ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0352/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Italialainen kaupallinen hanke Serbiassa.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0181 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0352/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Italialainen kaupallinen hanke Serbiassa Italialaisen La Stampa -päivälehden lauantainumerossa oli 22. tammikuuta 2000 seuraava uutinen: Italialaiset yritykset rikkovat serbienvastaista Naton kauppasaartoa Made in Italy markkinat Belgradissa helmikuun alusta lähtien tarjolla on ollut televiestintäalan ja metallurgia-alan tuotteita, elintarvikkeita ja huonekalujamldrConsorzio Europeo Italia -yhtymään kuuluu italialaisia yrityksiä sekä yksi ranskalainen edustus: Paladini, Bigelli marmi, Santo Galeazzi Pagassus, Bulbarelli, Atb, Elf Aquitaine, Cacciamali, Samco, Inside International, Il Ponte, Ato Findley ja Fineca. Tarjonta vaihtelee elintarvikkeista metallurgia-alan tuotteisiin ja televiestintäalan tuotteista huonekaluihinmldr. Eikö komission mielestä edellä mainitut taloushankkeet ole ristiriidassa Euroopan unionissa solmittujen sopimusten kanssa, jotka vahvistettiin maanantaina 24. tammikuuta 2000 järjestetyssä kokouksessa, jossa Euroopan unionin ulkoministerit päättivät ilman myönnytyksiä jatkaa talouspakotteita Belgradin hallitusta vastaan? Mitä Euroopan komission puheenjohtaja ja kilpailuasioista vastaava komission jäsen aikovat tehdä vastustaakseen kaikkia sellaisia hankkeita, jotka tähtäävät Milosevicin hallituksen vastaisen kauppasaarron purkamiseen sekä suojellakseen markkinoita ja kilpailua taloudellisia ja kaupallisia kolmikantatoimintoja vastaan, jotka ovat yhteisön määräysten vastaisia? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2000) Jugoslavian liittotasavaltaan liittyvien varojen jäädyttämisestä ja sijoitusten kieltämisestä sekä asetusten (EY) N:o 1295/98 ja (EY) N:o 1607/98 kumoamisesta 15 päivänä kesäkuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1294/1999(1) koskee varojen toimittamisen kieltämistä Jugoslavian liittotasavallan ja Serbian tasavallan hallituksille. Consorzio Europeo Italia -yhtymän aloitteen tarkoituksena on sanottu olevan italialaisten ja muiden yhteisön tuotteiden myynnin edistäminen Belgradin lähellä sijaitsevalla verovapaalla alueella ensisijaisesti Venäjältä, Ukrainasta ja Valko-Venäjältä tuleville asiakkaille, jotka tarvitsevat viisumin Italiaan, mutta eivät Jugoslaviaan. Komissio ja Italian viranomaiset tutkivat parhaillaan, voisiko edellä mainitusta aloitteesta, jota ei ilmeisesti ole vielä toteutettu, olla seurauksena investointeja Serbian tasavaltaan tai varojen toimittamista edellä mainituille hallituksille, ja ne aikovat jatkaa asian seuraamista. (1) EYVL L 153, 19.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0349/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Julkiset tuet ja hallitsevan aseman vahvistaminen Espanjan sähkömarkkinoilla.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0349/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Julkiset tuet ja hallitsevan aseman vahvistaminen Espanjan sähkömarkkinoilla Tapauksessa, joka liittyy vapaaseen kilpailuun siirtymisestä aiheutuneiden kustannusten maksamiseen julkisilla tuilla, Espanjan sähkömarkkinoiden rakenne on duopolistinen. Aikooko komissio soveltaa yhä käytäntöä, jonka mukaan julkiset tuet eivät missään tapauksessa voi vahvistaa hallitsevaa asemaa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Valtiontukia valvoessaan komissio selvittää yhteisön näkökulmasta, missä määrin tuen yhteistä etua edistävä vaikutus kumoaa sen väistämättä aiheuttamat kilpailua vääristävät vaikutukset. Tutkiessaan hukkakustannuksiin liittyviä valtiontukitapauksia komissio soveltaa menetelmää, josta keskusteltiin jäsenvaltioiden kanssa kesäkuussa 1999. Menetelmässä otetaan huomioon etenkin kyseisten markkinoiden kilpailutilanne. Lisäksi tukea on käytettävä selkeästi määritettyjen ja yksilöityjen tukikelpoisten hukkakustannusten korvaamiseen, ja tuen maksamisessa on otettava huomioon kilpailun todellinen tuleva kehitys, jota mitataan määrällisillä tekijöillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0415/00 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle. Taiteellisten teosten tekijänoikeudet.