ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2606/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Valtion tuki kalastusaluksille ja kalastuslaivastolle.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0132 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2606/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Valtion tuki kalastusaluksille ja kalastuslaivastolle Asetuksessa (EY) N:o 2792/1999(1) säädetään, että 1. tammikuuta 2000 alkavaa ajanjaksoa varten on otettava käyttöön valtiontukijärjestelmä kalastusalusten nykyaikaistamiseksi. Jäsenvaltiot voivat lisäksi toteuttaa toimenpiteitä investointien edistämiseksi muun muassa kalastussatamien laitteisiin ja kalatuotteiden jalostukseen sekä markkinointiin. Mitä toimenpiteitä Espanja on toteuttanut asetuksen (EY) No 2792/1999 täytäntöönpanemiseksi? Mitä toimenpiteitä on ehdotettu erityisesti Baleaarien aluetta varten? (1) EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 mukaisesti Espanja toimitti komissiolle 8. maaliskuuta 2000 luonnokset kalastusalan rakenteen uudistamista koskeviksi ohjelmiksi ohjelmakaudella 20002006 tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden ja tavoitteeseen 1 kuulumattomien alueiden osalta. Kummassakaan tapauksessa ohjelmaluonnoksia ei ole jaettu itsehallintoalueittain. Lisäksi Espanja on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklaa (entinen 92 artikla) noudattaen toimittanut kalastusalan kansallisia rakenteellisia tukia koskevan järjestelmänsä sekä eräiden alueiden tukijärjestelmät komission hyväksyttäviksi. Tähän mennessä komissiolle ei ole kuitenkaan toimitettu luonnosta Baleaarien itsehallintoalueen tukijärjestelmästä. Komissio tutkii parhaillaan ohjelmaluonnoksia ja rakenteellisia tukia koskevaa järjestelmää.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3589/00 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Beatles-antologia.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0235 - 0236



