KIRJALLINEN KYSYMYS E-2075/99

esittäjä(t): Agnes Schierhuber (PPE-DE) komissiolle

(12. marraskuuta 1999)

Aihe: WTO-neuvotteluissa sovittava liberalisointi

WTO:n Millenium Round -neuvottelukierroksella on tarkoitus päättää maatalousalan vapauttamisesta edelleen. Lisävapauttaminen on kuitenkin mielekästä vain, jos se lisää viljelijöiden ja kuluttajien hyvinvointia.

1. Ovatko WTO ja/tai komissio arvioineet jo virallisesti sitä, miten GATT-neuvottelujen Uruguain kierroksella tehty maataloussopimus on vaikuttanut maataloushintoihin ja maatalouden tuloihin EU:ssa, USA:ssa sekä muualla maailmassa (arviot vuosi 1999 mukaan lukien)?

2. Millaisiksi komissio arvioi GATT-neuvottelujen Uruguain kierroksen vaikutukset? Pyydän, että ei otettaisi huomioon pelkästään poikkeusvuosia 1995 ja 1996, vaan koko aikaväli 19951999. Lisäksi pyydän, että ei arvioitaisi pelkästään maailmankaupan arvon kehitystä, vaan ensisijaisesti markkinoiden määrällistä ja hintakehitystä.

3. Onko vapauttamisesta ollut todellista hyötyä kuluttajille?

4. Ovatko elintarvikkeiden hinnat laskeneet, ja kuinka paljon?

5. Ovatko elintarviketurvallisuus ja elintarvikkeiden laatu parantuneet markkinoiden avautumisen ja terveyttä ja kasvien terveyttä koskevan sopimuksen ansiosta?

6. Mitä mieltä komissio on WTO:n paneelista, joka käsittelee kasvuhormoneilla tuotetun naudanlihan tuontikieltoa?

7. Missä suhteessa maailmankaupan laajentuminen on EU:n ja muiden WTO:n jäsenvaltioiden yleiseen tulokehitykseen, ja miten tulojen lisääntyminen on jakautunut väestön keskuudessa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(14. helmikuuta 2000)

1. Maailman kauppajärjestön (WTO) taloudellisen tutkimuksen ja analysoinnin osasto (ERAD) on GTAP-mallin avulla simuloinut sopimuksen vaikutuksia maatalouteen. GTAP-malli on tietokoneelle sovitettu maailmantalouden yleinen tasapainomalli. Hyvinvoinnin muutoksia tarkasteltiin reaalitulojen avulla, ja mittayksikkönä käytettiin miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoden 1992 arvon mukaan. Euroopan yhteisön, Yhdysvaltojen, Japanin ja Itä-Aasian odotetaan saavuttavan myönteisiä tuloksia taloudellisessa hyvinvoinnissa. Maailmanpankki esitti vuonna 1995 toisen analyysin tavaroiden ja palveluiden kaupan vapautumisen vaikutuksista. Myös tässä analyysissa Japanin ja Euroopan yhteisön odotettiin olevan suurimpia hyötyjiä.

2. Uruguayn kierroksen tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) vaikutuksia hintoihin ja määriin on vaikea arvioida, koska niihin vaikuttavat monet ulkoiset tekijät. Kun kansainvälisillä markkinoilla on hyvin rauhatonta (esimerkiksi Aasian ja Venäjän kriisit), on vaikea eritellä ja laskea Uruguayn kierroksella neuvotellun sopimuksen nettovaikutuksia. Sopimus kattaa kuitenkin ensimmäistä kertaa koko maatalousalan. Jotkut sanoivatkin Uruguayn kierroksen tuoneen maatalouden GATTin piiriin, ja sitä on pidetty neuvottelukierroksena, jolla on ollut laajimmat vaikutukset. Sopimuksen asianmukainen täytäntöönpano on tähän mennessä osoittanut, että maatalouskaupan selvien ja avointen sääntöjen avulla on kyetty poistamaan ne kauppakumppaneiden väliset jännitteet, jotka 1980-luvulla lamaannuttivat maailmanmarkkinoita.

3. Periaatteessa liberalisointi hyödyttää kuluttajia lisäämällä kilpailua markkinoilla ja siten laajentamalla edulliseen hintaan tarjottujen tuotteiden valikoimaa. Euroopan yhteisössä ei maatalouskauppaa ole kokonaan liberalisoitu, mutta yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksissa on pyritty pois kauppaa eniten vääristävistä toimenpiteistä (esimerkiksi hintatuesta on siirrytty suoraan tukeen). Tämä hyödyttää kuluttajia, joiden ei maataloustuotteita ostaessaan tarvitse enää maksaa markkinoiden suojelemisesta aiheutuvia epäsuoria kustannuksia. Suurimmassa osassa kuluttajien ostamista lopputuotteista on maatalouden raaka-aineiden osuus kuitenkin pienentynyt.

4. Kansainvälisiin hintoihin vaikuttavat monet muuttujat (katso kohta 2), ja on vaikea eritellä kaupan liberalisoinnin vaikutusta hintojen kehitykseen ja niiden vaihteluun. Euroopan yhteisössä hintatuen pienentäminen on johtanut maataloustuotteiden edullisempiin hintoihin, jotka osittain näkyvät elintarvikkeiden edullisempina hintoina (koska maatalouden raaka-aine on vain pieni osa lopputuotetta).

5. Siitä, ovatko elintarviketurvallisuus ja elintarvikkeiden laatu parantuneet vai heikentyneet markkinoiden avautumisen ja terveyttä ja kasvien terveyttä koskevan sopimuksen myötä, ei ole saatavilla tietoja. Terveyttä ja kasvien terveyttä koskevaan sopimukseen kuuluu yhteistyötä kehitysmaiden kanssa ja teknistä apua niille (9 artikla), minkä odotetaan pitkällä aikavälillä parantavan yleistä elintarviketurvallisuutta.

6. WTO:n valituselin on hyväksynyt Euroopan yhteisön kannan, että sillä on oikeus noudattaa korkeampaa suojelun tasoa kuin esimerkiksi kansainvälisessä Codex alimentariuksessa määritellyt standardit edellyttävät. On myös tunnustettu, että WTO:n jäsen voi ryhtyä toimenpiteisiin, jotka perustuvat vähemmistönä olevaan tieteelliseen kantaan. Kaikkien toimenpiteiden on perustuttava tieteelliseen riskien arviointiin.

7. Taloudelliselta kannalta kaupan liberalisointi kasvattaa tuloja lisäämällä tuottajien ja kuluttajien hyvinvointia. Tuottajilla on suuremmat markkinat ja mahdollisuus erikoistua, ja kuluttajat pääsevät lisääntyneen kilpailun vuoksi nauttimaan edullisemmista hinnoista. Tilanteessa, jossa kilpailevat maailmanmarkkinat vapautuvat samanaikaisesti ja vastavuoroisesti, edut jakautuvat suhteessa kunkin maan ja sektorin liberalisoitumisen asteeseen. Kaupan liberalisoinnin kullekin maalle tuoman hyvinvoinnin ja tulojen kasvun jakautuminen riippuu myös kyseisen maan verojärjestelmästä.