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Kyseinen hanke ei sisälly ohjelmaan, jota tuetaan Euroopan aluekehitysrahastosta. Ainoa muu Euroopan yhteisön rahoituslähde liikenteen infrastruktuurihankkeille on Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämiseen (TEN-T) varatut rahat päätöksessä N:o 1692/96/EY(1) vahvistetuissa suuntaviivoissa määritellyllä tavalla. Käytäntönä on ollut ohjata tämän säädöksen perusteella satamille myönnettävät varat satamien infrastruktuurin kehittämiseen pikemminkin kuin tukea niillä infrastruktuurin rakentamista. Koska ehdotettu silta Poolessa ei ole TEN-maantiereitin varrella, sen rakentaminen ei täyttäisi TEN-rahoituksen ehtoja. Arvoisan parlamentin jäsenen kannattaa ehdottaa pääsyn parantamista Poolen satamaan kansallisille viranomaisille, koska tällä hetkellä yhteisöllä ei ole oikeudellisia keinoja tukea parannustöitä. (1) EYVL L 228, 9.9.1996.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1699/98 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (19. toukokuuta 1998) Aihe: EU:n ja WEU:n puheenjohtajuus Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaan EU:n ja WEU:n puheenjohtajuus yhdistetään. Kuinka asia on ajateltu hoitaa Suomen puheenjohtajakaudella, kun Suomi ei ole WEU:n jäsen? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Vaikka tämä kysymys ei koske suoraan komissiota, se ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle seuraavaa. Länsi-Euroopan unionin (WEU) jäsenvaltioiden ministerit hyväksyivät Erfurtissa 18. marraskuuta 1997 pidetyssä kokouksessaan pysyvän neuvoston päätöksen WEU:n ja Euroopan unionin puheenjohtajajärjestyksen yhdistämisestä. Päätös toimitettiin Euroopan unionille, ja Euroopan unionin neuvosto pani sen merkille 19. joulukuuta 1997. Edellä mainitussa päätöksessä säädetään, että kun muutetun Brysselin sopimuksen korkea sopimuspuoli toimii Euroopan unionin puheenjohtajana, se toimii samalla myös WEU:n puheenjohtajana. Muussa tapauksessa WEU:n puheenjohtajana toimii muutetun Brysselin sopimuksen korkea sopimuspuoli WEU:n voimassa olevan puheenjohtajajärjestyksen mukaisesti. Uusi puheenjohtajajärjestys tulee voimaan 1. tammikuuta 1999. Edellä mainitun perusteella ja koska Suomi ei ole WEU:n täysivaltainen jäsen, Luxembourg on WEU:n neuvoston puheenjohtajana, kun Suomi toimii Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana vuoden 1999 heinäkuusta joulukuuhun.