KIRJALLINEN KYSYMYS E-1135/02

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(22. huhtikuuta 2002)

Aihe: Komission jäsen Pattenin Albaniaa koskevat näkemykset

Komission jäsen Patten vastasi 26. maaliskuuta 2002 kysymykseeni E-0331/02(1) lausuen sen omaperäisen näkemyksen, ettei voida puhua kreikkalaisen vähemmistön vainosta Albaniassa ja että tämä maa osoittaa omaavansa yhteistyöhenkeä vähemmistöjä koskevissa kysymyksissä. Hän mainitsi myös sen uskomattoman seikan, että kreikankielisiä lyseoita on juuri ja juuri kaksi kappaletta (sanoen vieläpä, että hän on siinä miellyttävässä tilanteessa, että hän voi antaa tällaisen tiedon ), vaikka kreikkalaiseen etniseen vähemmistöön kuuluu 400 000 ihmistä ja tämä vähemmistö on joutunut vuosikymmenten ajan kaikkien albanialaisten hallitusten julman vainon kohteeksi.

Joka tapauksessa Albanian tilanne ei näytä olevan niin idyllinen kuin minä komission jäsen Patten sen esittää, sillä 4. huhtikuuta 2002 Euroopan komissio julkaisi vuosikertomuksen Kaakkois-Euroopan vakauttamisesta ja liittymisprosessista (Agence Europen uutiset 5. huhtikuuta 2002, s. 10), jossa komissio ilmoittaa, että Albanian tilanne ei ole lainkaan tyydyttävä. Erityisesti se mainitsee, että Albaniassa vallitsevat konfliktihakuiset käytännöt ja henkilökohtaiset edut menevät yhteisen edun edelle, vaaleissa ei päästä missään tapauksessa lähellekään kansainvälisten sääntöjen noudattamista, lainsäädäntö pannaan harvoin täytäntöön, hallinto on heikko ja korruptoitunut ja korruptio ja järjestäytynyt rikollisuus on laajalle levinnyttä. Tällaiselle maalle komissio siis on antanut yhteensä miljardi euroa vuoden 1991 jälkeen kuten komission jäsen Patten kirjallisessa vastauksessaan minulle ilmoitti, ja näiden käyttämiseen se ilmoittaa olevansa tyytyväinen.

Onko komission jäsen tietoinen yksiköidensä laatiman raportin sisällöstä? Miten hän kommentoi tämän raportin Albaniasta antamaa mitä miellyttävintä kuvaa? Mille Albanian alueille mainittu miljardin euron summa on annettu ja mitä hankkeita sillä tuettiin? Minkä osuuden tuosta summasta on saanut maan eteläinen osa, jossa asuu tuhansia kreikkalaisen etnisen vähemmistön jäseniä, ja täsmälleen mitä hankkeita varoilla toteutettiin? Katsooko komission jäsen kahden kreikankielisen lyseon olevan tyydyttävä määrä maassa, jossa asuu satoja tuhansia kreikkalaisen vähemmistön jäseniä? Kuinka kaikkien Albanian vaalien yhteydessä havaittu (ja myös komission yksiköiden toteama) väkivalta ja väärentäminen saadaan loppumaan? Liitetäänkö ihmisoikeuksien kunnioittaminen sellaisissa maissa kuten Albania lopultakin EU:n myöntämän rahoituksen ehtoihin? Mistä syistä Albanialle myönnettin yhteensä miljardi euroa, kun tässä maassa on esiintynyt näin lukuisia ja vakavia säännösten rikkomistapauksia?

(1) EYVL C 52 E, 6.3.2003, s. 4.

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(4. kesäkuuta 2002)

Komissio haluaa täsmentää, että vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0331/02 komissio teki selväksi, että käytettävissä olevien tietojen mukaan Albaniassa on noin 30 peruskoulun ala-astetta, 40 yläastetta ja kaksi lukiota, joissa opetetaan kreikkaa. Albanian kreikkalaisvähemmistön koosta komissio haluaa huomauttaa, että arvoisan parlamentin jäsenen esittämät luvut ja viralliset tilastot poikkeavat toisistaan huomattavasti; jälkimmäisten mukaan albaniankreikkalaisia on noin 50 000.

