ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1994/97 esittäjä(t): Roy Perry (PPE) - komissiolle (9. kesäkuuta 1997)

Aihe: Aluepolitiikka

Voiko komissio ilmoittaa

- kuinka paljon tukea Euroopan saaret saavat EU:n rakennerahastoista ja

- mitkä Euroopan asutut saaret eivät tätä tukea saa?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 1997)

Yhteisön tukikehyksen ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen perusteella yhteisön saarille myönnetty tunnistettava erityissumma tavoitteen 1 osalta vuosiksi 1994*1999 on noin 7 000 miljoonaa ecua, josta lähes puolet äärialueiden kehittämiseen. Noin 2 300 miljoonaa ecua on myönnetty Sardinialle ja Sisilialle, kun taas Kreikan saaret ((Kreeta, Pohjois-Aigeia, Etelä-Aigeia, Ionnian saaret. )) ovat saaneet 900 miljoonaa ecua ja Korsika 300 miljoonaa ecua. Eräät muut saaret (esimerkiksi Skotlannissa sijaitsevat Shetlanti, Orkney ja Western Isles sekä Saksassa sijaitseva Rügen) saavat nekin tavoitteen 1 mukaista tukea, vaikka niille ei olekaan erityisessä ohjelma-asiakirjassa määrättyä summaa. Jotkin saaret ovat kokonaisuudessaan tai osittain valintakelpoisia tavoitteisiin 2, 5b ja 6, mutta myös näissä tapauksissa on mahdotonta määritellä niille todella myönnettyjä resursseja, koska ohjelmointi tapahtuu aluetasolla.

Näihin summiin on syytä lisätä erityisesti yhteisön REGIS-aloitteeseen liittyvät yhteisön aloiteohjelmat, joiden osuus on 600 miljoonaa ecua vuosiksi 1994*1999 ja jotka pyrkivät kehittämään yhteisön tukikehyksiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin liittyviä täydentäviä toimia yhteisön äärialueilla. Lisäksi Korsikan ja Sardinian alueellinen Interreg-yhteisöaloite on määrältään 35 miljoonaa ecua täksi ajaksi. Sen tavoitteena on panna täytäntöön näiden kahden alueen välisiä yhteistyötoimia. Sitä paitsi suurin osa yhteisöaloitteista (Leader, ADAPT, Employment, pk-yritykset, URBAN, PESCA) soveltuvat näille seuduille (äärialueiden ulkopuolella), mutta on vaikeaa yksilöidä summia, sillä jotkin niistä kuuluvat kansallisen ohjelmoinnin piiriin.

Ne yhteisön asutut saaret, jotka eivät ole valintakelpoisia rakennerahastojen alueellisiin tavoitteisiin, ovat väestöltään noin 2,9 miljoonaa asukasta. Suurin osa tästä väestöstä on Tanskassa.

