KIRJALLINEN KYSYMYS E-1934/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Euroopan unionin ja Sveitsin väliset sopimukset.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0033 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1934/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Euroopan unionin ja Sveitsin väliset sopimukset Äskettäin voimaan tulleiden Euroopan unionin ja Sveitsin välisten sopimusten takia on perustettava sekakomissio tai pysyvä työryhmä, johon kuuluu vastuuhenkilöitä Euroopan unionista ja Sveitsistä. Osallistuin hiljattain Sveitsin teollisuus- ja rakennusalan ammattiliiton kutsusta Bernissä pidettyyn kokoukseen, jossa oli läsnä useiden Euroopan unionin maiden suurlähettiläitä, mutta ei lainkaan komission edustajia. Kokouksessa tuli esille, että on selvästi tarpeen perustaa pikaisesti komission edustusto Sveitsiin helpottamaan etenkin siirtolaiskysymyksiä koskevista ajankohtaisista ongelmista käytävää vuoropuhelua. Pyydän komissiota ilmoittamaan, aikooko se perustaa edustuston Sveitsiin ja mikä on arvioitu perustamisajankohta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2002) Komissio on suuressa määrin yhtä mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen pohjana olevan analyysin kanssa. Unionin ulkosuhteita ajatellen Sveitsi on yksi tärkeimmistä maista. Taloudellisten suhteiden osalta Sveitsi sijoittuu tavaroiden ja palveluiden kaupassa toiseksi Yhdysvaltojen jälkeen. Myös Sveitsin keskeinen sijainti unionin sisällä edellyttää yhteistyötä useissa asioissa. Tästä syystä jo komission päätettyä useista ulkoisen edustusverkon muutoksista, se mainitsi 17. heinäkuuta 1998 antamassa ulkomaan edustustojen toiminnan kehittymistä koskevassa tiedonannossaan, että lähetystön avaamista Sveitsiin suunniteltiin (muita olivat Azerbaidanin, Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Saudi-Arabian, Malesian ja Uzbekistanin lähetystöt, ja Taiwanin, Paraguayn ja Ecuadorin toimistot). Useista syistä johtuen tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista. Suurin este uusien lähetystöjen avaamiseen tuolloin oli taloudellisten resurssien ja henkilöresurssien puute, etenkin kun otetaan huomioon Balkanin tapahtumat 1999. Kyseisen kriisin suuruudella ja pikaisten toimien tarpeella on ollut vaikutusta tähän päivään saakka. Tämä sekä Berliinissä päätetyt taloudelliset rakenteet ovat suuressa määrin keskeyttäneet komission ulkomaanedustuksen saatavilla olevien niukkojen resurssien suunnitellun jakamisen. Siitä lähtien komission on täytynyt miettiä tarkkaan tärkeimpiä prioriteettejään päättäessään, minne uusia lähetystöjä avataan. Alueista, joilla komissio on edelleen poliittisesti aliedustettuna, tehtiin analyysi, jossa otettiin huomioon sekä kaupan tärkeys että ulkoisen avun täytäntöönpano. Seurauksena ollut ohjelma, joka esitettiin komission tiedonannossa 3. heinäkuuta 2001, ei vaikuta talousarvioon. Tämä on tarkoittanut sitä, että uusien ulkomaan edustustojen avaamiseksi komission on täytynyt rationalisoida muualla joko säästämällä joissain lähetystöissä tai sulkemalla toimistoja. Samaan aikaan muut tekijät ovat vaikeuttaneet taloudellista tilannetta vielä lisää, kuten esimerkiksi yhtä suuri tarve lähetystön avaamiseen Afganistanissa aikaisemmin tänä vuonna ja äskettäinen yhteisen valuutan epäedullinen valuuttakurssi. Tämä on pakottanut komission porrastamaan lähetystöjen ennakoidut avaukset ajanjaksolle vuoden 2002 loppuun asti. Komissio on tietoinen lisääntyneestä yhteistyön tarpeesta Sveitsin viranomaisten kanssa ja tarpeesta sveitsiläisten politiikkojen tehokkaaseen tarkkailuun. Kahdenvälisten neuvotteluiden alkaessa useilla alueilla olemassa olevien sopimusten seuraamisessa ja komission tiedotuspolitiikan hajauttamisessa komission lähetystö, joka voi auttaa unionin intressien puolustamisessa Sveitsissä, muodostuu vieläkin tärkeämmäksi. Koska asia on vielä komission tarkasteltavana, komissio ei voi antaa tässä vaiheessa mitään sitoumusta Sveitsin lähetystön avaamisen aikataulusta.