ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2807/99 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle. Maailman kauppajärjestö ja banaanien markkinajärjestely.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0053 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2807/99 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Maailman kauppajärjestö ja banaanien markkinajärjestely Euroopan komissio esitti 10. marraskuuta ehdotuksen, jonka tavoitteena on uudistaa banaanien yhteinen markkinajärjestely vastaamaan Maailman kauppajärjestön sääntöjä. Valmisteilla on kaksivaiheinen toimintasuunnitelma. Ensimmäisessä vaiheessa käytätettäisiin tariffikiintiöihin perustuvaa järjestelmää, ja toisessa vaiheessa alkaen 1. tammikuuta 2006, otettaisiin automaattisesti käyttöön yksinomaisesti tulleihin perustuva järjestelmä. Tämä suunnitelma antaa Latinalaisen Amerikan tuottajille myönnytyksiä, joita ei voi hyväksyä. Suunnitelma ei ota asianmukaisesti huomioon yhteisön alueella toimivien tuottajien intressejä ja niitä yhteisön tekemiä sitoumuksia, joita sillä on suhteessa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen kauppakumppaneihin. Lisäksi neuvoston mielipiteet komission ehdotuksesta vaikuttavat erittäin jakautuneilta: Ranska, Espanja ja Portugali eivät katso yksinomaan tulleihin perustuvan järjestelmän olevan kelvollinen pohja neuvotteluille. Kymmeniä tuhansia työpaikkoja olisi täten uhattuna (muun muassa 30 000 Ranskan merentakaisissa departementeissa ja 35 000 Kanarian saarilla!). Minkälaisia ratkaisuja komissio on suunnitellut, jotta pystyttäisiin suojaamaan yhteisön ja AKT-maiden tuottajien etuja? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Komissio antoi 10 päivänä marraskuuta 1999(1) ehdotuksen neuvoston asetukseksi banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä helmikuuta 1993 annetun asetuksen (ETY) N:o 404/93 muuttamisesta(2). Ehdotuksen liitteenä olevissa perusteluissa selvitetään laajasti syyt, jotka vaikuttivat siihen, että komissio teki tämän ehdotuksen. Perusteluissa selvitetään myös ehdotuksen sisältöä. Komissio arvioi, että ehdotus pitää yllä tasapainon eri velvoitteiden välillä, joita yhteisön on täytettävä tässä asiassa. Ehdotuksessa säädetään Afrikan, Karibian ja Tyynen meren valtioista (AKT) yhteisöön suuntautuvan tuonnin merkittävästä tullietuuskohtelusta, jonka myötä näiden maiden perinteinen banaanintuonti saataisiin säilymään. Perusteluissa määrätään myös lisätoimenpiteistä, joita voidaan toteuttaa tarvittaessa niiden AKT-maiden kohdalla, jotka ovat kaikkein heikoimmassa asemassa ja erittäin riippuvaisia banaanintuotannosta. Koska on kyseessä yhteisön tuotanto, on hyvä ottaa huomioon, että nykyisiä säädöksiä ei ole muutettu ja että banaanintuottajat voivat edelleen käyttää täysipainoisesti hyväkseen tasaustukijärjestelmää. Näin ollen asetuksen (ETY) N:o 404/93 muutosehdotus herättää varmasti laajaa keskustelua neuvostossa ja parlamentissa. (1) EYVL L 47, 25.2.1993. (2) KOM(1999) 582 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2555/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Junamatkoja koskevat standardit.