ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3513/97 komissiolle esittäjä(t): Jup Weber (ARE) (29. lokakuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin metsästrategia Euroopan parlamentti hyväksyi 30. tammikuuta 1997 päätöslauselman Euroopan unionin metsästrategiasta (asiakirja A4-0414/96 ((EYVL C 55, 24.2.1997, s. 22. ))). Päätöslauselmassa kehotetaan, että komissio tammikuuta 1999 taka-aikarajana pitäen esittäisi lainsäädäntöehdotuksen, jonka on oltava muun muassa seuraavien suositusten mukainen: Kansainvälisellä tasolla komission on esitettävä ehdotuksia seuraavista aiheista: - Euroopan unionin aktiivinen rooli puutavaran kauppaneuvotteluissa, - toimintaohjelman perustaminen ekologisen ja sosiaalisen polkumyynnin torjumiseksi Euroopan unioniin suuntautuvan puutavaran tuonnin yhteydessä, - kansainvälisen tason ponnistelut metsiä koskevan yleissopimuksen aikaansaamiseksi, - ekosertifioinnin ongelmat, - metsien säilyttämiseen tähtäävän politiikan tukeminen kehitysmaissa ja siirtymävaiheen maissa. Komission esittämistä asiakirjoista ilmenee, että metsästrategian laatimista ei ole sisällytetty komission tulevan vuoden työohjelmaan. Voiko komission puheenjohtaja ilmoittaa minulle, onko metsästrategian laatimistyö jo aloitettu? Jos näin on, pyydän, että hän ilmoittaa minulle, mihin vaiheeseen työskentely on edennyt; ottaen huomioon, että Euroopan parlamentin asettamasta määräajasta on kulunut jo miltei puolet? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1997) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa 30. tammikuuta 1997 annettuun parlamentin päätöslauselmaan, jossa komissiota kehotetaan tekemään lainsäädäntöehdotus metsäalaa koskevaksi Euroopan unionin strategiaksi kahden vuoden kuluessa edellä mainitun päätöslauselman hyväksymisestä. Komissio on parhaillaan selvittämässä perusteellisesti tällaisen strategian tavoitteita ja toimintatapoja läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, vaikka strategiaa ei olekaan nimenomaisesti mainittu komission työohjelmassa vuodeksi 1998. Komissio aikoo noudattaa parlamentin päätöslauselmassa esitettyä määräaikaa ja esittää parlamentille metsäalaa koskevan strategian vuoden 1999 alussa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3273/97 komissiolle esittäjä(t): Gianni Tamino (V) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Hankkeet harmaaoravien tuhoamiseksi Italialaisessa ¨L'Unità¨-sanomalehdessä 27.7.1997 julkaistujen tietojen mukaan ¨Iso-Britannia ja Belgia ovat esittäneet Euroopan unionille pyynnön harmaaoravien tuhoamisohjelman toteuttamisesta¨, koska näissä valtioissa huolenaiheena on alkuperäisen oravakannan taantuminen harmaaoravien levitessä yhä uusille alueille. Italiassa oikeusviranomaiset ovat pysäyttäneet metsästyksestä annettujen kansallisten säädösten vastaisena Torinon yliopiston hankkeen, jolla on Istituto Nazionale dell Fauna Selvatica -instituutin hyväksyntä. Onko komissio rahoittanut tällaisia tai vastaavia hankkeita harmaaoravien tuhoamiseksi? Eikö komissio katso, että kun tämä riippumattomien asiantuntijoiden toteama ekologinen ongelma on saanut alkunsa siitä, että ihmisten toimesta näitä eläimiä on aikoinaan istutettu uusille alueille eläimistä itsestään riippumatta, olisi asianmukaista rahoittaa ainoastaan ohjelmia, joissa harmaaoravia ei tuhota, vaan niitä siirretään uusille seuduille tai rajoitetaan niiden lisääntymismahdollisuuksia? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997) Harmaaoravat (Sciurus carolinensis) ovat Eurooppaan tuotu vieras laji. Ne ovat peräisin Pohjois-Amerikan lehtimetsistä ja istutettiin Isoon-Britanniaan 1890-luvun tienoilla. Vuonna 1913 niitä tuotiin Irlantiin ja suhteellisen äskettäin myös Italiaan. Tätä lajia ei ole mainittu luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY ((EYVL L 206, 22.7.1992. )) liitteissä. Sen suojelu ei näin ollen kuulu yhteisön toimivaltaan. Harmaaoravien ja muiden yhteisön kannalta tärkeiden lajien tai luontotyyppien välisestä haitallisesta vuorovaikutuksesta ei ole todisteita. Toisaalta sen haitallinen vaikutus alkuperäiseen oravaan (Sciurus vulgaris) on hyvin tiedossa ja dokumentoitu. Manner-Euroopan harmaaoravakantaa koskeva suurin huolenaihe (Italiassa ja kaikkialla missä se on istutettu luontoon) liittyy sen mahdolliseen leviämiseen ja sen mahdollisesti muulle alkuperäisluonnolle muodostamaan merkittävään uhkaan. Tämä on suurin syy siihen, että tämän vieraan lajin kantaa rajoitetaan. Tiedossa ei ole yhtään yhteisön rahoittamaa hanketta tai ohjelmaa, josta olisi suoraan tuettu tällaisia rajoittavia toimenpiteitä. Vaihtoehtoisia rajoituskeinoja, kuten ehkäisyrokotteita, tutkitaan parhaillaan kansallisella tasolla. Yhteenvetona voidaan todeta, että harmaaoravakantojen hoito näyttäisi kuuluvan jäsenvaltioiden viranomaisten toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3235/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Kolmansille maille annettava rahoitus jäsenvaltioille tarkoitettujen EU-ohjelmien kautta Vaikka rahoitusnäkymien menoluokan III (¨sisäiset politiikat¨) tarkoituksena on tukea EU-jäsenvaltioiden toimintaa, sen puitteissa hyväksytään kolmansien maiden kanssa tehtäviä sopimuksia ja näille maille annettavaa rahoitusta ohjelmista, jotka on suunniteltu koskemaan EU-jäsenvaltioita näiden tarpeita silmällä pitäen. Näin tapahtuu, vaikka on jo olemassa menoluokka IV (¨ulkoiset toimet¨), joka koskee yksinomaan EU:n ulkopuolisia valtioita, jotka jo saavat runsaasti rahoitusta tätä kautta. Komissiota pyydetään ilmoittamaan, mikä aiheuttaa edellä esitetyn ilmiön, sekä aikooko se mahdollisesti rajoittaa varojen siirtämistä EU:n ulkopuolisiin maihin ohjelmista, joiden tavoitteena on kattaa unionin sisäiset merkittävät tarpeet. Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama täydentävä vastaus (18. joulukuuta 1997) Useita rahoitusnäkymien otsakkeen 3 (sisäiset politiikat) alaisia koulutusta, ammatillista koulutusta ja nuorisoa koskevia yhteisön ohjelmia (Leonardo da Vinci, Socrates, Nuorten Eurooppa) on äskettäin avattu assosioituneiden kolmansien maiden osallistumiselle. Yhteisön ohjelmien asteittaista avaamista assosioituneiden kolmansien maiden osallistumiselle on pidettävä tärkeänä tekijänä niiden valmistautumisessa mahdolliseen liittymiseen yhteisöön. Tämänkaltainen yhteistyö tarjoaa assosioituneille maille ja niiden kansalaisille mahdollisuuden tutustua yhteisön politiikkoihin ja työmenetelmiin helpottaen siten yhteisön säännöstön omaksumista eri aloilla. Sovellettavat rahoitusmekanismit on laadittu siten, että assosioituneiden kolmansien maiden osallistumisen kustannukset katetaan niiden omilla maksuosuuksilla, jotka suoritetaan osallistumista koskevien ehtojen ja yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti vuosittain yhteisön yleiseen talousarvioon. Nämä lisätulot, jotka on osoitettu ainoastaan osallistumiskustannusten kattamiseen, lisätään siis rahoitusnäkymien otsakkeen 3 varoihin. Joissakin tapauksissa säädetään mahdollisuudesta täydentää kolmansien maiden maksuosuutta yhteisön varoilla. Nämä täydennykset katetaan otsakkeen 4 varoista (erityisesti PHARE-ohjelmasta) eikä otsakkeesta 3. Näin ollen alkujaan yhteisön sisäisten tarpeiden tyydyttämiseksi luotujen ohjelmien rahoittamiseen tarkoitettuja määrärahoja ei käytetä kolmansien maiden osallistumiseen näihin ohjelmiin.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3010/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Ekologisesti kestävät maataloushankkeet Onko komissio tietoinen Walesissa laaditusta ¨Tir Cymen¨ -suunnitelmasta, joka tukee ekologisesti kestävää maataloutta? Aikooko komissio tukea tällaisia suunnitelmia? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissio on hyväksynyt Tir Cymen -ohjelman ja yhteisrahoittaa sitä ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä annetun asetuksen (ETY) 2078/92 ((EYVL L 215, 30.7.1992. )) nojalla. Komissio on hyväksynyt yli 120 luonnonmukaisen maatalouden ohjelmaa eri puolilla yhteisöä. Kertomus asetuksen soveltamisesta on valmisteilla.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3559/97 komissiolle esittäjä(t): Edouard des Places (I-EDN) (4. marraskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin tukien julkisuus - EMOTRin ohjausosasto Euroopan unioni tukee EMOTRin ohjausosastosta lukuisia maatalouteen ja maaseutuun liittyviä hankkeita, erityisesti rakennepolitiikan yhteydessä. Hankkeiden vetäjät sitoutuvat luonnollisesti kunnioittamaan eurooppalaisen rahoituksen julkisuuteen liittyviä velvoitteita, vaikka eivät aina ymmärräkään täysin, mitä sitoumus todella merkitsee. Voisiko komissio selvittää tarkkaan, millaisia ovat nämä julkisuuteen liittyvät velvoitteet, kuinka pitkään sitoumus on voimassa ja millaiseen EMOTRin ohjausosaston rahoitukseen näitä sääntöjä sovelletaan? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1997) Rakennerahastoihin, mukaan lukien Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosasto, liittyvä julkisuusvelvoite perustuu asetuksen (ETY) 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) 4253/88 muuttamisesta 20 päivänä heinäkuuta 1993 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) 2082/93, ja erityisesti sen 32 artiklaan ((EYVL L 193, 31.7.1993. )). Komissio kehitti edellä mainitun asetuksen 32 artiklaan sisältyvää velvoitetta jäsenvaltioiden toteuttamista rakennerahastojen ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen tukitoimenpiteisiin liittyvästä tiedotus- ja mainontatoiminnasta 31 päivänä toukokuuta 1994 tekemässään päätöksessä 94/342/EY ((EYVL L 152, 18.6.1994. )). Tässä päätöksessä komissio määritti julkisuutta ja tiedottamista koskevat säännöt, joita kaikkien rakennerahastojen tuen saajien on noudatettava. Infrastruktuureja koskevien pakollisten toimenpiteiden alaraja on 1 miljoonaa ecua rakennerahastojen osalta ja 500 000 ecua kalatalouden rahoitusvälineen osalta. Kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten velvollisuutena on panna täytäntöön komission päätös. Lopullisten edunsaajien on noudatettava viranomaisten niille ilmoittamia määräyksiä. Komissio on laatinut näiden viranomaisten toiminnan helpottamiseksi käytännön oppaan. Tämä opas toimitetaan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2296/97 komissiolle esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) (26. kesäkuuta 1997) Aihe: Maksamatta olevat määrärahat rakennetoimien osalta Voiko komissio antaa tietoja tilanteesta 31. joulukuuta 1996 seuraavien seikkojen osalta: 1. Mikä oli maksamattomien määrärahojen osuus kussakin jäsenvaltiossa EMOTR:n tukirahaston, kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR), Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja koheesiorahaston osalta? Hyväksyttiinkö sitoumukset vuonna 1996, 1995, 1994 vai jo aikaisemmin? 2. Mikä oli kunkin jäsenvaltion osalta maksamattomien määrärahojen ja kumuloituneiden sitoumusten suhde ajanjaksolla 1994 - 1996? 3. Mikä oli verrannollinen kehitys maksusitoumusmäärärahojen, maksumäärärahojen ja maksamatta olevien määrärahojen toteuttamisen osalta? 4. Kuinka paljon määrärahoja oli maksamatta 31. joulukuuta vuotuisiin maksusitoumusmäärärahoihin nähden? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama täydentävä vastaus (1. joulukuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3575/97 komissiolle esittäjä(t): Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) (4. marraskuuta 1997) Aihe: Metsästysluvan saamiseen tarvittavan pakollisen kokeen poistaminen Espanjassa Täydennys kysymykseeni H-0727/97 ((Euroopan parlamentin käsittelyssä (lokakuussa 1997). )). Espanjan parlamentti on luonnonalueiden ja luonnonvaraisten kasvien ja eläinten säilyttämistä koskevaa lakia 4/1989 muuttaessaan poistanut metsästysluvan saamiseksi tarvittavan pakollisen kokeen. Mitä mieltä komissio on tästä muutoksesta? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1997) EY:n perustamissopimus rajoittaa komission toimivaltaa, ja komissio voi esittää jäsenvaltion lainsäädäntöä koskevan vastalauseen ainoastaan, jos se on yhteisön lainsäädännön vastainen. Vaikka yhteisön ympäristölainsäädännössä on säännöksiä metsästyksestä, siinä ei aseteta vaatimuksia tutkinnosta, joka metsästäjien on suoritettava metsästysluvan saamiseksi. Komissiolla ei näin ollen ole valtaa puuttua tähän asiaan, eikä se katso asianmukaiseksi ottaa siihen kantaa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2946/97 komissiolle esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Eurooppalaisten harjoittama kalastus Argentiinan Patagonian edustalla Onko Euroopan unioni tehnyt Argentiinan kanssa Argentiinan Patagonian rannikon kalastusoikeuksia koskevan sopimuksen tai suunnitteleeko komissio tällaisen sopimuksen tekemistä ja jos suunnittelee, niin milloin? Onko komissio tietoinen Argentiinan Patagoniassa esitetyistä valituksista, joiden mukaan espanjalaiset kalastaja ovat syyllistyneet liikakalastukseen Patagonian rannikolla? Onko komissio tietoinen siitä, että eräiden merieläinten (joihin kuuluu myös eräitä harvinaisia valaita) ja eräiden merilintujen (mm. pingviinien) ravinnonsaanti on tämän vuoksi vaikeutunut ja että ne ajautuvat yhä useammin heikentyneessä kunnossa rannikolle? Onko komissio valmis yhdessä Argentiinan hallituksen kanssa tutkimaan mahdollisuuksia kalastuksen järjestämiseksi siten, että merieläinten ja merilintujen olemassaolo tällä alueella voitaisiin varmistaa ja onko komissio valmis yhdessä Argentiinan hallituksen kanssa antamaan taloudellista tukea alueellisen merieläimiä ja merilintuja varten suunnitellun keskuksen rakentamiseen, josta käsin olisi myös mahdollista harjoittaa Patagonian rannikon edustan ekosysteemin tarkkailua? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (28. marraskuuta 1997) Yhteisö on tehnyt Argentiinan kanssa kalastussopimuksen vuonna 1993 ((Neuvoston asetus (ETY) 3447/93, annettu 28.9.1993, Euroopan talousyhteisön ja Argentiinan tasavallan välisiä merikalastussuhteita koskevan sopimuksen tekemisestä, EYVL L 318, 20.12.1993. )). Sopimus tuli voimaan toukokuussa 1994 ja sen kesto on viisi vuotta. Pyyntiponnistus Argentiinan kalastusvyöhykkeellä on kasvanut huomattavasti viimeisen vuoden aikana, jos sitä tarkastellaan tärkeimmän pyyntilajin, kummeliturskan, saalismäärien tasona. Komission tietoon ei ole tullut Argentiinan vesillä toimiviin Espanjalaisiin kalastajiin kohdistuneita erityisiä syytöksiä, ja se haluaakin korostaa, että kalastajien sopimuksen mukainen toiminta toteutetaan yhteisyrityksinä Argentiinalaisten osapuolten kanssa. Kalastajat joutuvat lisäksi noudattamaan erityisiä kiintiöitä, toisin kuin muut näiden vesien kalastustoiminnan harjoittajat. Merinisäkkäiden ja merilintujen tilanteen osalta komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esittämistä seikoista. Jos arvoisa parlamentin jäsen haluaa toimittaa tieteelliset tiedot, jotka koskevat mainittuihin lajeihin kohdistuvia vaaroja ja niiden säilymistä kyseessä olevalla alueella, niin komissio tutkii tilanteen. Komissio on valmis harkitsemaan Patagonian rannikon kalavarojen ja meriympäristön säilyttämiseen tarkoitettujen toimien tukemista. Asiaa voidaan kuitenkin tutkia vasta sitten, kun Argentiinan hallitus laatii ehdotuksen kansainvälisen tuen tarpeesta.