ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2091/00

esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) komissiolle

(28. kesäkuuta 2000)

Aihe: Tiedeyhteistyö kehitysmaiden kanssa

Komission tiedonannosta Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta, jolla pyritään luomaan todellinen eurooppalainen tutkimuksen ja innovaation alue, puuttuu maininta Euroopan unionin ja kehitysmaiden välisestä tiedeyhteistyöstä.

Tiedeyhteistyöllä on merkittävä osuus kehitysmaiden kehityksen ja kasvun vauhdittamisessa. Mikä on komission kehitysmaiden kanssa tehtävää tiedeyhteistyötä koskeva strategia kuudetta puiteohjelmaa varten?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(27. heinäkuuta 2000)

Yhteisön politiikka ei ole muuttunut, vaikka kehitysmaiden kanssa tehtävää tieteellistä ja teknologista yhteistyötä ei mainitakaan komission tiedonannossa Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta(1). Kyseisen yhteistyön mainitsematta jättäminen johtuu yksinomaan siitä, että tiedonannossa tarkastellaan nimenomaan yhteisössä tapahtuvaa toimintaa, kuten sen otsikostakin käy ilmi.

Lukuisat tieteelliset ja teknologiset yhteistyöhankkeet, joita kehitysmaiden kanssa on toteutettu kaikkien tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) puiteohjelmien yhteydessä, osoittavat selkeästi, miten tärkeä asema tieteellisellä ja teknologisella yhteistyöllä on Aasian maiden (Aasia-Eurooppa-kokoukset, ASEM), Latinalaisen Amerikan ja Karibianmeren alueen maiden (ALCUE), EuroVälimeri-kumppanuusmaiden (Barcelonan prosessi) sekä Afrikan maiden (Kairon huippukokous) kanssa toteutettavissa hankkeissa.

Komissio valmistelee parhaillaan yhteisön tulevan tutkimustoiminnan yleisiä suuntaviivoja koskevaa asiakirjaa. Se on tarkoitus julkistaan ja alkusyksystä, jolloin sitä on myös tarkoitus tarkastella, minkä jälkeen vuoden 2001 alussa sen pohjalta annetaan virallinen ehdotus kuudenneksi TTK-ohjelmaksi.

Kehitysmaiden kanssa tehtävän T&K-yhteistyön strategiasta keskustellaan tämän laajan ohjelmakehyksen yhteydessä.

Valmistellessaan tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevia hankkeita komissio huolehtii lisäksi siitä, että TTK-ja ulkosuhdepolitiikan ja etenkin poliittisia suhteita, kauppaa ja kehitysyhteistyötä koskevan politiikan yhteydessä käytettävissä olevia välineitä hyödynnetään toisiaan täydentävällä ja yhteisvaikutusta edistävällä tavalla.