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0415/00 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Taiteellisten teosten tekijänoikeudet Bernin sopimuksen sekä tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojaa koskevan EU:n direktiivin 93/98(1) osalta pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin. 1. Missä määrin alkuperäisen teoksen laillinen monistaminen monistamistavasta riippumatta vaikuttaa EU:n säännösten mukaiseen taideteosten suoja-aikaan? 2. Voiko taideteoksen laillinen monistaminen monistamistavasta riippumatta johtaa siihen, että toinen toimija voi harjoittaa monistamista tekijänoikeuden haltijan etujen vastaisesti jo ennen EU:n säännösten mukaisten tekijänoikeuksien voimassaoloajan päättymistä? (1) EYVL L 290, 24.11.1993, s. 9. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2000) Tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajan yhdenmukaistamisesta annetussa neuvoston direktiivissä 93/98/ETY määritellään paitsi suoja-ajat, joita yhteisössä noudatetaan kunkin teostyypin ja suojattavan kohteen kohdalla, myös tapahtuma, joka aiheuttaa suojan voimassaolon alkamisen kussakin tapauksessa. Jotta voitaisiin luoda todelliset sisämarkkinat, joilla teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamat tavarat ja palvelut voisivat liikkua vapaasti, yhdenmukaistaminen on täydellistä ja siinä otetaan huomioon kaikki tekijät, jotka voivat vaikuttaa suoja-aikojen pituuteen. Taideteoksen laillinen monistaminen kuuluu teoksen normaaliin käyttöön, eikä se vaikuta suoja-ajan pituuteen. Tilannetta, jossa laillinen monistaminen johtaisi tekijänoikeuden haltijan etujen vastaiseen monistamiseen, on vaikea kuvitella, koska uuteen monistamiseenkin tarvitaan oikeuksien haltijan suostumus, ellei se kuulu johonkin lain sallimista käyttömuodoista. Tällainen tilanne ei kuitenkaan missään tapauksessa vaikuta suoja-ajan pituuteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0150/00 esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle. Interreg-yhteisöaloite.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0150/00 esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Interreg-yhteisöaloite Siitä huolimatta, että Interreg-aloitetta varten varatut määrärahat ovat kaudella 20002006 suuremmat kuin edellisellä kaudella, on todettavissa, että muutamia poikkeuksia lukuunottamatta A-ryhmään kuuluvien alueiden luettelo pyrittiin säilyttämään muuttumattomana, ilmeisenä tavoitteena toiminnan keskittäminen. Se, että poikkeuksia kuitenkin tehtiin, osoittaa, että aiempia epäoikeudenmukaisuuksia ja laiminlyöntejä oli tarpeen korjata. Kreikkalaisten alueiden luettelossa yksi merkittävä laiminlyönti koskee Artan ja Ilian läänejä, joita ei otettu mukaan, vaikka naapurialueita, joilla on samat ominaispiirteet, otettiin. Voiko komissio osoittaa ymmärtämystä ja tutkia uudelleen, olisiko mahdollista ottaa mukaan nämä kaksi lääniä, jotka perusteettomasti ovat jääneet luettelon ulkopuolelle? Michel Barnierin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0150/00, E-0229/00 ja E-0336/00 (6. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0157/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Andalusian nykyaikaistamista ja teollisuuden laatua koskeva suunnitelma.