ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1926/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Laiminlyönnit la Casa de Campo -puiston korjaus- ja parannushankkeen toteuttamisessa Madridissa.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1926/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Laiminlyönnit la Casa de Campo -puiston korjaus- ja parannushankkeen toteuttamisessa Madridissa Kansalaisyhdistys Salvemos la Casa de Campo (pelastakaamme la Casa de Campo) otti 31. maaliskuuta 1997, 20. marraskuuta 1997 ja 1. lokakuuta 1999 kirjallisesti yhteyttä komission pääosastoon XVI. Yhteydenotoissa tuotiin esille ne lukuisat laiminlyönnit, joita yhdistyksen mielestä tehtiin la Casa de Campo -puiston rappeutuneiden alueiden ja ympäristöseikkojen korjaus- ja parannushankkeen 95.11.61.021-E toteuttamisessa. Hankkeen rahoitus on peräisin koheesiorahastosta ja sen toteuttaa Madridin kaupunginhallituksen ympäristöosasto. Erityisesti korostettiin sitä, että hankkeen ensimmäisessä vaiheessa Meaques-puroon rakennettiin kaksi patoa, jotka sittemmin hankkeen päätavoitteen (puron biologinen puhdistus) vahingoksi vain tukkivat veden virtauksen ja aiheuttivat hyttysten ja epämiellyttävän hajun lisääntymistä. Nämä kaksi patoa purettiin myöhemmin. Toisaalta Madridin kaupunginhallitus hyväksyi 28. helmikuuta 1998 Madridin toisen kokonaissaneerausohjelman, joka myös rahoitetaan koheesiorahastosta. Ohjelmaan sisältyy Meaques-puron kunnostaminen 388 miljoonalla pesetalla monin erin tavoin sekä neljän uuden padon rakentaminen. Voisiko komissio varmentaa, ettei näiden patojen rakentamista ja purkamista ole maksettu kahteen kertaan? Onko hankkeen toteuttaminen myöhässä ja miksi? Mistä syystä hanketta on muutettu siten, että rakennetaan uusia parkkialueita sen sijaan, että eroosiota jarrutettaisiin? Miksi vielä ei ole kunnostettu historiallisia ja ympäristöllisiä elementtejä kuten 1700-luvun historiallista muuria? Miksi la Casa de Campon läpi päivittäin ajavien ja ympäristöhaittoja aiheuttavien yli 50 000 ajoneuvon liikennettä ei ole rajoitettu? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1901/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Raffaello-ohjelma (1996‐2000).



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0120 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1901/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Raffaello-ohjelma (19962000) Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille oppilaitoksille, yhtiöille, osuuskunnille tai yksityishenkilöille on myönnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja vielä toteuttamattomat maksut) Raffaello-ohjelmasta (19962000), jonka talousarvio on 67 miljoonaa ecua? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1999) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että parlamentti ja neuvosto hyväksyivät Rafael-ohjelman vuoden 1997 lopulla. Samassa yhteydessä hyväksyttiin ohjelman nelivuotiskauden 19972000 kokonaismäärärahaksi yhteensä 30 miljoonaa ecua. Vuosi 1999 oli kuitenkin Kulttuuri 2000 -ohjelman hyväksymisen vuoksi viimeinen vuosi, jolloin Rafael-ohjelmaa toteutettiin. Vastauksena kysymyksen ensimmäiseen osaan komissio lähettää luettelon rahoitusta saaneista tahoista suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Vastauksena kysymyksen toiseen osaan voidaan todeta, että valittuja hankkeita seurataan väli- ja loppuraporttien avulla ja että myönnetty rahoitustuki annetaan käytettäväksi vasta sen jälkeen kun komissio on tarkastanut ja hyväksynyt kyseiset raportit.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2296/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) neuvostolle. Humanitaarisen avun antaminen Irakille.