(1) KOM(2000) 6 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2159/00 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle. Opintolainojen hakeminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0183 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2159/00 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (22. kesäkuuta 2000) Aihe: Opintolainojen hakeminen Vaalipiiristäni Norfolkin Kings Lynnistä kotoisin oleva Griefin perhe asuu nykyisin Espanjassa. Kysymykseni koskee perheen kahta 19-vuotiasta poikaa (Anthony ja Jonathan). Anthony ja Jonathan asuivat Norfolkissa 3.11.1981 13.8.1990 ja muuttivat vanhempiensa mukana Espanjaan, kunnes palasivat takaisin 3.9.1998 ja ovat siitä lähtien asuneet sukulaistensa luona Norfolkissa. Pojat asuivat siis vanhempiensa kanssa Espanjassa kahdeksan vuotta. Onko komissio tietoinen sellaisesta EU:n lainsäädännön osasta, joka voisi vaikuttaa näiden opiskelijoiden mahdollisuuteen hakea ja saada opintolainaa Isossa-Britanniassa korkeamman asteen opintoja varten? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Yhteisön tämänhetkisen lainsäädännön mukaan on jäsenvaltioiden asia vahvistaa opiskelijoille annettavaan tukeen (avustuksiin, opintolainoihin tai muuhun taloudelliseen tukeen) sovellettavat käytännöt. Näin tehdessään jäsenvaltioiden on kuitenkin noudatettava tasapuolisen kohtelun periaatetta, jonka mukaan korkeakoulujen on hyväksyttävä unionin kansalainen opiskelijaksi samoin perustein kuin maan oma kansalainen. Jos siis oman maan kansalaiselle myönnetään avustus lukukausimaksuihin, sellainen on myönnettävä myös toisen jäsenvaltion kansalaiselle tämän halutessa opiskella maassa. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön tulkinnan mukaan tasapuolisen kohtelun periaate ei koske toimeentulotukea. Sama koskee Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa avustuksia, opintolainaa ja lisätukia, jotka on tarkoitettu kattamaan osa opiskelijan elinkustannuksista, ellei opiskelija ole samalla myös siirtotyöläinen tai siirtotyöläisen perheenjäsen. On syytä huomata, että yhteisön lainsäädäntö antaa tällä hetkellä siirtotyöläisille ja heidän perheenjäsenilleen laajemmat oikeudet isäntävaltiossa erityisesti sosiaalietuuksien osalta kuin muille opiskelijoille, joilla on unionin kansalaisuus. Arvoisan kysyjän toimittamat tiedot eivät kuitenkaan riitä siihen, että komissio voisi selvittää, onko herra ja rouva Griefillä tai heidän lapsillaan yhteisön lainsäädännöstä johtuvia oikeuksia siirtotyöläisinä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1890/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Käytettävän kielen valinta Euroopan komissiossa Brysselin pääkaupunkialueella.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0144 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1890/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Käytettävän kielen valinta Euroopan komissiossa Brysselin pääkaupunkialueella Viidennen puiteohjelman (19992000) jaettujen kustannusten tutkimus- ja kehityshankkeita koskevissa sopimuskaavakkeissa (Euroopan komissio, tutkimuksen pääosastot, jaetut kustannukset, RTD CPF kaavakkeet, Electra A6) Euroopan komissio käyttää yksinomaan osoitetta Rue de la Loi Bruxelles. Näin syntyy väärä vaikutelma siitä, että kaikki Brysselin 19 kuntaa ovat ranskankielisiä. Belgian liittovaltion perustuslain mukaan nämä kunnat kuuluvat kuitenkin kaksikieliseen Brysselin pääkaupunkialueeseen. 1. Tulevatko komissio ja sen yksiköt käyttämään jatkossa sekä flaamin- että ranskankielistä osoitetta kirjeenvaihdossaan, koska Brysselin pääkaupunkialueen 19:llä kunnalla on kaksikielinen perussääntö? Mikä on syynä, jos komissio ja sen yksiköt kieltäytyvät tunnustamasta kyseisten kuntien kaksikielisyyttä, mikä ilmenee siinä, että ne eivät kirjoita osoitetta sekä flaamiksi että ranskaksi? 2. Aikooko komissio ja sen yksiköt käyttää jatkossa kaksikielisiä osoitteita kirjeenvaihdossaan, jotta kumpikaan kielialue ei vaikuttaisi olevan etusijalla Brysselin pääkaupunkialueella? Jos näin ei aiota tehdä, miksi komissio ja sen yksiköt asettavat ranskankielisen yhteisön etusijalle käyttämällä kirjeenvaihdossaan vain ranskankielistä osoitetta? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Komissio tunnustaa Brysselin pääkaupunkialueen kuntien kaksikielisyyden. Tämän vuoksi komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin komission Brysselin osoitteen ilmoittamisen osalta. Komission Brysselin otsakkeella varustetuissa papereissa osoite on ranskaksi ja hollanniksi, jos otsake on jollakin kolmannella kielellä. Sääntö ei koske ainoastaan kirjeenvaihtoa, vaan kaikkia painotuotteita sekä julkaisuja. Säännöistä on annettu ohjeet yksiköille 6. maaliskuuta 1995, ja ne löytyvät myös sisäisiä menettelyjä koskevasta ohjekirjasta (vrt. kohta 17.5.2). Parlamentin jäsenen esittämässä esimerkissä on kyse virheestä. Komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin, jotta asianomaisia yksiköitä muistutetaan edellä mainituista säännöistä, ja valvoo, että virhe korjataan seuraavaan julkaisuun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0629/00 esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle. EMOTRin tukiosaston tuki Euroopan unionin eri jäsenvaltioille vuosina 1997‐1999.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0629/00 esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Euroopan unionin eri jäsenvaltioille vuosina 19971999 Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon kukin jäsenvaltio on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan vuosina 1997, 1998 ja 1999 ja miten nämä määrärahat jakautuvat a) luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, hedelmät ja kasvikset, muut alat tai kasvikunnan tuotteet, viinialan tuotteet, tupakka, maito ja maitovalmisteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, munat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimenpiteet, muut toimenpiteet, tulotuet, Euroopan kalastustukirahasto) ja b) tukityypin mukaan (vientituet, hintatuet, pinta-alatuet, karjan määrään liittyvät tuet ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, tasausmaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2000) Parlamentin jäsenen kirjallisen kysymyksen ensimmäisessä osassa pyydettyjen, vuosia 1997 ja 1998 koskevien tietojen osalta komissio viittaa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston 27. ja 28. varainhoitokertomukseen(1). Vuoden 1999 varainhoitokertomus ei ole vielä saatavissa, joten komissio lähettää suoraan parlamentin jäsenelle ja pääsihteeristölle otteet kertomukseen vuoden 1999 osalta sisällytettävistä tiedoista. Kirjallisen kysymyksen toiseen osaan liittyen komissio lähettää suoraan parlamentin jäsenelle ja pääsihteeristölle täydentävät taulukot vuosien 1997, 1998 ja 1999 pyydetyistä tiedoista. Komissio haluaa kuitenkin korostaa, että kaikkien sen lähettämien, vuotta 1999 koskevien tietojen tilintarkastus ja hyväksyntä ei ole vielä loppuunsuoritettu, mistä syystä niitä ei tule pitää lopullisina tietoina. (1) KOM(98) 552 ja KOM(1999) 568.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0088/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician integroiminen Euroopan laajuiseen suurnopeusrataverkkoon 2000‐2006.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0088/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Galician integroiminen Euroopan laajuiseen suurnopeusrataverkkoon 20002006 Onko Espanjan valtio esittänyt komissiolle ehdotuksen Galician integroimisesta Euroopan laajuiseen suurnopeusrataverkkoon, joka liittyy suhteista parlamenttiin sekä matkailu- ja liikenneasioista vastaavan komission jäsenen tammikuussa esittelemään tänä vuonna toteutettavaan uudistukseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0088/00, E-0092/00 ja E-0093/00 (13. maaliskuuta 2000) Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivojen (neuvoston ja Euroopan parlamentin 23. heinäkuuta 1996 tekemä päätös N:o 1692/96/EY(1)) uudelleentarkastelun valmistelun nykyisessä vaiheessa komissio ei ole tietoinen uusista konkreettisista suurten nopeuksien junia koskevista hankkeista Espanjassa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat määrät koskevat pääosin