ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2606/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Maidon kaupan pitäminen Ranskassa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2606/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (26. syyskuuta 2001) Aihe: Maidon kaupan pitäminen Ranskassa Äskettäin tiedotusvälineissä kerrottiin, että Ranskassa oltaisiin tehty eräiden supermarkettiketjujen ja maitoteollisuusliiton välinen sopimus ranskalaisen maidon myymisestä niin, että muiden maiden ja varsinkin Espanjasta tuodun maidon myynti kärsii. Jos tämä on totta, mitä komissio vielä odottaa nostaakseen kanteen perustamissopimuksen 81 artiklan rikkomisesta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 2001) Komissiolla ei ole tietoja, jotka osoittaisivat Ranskan maidontuottajien ja suurmyymälöiden tehneen sopimuksen ranskalaisen maidon suosimisesta. Komissio seuraa maidon markkinoiden kehittymistä asian edellyttämällä tarkkaavaisuudella ja ryhtyy aiheellisiin toimenpiteisiin, jos yhteisön oikeuden säännöksiä todetaan rikottavan. Jos arvoisalla parlamentin jäsenellä kuitenkin on kyseisestä sopimuksesta tarkempia tietoja ja hän toimittaa ne komissiolle, tämä ryhtyy tarvittaviin jatkotoimiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2747/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle. Aukko Schengen-tarkastuksissa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0092 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2747/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle (10. lokakuuta 2001) Aihe: Aukko Schengen-tarkastuksissa Södermalmin poliisi Tukholmassa on ilmoittanut, että kesällä 2001 saatiin kiinni useita henkilöitä, jotka olivat tulleet Schengen-alueelle Pariisin kautta, mutta joilla ei ollut passissaan saapumisleimaa. Eräs poliisi mainitsi esimerkkinä kaksi Chilestä tullutta henkilöä, jotka lensivät Air Francen koneella Santiagosta Pariisin kautta Arlandaan. Heillä oli passissaan vain Santiagossa saatu lähtöleima. Yhdellä henkilöllä oli porttikielto Schengen-alueelle. Arlandan rajatarkastuksissa on löytynyt myös tapauksia, joissa Amerikan kansalaiset ovat Pariisin kautta matkustaneet Ruotsiin, ilman että heidät on tarkastettu Charles de Gaullen kentällä. Tukholman poliisin saamien tietojen mukaan Pariisin ja Milanon viranomaisilta puuttuu Schengenin sopimuksen noudattamiseen tarvittavaa henkilöstöä, välineitä ja rutiinia. On todennäköistä, että kansainväliset rikolliset ovat jo havainneet tämän ja hyödyntäneet sitä. Mitä neuvosto tekee näiden ongelmien ratkaisemiseksi? Vastaus (12. helmikuuta 2002) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että jäsenvaltioiden ulkorajojen valvonnan tehostamista koskevat toimenpiteet on pääasiassa suunniteltu Schengenin yhteistyön puitteissa, ja tämä yhteistyö sisällytettiin EU:n lainsäädäntöön Amsterdamin sopimuksen tullessa voimaan. Jäsenvaltiot toteuttavat itse kyseiset toimenpiteet, mutta neuvoston asianmukaiset elimet seuraavat varsinaista täytäntöönpanoa. Schengenin säännöstö, joka on osa EU:n lainsäädäntöä, sisältää ulkorajojen valvontaa koskevia määräyksiä. Ne ovat rajavalvonnan yhteisessä käsikirjassa, joka ei kuitenkaan sisällä määräyksiä tehokasta rajavalvontaa edellyttävästä henkilöstön määrästä tai välineiden laadusta. Kyseinen valvonta on jätetty jäsenvaltioille. Neuvosto voi kuitenkin valvoa Schengenin säännöstön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa entisen Schengenin toimeenpanevan komitean päätöksellä 16. syyskuuta 1998 perustetun Schengenin pysyvän arviointi- ja soveltamiskomitean avulla. Komitean tehtäviin kuuluu varmistaa, että kaikki Schengenin sopimuksen täytäntöönpanevat jäsenvaltiot soveltavat Schengenin säännöstöä oikein. Komitea ryhtyy arvioimaan Schengenin säännöstön soveltamista Ranskassa vuoden 2002 alussa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2465/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Unionin sisäpoliittinen laajentuminen.