FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/761

(2004/C 84 E/0858)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0101/04

esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe: Pk-yritysten asema EU:n tutkimusrahoituksessa

Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman yhtenä tavoitteena on EU:n kilpailukyvyn nousu. Pk-yritykset ovat vastanneet kilpailukyvyn noususta vuosikaudet.

Kuitenkin kuudennessa puiteohjelmassa pk-yritysten osallistumisen määrä on laskenut merkittävästi. Puiteohjelman suuret välineet, kuten IP, pelottavat, toisaalta taas Network of Excellence on mielletty pikemminkin yliopistojen ja korkeakoulujen välineeksi. Viidennessä puiteohjelmassa oli erityisesti pk-yrityksille tarkoitettu ”craft-instrumentti”, joka oli yritysten portti kansainväliseen yhteistyöhön. Valitettavasti Craftin rahoitusosuutta on vähennetty kuudennessa puiteohjelmassa dramaattisesti, mikä on muuttanut kilpailun yritysten välillä armottoman kovaksi ja nostanut rahoituskynnystä epätarkoituksenmukaisen korkealle.

Euroopan parlamentti on toistuvasti vaatinut, että puiteohjelman rahoituksesta 15 prosenttia varataan pk-yrityksille. Tämä ei ole valitettavasti onnistunut. Komissio on omalta osaltaan vääristänyt tilastoja niitä kaunistellakseen mm. laskemalla pk-yrityksiin mukaan myös niin sanotut ei-kaupalliset pk-yritykset (nonprofit SMEs). Tällaisia voivat kuulemma olla yliopistojen säätiöt ynnä muut sellaiset.

Edellä mainituilla kosmeettisilla toimilla saadaan tilastot näyttämään paremmilta ja pk-yritysten osallistuminen ylittämään 10 prosenttia monilla aihealueilla. Tämä ei tietenkään ole puiteohjelman alkuperäisen tarkoituksen eikä hengen mukaista, sillä ei-kaupalliset yritykset eivät ensisijaisesti lisää EU:n kilpailukykyä.

Monissa yhteyksissä puhutaan hyviä ja kauniita asioita pk-yritysten valoisamman tulevaisuuden puolesta. Pk-yritysten asemaa tulee kuitenkin parantaa tässä ja nyt, koska niiden merkitys EU:n kilpailukyvylle, työllisyydelle ja kansantaloudelle yleensä on ensisijaisen tärkeä.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tavallisten pk-yritysten osallistumisen edistämiseksi eurooppalaisissa tutkimushankkeissa?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Kuudennesta puiteohjelmasta tehdyn päätöksen sekä erityisohjelmista ”Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen” ja ”Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen” tehtyjen päätösten mukaan pk-yritysten osallistumista lisätään ja edistetään seuraavasti:

— Vähintään 15 prosenttia seitsemälle ensisijaiselle aihealueelle osoitetusta rahoituksesta on määrä myöntää pk-yrityksille (tämä tekee rahassa osapuilleen 1,7 miljardia euroa). Kyseessä on merkittävä lisäys viidennen puiteohjelman vastaavaan tavoitteeseen (10 prosenttia) verrattuna.

— 430 miljoonaa euroa kohdistetaan osa-alueelle ”Monialainen tutkimustoiminta, johon osallistuu pk-yrityksiä”.

— Tämä toiminta, johon voivat pk-yritysten lisäksi osallistua pk-yritysten yhteenliittymät, käsittää tutkimusyhteistyön (CRAFT) (budjetti n. 320 miljoonaa euroa) ja kollektiivisen tutkimuksen (budjetti n. 110 miljoonaa euroa).

Erityisohjelman ”Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen” tutkimus- ja innovointiosioon sisältyy kilpailija-, markkina- ja teknologiaseurantaa koskeva toimi. Tähän toimeen liittyvien hankkeiden keskeisenä tavoitteena on luoda pk-yrityksille sopivia edellytyksiä osallistua kuudennen puiteohjelman hankkeisiin.

Komissio on lisäksi toteuttanut ennakoivia toimia edistääkseen pk-yritysten osallistumista kuudenteen puiteohjelmaan:

— Ensinnäkin on luotu pk-yritysten ja kansallisten yhteyspisteiden verkosto. Tämän verkoston avulla pk-yritykset ja koko tutkimusyhteisö saavat tietoa ja niitä kannustetaan yhdistämään voimiaan kuudenteen puiteohjelmaan osallistumista varten.

— Toiseksi on perustettu pk-yrityksiin liittyviä kysymyksiä käsittelevä komission työryhmä, jossa ovat mukana kaikki kuudennen puiteohjelman operatiiviseen johtamiseen osallistuvat komission yksiköt. Työryhmän päätavoitteena on seurata pk-yritysten osallistumista kuudenteen puiteohjelmaan ja ehdottaa uusia aloitteita tai korjaavia toimenpiteitä, joilla voidaan entisestään edistää niiden osallistumista.

