ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0225/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) neuvostolle. Yhteisöjen työryhmät.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0022 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0225/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) neuvostolle (28. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteisöjen työryhmät Euroopan parlamentilla ei ole valtuuksia valvoa Euroopan tason työryhmien toimintaa. Edes kansalliset parlamentit eivät tiedä niistä paljoa. Voiko neuvosto antaa luettelon kaikista muodostetuista työryhmistä, niiden tarkoituksesta, kansallisen edustuksen tasosta ja hallinnonalasta? Voiko neuvosto lisäksi kertoa lyhyesti, millaisia aiheita työryhmissä tällä hetkellä käsitellään? Vastaus (8. kesäkuuta 2000) Neuvosto pitää erittäin tärkeänä Euroopan unionin päätöksenteon avoimuutta. Neuvosto korostaa, että Euroopan tason työryhmiä, joihin se viittaa, ei pidä sekoittaa komiteoihin, jotka on perustettu avustamaan Euroopan komissiota 28.6.1999 tehdyn komitologiapäätöksen yleisten puitteiden mukaisesti. Tämän lisäksi neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että osana uudistuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että neuvosto voi toimia tehokkaasti laajentuneessa unionissa, neuvosto on äskettäin virtaviivaistanut ja vähentänyt valmisteluelintensä määrää ja niistä on tehty virallinen luettelo. Luettelo sisältää ne komiteat ja työryhmät, jotka osallistuvat suoraan neuvoston istuntojen valmisteluun, ja se otetaan asteittain käyttöön. Luettelo saatetaan säännöllisesti ajan tasalle mahdollisten muutosten huomioon ottamiseksi. Kaikki nämä valmisteluelimet toimivat tietysti neuvoston alaisuudessa ja valvonnassa. Neuvoston työjärjestyksen parhaillaan viimeisteltävänä olevan muutosmenettelyn vuoksi neuvoston pääsihteeristön tehtävä on julkaista valmisteluelinten luettelo. Tässä yhteydessä arvoisalle parlamentin jäsenelle toimitetaan siitä kopio.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0522/00 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle. Poste Italiane SpA:n postinjakelua koskeva tarjouskilpailu.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0179 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0522/00 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Poste Italiane SpA:n postinjakelua koskeva tarjouskilpailu Aikooko komissio tarkastaa Poste Italiane SpA:n tekemän lähinnä ensiluokan postin jakelua koskevan tarjouskilpailun säännönmukaisuuden? Viime vuonna sopimus rahdin kuljetuksesta rautateitse Italian valtion rautateiden kanssa päättyi. Voiko komissio tarkistaa, onko uudet postinkuljetuspalveluiden tarjoajat valittu asiallisen ja yhteisön lainsäädännön mukaisia menettelyitä noudattavan tarjouskilpailun avulla? Ympäristöpolitiikan sisällyttäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin on Amsterdamin sopimuksen mukaan EU:n ensisijainen tavoite. EU on sitoutunut vähentämään CO2-päästöjään Kioton sopimuksen kriteerien mukaisesti. Katsooko komissio että rautatiekuljetukset on asetettava maantiekuljetusten edelle aina kun se tehokkuuden kannalta mahdollista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Komission tiedossa ei ole sellaisia julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön epäiltyjä loukkauksia, joiden perusteella se voisi puuttua Italian viranomaisten toimintaan arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman tarjouskilpailun vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi. Komissio olisi erittäin kiitollinen, jos arvoisa parlamentin jäsen voisi toimittaa sille asiaa koskevat tietonsa. Komissio ryhtyy mainittujen tietojen pohjalta kaikkiin tarvittaviin tutkimuksiin arvioidakseen, onko julkisista hankinnoista annettua yhteisön lainsäädäntöä rikottu. Tarvittaessa komissio ryhtyy tämän jälkeen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisiin toimenpiteisiin, jotta kyseinen tarjouskilpailu saatetaan julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön mukaiseksi. Komission nykyisen rautatieliikennettä koskevan politiikan päämääränä on luoda puitteet rautateiden tasavertaiselle kilpailulle muiden kuljetusmuotojen kanssa ja antaa siten rautateille kilpailukykyinen asema kuljetusmarkkinoilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0175/00 esittäjä(t): Olivier Duhamel (PSE) komissiolle. Euroopan unionin kunnianosoitus.