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3050/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Vihreä kirja kaupasta Asiani koskee vihreää kirjaa kaupasta (KOM(96) 0530 lopull.) Pyydän Euroopan komissiota perustamaan kaupan alan tilastollisen tarkkailukeskuksen, joka kokoaa, järjestää ja julkaisee mm. seuraavia tietoja: 1. kysynnästä ja tarjonnasta (jakelukanavien markkinaosuuksia, hintatasoa, kaupan kokonaisvolyymien tasoa); 2. tietoja yritysaloittain ja alueittain. Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Kuten vihreässä kirjassa kaupasta korostetaan, komissio pitää kaupan alan tilastojen parantamista tärkeänä. Makrotaloustilastojen täytyy tarjota vastauksia alan päättäjille, jotka tarvitsevat luotettavaa, vertailukelpoista ja jatkuvasti päivitettyä tietoa pystyäkseen seuraamaan alan kehitystä. Siksi komissio on suunnitellut sarjan tämänsuuntaisia toimia, joihin liittyy myös julkaisuja. Eurostat kutsuu säännöllisesti koolle kaupan alan tilastoja käsittelevän työryhmän. Sen puitteissa komissio toteuttaa neuvoston 20. joulukuuta 1996 antamaa asetusta (ETY) 58/97, joka käsittelee yritystoiminnan rakennetilastoja ((EYVL L 14, 17.1.1997. )). Asetukseen sisältyy kauppaa ja jakelualaa käsittelevä liite. Kun asetus esiteltiin alan ammattilaisille, komissio ehdotti, että järjestettäisiin kaupan alan tilastoja käsittelevä kokous. Vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen aikana järjestettävässä kokouksessa voitaisiin esitellä ja kommentoida tuoreimpia käytettävissä olevia lukuja, ja alan toimijat voisivat esittää näkemyksiään. Tällainen kokous voitaisiin pitää vuosittain. Edellä mainittujen toimien vuoksi seurantaa ei tällä hetkellä katsota tarpeelliseksi.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3005/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Euroopan yhteisön säännöstö ilman saastumisen vähentämiseksi ja elämänlaadun suojaaminen kaupungeissa Komissio huomautti vastauksessaan kysymykseen no. E-1673/97 ((EYVL C 45, 10.2.1998, s. 78.)) että se valmistelee direktiiviin 96/62/EY ((EYVL L 296, 21.11.1996, s. 55.)) pohjalta kaupunkien ilman- ja elämisen laatuun liittyviä uusia ehdotuksia. Vastauksessa viitattiin myös uuteen komission 18. kesäkuuta 1996 hyväksymään strategiaan ajoneuvojen aiheuttaman saastumisen vähentämiseksi. Kysynkin edelliseen viitaten komissiolta: 1. miten ja koska komissio tekee uudet direktiiviin 96/62/EY pohjautuvat ehdotuksensa; 2. lyhyesti mitkä ovat komission kesäkuussa 1996 hyväksymän uuden strategian suuntaviivat ja mihin virallisiin asiakirjoihin tässä kysymyksessä voidaan viitata. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) 1. Rikkidioksidin, typpioksidin sekä ilmassa olevien hiukkasten ja lyijyn raja-arvoja koskeva ehdotus neuvoston direktiiviksi ((Asiak. KOM(97) 500. )) hyväksyttiin 8 päivänä lokakuuta 1997. 2. Komission 18 päivänä kesäkuuta 1996 hyväksymä ilmakehään joutuvien tieliikenteen päästöjen tuleva valvontastrategia ((Asiak. KOM(96) 248. )) perustuu Auto Oil -ohjelman tuloksiin. Strategialla pyritään parantamaan ilmanlaatua yhteisössä vuoteen 2010 mennessä vähentämällä saastepäästöjä 60 - 70 prosenttiin vuoteen 1996 verrattuna sellaisen yhdennetyn ja tasapainoisen lähestymistavan avulla, jossa kustannustehokkuussuhde on hyvä. Strategian osana on hyväksytty kaksi lainsäädäntöehdotusta, joiden tarkoituksena on vuoteen 2000 mennessä parantaa bensiinin ja dieselpolttoaineiden laatua ((Asiak. KOM(97) 271. )) ja vahvistaa tiukemmat normit henkilöautoille² (sekä kevyille hyötyajoneuvoille). Nämä lainsäädäntöehdotukset ovat jo olleet parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä (10. huhtikuuta 1997) ja neuvosto on vahvistanut niitä koskevan yhteisen kannan (7. lokakuuta 1997).