Tavoitteen 1 saarille varatut eritellyt summat ja luettelo asutuista saarista, jotka eivät ole valintakelpoisia alueellisiin tavoitteisiin, toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1528/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (5. toukokuuta 1997) Aihe: Saarlandille tammikuun ja joulukuun välisenä aikana vuonna 1994 myönnetyn EU:n tuen suuruutta koskevat tiedot Mitä toimenpiteitä varten yhteisön varoja virtasi Saarlandiin vuonna 1994, ja kuinka paljon varoja ohjattiin alueelle 1. Euroopan sosiaalirahastosta 2. tutkimuksen neljännen puiteohjelman varoista 3. Euroopan aluekehitysrahastosta 4. yhteisön ympäristö- ja energiaohjelmavaroista 5. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjaus- ja tukiosastosta 6. yhteisön muiden ohjelmien varoista? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1528/97 ja E-1529/97 (25. syyskuuta 1997) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0868/97 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) - komissiolle (12. maaliskuuta 1997) Aihe: Nuorten Eurooppa Pyydän Euroopan komissiota ilmoittamaan, onko varainhoitovuoden 1995 budjettikohdasta B3-1010 - Nuorten Eurooppa - myönnetty tukia Italiaa varten ja siinä tapauksessa, että näin on, pyydän laatimaan niistä sekä järjestökohtaisen että toimintokohtaisen luettelon. Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 ja E-0871/97 (22.09.1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 25. huhtikuuta 1997 ((EYVL C 319, 18.10.1997, s. 81. )) antamaansa vastaukseen. Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2234/97 esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) - komissiolle (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Turkkilaisten puuttuminen vähemmistön koulujen asioihin Istanbulissa Turkkilaisen Milliyet-sanomalehden julkaisemien tietojen mukaan Istanbulin kouluvirasto, joka kuuluu Turkin opetusministeriön alaisuuteen, on pyytänyt kreikkalaisen vähemmistön koulujen turkkilaisia apulaisjohtajia ¨seuraamaan¨ turkkilaisia opettajia, jotka ¨tekevät yhteistyötä¨ kreikkalaisten kollegojensa kanssa. Ottaen huomioon, että (kuten myös Milliyet huomauttaa) Istanbulissa on jäljellä ¨yhden käden sormien verran kreikkalaisia kouluja¨ ja että tällainen käytäntö johtaa turkkilaisten opettajien pelotteluun ja kreikkalaisten entistä suurempaan eristäytyneisyyteen; ottaen huomioon, että näin loukataan myös henkistä vapautta ja koulutuksen vapautta ja että Turkki on erityissopimuksilla kytketty EU:hun, komissiolta kysytään, aikooko se reagoida asiaan ja millä tavoin? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Tiedustellessaan asiaa Turkin viranomaisilta ja Turkin ihmisoikeussäätiöltä komissio ei saanut tietoja, joiden perusteella Milliyet-sanomalehdessä julkaistut tiedot voitaisiin vahvistaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/97 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) - komissiolle (2. kesäkuuta 1997)

Aihe: Tietoyhteiskunta-standardointi

Viite: 'Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille eurooppalaisesta lähestymistavasta standardointiin ja maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan' (KOM(96)0359 lopull.) Katson, että komissio on oikeassa johtopäätöksissään esittämissään toteamuksissa: uutta lähestymistapaa koskevien direktiivien sovellutusalueen puitteissa PAS:ien (julkisesti saatavat eritelmät) hyväksymisellä voisi olla merkitystä ainoastaan televiestinnän päätelaitteita koskevan direktiivin erityistavoitteiden kannalta, kun kyseessä ovat julkisten viranomaisten hankinnat.

Pyydän tämän johdosta tekemään kyseiseen direktiiviin tarkistukset, jotta yhteisöllä olisi mahdollisuus ottaa huomioon PAS-eritelmien rooli, kun julkisia hankintoja tavarantoimitusten, työsuoritusten ja julkisten palveluiden alalla koskevat eri direktiivit seuraavan kerran otetaan tarkistettavaksi.

Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 1997)

Julkisesti saataviin eritelmiin liittyy monia eri näkökohtia, joita komissio parhaillaan käsittelee. Asiaa käsitellessään komissio huomioon Euroopan parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta ja keskustelut, joita käydään eri komiteoissa, kuten esimerkiksi teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annetulla direktiivillä 83/189/ETY ((EYVL L 109, 26.4.1983. )) ja standardoinnista tietotekniikassa ja televiestinnässä 22 joulukuuta 1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/95/ETY ((EYVL L 36, 7.2.1987. )) perustetussa komiteassa.

