ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1854/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Mauritanian tarkastajien toiminta yhteisön kalastusalusten suhteen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0071 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1854/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Mauritanian tarkastajien toiminta yhteisön kalastusalusten suhteen EU:n ja Mauritanian välisen kalastussopimuksen nojalla kalastavat yhteisön patagonianjääahvenen kalastajat ovat jo muutaman kuukauden ajan valittaneet komissiolle Mauritanian kyseenalaisista tarkastusmenetelmistä, joiden johdosta on veloitettu täysin perusteettomia sakkoja. Menetelmänä on ollut punnita kaikkein täysimpien joukosta valitut kuusi kalalaatikkoa roomalaisella vaa'alla. Kun tavoitteena on ilmeisesti osoittaa, että kalastuspäiväkirjaan merkityt määrät ovat tosiasiallisesti kalastettuja määriä pienempiä, punnittavia laatikoita voidaan vaihtaa täydempiin, kunnes lopputulokseksi saadaan haluttu määrä. On kuitenkin otettava huomioon, etteivät kaikki laatikot ole samanpainoisia, sillä aluksessa laatikot lajitellaan neljään eri ryhmään ja niissä laatikoissa, joissa on ensin pyydettyjä kaloja, on enemmän jäätä säilyvyyden takaamiseksi. Toisaalta roomalainen vaaka ei ole luotettava minkäänlaisissa olosuhteissa, ja sen käyttö avomerellä olevassa aluksessa on varsin kyseenalaista. Lisäksi näillä aluksilla pyydetään keskimäärin 3 000 laatikkoa kalaa, jolloin kuuden laatikon punnitseminen vastaa vain 0,2 %:a lastista. Patagonianjääahvenen pyyntiin ei ole olemassa kiintiöitä. Nämä olosuhteet ja kalastajien toistuvat valitukset huomioon ottaen kysyn, mitä komissio aikoo tehdä Mauritanian viranomaisten suhteen, jotta ne tekisivät lopun tämänkaltaisista tarkastuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1999) Kalastustoiminnan valvonta Mauritanian suvereniteettiin kuuluvilla vesillä kuuluu kyseisen rannikkovaltion yksinomaiseen toimivaltaan. Koska komissiolle on kuitenkin ilmoitettu monta kertaa tavasta, jolla Mauritanian viranomaiset suorittavat valvontaa merellä, se on jo puuttunut näiden viranomaisten toimintaan. Asiaan puututtiin viimeksi toukokuussa 1999 Brysselissä Mauritanian kalastusministerin neuvonantajan vierailun aikana. Tässä yhteydessä yhteisö muistutti siitä, että kalastustoiminnan seurannan ja valvonnan on oltava tasapuolista ja oikeudenmukaista ja niiden täytäntöönpanon keinot sen mukaisia. Komissio ottaa asian esille uudelleen sopimuksen asianmukaista soveltamista valvovan sekakomitean seuraavan kokouksen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2094/99 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Teurastuspalkkiot 1998.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0089 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2094/99 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Teurastuspalkkiot 1998 Kuinka monta euroa yhteisö maksoi vuonna 1998 tukipalkkioita tai vastaavia tukia? Vaikuttavatko teurastuspalkkiot tai vastaavat tuet eläinkuljetusten määrään yhteisössä ja yhteisön ulkopuolisissa maissa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Naudan spongiformiseen enkefalopatiaan (BSE) liittyvien markkinatoimenpiteiden menot olivat varanhoitovuonna 1998 yhteisössä noin 497 miljoonaa euroa, josta 96 miljoonaa euroa käytettiin vasikoiden prosessointipalkkioihin, 116 miljoonaa euroa vasikoiden aikaistetusta teurastuksesta myönnettäviin palkkioihin, 243 miljoonaa euroa Yhdistyneen kuningaskunnan nautojen teurastusohjelmaan ja 42 miljoonaa euroa valikoivaan teurastusohjelmaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Portugalissa, Ranskassa ja Irlannissa. Saksassa, Espanjassa ja Alankomaissa klassisen sikaruton vuoksi toteutettujen markkinatukitoimenpiteiden