KIRJALLINEN KYSYMYS E-2885/02

esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle

(14. lokakuuta 2002)

Aihe: Siviiliväestön suojelu

Länsimaat ovat selvästi supistaneet pelastuspalveluun käytettäviä menojaan kylmän sodan päätyttyä, sillä konfliktien uhka tuntuu vähentyneen. New Yorkin ja Washingtonin terroristi-iskut paljastivat näissä kaupungeissa vakavia puutteita siviiliväestön suojelussa. Kaikesta päätellen

puutteita on nykyisin myös Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Asiantuntijat pitävät tällä hetkellä todellisena vaarana, että terroristit käyttävät biologisia aseita. Siksi siviiliväestön suojelu on tärkeää erityisesti Euroopan suurissa kaupungeissa.

Euroopan komissio asetti syyskuun 11. päivän terroristi-iskujen jälkeen työryhmän, jonka johtajan George Gouvrasin raportti julkaistiin viime viikolla. Raportin mukaan suurimmalla osalla Euroopan unionin jäsenvaltioista ei ole käytössään rokotteita eikä käyttökelpoisia toimintasuunnitelmia, joilla ne voisivat vastata biologisiin laajoihin terroristi-iskuihin, joissa käytetään aseena esimerkiksi isoarokkoa.

Katsooko komissio, että väestöä suojellaan riittävävästi Euroopan unionissa?

Onko Euroopan unionilla pelastuspalvelusuunnitelmia ja jos on, niin voiko komissio antaa tietoja niiden sisällöstä?

Katsooko komissio, että on ryhdyttävä tarmokkaampiin toimiin tällä alalla vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen?

Voisiko Euroopan unioni määritellä sitovat vähimmäisvaatimukset pelastuspalvelua varten erityisesti Euroopan suurissa asutuskeskuksissa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2002)

Kuten komission tiedonannossa Pelastuspalvelu ennakkovalmiudet mahdollisten hätätilanteiden varalta(1) todetaan, Yhdysvalloissa tehtyjen ennennäkemättömien ja traagisten terrori-iskujen seurauksena valtiot ja viranomaiset ovat kaikilla tasoilla joutuneet tarkastelemaan uudelleen, miten hyvät valmiudet niillä on ehkäistä vastaavan kaltaiset iskut tai lieventää niiden vaikutuksia yhteiskuntaan. Tiedonannossa tehdään selväksi, että Euroopan unionin valmiuksia toimia biologisten ja kemiallisten terrorihyökkäysten aiheuttamissa hätätilanteissa on parannettava. Siinä myös esitellään toimet, joihin komissio aikoi yhteisön politiikkojen eri saroilla ryhtyä vastatakseen Eurooppa-neuvoston Gentissä 19. lokakuuta 2001 sille ja neuvostolle esittämään pyyntöön valmistella ohjelma, jolla parannettaisiin jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kyseisellä alalla.

Jäsenvaltiot ja komissio ovat sittemmin työskennelleet Yhdysvalloissa tehtyjen bioterrorihyökkäysten kaltaisia uusia uhkia koskevien valmiuksien ja toimintatapojen parantamiseksi. Kansallisten toimenpiteiden lisäksi on ryhdytty unionin tason toimenpiteisiin sekä komission ja jäsenvaltioiden yhteisiin toimiin, joiden tarkoituksena on parantaa valmiuksia ja mahdollisuuksia torjua tahallisia haitalliseksi tarkoitettuja biologisia, kemiallisia ja radioaktiivisia päästöjä. Työn edistyminen sekä meneillään olevat toimet on esitetty komission tiedonannossa Pelastuspalvelu edistyminen mahdollisiin hätätilanteisiin valmistautumista koskevan ohjelman toteuttamisessa(2). Hätätilanteita varten laadittujen suunnitelmien testaaminen kuuluu yhtenä osana näihin toimiin.

Selvittääkseen, mitä aloitteita jo on ja mitä saatetaan vielä tarvita unionin väestön suojelemiseksi biologisten, kemiallisten ja radioaktiivisten terroristihyökkäysten vaikutuksilta, neuvosto ja komissio valmistelevat parhaillaan yhteistä toimenpideohjelmaa, joka esitellään seuraavalle Eurooppa-neuvostolle Kööpenhaminassa joulukuussa 2002.

(1) KOM(2001) 707 lopullinen.

(2) KOM(2002) 302 lopullinen.