ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2561/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: EU:n tuki vasikoiden teurastamiselle Heinäkuussa 1997 julkaistussa Irlannin elintarvikeneuvoston (An Bórd Bia) artikkelissa todetaan, että yli 2,3 miljoonaa eläintä on tapettu ja poistettu ravintoketjusta vastatoimena BSE-taudin aiheuttamalle kriisille. Näistä 924 100 oli alle 20 päivän ikäisiä vasikoita. EU:n vasikanteurastussuunnitelman mukaan karjankasvattajille on maksettu korvauksia jokaisesta teurastetusta urospuolisesta vasikasta. Eläinten hyvinvointia puolustavat ryhmät ja jotkut eläinlääkäriryhmät, kuten Irlannin Eläinlääkäriliito, ovat vastustaneet suunnitelmaa, koska heidän mielestään ei ole todistettu suunnitelman auttavan BSE-taudin hävittämisessä. Nämä ryhmät arvelevat suunnitelman olevan niin satunnaisen, ettei teurastettujen eläinten enemmistöllä todennäköisesti ole BSE-tautia. Mitä arviointeja komissio on tehnyt suunnitelmasta tähän mennessä? Onko komissiolla mitään todisteita suunnitelman hyödyllisyydestä BSE-taudin hävittämisessä? Jos todisteita ei ole, aikooko komissio lopettaa suunnitelman? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 1997) Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen mukaan heinäkuun 1997 puoliväliin mennessä oli teurastettu noin 1 900 000 nuorta nautaa seuraavien toimenpiteiden perusteella: - Belgiaa, Ranskaa ja Alankomaita koskevat poikkeukselliset toimenpiteet: 98 500 nuorta vasikkaa, - prosessointipalkkio: 993 000 urospuolista vasikkaa, - aikaistettua markkinoille saattamista koskeva palkkio: 808 500 nuorta vasikkaa. Ainoastaan ensimmäinen vuoden 1996 huhtikuun ja heinäkuun välisenä aikana sovellettu toimenpide saattaa suoranaisesti liittyä BSE-tautia koskeviin kuluttajien huolenaiheisiin. Sillä on ollut myönteisiä vaikutuksia kyseisiin markkinoihin. Kahden muun toimenpiteen avulla pyritään vähentämään naudanlihan tuotantoa ja siten palauttamaan naudanlihamarkkinoiden tasapaino joko poistamalla ravintoketjusta tietty määrä vastasyntyneitä eläimiä (prosessointipalkkio) tai vähentämällä kaupan olevan naudanlihan lopullista kokonaispainoa (aikaistettua markkinoille saattamista koskeva palkkiojärjestelmä). Ensimmäinen toimenpide on toteutettu ja kahta muuta oli alunperin tarkoitus toteuttaa kahden vuoden ajan (vuoden 1996 joulukuusta vuoden 1998 joulukuuhun). Komissio on jo esittänyt neuvostolle välikertomuksen ((KOM(97)165 lopullinen. )) joka liittyy prosessointia ja aikaistettua markkinoille saattamista koskeviin palkkiojärjestelmiin. Toista kertomusta valmistellaan parhaillaan.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2523/97 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Vainajien kuljettaminen matkustajalentokoneissa Viitaten äskettäiseen makaaberiin tapahtumaan, lentoyhtiö Sabenan vaiherikkaaseen avautuneen ruumisarkun kuljetukseen, joka antoi jutunaihetta lehdistölle ja piinasi lentokoneen matkustajia, komissiolta kysytään: Mitä toimia se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa kansanterveyden suojelemiseksi sopimattomalta vainajien kuljetukselta matkustajalentokoneissa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1997) Vainajien kuljetuksiin ei tällä hetkellä sovelleta mitään erityisiä kansallisia, kansainvälisiä tai yhteisön sääntöjä eikä tällaisia määräyksiä ole suunnitteilla. Kansainvälinen ilmakuljetusliitto (IATA) on laatinut ruumisarkkujen kuljettamista koskevat säännöt osana kuljetusehtojaan. Koska lentoyhtiöt ja lentorahdin kuljettajat soveltavat jo kyseisiä sääntöjä, tuntuisi turhalta laatia erikseen yhteisön säännöt.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2967/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Kotiapua vammaisille Kreikkalaisilla Leros- ja Kalimnos-saarilla elää surkeissa olosuhteissa noin 700 henkilöä, jotka ovat fyysisesti tai psyykkisesti vammautuneita, näiden joukossa myös 25 entistä sienenkalastajaa, ilman mitään apua perheiltään tai tieteellisesti koulutetuilta ammattilaisilta, ilman rahallista tukea, joka mahdollistaisi heille ihmisarvoiset elinolot. ¨Apua kotiin¨ -ohjelma perustettiin näistä syistä, mutta edellä mainitut henkilöt eivät kuitenkaan kuulu sen piiriin. Komissiolta kysytään: 1. Miten tämä ohjelma on edistynyt? 2. Mistä syistä edellä mainitut henkilöt jätettiin ohjelman ulkopuolelle? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1997) ¨Apua kotiin¨ -ohjelma, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ei ole tähän mennessä saanut yhteisön rahoitusta. Komissio ei näin ollen voi vastata arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen kyseisen ohjelman täytäntöönpanosta, vaan kehottaa tätä kääntymään Kreikan viranomaisten puoleen.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2994/97 komissiolle esittäjä(t): Anne Poisson (UPE) (16. syyskuuta 1997) Aihe: Durumvehnän viljely Euroopan unionissa ja erityisesti Ile-de-Francen alueella Kyseisen alan tilanne on erittäin huolestuttava koko Euroopan unionissa. Luvut ovat hälyttäviä, sillä vuoden 1992 ja 1993 välillä tuotanto laski yli 17 prosenttia Euroopassa ja lähes 60 prosenttia Ranskassa. Viennin sijasta olemme siirtyneet durumvehnän tuontiin. Mitä komissio aikoo tehdä vehnäsuurimoiden valmistajien yhteisen huolen ja Pohjois-Amerikan mantereen ylivallan poistamiseksi ja durumvehnän viljelyn elvyttämiseksi Euroopan unionissa ja erityisesti Ile-de-Francen alueella, joka on kautta aikojen ollut erittäin korkealaatuisen durumvehnän tuottaja-alue? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1997) Durum-vehnän tuotannosta maksetaan tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetussa asetuksessa (ETY) N:o 1765/92 ((EYVL L 181, 1.7.1992. )) säädettyjä tasausmaksuja. Perinteisillä tuotantoalueilla toteutettavasta durum-vehnän tuotannosta maksetaan korvausmaksun lisämaksua 358,6 ecua hehtaarilta. Perinteiset tuotantoalueet muodostavat 90 prosenttia durum-vehnän viljelyalasta yhteisössä. Lisäksi tietyissä Ranskan departementeissa, kuten Essonnessa, Seine-et-Marnessa ja Yvelines Ile-de-Francessa, toteutettavasta tuotannosta maksetaan enintään 50 000 hehtaarin alalle erityistä tukea, joka on 138,9 ecua hehtaarilta. Nämä tuotantoa koskevat tukitoimenpiteet vastaavat ennen vuoden 1992 yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta toteutettuja tukitoimenpiteitä, ja niillä varmistetaan toimitukset Euroopan teollisuudelle säästä aiheutuvien haittavaikutusten varauksin. Lisäksi komissio esitti Agenda 2000-asiakirjassa ((Asiak. KOM(97) 2000 lopull. )) aikomuksensa olla muuttamatta durum-vehnää koskevia tukijärjestelmiä. Komissio katsoo, että nykyinen markkinatilanne, jolle tyypillistä ovat korkeat hinnat, johtuu poikkeuksellisista ilmasto-olosuhteista. Ne vaikuttavat tuotannon määrään ja laatuun Euroopassa ja tuotannon määrään muilla tuotantoalueilla, esimerkiksi Pohjois-Afrikassa.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2482/97 komissiolle esittäjä(t): Ludivina García Arias (PSE) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: Rannikkoseutuyhdistysten sekä hiilialan ja tekstiiliteollisuuden yhdistysten toiminnalle annettu tuki Jokavuotisen budjettikeskustelun aikana Euroopan parlamentti tekee uudelleen tarkistuksensa Euroopan unionin teollisuuden kilpailupolitiikkaa käsittelevän alamomentin B-5-411 kohdalla (otsake III - komissio - osa B. toimintamäärärahat), jossa se ¨tukee rannikkoseutuyhdistyksiä sekä hiilialan ja tekstiiliteollisuuden yhdistyksiä, kuten EUROACOM ja ACTE.¨ Voiko komissio kertoa yksityiskohtaisesti, mitä menoja se on hyväksynyt viimeisten kolmen vuoden aikana (1995, 1996, 1997), mitä toimenpiteitä se on hyväksynyt, mitä kriteerejä se käyttää niiden hyväksymisessä ja mitä menettelytapoja on noudatettava, kun haetaan tätä rahoitusta? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1997) Komissio, joka vastaa budjettikohdan B5-411 määrärahoista, on pannut merkille parlamentin tekemän tarkistuksen talousarvion selvitysosassa vuodesta 1995 lähtien ja on ottanut sen huomioon myönnettyjen varojen käytössä. Niinpä komissio on kumpanakin vuonna vastannut myöntävästi Euroopan merellisten alueiden yhdistyksen (AMRIE) pyyntöön myöntämällä tukea 100 000 ecua vuonna 1995 ja 100 000 ecua vuonna 1996. Vuodeksi 1997 myönnettävä kokonaismäärä on parhaillaan AMRIE:n ja komission välisen tutkimuksen alaisena. Tuen määrä saattaa olla edellisiä vuosia suurempi. Tekstiili- ja vaatetusteollisuuden osalta komissio on viimeisten kolmen vuoden aikana osarahoittanut neljää eurooppalaisten tekstiiliyhteisöjen liiton (ACTE) ja ACTE:n paikallisten jäsenyhteisöjen toteuttamaa hanketta lähes 140 000 eculla. Mitä tulee hiilialueisiin sovellettavan tarkistuksen toiseen näkökohtaan, komissio on valmis suhtautumaan myötämielisesti Euroopan kaivosalueiden yhdistyksen (EURACOM) järjestämän toiminnan rahoituspyyntöihin vuoden 1997 loppuun mennessä.