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2465/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Unionin sisäpoliittinen laajentuminen Aikooko neuvoston puheenjohtajisto harkita valtiottomien kansakuntien tulevaa asemaa Laekenin huippukokouksen asialistan, vuoden 2004 kokouksen sekä unionin perustuslakiin liittyvien kysymysten perusteella? Mitä mieltä on siinä, että luonteeltaan täysin poliittisessa Euroopan unionissa sellaisilla kansakunnilla kuin Skotlannilla, Walesillä, Galicialla, Katalonialla ja Baskimaalla ei ole unionin toimielimissä edustusta eikä toimivaltuuksia, jotka asianmukaisesti myönnetään kulttuurisesti ja kansallisesti yhtä merkittäville, mutta monesti väestömäärältään pienemmille jäsenvaltioille? Vastaus (12. helmikuuta 2002) Arvoisa edustaja ymmärtänee, ettei neuvosto voi puuttua unionin jäsenvaltioiden sisäiseen organisaatioon. Euroopan tulevaisuutta koskevat kysymykset kuuluvat viime maaliskuussa käynnistetyn julkisen keskustelun piiriin. Tämän keskustelun aloittaminen oli merkki Nizzassa viime joulukuussa annetun Euroopan tulevaisuutta koskevan julistuksen mukaisen vuoden 2004 hallitustenvälisen konferenssin valmistelujen alkamisesta. Puheenjohtajavaltio pyrkii yhdessä komission kanssa ja Euroopan parlamentin tuella edistämään kaikki osapuolet yhdistävää laajaa keskustelua, jota on käytävä aktiivisesti tulevien vuosien aikana. Ensi joulukuussa Laekenissa kokoontuva Eurooppa-neuvosto antaa julistuksen tämän prosessin jatkamiseen tarvittavista aloitteista, myös tavasta, jolla vuoden 2004 HVK:n valmisteluvaihetta jäsennetään. Prosessin aikana on käsiteltävä mm. edellä mainitussa Nizzan julistuksessa erityisesti esitettyä neljää kysymystä, jotka tähtäävät unionin ja sen toimielinten demokraattisen legitiimiyden ja avoimuuden parantamiseen ja sen valvomiseen, jotta ne saataisiin lähemmäksi jäsenvaltioiden kansalaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3401/01 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle. Lapsille tarkoitettujen lääkkeiden valmistamiseen tähtäävä tutkimus.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0229 - 0229



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3401/01 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: Lapsille tarkoitettujen lääkkeiden valmistamiseen tähtäävä tutkimus Tutkimusten tuloksena kehitettävät ja hyväksyttävät lääkkeet on tällä hetkellä tarkoitettu miltei poikkeuksetta aikuisille ei lapsipotilaille. Lapset saavat sairastuessaan usein samaa lääkehoitoa kuin aikuiset, vain annostus on pienempi. Näitä lääkkeitä ei kuitenkaan ole kokeiltu lapsiin. Syynä on se, että lapset ovat suhteellisen pieni potilasryhmä ja lääkkeiden kliininen testaus on hyvin kallista. Aikuisiin hyvin tepsivät lääkkeet eivät välttämättä tepsi yhtä hyvin lapsiin. Lasten keho kasvaa, heidän aineenvaihduntansa on nopeampi kuin aikuisilla, ja lapset ovat herkempiä lääkkeiden vaikuttaville ainesosille. Joulukuussa 2000 EU:n neuvosto totesi päätöslauselmassaan, että kannusteiden kehittäminen on yksi mahdollinen tapa kehittää Euroopassa enemmän lääkkeitä lapsille. Miten komissio toimii kehittääkseen toimenpiteitä, joilla edistetään kliinistä tutkimusta, jolla pyritään luomaan parempia lääkkeitä lapsille? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2002) Komissio on tietoinen erityisesti lapsille tarkoitettujen lääkkeiden kehittämiseen liittyvistä ongelmista. Komissio totesi selkeästi vastauksena neuvoston joulukuussa 2000 antamaan päätöslauselmaan olevansa tietoinen ongelmasta ja olevansa valmis ryhtymään toimenpiteisiin resurssiensa ja toimintalinjansa mukaisesti. Komissio on sitoutunut kehittämään uutta lainsäädäntöehdotusta vuonna 2002. Aiheesta järjestettiin marraskuussa 2001 kokous jäsenvaltioiden kanssa ja parhaillaan valmistellaan kuulemisasiakirjaa, jonka tarkoituksena on kannustaa kaikkia asianosaisia antamaan panoksensa sekä herättää keskustelua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2730/01 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Mugardosin kaasunkäsittelylaitokseen liittyviä uusia asioita.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0152 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2730/01 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (5. lokakuuta 2001) Aihe: Mugardosin kaasunkäsittelylaitokseen liittyviä uusia asioita Viitaten kysymyksiin E-1310/01, E-1359/01 ja E-1379/01(1) on lisättävä, että Mugardosin kaasunkäsittelylaitoksen rakentamisesta aiheutunut suuri huoli väestön keskuudessa on saanut kaikki hanketta vastustavat kansalaistahot yhdistämään voimansa ja perustamaan kansalaisjärjestön Ferrolin lahden suojelemiseksi. Järjestön kunniapuheenjohtajaksi on pyydetty reservin kenraali José Gabeiras Montero. Kenraali Gabeiras, joka tuntee äärimmäisen hyvin Ferrolin Arsenal Militarin tilanteen, on ilmoittanut asiasta vastaaville tahoille, että suunniteltu kaasulaitos aiotaan sijoittaa 800 metrin etäisyydelle laivaston asevarastosta. Tulipalo näin lähellä sijaitsevassa säiliöaluksessa voisi levitä asevarastoon, jonka räjähtäminen aiheuttaisi tuhansia kuolonuhreja. Kenraali Gabeirasin mukaan Ferrolin sataman strateginen merkitys Espanjan laivastolle ja Natolle johtuu pitkälti luonnon ja laivaston tukikohdan tarjoamasta suojasta. Kaasulaitoksen ja -säiliöiden sijoittaminen satamaan tekisi koko puolustusjärjestelmän haavoittuvaksi, minkä takia alueen strateginen merkitys menetettäisiin. Voiko komissio korostaa Espanjan viranomaisille tätä vaaranäkökohtaa, jolla on ratkaiseva vaikutus Ferrolin kaupungin ja sen ympäristön turvallisuudelle? (1) EYVL C 350 E, 11.12.2001, s. 117. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2001) Espanjan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemaa asiaa koskevan vastauksen, jota komissio parhaillaan tutkii. Komissio otti yhteyttä Espanjan viranomaisiin niiden huomion kiinnittämiseksi riskeihin, joita mahdollisesti liittyy kaasunkäsittelylaitoksen sijoittamiseen asevaraston läheisyyteen. Komissio pyysi myös lisätietoja toimenpiteistä, joita on suunniteltu toteutettavaksi tai toteutettu onnettomuuksien välttämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3093/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön tupakka-alan tutkimus- ja tiedotusrahaston varojen käyttäminen.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0223 - 0223



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3093/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Yhteisön tupakka-alan tutkimus- ja tiedotusrahaston varojen käyttäminen Kuten ilmenee maatalouden pääosaston, PO VI:n, antamista tiedoista (EMOTR:n 29. vuosikertomus, joka koskee vuotta 1999), yhteisön tupakka-alan tutkimus- ja tiedotusrahastoa varten pidätettyjen määrärahojen käyttö on ollut vaillinaista. Täsmällisemmin mainitaan, että pidätetyistä 48 717 941 eurosta 11 896 872 euroa on käytetty. 1. Mitkä ovat tuoreimmat tiedot varojen pidätyksistä ja käytöstä yhteisön tupakka-alan tutkimus- ja tiedotusrahaston tarkoituksiin? 2. Onko niiden suunnitelmien lisäksi, joiden komissio ilmoitti tulleen hyväksytyiksi vastatessaan aiemmin esittämääni kysymykseen (E-0247/00(1)), hyväksytty uusia suunnitelmia? Onko Kreikkaa koskevia suunnitelmia laadittu? (1) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s. 23. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2001) Rahastoon pidätettyjen tukien kokonaismäärän osalta on huomioitava, että kyse ei ole todellisesta rahastosta, johon maksetaan vuosittain pidätysten tuotto ja josta maksetaan varoja toimien rahoittamiseksi. Käytännössä komissio käynnistää toimia, jotka rahoitetaan tilapäisestä budjettikohdasta Yhteisön tutkimus- ja tiedotusrahasto (B1-175). Tämän budjettikohdan määrärahat kattavat arviolta kyseisen varainhoitovuoden aikana aiheutuneet todelliset kustannukset. Komissio valvoo, että tämän budjettikohdan määrärahat tai menot eivät ylitä pidätysten tuottoa. Yhteisön talousarvioon vuodelle 2001 (budjettikohta B1-175) otettu määrä on 15 000 000 euroa, josta 7 500 000 euroa on suunnattu tutkimukseen ja 7 500 000 euroa tiedottamiseen. Vuoden 2000 käyttöaste on 3 073 000 euroa. Pidätetyn määrän alikäyttö johtuu toisaalta uusien hankkeiden puuttumisesta ja toisaalta siitä, että maksatus etenee sen mukaan, kuinka käynnissä olevat hankkeet kehittyvät ja kuinka niitä valvotaan. a) Uusia tutkimushankkeita ei ole. Rahaston tavoitteet on tarkoitus uudelleensuunnata. Komissio on tehnyt hiljattain ehdotukset tupakan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisesta. b) Tiedotushankkeiden osalta voidaan todeta, että komissio käynnisti 13. kesäkuuta 2001 tarjouspyynnön tiedotuskampanjasta, jonka tavoitteena on nuorten tupakoinnin ennaltaehkäisy. Yhteisön tupakka-alan rahaston tieteellis-tekninen komitea kokoontui 9. marraskuuta 2001 auttaakseen komissiota valitsemaan esitetyistä tarjouksista parhaat. Kaikki hankkeet, on ne sitten jo toteutettu tai vasta toteuttamisvaiheessa, ovat Kreikan kannalta kiinnostavia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2798/01 esittäjä(t): Theresa Zabell (PPE-DE) komissiolle. Lentoturvallisuus.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2798/01 esittäjä(t): Theresa Zabell (PPE-DE) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Lentoturvallisuus Yhdysvaltojen viimeaikaisten tapahtumien jälkeen lentokentillä on otettu käyttöön lukuisia turvatoimia. Mitään terävää esinettä ei saa viedä matkustamoon mukanaan ja käsimatkatavaroiden tarkastukset ovat tavallisia. Syyskuun 12. päivänä Zaventemin lentokentällä Brysselissä kuitenkin Tax Value -myymälöissä, jotka sijaitsevat turvatarkastetulla alueella, oli myynnissä useita erikokoisia taskuveitsiä. Minkä arvion komissio tekee tästä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 2001) Komissio tuomitsee varauksetta kysymyksessä mainitun käytännön ja onkin suositellut, että mainittujen vaarallisten esineiden myynti lentoasemilla olisi lopetettava. Komissio antoi 10. lokakuuta 2002 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi(1), joka koskee siviili-ilmailun turvaamista koskevien yhteisten sääntöjen antamista ja soveltamista. Kun säännöt on otettu osaksi yhteisön lainsäädäntöä, niitä voidaan soveltaa tehokkaasti ja niiden soveltamista valvotaan jatkuvasti. Yhteiset säännöt perustuvat Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) dokumentissa nro 30 vahvistettuihin sääntöihin, ja niiden tarkoituksena on tehostaa valvontaa kansainvälisillä ja kotimaan lennoilla. Säännöt koskevat pääasiallisesti seuraavia toimenpiteitä: - lentoasemien ja ilma-alusten herkille alueille tapahtuvan kulun valvonta - matkustajien ja heidän käsimatkatavaroidensa valvonta - ruumaan menevien matkatavaroiden valvonta ja seuranta - rahdin ja postin valvonta - maahenkilöstön koulutus - edellä mainittujen valvontatehtävien toteuttamiseen käytettäviin laitteisiin sovellettavien eritelmien määrittäminen - aseiden ja muiden sellaisten esineiden luokittelu, joiden tuominen ilma-alukseen tai lentoasemien herkille alueille on kielletty. (1) KOM(2001) 575 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3190/01 esittäjä(t): Christel Fiebiger (GUE/NGL) komissiolle. Mannermaata käsittelevä biogeografian alan kokous (Natura 2000).