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0151 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0157/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Andalusian nykyaikaistamista ja teollisuuden laatua koskeva suunnitelma Kun tarkastellaan BKTL:oon perustuvaa taulukkoa, jolla kuvataan Espanjan yhteisöjen vaurautta asukasta kohti (prosenttia Espanjan keskiarvosta) huomataan, että Andalusian luku on 72,26 kun Espanjassa kärkisijalla on Baleaarit luvulla 154,48. Jotta Andalusia voisi päästä nykyisestä kuopastaan, jollaisessa se on kun sitä verrataan paitsi muuhun Espanjaan myös kaikkiin yhteisön alueisiin, joiden joukossa Andalusialla on surullinen peränpitäjän paikka, seuraavien neljän vuoden aikana olisi luotava 80 000 yritystä. Siten Andalusia voisi saavuttaa täystyöllisyyden. Katsooko komissio, että Andalusian taloudellista kehitystä nykyisin edistävien yhteisön toimien lisäksi pitäisi ottaa käyttöön Andalusian nykyaikaistamista ja teollisuuden laatua koskeva suunnitelma, jolla saadaan sysättyä liikkeelle uusi yrityssukupolvi epäedullisessa asemassa olevilla alueilla ja jolla autetaan pieniä yrityksiä saamaan rahoitusta paremmin ehdoin niin, että ne voivat laajentua ja kasvaa? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Komissio korostaa 1 päivänä heinäkuuta 1999 hyväksytyissä luonnoksissa ohjelmien laatimisohjeiksi(1) muun muassa pk-yrityksille tarkoitettujen tukitoimien merkitystä sekä pk-yritysten perustamisen että niiden kehittämisen tasolla. Tukitoimissa painotetaan erityisesti tietoyhteiskuntaa, yritysten verkottumista ja yritystukipalveluita. Espanjan viranomaiset toimittivat komissiolle 29 päivänä lokakuuta 1999 tavoite 1 -alueidensa aluekehityssuunnitelman ohjelmakaudeksi 20002006. Komissio tarkastelee ehdotusta parhaillaan vahvistaakseen yhteistyössä kyseisten viranomaisten kanssa yhteisön tukikehyksen, jossa määritellään ohjelmien toteuttamisedellytykset. Komissio huolehtii siitä, että sen määrittelemät toimintalinjat otetaan huomioon asianmukaisesti ohjelmien eri toimissa ja tukimuodoissa. (1) Komission valmisteluasiakirja SEC(1999) 103 lopullinen: Rakennerahastot ja niiden yhteensovittaminen koheesiorahaston kanssa Ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 20002006.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0328/00 esittäjä(t): Georges Berthu (UEN) komissiolle. Yhteisön virkamiehet ja kolmansien maiden myöntämät kohteliaisuuden mukaiset arvonimet.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0176 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0328/00 esittäjä(t): Georges Berthu (UEN) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteisön virkamiehet ja kolmansien maiden myöntämät kohteliaisuuden mukaiset arvonimet Vastatessaan tietyille komission edustustojen päälliköille myönnettyä suurlähettilään arvonimeä koskevaan kirjalliseen kysymykseen P-0224/99(1) komissio totesi, että [T]apana on tässä suhteessa, että akkreditoiva valtio myöntää edustustojen päällikölle suurlähettilään arvon henkilökohtaisena ja kohteliaisuuden mukaisena arvonimenä. Voiko komissio ilmoittaa, onko sen mielestä tavallista, että kolmannet maat eivätkä unionin jäsenvaltiot myöntävät arvonimiä yhteisön virkamiehille? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että yhteisön virkamiehet eivät käytä kolmansien maiden myöntämiä arvonimiä, kohteliaisuuden mukaiset arvonimet mukaan lukien, virallisissa yhteyksissä tehtäviään hoitaessaan? (1) EYVL C 289, 11.10.1999, s. 143. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2000) Diplomatiakäytännön luonteeseen kuuluu, että akkreditoiva valtio anoo vastaanottavalta valtiolta sitä akkreditointitasoa, jota se toivoo diplomaateilleen vastaanottavassa valtiossa. Akkreditoiva valtio voi siis myöntää arvonimen virkamiehelle kyseisen käytännön asettamissa rajoissa. Sama sääntö pätee myös komission lähetystöjen, edustustojen ja komission toimistojen päälliköihin, jotka akkreditoidaan valtionpäämiestasolla. Komissio antaa jäsenvaltioille tiedon aikomuksestaan nimittää edustuston päällikkö sekä tiedon siitä arvoasemasta ja arvonimestä, jota kyseiselle päällikölle anotaan akkreditoivassa valtiossa. Ulkomaanedustuston päälliköt saavat ohjausta siihen, missä yhteyksissä kohteliaisuuden mukaisen arvonimen käyttö on sopivaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0232/00 esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (UEN) komissiolle. Elintarvikkeiden turvallisuutta koskeva valkoinen kirja.