menot olivat 163,8 miljoonaa euroa. Puhtaasti eläinlääkintätoimenpiteiksi luokiteltujen teurastusten menot olivat vuonna 1998 eläintautiohjelmien osalta 34 miljoonaa euroa ja sikaruttoepidemian osalta 38,5 miljoonaa euroa. Komissio ei pysty arvioimaan tukien vaikutusta yhteisössä tapahtuvien eläinkuljetusten määrään. Vaikutus on tukien luonteen ja jaon vuoksi oletettavasti vähäinen. Kolmansien maiden osalta vaikutuksia ei ole, koska tuet maksetaan yhteisön eläimistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2353/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Italian valtion myöntämät avustukset RAI:lle.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2353/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Italian valtion myöntämät avustukset RAI:lle Vastatessaan kirjalliseen kysymykseen E-1701/99(1) komission jäsen Monti vakuutti Euroopan komission puolesta, että komission täytyy arvioida, onko RAI:lle lupamaksujen ja muiden avustusten muodossa myönnetty valtionapu suhteessa valtion edellyttämien julkisten palveluiden tuottamisesta aiheutuviin kustannuksiin. Mikä on komission arvio nettokustannusten (jotka vaikuttavat erittäin suurilta) suhteesta lupamaksuihin ja muihin avustuksiin, joita valtio on myöntänyt ja myöntää RAI:lle? (1) Katso sivu 28. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2000) Kuten komission arvoisalle parlamentin jäsenelle aiemmin antamassa vastauksessa kirjalliseen kysymykseen E-1701/99(1) ennakoitiin, komissiossa on käynnissä muodollinen tutkimus Italian valtion ja Istituto per la Ricostruzione Industrialen (IRI) Radio Televisione Italianalle (RAI) myöntämistä lupamaksuihin liittyvistä ja muista lisätuista. Menettelyn nykyvaiheessa komissio ei ole vielä saattanut päätökseen selvitystään lupamaksuun sisältyvästä tuesta. Valtion ja IRI:n myöntämien muiden tukien osalta Italian viranomaiset eivät vielä ole esittäneet huomautuksiaan. Yleisarvio siitä, onko RAI:lle myönnetty tuki suhteessa niihin kustannuksiin, joita yritykselle on valtion sille asettamien julkiseen palveluun liittyvien velvoitteiden täyttämisestä aiheutunut, voidaan esittää vasta käynnissä olevan menettelyn päättämisvaiheessa. (1) Katso sivu 28.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2588/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) neuvostolle. Lintujen suojelua koskeva direktiivi.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0181 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2588/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) neuvostolle (3. tammikuuta 2000) Aihe: Lintujen suojelua koskeva direktiivi Komissio antoi 1. maaliskuuta 1994 ehdotuksen(1) 2. huhtikuuta 1979 luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(2) muuttamisesta. Koska ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 175 artiklaan (entinen 130 s artikla), sovelletaan yhteistoimintamenettelyä parlamentin kanssa. Parlamentti ilmoitti kantansa 15. helmikuuta 1996(3). Neuvosto ei ole vielä antanut yhteistä kantaa. Käsitteleekö neuvosto aihetta? Jos käsittelee, mikä on neuvottelujen tilanne? Milloin neuvosto hyväksyy yhteisen kannan? (1) EYVL C 100, 9.4.1994, s. 12. (2) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. (3) EYVL C 65, 4.3.1996, s. 151. Vastaus (14. helmikuuta 2000) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan kirjalliseen kysymykseen n:o 1676/99 annettuun vastaukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2012/99 esittäjä(t): Renato Brunetta (PPE-DE) komissiolle. Menojen vähentäminen verotuksessa palkkioina.