ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2501/02 esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle. Durumvehnän tuottajien kriisi Raddusan kunnassa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0061 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2501/02 esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle (9. syyskuuta 2002) Aihe: Durumvehnän tuottajien kriisi Raddusan kunnassa Catanian alueella sijaitseva Raddusan kunta on jo vuosisatojen ajan elänyt maanviljelystä ja erityisesti viljanviljelystä (se on perinteistä durumvehnän viljelyaluetta). Euroopan unionin soveltaman hintojen vakauttamispolitiikan vuoksi maanviljelijöiden tulot ovat pienentyneet merkittävästi. Tästä tietoisena Euroopan unioni on soveltanut durumvehnän tuottajille maksettavaa tukijärjestelmää (tulotuki). Koska viime vuosina sadot ovat useaan otteeseen kärsineet erilaisista luonnonkatastrofeista (etenkin kuivuudesta) ja saaren maatalous on joutunut ahdinkoon, maanviljelijöiden ainoana tulolähteenä on ollut nimenomaan Euroopan unionin myöntämä vähäinen tulotuki. Tässä tilanteessa on selvää, että edellä mainittu tuki on varsin tärkeä maanviljelijöille. Aikooko komissio leikata maanviljelijöille tarkoitettua tulotukea 27 prosenttia, jolloin nykyisin hehtaaria kohden maksettava 344,5 euron tuki laskisi 250 euroon hehtaarilta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen on varmasti perillä tilintarkastustuomioistuimen vuoden 1997 kertomuksessaan esittämistä suosituksista sekä ulkopuolisen arvioinnin tuloksista, jossa tarkasteltiin durumvehnälle vuoden 1992 uudistuksen jälkeen myönnettävän tuen tehokkuutta. Komissio on ottanut huomioon edellä mainitut seikat väliarviointia koskevassa tiedonannossaan(1). Siihen sisältyy perinteisille tuotantoalueille sijoittautuneille durumvehnän tuottajille maksettavan korvauksen lisäosan vähentäminen 344,5:stä eurosta 250:een euroon hehtaarilta. Vähennykset otetaan käyttöön kolmen vuoden kuluessa. Korkealaatuisen durumvehnän tuotannon edistämiseksi on tarkoitus ottaa käyttöön uusi tuki, jonka suuruus on 15 euroa tonnilta ja jota myönnetään jalostusteollisuuden kanssa tehdyn myyntisopimuksen mukaisesti viljeltävästä durumvehnästä. Sopimuksessa määrätään myös eräiden laatua koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamisesta. Luonnonkatastrofien (erityisesti kuivuuden) osalta on pantava merkille, että durumvehnän lisätuen määrä (250 EUR/ha) sisällytetään maatiloille maksettavan kertaluonteisen tuen laskentaperusteisiin. Näin viljelijöille varmistetaan joustavammat rahoitusmahdollisuudet tällaisissa tilanteissa. Komissio antoi lisäksi kesällä Etelä-Italiaa, Sardiniaa ja Sisiliaa koetelleen poikkeuksellisen kuivuuden seurauksena Italialle luvan maksaa 26. elokuuta 2002 alkaen markkinointivuoden 2002/2003 osalta ennakkona enintään 50 prosenttia peltokasvien pinta-alatuista, joihin kuuluu myös durumvehnän lisätuki. (1) KOM(2002) 394 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3537/02

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(11. joulukuuta 2002)

Aihe: STAR 21 -katsaus

Voiko komissio selittää, miksi STAR 12 (Strategic Aerospace Review) -katsauksessa ei eroteta toisistaan siviili- ja sotilaskalustoa?

