ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1934/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen sisältyvän sosiaalisen syrjäytymisen vastaisen toimintaohjelman eteneminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0091 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1934/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen sisältyvän sosiaalisen syrjäytymisen vastaisen toimintaohjelman eteneminen Komission vastauksesta aiempaan kysymykseeni(1) kävi ilmi, että Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen sisältyvä sosiaalisen syrjäytymisen vastainen toimintaohjelma eteni vaivalloisesti ja että ohjelman määrärahojen käyttöönotossa oli ilmennyt viivästymisiä. Voisiko komissio ilmoittaa minulle, mikä on ohjelman määrärahojen tämänhetkinen käyttöönottoaste, onko ohjelman täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat ratkaistu ja jos niitä ei ole ratkaistu, mistä näin suuret viivästymiset johtuvat? (1) P-3427/97, EYVL C 134, 30.4.1998, s. 163. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) Työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuntaa koskevan toimenpideohjelman käyttöaste vuosina 19941998 (Kreikalle suunnattu yhteisön tukikehys 19941999) on 34 prosenttia aiheutuneista menoista. Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan arviolta 64 prosenttia ohjelman määrärahoista oli kohdennettu vuoden 1999 kesäkuun loppuun mennessä, ja arvioiden mukaan määrärahat saadaan sataprosenttisesti kohdennettua voimassa olevien rahoituksen toteuttamista koskevien määräysten mukaisissa määräajoissa. Ohjelman täytäntöönpano on edistynyt huomattavasti verrattuna ajanjaksoon 19941997. Kansallinen akkreditointielin on järjestetty uudelleen, ja se toimii nykyään tyydyttävästi. Myös ohjelman seuranta on parantunut. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin edelleen myös Kreikalle suunnatun yhteisön kolmannen tukikehyksen yhteydessä asianmukaisten täytäntöönpanorakenteiden vahvistamiseksi tai luomiseksi. Kyse on lähinnä työmarkkinamekanismeista ja tukirakenteista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1780/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Onnettomuustietokannat.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0045 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1780/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Onnettomuustietokannat Aikooko komissio junaliikenteen tehokkuuden edistämisen yhteydessä varmistaa, että EU:n onnettomuustietokantoja kehitetään niin, että poliittisia toimia voidaan valvoa ja turvallisuutta parantaa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1999) 30. marraskuuta 1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä 93/704/EY(1) oli suuri merkitys kehitettäessä tieliikenneonnettomuustilastoja koskevaa yhteisön tietokantaa. Kyseinen päätös pantiin täytäntöön huhtikuussa vuonna 1994 ja nykyisin kaikki jäsenvaltiot toimittavat kopiot kansallisista tiedostoistaan yhteisön tietokantaan. Jotkut kansallisissa tietokokonaisuuksissa yleisesti raportoidut tärkeimmät tiedot muunnetaan määrittely- ja raportointierojen korjaamiseksi. Näin jäsenvaltioiden välillä voidaan tehdä paremmin erilaisia liikenneonnettomuuksia koskevia vertailuja. Kyseinen liikenneonnettomuuksia koskeva jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihtomenetelmä on luonut vakaan ja jäsenvaltioiden välisen vertailun mahdollistavan perustan teiden turvallisuuden arvioimiseksi ja valvomiseksi. Samanlaisia toimia on suunnitteilla tehostamaan auton kuljettajalle ja matkustajille antaman suojan arviointia. Jäsenvaltiot valvovat rautateiden turvallisuutta ja tutkivat rautatieonnettomuuksia oman kansallisen lainsäädäntönsä puitteissa. Komissio harkitsee läheisyysperiaatteen huomioon ottaen, voisiko kolareita ja onnettomuuksia koskevien tietokantojen kehittäminen yhteisön tasolla parantaa rautateiden turvallisuutta yhteisössä. (1) EYVL L 329, 30.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2116/99

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(22. marraskuuta 1999)

Aihe: Lennonjohto

Aikooko Euroopan komissio hyväksyä ilmaliikenteen hallintajärjestelmän strategian (ATM 2000+) kokonaan vai osittain?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 ja E-2117/99

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on laatinut tiedonannon(1), jossa käsitellään lentoliikennettä koskevien myöhästymisten tämänhetkistä tilaa sekä uusia toimia, joilla luotaisiin yhteisölle sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan edellyttämä ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Useimpiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 1999 ja joka annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Laatiessaan kyseistä tiedonantoa komissio teki läheistä yhteistyötä asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, työntekijöiden sekä lentoliikennepalveluiden tarjoajien kanssa näitä edustavien järjestöjen kautta. Komissio kuuli myös kaikkien jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisia erilaisten tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osalta.

