KIRJALLINEN KYSYMYS E-3014/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Tiedottamiseen käytetyt varat ehdokasvaltioissa.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3014/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (29. lokakuuta 2001) Aihe: Tiedottamiseen käytetyt varat ehdokasvaltioissa Mitä varoja kussakin ehdokasvaltiossa on käytetty tiedottamiseen ja mielipiteenmuodostukseen jäsenhakemusten jättämisen jälkeen? Ketkä ovat olleet kussakin maassa kymmenen suurinta tuen saajaa (voiko komissio esittää erikseen luettelon kaikista varoja saaneista sekä ilmoittaa varojen suuruuden ja tarkoituksen)? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2002) Vuoteen 1998 asti varat komission ehdokasmaissa suorittamiin tiedotustoimiin tulivat lähinnä entisen X-pääosaston (tiedotuspolitiikka) talousarviosta, josta katettiin muun muassa lukuisiin julkisiin tapahtumiin, seminaareihin, konferensseihin ja muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuneiden komission lähetystöjen kulut. Vuonna 1998 komissio aloitti tehostetun kampanjan tiedon jakamiseksi ehdokasmaiden kansalaisille unionia koskevista asioista. Kyseisen tiedotusstrategian täytäntöönpanossa oli mukana yksi koordinoiva hankkeesta vastuussa oleva toimija, jonka toiminta rahoitettiin Phare-ohjelmasta (asetus EY 3906/89), ja joukko alihankkijoita jokaisessa ehdokasmaassa. Sopimus päättyi joulukuussa 2001. Suoritettuihin toimiin on kuulunut Euroopan unionin tiedotuskeskusten perustaminen ehdokasmaiden pääkaupunkeihin, joissa henkilökuntana on jäsenvaltioiden tiedottajia, jotka kommunikoivat suuren yleisön kanssa joko henkilökohtaisesti tai luotujen Internet-sivujen välityksellä. Toimintaan kuuluu myös paikallisten viranomaisten auttaminen muiden tiedotuspisteiden perustamisessa muun muassa kirjastoihin, yliopistoihin ja kaupungintaloihin. Nämä tiedotuskeskukset ovat myös mukana esittelylehtisten, tietosivujen ja muun kansalaisille suunnatun EU:ta käsittelevän tietomateriaalin valmistelussa. Keskukset ovat auttaneet keskustelutilaisuuksien, seminaarien, lehdistötilaisuuksien ja muiden vastaavien tilaisuuksien järjestämisessä joissakin tapauksissa osana kumppanimaiden omia hankkeita. Vaikka hankkeen pääasiallinen tarkoitus oli alun perin jakaa suurelle yleisölle tietoa EU:sta yleensä, neuvottelujen aloittaminen on kasvattanut mielenkiintoa laajentumisprosessia ja sen seurauksia kohtaan. Niinpä lähetystöt keskittyvät tiedotustoiminnassaan yhä enenevässä määrin neuvotteluissa tehtyjen päätösten sisällön selvittämiseen ja yhteisön myöntämää liittymistä valmistelevaa tukea koskevan tiedon jakamiseen. Toukokuussa 2000 liittymisstrategian kolmantena pilarina komissio otti käyttöön kokonaisvaltaisen tiedotusstrategian, johon kuuluu toimia sekä nykyisissä että tulevissa jäsenvaltioissa. Strategian myötä sopimuskäytäntö on muuttunut, ja lähetystöillä on nykyisin suora vastuu sopimusten tekemisestä tiedotusyritysten kanssa. Lisäksi tiedotusstrategian puitteissa on tarkoitus kasvattaa jäsenvaltioissa olevien edustustojen roolia edustustot ovat vuoden 2001 aikana alkaneet suorittaa tutkimusta julkisen mielipiteen tilasta tarkoituksena suunnata omaa tiedotusstrategiaansa suurelle yleisölle ja intressiryhmille järjestettävien seminaarien ja keskustelutilaisuuksien suuntaan. Jotkut edustustot ovat jo aloittaneet laajentumiseen liittyviä kysymyksiä koskevien esittely- ja mainoslehtisten laatimisen. Toiminta jäsenvaltioissa lisääntyy seuraavien viiden vuoden kuluessa laajentumisajankohdan lähestyessä. Toiminnan tarkoituksena ei ole vaikuttaa kansalaismielipiteeseen vaan jakaa nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden kansalaisille tietoa kaikista laajentumisprosessin näkökulmista.