Erkki Liikasen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3536/02 ja E-3537/02

(27. tammikuuta 2003)

Euroopan ilmailu- ja avaruusalan neuvoa-antava ryhmä antoi 16. heinäkuuta 2002 päätelmänsä (STAR 21 -tiedonanto) komission puheenjohtajalle. Neuvoa-antavan ryhmän jäsenet antoivat työhön henkilökohtaisen panoksensa, ja tiedonannossa esitetäänkin näin ollen koottuina ryhmän jäsenten käsitykset. Komissio suhtautuu kuitenkin myönteisesti tiedonantoon ja pitää sitä keskeisen tärkeänä tekijänä luotaessa puitteet Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuuden kilpailukyvyn takaavat puitteet. Komissio laatii parhaillaan STAR 21 -tiedonantoa koskevaa kantaansa ja esittää käsityksensä tiedonantona kuluvan vuoden aikana. Siihen asti komissio ottaa mielellään vastaan STAR 21 -tiedonantoa koskevia kommentteja ja kannustaa kaikkia sidosryhmiä ilmaisemaan käsityksensä.

Viitaten tiettyihin arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomiin näkökohtiin, jotka koskevat siviili- ja sotilastarkoituksiin käytettävien tarvikkeiden erottamista, komissio toteaa, että valottaessaan joitakin ilmailu- ja avaruusteollisuuden tärkeimpiä ominaisuuksia neuvoa-antava ryhmä kiinnittää huomionsa siviili- ja puolustustuotteiden toisiansa täydentävään luonteeseen. Ryhmä toteaa, että kummassakin tarvitaan monia samoja taitoja ja tekniikoita, vaikka kukin vastaa hyvin erilaisten, taloudellisesti tärkeiden markkinoiden tarpeisiin.

Puolustusalaa koskevat neuvoa-antavan ryhmän suositukset on laadittu ottaen huomioon pyrkimykset saavuttaa unionin tasolla jo asetetut tavoitteet, esimerkiksi Helsingissä vuonna 1999 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa asetettu Euroopan yhteinen yleistavoite. Muissa kyseisen alan suosituksissa keskitytään tarpeeseen optimoida menot ja luoda puolustustarvikkeiden sisämarkkinat korostaen kuitenkin, että yleinen tavoitetaso on ehdottomasti määriteltävä korkeimmalla poliittisella tasolla.