Lentoliikenteen myöhästymisten vähentäminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja niiden välisen yhteensovittamisesta vastaavan järjestön Eurocontrolin tehtävä. Tässä yhteydessä asiantuntijoiden tehtävä on määritellä ja toteuttaa toiminnalliset menettelyt ja tekniset parannukset. Yhteisön varsinainen tehtävä on luoda organisatorinen kehys kansallisella ja eurooppalaisella tasolla taatakseen, että ratkaisut hyväksytään yleisesti ja että ne pannaan täytäntöön koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Tästä syystä yhteisö päätti vuonna 1998 liittyä Eurocontrol-järjestöön, jotta se voisi harjoittaa tätä järjestöä koskevaa poliittista valvontaa. Tätä asiaa koskevat neuvottelut on saatu lähes päätökseen, mutta ratifiointi saattaa kestää useamman vuoden. Komissio aikoo sen vuoksi pyytää, että yhteisön jäsenyys toteutuisi nopeasti.

ATM 2000 -strategia on Eurocontrolin laatima asiakirja ja Eurocontrol on vastuussa strategiaan sisältyvien ehdotusten hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta. Komissio sekä ilmatilan käyttäjät, jäsenvaltiot ja kansainväliset järjestöt ovat osallistuneet tämän asiakirjan laatimiseen. Komissio tukee strategian yleistavoitteita ja strategisia periaatteita. Se haluaisi kuitenkin tietää, pitäisikö vielä tehdä jotakin sellaisen kypsän, luotettavan ja selkeän suunnitelman kehittämiseksi, jossa tarkasteltaisi vuoteen 2015 mennessä tapahtuvan liikenteen arvioidun kaksinkertaistumisen kannalta välttämättömän teknologian kehittämistä.