Keskusteluissa keskitytään pohtimaan sitä, missä määrin direktiiveissä ja neuvoston päätöksessä 87/95/ETY tarkoitettuja eritelmiä, joilla ei ole standardin statusta, voidaan jo nyt ottaa huomioon hankintojen yhteydessä. Keskusteluissa tutkitaan myös, onko tarpeen luoda mekanismeja ja kriteerejä, joiden avulla voidaan tehdä julkisten viranomaisten käyttöön tarkoitettujen julkisesti saatavien eritelmien valinta avoimeksi.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2906/97 esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) - komissiolle (3. syyskuuta 1997) Aihe: New Yorkin osavaltion EU-kansalaisten sairauskuluihin lisäämä ylimääräinen maksu 1. Tietääkö komissio, että New Yorkin osavaltio lisää Yhdysvaltain ulkopuolelta tulevien kävijöiden (matkailijoiden) lääkärikuluihin ylimääräiset 32 prosenttia maksaakseen näin köyhien (vailla sairausvakuutusta olevien) Yhdysvaltain kansalaisten lääkärinlaskut? 2. Eikö komissio katso, että tämä on ei-yhdysvaltalaisten luvatonta syrjintää? 3. Onko komissio sitä mieltä, että tämä voi johtaa Yhdysvalloissa sairastuvien EU-kansalaisten sairauskulujen ikävään nousuun ja aiheuttaa heille jopa suuria taloudellisia vaikeuksia? Eiväthän eurooppalaiset sairaus- ja matkavakuutukset korvaa näitä ylimääräisiä kustannuksia. EU-kansalaisten on nyt joko hankittava ylimääräinen vakuutus tai otettava itse riski, jota on mahdoton hyväksyä. 4. Eikö tällainen menettely ole Yhdysvaltojen ja Euroopan välisten (esimerkiksi WTO:ssa tehtyjen) sopimusten kanssa ristiriidassa? 5. Mitä komissio aikoo tehdä asian johdosta? Komission jäsenen Sir Leon Brittan komission puolesta antama vastaus (19. syyskuu 1997) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1540/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman ¨Tiguvonin¨ (Fenthionin) käytön aiheuttamat fosforihappoesterimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan käyttää eri tavoin. Tiguvon 10:tä käytetään kaksikiloisten tai tätä painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:tä suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien käsittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi käsitellä Tiguvon 20 G:llä. Eläintenomistajat, jotka ovat käsitelleet kotieläimiään toistuvasti Tiguvon-kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksiä. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 ((EYVL C 345, 15.11.1996, s. 76. )), pyydän komissiota vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Kuinka laajasti on tutkittu Tiguvonin ja muiden koliiniesteraasisalpaajien vuorovaikutusta ja vaikutusta ihmisiin ja eläimiin? Mitkä aineet sopivat yhteen? Millä tavoin eläinten omistajia varoitetaan Fenthionin ja muiden fosforihappojohdannaisten mahdollisista synergisteistä? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1534/97, E-1540/97 ja E-1544/97 (12. kesäkuuta 1997) Komissiolla ei ole tietoa parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista. Komissio aikoo tehdä asiasta kyselyn asianomaisille jäsenvaltioille sekä Euroopan lääkearviointivirastolle ja ilmoittaa kyselyn tulokset parlamentin jäsenelle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2088/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (19. kesäkuuta 1997)

Aihe: Ruskohiilen avolouhinta

1. Euroopan komissio päätti Brysselissä 3. huhtikuuta 1997 keskeyttää ruskohiilen avolouhinnan jatkumista vastaan nostetun valitusmenettelyn sillä perusteella, että ruskohiilen avolouhinnalle annetut luvat ovat sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa.

a) Miten komissio perustelee tämän päätöksen?

b) Miksi komissio on sitä mieltä, että neuvoston direktiiviä ympäristövaikutusten arvioinnista (85/337/ETY) ei ole laiminlyöty?

2. Saksassa on suunniteltu kivihiilikaivosten Saarberg AG ja Ruhrkohle AG fuusiota. Tällä fuusiolla Saksan kivihiilen tuotanto keskitettäisiin lähes 100-prosenttisesti yhdelle yritykselle. Kyseiset yritykset toimivat laajamittaisesti myös muilla aloilla, joten fuusio saisi aikaan kilpailua estävää keskittymistä myös muilla aloilla.