Aseiden tuotanto ja kauppa edellyttävät valtion myöntämää lupaa. Aseiden mahdollista kulkeutumista konfliktialueille käsitellään jo aseiden vientiä koskevissa Euroopan unionin käytännesäännöissä, jotka neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1998. STAR 21 -tiedonannossa ei anneta tätä kysymystä koskevia suosituksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3034/02 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. EU-tuki tavoite 1 -alueille.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3034/02 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. lokakuuta 2002) Aihe: EU-tuki tavoite 1 -alueille Jörg Beutelin komissiolle laatiman tutkimuksen The economic impact of objective 1 interventions for the period 20002006 käy ilmi, että 24,2 prosenttia tavoite 1 -alueille tarkoitetusta EU-tuesta ei koidu näiden alueiden vaan muiden EU-alueiden hyväksi. Lisäksi tutkimuksesta ilmenee, etteivät EU-tuen kestävät vaikutukset kyseisillä alueilla ole riittävät. 1. Mistä syistä tuki on komission mielestä päätynyt väärille alueille? 2. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tämän asiaintilan korjaamiseksi? 3. Aikooko komissio periä tämän tuen takaisin? 4. Mitä mieltä komissio on tutkimukseen sisältyvistä tiedoista EU-tuen kestävän vaikutuksen riittämättömyydestä? 5. Mitä toimia komissio ehdottaa EU-tuen tehokkuuden lisäämiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 2002) Tutkimuksessa, johon arvoisa parlamentin jäsen viittasi, tarkastellaan rakennerahastojen taloudellisia vaikutuksia alueilla, jotka voivat saada tavoite 1 -tukea. Päinvastoin kuin parlamentin jäsen päättelee, tutkimuksessa ei aseteta kyseenalaiseksi sitä, että rakennerahastojen puitteissa siirrettävät varat koituvat täysin tukikelpoisten alueiden hyväksi. Näiden varojen taloudellisista vaikutuksista on arvioitu, että EU:n rakennerahastotuki vaikuttaa kahden tärkeimmän tuensaajan, Kreikan ja Portugalin, BKT:n vuosittaiseen kasvuun noin 0,4 prosenttia vuosina 20002006. Tutkimuksessa tarkastellaan myös rakennerahastojen kerrannaisvaikutuksia, joita esiintyy, koska osa tukikelpoisten alueiden saatavilla olevista uusista tuotantolaitoksista, laitteista ja palveluista tuodaan unionin muista osista. Tämä heijastelee unionin jäsenvaltioiden välistä kauppavirtaa yhteismarkkinoilla. Tutkimuksessa todettiin, että tällainen tuonti muodostaa keskimäärin 24,2 prosenttia suorista menoista tukikelpoisilla alueilla. Rakennerahastotuen aikaansaama pääomakannan parantuminen merkitsee sitä, että alueiden pitkän aikavälin tuotantokapasiteetti vahvistuu. Tällä tavalla rakennerahastoista koituu kestäviä hyötyjä. Investointien osuus BKT:stä olisi tukikelpoisilla alueilla ilman rakennerahastoja jopa viidenneksen pienempi. Jäsenvaltioiden alueviranomaiset toteuttavat parhaillaan väliarviointia siitä, mitä on saavutettu ohjelmakauden 20002006 ensimmäisen osuuden aikana. Nämä arvioinnit saadaan valmiiksi vuoden 2003 lopussa, ja ne muodostavat perustan vuonna 2004 toteutettaville ohjelmien mahdollisille mukautuksille. Tarkoituksena on varmistaa, että tuet ovat mahdollisimman tehokkaita ja mukautettuja muuttuviin oloihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3093/02 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle. Väitteet Portugalin syyllistymisestä ympäristöpoliittisiin laiminlyönteihin moottoritien rakentamisen yhteydessä.