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0164 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0232/00 esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (UEN) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Elintarvikkeiden turvallisuutta koskeva valkoinen kirja Miksi valkoisessa kirjassa ei käsitellä näkyvästi kysymystä terveysväittämistä, toisin kuin joustavammissa kansallisissa järjestelmissä on tehty? Miksi komissio ei ole ehdottanut tiukempaa kehystä, joka mahdollistaisi terveysväittämien järkevän hyödyntämisen? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) Kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18. joulukuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 79/112/ETY(1) 2 artiklassa kielletään esittämästä, että elintarvikkeeseen liittyy ihmisen sairauksia ennalta ehkäiseviä, hoitavia tai parantavia ominaisuuksia tai viittaamasta sellaisiin ominaisuuksiin. Tämä kielto koskee myös väittämiä, joiden mukaan tuote vähentää sairastumisen riskiä. Kuten valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta(2) mainitaan, komission mielestä ei ole aihetta muuttaa tämän säännöksen periaatetta. Kuten valkoisessa kirjassa todetaan, komissio aikoo kuitenkin selvittää, olisiko yhteisölainsäädäntöön aihetta lisätä erityisiä säännöksiä normaaleihin kehon toimintoihin suotuisasti vaikuttaviin ravintoaineisiin liittyvistä ravitsemusta ja toimintoja koskevista väittämistä. Tiukempien edellytysten asettaminen tämän tyyppisille väittämille on ensimmäinen askel kohti yleisempää velvoitetta antaa kuluttajille luotettavaa ja asianmukaista tietoa, joka perustuu tieteelliseen tutkimukseen ja joka sallii kuluttajien tehdä terveyttään ja yleistä hyvinvointiaan edistäviä valintoja. (1) EYVL L 33, 8.2.1979 Direktiiviä muutettu viimeksi direktiivillä 97/4/EY EYVL L 43, 14.2.1997. (2) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0080/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle. Euroopan lääkearviointivirasto (EMEA).



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0172 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0080/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan lääkearviointivirasto (EMEA) Ohjelmat, joissa uusia lääkevalmisteita on mahdollisuus saada jo ns. varhaisten tutkimusten jälkeen, kuuluvat tällä hetkellä kansallisen lainsäädännön piiriin. Tästä aiheutuu vakavia viiveitä, sillä viidentoista eri jäsenvaltion viranomaisten on neuvoteltava lääketeollisuuden kanssa. Vastaavasti Yhdysvalloissa yksi ainoa keskusviranomainen eli FDA myöntää tällaisen luvan. Tämä vaivalloinen menettely saattaa merkitä sitä, että eurooppalaiset potilaat joutuvat odottamaan useita vuosia kauemmin kuin amerikkalaiset potilaat, jotta he voisivat osallistua tällaisiin ohjelmiin. Näin ollen heiltä evätään uusista lupaavista hoidoista mahdollisesti saatava hyöty, joka voi esimerkiksi HIV-potilaille merkitä eroa hyvän elämänlaadun ja pahimmassa tapauksessa kuoleman välillä. Aikooko komissio esittää muutosehdotuksia nykyiseen lainsäädäntöön, jotta Euroopan lääkearviointivirasto voisi edustaa kaikkia 15 jäsenvaltiota silloin kun neuvotellaan lääketeollisuuden kanssa uusien lääkkeiden käytöstä jo varhaisten tutkimusten jälkeen, ja näin ollen poistettaisiin vallitsevat erot ja lopetettaisiin eurooppalaisten ja amerikkalaisten potilaiden eriarvoinen kohtelu? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) Suurin osa jäsenvaltioista on ottanut käyttöön menettelyjä, joiden avulla vakaviin tauteihin sairastuneet henkilöt voivat saada käyttöönsä uusia lääkkeitä, joilla ei vielä ole markkinoille saattamiseen tarvittavaa lupaa. Yhteisön lainsäädäntöä asiasta ei ole, eikä edellä mainittuja menettelyjä ole yhdenmukaistettu. Jos lääkkeeseen voidaan soveltaa ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta 22. heinäkuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2309/93(1) tarkoitettua keskitettyä menettelyä, markkinoille saattamista koskevan luvan hakija voi kuitenkin jättää hakemuksensa sen jälkeen kun siihen on liitetty kaikki tarvittavat asiakirjat Euroopan lääkearviointivirastolle yhteisön arviointia varten. Tämän arvioinnin perusteella komissio voi antaa kaikissa jäsenvaltioissa voimassa olevan markkinoille saattamista koskevan luvan, jossa samat tiedot annetaan kaikilla yhdellätoista kielellä. Markkinoille saattamista koskevia lupamenettelyjä tarkistetaan vuonna 2000, minkä perusteella olisi määrä tehdä muutosehdotuksia nykyiseen sääntelyyn vuonna 2001. Komissio voisi tässä yhteydessä harkita ehdottavansa uusien tärkeiden lääkkeiden saatavuuden yhdenmukaistamista, kunhan niiden turvallisuudesta ja tehosta saadaan riittävästi tietoja. Kyseisten tietojen arviointi voitaisiin hoitaa keskitetysti, ja sitä voitaisiin tarkistaa jatkuvasti sitä mukaa, kun lisätietoja on saatavilla. (1) EYVL L 214, 24.8.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0037/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Venezuelan katastrofi.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0037/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Venezuelan katastrofi Kuten tiedetään, Venezuelassa tapahtui katastrofi, jonka seurauksena tuhannet ihmiset saivat surmansa, taloja ja omaisuutta tuhoutui laajalla alueella ja useat tuhannet perheet menettivät kotinsa. Näiden joukossa oli myös Madeiralta lähtöisin olevien portugalilaisten siirtolaisten perheitä. Madeira kuuluu EU:n syrjäisiin alueisiin. Voiko komissio ilmoittaa mihin aktiivisiin solidaarisuus- ja avustustoimiin on ryhdytty? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Komissio myönsi välittömästi äskeisten Venezuelan tulvien jälkeen humanitaarisen avun toimistonsa kautta 3 600 000 euron arvosta hätäapua ja teki 7. helmikuuta 2000 päätöksen tuen jatkamisesta 2 000 000 euron suuruisella lisäavustuksella. Lisäksi komissio harkitsee osallistumista alueen jälleenrakentamiseen ja valmistelee sitä varten asiantuntijaryhmän matkaa tilanteen ja tarvittavien erityistoimien arvioimiseksi. Komissio päättää asiantuntijaryhmän matkan tulosten perusteella Venezuelan keskipitkän aikavälin jälleenrakentamissuunnitelmasta. Komissio toimii läheisessä yhteistyössä muiden avunantajien kanssa rohkaistakseen kansainvälisten toimien yhteensovittamista ja ensisijaisten toimenpidealueiden selkeää määrittelyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0222/00 esittäjä(t): Brigitte Wenzel-Perillo (PPE-DE) komissiolle. Velvollisuus raportoida jäsenvaltioille.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0222/00 esittäjä(t): Brigitte Wenzel-Perillo (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Velvollisuus raportoida jäsenvaltioille Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon on olemassa politiikan eri alojen mukaan jaoteltuna yhteisön (EU:n ja EY:n) säädöksiä, joista aiheutuu velvollisuus raportoida Saksan liittotasavallalle? Voiko komissio lisäksi kertoa yhteisön säädösten oikeusperustoista sekä siitä, kuinka usein raportteja on annettava (vuosittain, kuukausittain, jne.)? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2000) Vastatakseen Euroopan parlamentin jäsenen kysymyksiin komission olisi suoritettava pitkiä ja kalliita tutkimuksia. Komissio ei voi tällä hetkellä harkita siihen ryhtymistä muiden ensisijaisten asioiden vuoksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2825/99

esittäjä(t): Emilia Müller (PPE-DE) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Moottoritien A6 osuuden Amberg-Waidhaus valmistuminen

Moottoritie A6 on osa idän ja lännen välistä Euroopan laajuista tieliikenneverkkoa, joka yhdistää Prahan ja Pariisin.