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0175/00 esittäjä(t): Olivier Duhamel (PSE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin kunnianosoitus Osaa Länsi-Eurooppaa hiljattain ravistelleen myrskyn yhteydessä sadat eurooppalaiset siviilit ja armeijan työntekijät jättivät maansa lähteäkseen vahingoittuneille alueille. He tarjosivat taitojaan ja energiaansa korjatakseen sen, mitä korjattavissa oli, sekä auttaakseen katastrofialueiden väestöä. Nämä esimerkilliset solidaarisuuden osoitukset voisivat johdattaa Euroopan unionia ja erityisesti sen komissiota luomaan Euroopan unionin kunnianosoituksen, joka voisi olla esimerkiksi Euroopan unionin ansiomerkki. Kunnianosoitus toimisi korvauksena kansalaisten tai kansalaisryhmien vaivannäöstä sen tasoon katsomatta ja vahvistaisi Euroopan kansojen yhtenäisyyttä tai toimisi eurooppalaisen kansalaiskunnon ilmauksena. Voisiko komissio ja erityisesti sen puheenjohtaja ilmoittaa, olisiko kyseinen rohkeudesta ja solidaarisuudesta unionin hyväksi annettava kunnianosoitus mahdollinen, sekä jos näin on, voitaisiinko nopeasti tutkia keinoja sen toteuttamiseksi? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2000) Komissio ymmärtää arvoisan kysyjän näkökannan. Se katsoo kuitenkin, ettei tarkoitetunlainen aloite kuulu sen toimivaltaan. Asia voitaisiin ottaa huomioon sitten, kun väestönsuojelua käsitellään tarkemmin unionin tasolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0647/00 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Tekojärvi Lago di Lacina Kalabriassa.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0079 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0647/00 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Tekojärvi Lago di Lacina Kalabriassa Etelä-Italiassa vierailleet tilintarkastajat ovat todenneet, että moniin Kalabrian alueen karttoihin merkittyä tekojärveä Lago di Lacinaa ei todellisuudessa edes ole olemassa. Lisäksi vuonna 1999 saatiin selville, että Etelä-Italiassa on 120 sairaalaa, joita ei koskaan ole rakennettu valmiiksi ja joissa ei koskaan ole aloitettu hoitotoimintaa. Yhtä näistä sairaaloista on mahdollisesti jopa käytetty mafian asekätkönä. Muita esimerkkitapauksia ovat tiet, jotka ovat jääneet keskeneräisiksi ja tehtaat, joissa ei koskaan ole aloitettu tuotantotoimintaa. Onko edellä mainittuja hankkeita tuettu Euroopan unionin varoin? Jos on tuettu, mistä tuista on kyse? Minkä suuruisia tuet ovat olleet? Onko mahdollista vaatia varojen takaisinmaksua? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Komission tietojen mukaan Lacinan tekojärven rakentamiseen ei ole käytetty Euroopan unionin varoja. Muita parlamentin jäsenen mainitsemia hankkeita ei komissio voi parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella identifioida eikä näin ollen vahvistaa, onko näiden hankkeiden toteuttamiseen käytetty yhteisön varoja tai onko niiden toimeenpanemisessa tapahtunut mahdollisia väärinkäytöksiä. Komissio on parlamentin jäsenen käytettävissä yksityiskohtaisempaa tutkimusta varten saatuaan tarkempia tietoja asiasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0412/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. EU-sopimuksen 6 ja 7 artikla.