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3589/00 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Beatles-antologia Onko komissio tietoinen, että Ranskasta on mahdotonta ostaa Beatles-antologiaa englanniksi (alkuperäinen versio)? Onko se selvillä siitä, että näin suojellaan ranskankielisen version laatijaa kilpailulta? Tietääkö komissio, että tämä kannustaa mustan pörssin kauppaan Ranskassa? Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että yhtenäismarkkinoiden sääntöjä noudatetaan, että Beatlesin ihailijat eivät joudu kärsimään häikäilemättömästä toiminnasta ja että tähän tärkeään Euroopan kulttuuriperinnön osaan ei liity vilpillistä kaupankäyntiä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomasta ongelmasta. Koska komission käytettävissä olevat tiedot ovat vähäiset, sillä ei ole mahdollisuutta ryhtyä toimiin tässä asiassa. Komissio pyytää sen vuoksi arvoisaa parlamentin jäsentä ystävällisesti täsmentämään kysymystään, jos hänellä on antaa lisätietoja asiasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3381/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Euroopan sosiaalirahasto Kataloniassa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0154 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3381/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (3. marraskuuta 2000) Aihe: Euroopan sosiaalirahasto Kataloniassa Espanjan tiedotusvälineiden mukaan komissio on jäädyttänyt ennalta ehkäisevästi 14 miljoonaa euroa, jotka oli suunnattu Euroopan sosiaalirahastosta Katalonialle. Näyttää siltä, että tieto on peräisin yhteisön lähteistä. Voiko komissio tarkentaa, mistä summista tässä on kyse? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Kumppanuusperiaatteen mukaisesti ja saatuaan asiakirjatodisteet yhteen toimijaan kohdistuvasta oikeudellisesta menettelystä syyskuussa 1999 komissio teki alustavan arvion määristä, jotka olisi pidätettävä vuoden 1999 ennakoista. Tällä hetkellä oikeudellinen tutkinta koskee vuonna 1996 toteutettuja toimia, mutta voi olla, että tutkinta laajennetaan koskemaan koko ohjelmakautta 19941999. Tämä väliaikainen pidättäminen olisi antanut mahdollisuuden maksaa odottamassa olevat ennakot. Asianomainen jäsenvaltio kuitenkin hylkäsi komission ehdotuksen 27.10.1999 päivätyssä kirjeessään. Kun jäädytetty määrä oli vähennetty valtiontukea koskevan asetuksen (neuvoston asetus (EY) N:o 994/98, annettu 7. toukokuuta 1998, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin(1)) perusteella, Katalonian olisi pitänyt saada komissiolta 14 miljoonaa euroa vuoden 1999 ensimmäisen ennakkopyynnön osalta. Tämä luku on esitetty lehdistössä. Tällä hetkellä niiden rahoituspyyntöjen, joita komissio ei ole käsitellyt, suuruus on 63 miljoonaa euroa, joista 31 miljoonaa on vielä jäädytetty valtiontukiasetuksen perusteella ja joista 32 miljoonaa odottaa kyseisten menojen tukikelpoisuuden tutkimista. Nämä luvut vastaavat vuoden 1998 tavoitetta 2 koskevaa lopullista maksupyyntöä ja vuoden 1999 kaikkia tavoitteita koskevia ennakkoja, joita kyseinen jäsenvaltio on pyytänyt. (1) EYVL L 142, 14.5.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2605/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Tuki kuivien hedelmien tuotannolle.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2605/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Tuki kuivien hedelmien tuotannolle Hedelmä- ja vihannesalan johon mantelien, johanneksenleipien, hasselpähkinöiden, saksanpähkinöiden ja kastanjoiden tuotanto uudessa markkinajärjestelyssä kuuluu yleinen uudistus merkitsee erityistukien loppumista tälle alalle (parannussuunnitelma). Komission jäsen Fischler on todennut, että näiden viljelytuotteille voitaisiin antaa erityistukea maaseudun kehitysohjelmista. Vahvistaako komissio EU:n tuen kuivahedelmäalalle maaseudun kehitysohjelmista? Jos vahvistaa, mitä erityisiä tukitoimenpiteitä aiotaan toteuttaa maaseudun kehitysohjelmissa Espanjassa yleensä ja Baleaarien alueella erityisesti? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 2000) Taloudellisesta tuesta yhteisön pähkinöiden tuotannolle hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 18 päivänä toukokuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72(1) II a osaston mukaisesti keskusteltiin 17. heinäkuuta 2000 pidetyssä maatalousneuvostossa, jossa päätettiin, että neuvosto kehottaa komissiota ehdottamaan tuen maksamisen jatkamista pähkinöiden tuottajille varainhoitovuoden 2001 talousarviossa niiden ohjelmien osalta, jotka muuten päättyisivät vuonna 2000. Lisäksi komissio tarkastelee pähkinäalan tilannetta kertomuksessa, jonka se esittää vuoden 2000 loppuun asti sovellettavasta hedelmä- ja vihannesjärjestelmästä. Komissio on aina suhtautunut myönteisesti periaatteeseen yhteisön tuen maksamisesta pähkinäalalle jäsenvaltioiden ja tarvittaessa alueiden laatimien ja ehdottamien maaseudun kehittämisohjelmien kautta. Vuosia 20002006 koskevien maaseudun kehittämissuunnitelmien ensimmäisissä versioissa ei ole kuitenkaan ehdotettu erityistoimenpiteitä pähkinöiden taloudelliseksi tukemiseksi Espanjassa eikä Baleaarien alueella. (1) EYVL L 286, 23.12.1972.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2536/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Merten saastumista käsittelevän kansainvälisen komission raportti.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2536/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (28. heinäkuuta 2000) Aihe: Merten saastumista käsittelevän kansainvälisen komission raportti Onko komissio tietoinen merten saastumista käsittelevän kansainvälisen komission raportista, jonka OSPAR on teettänyt? Raportissa varoitetaan Länsi- ja Pohjois-Euroopan merien eläimistölle ja kasveille aiheutuvista peruuttamattomista vahingoista. Raportissa mainitaan jätepäästöt ja teollisuuden saasteet, myrkylliset ja radioaktiiviset saasteet, kemialliset saasteet ja liikakalastus sekä vaaditaan komissiota puuttumaan asiaan. Aikooko komissio laatia asiasta lausunnon tai raporttia koskevan vastineen? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 2000) Komissio ei tunne merten saastumista käsittelevää kansainvälistä komissiota, mutta arvelee parlamentin jäsenen tarkoittavan raporttia, jonka Oslo-Pariisi-komissio (OSPAR) antoi äskettäin. OSPAR-komissio hyväksyi vuosikokouksessaan 26.30. kesäkuuta 2000 koko Koillis-Atlanttia koskevan laaturaportin 2000, joka tunnetaan yleisesti nimellä QSR 2000. Tämä raportti ja OSPARIn viittä merialuetta koskevat raportit ovat ensimmäinen yksityiskohtainen arvio Koillis-Atlantin meriympäristön tilasta Pohjoisnavalta Gibraltarin salmeen ja Grönlannista Kattegatiin. QSR 2000:n mukaan meren pilaantumista ja kalastusta koskevat huolestuttavat suuntaukset ovat kääntyneet päinvastaisiksi tai ainakin pysähtyneet. Meriympäristöä koskevat uhat ovat silti olemassa, ja tarvitaan selkeästi määriteltyjä toimia, jotka koskevat kalavarojen kestävää hoitoa, kalastuksen vaikutuksen vähentämistä herkkiin ekosysteemeihin ja vaarallisten aineiden päästöjen aiheuttaman vaaran poistamista. Yhteisö, jota komissio on edustanut, on OSPAR-sopimuksen osapuoli ja se on tehnyt aktiivisesti yhteistyötä QSR 2000 -raportin nelivuotisessa valmistelussa. Komissio on tyytyväinen QSR 2000 -raportin valmistumiseen ja tunnustaa sopimuspuolten mittavan panoksen sen valmistelussa. Komissio toivoo, että OSPARin toiminta perustuu tähän QSR-raporttiin tulevaisuudessa. Se painottaa tarvetta arvioida tulevaisuudessa johdonmukaisemmin eri alueita ja koordinoida arviointeja muiden aluemerifoorumeiden kanssa tekemällä yhteistyötä Euroopan ympäristökeskuksen alueiden välisessä foorumissa. Komissio pitää siis raporttia hyvänä ja aikoo toteuttaa toimia yhteisön toimivaltaan kuuluvilla aloilla asioissa, jotka raportissa otetaan esille. Viimeisestä kohdasta huomautettakoon, että monet yhteisön säädökset ja yhteisön koordinoitu toiminta kansainvälisissä foorumeissa myötävaikuttaa joko suoraan tai välillisesti meriympäristön suojelun parantamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2913/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Epäilys pakotepolitiikan aiheellisuudesta (III).



