ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0038/98 komissiolle esittäjä(t): Gianni Tamino (V) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Toinen kertomus direktiivin 86/609/ETY 26 artiklan mukaisesti Viite: Kysymys E-2376/97 ((EYVL C 76, 11.3.1998, s. 102. )) 1. Vahvistaako komissio, että se ei noudata direktiivin 86/609/ETY ((EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1. )) 26 artiklan määräyksiä, joiden mukaan komission on laadittava neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomus ¨säännöllisesti, vähintään joka kolmas vuosi¨, sillä tämä määräaika kului umpeen 27. toukokuuta 1997? 2. Onko mahdollista saada tietoja ¨yhteisön tasolla käyttöön sovituista tilastotaulukoista, joissa ilmoitetaan kokeissa käytettyjen eläinten lukumäärä¨? 3. Ottaen huomioon, että jäsenvaltiot ovat luvanneet käyttää sovittuja tilastotaulukoita vuoteen 1999 mennessä, niin tarkoittaako se sitä, että komissio ei anna asiasta tietoja ennen kuin kolmen vuoden määräaika on kulunut umpeen? 4. Jos vastaus on myönteinen, niin miten tämä sopii yhteen direktiivin 97/18/EY ((EYVL L 114, 1.5.1997, s. 43. )) määräysten kanssa, direktiivin, joka on annettu sen määräajan lykkäämisestä, jonka jälkeen on kiellettyä käyttää eläinkokeita kosmeettisten valmisteiden ainesosien tai niiden yhdistelmien testaamiseen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 1998) Komissio aikoo noudattaa kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta annetun direktiivin 86/609/ETY 26 artiklan säännöksiä. Toisen tilastokertomuksen laatiminen aloitettiin vuonna 1997 heti, kun oli käynyt ilmeiseksi, että sovitut yhteiset tilastotaulukot eivät valmistu ennen vuoden 1998 loppua. Tilastokertomuksen on määrä valmistua huhtikuun loppuun mennessä 1998. Jäljennös sovituista tilastotaulukoista toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja sihteeristölle. Kuten edellä todettiin, yhtenäistämättömiin tilastoihin perustuvan toisen tilastokertomuksen on määrä valmistua huhtikuun loppuun mennessä 1998. Kosmetiikkatuotteiden osalta komissio liittää jäsenvaltioiden toimittamat tiedot eläinkokeita korvaavien koemenetelmien kehittämisen, validoinnin ja oikeudellisen hyväksymisen edistymistä koskevaan vuoden 1997 vuosikertomukseensa kosmeettisista valmisteista annetun neuvoston direktiivin 76/768/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 14. kesäkuuta 1993 annetulla neuvoston direktiivillä 93/35/ETY, 4 artiklan 1 kohdan i alakohdan mukaisesti ((EYVL L 151, 13.6.1993. )).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0740/98 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Lesboksen saarta koetelleet tulvat Rajut rankkasateet koettelivat äskettäin Lesboksen saarta (tammikuussa 1998) ja ne aiheuttivat vakavia tuhoja. Voiko komissio edellä mainitun johdosta ilmoittaa, kuinka monta Lesboksen saarella toteutettavaa kuivatus- ja tulvilta suojaamishanketta se on rahoittanut Kreikan liityttyä yhteisön jäseneksi, millaisista hankkeista ja miten suurista summista tällöin on kyse, kuinka monet näistä hankkeista on saatettu loppuun ja - mikäli niitä ei ole saatettu loppuun - miten pitkällä ne ovat nykyään? Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, onko se valmis myöntämään taloudellista tukea kiireellisesti tarvittaviin varusrakenneinvestointeihin erityisesti tulvasuojarakenteiden ja ¨verkostojen¨ luomiseksi useisiin Lesboksen saaren kyliin, mikäli Kreikan toimivaltaiset tahot jättävät rakenteellista tukea koskevan hakemuksen? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0491/98 ja E-0740/98 (27. maaliskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisia jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Alavanosin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-440/98 ((Katso sivu 105. )).