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3093/02 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle (22. lokakuuta 2002) Aihe: Väitteet Portugalin syyllistymisestä ympäristöpoliittisiin laiminlyönteihin moottoritien rakentamisen yhteydessä Portugalin lehdistössä julkaistiin 15. lokakuuta 2002 uutinen, että komissio on päättänyt haastaa Portugalin oikeuteen, koska yhteisön ympäristölainsäädäntöä ei ole noudatettu Lissabonin ja Algarven välisen moottoritien (A2) rakentamistöiden yhteydessä. Lehdissä lainattiin nimetöntä ja varmaa yhteisön lähdettä, jonka mukaan päätös tehdään virallisesti komission jäsenten kokoontuessa tiistaina Brysselissä. Kyseenalaiseksi asetetaan tapa, jolla moottoritien osuudet Caldeirãossa ja Castro Verdessä on rakennettu. Saman lähteen mukaan Euroopan investointipankin (EIP) laina hankkeelle riippuu Luxemburgissa sijaitsevan Euroopan yhteisön tuomioistuimen päätöksestä. Komissio syyttää Portugalin hallitusta siitä, että se ei ole noudattanut luontotyyppidirektiiviä, jossa säädetään, että suojelualueilla toteutettavista hankkeista on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi. Kysyn komissiolta, vahvistaako se tämän uutisen? Jos vahvistaa, toimiiko komissio tavanomaisesti niin, että tällaiset loukkaavat, oikeustoimiin liittyvät uutiset julkistetaan tällä tavoin ennen kuin tapausta on asianmukaisesti edes harkittu? Jos toimii, onko komissiolla käytettävissään varmaa ja puolueetonta tietoa, jonka perusteella se voi esittää mainittuja Portugaliin kohdistuvia syytöksiä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2002) Komissio on päättänyt haastaa Portugalin yhteisöjen tuomioistuimeen asiassa, joka koskee Lissabonin ja Algarven välisen moottoritien rakentamista (asiat 1999/5085 ja 2000/4418). Komissio katsoo, että Portugali ei ole noudattanut luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) 6 artiklassa säädettyjä velvoitteita. Komissio julkistaa EU-lainsäädännön rikkomista koskeviin menettelyihin liittyvät päätöksensä lehdistötiedotteissa, jotka laatii komission lehdistöpalvelu(2). Kaikki tällaisiin menettelyihin liittyvät päätökset ovat nähtävillä myös komission pääsihteeristön sivuilla osoitteessa: http://www.europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_en.htm infractions. Voimassa olevien menettelysääntöjen mukaan lainsäädännön rikkomista koskevat menettelyt tulevat julkisiksi komission päätettyä antaa asiasta perustellun lausunnon. Tässä nimenomaisessa tapauksessa komissio teki päätökset perusteltujen lausuntojen antamisesta Portugalille 28. maaliskuuta 2001 (asia 2000/4418) ja 7. marraskuuta 2001 (asia 1999/5085). (1) EYVL L 206, 22.7.1992. (2) IP/02/1574, 29.10.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2993/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2993/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (23. lokakuuta 2002) Aihe: Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla Euroopan parlamentti hyväksyi 5. huhtikuuta 2001 päätöslauselman kalastuksen turvallisuudesta ja onnettomuuksien syistä(1), jonka 18 kohdassa se kehotti komissiota vaatimaan jäsenvaltioilta avoimuutta aluksiin ja niiden käyttöön liittyvässä tiedotuksessa niiden yhdistämiseksi komission kehittämään reaaliaikaiseen EQUASIS-tietojärjestelmään. Onko komissio ryhtynyt toimiin asiassa? (1) EYVL C 21 E, 24.1.2002, s. 359. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2002) Euroopan parlamentin 5. huhtikuuta 2001 hyväksymän päätöslauselman 18 artiklassa esitetystä suosituksesta, jossa kehotetaan komissiota vaatimaan jäsenvaltioilta avoimuutta aluksiin sekä niiden käyttöön ja hyödyntämiseen niiden yhdistämiseksi komission kehittämään reaaliaikaiseen EQUASIS-tietojärjestelmään, on muistutettava, että se koskee ainoastaan kauppalaivoja eikä siihen liity mitään tietoja laivojen hyödyntämisestä. Komissio ei ole tähän päivään mennessä tehnyt tässä asiassa uusia aloitteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3225/02 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Ehdokasvaltiot ja yhteistoteutushankkeet (Kioton mekanismi).