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2913/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Epäilys pakotepolitiikan aiheellisuudesta (III) EU-maiden ulkoministerit keskustelivat ensimmäisessä Ranskan puheenjohtajakauden aikana pitämässään kokouksessa heinäkuun 10. päivänä Balkanin politiikan päämääristä ja keinoista. Siinä yhteydessä Ranskan ulkoministeri ja samalla neuvoston puheenjohtajana toiminut Hubert Védrine lausui, että yhä useammissa valtioissa kasvavat epäilyt siitä, ovatko Jugoslaviaan kohdistetut pakotteet, joiden päämääränä on demokratisointi, tarpeeksi tehokkaita. Pakotteet eivät ole vahingoittaneet Milosevicia, vaan pikemminkin lannistaneet väestöä. On selvä, että emme ole saavuttaneet poliittisia päämääriämme, Védrine tunnusti. Ilmeisesti vastuussa olevat päättäjät ovat harkitsemassa pakotepolitiikkaansa perusteellisesti uudelleen huolimatta Milosevicin uusimmista yrityksistä pysyä vallassa. Tästä johtuen kysyn tässä yhteydessä, aikooko neuvosto tarkastella vastaavalla tavalla myös Itävaltaan kohdistuvia pakotteita, jotka ovat epäoikeutettuja toisin kuin Milosevicin epädemokraattiseen hallitukseen kohdistuneet pakotteet? Harkitseeko neuvosto kahdenvälisten pakotteiden lopettamista ja keskustelujen aloittamista uudelleen EU:n jäsenmaan ja yhteistyökumppanin Itävallan kanssa? Vastaus (22. joulukuuta 2000) Neuvostolla ei ole kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään asiaan eikä se näin ollen kykene vastaamaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2944/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Lannankäsittelyn valtionavut.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0139 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2944/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Lannankäsittelyn valtionavut Lannankäsittely on sikakannan pienentämisen ohella yksi tapa torjua tehosikatalouden aiheuttamia nitraatti- ja fosfaattipäästöjä. Ranskassa ja Tanskassa valtio tukee sikatuottajien siirtymistä lannankäsittelyyn. Tämän seurauksena kilpailu vääristyy niihin valtioihin verrattuna, joissa sikatuottajat eivät saa tukea lannankäsittelyä varten. 1. Onko komissio tietoinen tanskalaisille ja ranskalaisille siankasvattajille lannankäsittelyä varten myönnettävästä valtionavusta? Jos vastaus on myönteinen, katsooko komissio, että kyseiset tuet ovat eurooppalaisten kilpailua koskevien lakien mukaiset? Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio hankkia mahdollisimman pian tietoja Tanskan ja Ranskan valtionavuista voidakseen selvittää, aiheuttavatko kyseiset tuet kilpailun vääristymistä sellaisten valtioiden siankasvattajiin nähden, jotka eivät tue lannankäsittelyä? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ensimmäiseen kysymykseen antamansa vastauksen huomioon ottaen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen siankasvattajille lannankäsittelystä maksetusta tuesta Ranskassa tai Tanskassa. Toimintakustannusten kattamiseen tarkoitettu valtion tuki ei tavallisesti ole Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (entinen 92 artikla ja 93 artikla) mukaista. Komissio huolehtii tarkoin siitä, että väitteet (laittoman) valtiontuen maksamisesta tutkitaan. Tämän tehtävän suorittamiseksi komissio tarvitsee kuitenkin lisätietoja myönnettyjen tukien luonteesta (myönnetäänkö tuki suoraan kasvattajille vai yritykselle, joka lannankäsittelyn suorittaa) sekä tietoa siitä, myönnetäänkö tukea kansallisella, alueellisella vai paikallisella tasolla. Komissio ottaa mielellään vastaan parlamentin jäsen hallussa olevan tiedon.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2974/00

esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle

(13. syyskuuta 2000)

Aihe: Perusteet kalastuslupien myöntämiseksi Svalbardin vesillä

20. heinäkuuta 2000 antamassaan vastauksessa kysymykseeni E-2196/00(1), joka koski katkarapujen kalastusmahdollisuuksia Svalbardin vesillä, komissio totesi, että 30. kesäkuuta 2000 pidetyssä asianomaisten jäsenvaltioiden välisessä kokouksessa päästiin sopimukseen tätä vuotta koskevasta kalastussuunnitelmasta, mistä olin jo tietoinen ja mikä on tietysti ilahduttavaa. Koska komission jäsenvaltioille tekemä alkuperäinen ehdotus joka ei ole vielä virallinen ehdotus neuvostolle ja jota jäsenvaltiot ovat sittemmin muuttaneet antaa edelleen aihetta epäillä komission kalastuslupien myöntämisessä käyttämiä perusteita ja koska edellä mainittu sopimus koskee ainoastaan kuluvaa vuotta, pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:

Mitkä ovat komission perusteet ehdotetuille viitejaksoille ja mitkä ne ovat nimenomaan edellä mainitussa tapauksessa?

Onko komission kanta edelleen sama kuin se on ollut useilla kansainvälisillä foorumeilla, että yhden ainoan toimintavuoden tulosta ei voida käyttää historiallisena enimmäisarvona?

Voiko komissio ilmoittaa, mikä on sen vuotta 2001 koskeva ehdotus ja mihin viitejaksoon ja kriteereihin se perustuu?

(1) EYVL C 89 E, 20.3.2001.

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(6. lokakuuta 2000)

Komission tehtävänä on ehdottaa tarpeen mukaan tilapäisesti viiteajanjaksoja eri tyyppiseen kalastukseen liittyvien yksityiskohtaisten olosuhteiden mukaisesti. Tämä koskee myös yhteisön alusten Svalbardin vesillä harjoittamaa katkaravun kalastusta.

Näin ollen ei ole pois suljettua, että komissio ehdottaa kullekin jäsenvaltiolle viitteeksi tiettyjen vuosien enimmäismäärää. Näin tehtiin, kun vuonna 1998 määriteltiin Pohjanmeren eri kalakantoja koskevat jakoperusteet.

