KIRJALLINEN KYSYMYS E-1140/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(22. huhtikuuta 2002)

Aihe: Puolan kansantalouden lisääntyvä riippuvuus maataloudesta ja kansainvälisistä maantiekuljetuksista terästeollisuuden supistumisen seurauksena

1. Voiko komissio vahvistaa, että ehdokasvaltio Puolan kanssa käytävien neuvottelujen päättäminen kilpailua koskevan luvun osalta on kytketty siihen, että Puola suostuu toukokuussa 2002 sulauttamaan neljä masuuniyhtiötään yhdeksi Polskie Huty Stali -nimiseksi (Puolan teräsmasuunit) yhtiöksi ja myymään kyseisen yhtiön sen jälkeen EU:n jäsenvaltioista (Usinor, Thyssen Krupp, Salzgitter tai Corus) tai Intiasta (Ispat) tuleville kiinnostuneille yrityksille sekä siihen, että neljännes niistä 40 000 työpaikasta, jotka ovat jääneet jäljelle aiempien tervehdyttämistoimien jälkeen, lakkautetaan, mitkä toimet johtaisivat sellaiseen vakiinnuttamissuunnitelmaan, jonka komissio voisi hyväksyä?

2. Onko komissio tietoinen siitä, että Puolan terästeollisuus on viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana kutistunut merkittävästi ja että kyseinen ala tuottaa nykyään enää 1,69 prosenttia maan tuloista sekä siitä, että Puolan työttömyysaste on kohonnut jo runsaaseen 18 prosenttiin?

3. Voiko komissio vahvistaa, että Puola on terästeollisuutensa kuihtumisen vuoksi yhä enemmän riippuvainen tuonnista ja että siten maan vuonna 2001 käyttämästä teräksestä 40 prosenttia oli tuotava muualta ja että vuonna 2002 kyseisen luvun odotetaan nousevan 50 prosenttiin?

4. Miten komissio auttaa Puolaa välttämään sen, että maan taloudesta tulee saneerausten ja terästeollisuuden kriisin seurauksena yhä riippuvaisempi vanhentuneesta maatalousalasta, halvoista maantiekuljetuksista oman maan rajojen ulkopuolella, prostituoitujen viennistä ja muista toiminnoista, jotka koetaan EU:ssa yhä ongelmallisimpina?

5. Miten komissio aikoo estää sen, että Puola osoittautuu kutistuvan teollisuustuotannon, korkean työttömyyden ja laajalle levinneen teollisuusperäisen (kuten asbesti, malmien käsittelemättömät jäämät, keinolannoitteet ja torjunta-aineet) saastumisen puhdistamiseen tarvittavien varojen puuttumisen vuoksi pitkäksi ajaksi kykenemättömäksi täyttämään tarvittaessa EU:hun liittymisen ehdot?

6. Onko komissio valmis tukemaan teräksen tuontirajoituksia, joilla Puolan hallitus aikoo vastata 20. maaliskuuta lähtien voimassa olleisiin Yhdysvaltojen asettamiin tuontirajoituksiin, jotka tuntuvat erityisen kipeästi Puolassa, koska vuonna 2000 Yhdysvaltojen markkinat muodostivat 63,5 miljoonan dollarin arvollaan Puolan terästuotannon kolmanneksi suurimman vientikohteen ja koska aiemmin Yhdysvaltoihin viety halpa aasialainen teräs tuodaan nyt Eurooppaan?

Lähde: Financieel Dagblad -päivälehti 25. maaliskuuta 2002.

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(3. kesäkuuta 2002)

1. Komissio ei voi vahvistaa sitä, että Puolan kanssa käytyjen liittymisneuvottelujen päättäminen kytkettiin Puolan valmiuteen fuusioida maassa toimivat neljä masuuniyritystä yhdeksi yritykseksi.

Komissio korostaa sitä, että maan tarve näyttää toteen, että se on edistynyt yhteisön kilpailulainsäädännön, joka kattaa myös valtiontuet, täytäntöönpanossa, on tärkeä osa kilpailua koskevaa neuvottelulukua kaikkien ehdokasmaiden kohdalla.