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0190 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0412/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (9. helmikuuta 2000) Aihe: EU-sopimuksen 6 ja 7 artikla Eikö komissio katso, että on välttämätöntä selventää kiireellisesti niitä toimia, määräaikoja ja perusteita, jotka aiheutuvat EU-sopimuksen 6 ja 7 artiklan soveltamisesta, jotta vältetään sopimuksen määräysten poliittiset väärinkäytökset ja epäoikeutettu puuttuminen sellaisten jäsenvaltioiden poliittiseen elämään, joilla ei ole mitään tekemistä muissa jäsenvaltioissa tapahtuneiden tosiasiallisten ja dokumentoitujen ihmisoikeusloukkausten kanssa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2000) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa vahvistetaan unionin toiminnan perusperiaatteet. Artiklassa ei aseteta yhteisölle täytäntöönpanotoimia koskevia vaatimuksia. Lainsäädäntövallan käyttäjä on määritellyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen perusteeksi sen, että jonkin jäsenvaltion todetaan rikkovan vakavasti ja jatkuvasti 6 artiklan 1 kohdassa mainittuja periaatteita. Komissio kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota siihen, että komisison asemaa tässä menettelyssä ei voida verrata siihen rooliin, joka sillä on perinteisessä jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevassa menettelyssä. Komission mielestä 7 artiklassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen edellyttämään arviointiprosessiin ei sovellu täsmällisten sääntöjen ja perusteiden määrittely ennakolta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0391/00 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) komissiolle. Rakennerahastojen käyttö Italiassa vuosina 1994‐1999.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0226 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0391/00 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Rakennerahastojen käyttö Italiassa vuosina 19941999 Italian tilintarkastustuomioistuimen äskettäiset lausunnot ovat käynnistäneet Italiassa uudelleen keskustelun rakennerahastojen järkevästä käytöstä. Tilintarkastustuomioistuimen tietojen mukaan Italia on jälleen erittäin paljon myöhässä vuosille 19941999 ohjelmoitujen varojen täytäntöönpanossa. Ovatko nämä lausunnot todenperäisiä? Voiko Euroopan komissio ilmoittaa mahdollisimman pian viimeisimmät hallussaan olevat tiedot alue- ja tavoitekohtaisista sitoumuksista ja maksuista? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (29. helmikuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0456/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Vastaus kysymykseen E-1877/99: rakennepolitiikka ‐ työmarkkinat.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0215 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0456/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Vastaus kysymykseen E-1877/99: rakennepolitiikka työmarkkinat Kysymykseen E-1877/99(1) annettiin 20. joulukuuta 1999 vastaus, jonka johdosta kysyn seuraavaa: 1. Millaisten tietojen perusteella kysymyksen 5 kohtaan (Itävaltaa koskevat tiedot) vastattiin? 2. Mikä kansallinen viranomainen kerää työmarkkinoita koskevat tiedot rakennerahaston varojen yhteydessä? 3. Ovatko tavoite 1 -alueisiin kuuluvassa Burgenlandissa luodut uudet työpaikat (2100) luonteeltaan lyhytaikaisia, keskipitkiä vai pitkäaikaisia? 4. Kuinka moni näistä 2100 työpaikasta on kokopäivätoimisia tai osa-aikaisia? 5. Millaisten kriteereiden tai määritelmien perusteella komissio erottelee lyhytaikaiset, keskipitkät ja pitkäaikaiset työpaikat? 6. Mille talousaloille tai -sektoreille nämä uudet työpaikat luotiin? 7. Millaisten tutkimusten tai selvitysten perusteella tai millaisten välineiden avulla komissio toteaa, että rakennevarojen avulla tavoite 1 -alueisiin kuuluvassa Burgenlandissa on onnistuttu säilyttämään 5800 työpaikkaa? 8. Miten komissio pystyy osoittamaan, että nämä työpaikat olisi menetetty, jos rakennevaroja ei olisi käytetty? (1) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 78. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0177/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Edullisten sairausvakuutusten alistaminen vapaalle kilpailulle.