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0397/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Laittoman rahan peseminen Pohjois-Kyproksella Turkin miehittämä Pohjois-Kypros on muutettu kansainvälisen rikollisuuden rahoituskeskukseksi. Eurooppalaisessa lehdistössä julkistetut tiedot ja julkisesti esitetyt syytökset todistavat selvästi, että miehitetty Kypros on huumeiden, kemiallisten jätteiden, aseiden ja laittomien maahanmuuttajien salakuljettajien paratiisi. Pelkästään viimeisen puolentoista vuoden aikana 18 uutta kasinoa on aloittanut toimintansa Pohjois-Kyproksella. Lisäksi viimeisten 3 - 4 vuoden aikana on perustettu 36 offshore-pankkia ja 29 tavallisten pankkien sivukonttoria. Näiden kautta pestään heroiinin, aseiden, kemiallisten jätteiden ja laittomien maahanmuuttajien salakuljetusta Eurooppaan harjoittavien tahojen voitot. Komissiolta kysytään, kuinka se aikoo näitä julkisuuteen tulleita tietoja hyödyntäen reagoida lakkauttaakseen tämän tilanteen, jota käytännössä kontrolloi EU:hun tulliliiton kautta sidoksissa oleva valtio, nimittäin Turkki. Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Komissiolla ei ole tarkempia tietoja arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista väitetyistä laittomuuksista. Komissio palauttaa mieliin, että se tukee pyrkimyksiä oikeudenmukaisen ja kestävän ratkaisun löytämiseksi Kyproksen kysymykseen sekä maan liittymiseksi yhteisöön ja toivoo, että näin saataisiin aikaan olosuhteet, joissa tällaisia ongelmia voitaisiin käsitellä tehokkaasti.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0760/98 komissiolle esittäjä(t): Peter Truscott (PSE) (5. maaliskuuta 1998) Aihe: YMP-tuki Voiko komission jäsen ystävällisesti selvittää, mitä korjausmahdollisuuksia minun Hertfordshiren vaalipiirissäni asuvalla maanviljelijällä on, kun hän on vahingossa tehnyt virheen ICAS-lomaketta täyttäessään. Ison Britannian maatalousministeriön mukaan hän jää ilman tukea kyseisen alan osalta, minkä lisäksi Euroopan talousyhteisön määräykset vievät sakkona 20 % siltäkin alalta, jota koskevat tiedot on merkitty oikein. Eikö Euroopan talousyhtiön määräyksissä ole yhtään liikkumavaraa aitojen erehdysten kohdalla, jotka saattavat leikata maksettavaa tukea? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 1998) Yhteisön tukijärjestelmiä koskevan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä joulukuuta 1992 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 3887/92 ((EYVL L 391, 31.12.1992. )) säädetään seuraamuksista, joita on sovellettava silloin kun viljelijä on ilmoittanut todellista pinta-alaa suuremman alan saadakseen tukea tai kun eräitä muita sääntöjä ei ole noudatettu. Komissio hyväksyy kuitenkin tarpeen joustaa tietyissä tapauksissa. Komission asetuksen (ETY) N:o 3887/92 sekä asiakirjan VI/646/96 (josta toimitetaan jäljennös suoraan kysymyksen esittäjälle sekä Euroopan parlamentin sihteeristölle) nojalla jäsenvaltiot voivat sallia, että pinta-alatukihakemuksia tarkistetaan ilman seuraamuksia, jos tarkistuksen syynä on ollut aito erehdys, jonka jäsenvaltio on hyväksynyt. Koska vastuu tästä kuuluu jäsenvaltiolle, komissio ei voi ottaa kantaa yksittäistapaukseen.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0400/98 komissiolle esittäjä(t): Dominique Souchet (I-EDN) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Yhteisön avustukset syrjäisimpien alueiden toimituksille Jo kahden vuoden ajan syrjäisimpien alueiden viljatoimitusten avustukset ovat vähentyneet erittäin voimakkaasti. Tämä tilanne johtaa eläinten rehun huomattavaan kallistumiseen ja koko lihantuotantoketjun heikentymiseen. Voisiko komissio ilmoittaa, miten on mahdollista yhden ja saman POSEIDOM-ohjelman puitteissa kannustaa ja tukea taloudellisesti karjankasvatuksen ja sen rakenteiden kehittämistä sekä samanaikaisesti lisätä tuotantokustannuksia vähentämällä avustuksia eläinten rehuksi muutettavalle viljalle? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0288/98, E-0289/98, E-0324/98 ja E-0400/98 (17. maaliskuuta 1998) Arvoisia parlamentin jäseniä pyydetään tutustumaan Dominique Souchet'n kirjalliseen kysymykseen P-327/98 annettuun komission vastaukseen ((Katso sivu 78. )).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0517/98 komissiolle esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Kahdeksas eurooppalainen kehitysrahasto Kahdeksas eurooppalainen kehitysrahasto piti ottaa käyttöön vuoden 1997 lopussa neljännen Lomé-sopimuksen mukaisesti. Sen avulla on tarkoitus tukea taloudellista ja teknistä yhteistyötä Lomé-sopimuksen edunsaajavaltioiden rakenteellisten eroavaisuuksien poistamiseksi. Keskeisinä toiminta-alueina mainittiin köyhyyden vastainen toiminta, koulutus ja teollistuminen mutta myös terveydenhuolto, kilpailukyvyn lisääminen ja maatalous. Itävalta osallistuu ensimmäistä kertaa tähän ohjelmaan. Kahdeksatta eurooppalaista kehitysrahastoa ei kuitenkaan voitu ottaa käyttöön suunniteltuna ajankohtana ja sen käyttöönotto viivästyy edelleen, koska kaikki Eurooppa-neuvoston jäsenvaltiot eivät vielä ole ratifioineet suunnitelmaa. Voiko Euroopan komissio ilmoittaa viivästymiseen johtaneet syyt? Mikä on komission arvio siitä, milloin ratifiointi on saatettu lopullisesti päätökseen? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 1998) Komissiokin on huolissaan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta kahdeksannen eurooppalaisen kehitysrahaston (EKR) käyttöön ottamisen viivästymisestä. EKR on pääasiallinen rahoituksen muoto yhteistyön jatkamiseksi Afrikan, Karibian ja Tyynen meren maiden ja Euroopan yhteisön välillä kaudella 1995*2000. Tämän voimaantulon edellytyksenä on, että ainakin kaksi kolmasosaa AKT-valtioista (eli 47 maata) sekä kaikki yhteisön jäsenvaltiot ratifioivat Mauritiuksella 4. marraskuuta 1995 allekirjoitetun sopimuksen, jonka tarkoituksena oli tarkistaa ja täydentää Lomén sopimusta sen puolivälissä. Komission 1. maaliskuuta 1998 saamien tietojen mukaan ratifiointimenettely on kuitenkin saatettu päätökseen 56 AKT-maassa ja 13 jäsenvaltiossa. Tietoisena asianomaisten jäsenvaltioiden todettuun hitauteen vaikuttavien syiden täysin sisäisestä luonteesta komissio on useaan otteeseen ryhtynyt toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on saada ne tietoisiksi hidastelun seurauksista. Näin on tehty useilla tasoilla, jotka liittyvät kunkin jäsenvaltion perustuslaillisiin ratifiointimenettelyihin. Vaikka komissio ei voikaan tällä hetkellä mainita täsmällistä päivämäärää, jolloin nämä menettelyt saatetaan lopullisesti päätökseen, sillä on syytä uskoa, että sen jo joidenkin jäsenvaltioiden suhteen tuloksia tuottaneet aloitteet osaltaan auttavat kohtuullisessa ajassa ratkaisemaan arvoisan parlamentin jäsenen korostaman lukkiutuneen tilanteen.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0194/98 komissiolle esittäjä(t): Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) (28. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin rahoittama laiton hanke Espanjan ympäristöministeriö myönsi 19. helmikuuta 1997 tehdyllä päätöksellä Katalonian alueelliselle hallitukselle, Generalitat de Catalunyalle, toimiluvan Kataloniassa Alt Empordàn alueella, Llançàn kunnassa sijaitsevalle julkiselle rantapalstalle Grifeun rantabulevardin rakentamista varten. Toimilupaan kuuluvat myös rakennettavalla alueella maan pakkolunastamisesta ja yksityisoikeuksista maanomistajille maksettavat korvaukset. Generalitat de Catalunyan aluesuunnittelun ja julkisen rakentamisen osaston satamista ja rannikosta vastaava pääosasto aloitti rantabulevardin rakennustyöt ilman Llançàn kunnan kaavoituksen lopullista hyväksymistä ja ilman asiaan kuuluvaa kaupunkisuunnitelmaa, jotka ovat kuitenkin ennakkoehtoja rakennustöiden aloittamiselle. Tämän jälkeen 12. joulukuuta 1997 Gironan käräjäoikeus nro. 8 antoi päätöksen nro. 247/97, jossa todetaan, että Generalitat de Catalunyan aluesuunnittelun ja julkisen rakentamisen osaston satamista ja rannikosta vastaava pääosasto on toiminut omavaltaisesti ja näin ollen toiminta katsotaan laittomaksi ja pääosasto tuomitaan palauttamaan kyseinen omaisuus sen oikeille omistajille. Oikeusratkaisun täytäntöönpano merkitsee jo noin 75 miljoonaa pesetaa maksamaan tulleiden rantabulevardin rakennustöiden ja siihen liittyvien rakennusten purkamista. Rahamäärästä 50 % oli maksanut Generalitat de Catalunya, 25 % Llancàn kunta ja 25 % oli peräisin EU:n varoista, tarkasti ottaen Interreg-yhteisöaloitteesta. Tietääkö komissio tästä sijoituksesta ja siitä, että rakennustöitä tehtiin laittomasti ja Euroopan unionin varoilla, ja että ne nyt joudutaan purkamaan oikeuden päätöksellä Komission jäsenen Monica Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 1998) Komissio aikoo tiedustella Espanjan viranomaisilta ongelmien seurauksista, joista arvoisa parlamentin jäsen on ilmoittanut komissiolle. Jollei tarkastuksesta muuta johdu, komissio olettaa, että ongelmat voisivat liittyä, jos kyse on Interreg II A -ohjelmasta, hankkeeseen nro 48 (tiesuunnittelu ja ranta-alueen käyttö/toinen vaihe - Llançà-Katalonia), joka saa yhteisön tukea 150 000 ecua yhteisrahoituksen perustuessa 50 prosentin osuuteen. Jos tästä oikeuden päätöksestä, joka on peruuttamaton ja lopullinen, annetaan komissiolle virallinen vahvistus, komissio toteuttaa kaikki tällaisen tilanteen seurausten edellyttämät toimenpiteet. Ellei kyseistä hanketta ole olemassa, komissio joutuu peruuttamaan yhteisrahoituksensa ja ehdottamaan seuraavassa seurantakomiteassa, että sen aiempaan sitoumukseen tehdään muutos.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0166/98 komissiolle esittäjä(t): James Fitzsimons (UPE) (2. helmikuuta 1998) Aihe: EU:n jäsenvaltioiden polkupyörälainsäädäntö Voiko komissio ilmoittaa, mitä turvallisuusvaatimuksia kukin jäsenvaltio on asettanut polkupyörille käyttäjien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuuden parantamiseksi? Voiko komissio ilmoittaa, vaatiiko mikään jäsenvaltio polkupyörän käyttäjiltä vakuutuksen ottamista, ja jos vaatii, voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja? Onko mikään jäsenvaltio ottanut käyttöön polkupyöräveroa? Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten monta polkupyörää joutui onnettomuuksiin jäsenvaltioissa, sekä onnettomuuksien syyt? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998) Kaikkien jäsenvaltioiden tieliikennelaeissa polkupyöräilijä rinnastetaan tienkäyttäjänä moottoriajoneuvon kuljettajaan. Kaikkien tienkäyttäjien odotetaan toimivan muita vaarantamatta. Seuraavissa jäsenvaltioissa on erityistä polkupyörälainsäädäntöä: Belgia, Tanska, Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Alankomaat, Itävalta, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta. Seuraavissa jäsenvaltioissa on autoilijoita koskevia sääntöjä pyöräilijöiden turvallisuuden takaamiseksi: Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Itävalta, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta. Komission tietämän mukaan yksikään jäsenvaltio ei edellytä pyöräilijöiltä vakuutusta. Komission tietämän mukaan yksikään jäsenvaltio ei peri pyöräilemisestä veroa, mutta polkupyörien myyminen on luonnollisesti