Kuudennen puiteohjelman ensimmäisen toteutusvuoden osalta voidaan todeta seuraavaa:

— Ensimmäisten monialaista tutkimustoimintaa koskeneiden ehdotuspyyntöjen perusteella noin 1 070 pk-yritystä tulee saamaan tutkimussopimuksen.

— Ensimmäisten kuudennen puiteohjelman ensisijaisia aihealueita koskeneiden ehdotuspyyntöjen perusteella noin 2 450 pk-yritystä tulee saamaan tutkimussopimuksen.

— Komissio julkaisi ensimmäisen kilpailija-, markkina- ja teknologiaseurantaa koskevan ehdotuspyynnön huhtikuussa 2003. Ensimmäisen ehdotuspyynnön tuloksena on hyväksytty tuettaviksi 20 hanketta, joille myönnetään rahoitusta yhteensä 20 miljoonaa euroa. Hankkeet kattavat useita teollisuuden aloja. Ensimmäiset hankkeet ovat jo käynnistyneet.

Se, missä määrin pk-yritysten 15 prosentin rahoitusosuutta koskeva tavoite saavutetaan, käy viime kädessä ilmi vasta yhteisön tuen jakaumasta hankkeiden päättyessä. Pk-yritysten osallistumista kuudenteen puiteohjelmaan seurataan kuitenkin jo toteutuksen eri vaiheissa aina hanke-ehdotusten jättämisestä, arvioinnista ja valinnasta EU:n rahoitustuen lopulliseen jakautumisen sopimuspuolten kesken.

Seurannan sekä ensisijaisia aihealueita koskeneiden ensimmäisten ehdotuspyyntöjen tulosten perusteella pk-yrityksiin liittyviä kysymyksiä käsittelevässä komission työryhmässä pohditaan parhaillaan eräitä korjaavia toimenpiteitä. Näitä ovat:

— työohjelmien kehittäminen entistä pk-yritysystävällisemmiksi;

— ensimmäisistä ehdotuspyynnöistä tuloksena saatujen, uusia toteutusvälineitä käyttävien hankkeiden täydentäminen;

— pk-yrityksille tarkoitetut integroidut hankkeet (IP).

Näiden toimenpiteiden tai muiden toimien toteutus ja aikataulu riippuvat asianomaisten ensisijaisten aihealueiden tarpeista ja käytettävissä olevista resursseista.

Edellä selostetun lisäksi toiminnassa on jo vuosia ollut kaksi suurta eurooppalaista verkostoa, innovaatio-keskusten (IRC) verkosto ja euroneuvontakeskusten verkosto, jotka jakavat tietoa ja antavat tukea lukuisille erikokoisille pk-yrityksille kaikissa EU-maissa ja EU:n jäsenyyteen valmistautuvissa maissa. Molemmat verkostot lisäävät merkittävällä tavalla pk-yritysyhteisön tietoisuutta tutkimuksesta ja innovaatioista. Tietämyksen siirrosta, joka on erittäin tärkeää pk-yritysten kilpailukyvylle nykypäivän globaalissa toimintaympäristössä, voidaan lisäksi mainita, että innovaatiokeskusten verkosto julkaisi vuonna 2002 noin 50 000 teknologiaprofiilia ja raportoi 500 tapauksesta, joissa teknologiaa siirrettiin maiden rajojen yli.

Pk-yritysten määritelmän osalta on syytä korostaa, että viidennessä ja kuudennessa puiteohjelmassa on sovellettu komission 1996 antamassa suosituksessa 96/280/EY (1) esitettyä määritelmää. Määritelmä perustuu neljään kriteeriin: työntekijöiden määrä (alle 250), vuotuinen liikevaihto (enintään 40 miljoonaa euroa) tai taseen loppusumma (enintään 27 miljoonaa euroa) sekä riippumattomuus. Tätä määritelmää on lain mukaan sovellettava myös laadittaessa pk-yritysten osallistumista koskevia tilastoja.

”Yrityksen” käsitteen käyttö merkityksessä, jolla tarkoitetaan kaikkia taloudellista toimintaa harjoittavia yksikköjä riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta, vastaa merkitystä, jota Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ja komissio käyttävät jatkuvasti kilpailu- ja valtiontukilainsäädännön alalla. Määritelmän perusteella on mahdollista, että myös tietyt voittoa tavoittelemattomat organisaatiot — joihin parlamentin jäsen viittaa — on lain mukaan katsottava pk-yrityksiksi.

Komissio on jo hyväksynyt uuden pk-yritysten määritelmän, joka tulee voimaan 1. tammikuuta 2005. Uudessa määritelmässä vuotuisen liikevaihdon yläraja nostetaan 50 miljoonaan euroon ja taseen loppusumman yläraja 43 miljoonaan euroon. Uudesta määritelmästä annetussa suosituksessa esitetään myös suuntaviivoja työntekijöiden määrän laskemista varten, kehitetään edelleen riippumattomuuden käsitettä sekä yksilöidään kolme yritystyyppiä: riippumattomat yritykset, omistusyhteysyritykset ja sidosyritykset.

(1) Komission suositus 96/280/EY, annettu 3 päivänä huhtikuuta 1996, pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä, EYVL L 107, 30.4.1996.