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2555/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Junamatkoja koskevat standardit Kun otetaan huomioon komission vastuu yleisestä terveydestä Euroopan unionissa ja erityisesti perussopimuksessa esitetyt vaatimukset, joiden mukaan yhteisön tulee tukea pyrkimyksiä saavuttaa kattava kuluttajien suojelu erityisten toimien avulla, jotka tukevat ja täydentävät jäsenvaltioiden harjoittamaa yleisen terveyden suojelun politiikkaa, onko laadittu tai tulisiko laatia junien WC-tiloja koskeva standardi ja mikä on kunkin jäsenvaltion nykyisin harjoittama käytäntö? Loyola de Palacio del Valle-Lersundin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Komission tiedossa ei ole WC-tilojen käytettävyyttä junissa koskevia oikeudellisesti sitovia normeja. Kansainvälinen rautatieliitto (UIC) on kuitenkin antanut tiedotteessaan nro 563 (jonka noudattaminen on liiton jäsenille osittain pakollista) WC-tiloja koskevia normeja. Niiden mukaan muun muassa kussakin matkustajavaunussa on oltava vähintään yksi WC, ja enemmän kuin 40 istuinpaikkaa käsittävissä vaunuissa niitä on oltava kaksi. Kussakin WC:ssä on oltava pesuallas, huoneenlämpötilan on oltava 20o, WC-istuinten on oltava ergonomisesti ja esteettisesti hyväksyttäviä, tilaa on oltava vähintään 1,200,90 m2 ja WC-istuimen ja seinän välisen tilan on oltava vähintään 500 mm. Lisäksi annetaan muita, teknisiin asennuksiin (lämminvesi, veden saatavuus, sähkö) liittyviä määräyksiä. Koska kaikki tärkeimmät rautatieyhtiöt ovat UIC:n jäseniä ja koska komission tiedossa ei ole ongelmia, jotka liittyisivät WC-tilojen käyttömahdollisuuksiin, komissio ei pidä oikeudellisesti sitovien normien antamista tarpeellisena Euroopan tasolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2226/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Internetin käyttö.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0004 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2226/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Internetin käyttö Kuinka suuri prosenttiosuus kunkin jäsenvaltion kotitalouksista käyttää Internetiä viimeisimpien tietojen mukaan, ja mikä oli vastaava prosenttiluku viime vuonna, kaksi vuotta sitten ja kolme vuotta sitten? Jos komissio pystyy erottelemaan toisistaan Internetin käytön kotona ja työpaikalla, pyydän komissiota esittämään eriteltyinä myös nämä tiedot. Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2226/99 ja E-2229/99 (19. tammikuuta 2000) Internet-liittymätyypeistä tai Internetiin liittyvistä mainostuloista ei ole saatavilla minkäänlaisia virallisia vahvistettuja yhteisöä koskevia lukuja. Tämä johtuu erittäin nopeasta Internetin käytön lisääntymisestä sekä käyttötapojen nopeasta muuttumisesta. Monista muista lähteistä on kuitenkin saatavilla tietoa, jonka avulla on mahdollista luoda kuva Internetin käytön kasvusta ja sen maantieteellisestä levinneisyydestä. Eri lähteet tarjoavat kuitenkin hyvin erilaisia arvioita jopa saman maan osalta. Samasta lähteestä saadut luvut eivät välttämättä ole myöskään vertailukelpoisia eri vuosina, koska menetelmät ovat muuttuneet ja seurannan kohteet muuttuvat koko ajan. Kansainvälinen teleliitto ITU (www.itu.int) on laatinut lukuja, jotka korostavat vaikuttavaa kasvua maailmanlaajuisella tasolla: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Irlannissa toimiva Nua Ltd. (www.nua.ie) tarjoaa hyödyllisen kartoituksen Internetiin liittyvistä erilaisista arvioista. Se tarjoaa useista erilaisista lähteistä peräisin olevia käyttöä sekä mainostuloja koskevia arvioita. Kaliforniassa toimiva GlobalReach (glreach.com) tarjoaa lukuja, jotka kuvaavat Internetin käytön jakaantumista eri maiden välillä. On kuitenkin mielenkiintoista huomata, että tämä yritys ei korosta tutkimuksessaan kansallisia rajoja vaan kieliryhmiä (toisin sanoen ei Ranska vaan ranskankieliset, ei Portugali vaan portugalinkieliset). Graphics, Visualisation & Usage Centeri (www.gvu.gatech.edu) esittää useita lukuja siitä, mistä (kotoa, työpaikalta jne.) Internet-yhteyksiä pääasiassa käytetään Euroopassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2229/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Mainonnan kehittyminen Internetissä.