arvonlisäveron alaista toimintaa. Viimeisimmät tilastotiedot onnettomuuksista ovat vuodelta 1992 katsauksesta Statistical Report on Road Accidents in 1992, joka julkistettiin Euroopan liikenneministerien kokouksessa. Katsauksessa ilmoitetaan onnettomuuksissa kuolleiden määrä, mutta ei onnettomuuksien syitä. Koska asiasta ei siis ole saatavilla riittävästi käyttökelpoista tietoa, komissio kehittelee parhaillaan kokonaisvaltaista Euroopan yhteistä onnettomuustilastokantaa. Komissio on julkaissut hankkeesta kertomuksen Nykytilanne ja tulevaisuuden suuntaviivat - CARE: tieliikenneonnettomuuksia koskeva yhteisön tietokanta ((KOM(97) 238 lopullinen. )).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0066/98 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (29. tammikuuta 1998) Aihe: LEONARDO-ohjelma Uudessa LEONARDO-ohjelmassa lisättiin yrityksille suunnattua tukea ja samanaikaisesti poistettiin kansalaisjärjestöille tarkoitettu tuki. Mitkä olivat tämän päätöksen perusteet? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 1998) Komissiossa keskustellaan parhaillaan yhteisön uusien ammatillista koulutusta koskevien ohjelmien tulevaisuudesta. Näin ollen tulevasta tukipolitiikasta ei voi vielä antaa mitään lausuntoja. Nykyisen Leonardo da Vinci-ohjelman puitteissa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) tukitoimia on korostettu. Syynä tähän on eurooppalaisen ammattikoulutuspolitiikan suuntaaminen kohti työmarkkinoita ja työllisyyspoliittisia aiheita, jotka vahvistettiin Luxemburgissa marraskuussa 1997 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Työllisyyttä käsittelevässä Eurooppa-neuvostossa ja sen jälkeen annetuissa työllisyyttä koskevissa yhteisön suuntaviivoissa korostetaan pk-yritysten erityisasemaa työpaikkojen luojana ja säilyttäjänä. Nykyiseen Leonardo da Vinci-ohjelmaan ei sisälly sellaista politiikkaa, jonka tarkoituksena olisi vähentää tai lopettaa tuki kansalaisjärjestöille. Eurooppalaisen ammattikoulutuspolitiikan tavoitteena on saada aikaan ja tukea mahdollisimman monien tahojen välistä kansainvälistä yhteistyötä ja kumppanuusrakenteita. Kansalaisjärjestöjen ja yhteistyörakenteiden tukeminen perustuu sen ymmärtämiseen, että näillä järjestöillä on merkittävä tehtävä työmarkkinoilla.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0272/98 komissiolle esittäjä(t): Danielle Darras (PSE) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Yhteisönsisäisen verovapaan myynnin lakkauttaminen 1.7.1999 lähtien Voisiko komissio kertoa, aikooko se tehdä lähiaikoina selvityksen verovapaan myynnin lakkauttamisen taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista? Olen Nord-Pas-de-Calais'n edustaja. Siksi haluan muistuttaa komissiota siitä, että tämä aiheuttaa välittömiä ongelmia alueelleni, koska autolauttaliikenne on yksi aloista, joka tulee kärsimään eniten. On syytä muistaa, että tullivapaan kaupan osuus eräiden laivayhtiöiden liikevaihdosta on lähes 60 % (esim. Sca-France). Sitä paitsi komissio ei varmaankaan ole tietämätön siitä, että noin puolet matkailijoista, jotka tulevat pariksi päiväksi rannikollemme, tekee sen matkalippujen alhaisen hinnan houkuttelemina. Verovapaan myynnin lakkauttaminen nostaisi kuitenkin hintoja 25 - 30 %, mikä merkitsisi liikenteen supistumista. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1998) Neuvoston vuonna 1991 sisämarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä tekemä päätös yhteisönsisäisen verovapaan myynnin lopettamisesta antaa mahdollisuuden mainitun verovapaan myynnin jatkamiseen 30. kesäkuuta 1999 asti, jotta tämän yli seitsemän vuoden siirtymäajan kuluessa kaikki asianomaiset taloudelliset sektorit voisivat sopeutua asteittain uuteen tilanteeseen. Komissio katsoo, että neuvosto on antanut kyseessä olevan päätöksen sen vuoksi, että verovapaa myynti vääristää yhtenäismarkkinoita. Verovapaa myynti aiheuttaa kilpailun vääristymistä liikenteen alalla ja vähittäismyynnissä. Se tarjoaa lisäksi perusteettoman edun matkustajille, jotka käyttävät jatkuvasti lento- tai laivayhteyksiä; he saavat siten tukea kaikkien veronmaksajien kustannuksella. Toisaalta, koska rautatieliikenne ja muut palvelut kehittyvät, poikkeamilla on yhä turmiollisempi vaikutus näihin liikenteen aloihin. Komissio ei aseta neuvoston päätöstä kyseenalaiseksi. Komissio ei myöskään aio toimeenpanna kysymyksessä mainittua sosiaalista ja taloudellista selvitystä tällä alalla.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0224/98 komissiolle esittäjä(t): Christine Crawley (PSE) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Työn järjestämistapojen muutoksen vaikutus Voiko komissio antaa tietoja siitä, miten laajasti se keskustelee työn järjestämistapojen muutoksen vaikutuksista? Pitääkö komissio myönteisenä sitä, että työn järjestämistapojen muutokseen liittyvä komission eri osastojen välinen koordinaatio - mitä tulee koulutukseen ja ammattikoulutukseen ja työn järjestämistapojen vaikutuksesta sosiaaliturvaan ja ikääntyvään väestöön - on riittävää, jotta voidaan laatia kaikille kansalaisille suunnattu komission yliesikatsaus työn järjestämistavoista tulevaisuudessa? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1998) Antamalla vihreän kirjan ¨Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin¨ ((KOM(97)128 lopullinen. )) komissio käynnisti keskustelun muuttuvien työnteon mallien vaikutuksista. Vihreä kirja on pantu laajaan levitykseen, ja jäsenvaltioissa on järjestetty konferensseja ja pyöreän pöydän neuvotteluja, joissa on kokoontunut työmarkkinajärjestöjen, tutkimuspiirien sekä koulutusalan edustajia. Tämä laaja-alainen eurooppalainen keskustelu saatetaan päätökseen Glasgow'ssa 28.-30. huhtikuuta 1998 pidettävässä eurooppalaisessa konferenssissa, jonka puheenjohtajavaltio Yhdistynyt kuningaskunta järjestää yhdessä komission kanssa. Komissio on täysin tietoinen siitä, miten tärkeää ja haasteellista on koordinoida toimintaa kaikilla asiaan liittyvillä politiikan aloilla, ja tarvittava yksikköjen välinen yhteistyö on jo pantu käyntiin, jotta helpotettaisiin yhtenäisen yleiskatsauksen ja toimintamallin luomista.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0187/98 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Matkailutoimistot Matkailu on merkittävää yhteisön arkkitehtuurinähtävyyksien taloudellisessa hyödyntämisessä, mutta sen taloudellinen rooli voi olla myös työllistäminen, mikä on tarpeen koko maailmaa koettelevan työttömyysongelman ratkaisemiseksi. Matkailutiedotukseen ja matkailumainontaan tarkoitettujen toimistojen osuus on tässä kysymyksessä elintärkeä. Valitettavasti monilta tahoilta kerrotaan näiden toimistojen kelvottomasta toiminnasta, mikä etenkin Italian kohdalla heijastelee nyt jo taaksejäänyttä tuhlauksen ja poliittisten virkanimitysten todellisuutta. Pyydän komissiolta direktiiviä, joka säätelisi matkailualan tiedotustoimistojen toimintaa ja määrittelisi ne viralliset tehtävät, jotka toimistojen pitää hoitaa niille annetun kansallisen tiedotuksen julkisen aseman mukaisesti. Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998) Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että paikalliset ja kansalliset matkailutoimistot kuuluvat tehtäviensä luonteen perusteella jäsenvaltioiden toimivaltaan EY:n perustamissopimuksen 3 b artiklassa mainitun toissijaisuusperiaatteen nojalla. Tämän vuoksi kaikki näiden palvelujen suorittamista koskevat kysymykset kuuluvat kokonaisuudessaan jäsenvaltioiden toimivaltaan.