(1) KOM(1999) 614.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1865/99 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Euroopan unionin kulttuurirahoitus.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0074 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1865/99 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin kulttuurirahoitus Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon Euroopan unionin kulttuurirahoituksesta annetaan varoja taiteen tukemiseen EU:n sisällä ja ulkopuolella ja mistä budjettilähteistä rahat otetaan? Miten kulttuurihankkeisiin myönnetyt varat jakautuvat jäsenvaltioiden kesken? Onko perustamissopimuksen IX osaston 128 artikla ainoa oikeusperusta kulttuuriohjelmien/hankkeiden rahoitukselle? Kuinka suuri osa kulttuuribudjetista on tarkoitettu 128 artiklan mukaiseen yhteisen kulttuuriperinnön korostamiseen? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1999) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kulttuurihankkeisiin myönnetään tukea EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan (entisen 128 artiklan) nojalla. Varainhoitovuoden 1998 aikana tukea myönnettiin budjettikohdista B3-2000, B3-2001 ja B3-2003. Näistä budjettikohdista rahoitettiin Rafael-ohjelmaan (B3-2000), Kaleidoskooppi-ohjelmaan (B3-2001) ja Ariane-ohjelmaan (B3-2002) kuuluvia hankkeita sekä yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa toteutettavia kulttuurialan yhteistyötoimia (B3-2003). Vuonna 1998 eri ohjelmiin kuuluville hankkeille myönnettiin tukea seuraavasti: Rafael-ohjelma (84 hanketta), kokonaismäärärahat noin 10 miljoonaa euroa, Kaleidoskooppi (147 hanketta), kokonaismäärärahat noin 10 miljoonaa euroa, Ariane (292 hanketta), kokonaismäärärahat 2,9 miljoonaa euroa ja budjettikohtaan B3-2003 kuuluvat kulttuurialan yhteistyötoimet (70 hanketta), kokonaismäärärahat noin 6 miljoonaa euroa. Kussakin hankkeessa oli kysymys verkostosta, johon kuului vähintään kolme yhteistyökumppania kolmesta eri jäsenvaltiosta tai maasta, jotka voivat osallistua kulttuuriohjelmaan (Euroopan talousalueeseen kuuluvat ja Keski- ja Itä-Euroopan maat). Yhteisön rahoituksella pyritään rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, kuten EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa selkeästi todetaan, eikä sitä sen vuoksi voida osoittaa kunkin jäsenvaltion sisällä toteutettaviin kulttuurihankkeisiin. EY:n perustamissopimuksen 151 artikla on kulttuurihankkeiden rahoituksen ainoa oikeusperusta. Artiklan 4 kohdan nojalla voidaan kuitenkin ottaa huomioon myös yhteisön muihin toimiin ja ohjelmiin kuuluvat kulttuuriin liittyvät hankkeet. Yksi 151 artiklan ensisijaisista aloista, yhteisen kulttuuriperinnön korostaminen, kuuluu Rafael-ohjelman piiriin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2379/99 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE-DE) neuvostolle. YK:n Euroopan talouskomission asetukset R 108 ja R 109.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0152 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2379/99 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE-DE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: YK:n Euroopan talouskomission asetukset R 108 ja R 109 Kestävän kehityksen edellytyksenä on luonnonvarojen säännelty hyödyntäminen, ja EU asettaa jätteidenkäsittelyssä etusijalle ennalta ehkäisevän toiminnan sekä, tämän ollessa mahdotonta, kierrättämisen, uusiokäytön ja jätteiden hyödyntämisen. Pinnoitettuja renkaita valmistavan eurooppalaisen teollisuuden kehittäminen mahdollistaisi tällaisten renkaiden uudelleenkäytön sekä ei-uusiutuvien raaka-aineiden käytön vähentämisen ja lisäisi samalla kuluttajien turvallisuutta. Yhtenäismarkkinoilla nykyisin tarjolla olevien pinnoitettujen renkaiden laadussa on suuria eroja. Niitä ei siksi pidetä luotettavina, mikä puolestaan vähentää yllä mainittuja kuluttajalle koituvia etuja. Kansainvälisten YK:n asetusten R 108 ja R 109 tavoitteena on pinnoitettujen renkaiden laadun parantaminen. Ottaen huomioon komission vastauksen tätä asiaa koskevaan kysymykseen nro H-0114/99(1) voisiko neuvosto kertoa, pitäisikö sen mielestä Euroopan unionin hyväksyä viipymättä nämä kaksi asetusta? (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (maaliskuu 1999). Vastaus (31. tammikuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa kysymyksessään, YK:n Euroopan talouskomission kansainvälisten asetusten R 108 ja R 109 tarkoituksena on pinnoitettujen renkaiden laadun parantaminen. Yhteisön lainsäädäntö ei tällä hetkellä kata pinnoitettuja renkaita. Neuvoston direktiiviä 92/23/ETY moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta sovelletaan kaikkiin uusiin renkaisiin, jotka on tarkoitettu varusteeksi ajoneuvoihin, joihin sovelletaan neuvoston direktiiviä 70/156/ETY. Tähän mennessä komissio ei ole toimittanut neuvostolle yhtään ehdotusta pinnoitettuja renkaita koskevan yhteisön lainsäädännön luomiseksi eikä aloitteita, joiden pohjalta voitaisiin pohtia, tulisiko yhteisön hyväksyä asetukset R 108 ja R 109.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2453/99 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Laivanrakennusteollisuuden tukeminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2453/99 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Laivanrakennusteollisuuden tukeminen Voiko komissio ilmoittaa, mitä toimenpiteitä telakkateollisuuden tukemista koskevassa asiassa on toteutettu Etelä-Korean tasavaltaa vastaan, jotta se saataisiin noudattamaan reilun kilpailun sääntöjä? Pascal Lamyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2453/99 ja E-2454/99 (11. tammikuuta 2000) Euroopan yhteisön teollisuus ja jäsenvaltiot ovat esittäneet komissiolle lukuisia valituksia, jotka liittyvät Etelä-Korean väitettyihin tukimenettelyihin tai polkumyyntiin. Teollisuusneuvosto antoi 9. marraskuuta 1999 komissiolle tehtäväksi ryhtyä tiettyihin toimiin alalla havaittujen hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen lopettamiseksi. Komissio aikoo käynnistää Etelä-Korean kanssa kahdenvälisen (teollisuuden ja hallituksen edustajien) vuoropuhelun näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Ensimmäinen kokous pidettiin Pariisissa 14. joulukuuta 1999 taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) laivanrakennusta käsittelevän työryhmän n:o 6 kokouksen yhteydessä. Komissio tutkii myös mahdollisuutta Maailman kauppajärjestön (WTO) monenvälisiin määräyksiin perustuviin tukien vastaisiin toimiin Korean harjoittamien menettelyiden oikaisemiseksi. Muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3284/94(1) nojalla ja yhteisön tuotannonalan esittämän valituksen perusteella voidaan panna vireille tutkimus, jos komissio saa tarvittavat todisteet asiasta. Komissio esittää seuraavalle teollisuusneuvostolle seurantakertomuksen, jonka perusteella yhteisö voi päättää, tarvitaanko ongelman ratkaisemiseksi muita toimenpiteitä. (1) EYVL L 349, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2242/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. EU:n toimielinten henkilöstömenot ja henkilöstön lukumäärä.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2242/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: EU:n toimielinten henkilöstömenot ja henkilöstön lukumäärä Pyydän komissiota ilmoittamaan Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin neuvoston henkilöstön lukumäärän viiden viimeksi kuluneen vuoden lopussa, kunkin toimielimen henkilöstömenot ja keskimääräisen palkan työntekijää kohti. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1999) Komission osalta luvut ovat seuraavanlaiset: >TAULUKON PAIKKA> Luvut perustuvat henkilöstötaulukon mukaisen, viimeisen viiden vuoden aikana palkkalistoilla 31. joulukuuta olleen henkilöstön määrään yhteisön ulkopuolella työskentelevät mukaan lukien. Kokonaispalkkakuluilla tarkoitetaan yleisestä talousarviosta (osa A) maksettavia palkkoja, eikä niihin näin ollen sisälly tutkimuslaitosten tai edustustojen henkilöstö. Komissiolla ei ole vastaavia tietoja muiden toimielinten osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2110/99