Onko tämä monopolimainen fuusio komission mielestä sopusoinnussa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa?

Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 1997)

1. Komissio ei ole tietoinen avolouhinnasta 3. huhtikuuta 1997 tehdystä päätöksestä. Itse asiassa komissio ei ole tehdyt mitään avolouhintaa koskevia päätöksiä viimeksi kuluneiden kuukausien aikana.

On kuitenkin totta, että komissio tutkii parhaillaan Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnan ((Vetoomukset 392/95, 584/95, 293/96 ja 947/96 )) sille toimittamien vetoomusten perusteella kahta avolouhosta Saksassa. Komissio ei ole vielä tehnyt lopullista päätöstä näissä tapauksissa.

2. Ruhrkohle AG ja Saarbergwerke AG ovat luvanneet ilmoittaa komissiolle lähiviikkoina hankkeesta yhdistää Ruhrin ja Saarin alueiden kaivostoiminta. Toistaiseksi komissiolla ei ole tarkempia tietoja suunnitellusta keskittymisestä. Kivihiiliteollisuuden yritysten keskittyminen kuuluu EHTY:n perustamissopimuksen 66 artiklassa tarkoitetun yrityskeskittymien ennaltaehkäisevän valvonnan soveltamisalaan. Ruhrkohle AG:n ja Saarbergwerke AG:n keskittymän yhteismarkkinoille soveltumisen selvittämiseksi on tutkittava kysynnän ja tarjonnan rakennetta sekä kilpailuedellytyksiä kyseessä olevilla tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla. Koska kivihiilen tuotanto on Saksassa erittäin keskittynyttä, tutkimuksessa on keskityttävä siihen, johtaako kolmansista maista tai muista yhteisön maista tuotu kivihiili (tuontihiili) riittävään kilpailuun kotimaisten tuottajien kivihiilen kanssa ja tarjoaako sen ostajalle sopivan vaihtoehtoisen hankintalähteen. Tämän tutkimuksen tuloksia ei ole mahdollista ennakoida tässä yhteydessä.