Galiciaan vievän tavanomaisen rautatien muuttamista siten, että sillä voidaan saavuttaa 200 kilometrin tuntinopeus Madridin ja Monforte de Lemosin välisellä jaksolla, sekä Orenseen ja Santiagoon, La Coruñaan, Vigoon ja Portugalin Portoon vievien tavanomaisten rautatielinjojen muuttamista. Mitä tulee parlamentin jäsenen mainitsemaan Vigosta Portoon johtavan Atlantin käytävän kehitystutkimukseen, komissio vahvistaa yhteisrahoituksen osuuden olleen vuonna 1999 50 % tutkimuksen kokonaiskustannuksista. Tutkimuksen olennainen tavoite liittyy kahteen seuraavaan aiheeseen: liikenneinfrastruktuuritoimien käynnistäminen tutkimusalueella (Galicia ja Pohjois-Portugali) etsimällä konkreettisia yksityisen ja julkisen sektorin yhteisrahoitusmahdollisuuksia ja maa-, meri- ja ilmaliikenteen infrastruktuurien asteittaisen integroitumisen edistäminen takaamalla ihmisten ja tavaroiden kestävä liikkuvuus. Tutkimuksen tulosten odotetaan valmistuvan vuonna 2001. (1) EYVL L 228, 9.9.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0244/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikkalaisen Katerini-tupakkalajikkeen poistaminen Italian yhteisölajikkeiden luettelosta.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0244/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Kreikkalaisen Katerini-tupakkalajikkeen poistaminen Italian yhteisölajikkeiden luettelosta Asetuksella N:o 660/99(1) sallittiin kreikkalaisen Katerini-tupakkalajikkeen kiintiön siirtäminen Italialle (500 tonnia vuonna 1999, 1500 tonnia vuosina 2000 ja 2001) mainitsematta lainkaan syitä tähän siirtoon ja perustelematta sitä mitenkään ja kreikkalaisten esittämistä vastalauseista huolimatta. Asetuksella 1373/99(2) sallittiin, jälleen ilman mitään perustelua, että Italia siirtää Katerini-lajikkeen kiintiöitä muihin lajikeryhmiin rajoittaen näin Katerinin tuotannon Italiassa 48 tonniin. Kun tämä yritys siirtää kreikkalaista Katerini-lajiketta Italiaan on täysin epäonnistunut, aikooko komissio poistaa vuoden 2000 ja 2001 sadon osalta Katerini-lajikkeen Italian yhteisölajikkeiden luettelosta? (1) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 10. (2) EYVL L 162, 26.6.1999, s. 47. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) Lajikeryhmän VII (Katerini) tupakalle määrättyjen takuukynnysten vahvistaminen satovuosille 1999, 2000 ja 2001 Italian osalta 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 660/1999 asetuksen (ETY) N:o 2075/92 muuttamisesta(1), on oikeutettu ottaen huomioon yksi tupakan yhteisen markkinajärjestelyn vuoden 1998 perustavoitteista eli tarve suunnata tuotanto uudelleen markkinoilla eniten kysyttyihin lajikkeisiin. Raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92(2) 9 artiklan 4 kohdan säännösten puitteissa jäsenvaltiot voivat pyytää komissiolta lupaa siirtää takuukynnysten määriä lajikeryhmästä toiseen. Komissio tutkii siirtopyynnöt ja tarkastaa, etteivät nämä siirtoa lajikeryhmästä toiseen koskevat pyynnöt aiheuta lisäkustannuksia Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastolle (EMOTR) ja etteivät ne johda minkään jäsenvaltion kokonaistakuukynnyksen kasvuun. Tähän mennessä komissio ei ole saanut Italialta yhtään ryhmää VII (Katerini) koskevaa siirtopyyntöä, mutta siirto on mahdollinen viljelysopimusten tekemiselle asetetun määräajan päättymiseen saakka. (1) EYVL L 83, 27.3.1999. (2) EYVL L 215, 30.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0900/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Lastenlääkkeet.