ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0397/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Suojelualueella sijaitsevan kaivoksen toimintalupa Ympäristöjärjestöjen esittämien syytösten mukaan marmorikaivokselle on annettu lupa toimia Pieria-vuorilla "Marmaro Sentoukia" nimisellä Pierian läänin alueella, lähellä valtion omistamaa Vrian metsää. Alue on tunnettu merkittävästä ekosysteemistään, se kuuluu Natura 2000 -alueiden verkkoon luokiteltuna A-aluetyypiksi ja sen arkeologisen alueen kunnostamista on ehdotettu otettavaksi Leader-2-ohjelman piiriin. Komissiolta kysytään: 1. Onko ympäristövaikutuksista tehty vaadittavat tutkimukset, joissa on otettu huomioon kaikki kaivoksen toiminnan vaikutukset? 2. Aikooko komissio pyytää kreikkalaisilta viranomaisilta päätöksen perumista, jotta ympäristön tasapaino ja alueen poikkeuksellinen kauneus säilytettäisiin? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) 1. Kreikan viranomaiset ovat todellakin ehdottaneet aluetta ("Pieria Ori"), johon parlamentin jäsen viittaa, yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) mukaisesti. Tällä alueella on jonkin verran ensisijaisia luontotyyppejä ja lajeja ja direktiivin perusteella se pitäisi automaattisesti ottaa mukaan Natura 2000 verkkoon. Näin ollen jäsenvaltion tulee ryhtyä alueen tulevaisuuden huomioon ottaen tarkoituksenmukaisiin toimiin alueen turmeltumisen estämiseksi. Edellä esitetyn perusteella komissio ottaa yhteyttä Kreikan viranomaisiin tarkistaakseen, ovatko tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY(2) mukaisissa vaikutustutkimuksissa, jotka pitäisi toteuttaa kyseessä olevan suunnitelman puitteissa, otettu tarpeeksi huomioon kyseessä olevan alueen luonnonarvot. 2. Kyseessä olevan toiminnan hyväksyminen, kuten sen hylkääminen kuuluu jäsenvaltion yksinomaiseen toimivaltaan. Komissio voi puuttua asiaan vain jos kyseessä oleva toiminta on selvästi yhteisön oikeuden vastainen. (1) EYVL L 206, 22.7.1992. (2) EYVL L 175, 5.7.1985.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0809/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (22. maaliskuuta 1999) Aihe: Pohjois-Kreetan tieverkon pääväylän rakennustöiden edistyminen Kreikan ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriön viime aikoina julkisuuteen antamien tietojen mukaan vuonna 2000 on tarkoitus avata liikenteelle 55 km Pohjois-Kreetan tieverkon pääväylää. Kyse on saaren kehityksen kannalta suunnattoman merkittävästä perusrakennehankkeesta, jonka toteuttaminen kuitenkin on kaikkina näinä vuosina edennyt kilpikonnan vauhtia. Tämän tosiasian vahvistavat myös hiljattain julkisuuteen annetut tiedot, jotka itse asiassa ainoastaan herättävät vielä pakottavammin kysymyksen siitä, miksi tämän hankkeen valmistuminen on viivästynyt niin paljon. Miksi ei siis noudatettu sitä taktiikkaa, että palkataan projektinjohtaja kuten tehtiin muiden pääväyliä koskevien tiehankkeiden kanssa (esimerkiksi Egnatia-tien kohdalla) vaan valittiin se aikaa vievä ratkaisu, että kansalliset viranomaiset järjestävät tarjouskilpailuja tieosuudesta toisensa jälkeen. Kun otetaan huomioon, että kyse on Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen kuuluvasta hankkeesta (Kreetan alueohjelma), voisiko komissio ilmoittaa minulle: Mistä se uskoo näiden näin suurten viivästymisten johtuvan, onko hankkeen valmistumiselle laadittu aikataulu ja koska hankkeen lopulta odotetaan olevan valmis avattavaksi liikenteelle ja luovutettavaksi Kreetan asukkaille? Komissio jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1999) Kreetan pohjoisen tieverkon pääväylän parannushanke on tärkeä ja ensisijainen alueen kehityksen kannalta. Ohjelmakautta 1994-1999 koskevan toimenpideohjelman (TO) "Tieverkon pääväylät", samaa kautta koskevan Kreetan alueellisen toimenpideohjelman ja Interreg-yhteisöaloitteen perusteella yhteisrahoitetaan kyseisen pääväylän useita tieosuuksia, joita koskevien töiden on suunniteltu päättyvän vuosina 2000-2001. Töissä ei ole tähän mennessä havaittu viivytyksiä. Komissio katsookin, että rakennusalan osakeyhtiöiden hallinto on yhteisön rahastoista Kreikassa rahoitettaville suurille infrastruktuurihankkeille yleensä paras mahdollinen vastaus vaatimukseen kyseisten hankkeiden toteuttamisesta suunnitellussa kohtuullisessa ajassa siten, että voimassa olevien sääntöjen ja lainsäädännön mukaiset kustannus- ja laatuvaatimukset täytetään. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että Kreetan pohjoisen pääväylän ohjelmakautena 1994-1999 rakennettavat tieosuudet kokonaisuudessaan ovat vain 55 kilometrin pituiset, ei osakeyhtiön perustaminen tätä tarkoitusta varten ole järkevää.