Komissio ei ole missään vaiheessa kuvannut Albanian tilannetta idylliseksi. Päinvastoin, sen ulkosuhteista vastaavan jäsenensä johdolla selvästi määritellyt muun muassa huhtikuussa 2002 annetussa vakautus- ja assosiaatioprosessia (SAP) kuvaavassa kertomuksessa ne haasteet, joihin maan on vastattava muun muassa poliittisen kulttuurin, vaalien, oikeudellisen kehyksen täytäntöönpanon sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumisen aloilla. Yhdessä muiden kansainvälisten kumppanien ja yksittäisten jäsenvaltioiden kanssa komissio kannustaa jatkossakin voimakkaasti Albaniaa etenemään määrätietoisesti näillä aloilla, koska ne ovat olennainen osa maan lähentymistä EU:hun.

Ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelun tarkastelussa edellä mainittu SAP-kertomus on tasapuolinen, oikeudenmukainen ja linjassa komission aiemmin lausuntojen kanssa.

Euroopan yhteisö, jäsenvaltiot, merkittävimmät kansainväliset rahoituslaitokset (Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto IMF, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD, Euroopan investointipankki EIP jne.) ja muut maat ovat reformin alusta alkaen tukeneet Albaniaa tarttumaan sen kaikkein perustavimpiin ja vaikeimpiin ongelmiin. Tuona aikana hankkeiden täytäntöönpano keskeytettiin väliaikaisesti aina, kun yhteiskunnallinen ja poliittinen tilanne sitä edellytti. Tänä päivänä komissio ei katso, että maalle annettava apu voitaisiin keskeyttää Albanian ihmisoikeustilateeseen vedoten.

EY:n rahoittamissa hankkeissa kohteeksi on yleensä valittu koko maa (pohjoisessa oleville Kosovon pakolaisille annettavaa apua lukuun ottamatta). Tukea on annettu monella saralla: humanitaarinen apu, makrotaloudellinen rahoitusapu, infrastruktuuri, maatalous, terveydenhuolto, koulutus, julkishallinnon uudistus, poliisi- ja oikeusviranomaiset, demokratia ja ihmisoikeudet sekä rajat ylittävä yhteistyö. On tärkeää muistaa, että kaikki yhteisön hankkeet alistetaan jäsenvaltioiden tarkasteltaviksi, ja ohjelmaa esitetään rahoitettavaksi vasta sen jälkeen, kun ne ovat sen hyväksyneet.

Maan eteläosassa on toteutettu useita hankkeita. Niistä esimerkkeinä mainittakoon vesihuollon infrastruktuurihanke Gjirokasterissa, jätevesi- ja vedenpuhdistushanke Sarandassa, Kakavijan rajanylityspaikka ja yhteystie Gjirokasterista, Tri Uratin rajanylityspaikka ja sen yhteystie (valmistuu elokuussa), KorcaKapsthice-tie ja Kapsthicen rajanylityspaikka (valmistuu kesäkuussa 2002) sekä Kreikan kanssa yhteistyössä toteutettava Konispolin rajanylityspaikka. Myös komissio tekee Konispolin rajanylityspaikkaa koskevaa yhteistyötä Kreikan kanssa.

Lisäksi komissio on rahoittanut hankkeita, joiden tavoitteena on edistää eri etnisten ryhmien osallistumista paikalliseen päätöksentekoprosessiin sekä etnisten ryhmien välisiä suhteita (esimerkkeinä Sarandan alueella päätökseen viety hanke ja meneillään oleva hanke etnisten ryhmien välisten suhteiden seurantakeskuksen perustamiseksi Etelä-Albaniaan).