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3225/02 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (14. marraskuuta 2002) Aihe: Ehdokasvaltiot ja yhteistoteutushankkeet (Kioton mekanismi) Onko EU tehnyt mitään sopimuksia kymmenen uuden jäsenmaan kanssa käytävissä jäsenyysneuvotteluissa yhteistoteutushankkeiden edistämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän ensimmäisellä kaudella (20052007) tai sitä seuraavalla kaudella tai seuraavilla kausilla? Onko arvioitu, miten laajoja kaikenkattavia ja niin sanottua kuumaa ilmaa (hot air) koskevia hankkeita kullakin päästökauppakaudella käynnistetään? Onko EU laatinut malleja yhteistoteutushankkeiden tehokkaan täytäntöönpanon vaikutuksista päästöoikeuksien hintaan ja todelliseen päästöjen vähentämiseen EU:ssa? Mikäli on, missä yhteydessä mallit on julkaistu? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2002) Euroopan unionin laajentumisneuvottelujen yhteydessä ei ole tehty erityisiä sopimuksia Kioton pöytäkirjan 6 artiklassa määrätyistä yhteistoteutushankkeista. Komissio on kuitenkin käynnistänyt tutkimuksen, jonka tarkoituksena on selvittää Keski- ja Itä-Euroopan maiden valmiuksien lisäämisen tarve ja prioriteetit kansallisten yhteistoteutusohjelmien laatimiseksi. Tutkimus valmistuu vuoden 2003 alussa, ja sen perusteella voidaan luotettavasti antaa teknistä apua koskevia suosituksia siitä, miten yhteistoteutushankkeita voidaan kehittää. Yhteistoteutushankkeiden seurauksena syntyneet päästövähennysyksiköt otetaan käyttöön vasta vuonna 2008 Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanomääräysten mukaisesti. Näin ollen yhteistoteutushyvitysten käyttö unionia koskevan tulevan päästökauppajärjestelmän alkuvaiheessa (20052007) ei ole käytännössä mahdollista. Kioton pöytäkirjan hankeperustaisiin mekanismeihin (yhteistoteutusmekanismi ja puhtaan kehityksen mekanismi) liittyviä hyvityksiä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan direktiiviehdotuksessa, joka on määrä antaa vuonna 2003 komission vuoden 2003 työohjelman mukaisesti. Komissio ei ole laatinut malleja yhteistoteutushankkeiden mahdollisesta määrästä tai siitä, miten yhteistoteutushyvitysten olemassaolo vaikuttaisi päästöoikeuksien hintaan. Voisi kuitenkin olettaa, että hyvitysten olemassaolo pienentää päästöoikeuksien hintaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2649/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Urheilukalastus.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2649/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (20. syyskuuta 2002) Aihe: Urheilukalastus Diário de Notícias -lehden 28. elokuuta ilmestyneen numeron mukaan Portugalin ammattikalastajien järjestö ADAPI arvioi, että Portugalissa toimii yli 20 000 sellaista kalastusalusta, jotka ilmoittavat harjoittavansa urheilukalastusta mutta jotka tosiasiassa pyytävät kalaa myyntitarkoituksessa. On luonnollisesti vaikea varmistaa näiden lukujen paikkansapitävyyttä, mutta kokemuksestani voin sanoa, että tämä ongelma on varsin suuri Portugalissa, ja luulen, että tämä ongelma ei koske ainoastaan Portugalia. Ottaen huomioon kalakantojen jatkuva väheneminen, eikö komissio pidä välttämättömänä rajoittaa urheilukalastusta, jotta vältettäisiin kalastuselinkeinon ja eurooppalaisen kalastusalan kilpailukyvyn säilymisen kannalta vielä tuhoisammat seuraukset? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2002) Komissiolla ei ole tällä hetkellä minkäänlaista virkistyskalastusta koskevaa seurantajärjestelmää eikä sillä ole aikomusta perustaa sellaista lähitulevaisuudessakaan. Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteisön voimassaolevan lainsäädännön mukaisesti, että kaikki säänneltyjen kalakantojen saaliit kirjataan asianmukaisesti ja että kyseiset tiedot toimitetaan asianomaisille viranomaisille, joihin myös komissio kuuluu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2918/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Papua-Uusi-Guinea.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2918/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Papua-Uusi-Guinea Voiko komissio antaa luettelon Papua-Uusi-Guineassa toteutettavista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa kyseisen vuoden investointien kokonaismäärän? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2269/02 esittäjä(t): Frédérique Ries (ELDR) komissiolle. EU:n rahoitus kulttuuripääkaupungiksi pyrkiville kaupungeille.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0038 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2269/02 esittäjä(t): Frédérique Ries (ELDR) komissiolle (24. heinäkuuta 2002) Aihe: EU:n rahoitus kulttuuripääkaupungiksi pyrkiville kaupungeille Onko komission mielestä hyväksyttävää, että eräät vuosina 20052019 kulttuuripääkaupungiksi pyrkivät kaupungit käyttävät EU:n rahoitusta (esimerkiksi aluekehitysrahastosta) hakemuksensa valmisteluun, jos saman jäsenvaltion toiset hakijakaupungit eivät kenties saa vastaavaa rahoitusta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 2002) Komissio viittaa Neil Kinnockin vastaukseen(1) kirjalliseen kysymykseen E-3490/01. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että rakennerahastoista yhteisrahoitettavien hankkeiden valinnasta vastaavat kansalliset ja alueviranomaisiet. Samaa periaatetta sovelletaan myös rakennerahastovarojen mahdolliseen käyttöön kulttuuripääkaupungin asemaa koskevan hakemuksen valmisteluun. Lisäksi on syytä panna merkille, että useisiin hyväksyttyihin hankkeisiin sisältyy toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan alueiden imagoa ja identiteettiä ulkopuolisten sijoittajien mielenkiinnon herättämiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi. Tällöin hallintoviranomaiset voivat valita hankkeita, jotka saattavat liittyä välittömästi tai välillisesti tällaisten hakemusten valmistelemiseen. (1) EYVL C 160 E, 4.7.2002, s. 122.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3125/02