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0694/99 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (NI) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Ruokaöljyä koskeva rikkomusmenettely EU:n käynnistämä rikkomusmenettely Italian ruokaöljyn merkitsemistä koskevaa lakia nro 313/98 vastaan, joka tunnetaan myös "made in Italy" -lakina, on ehdottomasti perusteeton, koska tällä lailla ei pyritä muodostamaan kaupan esteitä, vaan suojelemaan tuotteen laatua ja ominaispiirteitä sekä takaamaan kuluttajille elintarvikkeiden turvallisuus. EU:n rasvoja käsittelevä hallintokomitea on leikannut huomattavasti oliiviöljyn arvioituja tuotantomääriä tuotantovuonna 1997-1998, joka perustuu tuotannon kehitykseen Espanjassa. Tämä aiheuttaa vakavia häiriöitä Italiassa, joka on yksi tärkeimmistä tuottajamaista. Kestämättömät yhteisön tuen leikkaukset tuotantovuonna 1997-1998 (määritelty noin 40 prosentiksi) pahentavat jo entuudestaan oliivialan vakavaa kriisiä. - Katsooko komissio, että sen pitäisi keskeyttää Italian vastainen rikkomusmenettely, joka on käynnistetty lain nro 313/98 täytäntöönpanon vuoksi? - Onko komissiolla poliittista tahtoa käsitellä uudelleen yhdessä Italian hallituksen kanssa yhteisön oliivintuotantoon myöntämiä tukia tuotantovuonna 1997-1998, jotta markkinoita ja hintoja koskevaa jo entuudestaan vaikean kriisin seurauksia voitaisiin lieventää? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1999) Komissio katsoo, että Italiaa vastaan käynnistetty rikkomusmenettely on perusteltu, koska arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema laki on hyväksytty neuvoston direktiivin 83/189/EY (muutettu muun muassa direktiivillä 88/182/EY ja kodifioitu direktiivillä 93/84/EY) säännöksissä määriteltyjen teknisten standardien sekä EY:n perustamissopimuksen 10 artiklan (entisen 5 artiklan) määräysten vastaisesti. Italia ei ole reagoinut komission sille osoittamaan perusteltuun lausuntoon. Komissio on kysyjän kanssa eri mieltä oliiviöljyn tuottajien tulotuen alentamisen vaikutuksista. Pientuottajien (oliiviöljyä alle 500 kg vuodessa tuottavien tuottajien) tulotuki ei ole itse asiassa vähentynyt. Näiden tuottajien osuus on yli 60 prosenttia yhteisön kaikista oliiviöljyn tuottajista (75 prosenttia Italiassa). Suurtuottajien tulot muodostuvat oliiviöljyn myyntituloista, jotka perustuvat tuotettuihin määriin, sekä tuotantotuesta, jonka perustana on tuotetuille määrille maksettu yksikkömääräinen tuki. Suurtuottajat eivät kärsineet merkittäviä tulonmenetyksiä markkinointivuonna 1997/1998. Tätä kysymystä käsiteltiin 28. ja 29. syyskuuta 1998 myös neuvostossa, joka katsoi, ettei Italian tätä asiaa koskeva pyyntö anna aihetta jatkotoimenpiteisiin.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0347/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (23. helmikuuta 1999) Aihe: Kreikan postilaitoksen uudistaminen Vastauksessaan (11.6.1998) Kreikan postilaitoksen (ELTA) uudistamista koskevaan kysymykseeni E-1370/98 komissio ilmoitti, että toimintaohjelman "posti" toteuttaminen aloitetaan lähiaikoina (toukokuun lopussa 1998). Komissiolta kysytään, onko kyseisen toimintaohjelman toteuttaminen jo aloitettu, ja jos on, milloin se on aloitettu? Mikä on toimintaohjelman "posti" määrärahojen tähänastinen käyttöönottoaste ja miten Kreikan postilaitoksen uudistamista varten varatut määrärahat on käytetty tähän mennessä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1999) Postia koskevan toimenpideohjelman toteuttaminen aloitettiin heinäkuussa 1998, jolloin tämän toimenpideohjelman hankkeiden toteuttamiseksi perustettu Kreikan postilaitoksen (ELTA) erityisyksikkö oli kokonaan perustettu ja toimintakykyinen. ELTA:n uudistamis- ja koulutustoimia on toteutettu siitä lähtien ja tässä toimenpideohjelmassa esiteltyjä yhdeksää hanketta ja viittä strategista tutkimusta koskevien tarjouskilpailujen tarjouseritelmien valmistelu on edennyt tyydyttävästi. Tämän perusteella voidaan arvioida, että kaikki tarjouskilpailut on julkaistu ennen kesää 1999 ja että koko toimenpideohjelma on aloitettu (sopimusten ja yhteisön rahoituksen osalta) ennen vuoden loppua. Tilanne käy ilmi myös tämän toimenpideohjelman seurantakomitean viimeisestä päätöksestä, jossa täsmennetään, että "seurantakomitea ilmaisi 17. marraskuuta 1998 pitämässä kokouksessaan tyytyväisyytensä ELTA:n uudistamiseen tähtäävistä pyrkimyksistä, minkä seurauksena toimenpideohjelman ja erityisyksikön toteuttamien toimien rahoitus on vapautettu. Komitea luottaa siihen, että koko ohjelma saadaan toteutettua jäljellä olevan ajan kuluessa". Rakennerahaston varojen nykyinen käyttöaste on 25 prosenttia eli 10,82 miljoonaa euroa, jotka on sidottu tälle toimenpideohjelmalle tarkoitettuihin 43,4 miljoonaa euroon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0635/99