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(22. marraskuuta 1999)

Aihe: Lennonjohto

Onko IATAn kanssa käyty keskusteluja lennonjohtoon liittyvistä ongelmista ja viivästyksistä? Mitä yksityiskohtia näissä keskusteluissa käsiteltiin?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 ja E-2117/99

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on laatinut tiedonannon(1), jossa käsitellään lentoliikennettä koskevien myöhästymisten tämänhetkistä tilaa sekä uusia toimia, joilla luotaisiin yhteisölle sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan edellyttämä ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Useimpiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 1999 ja joka annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Laatiessaan kyseistä tiedonantoa komissio teki läheistä yhteistyötä asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, työntekijöiden sekä lentoliikennepalveluiden tarjoajien kanssa näitä edustavien järjestöjen kautta. Komissio kuuli myös kaikkien jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisia erilaisten tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osalta.

Lentoliikenteen myöhästymisten vähentäminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja niiden välisen yhteensovittamisesta vastaavan järjestön Eurocontrolin tehtävä. Tässä yhteydessä asiantuntijoiden tehtävä on määritellä ja toteuttaa toiminnalliset menettelyt ja tekniset parannukset. Yhteisön varsinainen tehtävä on luoda organisatorinen kehys kansallisella ja eurooppalaisella tasolla taatakseen, että ratkaisut hyväksytään yleisesti ja että ne pannaan täytäntöön koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Tästä syystä yhteisö päätti vuonna 1998 liittyä Eurocontrol-järjestöön, jotta se voisi harjoittaa tätä järjestöä koskevaa poliittista valvontaa. Tätä asiaa koskevat neuvottelut on saatu lähes päätökseen, mutta ratifiointi saattaa kestää useamman vuoden. Komissio aikoo sen vuoksi pyytää, että yhteisön jäsenyys toteutuisi nopeasti.

ATM 2000 -strategia on Eurocontrolin laatima asiakirja ja Eurocontrol on vastuussa strategiaan sisältyvien ehdotusten hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta. Komissio sekä ilmatilan käyttäjät, jäsenvaltiot ja kansainväliset järjestöt ovat osallistuneet tämän asiakirjan laatimiseen. Komissio tukee strategian yleistavoitteita ja strategisia periaatteita. Se haluaisi kuitenkin tietää, pitäisikö vielä tehdä jotakin sellaisen kypsän, luotettavan ja selkeän suunnitelman kehittämiseksi, jossa tarkasteltaisi vuoteen 2015 mennessä tapahtuvan liikenteen arvioidun kaksinkertaistumisen kannalta välttämättömän teknologian kehittämistä.