Jos hanke koskee sellaisia tuotteita tai markkinoita, jotka eivät kuulu EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan (esim. Saarbergwerken koneenrakennus- tai jätteiden käsittelytoiminta), on keskittymästä mahdollisesti ilmoitettava myös neuvoston asetuksen N:o 4064/89 ((EYVL L 395, 30.12.1989. )) nojalla (ns. sulautuma-asetus).
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1641/97 esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) - komissiolle (14. toukokuuta 1997) Aihe: Turvatarkastukset Saksan Unterweserin ydinvoimalassa IAEA:n sisäisten tietojen mukaan a) Euratom-viranomaiset eivät salli kansainvälisen atomienergiajärjestön tarkastuksia saksalaisessa Unterweserin ydinvoimalassa. Lisäksi viitataan siihen, että b) olisi olemassa laadullisia eroja IAEA:n ja Euratomin teknisten tarkastusmahdollisuuksien välillä, ja nimenomaan sellaisia, että Euratomin mahdollisuudet olisivat huonommat kuin IAEA:n. Pitävätkö nämä tiedot paikkansa? Mikäli pitävät, millä perusteella kielletään pääsy Unterweserin ydinvoimalaan ja sen MOX-polttoaineen tarkastus? Mikäli eivä, johtuu, että Euratomin tarkastusmahdollisuudet ovat huonommat ja miksi ei käytetä parasta mahdollista tekniikkaa? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 1997) Pääsyä ei estetty, vaan kysymys oli mittausten tarkkuudesta. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan hänen esittämäänsä kirjallisen kysymykseen E-1642/97 ((Katso sivu 33. )) annettuun vastaukseen.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2137/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (23. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - geeniteknologian avulla tuotetut entsyymit ja lisäaineet Onko Euroopan unioni suunnitellut toimia, joilla pyritään täyttämään nykyisessä lainsäädännössä olevat aukot, jotka koskevat lupien myöntämistä sellaisille geneettisesti muunnettujen mikro-organismien avulla tuotetuille entsyymeille tai lisäaineille, jotka eivät kuulu uuselintarvikkeita koskevan asetuksen eivätkä lisäaineita koskevan asetuksen piiriin? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 ja E-2205/97 (17.9.1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1868/97 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE) - komissiolle (30. toukokuuta 1997) Aihe: Komission perustelut Maailman kauppajärjestön lopullista mietintöä vastaan nostetulle kanteelle Asetukseen 404/93 ((EYVL L 47, 25.2.1993, s. 1. )) sisältyvä banaanin yhteinen markkinajärjestely on ollut kiistojen kohteena syntymästään saakka kaikissa piireissä ja kaikin tavoin. Sillä yritettiin luoda banaanimarkkinoilla yhteisön järjestelmä, joka sopisi yhteen yhtenäismarkkinoita koskevan säännöstön ja AKT-maiden kanssa tehtyjen sitoumusten kanssa. Maailman kauppajärjestön paneelin lopullinen mietintö tuomitsee AKT-maille taloudellisesti ja sosiaalisesti tärkeän alan oikeudet ja edut. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä AKT-maiden kanssa tehtyjen sitoumusten puolustamiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1997) Komissio ymmärtää arvoisan parlamentin jäsenen huolestumisen Maailman kauppajärjestön hiljattain julkaiseman banaanijärjestelmää koskevan lopullisen kertomuksen suhteen. Asiaan on mahdollista vielä vaikuttaa Maailman kauppajärjestössä, ja komissio on ilmoittanut valitusaikeistaan. Komissio on tietoinen banaanintuotannon merkityksestä kyseisille Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maille ja on valmis toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet kansainvälisten sitoumustensa täyttämiseksi.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2197/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - uuselintarvikkeiden nauttimisesta aiheutuvien vaikutusten arviointi 1. Millä tavoin toteutetaan ja kuka toteuttaa EU:n elintavikealan tiedekomitean (lausunto uuselintarvikkeiden arvioinnista III/5915/97) edellyttämän valvontaohjelman tietojen keräämiseksi uuselintarvikkeiden nauttimisen aiheuttamista lyhyt- ja pitkäaikaisista vaikutuksista sen jälkeen, kun uuselintarvikkeet on saatettu markkinoille? 2. Mitä tietoja tällöin on esitettävä ja kuinka pitkältä ajalta? 3. Aiotaanko valvontaohjelman tulokset toimittaa kansalaisten saataville? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 ja E-2205/97 (17.9.1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1931/97 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE) - komissiolle (4. kesäkuuta 1997)

Aihe: Rakennerahastot

Pitääkö komissio täydentävyysperiaatteen varmentamismenettelyä tyydyttävänä rakennerahastojen osalta?

Ellei, onko komissiolla suunnitelmia mainitun menettelyn uudistamiseksi?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 1997)

Rakennerahastojen uudistusta koskevilla asetuksilla vuodelta 1993 on voitu vahvistaa täydentävyysperiaatetta.

Vuoden 1988 asetuksiin verrattuna neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2082/93 ((EYVL L 193, 31.7.1993. )), joka on annettu 20. heinäkuuta 1993 asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 muuttamisesta, annetaan täsmällinen määritelmä täydentävyysperiaatteesta ja ilmoitetaan noudatettavat säännöt. Asetuksen (ETY) N:o 4253/88 uudessa 9 artiklassa säädetään seuraavasti: ¨Todellisen taloudellisen vaikutuksen takaamiseksi rakennerahastojen ja KOR:n määrärahat [-] eivät voi korvata jäsenvaltion julkisia rakenteellisia menoja tai tällaisia vastaavia menoja alueilla, joille voidaan myöntää tukea jonkin tavoitteen saavuttamiseksi¨(1 kohta). ¨Tätä varten [-] komissio ja asianomainen jäsenvaltio huolehtivat, että jäsenvaltio pitää julkiset tai niihin verrattavat menonsa kaikilla kyseisillä alueilla vähintään samalla tasolla kuin edellisen suunnittelukauden aikana [-]¨ (2 kohta).