Edistyminen täytäntöönpanossa tarkoittaa muun muassa Eurooppa-sopimuksen valtiontukia teräsalalla koskevan pöytäkirjan nro 2 noudattamista. Pöytäkirjassa määritellään ne ehdot, joilla tukea voidaan myöntää alan rakenneuudistuksiin. Kunkin ehdokasmaan on kuitenkin päätettävä, onko tällainen tuki tarpeen ja jos on, miten pöytäkirjassa nro 2 määritellyt ehdot voidaan parhaiten täyttää. Sen, onko ehdot täytetty, vahvistavat Puola sekä yhteisö ja sen jäsenvaltiot yhdessä.

2. ja 3. Komissio on tietoinen toimista, joihin Puola on tähän mennessä ryhtynyt tehdäkseen terästeollisuudestaan nykyaikaisen ja kansainvälisesti kilpailukykyisen. Lisäksi Puolan hallitus ja yksittäiset terästehtaat ovat jo pitkään tiedostaneet tarpeen järjestää ala uudelleen ja välttyä edellisen teollisen järjestelmän heikkouksilta, joiden jäljiltä teräsalan valmiudet vastata markkinatalouden vaatimuksiin olivat puutteelliset. Puolan terästeollisuus kohtaa kilpailua kahdelta suunnalta; niistä toinen ja merkittävin on entisen Neuvostoliiton halpatuotteet markkinoiden alapäässä ja toinen länsimaisten tuottajien korkealaatuiset tuontitavarat markkinoiden yläpäässä.

Teollisuudessa tämä tosiasia on tunnustettu jo pitkään, ja ala onkin tapaus- ja yrityskohtaisesti siirtymävaiheessa siinä missä Puolan talouselämän muutkin alat.

Puolan hallituksen laatiman terästeollisuuden rakennemuutossuunnitelman avulla tämä tapauskohtainen rakennemuutos on tarkoitus saattaa vakaammalle pohjalle ja laatia alalle selkeä strategia. Terästeollisuuden rakennemuutos on tärkeä osa Puolan käynnissä olevaa talousuudistusta: kuluneena vuosikymmenenä maan talous onkin läpikäynyt valtavan muutoksen, jolle on leimallista piintyneistä kaavoista ja käsityksistä irtisanoutuminen.

4. ja 5. Alan rakennemuutoksella on ollut yhteiskunnallisia vaikutuksia: kuluneena vuosikymmenenä suoraan terästeollisuuden palveluksessa olevien määrä on vähentynyt noin 100 000 työntekijällä. Osa heistä työskentelee nyttemmin ns. spin off -yrityksissä ja osa on löytänyt työtä muilta aloilta.

Komissio on pyrkinyt lieventämään näiden ja hiilialalla tehtyjen vähennysten sosiaalisia vaikutuksia suoraan Phare-varoista muun muassa osallistumalla työntekijöiden uudelleenkoulutukseen ja myöntämällä starttirahoja yritysten perustamiseen. Tällaisia toimia tuetaan noin 60 miljoonalla eurolla.

Rakennemuutoksen yhteiskunnallisten vaikutusten lieventämiseksi tarkoitetun suoran avun lisäksi yhteisö myöntää Phare-ohjelman taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden määrärahoista vuosittain noin 120 miljoonaa euroa Puolan ansioituneimmille alueille rakennerahastovaroja edeltävänä apuna. Tällä rahoituksella tuetaan työpaikkojen luomiseen tähtääviä aloitteita ja pienimuotoisia ympäristöalan hankkeita paikallistasolla. Valtakunnallisella tasolla liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä (ISPA) voidaan vuosittain myöntää 370 miljoonaa euroa kansallisiin ympäristö- ja liikenteen infrastruktuurihankkeisiin Puolassa. Myös maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisestä liittymisohjelmasta (Sapard), jonka kokonaismääräraha on 170 miljoonaa euroa, myönnetään merkittävää apua maaseudun infrastruktuurin modernisointiin. Kaiken kaikkiaan yhteisö antaa Puolalle vuosittain lähes miljardi euroa EU:n jäsenyysvalmisteluihin ja sen varmistamiseksi, että kaikki osapuolet voivat hyötyä täysimääräisesti EU:n laajenemisesta.

6. Yhdysvaltojen terästullit ovat perusteettomia ja ristiriidassa Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen kanssa. Tullien epävakauttava vaikutus maailman teräsmarkkinoihin on ilmeinen uhka Puolassa ja muissa ehdokasmaissa käynnistetylle rakennemuutokselle. Mutta jos vastatoimena kaupan suuntautumiselle pois Yhdysvaltain markkinoilta otetaan käyttöön suojatoimenpiteitä, niiden on ehdottomasti oltava WTO:n sääntöjen mukaisia.