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0074 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0900/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Lastenlääkkeet Onko komissio tietoinen, että Euroopassa 67 prosentille sairaalassa hoidettavista lapsista annetaan lääkkeitä, joita ei ole tarkoitettu erityisesti lapsille (niin kutsuttuja unlicensed and off-label -lääkkeitä). Vastasyntyneiden kohdalla luku on jopa 90 prosenttia! (katso liitettä) Yhdysvalloissa hallitus on muuttanut lainsäädäntöä ja kannustaa farmasian yrityksiä tutkimaan ja kehittämään erityisesti lapsille tarkoitettuja lääkkeitä. Tutkimusta on edistetty myös taloudellisen avun muodossa. Onko komissio valmis tekemään (teettämään) vastaavanlaista tutkimusta Euroopassa ja varaamaan siihen tarvittavat varat? Onko komissio valmis ehdottamaan Yhdysvaltojen mallin mukaista lapsille annettavia erityislääkkeitä koskevaa direktiiviä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (17. toukokuuta 2000) Pitää paikkansa, että miltei kaikissa yksittäistapauksissa ja suurimmassa osassa käyttötarkoituksista lapsilla käytettyjen lääkkeiden lääkemuoto ei ole lapsille sopiva eikä lääkkeillä ole tehty kliinisiä tutkimuksia erityisesti lapsipotilaita silmällä pitäen. Tällöin markkinoille saattamista koskevassa luvassa ei myöskään mainita käyttäjäryhmänä lapsia. Lääkärit määräävät lapsille tarpeen mukaan aikuisille tarkoitettuja lääkkeitä olemassa olevan rajoitetun tietomäärän perusteella, vaikka niitä ei olekaan arvioitu lapsipotilailla, ja mukauttavat tällaisten lääkkeiden annostelua ja valmistavat niistä sairaala-apteekeissa lapsille soveltuvia lääkemuotoja. Syy tähän on sama kuin harvinaislääkkeidenkin tapauksessa: lapsille tarkoitettujen lääkkeiden kehittäminen ei ole kannattavaa ja on vaikeaa valmistaa lääkkeen useita eri annoksia eri ikäryhmien tarpeisiin. Oikeastaan vain nestemäisten lääkemuotojen annostusta on helppo mukauttaa, mutta suurin osa vaikuttavista aineista on kiinteässä muodossa, joka on yleensä myös stabiilimpi. On selvää, että lapsille sopivien lääkkeiden kehittämistä olisi tuettava kannustimin kuten Yhdysvalloissa. Tällöin komission antama harvinaislääkkeitä koskeva asetusehdotus voisi olla perustana tällaiselle lainsäädännölle ja siinä vahvistettuja kriteereitä voitaisiin mukauttaa tämän potilasryhmän tarpeiden mukaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0321/00 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle. Elintarvikkeiden turvallisuus.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0321/00 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Elintarvikkeiden turvallisuus Riittämättömät tieteelliset tutkimustulokset ovat johtaneet ongelmiin, kuten BSE- ja talidomiditapaukset. Nämä tapaukset ovat vaikuttaneet erittäin haitallisesti ihmisten ja eläinten terveyteen sekä horjuttaneet kuluttajien luottamusta elintarvikkeiden turvallisuuteen. Aikooko uusi asiasta vastaava viranomainen soveltaa ennalta varautumisen periaatetta tämän asian suhteen? Millaisia yhteyksiä se aikoo pitää yllä muiden instituutioiden, kuten Maailman kauppajärjestön kanssa? Näistä ongelmista koituneet kustannukset ovat mittaamattoman suuret sekä ihmiskohtaloissa että rahallisena menetyksenä. Millä perusteella komissio aikoo päättää siitä, mille taholle kuuluu vastuu tällaisista asioista ja mitä tahoja vastaan käynnistetään seuraamusmenettely velvollisuuksien täyttämättä jättämisen johdosta? Onko komissio tyytyväinen tuoteturvallisuusdirektiiviin, josta käydään parhaillaan keskusteluita Euroopan parlamentin kanssa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Komissio antoi tiedonannon ennalta varautumisen periaatteesta tavoitteenaan muun muassa luonnostella komission toimintamallia tämän periaatteen osalta ja laatia komission ohjeet sen soveltamisesta. Lisäksi tiedonannolla pyrittiin osallistumaan aiheesta niin yhteisössä kuin kansainvälisesti käytävään keskusteluun. Komissio katsoo, että ennalta varautumisen periaatteen soveltaminen on riskinhallintaan liittyvä päätös. Uudelle Euroopan elintarvikeviranomaiselle annetaan tehtäväksi riskinarviointi ja riskiviestintä, kun taas riskinhallinta kuuluu tilanteen mukaan komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Maailman kauppajärjestön terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan sopimuksen 5 artiklan 7 kohdassa määrätään kansainväliseen kauppaan vaikuttavista terveys- ja kasvinsuojelutoimista silloin, kun ei ole riittävästi tieteellisiä todisteita. Komissio katsoo, että tiedonannossa ehdotetun ennalta varautumisen periaatteen soveltamista koskevat ohjeet ovat 5 artiklan 7 kohdan mukaiset ja että ne ovat sopiva väline kyseisen artiklan soveltamiseen. Tämän vuoksi kyseisen periaatteen soveltamisen ei pitäisi rikkoa yhteisön kansainvälisiä velvoitteita. Tuotevastuun osalta komissio haluaa muistuttaa, että se antoi heinäkuussa 1999 vihreän kirjan(1) aiheesta. Komissio analysoi parhaillaan vihreästä kirjasta saatuja kommentteja ja esittää raportin tuotevastuudirektiivin soveltamisesta kuluvan vuoden loppuun mennessä. (1) KOM(1999) 396 lopullinen Tuotevastuu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0870/00 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle. Itävallan vakausohjelma.