esittäjä(t): Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) komissiolle

(25. lokakuuta 2002)

Aihe: Augusto Fichtnerin erottaminen

- Virkamies Augusto Fichtner erotettiin 1. marraskuuta 1999 Ispran yhteisestä tutkimuskeskuksesta (Italia), jossa hän oli työskennellyt 2. toukokuuta 1967 lähtien.

- Erottaminen tapahtui Fichtnerin ja hänen esimiestensä välillä käydyn kiistan jälkeen, joka oli saanut alkunsa Fichtnerin esittämistä väitteistä, joiden mukaan vuodesta 1981 lähtien oli tehty miljardien arvoisia sopimuksia fiktiivisten tai olemattomien yritysten kanssa.

- Erottamisen virallinen peruste oli, että Fichtner teki kahta työtä, vaikka hän oli varta vasten saanut esimiehiltään luvan toimia konkurssipesien hoitajana. Fichtnerin toimintaa tutkimaan perustettu lautakunta ei kuitenkaan hyväksynyt kyseisestä luvasta todisteeksi toimitettua asiakirjaa.

- Fichtneristä kahden vuoden välein laaditut henkilöstöraportit ovat aina olleet erinomaisia, mutta niitä on piiloteltu ja ne on arkistoitu Ispran tutkimuskeskuksen tiloihin, ja lautakunnalle on toimitettu niiden sijasta muita asiakirjoja, joissa on paikkansapitämättömiä tietoja.

- Erottamisen perusteeksi on koottu yhteen Fichtneriä koskevia asiakirjoja, joissa todisteita on väärennelty ja joissa rikotaan yksityisyyttä koskevia perussääntöjä.

- Kyseistä tapausta tutkivan lautakunnan tarkoituksena oli alunperin tarkistaa syytökset, joita Fichtner oli kohdistanut komission ja Euroopan yhteisöjen joidenkin virastojen ja johtajien toimintaan. Fichtnerin ensimmäisissä kuulemisissa häntä uhattiin, että jos hänen esittämänsä syytökset osoittautuisivat perusteettomiksi, hän joutuisi ankarien kuritoimenpiteiden kohteeksi ja saattaisi tulla erotetuksi virastaan ja menettää eläkeoikeutensa.

- Kyseiseen tapaukseen liittyvät asiakirjat ja kaikki todisteet on välitetty tuolloisille komission jäsenille Mario Montille ja Emma Boninolle sekä komission puheenjohtajalle Romano Prodille.

Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä Augusto Fichtnerin esittämien, vakavien ja todistein tuettujen syytösten selvittämiseksi, ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jos Fichtnerin erottamisen syyt osoittautuvat perusteettomiksi?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(6. joulukuuta 2002)

Eläkeoikeutensa säilyttänyt Augusto Fichtner erotettiin, koska nimittävä viranomainen katsoi hänen vakavasti rikkoneen henkilöstösääntöjen 12 artiklan 3 kohtaa, joka kieltää ulkopuolisen työskentelyn ilman ennakkolupaa.

Päätös tehtiin täyden kurinpitomenettelyn jälkeen, jolloin itsenäisesti toimiva kurinpitolautakunta totesi syytökset paikkansapitäviksi ja ehdotti irtisanomista. Augusto Fichtner vei asian ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaistavaksi, ja tämä on hiljattain järjestänyt yleisen kuulemisen. Komissio ei siksi voi selostaa tapauksen yksityiskohtia, koska tapaus on vielä rikostutkinnan alla. Komissio huomauttaa kuitenkin, että arvoisan parlamentin jäsenen esittämiä väitteitä ei ollut Augusto Fichtnerin oikeusistuimelle esittämässä anomuksessa.