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2961/97 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Byrokratian keventäminen EU:n tutkimus- ja aluepolitiikassa Euroopan unioni pyrkii unionin alueiden välisten kehityserojen kaventamiseen alue- ja rakennepoliittisten ratkaisujen avulla. Usein EU-tuet jäävät alueilta kuitenkin saamatta etenkin EU:n raskaan byrokratian ja hankalien hakemusmenettelyjen takia, ei niinkään esimerkiksi projektien huonon laadun vuoksi. Vastaavanlainen tilanne on myös yhteisön tutkimusohjelmissa - hakumenettely on erittäin raskas. Haluan kysyä Euroopan komissiolta, miten se tulee konkreettisesti ottamaan huomioon EU-byrokratian vähentämisen esimerkiksi tulevassa aluepoliittisten rakennerahastojen uudelleenjärjestelyssä, jotta tuet saadaan tehokkaammin allokoitua aluetasolle? Kysyn edelleen, miten komissio varmistaa, että hakuprosessissa karsiutuneet saavat palautetta hakemuksestaan, jotta ne voivat oppia kokemuksistaan? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 1997) Komissio on jo ¨Agenda 2000¨ -tiedonannossaan ((KOM(97) 2000 lopullinen. )) ilmaissut halunsa yksinkertaistaa rakennerahastojen tulevan uudelleenjärjestelyn yhteydessä rahastojen toteuttamistapoja pääasiassa selkeyttämällä vastuujakoa jäsenvaltioiden, alueiden ja komission välillä. Komission on tarkoitus täsmentää rakennerahastojen toimintatavat samalla, kun se antaa uudet asetusehdotuksensa vuoden 1998 alussa. Maantieteellisin perustein määräytyvään tukikelpoisuuteen liittyvissä kysymyksissä komission on tarkoitus selvittää, samoin kuin nykyisinkin kysyttäessä, syyt, miksi se ei ole hyväksynyt tukikelpoisiksi jäsenvaltioiden esittämiä alueita. Erityishankkeiden yhteydessä jäsenvaltioiden tehtävänä tulee olemaan pyydettyjen tietojen toimittaminen asianomaisen kansallisen järjestelmän mukaan. Yhteisön tutkimusohjelmien ja teknologisten kehittämisohjelmien (TTK) osalta tuen saamiseen liittyvät menettelyt ovat täysin erilaiset, sillä ne sisältävät komission itsensä tekemän suoran rahoituspäätöksen, johon liittyy jäsenvaltioiden edustajista koostuvan ohjelmakomitean lausunto. Komissio on vuosien kuluessa jatkuvasti lisännyt menettelyjensä avoimuutta ja lyhentänyt rahoituspäätösten tekoon käytettyä aikaa. Jokainen ehdotuksen esittäjä saa komission arviointiin perustuvasta päätöksestä kirjallisen vahvistuksen riippumatta siitä, onko ehdotus hyväksytty. Tässä päätöksen jälkeen välittömästi lähetettävässä ilmoituksessa esitetään lyhyesti päätöksen perustelut sekä tarjotaan mahdollisuus pyytää lisätietoja komissiolta.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3288/97 komissiolle esittäjä(t): Edith Müller (V) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Nais- ja miespuolisten kirjanpitäjien rekrytointia koskeva avoin kilpailu (EUR/B/105) Komissio on vähän aikaa sitten päättänyt nais- ja miespuolisten kirjanpitäjien rekrytoimiseksi järjestetyn avoimen kilpailun (EUR/B/105). Voiko komissio antaa tämän kilpailun eri vaiheita koskevat yksityiskohtaiset tiedot (kirjalliset hakemusasiakirjat, kirjallisiin valintakokeisiin hyväksytyt, suullisiin kokeisiin hyväksytyt, varallaololuetteloon kirjatut) ilmoittamalla hakijoiden lukumäärän kansalaisuuden ja sukupuolen mukaan eriteltynä? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1997) Kilpailu, johon kysymyksessä viitataan, on saatettu päätökseen kesäkuussa 1997, ja 148 sen läpäissyttä on merkitty varallaololuetteloon. Kyseisen kilpailun eri vaiheista annetut tiedot on koottu taulukkoon, joka on lähetetty arvoisalle parlamentin jäsenelle suoraan sekä Euroopan parlamentin pääsihteeristölle.