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0067 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2012/99 esittäjä(t): Renato Brunetta (PPE-DE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Menojen vähentäminen verotuksessa palkkioina Voiko komissio tarkistaa ja selvittää, hyväksyvätkö Euroopan unionin jäsenvaltioiden veroviranomaiset mahdollisesti sen, että verotuksessa vähennetään ylimääräisinä palkkiokuluina ne maksut, joita yritykset suorittavat kolmansille nimeämättömille osapuolille, jotka harjoittavat liiketoimintaansa toisessa maassa? Näiden menojen verovähennyskelpoisuus vain joissakin maissa saattaa olla vakava uhka vapaalle kilpailulle. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) Yhdenmukaistamistoimenpiteiden puuttuessa välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, kuitenkin sillä edellytyksellä, että yhteisön oikeutta ja erityisesti perustamissopimuksessa määrättyjä perusvapauksia noudatetaan. Korruption vastaisen toiminnan yhteydessä taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ministerineuvosto antoi huhtikuussa 1996 suosituksen, jolla järjestön jäseniä kehotetaan kieltämään ulkomaisille virkamiehille annetun lahjoman vähennyskelpoisuus verotuksessa. Kansainvälisten liiketoimien yhteydessä tapahtuvaa ulkomaisiin virkamiehiin kohdistuvaa korruption vastaista toimintaa koskevan yleissopimuksen 17 päivänä joulukuuta 1997 tapahtuneella allekirjoituksella on ollut merkittävä vaikutus sopimusvaltioiden lainsäädäntöjen tarkistuksessa, kun sillä on varmistettu vuonna 1996 annetun suosituksen täytäntöönpano. Lisäksi komissio ilmoitti 21 päivänä toukokuuta 1997 antamassaan Euroopan unionin korruption vastaista politiikkaa koskevassa tiedonannossa(1), että se ottaa esille asianmukaisissa yhteyksissä jäsenvaltioiden kanssa kysymyksen lahjomien vähennyskelpoisuudesta verotuksessa tarkoituksenaan päästä sopimukseen yhdenmukaisesta käytännöstä kyseisen vähennyskelpoisuuden poistamiseksi. Komission käytössä olevien tietojen mukaan kaikki ne jäsenvaltiot, jotka vielä sallivat yritysten vähentää tuloksestaan ulkomaisille virkamiehille annetut lahjomat, ovat jo muuttaneet lainsäädäntöään tai ovat sitä muuttamassa pannakseen täytäntöön OECD:n ja komission esittämät kannat kyseisen vähennyskelpoisuuden poistamiseksi. (1) KOM(97) 192 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1945/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Ajoverkkoja koskevan yhteisön lainsäädännön valvonta tonnikalan viime pyyntikaudella.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0094 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1945/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Ajoverkkoja koskevan yhteisön lainsäädännön valvonta tonnikalan viime pyyntikaudella Voiko komissio kertoa ajoverkkoja koskevan valvonnan tulokset tonnikalan viime pyyntikaudelta? Voiko komissio tiedottaa erityisesti rikkomusten määrän, niiden syyt, rikkomuksiin syyllistyneiden alusten nimet ja alkuperän sekä asetetut rangaistukset? Mikä on komission yleisarvio pyyntikaudesta ja yhteisön lainsäädännön noudattamisasteesta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1999) Tonnikalan vuoden 1999 pyyntikauden päätyttyä komissio laatii parhaillaan kaikkien kyseisten jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella kertomusta yhteisön lainsäädännön soveltamisesta ajoverkkojen käytön osalta Koillis-Atlantilla ja Välimerellä. Kertomus toimitetaan parlamentin kalastusvaliokunnalle maaliskuun puolivälin tienoilla vuonna 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1564/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. Komission perintämääräykset.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0008 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1564/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Komission perintämääräykset Komissio on jo vuosien ajan pyytänyt takaisinmaksua yhteisön rahoituksesta nauttivilta tahoilta, jotka eivät ole noudattaneet tämän rahoituksen sääntöjä. Voiko komissio kertoa, kuinka monta perintämääräystä on annettu jokaista projektia kohden ja kuinka monta vuotta sitten perintätoimenpiteet on aloitettu? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (8. marraskuuta 1999) Komissio antaa tulostilillä ja taseessa tietoja saamisten takaisinperinnästä suhteessa sekalaisiin saamisiin eli suhteessa kaikkiin saamisiin lukuun ottamatta omia varoja. Ote tulostilistä (Osa I, nide 1, s. 3843) on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Koska saamisten lukumäärä on erittäin suuri, kyseisiä tietoja voidaan pitää ainoastaan yleiskatsauksena, joka on jaoteltu tärkeimpien alojen mukaan. Sekalaisiin saamisiin sisältyvät yleiset saamiset ja saamiset, jotka liittyvät yhteisön rahastojen vastaisesti käytettyjen varojen takaisinperintään. Näistä luokista jälkimmäinen on jaettava saamisiin, jotka ovat seurausta komission välittömistä menoista (komission suoraan hallinnoimat) ja joiden takaisinperinnäistä vastaavat komission yksiköt, sekä saamisiin, jotka ovat seurausta muista menoista ja joiden takaisinperintä aloitetaan jäsenvaltioiden aloitteesta. Sincom2-järjestelmän mukaisen nykyisen raportointijärjestelmän avulla ei ole mahdollista tehdä yksittäistä ja jatkuvaa analyysia kaikkien komission hankkeiden ja niihin liittyvien saamisten kehityksestä. Komissio pystyy seuraamaan kaikkien saamisten kehitystä ja yksilöimään eri hankkeisiin liittyvät saamiset. Yksityiskohtaisen vastauksen antaminen arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen edellyttäisi kuitenkin tavoiteltuihin tuloksiin nähden suhteettoman suuria tutkimuksia, jotka ylittäisivät kirjalliseen kysymykseen vastaamisen rajat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2072/99 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Tupakan mainoskielto, lehdistönvapaus.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2072/99 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Tupakan mainoskielto, lehdistönvapaus Pitääkö paikkansa, että tupakan mainoskieltoa koskevan direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä jäsenvaltiot Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska aikovat direktiivin täytäntöön pantuaan kieltää maissaan sellaisten lehtien myynnin, jotka ovat peräisin maista, joissa tupakan mainostaminen ei ole kiellettyä tai joissa direktiiviä ei vielä ole pantu täytäntöön, jos näissä lehdissä on tupakkamainoksia? Mitä mieltä komissio on tästä lehdistönvapauden toteutumista ajatellen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 1999) Komissio ei ole tietoinen siitä, että kaksi jäsenvaltiota olisi aikonut rajoittaa sellaisten lehtien jakelua, joissa on tupakkamainoksia. Jos komission tietoon tulee tällaisia tapauksia, niitä tarkastellaan tupakkatuotteiden mainontaa ja niiden hyväksi tapahtuvaa sponsorointia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 6. heinäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/43/EY(1) pohjalta. Tämä direktiivi on lehtien osalta saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä kuitenkin vasta 30. heinäkuuta 2002 mennessä. (1) EYVL L 213, 30.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2086/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Rooman poliisin virkapuvut.