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0004 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2229/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Mainonnan kehittyminen Internetissä Kuinka paljon kussakin jäsenvaltiossa käytetään mainontaan Internetissä, ja kuinka paljon näitä varoja käytettiin vuosi, kaksi vuotta ja kolme vuotta sitten? Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2226/99 ja E-2229/99 (19. tammikuuta 2000) Internet-liittymätyypeistä tai Internetiin liittyvistä mainostuloista ei ole saatavilla minkäänlaisia virallisia vahvistettuja yhteisöä koskevia lukuja. Tämä johtuu erittäin nopeasta Internetin käytön lisääntymisestä sekä käyttötapojen nopeasta muuttumisesta. Monista muista lähteistä on kuitenkin saatavilla tietoa, jonka avulla on mahdollista luoda kuva Internetin käytön kasvusta ja sen maantieteellisestä levinneisyydestä. Eri lähteet tarjoavat kuitenkin hyvin erilaisia arvioita jopa saman maan osalta. Samasta lähteestä saadut luvut eivät välttämättä ole myöskään vertailukelpoisia eri vuosina, koska menetelmät ovat muuttuneet ja seurannan kohteet muuttuvat koko ajan. Kansainvälinen teleliitto ITU (www.itu.int) on laatinut lukuja, jotka korostavat vaikuttavaa kasvua maailmanlaajuisella tasolla: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Irlannissa toimiva Nua Ltd. (www.nua.ie) tarjoaa hyödyllisen kartoituksen Internetiin liittyvistä erilaisista arvioista. Se tarjoaa useista erilaisista lähteistä peräisin olevia käyttöä sekä mainostuloja koskevia arvioita. Kaliforniassa toimiva GlobalReach (glreach.com) tarjoaa lukuja, jotka kuvaavat Internetin käytön jakaantumista eri maiden välillä. On kuitenkin mielenkiintoista huomata, että tämä yritys ei korosta tutkimuksessaan kansallisia rajoja vaan kieliryhmiä (toisin sanoen ei Ranska vaan ranskankieliset, ei Portugali vaan portugalinkieliset). Graphics, Visualisation & Usage Centeri (www.gvu.gatech.edu) esittää useita lukuja siitä, mistä (kotoa, työpaikalta jne.) Internet-yhteyksiä pääasiassa käytetään Euroopassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1926/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Laiminlyönnit la Casa de Campo -puiston korjaus- ja parannushankkeen toteuttamisessa Madridissa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0001 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1926/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Laiminlyönnit la Casa de Campo -puiston korjaus- ja parannushankkeen toteuttamisessa Madridissa Kansalaisyhdistys Salvemos la Casa de Campo (pelastakaamme la Casa de Campo) otti 31. maaliskuuta 1997, 20. marraskuuta 1997 ja 1. lokakuuta 1999 kirjallisesti yhteyttä komission pääosastoon XVI. Yhteydenotoissa tuotiin esille ne lukuisat laiminlyönnit, joita yhdistyksen mielestä tehtiin la Casa de Campo -puiston rappeutuneiden alueiden ja ympäristöseikkojen korjaus- ja parannushankkeen 95.11.61.021-E toteuttamisessa. Hankkeen rahoitus on peräisin koheesiorahastosta ja sen toteuttaa Madridin kaupunginhallituksen ympäristöosasto. Erityisesti korostettiin sitä, että hankkeen ensimmäisessä vaiheessa Meaques-puroon rakennettiin kaksi patoa, jotka sittemmin hankkeen päätavoitteen (puron biologinen puhdistus) vahingoksi vain tukkivat veden virtauksen ja aiheuttivat hyttysten ja epämiellyttävän hajun lisääntymistä. Nämä kaksi patoa purettiin myöhemmin. Toisaalta Madridin kaupunginhallitus hyväksyi 28. helmikuuta 1998 Madridin toisen kokonaissaneerausohjelman, joka myös rahoitetaan koheesiorahastosta. Ohjelmaan sisältyy Meaques-puron kunnostaminen 388 miljoonalla pesetalla monin erin tavoin sekä neljän uuden padon rakentaminen. Voisiko komissio varmentaa, ettei näiden patojen