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0210 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3190/01 esittäjä(t): Christel Fiebiger (GUE/NGL) komissiolle (20. marraskuuta 2001) Aihe: Mannermaata käsittelevä biogeografian alan kokous (Natura 2000) Komission ympäristöasioiden pääosasto (linja D) ilmoitti 28. maaliskuuta 2001 keskeytetyn valitusmenettelyn 1998/5119 yhteydessä thüringeniläiselle Kahle Schmücke -suojeluyhdistykselle, että syksyllä 2001 oli tarkoitus järjestää mannermaata käsittelevä biogeografian alan kokous ja että komissio ryhtyisi oma-aloitteisesti toimiin, jos Kahle Schmücke -alueen osoittamisessa Habitat-alueeksi olisi puutteita. 1. Onko kyseistä kokousta järjestetty (jos on, millaisin tuloksin; jos ei, miksi ei)? 2. Onko komissiolla uutta tietoa, jonka perusteella arvioidaan kyseisen alueen osoittamista Habitat-alueeksi? 3. Mihin mennessä saadaan lopullinen vahvistus kyseisestä Habitat-alueesta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2002) 1. Mannermaan biomaantieteen toista konferenssia ei ole vielä järjestetty. Konferenssin viivästyminen johtuu muun muassa siitä, että yhteisön tärkeinä pitämiä alueita koskevien ehdotusten ilmoittaminen on tehty myöhässä ja epätyydyttävästi. Mannermaan biomaantieteen toinen konferenssi on nyt määrä pitää lokakuussa 2002. 2. Komissio ei ole tietoinen uusista tiedoista, jotka koskevat yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi ehdotettua Kahle Schmücken aluetta. 3. Jäsenvaltioiden ehdottamien, mannermaalla sijaitsevien yhteisön tärkeinä pitämien alueiden lopullinen vahvistaminen tehdään laatimalla luettelo yhteisön tärkeinä pitämistä alueista luontotyyppidirektiivin(1) 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Luettelo laaditaan sen jälkeen, kun mainitun biomaantieteellisen konferenssin yhteydessä toteutetun tieteellisen arvioinnin tulokset on vahvistettu. (1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2928/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Luontotyyppidirektiivin ja luonnonsuojeludirektiivien rikkominen Thurndorfissa sekä Straubingin ja Vilshofenin välillä Baijerissa tehtävän Tonavan laajennuksen takia.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2928/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (24. lokakuuta 2001) Aihe: Luontotyyppidirektiivin ja luonnonsuojeludirektiivien rikkominen Thurndorfissa sekä Straubingin ja Vilshofenin välillä Baijerissa tehtävän Tonavan laajennuksen takia Tonavan laajentaminen yhdellä tai useammalla padolla Straubingin ja Vilshofenin välillä vaikuttaisi huomattavan kielteisesti muun muassa Isarin joensuualueen rantamaisemaan, joka on ainutlaatuinen koko Euroopassa. Kyseinen alue on EU:n luonnonsuojeludirektiivien mukainen suojelualue. Padon laajennus vaarantaa samoin läheisten maaseutualueiden pohjavesikerrosta Thundorfin alueella (Staatshaufenin luonnonsuojelualue, etäisyys Tonavan alkulähteeltä 2 278,2 kilometriä). 1. Onko komissio tietoinen siitä, että Saksan liittovaltion luonnonsuojeluvirasto ja Saksan liittovaltion ympäristövirasto eivät ole tähän mennessä osallistuneet eri laajennusmahdollisuuksien ympäristövaikutusten arviointiin vastoin Baijerin ympäristöministeriön väitteitä? Mihin toimiin komissio ryhtyy sen varmistamiskesi, että Straubingin ja Vilshofenin välisen jokialueen ekojärjestelmästä annetaan kattava tiedonanto välittömästi? 