Komissio ei ole vielä päättänyt, tarvitaanko vuotta 2001 koskevaa ehdotusta. Asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa on aloitettu keskustelut asiasta. On mahdollista, että muu kuin lainsäädännöllinen ratkaisu löytyy.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2753/00 esittäjä(t): Konstantinos Alyssandrakis (GUE/NGL) neuvostolle. Turkkilaisten miehitysjoukkojen eteneminen Kyproksessa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2753/00 esittäjä(t): Konstantinos Alyssandrakis (GUE/NGL) neuvostolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Turkkilaisten miehitysjoukkojen eteneminen Kyproksessa Aivan lähellä Kyprosta koskevien yhteisöjen välisten, Genevessä käytävien neuvottelujen alkua turkkilainen miehitysarmeija edisti asemiaan valtaamalla 200300 metrin levyisen kaistaleen Strovilian alueella Kyproksessa, englantilaisten sotilastukikohtien vieressä, YK:n valvomalla neutraalilla vyöhykkeellä. Tämä Turkin ja Denktashin uusi provosoiva toimenpide tapahtuu nyt, jotta tehtäisiin tyhjäksi Genevessä käytävät yhteisöjen väliset neuvottelut, ja edustaa Turkin puolelta YK:n päätösten ylenkatsomista. Neuvostolta kysytään: Tuomitseeko se tämän uuden provokaation ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä neutraalin vyöhykkeen vapauttamiseksi turkkilaisista joukoista ja oikeudenmukaisen sekä kestävän ratkaisun löytämiseksi Kyproksen ongelmaan YK:n päätösten perusteella? Vastaus (20. marraskuuta 2000) 1. Neuvoston tärkeimpänä ja ensisijaisena tavoitteena on, että Kyproksen kysymykseen löydetään kokonaisvaltainen, oikeudenmukainen ja pysyvä ratkaisu, joka on asiaa koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukainen. Neuvosto katsoo, että tällä hetkellä Yhdistyneiden Kansakuntien johdolla käytävät epäsuorat keskustelut ovat paras keino ratkaisun löytämiseksi. 2. Neuvosto tukee täysin Yhdistyneiden Kansakuntien kyseisiä ponnistuksia ja kehottaa kaikkia osapuolia pidättymään kaikista toimista, jotka voisivat haitata neuvotteluja. EU toimii tiiviisti yhteistyössä YK:n ja muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa oikeudenmukaisen ja pysyvän ratkaisun löytämiseksi. 3. Strovilian alueella tapahtunut joukkojen eteneminen on kiristänyt ilmapiiriä ja lisännyt jännitystä osapuolten välisissä epäsuorissa neuvotteluissa sekä haitannut UNFICYP-joukkojen toimintaa, joille ensisijaisesti kuuluu 16. huhtikuuta 1974 asetetun tulitauon valvonta ja säilyttäminen päämääränä taistelujen uudelleen käynnistymisen estäminen. Tämä joukkojen etenemistä koskeva kysymys olisi ratkaistava Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa eikä sen saisi antaa häiritä kyseisiä neuvotteluja. Tilanteen palauttaminen ennalleen mahdollistaisi epäsuorien neuvottelujen häiriöttömän jatkumisen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2259/00 esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) komissiolle. Egyptin kristityt vähemmistöt.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0099 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2259/00 esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Egyptin kristityt vähemmistöt Tiedotusvälineet ovat viime viikkoina kertoneet Egyptin tiettyihin vähemmistöihin, erityisesti koptikristittyjen vähemmistöön, kohdistuvista vainoista. Onko komissio tietoinen näistä tapahtumista? Voiko komissio kertoa Egyptin koptivähemmistön tilanteesta? Jos nämä uutiset ovat todenmukaisia, voiko komissio kertoa, millä keinoin se mahdollisuuksiensa mukaan pyrkii osaltaan varmistamaan, että Egyptin viranomaiset kunnioittavat koptivähemmistön oikeuksia Egyptissä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2000) Komissio on tietoinen Egyptin koptikristittyjen tilanteen kehityksestä, josta tiedotusvälineissä on kerrottu. Monet uutisista koskevat äskettäin annettua tuomiota, jonka mukaan William Arsal syyllistyi kahden henkilön murhaan kristityssä el Koshehin kylässä vuonna 1998. El Koshehissa ja sen lähikylissä vuodenvaihteessa tapahtuneisiin kahakoihin ja murhiin osallistumisesta syytettyjen 196 henkilön oikeudenkäynnit ovat alkaneet. Kahakoissa kuoli 22 ihmistä, jotka yhtä lukuun ottamatta olivat kopteja. Egyptin viranomaiset ovat tietoisia uskonlahkojen välisen väkivallan vaaroista Egyptin yhteiskunnan kannalta ja ryhtyivät välittömästi toimiin oikeusjärjestyksen palauttamiseksi alueelle. Komission näkemyksen mukaan poliisitoiminnan puutteet ja Ylä-Egyptin alueella laajalti vallitseva sosiotaloudellinen kurjuus ovat keskeisiä syitä el Koshehin väkivaltaisiin tapahtumiin. Egyptin viranomaisten reagointi vuodenvaihteen tapahtumiin ja niiden aiheuttajiksi epäiltyjen oikeudenkäynnit ovat rohkaisevia merkkejä. Kairossa sijaitsevat komission lähetystö ja unionin jäsenvaltioiden suurlähetystöt seuraavat tilannetta edelleen. Taloudellisen kurjuuden ja suvaitsemattomuuden perimmäisten syiden selvittäminen on vaativa pitkän aikavälin haaste. Komissio työskentelee Egyptissä toteutettavien, Meda-ohjelmasta rahoitettavien yhteistyöohjelmien (erityisesti peruskoulutusta ja perusterveydenhuoltoa koskevien ohjelmien) yhteydessä konkreettisella tasolla egyptiläisten kumppaneidensa kanssa näiden kysymysten parissa, ja köyhyyden lievitys on yksi komission vuoden 20002006 ohjelmasuunnittelun ensisijaista tavoitteista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2878/00