esittäjä(t): Luigi Moretti (NI) komissiolle

(12. maaliskuuta 1999)

Aihe: Rakennussementin uraanijäämät

Viittaan kysymykseen E-3490/98(1) annettuun vastaukseen, joka koski rakennussementin uraanijäämiä ja pyytäisin komissiota selvittämään seuraavaa:

1. Onko Italia hyväksynyt 13. toukokuuta 1996 annetun direktiivin 96/29/EURATOM(2)?

2. Jos on, mitkä kansalliset ja eurooppalaiset elimet vastaavat valvonnasta?

3. Edellyttääkö kyseinen direktiivi, että radioaktiivisuuspitoisuus on merkittävä sementtisäiliöihin, jotta kuluttajaa ja alalla työskenteleviä voitaisiin suojella?

4. Jos näin ei ole, pitääkö komissio oikeana ja aiheellisena ottaa käyttöön tällainen määräys eurooppalaisissa sementtiä valmistavissa yrityksissä?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 1999)

1. Jäsenvaltioiden on 13. toukokuuta 2000 mennessä saatettava voimaan lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, joita perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta 13. toukokuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/29/Euratom(3) edellyttää. Komissio ei ole vielä saanut tietoa siitä, että Italiassa olisi näin tehty.

2. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 33 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi ehdotukset määräyksiksi, joilla varmistetaan perusnormien noudattaminen. Komissio voi antaa suosituksia määräyksiä koskevista ehdotuksista kolmen kuukauden kuluessa tiedoksiannosta.

3. Direktiivi ei edellytä, että sementtiin, jolla on korkea luonnollinen radioaktiivisuuspitoisuus, olisi sovellettava työntekijöiden tai väestön suojelemiseen liittyviä määräyksiä. Jos työhön liittyvät toiminnot voivat aiheuttaa työntekijöille tai väestölle luonnon säteilylähteistä aiheutuvan altistuksen huomattavan lisääntymisen, jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää, että nämä toiminnot aiheuttavat vaaran ja edellyttää säteilysuojelutoimenpiteiden soveltamista koko direktiivin tai jonkun sen osan mukaisesti.