Tämän periaatteen varmistamiseksi saman asetuksen 8 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1993 asetuksella, säädetään myös siitä, että yhteisön tukikehyksiin ja suunnitteluasiakirjoihin sisällytetään täydentävyyden valvontaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä ensimmäinen arviointi tuen täydentävyydestä. Siinä vaaditaan myös toimittamaan aiheelliset tiedot kyseisten rahavirtojen avoimuudesta (8 artiklan 3 kohta). Näiden eri sääntöjen sisällyttäminen tällä hetkellä voimassa oleviin säädöksiin on parantanut huomattavasti täydentävyysperiaatteen täytäntöönpanoa.

Tavoitteisiin 1 ja 6 liittyviin yhteisön tukikehyksiin ja suunnitteluasiakirjoihin voidaan kohdistaa ennakkovalvontaa. Tavoitteen 2 osalta suoritettiin myös ennakkovalvontaa suurimmassa osassa tapauksia. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa ennakkovalvontaa ei suoritettu ennen asiakirjan hyväksymistä, maksut on lakkautettu toisesta ennakosta lukien, mikäli ennakkovalvontaa ei ole siihen mennessä tehty.

Jatkuva arviointi helpottui kuhunkin jäsenvaltioon sovellettavien tarkistusmenetelmien määrityksellä, joka tehtiin yhdessä komission kanssa. Näin komissio saa asianmukaisempia taloudellisia tietoja, jotka on mukautettu kunkin jäsenvaltion tilanteeseen.

Komissio tutkii täydentävyysperiaatteen tulevaisuutta ja sen täytäntöönpanoa rakennerahastoja koskevien uusien säädösten puitteissa, joita sen pitäisi ehdottaa vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3334/02 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE), Jan Dhaene (Verts/ALE)ja Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) komissiolle. Eurovelo-verkon ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (T-TEN) uudistus.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3334/02 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE), Jan Dhaene (Verts/ALE)ja Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) komissiolle (26. marraskuuta 2002) Aihe: Eurovelo-verkon ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (T-TEN) uudistus Komission on tarkoitus panna alulle Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (T-TEN) perusteellinen uudistus vuoteen 2004 mennessä. Eurovelo-verkko (http://www.ecf.com) on Euroopan laajuinen pyöräilyverkko, joka koostuu 63 505 kilometristä läpi koko Euroopan ja johon kuuluu kuusi pohjoinenetelä- ja kuusi länsiitä-reittiä. Onko komissiolla tarkoitus sisällyttää Eurovelo-verkko vuoden 2004 T-TEN-verkkoja koskevaan uudistusehdotukseen, mikä edistäisi ympäristöystävällisyyden ja liikennemuotojen yhteensopivuuden (ks. kansalaisten verkko) sisällyttämistä liikenneinfrastruktuuripolitiikkaan? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3334/02 ja E-3486/02 (16. tammikuuta 2003) Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan tarkoituksena on edistää sisämarkkinoiden toteuttamista, minkä vuoksi siinä keskitytään pitkän matkan liikenteen infrastruktuureihin. Polkupyörä ei kuulu mainitun politiikan piiriin. Tämän vuoksi Euroopan laajuista pyöräteiden verkkoa ei ole suunniteltu sisällytettäväksi Euroopan laajuisen verkon kehittämistä koskevien yhteisön suuntaviivoihin. Sen sijaan komissio tukee innovatiivisia kaupunkiliikenteen edistämistoimia pyöräilyn edistäminen mukaan luettuna puhtaan kaupunkiliikenteen edistämisen ja Civitas-aloitteen yhteydessä. Komissio valmistelee myös parhaillaan kaupunkiympäristöä koskevaa temaattista strategiaa kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman mukaisesti. Tässä yhteydessä käsitellään kaupunkiliikennettä, johon pyöräily kuuluu.