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle

(13. syyskuuta 2000)

Aihe: Siirtolaisuus Euroopassa ja afrikkalaisten siirtolaisten kuolema Etelä-Espanjan rannikolla

Etelä-Espanjan rannikoille, etupäässä Andalusiaan ja Kanarian saarille saapuu jatkuvasti pieniä veneitä täynnä siirtolaisia, nuoria miehiä ja naisia, joista monet ovat raskaana. Tällaisia tapahtumia on aiemmin totuttu näkemään vain Amerikassa, kun latinalaisamerikkalaiset siirtolaiset pyrkivät Rio Granden yli Yhdysvaltoihin. Suuri osa siirtolaisista joutuu Espanjan poliisin kiinniottamaksi pelkästään viimeisen viiden päivän aikana yli 600 ihmistä. Rannikon hiekkarannoille ja kallioille ajautuu usein ihmisten ruumiita, jotka ovat menehtyneet epätoivoisessa yrityksessä päästä Eurooppaan. Espanjan yhteiskunta seuraa neuvottomana näitä tapahtumia ja siirtolaisten kuolemat uhkaavat muuttua rutiininomaiseksi julmuudeksi. Espanjan hallitus väittää toimivansa EU:n lainsäädännön mukaisesti ja torjuu oman vastuunsa sen sijaan että se sääntelisi ja helpottaisi tarvittavaa siirtolaisuutta. Siirtolaisia tarvitaan nimenomaan Espanjassa, sillä alhaisen syntyvyyden vuoksi väestön ikääntyminen on nopeaa. Kuitenkin Espanja vastaa siirtolaisuuteen pakkokeinoilla ja äskettäin Espanjan parlamentille annettiin ulkomaalaislakia tiukentava lakiesitys, jonka suurin osa parlamentin jäsenistä hyväksyi.

Neuvoston puheenjohtajana toimiva Ranska ilmoitti juuri halustaan yhdenmukaistaa Euroopan siirtolaisuutta ja turvapaikkaoikeutta koskevat säännöstöt. Ongelma on kokonaisuudessaan vielä vakavampi ja julmempi kuin pelkästään tänä vuonna Doverissa kuolleiden 39 kiinalaisen tapaus. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä suhteessa Espanjan hallituksen toimintaan ja yhteisön säännöstöön estääkseen turvattomien ihmisten menehtymisen absurdilla tavalla Espanjan rannikoilla?

Vastaus

(20. marraskuuta 2000)

1. Neuvosto yhtyy täysin arvoisan parlamentin jäsenen näkemykseen siitä, että laiton maahanmuutto Euroopassa on alkanut enenevässä määrin vaikuttaa ihmisarvoa alentavalta orjakaupalta, jonka hintana ovat usein ihmishenget. Se pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan neuvoston vastaukseen Rodi Kratsa-Tsagaropouloun kirjalliseen kysymykseen P-1391/00.

2. Neuvosto ei voi kommentoida Espanjan ulkomaalaislain yhteensopivuutta EU:n säännöstön kanssa. Amsterdamin sopimuksen tullessa voimaan maahanmuutto-, viisumi- ja turvapaikka-asiat siirtyivät yhteisön toimivaltaan (EY-sopimuksen IV osasto). Koska komissio valvoo perustamissopimusten noudattamista, on näin ollen sen tehtävä valvoa, että jäsenvaltiot noudattavat kyseisiä velvoitteitaan.