(1) KOM(1999) 614.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2091/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Raportit Round-up -torjunta-aineen aiheuttamasta syöpäriskistä.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2091/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Raportit Round-up -torjunta-aineen aiheuttamasta syöpäriskistä 1. Onko komissio tietoinen, että eräiden lehtitietojen (Berliner Zeitung) mukaan EU:n komissiolla olisi todisteita siitä, että Monsanto-yhtiön geeniteknisesti valmistama tuote Round-up aiheuttaisi syöpää? 2. Voiko komissio näyttää toteen, että Round-up ei aiheuta vaaraa ihmisille, eläimille eikä ympäristölle? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Glyfosaattia, Round-up -torjunta-aineen tehoainetta tutkitaan parhaillaan ensimmäisessä tehoaineiden tarkasteluohjelmassa, joka perustuu kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annettuun komission asetukseen (ETY) N:o 3600/92(1). Kertomuksen antavaksi jäsenvaltioksi nimetty Saksa toimitti glyfosaattia koskevan arviointikertomuksen luonnoksen komissiolle ja jäsenvaltioille 1. helmikuuta 1999. Asetuksessa (ETY) N:o 3600/92 säädettyjen tavanomaisten menettelyiden mukaisesti arviointikertomus toimitettiin viipymättä asiantuntijoille lausuntoa varten (vertaisarviointi). Viiden jäsenvaltion erikoisasiantuntijat tutkivat arviointikertomuksen yksityiskohtaisesti ihmisten terveyden ja ympäristön turvallisuuden kannalta (fysikaalis-kemialliset ominaisuudet, toksikologia, jäämät, ekotoksikologia, vaiheet ja käyttäytyminen ympäristössä). Ilmoituksen tekijöille ilmoitettiin tiettyjä tietoja tarvittavan lopulliseen riskin arviointiin. Etenkin jos laboratoriotutkimuksissa ilmenee jotain epäilyttävää, ilmoituksen tekijöiden on esitettävä todisteet, että asianmukaisissa kenttäolosuhteissa tällaista ei ilmene. Glyfosaattia koskevien tietojen odotetaan suurimmaksi osaksi olevan saatavana tulevien kuukausien aikana. Vertaisarvioinnin lopullisia tuloksia käsitellään 15 jäsenvaltion kesken pysyvässä kasvinsuojelukomiteassa. Komissio kuulee kasveja käsittelevää tiedekomiteaa ennen lopullisen päätöksen tekemistä. Kuten kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/414/ETY(2) säädetään, komissio lisää glyfosaatin direktiivin liitteeseen I vain, mikäli on osoitettu, ettei sillä ole haitallista vaikutusta ihmisten tai eläinten terveyteen tai pohjaveteen eikä se aiheuta ympäristölle mitään haittaa. (1) EYVL L 366, 15.12.1992. (2) EYVL L 230, 19.8.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1592/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Jalkapalloilijoiden syrjintä.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0011 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1592/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Jalkapalloilijoiden syrjintä Bosman-päätöksen pitäisi koskea kaikkia yhteisömaiden, ETA-maiden ja joidenkin assosiaatiosopimuksen EU:n kanssa tehneiden maiden, kuten Turkin, Tunisian, Marokon, Algerian, Puolan, Unkarin, Slovakian, Tsekin tasavallan, Romanian, Bulgarian ja Baltian maiden kansalaisia. Vahvistaako komissio näin ollen sen, että jalkapalloliitot tai jäsenvaltioiden viranomaiset toimivat vastoin lakia, jos he syrjivät assosiaatiosopimuksen tehneiden maiden kansalaisia, jotka jo pelasivat jalkapalloa EU-maissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 1999) Turkin, Tunisian, Algerian ja Marokon kanssa tehtyihin yhteisön assosiaatio- tai yhteistyösopimuksiin sekä Puolan, Unkarin, Slovakian, Tekin, Romanian, Bulgarian ja Baltian maiden kanssa tehtyihin Eurooppa-sopimuksiin sisältyy määräys työntekijöiden yhdenvertaisesta kohtelusta työolojen ja palkkauksen osalta. Komissio katsoo tämän perusteella, että jäsenvaltioissa laillisesti työskenteleviä työntekijöitä, jotka ovat edellä mainittujen maiden kansalaisia, tulisi kohdella samalla tavoin kuin yhteisömaiden kansalaisia.