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0175 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0870/00 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Itävallan vakausohjelma Määräaika jäsenvaltioiden vakausohjelmien esittämiselle meni umpeen ensimmäisenä päivänä maaliskuuta. Itävallan hallitus ei ole vielä tähän mennessä esittänyt ohjelmaansa. Onko komissio tietoinen, mistä tämä viivästys johtuu ja milloin Itävallan hallitus aikoo esittää ohjelmansa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2000) Itävallan uusi liittohallitus vannoi virkavalansa 4. helmikuuta 2000. Se käsittelee vuoden 2000 talousarviota ja Itävallan vakausohjelmaa erittäin kiireellisinä asioina. Valtiovarainministeriö esitteli talousarvioluonnoksen Itävallan parlamentille 21. maaliskuuta 2000. Valtiovarainministeriö ilmoitti heti virkaansa astuttuaan komissiolle kirjeitse, että liittohallitus tarkistaa vakausohjelman, josta jo oli keskusteltu osavaltioiden ja yhteisöjen kanssa, maaliskuun 2000 loppuun mennessä, talousarvion esittelyn jälkeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1372/00 esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle. Ravintolisiä koskeva direktiiviluonnos.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1372/00 esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle (26. huhtikuuta 2000) Aihe: Ravintolisiä koskeva direktiiviluonnos Euroopan unionissa ei tällä hetkellä ole olemassa yhdenmukaistettua lainsäädäntöä ravintolisistä, mikä aiheuttaa jatkuvasti vakavia ongelmia tällaisten tuotteiden vapaalle liikkuvuudelle Euroopan unionissa. Valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta komissio ilmoittaa antavansa vuoden 2000 maaliskuuhun mennessä neuvostolle ja parlamentille ravintolisiä koskevan direktiiviluonnoksen. Tällainen yhdenmukaistamissäännös saattaisi ratkaista edellä kuvaillun ongelman. Voisiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa direktiiviluonnoksen valmistelu on ja milloin se tullaan jättämään neuvostolle ja parlamentille? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (26. toukokuuta 2000) Komissio hyväksyi 8. toukokuuta 2000 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä. Siitä oli ilmoitettu elintarvikkeiden turvallisuudesta annetun valkoisen kirjan kohdassa 105. Ehdotus lähetetään lähiaikoina neuvostoon ja parlamenttiin, ja se julkaistaan virallisessa lehdessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1112/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Muiden kuin liiketoimintaan liittyvien kulujen takaisinmaksu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1994 arvonlisäverolain perusteella.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1112/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Muiden kuin liiketoimintaan liittyvien kulujen takaisinmaksu Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1994 arvonlisäverolain perusteella Voiko komissio vahvistaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1994 arvonlisäverolain mukaiset menettelyt muiden kuin liiketoimintaan liittyvien kulujen maksamiseksi takaisin paikallisten viranomaisten kaltaisille elimille eivät ole vastoin komission määräyksiä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Kuluista kannetun arvonlisäveron takaisin maksaminen sellaiselle julkisoikeudelliselle yhteisölle, joka ei ole jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17. toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti verovelvollinen, ei ole ristiriidassa edellä mainitun direktiivin kanssa. (1) EYVL L 145, 13.6.1977.