Saksan liittohallituksen tavoitteena ei kuitenkaan ole kiirehtiä moottoritien A6 osuuden Amberg-Waidhaus valmistumista, vaikka idästä tulevat liikennevirrat vain jatkavat kasvuaan Tekin liittymisen jälkeen. Nykyinen tieliikenneverkosto on ylikuormittunut ja teiden läheisyydessä asuva väestö kärsii liikenteen aiheuttamasta melusta ja saasteesta.

Mitä suunnitelmia komissiolla on edistää moottoritien A6 valmistumista?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(6. maaliskuuta 2000)

Moottoritien A6 rakentaminen Ambergista Saksan ja Tekin rajalle lähelle Waidhausia määritellään yhteistä etua edistäväksi hankkeeksi Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevissa suuntaviivoissa(1). Lisäksi tieosuus RozvadovPlzenPraha sisältyy jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden laatimaan TINA-suunnitelmaan, joka muodostaa perustan Euroopan laajuisen liikenneverkon laajentamiselle tulevaisuudessa(2). Komissio on hyvin tietoinen koko Nürnbergin ja Prahan välisen yhteyden merkityksestä nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden väliselle liikenteelle, ja se seuraa tarkasti tämän hankkeen toteuttamisen edistymistä sekä tukee sitä mahdollisuuksiensa rajoissa.

Ambergin ja Waidhausin väliselle tieosuudelle Saksassa on jo myönnetty Euroopan laajuisen liikenneverkon budjettikohdasta rahoitustukea 6 510 000 euroa. Tämä tuki, jonka määrää rajoittaa asiasta annettu asetus(3), ei voi kuitenkaan korvata hankkeen kansallista rahoitusta. Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että hanke säilytetään osana kansallisia teitä koskevaa Bedarfsplan -painopisteohjelmaa ja saatetaan päätökseen suunniteltujen teknisten vaatimusten mukaisesti. Joitakin osuuksia (erityisesti PfreimdWoppenhofin alueella) ei kuitenkaan voitu ottaa mukaan vuosien 19992002 kansalliseen

investointisuunnitelmaan, jossa etusija annettiin hankkeille, joille oli jo saatu rakennusluvat. Komissio katsoo, että tähän mennessä annetulla tuella on onnistuttu vähentämään AmbergWaidhausin hankkeen taloudellisia vaikeuksia.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi EYVL L 228, 9.9.1996.

(2) TINA: liikenneinfrastruktuuritarpeiden arviointiohjelma, joka pantiin alulle yhteisön liikenneministerien neuvoston ja assosioituneiden maiden liikenneministerien suunnitelmallisen vuoropuhelun yhteydessä vuonna 1995; loppukertomus julkaistiin lokakuussa 1996.

(3) Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä, EYVL L 228, 23.9.1995, sellaisena kuin se on muutettuna 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetulla parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1655/1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kääntämisen ja tulkkauksen kustannukset.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Kääntämisen ja tulkkauksen kustannukset Pyydän komissiota ilmoittamaan EU:n käännös- ja tulkkauskustannukset vuodelta 1999 ja arvioimaan kustannuksia kussakin seuraavassa tapauksessa olettaen että nykyistä kielipolitiikkaa jatketaan jos virallisten kielten lukumäärä lisätään yhdellä, kahdella, kolmella, neljällä, viidellä kuudella, seitsemällä, kahdeksalla, yhdeksällä, kymmenellä tai yhdellätoista kielellä. Michaele Schreyerin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (17. heinäkuuta 2002) Komissio täydentää arvoisalle parlamentin jäsenelle vuonna 2000 toimittamaansa alkuperäistä vastausta tiedolla, että yhdeksästä uudesta kielestä aiheutuvat lisäkustannukset olisivat (toukokuussa 2002 laaditussa) Euroopan unionin yhteisen talousarvion otsaketta V koskevassa toisessa raportissa esitetyn toimielinten arvion mukaan seuraavat: >TAULUKON PAIKKA>