4. Komissio ei tiedä, vaatiiko Italia tai jokin muu jäsenvaltio sementinvalmistajia merkitsemään radioaktiivisuuspitoisuuden sementtisäiliöihin. Sitä, olisiko tämä perusteltua, on tarkasteltava paitsi direktiivin 96/29/Euratom valossa myös jäsenmaiden rakennusalan tuotteita koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 21. joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/106/ETY(4) ja väestön suojelusta sisäilman radonille altistumiselta 21. helmikuuta 1990 annetun komission suosituksen 90/143/Euratom(5) perusteella. Nämä on mainittu myös komission vastauksessa parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3490/98(6).

(1) EYVL C 341, 29.11.1999, s. 6.

(2) EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1.

(3) EYVL L 159, 29.6.1996.

(4) EYVL L 40, 11.2.1989.

(5) EYVL L 80, 27.3.1990.

(6) EYVL C 341, 29.11.1999, s. 6.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0069/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Maaseutumatkailua koskevien tukien epääminen pääomayrityksiltä Sisiliassa Torresalsa turistica SpA -yritys on esittänyt Euroopan komissiolle valituksen, koska siltä on evätty maaseutumatkailun parissa Sisiliassa toimiville maatilayrittäjille myönnettävät tuet sillä perusteella, että kyseinen yritys on pääomayritys. Mainittuja tukia on kuitenkin myönnetty kaikille muille maatilayrittäjille - sekä yksityisille että yrityksille - osana yhteisön direktiivien edistämää kannustuspolitiikkaa. Tämä johtaa väistämättä yritysten juridiseen muotoon perustuvaan eriarvoiseen kohteluun. Eriarvoista kohtelua harjoitetaan myös alueen perusteella, ottaen huomioon, että Italian muilla alueilla pääomayritykset voivat kuitenkin saada edellä mainittuja tukia. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ensimmäinen jaosto vahvisti 18. joulukuuta 1986 antamassaan vastaavanlaista tapausta koskevassa tuomiossaan, että jäsenvaltiot eivät voi evätä yhteisön direktiivin mukaista tukea juridiselta henkilöltä ainoastaan tämän juridisen muodon perusteella, koska se olisi vastoin perustamissopimuksen 40 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua syrjimättömyyden periaatetta. Lisäksi on korostettava, että tällainen syrjintä ei perustu mihinkään lainsäädännölliseen tekstiin vaan pelkästään keinotekoiselta vaikuttavaan hallinnolliseen tulkintaan. Tämä näkemys on myöhemmin vahvistettu EY:n perustamissopimuksen 40 artiklan 3 kohdan toiseen alakohtaan viitaten tuomioistuimen 15. lokakuuta 1992 antamassa tuomiossa C-162/91 sekä sen 6. marraskuuta 1997 antamassa tuomiossa C-164/96. Voiko komission näin ollen kertoa: 1. Mihin toimiin se aikoo asiassa ryhtyä? 2. Mitä seurauksia Torresalsa turistica SpA -yrityksen esittämällä valituksella on ollut tai tulee olemaan? 3. Mikä on komission näkemys asiasta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1999) Komissio pyysi kyseiseltä yritykseltä täsmennyksiä, joiden jälkeen se lähetti kirjeen Italian viranomaisille. Kirjeessä esitetään yhteisön oikeuden mukaiset perusteet siihen, miksi Sisilian hallintoviranomaiset ovat väärässä katsoessaan, että pääomayrityksiltä on evättävä maatilamatkailua harjoittaville maatalousyrityksille myönnettävä tuki. Komissio päättää menettelyn jatkamisesta Italian vastauksen perusteella. Valituksen tehneelle yritykselle on ilmoitettu komission tähänastisista menettelyistä.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0626/99 esittäjä(t): Umberto Bossi (NI) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Pisan tornin restaurointi Voisiko komissio kertoa, onko Pisan tornin restaurointiin käytetty myös Euroopan yhteisön varoja? Jos yhteisön varoja on käytetty, voiko komissio ilmoittaa niiden määrän sekä sen, mitä rahastoja on käytetty ja mikä on ollut aikataulu? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1999) Pisan tornille on myönnetty yhteisön rahoitusta kahteen otteeseen. Tuki on liittynyt komission toimiin ja ohjelmiin, joilla suojellaan merkittävää arkkitehtonista perintöä. Joulukuussa 1997 myönnettiin 50 000 euroa tornin kivien suojelemiseen soveltuvien restaurointikeinoja koskevan metodologisen tutkimuksen toteuttamiseen. Pisan torin kivet ovat kärsineet jo kahdeksansadan vuoden ajan rakennuksen kallistumasta johtuvista paineista. Tuki ei liittynyt millään tavoin tornin staattisia ongelmia koskeviin töihin. Tutkimuksen kautta saavutettuja hyviä tuloksia voidaan soveltaa muiden eurooppalaisten monumenttien konservoinnissa. Ensimmäisten kokeilujen tulokset vakuuttivat tornin suojelukomitean kautta toimivat Rooman restaurointi-instituutin ja Pisan yliopiston esittämään ehdotuksen Euroopan restaurointilaboratorion perustamisesta Rafael-ohjelman puitteissa. Ehdotus hyväksyttiin vuoden 1998 lopussa, ja sille myönnettiin tukea 271 327 euroa (ensimmäinen erä on maksettu ja loppuerä maksetaan ohjelman päätyttyä vuoden 2000 puolivälissä).
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0172/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Rakennustyöt Piazza Cavallottilla Livornossa Piazza Felice Cavallottin rakennustyöt Livornossa ovat aiheuttaneet huomattavaa haittaa alueen asukkaille ja kauppiaille, ja torikauppiaiden myyntipöydät on jouduttu siirtämään muualle. Livornolaisille ilmoitettiin rakennustöistä vasta 10. tammikuuta 1999, ja työt ovat aiheuttaneet vakavia haittoja ja alueen kauppiaiden myynnin huomattavaa vähenemistä. Töiden arvioidaan päättyvän vuoden kuluttua. Voiko komissio kertoa, 1. voidaanko edellä mainittuja rakennustöitä sen mielestä pitää vapaan kilpailun esteenä Livornon kauppiaille? 2. onko olemassa minkäänlaisia taloudellisia tukia ja/tai hankkeita, joilla asiasta kärsimään joutuneita kauppiaita voitaisiin auttaa? 3. voisiko se esittää kokonaisnäkemyksensä asiasta? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymystä tarkasteltuaan komissio on päätynyt näkemykseen, jonka mukaan kyseisiä rakennustöitä ei ole tehty julkisia hankintoja koskevien yhteisön säännösten vastaisesti. Asianomaiset tapahtumat eivät ole rikkoneet syrjimättömyyden, avoimuuden eivätkä yhdenvertaisen kohtelun periaatteita, jotka toimivat edellä mainitun lainsäädännön perustana. Lainsäädäntöön ei myöskään sisälly säännöksiä erityisistä vahingonkorvauksista kauppiaille, joille on aiheutunut haittaa julkisista rakennustöistä.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0869/99 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: Kalastajien tulojen vähentyminen Madeiralla Paikalliset kalastajayhteisöt ovat kärsineet siitä, että tonnikalaa on saatu erittäin niukasti Madeiralla elokuusta 1998 lähtien. Tonnikalavarojen vähäisyydestä on vakavia seurauksia useille Madeiran eri alueiden, kuten Caniçalin ja Machicon, talouksille ja siellä asuvan väestön toimeentulolle. Nämä alueet ovat jo ennestään heikommassa sosiaalisessa asemassa eikä siellä ole tarjolla muun alan työpaikkoja. Tilanne on niin äärimmäisen vakava, että komission olisi kiinnitettävä siihen huomiota. 1. Onko komissio saanut tietoa Madeiran aluehallituksen tai Portugalin hallituksen välityksellä tästä vakavasta tilanteesta? 2. Onko olemassa mitään budjettivaroja tai erityisohjelmaa yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa, joita voitaisiin käyttää näiden kalastajayhdyskuntien jyrkästi vähentyneiden tulojen korvaamiseksi ja tämän vaikean tilanteen lievittämiseksi, josta kärsivät kokonaiset perheet Caniçalissa ja Machicossa? Jos on, onko Madeiran aluehallitus ja/tai Portugalin hallitus jo pyytänyt komissiolta tällaisten varojen käyttöönottoa tai ohjelmien toteuttamista? 