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0025 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2296/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) neuvostolle (30. marraskuuta 1999) Aihe: Humanitaarisen avun antaminen Irakille Financial Times -lehden artikkelin mukaan Yhdysvallat ja Iso-Britannia painostavat YK:n pääsihteeriä, jotta tämä korvaisi nykyisen humanitaarisen avun koordinoijan Von Sponeckin toisella henkilöllä, koska tämä on uskaltanut raportoida yhdeksän vuotta voimassa olleiden, Irakin väestöön kohdistuvien pakotteiden tuhoisista tuloksista. Ottaen huomioon, että edellinenkin YK:n Bagdadin-lähettiläs vedettiin näistä tehtävistä pois aivan samoista syistä ja että nykyisten arvioiden mukaan 5000 lasta kuolee joka päivä tärkeimpien lääkkeiden puuttumisen vuoksi, neuvostolta kysytään: Aikooko se ryhtyä toimiin sen edestä, että Irakille myönnettävä humanitaarinen apu vapautettaisiin sidonnaisuudesta Irakin täydellistä aseistariisuntaa koskevaan vaatimukseen? Katsooko neuvosto, että Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian asenne Irakia kohtaan on osoitus näiden hallitusten halveksunnasta YK:ta kohtaan, josta on tullut tarkoitukseton, määräystensä toimeenpanoon kykenemätön järjestö? Vastaus (13. maaliskuuta 2000) Neuvosto toteaa, että YK:n pääsihteeri jatkoi äskettäin kuudella kuukaudella YK:n humanitaarisen avun koordinoijan toimeksiantoa. EU noudattaa täysin kaikkia nykyisiä, Irakia koskevia YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia, myös niitä, jotka liittyvät Öljyä ruokaa vastaan -ohjelmaan. EU on pyytänyt itsepintaisesti Irakia toimimaan täydellisessä yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa. Neuvosto toteaa 17. joulukuuta 1999 annetun Turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1284 tarkoituksena olevan sallia Öljyä ruokaa vastaan -ohjelman laajentaminen ja tehostaminen. Neuvosto ei yhdy arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen viimeisessä virkkeessä esitettyyn kantaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2137/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. BADGE:n ja BFDGE:n käytön kieltäminen säilykepurkkien sisäpinnassa.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0147 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2137/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: BADGE:n ja BFDGE:n käytön kieltäminen säilykepurkkien sisäpinnassa Belgian hallitus kielsi äskettäin sardiini- ja tonnikalasäilykkeiden myynnin säilykepurkkien kemiallisesti käsitellyn pinnan mahdollisten haittavaikutusten takia. Test-Ankoop -kuluttajajärjestön suorittamista BADGE:ä (bisfenoli-A-diglysidyylieetteri) ja BFDGE:ä (bisfenoli-F-diglysidyylieetteri) koskevista analyyseistä ilmeni, että 5065 prosentista säilykepurkkeihin pakatuista elintarvikkeista löytyi jälkiä näistä aineista. BADGE:ä käytetään säilykepurkkien sisäpinnassa. BFDGE on BADGE:n kaltainen aine, mutta sitä ei saa käyttää materiaaleissa, jotka ovat kosketuksissa elintarvikkeisiin. Tästä huolimatta edellä mainittu kuluttajajärjestö löysi 65 prosentissa tutkituista näytteistä jälkiä BFDGE:stä. Koska sardiini- ja tonnikalapurkkeja tuodaan muuallekin kuin Belgiaan, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko komissio tietoinen BADGE:n ja BFDGE:n käyttöön liittyvistä tämänkaltaisista ongelmista muissa EU:n jäsenvaltioissa? Jos komissio on tietoinen, mitä toimia se toteuttaa kieltääkseen pilaantuneiden elintarvikkeiden myynnin? Jos komissio ei ole tietoinen, aikooko se pyytää jäsenvaltioita valvomaan tarkasti elintarvikesäilykkeiden BADGE- ja/tai BFDGE-pitoisuuksia? 