rakentamista ja purkamista ole maksettu kahteen kertaan? Onko hankkeen toteuttaminen myöhässä ja miksi? Mistä syystä hanketta on muutettu siten, että rakennetaan uusia parkkialueita sen sijaan, että eroosiota jarrutettaisiin? Miksi vielä ei ole kunnostettu historiallisia ja ympäristöllisiä elementtejä kuten 1700-luvun historiallista muuria? Miksi la Casa de Campon läpi päivittäin ajavien ja ympäristöhaittoja aiheuttavien yli 50 000 ajoneuvon liikennettä ei ole rajoitettu? Michel Barnierin komission puolesta antama täydentävä vastaus (19. huhtikuuta 2000) Komissio rahoitti hankkeen ensimmäisessä vaiheessa kahden pienen padon rakentamista. Uusien hydrologisten tutkimusten perusteella asiasta vastaavat viranomaiset totesivat padot riittämättömiksi ja ehdottivat hankkeen toisessa vaiheessa, että rakennetaan viisi laguunialuetta, jotka toimivat biologisena puhdistusjärjestelmänä. Komissio aikoo tarkastaa hankkeen tulokset. Kaikki komission maksut perustuvat päätöksessä mainittuihin fyysisiin kohteisiin. Samoihin menoihin ei siis ole maksettu tukea kahteen kertaan. Hankkeen ensimmäinen vaihe päättyi yhteisrahoituspäätöksen yhteydessä sovitun aikataulun mukaisesti. Alkuperäisen päätöksen mukaan pysäköintialueiden tarkoituksena oli estää ajoneuvojen pysäköinti suojelualueille. Puistoa ympäröivän muurin kunnostaminen aloitettiin hankkeen toisessa vaiheessa. Kunnostustyöt on saatu lähes kokonaan valmiiksi. Hankkeen kummassakaan vaiheessa ei ehdotettu liikenteen kieltämistä Casa de Campo -puiston läpi kulkevilla ajoteillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2650/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Meluhaitat via Pecciolilla ja via Chiusilla.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0035 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2650/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Meluhaitat via Pecciolilla ja via Chiusilla Roomassa via Pecciolin ja via Chiusin läheisyydessä on vilkasta junaliikennettä (910 km rataosuus RoomaChiusi ja paikallisjuna Fiumicinoon), josta aiheutuu kovaa melua ja häiriötä alueella, jolla asuu paljon ihmisiä. Voisiko komissio siksi kertoa, 1. eikö sen mielestä tämä riko direktiiviä 85/337/CEE(1) ympäristövaikutusten arvioinnista? 2. eikö sen mielestä olisi hyvä puuttua tilanteeseen, jotta Italian viranomaiset huolehtisivat tarvittavien meluaitojen rakentamisesta? 3. mikä on sen yleinen arvio kysymyksestä? (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2000) Melua koskevissa direktiiveissä säädetään muista lähteistä aiheutuvan melun enimmäismääristä eikä niitä siten voida soveltaa parlamentin jäsenen mainitsemaan tilanteeseen. Komissio ei siitä syystä voi ryhtyä toimenpiteisiin. Asia ei myöskään kuulu tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY eikä direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3. maaliskuuta 1997 annetun direktiivin 97/11/EY(1) soveltamisalaan. Nämä direktiivit koskevat vain hankkeita. Molempien direktiivien 1 artiklassa säädetään selkeästi, että ympäristövaikutusten arviointi on tehtävä sellaisista hankkeista, joilla todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia. Direktiivin 97/11/EY 1 artiklassa säädetään erityisesti, että jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ennen luvan myöntämistä hankkeet, joilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia, alistetaan lupamenettelyyn ja että niiden vaikutukset arvioidaan. Rautatie, johon kysyjä viittaa, ei enää ole hanke, joten edellä mainittuja direktiivejä ei voida soveltaa. (1) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1890/99 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) komissiolle. Palvelukeskuksen rakentaminen Castel del Monten lähelle.