KIRJALLINEN KYSYMYS E-1193/01

esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle

(19. huhtikuuta 2001)

Aihe: Kansalaisjärjestöjen riippuvuus Euroopan yhteisön rahoituksesta

Valtioista riippumattomien järjestöjen eurooppalaisen yhdyskomitean (Comité de liaison des Organisations non gouvernementales de volontariat, CLONG) joulukuussa 2000 julkaistussa tilintarkastuskertomuksessa ilmaistiin epäilyjä siitä, onko Euroopan komission myöntämää rahoitusta hallinnoitu moitteettomasti.

Sama tilintarkastuskertomus osoitti, että yhdyskomitean kuluneen kauden toiminnasta jopa 85 prosenttia rahoitettiin Euroopan yhteisöjen talousarviosta peräisin olevilla varoilla. On oikeutettua kyseenalaistaa sellaisen kansalaisjärjestön kannanottojen objektiivisuus, jonka toiminta on lähes täysin riippuvaista toimielimestä, johon sen oletetaan suhtautuvan kriittisesti.

Onko tämän lisäksi olemassa muita kansalaisjärjestöjä (yhdyskomiteoita jne.), jotka saavat tukea komissiolta? Jos on, niin mistä järjestöistä on kyse? Ovatko nämä järjestöt yhtä riippuvaisia komissiosta kuin valtioista riippumattomien järjestöjen yhdyskomitea?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(31. heinäkuuta 2001)

Talousarvion A osan luvussa A-30 useat kohdat on tarkoitettu rahoittamaan järjestöjä tai projekteja, joiden tavoitteena on edistää kansalaisyhteiskunnan aatetta Euroopassa. Komissio toimittaa vuosittain toukokuun lopussa parlamentille raportin järjestöistä, joille on myönnetty rahoitusta näiden kohtien mukaisesti. Raportista käy ilmi myös yhteisön osuus järjestöjen rahoituksesta. Momenttien A-302, A-303 ja A-304 selvitysosien mukaisesti komissio vaatii, että järjestöjen on hankittava 20 prosenttia rahoituksestaan muista lähteistä.

Lisäksi eräät, varsinkin sosiaalialalla toimivat, eurooppalaiset valtiosta riippumattomien järjestöjen verkot saavat rahoitusta yhteisön talousarvion muista kohdista. Monia verkkoja rahoitetaan sen vuoksi, että niillä on kokemusta ja asiantuntemusta Euroopan politiikkojen kehittämisessä. Ne osallistuvat kehitystyöhön muun muassa pitämällä huolta siitä, että uusien politiikkojen suunnittelussa, käyttöönotossa ja arvioinnissa otetaan huomioon myös huono-osaisimpien ja syrjityimpien väestönosien mielipiteet. Muuta vaihtoehtoista rahoitusta ei eurooppalaisille valtiosta riippumattomien järjestöjen verkoille ole juurikaan tarjolla (toisin kuin kansallisille järjestöille). Siksi osallistuminen näiden verkkojen tukikelpoisiin kustannuksiin voi edistää sosiaalipoliittista kehitystä. Nämä verkot nimittäin toteuttavat valtioiden rajat ylittävää tiedon ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa ja osallistuvat siten aidosti eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan luomiseen.

Parlamentin ehdottaman ja komission ja neuvoston hyväksymän tarkistuksen perusteella (Cashmanin mietintö, A5-0259/2000, tarkistus 67) syrjinnän torjumista koskeva yhteisön toimintaohjelma (2001-2006) (yhteisön talousarvion kohta B5-803) tarjoaa rahoitusta tukikelpoisiin kustannuksiin sellaisille eurooppalaisten valtiosta riippumattomien järjestöjen verkoille, jotka osallistuvat syrjinnän torjumiseen. Tuen piiriin kuuluvista kokonaiskuluista maksetaan enintään 90 prosenttia. Verkot joutuvat kilpailemaan rahoituksesta. Rahoituspäätöksissä arvioidaan niiden työohjelmien laatua, mahdollisuutta osallistua politiikkojen kehittämiseen ja kykyä hallinnoida yhteisön antamaa tukea. Yhteisön tukea saavien verkkojen on toimitettava komissiolle yksityiskohtaiset selvitykset varojen käytöstä. Lisäksi niiden tilit tarkastetaan säännöllisesti.

Rahoitusta myönnetään myös talousarvion kohdasta B3-4105 valmistelevien toimien puitteissa tukikelpoisiin kustannuksiin sellaisten järjestöjen verkoille, jotka toimivat sosiaalista syrjäytymistä vastaan.

Muuten komissio on ehdottanut Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisesta 26. heinäkuuta 2000 antamassaan ehdotuksessa(1), tuen myöntämistä koskevien säännösten antamista. Ehdotus perustuu yhteisrahoituksen ja asteittaisen alenemisen periaatteisiin, joiden mukaan tuen saajien riippuvuutta yhteisön rahoituksesta pitäisi vähentää mahdollisimman paljon (1 ja 2 artikla). Näistä periaatteista pitäisi voida poiketa joko oikeusperustassa tai talousarvion selvitysosassa yleiseurooppalaisuuden aatteita ajavien yhteisöjen tai kansainvälisten järjestöjen hyväksi.

Kysymykseen tulevaisuuden yhteyksistä valtiosta riippumattomien kehitysjärjestöjen yhdyskomiteaan (CLONG) (rahoitetaan kohdasta B7-6000, ks. s. 1251, yleinen talousarvio 2001) on todettava, että parlamentti on itse halunnut lisätä yhteisrahoituksen määrää. Parlamentin kehitysyhteistyövaliokunta esitti syyskuussa 2000 tarkistusta talousarvioon ja ehdotti yhteisrahoituksen määräksi 85 prosenttia, jonka budjettivaliokunta hyväksyi. Komissio on kuitenkin halunnut vähentää yhteisrahoituksen määrää juuri samoista syistä kuin arvoisa parlamentin jäsen. Itsenäisen tilintarkastuksen tulosten perusteelle ja vastineeksi yhdyskomitean toimintatapojen saneeraukselle komissio on 27. huhtikuuta 2001 tekemällään päätöksellä luopunut osasta yhdyskomitealta takaisin perittäviä tukia koskevista vaateistaan. Kuitenkin yksi luopumisen edellytyksistä oli, että yhdyskomitea laatii suunnitelman yhteisön rahoitusosuuden vähentämiseksi 70 prosenttiin yhdyskomitean toimintamenoista vuoteen 2004 mennessä, jotta yhdyskomitean riippumattomuus yhteisön rahoituksesta lisääntyisi. Suunnitelman on määrä valmistua lokakuussa 2001.

(1) KOM(2000) 461 lopullinen.