2. Aikooko komissio laatia direktiivin BADGE:n ja BFDGE:n käytön kieltämiseksi säilykepurkkien sisäpinnassa? Jos asia on näin, voiko se ilmoittaa direktiivin painopisteet? Jos asia ei ole näin, onko komissio valmis kieltämään BADGE:n ja BFDGE:n käyttämisen säilykepurkkien pinnassa näiden aineiden syöpää aiheuttavan luonteen takia? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2670/99 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Komission työllisyyden ja sosiaalisasioiden pääosaston pääjohtajan eroanomus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2670/99 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Komission työllisyyden ja sosiaalisasioiden pääosaston pääjohtajan eroanomus Saamiemme tietojen mukaan komission työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston pääjohtaja aikoo jättää eroanomuksensa. Voisiko komissio ilmoittaa eroanomuksen jättämisen syyt, selvittää, mikä vaikutus kyseisellä eroanomuksella on komission kannan määrittelyyn, kun valmistellaan Eurooppa-neuvoston Lissabonin kokousta, jonka teemana on Euroopan työllisyys ja kilpailukyky. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) 1. Allan Larsson, työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston pääjohtaja, ei ole eronnut. Hän on ilmoittanut aikomuksestaan lähteä komissiosta, kun hän myöhemmin tänä vuonna tulee olleeksi täydet viisi vuotta toimessaan. Hänellä on oikeus tehdä näin. 2. Komissio valmistelee parhaillaan omaa panostaan Lissabonissa pidettävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen. Kaikki yksiköt osallistuvat työhön normaaliin tapaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2483/99 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Marokkolaisen tomaatin laiton tuonti.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0111 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2483/99 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Marokkolaisen tomaatin laiton tuonti Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan allekirjoittamien sopimusten nojalla marokkolaista tomaattia voidaan tuoda EU:n markkinoille 500 euron tullimaksulla tonnia kohden aina 150 676 tonnin kiintiöön saakka. Monista eri lähteistä peräisin olevat tiedot ovat saivat epäilemään, että Marokko rikkoi näitä sopimuksia ylittämällä reilusti sovitun kiintiön erilaisia keinoja käyttäen. Luotettavat viralliset lähteet vahvistivat tämän epäilyksen. Eurostatin mukaan marokkolaista tomaattia tuotiin vuosina 19981999 181 542 tonnia, joka ylittää yli 30 000 tonnilla sovitun kiintiön. Maataloudesta vastaava pääjohtaja Guy Legras vahvisti nämä tiedot komission puheenjohtajan Prodin tuella järjestetyillä syrjäisten alueiden kumppanuuspäivillä. Samalla Legras totesi, että komissiolla ei ole tarpeellisia inhimillisiä voimavaroja valvontatoimiin, joilla taataan marokkolaisen tomaatin tulo yhteisön markkinoille vahvistetun kiintiön rajojen sisällä. Laiton tuonti aiheuttaa vakavia haittoja EU:n tomaatintuottajille erityisesti etelässä yhteneväisten tuotantoaikataulujen vuoksi. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt, jotta Marokko noudattaisi sovittuja tuontikiintiöitä? Milloin komissio aikoo aloittaa keräämään tullimaksuja, jotka ovat seurausta sallitun kiintiörajan ylittämisestä? Suunnitteleeko komissio muita toimia, joiden avulla sille kuuluvat tomaatin tuontiin liittyvät valvontatehtävät voidaan toteuttaa tehokkaammin? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2344/99, E-2345/99, E-2346/99, E-2347/99, E-2348/99 ja P-2483/99 (20. tammikuuta 2000) Komissio seuraa tarkkaavaisena Marokosta peräisin olevien tuoreiden tomaattien tuonnin kehitystä. Todettuaan sovittujen määrien ylittymistä markkinointivuoden 1998/1999 lopussa komissio on huomauttanut Marokon viranomaisille siitä, kuinka tärkeätä näiden määrien noudattaminen on yhteisön markkinoiden tasapainon ylläpitämiseksi. Komissio pyysi Marokon viranomaisilta meneillään olevan markkinointivuoden osalta lokakuussa 1999 tapahtuneen tuonnin kehityksen vuoksi tietoja pikaisesti. Näissä Rabat'ssa 22. joulukuuta 1999 pidetyissä neuvotteluissa ei kyetty pääsemään ratkaisuun, joilla olisi voitu varmistaa se, ettei myönnettyä kiintiötä ylitetä. Tämä seikka huomioon ottaen ja myöhemmistä neuvotteluista riippumatta komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 2767/1999 tuontitodistusjärjestelmän yhteisön ja Marokon kuningaskunnan kesken 22. joulukuuta 1994 käydyn kirjeenvaihdon mukaisesti. Komissio muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa voimassa olevien säännösten moitteettomasta soveltamisesta tuonnin yhteydessä ja erityisesti maksettavien tullimaksujen vahvistamisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2388/99 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle. Banaanintuontijärjestely.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0121 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2388/99 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Banaanintuontijärjestely Komissio hyväksyi 10. marraskuuta 1999 pitämässään kokouksessa ehdotuksen uudeksi banaanintuontijärjestelyksi. Ehdotukseen sisältyy EU:n banaanintuotantoa ajatellen huomattavia vaaratekijöitä, jotka johtuvat erityisesti markkinaväylissä odotettavissa olevista suurista muutoksista. Nämä muutokset voivat aiheuttaa vakavia esteitä yhteisöstä peräisin olevien banaanien markkinoinnissa. Mikään tuottajille tarkoitettu tukijärjestelmä ei pysty kompensoimaan tätä riskiä. Lisäksi eräs komission korkea virkamies on antanut ymmärtää, että uusi järjestely ei sisältäisi mitään riskejä yhteisön banaanintuotannolle. Miten komissio aikoo turvata Madeiran banaanintuottajien edut edellä mainitun uuden järjestelyn puitteissa? Jos oletetaan, että yhteisön banaanien pääsy markkinoille on taattu, ja otetaan huomioon Agenda 2000:n maksusitoumusmäärärahat, miten rahoitetaan yhteisön tuottajille tarkoitetun tukijärjestelmän lisäkustannukset (deficiency payments), jotka ovat seurausta siitä, että banaanien tarjonta lisääntyy ja sen vuoksi niiden hinta laskee? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Komission 10. marraskuuta 1999 antamalla ehdotuksella(1) pyritään paitsi täyttämään yhteisön velvoitteet Maailman kauppajärjestössä (WTO) myös ottamaan huomioon yhteisön ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) banaanintuottajien pääasialliset huolet sekä tarpeen noudattaa yhteisön talousarvion tiukkoja rajoitteita. Ehdotus perustuu pelkkään tariffijärjestelmään, jonka on määrä tulla voimaan viimeistään 1. tammikuuta 2006. Sitä edeltää siirtymäkausi, jonka aikana on tarkoitus soveltaa tariffikiintiömenettelyä, jossa myönnettävä tullietuus on riittävä AKT-maista peräisin olevien tuotteiden markkinoillepääsyn säilyttämiseksi. Komissio arvioi, että yhteisön banaanintuottajille myönnettävä tuki voidaan varmistaa nykyisellä tasaustukeen perustuvalla järjestelmällä, jossa tuen määrä lasketaan kiinteämääräisen viitetulon (jota korotettiin 5 prosenttia vuonna 1998 ja 3 prosenttia vuonna 1999) ja banaanin markkinointivuoden aikana saatujen keskihintojen erotuksen perusteella. Järjestelmällä voidaan varmistaa yhteisön tuotannon myynti markkinoilla, koska korvaus on kaikenkattava eikä riipu yhteisön markkinahintojen kehityksestä. Komission ehdotuksen mukana on rahoitusselvitys. Ehdotuksen arvioidaan aiheuttavan 77 miljoonan euron lisämenot ja 30 miljoonan euron lisätulot. Yksinomaan tariffeihin perustuvan järjestelmän talousarviovaikutuksia ei tässä vaiheessa voida arvioida. (1) SEC(1999) 1820 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1874/99 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle. Melusaaste Barcelonan lentokentällä.