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1890/99 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Palvelukeskuksen rakentaminen Castel del Monten lähelle Italiassa Andrian kaupungin (BA) kaupunginvaltuusto on hyväksynyt suunnitelman rakentaa palvelukeskus aivan kahdeksankulmaisen Castel del Monten nimellä tunnetun linnan läheisyyteen. Linna rakennettiin svaabien Fredrik II:n määräyksestä vuosina 12401250. Palvelukeskus muodostuisi lippumyymälästä, kirjakaupasta, ravintola- ja muista palveluista sekä pysäköintialueesta. Jo tämän monumentaalisen taideteoksen nimi osoittaa, että linna ja vuori muodostavat ainutlaatuisen kokonaisuuden, ja mm. Unesco on sisällyttänyt sen arvostettuun ihmiskunnan kulttuuriperintöluetteloon. Jos hanke toteutetaan tämänhetkisten suunnitelmien mukaan, se merkitsee ilman muuta historiallisen maisemallisen kokonaisuuden vahingoittamista tavalla, jota on mahdotonta hyväksyä. Hanke saa rahoitusta Euroopan unionilta tavoitteen 1 piiriin kuuluvien alueiden matkailun kehittämiseen ja edistämiseen varatuista määrärahoista (Etelä-Italian alueellinen toimintaohjelma, POM). Haluaisin tietää, ovatko asiasta vastaavat viranomaiset etenkin Barin ympäristö-, arkkitehtuuri- ja taideasioista vastaavat viranomaiset sekä kulttuuriperinnöstä ja -toiminnasta vastaava ministeriö antaneet asianmukaiset lausunnot hankkeesta? Aiotaanko asiaan puuttua jäädyttämällä Euroopan unionin rahoitus, jotta hankkeen toteutus keskeytyisi ja voimassa olevan kansallisen suojelulainsäädännön sekä EU:n vastaavien sääntöjen noudattaminen taattaisiin? Onko mahdollista asettaa Euroopan unionin rahoituksen ehdoksi, että suunnitelmaa muutetaan niin, että palvelukeskus ja pysäköintialue siirretään alemmaksi laaksoon ja siten säilytetään paikan maisemalliset erityispiirteet ja historiallisen monumentin kauneus? Michel Barnierin komission puolesta antama täydentävä vastaus (18. helmikuuta 2000) Italian viranomaisilta saatujen tietojen mukaan kyseisen hankkeen esitti Soprintendenza per i beni Ambientali, Architettonici, Artistici e Storici della Puglia eikä Andrian kunta (Bari). Kyseisen Circuito dei Castelli -hankkeen tarkoituksena on rakentaa tilat näyttelyille, ravintolalle, lippumyymälälle ja kirjakaupalle sekä asentaa opasteet. Pysäköintialue ei kuulu suunnitelmaan. Hanketta yhteisrahoitetaan rakennerahastoista tavoitteeseen 1 kuuluvien ohjelmien yhteydessä. Alaohjelmaan I Turismo culturale kuuluva tavoitteen 5a toimenpidekokonaisuus on osa monia alueita koskevaa matkailun toimenpideohjelmaa. Yhteisön yhteisrahoitus toteutetaan Euroopan aluekehitysrahastosta, ja se on suuruudeltaan 899 miljoonaa Italian liiraa, mikä vastaa 50 prosenttia kokonaiskustannuksista. Komissiolla ei samojen tietojen perusteella ole käytettävissään seikkoja, jotka voisivat kyseenalaistaa kyseisen hankkeen rahoituksen rakennerahastoista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2250/99 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Lentojen myöhästelyt.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2250/99 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Lentojen myöhästelyt Euroopan unionin alueelta lähtevät ja siten myös sinne saapuvat lennot ovat poikkeuksellisen usein myöhässä ja ajoittain lähes skandaalimaisella tavalla. Nämä myöhästymiset aiheuttavat lukuisia mm. taloudellisia, sosiaalisia ja perheitä koskevia ongelmia. Voiko komissio ilmoittaa mistä nämä myöhästymiset todellisuudessa johtuvat ja mihin toimiin se aikoo tarvittaessa ryhtyä lentoliikenteen saamiseksi vihdoinkin normaaliksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Komissio on samaa mieltä siitä, että lentoliikenteen