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0195 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0177/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Edullisten sairausvakuutusten alistaminen vapaalle kilpailulle 1. Voiko komissio vahvistaa Alankomaiden kansanterveyden ja terveydenhuollon neuvoston (RVZ) ilmoituksen, jonka mukaan voimassa oleva laki sairausvakuutusten saatavuudesta (WTZ) ei enää saa sisältää yli 65-vuotiaille henkilöille tarkoitettua edullista perusvakuutusta, jollaisen on kuitenkin kuuluttava kaikkien yksityisten vakuutuslaitosten valikoimiin? 2. Voiko komissio myös vahvistaa, että Euroopan unioni ei enää hyväksyisi niin kutsuttua MOOZ-järjestelmää, jossa jokainen yksityinen vakuutuksenottaja suorittaa yhteisvastuullisen maksun hyvitykseksi sairauskassoille, joilla on paljon iäkkäitä vakuutettuja ja siksi pienet vakuutusmaksut ja korkeat kulut? 3. Onko komissio tietoinen, että mikäli vastaus kysymyksiin 1 ja 2 on myönteinen, sadattuhannet pienipalkkaiset vakuutuksenottajat joutuvat vaikeuksiin? 4. Voiko komissio myös vahvistaa harkitsevansa muitakin toimia, jotka täytäntöönpantuina johtaisivat julkisten terveysmenojen jyrkkään nousuun, kuten velvollisuutta tehdä sopimuksia useamman terveyspalvelujen tarjoajan kanssa ja sopimuksia vakuutuksen piiriin kuuluvan hoidon kuluista ja kattavuudesta? 5. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen terveydenhoidon alistamisen vapaan kilpailun säännöille Alankomaissa, varsinkin jos kyseisen kilpailun seurauksena yksityisesti ja yhteisesti suoritettavat maksut olemassa olevista terveyspalveluista nousevat turhaan? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2000) Kukin jäsenvaltio vastaa itse sosiaaliturvajärjestelmänsä (myös terveydenhuoltojärjestelmänsä) organisoimisesta ja määrittää kriteerit, joiden perusteella järjestelmiin kuuluvia etuuksia myönnetään. Tällöin jäsenvaltioiden on luonnollisesti noudatettava yhteisön lainsäädäntöä. Sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnista on annettu yhteisön tason määräyksiä, joilla poistetaan esteitä ihmisten vapaalta liikkumiselta yhteisön alueella. Yhteisön tason määräyksiä on annettu myös miesten ja naisten eriarvoisesta kohtelusta sosiaaliturvassa. Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen kuvaamasta ilmoituksesta eikä kuvatunkaltaisista yhteisön toimenpiteistä. Sen vuoksi komissio pyytää Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja asiasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0148/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Kroatian pääsy Maailman kauppajärjestön jäseneksi.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0148/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Kroatian pääsy Maailman kauppajärjestön jäseneksi Ottaen huomioon uuden edistyksellisen hallituksen valinnan Kroatiassa, voisiko komissio selittää, miksi Kroatian pääsyä Maailman kauppajärjestön jäseneksi on Euroopan unionin vastustuksen vuoksi viivytetty useilla kuukausilla. Mitä toimia toteutetaan, jotta varmistetaan mahdollisimman nopeasti Kroatian pääsy Maailman kauppajärjestön jäseneksi, mikä olisi myös EU:n laajemman Balkaniin kohdistuvan poliittisen linjan mukaista? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Komissio pyrkii nopeaan lopputulokseen neuvotteluissa Kroatian pääsystä Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi. Kroatiassa tapahtuvat poliittiset muutokset mahdollistavat uuden yhteisen suuntauksen kahdenvälisissä suhteissa. Mutta koska tämä suunta johtaa Kroatiaa yhä läheisempään integroitumiseen Euroopan unioniin, ei tätä kehitystä tulisi tehdä hankalammaksi kummallekaan osapuolelle Kroatian liittymisehdoilla Maailman kauppajärjestöön. Neuvottelut jatkuvat yhä kiinteämpinä osapuolten välillä tulevilla viikoilla, jotta tyydyttävään lopputulokseen päästäisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0470/00 esittäjä(t): Isabelle Caullery (UEN) komissiolle. Ohjelmat, yhteisön hankkeet ja eurooppalaiset aloitteet Île-de-Francen alueella.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0228 - 0228