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1874/99 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Melusaaste Barcelonan lentokentällä Barcelonan lentokentän lähialueiden ja erityisesti Gavàn kunnan asukkaat ovat jo pitkään valittaneet voimakkaasta melusaasteesta, jota monet lentokoneet aiheuttavat laskeutuessaan, myös yöaikaan. Vaikuttaa siltä, että monissa tapauksissa kyse on entisestä Neuvostoliitosta peräisin olevista koneista, jotka eivät ole eurooppalaisten säännösten mukaisia. Voiko komissio ilmoittaa, ovatko Barcelonan lentokenttäviranomaiset noudattaneet lentokonemelua koskevia yhteisön säännöksiä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1999) Komissiolla ei ole mitään todisteita siitä, että Espanjan viranomaiset ja erityisesti Barcelonan lentokentän viranomaiset olisivat rikkoneet lentokoneiden aiheuttamaa melua koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Komissio voi kuitenkin antaa lentokoneiden aiheuttamaa melua koskevaa yleistä tietoa. Kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteessä 16, (toinen painos 1988) olevan I niteen II osan 2 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen rajoittamisesta 2 päivänä maaliskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/14/ETY(1) säännöksillä pyritään vähitellen poistamaan käytöstä lentokoneet (ns. 2 luvun mukainen lentokone), jotka eivät täytä kaikkein uusimpia melustandardeja. Käytöstä poistaminen aloitettiin 1. huhtikuuta 1995 ja saatetaan päätökseen 1. huhtikuuta 2002 mennessä. Direktiivissä säädetään kuitenkin, että sellaisia lentokoneita, joiden moottorien ohivirtaussuhde on suurempi kuin 2, ei tarvitse poistaa käytöstä ennen 1. huhtikuuta 2002. Tällaisia ovat jotkut Venäjällä valmistetut lentokoneet. (1) EYVL L 76, 23.3.1992, muutettu neuvoston direktiivillä 98/20/EY, EYVL L 107, 7.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1972/99 esittäjä(t): Gilles Savary (PSE) komissiolle. Raskaisiin ajoneuvoihin viikonloppuisin ja juhlapäivinä sovellettavien ajorajoitusten yhdenmukaistaminen (25. toukokuuta 1998 annettu ehdotus direktiiviksi KOM(98) 115 lopull.).



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0055 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1972/99 esittäjä(t): Gilles Savary (PSE) komissiolle (19. lokakuuta 1999) Aihe: Raskaisiin ajoneuvoihin viikonloppuisin ja juhlapäivinä sovellettavien ajorajoitusten yhdenmukaistaminen (25. toukokuuta 1998 annettu ehdotus direktiiviksi KOM(98) 115 lopull.) Luxemburgissa 6. lokakuuta 1999 kokoontuneen liikenneministereiden neuvoston loppupäätelmissä käsiteltiin raskaisiin ajoneuvoihin viikonloppuisin ja juhlapäivinä sovellettavia ajorajoituksia. Mikä on tarkalleen ottaen Euroopan komission kanta asiasta nyt ja missä vaiheessa siihen liittyvät työt ovat? Onko raskaisiin ajoneuvoihin viikonloppuisin ja juhlapäivinä sovellettavien ajorajoitusten yhdenmukaistaminen vielä Euroopan komission töiden esityslistalla? Onko direktiiviehdotus KOM(98) 115(1) säilynyt ennallaan vai aikooko komissio tehdä siihen muutoksia tai peräti vetää ehdotuksensa pois? Mikäli komissio suunnittelee muutoksia, mihin kompromisseihin ne perustuvat? Millä aikataululla muutoksia on tarkoitus tehdä? (1) EYVL C 198, 24.6.1998, s. 17. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1999) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että 6. lokakuuta 1999 pidetyn liikenneneuvoston kokouksen ja niiden keskustelujen jälkeen, joita on käyty ehdotuksesta neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiiviksi tietyillä teillä kansainvälisessä liikenteessä raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavia ajorajoituksia koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä, komissio valmistelee parhaillaan tarkistettua ehdotusta kyseisestä direktiivistä. Liikenneneuvoston kokouksessa oltiin samaa mieltä kahdesta asiasta: jäsenvaltioiden velvollisuudesta ilmoittaa komissiolle etukäteen rajoituksista avoimuuden lisäämiseksi sekä rajoitusten soveltamisalan yhdenmukaistamisesta, mikä tarkoittaa sitä, että poikkeuksista laaditaan yhteinen luettelo. Kysymys viikonloppuisin ja yleisinä juhlapäivinä sovellettavista rajoituksista on kuitenkin edelleen avoin. Tätä asiaa koskevat vahvat mielipiteet sekä neuvostossa että Euroopan parlamentissa ovat johtamassa kantojen kärjistymiseen. Siksi komissio on suunnitellut hyväksyvänsä ja esittävänsä neuvostolle ja Euroopan parlamentille ennen vuoden 1999 loppua tarkistetun ehdotuksen, jossa on tarkoitus ottaa huomioon toisaalta raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen liikkumiseen Euroopan laajuisessa tieverkossa sovellettavien rajoitusten vaikutus sisämarkkinoihin ja toisaalta tarve varmistaa se, että jäsenvaltioiden oikeutetuista ja perustelluista syistä hyväksymiä rajoituksia tarkastellaan asianmukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1976/99 esittäjä(t): Inger Schörling (Verts/ALE) komissiolle. Bromipitoiset palonestoaineet.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0101 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1976/99 esittäjä(t): Inger Schörling (Verts/ALE) komissiolle (28. lokakuuta 1999) Aihe: Bromipitoiset palonestoaineet Ruotsissa on hiljattain saatu hälyttäviä tietoja Itämeren kaloissa esiintyvistä suurista bromipitoisten palonestoaineiden määristä. Ruotsin hallitus on luvannut kieltää bromipitoiset palonestoaineet vuonna 2004 ja luvannut toimia jatkuvasti niiden käytön vähentämiseksi. Miten komissio aikoo käsitellä kysymystä bromipitoisista palonestoaineista? Aikooko komissio pyrkiä kieltoon EU:n tasolla, ja jos aikoo, niin milloin? Jos Ruotsi yksipuolisesti kieltäisi bromipitoiset palonestoaineet, uhkaisiko tämä tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja olisiko se siten EU:n sääntöjen vastaista? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1999) Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan Doeke Eisman kirjalliseen kysymykseen E-3004/98 annettuun vastaukseen(1). Komissio on tietoinen vastikään julkaistusta bromipitoisia palonestoaineita koskevasta ruotsalaisesta tutkimuksesta erityisesti polybromattujen bifenyylieteerien (PBDE) osalta. Tässä yhteydessä huolenaiheena ei ole vain kaloissa todetut tiettyjen bromipitoisten palonestoaineiden pitoisuudet vaan myös jalostuslaitosten työntekijöiden veressä havaittujen viiden PBDE:n johdannaisen suurentuneet pitoisuudet. Komissio kiinnittää huomiota näihin seikkoihin laatiessaan sähkö- ja elektroniikkalaitteiden jätteitä koskevaa direktiiviehdotusta, jonka tarkoituksena on lisätä palonestoaineita sisältävien muovien kierrätystä. Parlamentin jäsenen viimeiseen kysymykseen viitaten bromipitoisten palonestoaineiden mahdollinen yksipuolinen kielto on arvioitava Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklan (entiset 30 ja 36 artikla) nojalla, jotka koskevat jäsenvaltioiden välisiä määrällisiä rajoituksia. (1) EYVL C 142, 21.5.1999.