myöhästymiset ja ruuhkat ilmatilassa ovat saavuttaneet tason, joka ei ole enää hyväksyttävä ja joka vaatii pikaista ja tehokasta toimintaa. Tästä syystä komissio on antanut 1. joulukuuta 1999 Euroopan yhtenäisen ilmatilan luomista koskevan tiedonannon(1), jossa arvioidaan tilanteen syitä sekä suositellaan useita toimia toteutettaviksi jäsenvaltioiden ja yhteisön tasolla. Tästä asiakirjasta löytyy vastaus parlamentin jäsenen kysymyksiin. Komissio on myös suunnitellut tutkivansa syvällisemmin myöhästymisten vaikutusta matkustajiin lentomatkustajien suojelua koskevalla laajalla kuulemismenettelyllä, joka aloitetaan pian. (1) KOM(1999) 614 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2787/99

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Yhteisön rahoitus Quartu S. Elenan sardin kielen ja kulttuurin koululle

Quartu S. Elenan kunnassa sijaitseva Sardinian ensimmäinen sardin kielen koulu on vaarassa joutua sulkemaan ovensa, sillä Sardinian alueen ja Euroopan unionin lupaama rahoitus ei ole saapunut perille ja lukuvuodelle 19992000 suunnitellut kurssit, joille on jo paljon ilmoittautuneita, saatetaan joutua perumaan. Quartu S. Elena, joka on ollut edelläkävijä sardin kielen virallisessa käytössä (myös kunnan sisäisissä asiakirjoissa), voi joutua keskeyttämään tämän kulttuurialoitteen, joka saavutti loistavan menestyksen vuonna 1998: 11 luentosarjaa ja lähes 300 osanottajaa. Koulun tavoitteena on antaa kurssin päättymiseen mennessä kaikille osallistujille taidot ymmärtää, lukea ja kirjoittaa sardia. Tämä kulttuurin edistämishanke käynnistettiin laissa nro 26 säädetyn alueellisen rahoituksen, Euroopan unionin myöntämän 20 000 ecun ja kunnan myöntämän 50 miljoonan liiran rahoituksen avulla. Rahoituksen yhteismäärä on n. 150 miljoonaa liiraa, jonka avulla on voitu aloittaa ilmaiskurssit aikuisille ja lapsille.

Nyt rahaa niiden jatkamiseen ei enää ole ja Quartu S. Elenan kunta on vedonnut Euroopan unioniin ja Sardinian alueeseen rahoituksen jatkamisen puolesta. Lähetettyään hakemuksen Deu fueddu su sardu -hankkeen rahoittamiseksi kunta on tehnyt myös yhteistyötä Valencian alueella sijaitsevan Xabian katalaanin kielen koulun ja Korsikan yliopiston kanssa järjestääkseen luentosarjan, jonka olisi pitänyt jo alkaa. Quartu on lisäksi osallistunut kansainväliseen kilpailuun, jonka tarkoituksena on yli viidenkymmenen kieliyhteisön muodostaman Euroopan kulttuuriperinnön suojeleminen ja edistäminen.

Koska kyseessä on hyvin merkittävä opetus- ja kulttuurihanke, joka kohdistuu Euroopan vähemmistökielten toimiston virallisesti tunnustamaan alueelliseen kieleen, katsooko komissio tarpeelliseksi ryhtyä välittömästi toimenpiteisiin Quartu S. Elenan sardin kielen ja kulttuurin koulun toiminnan rahoittamiseksi ja sen sulkemisen estämiseksi?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(10. helmikuuta 2000)

Vähemmistökielten oppiminen ja levittäminen edistävät unionin kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden ylläpitämistä. Yhteisö edistää unionin alueellisten ja vähemmistökielten asemaa toimella Alueellisten ja vähemmistökielten ja -kulttuurien auttaminen ja suojelu, jota rahoitetaan budjettikohdasta B3-1000.

Quartu S. Elenan sardin kielen koulu sai yhteisön tukea hankkeen käynnistämiseen kokeiluhankkeena vuonna 1998. Yhteisön tuella pyritään ensisijaisesti rahoittamaan uusia aloitteita, joilla on eurooppalaista lisäarvoa ja joita ei voitaisi toteuttaa ilman yhteisön tukea. Hankkeelle haettiin yhteisön tukea uudelleen vuonna 1999, mutta se voitiin hyväksyä vain varasijalle, koska muut hankkeet osoittautuivat laadukkaammiksi tai tärkeämmiksi. Budjettirajoitusten vuoksi hankkeelle ei valitettavasti voitu myöntää tukea.