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0470/00 esittäjä(t): Isabelle Caullery (UEN) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Ohjelmat, yhteisön hankkeet ja eurooppalaiset aloitteet Île-de-Francen alueella Voiko komissio laatia tyhjentävän luettelon eri ohjelmista, eurooppalaisista hankkeista ja yhteisön aloitteista, joissa Île-de-Francen alue on mukana tukea saavana kunnallisena osapuolena? Kuinka paljon tukea se on saanut? Voiko komissio luetella kaikki ohjelmat ja eurooppalaiset aloitteet, joihin Île-de-Francen alueella maantieteellisesti sijaitsevat eri elimet, tutkimuskeskukset, yhdistykset, yliopistot, kunnat ja muut kunnallishallinnon yksiköt osallistuvat? Mikä on niiden osuus näissä ohjelmissa? Romano Prodi komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0469/00 ja E-0470/00 (8. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0005/00 esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (UEN) neuvostolle. Sudanin tilanne.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0005/00 esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (UEN) neuvostolle (14. tammikuuta 2000) Aihe: Sudanin tilanne Kun kansainvälinen yhteisö, Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot osoittavat oikeutetusti paheksuntaansa tiettyjen kansojen vaikeaa tilannetta kohtaan eri puolilla maailmaa, Etelä-Sudanin kristittyyn vähemmistöön suhtaudutaan yleisen välinpitämättömästi, vaikka Etelä-Sudanin hallintoviranomaiset vainoavat kristittyjä ilman mitään hyväksyttävissä olevaa syytä. Etelä-Sudanin hallintoviranomaiset pakottavat kansalaisiaan kääntymään islaminuskoon. Tämä synnyttää laajamittaista maastapakoa. Viranomaiset käyttävät väärin humanitaarista apua, murhaavat, kiduttavat sekä sieppaavat naisia ja lapsia, jotta heidät voidaan myydä orjiksi, erityisesti prostituution palvelukseen. Voisiko neuvosto ilmoittaa mitä toimia se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa reagoidakseen tähän täysin sietämättömään tilanteeseen? Eikö neuvosto voisi samalla kehottaa jäsenvaltioita käyttämään voimakkaita toimenpiteitä, jotta Sudanin viranomaiset alkaisivat toimia ihmisarvoa, uskonnonvapautta ja yleisesti ihmisoikeuksia kunnioittavalla tavalla? Vastaus (10. ja 11. huhtikuuta 2000) Neuvosto on yhtä mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että Sudanin ihmisoikeustilanne on huolestuttava. Euroopan unioni otti esille Sudanin ihmisoikeustilanteen ihmisoikeustoimikunnan 55. istunnossa Genevessä ja Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 54. istunnon kolmannessa komiteassa. EU kehotti Sudanin hallitusta parantamaan tilannetta paikan päällä ja tekemään täysimääräistä yhteistyötä YK:n mekanismien kanssa tunnustaen samalla, että kehitystä oli vuoden aikana tapahtunut. EU aloitti myös viime vuonna Sudanin hallituksen kanssa vuoropuhelun, jossa keskitytään rauhanprosessiin, demokratiaan ja oikeusvaltioon perustuviin uudistuksiin, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, terrorismin vastaiseen politiikkaan ja Sudanin ja sen naapurimaiden välisiin suhteisiin ja jonka tarkoituksena on parantaa tilannetta kaikilla mainituilla aloilla. Tämä vuoropuhelu on vasta alkanut ja näin ollen on liian aikaista tehdä johtopäätöksiä erityisesti, kun otetaan huomioon Sudanin sisäisen tilanteen viimeaikainen kehitys (parlamentin hajottaminen 12. joulukuuta 1999 ja uuden hallituksen muodostaminen) sekä Sudanin ja sen naapurimaiden Egyptin, Eritrean, Etiopian ja Ugandan kahdenvälisten suhteiden normalisoiminen. Neuvosto on tietenkin täysin tietoinen siitä, että myönteinen kehitys tässä vaiheessa ei välttämättä takaa ihmisoikeuksien kunnioittamista kaikkialla tässä Afrikan mantereen suurimmassa maassa. Neuvosto jatkaa tiiviisti Sudanin tilanteen tarkkailua sekä osallistuu mahdollisuuksiensa mukaan maan ihmisoikeustilanteen parantamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0184/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan mukautumattomuus yhteisön lainsäädäntöön.