2. Käynnissä olevan padon laajennuksen yhteydessä ympäristövaikutusten arviointia ei suoritettu luontotyyppidirektiivin 6 artiklan mukaisesti. Mihin toimiin komissio ryhtyy arvioinnin suorittamiseksi välittömästi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2001) 1. Saksan liittohallitus ehdotti 28. elokuuta 2001 jo aikaisemmin ilmoitettujen alueiden lisäksi Straubingin ja Vilshofenin välisiä Tonavan rantaniittyjä elinympäristö- ja lintudirektiivien mukaisiksi suojelualueiksi(1). 2. Elinympäristödirektiivin 6 artiklan 3 ja 4 kohdan säännökset koskevat kokonaisuudessaan sekä käynnissä olevia että suunniteltuja toimenpiteitä. Komissio pyytää liittohallitukselta kaikki tarvittavat tiedot voidakseen arvioida mainittujen säännösten noudattamisen. (1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta, EYVL L 206, 22.7.1992 ja neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta, EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2992/01 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle. Kriisilainat lentoyhtiöille.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2992/01 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 2001) Aihe: Kriisilainat lentoyhtiöille Belgian hallitus lupasi 3. lokakuuta 2001 järjestää maan lentoyhtiölle Sabenalle noin 125 miljoonan euron lyhytaikaisen kriisilainan yhtiötä uhkaavan välittömän konkurssin välttämiseksi. Euroopan komissio pyysi heti Sabenan hätälainasta kuultuaan Belgian hallitukselta selvitystä asiasta. Onko päätös Euroopan komission saamien tietojen perusteella EY:n kilpailusääntöjen vastainen? Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio ryhtyy päätöksen suhteen? Mikä on komission yleinen toimintalinja lentoliikenteen yhtiö- ja reittikohtaisten valtiontukien myöntämiseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2002) Belgian hallitus ilmoitti 5. lokakuuta 2001 komissiolle Sabenan pelastamiseksi tarkoitetusta 125 miljoonan euron lainasta, jolla yhtiötä oli tarkoitus tukea korkeintaan kolmen kuukauden ajan ja jolla oli määrä kattaa yhtiön välittömät maksuvalmiustarpeet. Komissio arvioi toimenpiteen kiireellisenä, sillä yhtiön tilanne oli vaikea. Komissio päätti 17. lokakuuta 2001 hyväksyä tuen sillä perusteella, että Sabena täytti kaikki edellytykset, jotka on määritelty yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi(1). Komissiolla ei ole aikomusta muuttaa valtiontukia koskevaa politiikkaansa. Sen vuonna 1994 hyväksymissä ilmailualalla sovellettavissa suuntaviivoissa(2) määritellään komission toiminnan pääperiaatteet, joita noudatetaan poikkeuksetta. Suuntaviivoissa vahvistetaan esimerkiksi rakenneuudistustuen osalta tuen ainutkertaisuuden periaate, jonka mukaan komissio ei salli lisätuen myöntämistä paitsi ennakoimattomissa, yhtiöstä riippumattomissa erityisolosuhteissa. (1) EYVL C 288, 9.10.1999. (2) Yhteisön suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan (entinen 98 artikla) ja 93 artiklan (entinen 99 artikla) sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltamisesta ilmailualan valtiontukiin (EYVL C 350, 10.12.1994).