3. Onko olemassa mahdollisuus käyttää muita kuin yhteisen kalastuspolitiikan puitteisiin kuuluvia budjettivaroja tämän tilanteen nopeaksi lievittämiseksi? Jos on, niin mitkä nämä mahdollisuudet ovat? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 1999) Atlantin tonnikalavarojen yleistilanteesta käytettävissä olevat tiedot eivät osoita, että kannat olisivat romahtamassa. Komissio tutkii kuitenkin parhaillaan yksityiskohtaisemmin Madeiran alueen tonnikalavarojen tilannetta. 1. Jäsenvaltion yhtä yhteydenottoa lukuun ottamatta Portugalin viranomaiset eivät ole tiedottaneet asiasta komissiolle. 2. Yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa ei ole mitään erityisohjelmaa tai budjettivaroja, joilla voitaisiin korvata kyseessä olevasta tilanteesta aiheutuvat mahdolliset tulojen menetykset. 3. Komission käytettävissä ei ole muita, yhteisen kalastuspolitiikan ulkopuolisia budjettivaroja, joiden turvin tilanteeseen voitaisiin nopeasti puuttua ja korvata mahdolliset tulojen menetykset.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0651/99 esittäjä(t): Johannes Blokland (I-EDN) komissiolle (9. maaliskuuta 1999) Aihe: Pietarissa sijaitsevaa Prins Maurits Open Christiniaty -koulua koskevat ongelmat 1. Onko komissio tietoinen siitä, että Pietarin viranomaiset ovat yrittäneet sulkea Open Christiniaty -koulun? 2. Voiko komissio vahvistaa, että paikalliset viranomaiset ja poliisi ovat uhkailleet koulun henkilökuntaa ja oppilaita? Mistä syystä näin on tehty? 3. Onko EU:n ja Pietarin viranomaisten välillä mitään yhteyksiä? Onko EU:n ja Open Christiniaty -koulun välillä yhteyksiä tai onko niitä ollut aikaisemmin? 4. Onko komissio valmis ilmoittamaan Venäjän hallitukselle, että se on huolissaan paikallisten viranomaisten toiminnasta Pietarissa? Kertooko komissio parlamentille Venäjän hallituksen vastauksen? 5. Mitä komission mielestä olisi tehtävä, jotta Open Christiniaty -koulun sulkeminen voidaan estää? Komission jäsenen Hans Van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 1999) Komission edustusto Venäjällä on seurannut Pietarissa sijaitsevaan Open Christianity -kouluun liittyvien tapahtumien kulkua. Koulun tilat on juuri tyhjennetty ilmeisesti niiden vuokraamiseen liittyvien ongelmien takia. Vuokrasopimuksen lainmukaisuus on jokseenkin kyseenalainen. Pietarin välitystuomioistuin määräsi 11. helmikuuta 1999, ettei koululla ole oikeutta käyttää tiloja. Päätökseen on kuitenkin haettu muutosta. Komission edustusto seuraa oikeuskäsittelyn tuloksia.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0596/99 esittäjä(t): Ian White (PSE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kasvuhormoni rBST 1. Aikooko komissio vaatia, että asiasta vastaavat komiteat tutkivat kasvuhormoni rBST:n vaikutukset sekä eläinten että ihmisten terveyteen, kun lääkkeen omistava yritys anoo lupaa myydä sitä EU:ssa? 2. Aikooko komissio seurata ennalta varautumisen periaatetta, kun myyntiluvan myöntäminen naudasta saatavalle kasvuhormoni rBST:lle tulee ajankohtaiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 1999) Komissio pyysi BST:n käytöstä eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän erityisen eläinlääkintäkomitean sekä kansanterveyttä koskevia eläinlääkintätoimenpiteitä käsittelevän tiedekomitean lausunnon. Molemmat komiteat ovat äskettäin antaneet omiin erityistehtäviinsä liittyvän tieteellisen lausunnon. Lausunnot ovat nähtävissä komission EUROPA-kotisivuilla. Asiasta tehtävää päätöstä odotellessa komissio laatii näistä tieteellisistä lausunnoista tehtyihin päätelmiin perustuvan kertomuksen ja tekee neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksen naudan somatotropiinin käyttöä koskevan kiellon voimassaolon pidentämisestä (neuvoston päätös 94/936/EY)(1). (1) EYVL L 366, 31.12.1994.