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0196 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0184/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Kreikan mukautumattomuus yhteisön lainsäädäntöön Jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistamista yhteisön lainsäädännön kanssa koskevan vuoden 1998 vuosikertomuksen mukaan näyttää siltä, että 241 kohdassa Kreikka ei ole mukauttanut lainsäädäntöään yhteisön lainsäädäntöön. Voisiko komissio kertoa minulle vuoden 1999 osalta, monessako ja missä tapauksissa kreikkalaista lainsäädäntöä ei ole mukautettu yhteisön lainsäädäntöön, ja mitä edistystä Kreikka on saavuttanut niiden 241 kohdan suhteen, joissa yhdenmukaistamista ei ollut tapahtunut vuonna 1998? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) Komission laatimaan vuosikertomukseen yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta kootaan tiedot kaikista rikkomisesta johtuvista menettelyistä, jotka komissio on joko omasta aloitteestaan tai kantelun perusteella aloittanut EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artiklan) nojalla jotakin jäsenvaltiota vastaan siksi, että tämä ei ole noudattanut yhteisön oikeutta. Vuoden 1998 lopussa Kreikkaa vastaan oli vireillä 241 menettelyä ja vuoden 1999 lopussa 259. Lisätietoja vuonna 1999 aloitetuista Kreikkaa koskevista menettelyistä on parhaillaan laadittavassa seitsemännessätoista vuosikertomuksessa, joka toimitetaan parlamentille muutaman viikon sisällä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0048/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Kölnin prosessi: Poseima-ohjelman sopeuttaminen maataloustuotteiden kaupan alalla.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0132 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0048/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Kölnin prosessi: Poseima-ohjelman sopeuttaminen maataloustuotteiden kaupan alalla Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3763/91(1) (Poseidom) vahvistetaan erityistoimia, joilla edistetään syrjäisten alueiden tiettyjen maataloustuotteiden myyntiä lähialueille. Azorien itsehallintoalueella on erikoistuttu korkealaatuisten maitotuotteiden ja lihan vientiin, joka tavallisesti suuntautuu vain manner-Portugaliin kuljetus- ja myyntiongelmien vuoksi. Katsooko komissio mahdolliseksi sisällyttää Poseima-ohjelmaan samantyyppisiä toimia kuin on Poseidom-ohjelmassa (etenkin 3 artiklassa), joilla edistettäisiin Azoreiden maataloustuotteiden vientiä muille lähialueille (esim. muille Keski-Atlantin saaristoalueille ja Yhdysvaltojen ja Kanadan itäisiin osavaltioihin)? (1) EYVL L 356, 24.12.1991, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 ja E-0052/00 (28. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt useita kysymyksiä Azoreja koskevasta Poseima-ohjelmasta. Komission kertomusta toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entisen 227 artiklan) 2 kohdan toteuttamiseksi valmistellaan parhaillaan. Menettelyn tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata kertomuksen sisältöä koskeviin parlamentin jäsenen kysymyksiin, ennen kuin se on antanut kertomuksen. Vuotta 2000 koskevan komission työohjelman osalta todetaan, että siinä säädetään neuvostolle ja parlamentille esitettävästä kertomuksesta, joka koskee tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 15 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) täytäntöönpanoa Poseima-ohjelman maatalousosuuden osalta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa muutosehdotuksia, joita pidetään tarpeellisina ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Azorien maataloutta koskevia toimenpiteitä tarkastellaan kokonaisuudessaan tässä yhteydessä. (1) EYVL L 173, 27.6.1992.