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2086/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Rooman poliisin virkapuvut Tämän vuoden helmikuussa kiinalaisen YuYi yrityksen kanssa tehtiin sopimus virkapukujen toimittamisesta Rooman poliisille. Vaikka tekstiilialan asiantuntijoita olivat läsnä ja vaikka tuotenäytteitä otettiin ja kauppakamari antoi lausuntonsa puolueettomana osapuolena, on nyt osoittautunut, että näytekappaleena olleen virkapuvun kangas ei vastaa tarjouksessa kuvattua kangasta, mitä ei voida hyväksyä. Lisäksi on havaittu muita epäselvyyksiä, kuten paperiarkin hinnan nousu 90 prosentilla ja niittien hinnan nousu 80 prosentilla. Tämä kaikki alkaa saada huolestuttavia mittasuhteita, kun on osoittautunut, että kiinalaisen yrityksen takana on paremmin tunnettu Baloon yhtiö, jossa yksi osakkaista on Rooman pormestarin lanko Rutelli. Voisiko komissio ryhtyä toimiin tähän tarjousmenettelyyn liittyvien epäselvyyksien selvittämiseksi ja antaa tietoja Euroopan parlamentille selvityksen tuloksista? Voiko komissio ryhtyä tarvittaviin toimiin valvoakseen eurooppalaista tarjousmenettelyä, jotta niissä noudatetaan voimassaolevia määräyksiä ja taata, että sopimukset annetaan erityisyrityksille, sen sijaan, että ne annettaisiin yrityksille, jotka eivät pysty hoitamaan niille osoitettuja tehtäviä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen ilmoituksen johdosta komissio aikoo pyytää Italian viranomaisilta tarvittavia tietoja sen arvioimiseksi, onko Rooman poliisin virkapukujen toimittamista koskeva tarjouskilpailu ratkaistu tavaroiden julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Tämän vuoksi komissio valmistelee kirjettä Italian viranomaisille toimen yksityiskohtien selvittämiseksi. Mikäli näistä tiedoista päätellään, että käytetty menettely ei ole yhdenmukainen yhteisön lainsäädännön kanssa, komissio voi aloittaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla) määrätyn rikkomisesta johtuvan menettelyn. Komissio tiedottaa joka tapauksessa parlamentin jäsenelle seurauksista ja johtopäätöksistä, joihin se voisi päätyä Italian viranomaisten toimittamien tietojen tarkastelun perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2719/99 esittäjä(t): Ieke van den Burg (PSE), Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE), Heidi Hautala (Verts/ALE), Jo Leinen (PSE), Colette Flesch (ELDR), Hélène Flautre (Verts/ALE), Mario Mantovani (PPE-DE), Concepció Ferrer (PPE-DE), Michel Hansenne (PPE-DE), José Gil-Robles Gil-Delgado (PPE-DE), Sylviane Ainardi (GUE/NGL), Ursula Stenzel (PPE-DE), Graham Watson (ELDR), Giorgos Dimitrakopoulos (PPE-DE), Gérard Deprez (PPE-DE), Martine Roure (PSE), Ilda Figueiredo (GUE/NGL), Marie-Hélène Gillig (PSE) ja Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0184 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2719/99 esittäjä(t): Ieke van den Burg (PSE), Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE), Heidi Hautala (Verts/ALE), Jo Leinen (PSE), Colette Flesch (ELDR), Hélène Flautre (Verts/ALE), Mario Mantovani (PPE-DE), Concepció Ferrer (PPE-DE), Michel Hansenne (PPE-DE), José Gil-Robles Gil-Delgado (PPE-DE), Sylviane Ainardi (GUE/NGL), Ursula Stenzel (PPE-DE), Graham Watson (ELDR), Giorgos Dimitrakopoulos (PPE-DE), Gérard Deprez (PPE-DE), Martine Roure (PSE), Ilda Figueiredo (GUE/NGL), Marie-Hélène Gillig (PSE) ja Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen Amsterdamin sopimuksen 137 artiklassa säädetään köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevan ohjelman laatimisesta. Milloin komissio hyväksyy tällaisen ohjelman? Kuinka komissio aikoo valmistella ohjelmaa yhteistyössä niiden kansalaisjärjestöjen kanssa, joita asia koskee? Miten komissio aikoo varmistaa, että perusihmisoikeudet ovat tasa-arvoisesti kaikkien saatavilla? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Komissio aikoo esittää alkuvuodesta 2000 EY:n perustamissopimuksen 137 artiklan (entisen 118 artiklan) määräysten mukaista yhteisön toimintaohjelmaa, jolla tuetaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä torjua syrjäytymistä. Portugalin puheenjohtajuuskaudella maaliskuussa 2000 Lissabonissa järjestettävä talousuudistusta, työllisyyttä ja sosiaalista yhtenäisyyttä koskeva ylimääräinen kokous tarjoaa tilaisuuden varmistaa korkeimmalla poliittisella tasolla, että Euroopan yhteisöllä on uuden vuosisadan alkaessa tavoitteenaan luoda osallisuutta edistävä yhteiskunta. Komissio osallistuu kokoukseen ja esittää sen jälkeen ehdotuksen toimintaohjelmaksi. Komissio käynnisti jo vuonna 1999 laajan jäsenvaltioiden (sosiaalista syrjäytymistä käsittelevän korkean tason ryhmän kautta) ja kansalaisjärjestöjen kuulemisen. Toukokuussa komissio järjesti konferenssin Kaikenikäisten Eurooppaan: miten yhteisön pitäisi tukea jäsenvaltioita osallisuuden edistämisessä? Konferenssi oli kaksipäiväinen ja keräsi lähes 200 osallistujaa, myös kansalaisjärjestöjä. Osallistujat saattoivat esittää mielipiteitään ja tehdä ehdotuksia. Konferenssin taustamateriaali ja loppuraportti lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Kuulemisessa kävi selväksi, että syrjäytymisen torjunta nähdään tärkeänä keinona parantaa perusoikeuksien toteutumisen edellytyksiä. Komissio ottaa tämän huomioon ohjelman tavoitteita laatiessaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2161/99 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) ja Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Eurooppalaiseen ystävyyskuntatoimintaan osallistuvien henkilöiden matkakulujen korvaus.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2161/99 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) ja Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Eurooppalaiseen ystävyyskuntatoimintaan osallistuvien henkilöiden matkakulujen korvaus Eurooppalaiseen ystävyyskuntatoimintaan osallistuvien kuntien tavoitteena on lujittaa eurooppalaista yhteenkuuluvuutta ja tutustua toistensa tapoihin sekä käytäntöihin eri aloilla, mistä syystä kuntien edustajat vierailevat toistensa luona säännöllisin väliajoin. Kahden kunnan väliseen vierailuun osallistuvat edustajat saavat nykyisten sääntöjen mukaan kulukorvauksen, joka on 0,03 euroa kilometriä kohden, jos matkaan osallistuu vähintään 10 edustajaa kummastakin kunnasta ja paikkakuntien välillä on matkaa vähintään 250 kilometriä. Myös useamman kuin kahden kunnan välisissä vierailuissa kulukorvauksen edellytyksenä on vähintään 10 edustajan määrä kuntaa kohden. Millä lailla komission mielestä useamman kuin kahden kunnan yhteistyö eroaa kahden kunnan välisestä yhteistyöstä edellä mainitun korvauksen suhteen? Miksi komissio vaatii, että yhteistyöhön on osallistuttava kuntaa kohden 10 edustajaa myös silloin, kun kyseessä on useamman kuin kahden kunnan yhteistyö? Onko komissio valmis tarkistamaan ystävyyskuntatoimintaa edustavien henkilöiden matkakulujen korvausta koskevia sääntöjä? Jos se on valmis, miten se aikoo tarkistaa niitä? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Ystävyyskaupunkitoiminnalle myönnettävää Euroopan komission tukea koskevassa oppaassa todetaan, että tukea ei voida myöntää, jos vierailevasta kaupungista tulee osanottajia vähemmän kuin kymmenen. Tätä ehtoa sovelletaan olipa kyseessä sitten yksi tai useampia vierailevia kaupunkeja. Vuonna 1999 matkakorvaus oli 0,04 euroa/km henkilöä kohti (edestakainen matka). Osanottajien vaaditun vähimmäismäärän perusteena on halu antaa mahdollisimman monille tilaisuus osallistua ystävyyskaupunkitoimintaan. Samasta syystä vaatimuksena on, että suurin osa vaihtotoimintaan osallistuvista ei saa olla valtuutettuja tai kunnallisia virkamiehiä. Komissio on tietoinen siitä, että näitä ehtoja on vaikeampi täyttää silloin, kun isäntäkaupunki on kutsunut osallistujia useammasta kaupungista. Komissio ei kuitenkaan halua hylätä ohjelman perustavoitetta, jonka mukaan ystävyyskaupunkitoimintaan olisi saatava mukaan laajempi joukko kansalaisia ja jonka arvoisa parlamentin jäsenkin esitti kysymyksessään (tavoitteena on lujittaa eurooppalaista yhteenkuuluvuutta ja tutustua toistensa tapoihin sekä käytäntöihin eri aloilla).