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2400/97 komissiolle esittäjä(t): Monica Baldi (UPE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Koulutuksen vapaus Italia on ainoa Euroopan maa, jossa koulutuksen valinnanvapauden osalta on edelleen säilynyt vahva eriarvoisuus, josta kansalaiset joutuvat kärsimään, sillä italialaisilla ei ole edellytyksiä valita vapaasti julkisten ja yksityisten oppilaitosten välillä, koska yksityiset oppilaitokset ovat maksullisia ja koska niiltä puuttuu rahoitusta. 1. Oliko Euroopan komissio tietoinen tästä tilanteesta? 2. Viittaan perusperiaatteisiin, joihin Euroopan unionin perustamissopimukset pohjautuvat, kansainvälisten järjestöjen antamiin julkilausumiin ja yleissopimuksiin ja erityisesti Euroopan parlamentin 14. maaliskuuta 1984 hyväksymään päätöslauselmaan koulutuksen vapaudesta Euroopan yhteisössä, ja kysyn, eikö komissio tätä taustaa vasten katso, että kyseessä on perustavien ihmisoikeuksien vastainen loukkaus? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Yhteisön tuomioistuin varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden kautta ja erityisesti Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen avulla. Tehokkaat valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa varmistavat laajalti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä sisäisten muutoksenhakukeinojen avulla että jäsenvaltioiden kauan sitten ratifioimalla Euroopan ihmisoikeussopimuksella toteutettujen menetelmien kautta. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklan mukaisesti koulutusjärjestelmien järjestäminen ja opetusohjelmien sisältö on kuitenkin yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2932/97 komissiolle esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE) (5. syyskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin kansalaisten oleskelulupamaksut Alankomaissa Lähetettiinkö Alankomaihin perusteltu lausunto, joka koski 500 guldenin suuruisia EU-kansalaisten oleskelulupamaksuja ja josta komissio teki päätöksen 10. joulukuuta 1996? Jos ei lähetetty, minkä vuoksi se kestää näin kauan? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 1997) Perustellun lausunnon lähettäminen arvoisan parlamentin jäsenen viittamasta asiasta on viivästynyt tiettyjen teknisten seikkojen selvittämisen vuoksi. Kyseiset seikat on nyt selvitetty, ja perusteltu lausunto toimitetaan Alankomaiden viranomaisille piakkoin.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2659/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: BSE-taudin hävityksestä aiheutuvat teurasjätteet Britannian ympäristöviranomaiset ovat äskettäin arvioineet niitä riskejä, joita aiheutuu teurasjätteiden hävittämisestä, kun yli 30 kuukautta vanhaa karjaa teurastetaan BSE-taudin kitkemiseksi Britanniasta ja Pohjois-Irlannista. He ovat myös arvioineet muiden teurasjätteiden ympäristövaikutuksia. Britannian säännöllisessä tiedotteessa komissiolle (¨BSE: measures taken by the UK¨, 4. heinäkuuta 1997) todetaan lukumääräisten tulosten osoittavan, että eri hävitysvaihtoehdot eivät vaaranna ihmisten terveyttä jokapäiväiseen elämään sisältyviä riskejä enempää. Onko komissio tutkinut ympäristöviranomaisten arviointeja, ja jos on, onko komissio tyytyväinen niihin? Aikooko komissio pyytää riippumattoman arvion Britannian ja Pohjois-Irlannin teurasjätteiden hävittämisestä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1997) Komissio on tutkinut parlamentin jäsenen mainitseman selvityksen. Seuraavaksi se toimitetaan komission tieteellisille neuvonantajille lausuntoa varten.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2751/97 komissiolle esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) (1. syyskuuta 1997)

Aihe: Suomen Natura 2000 -ohjelman valmistelu

Suomessa on ollut maanomistajien ja kuntien nähtävillä ympäristöministeriön esitys Natura 2000 -ohjelmaan otettavista maa-alueista.

Esityksestä ei selviä, mitä maankäytön rajoituksia Natura 2000 -ohjelmaan sisällyttäminen toisi mukanaan, ei myöskään, mille nimenomaiselle alueelle rajoitukset kohdistuisivat.

Katsooko komissio, että maankäytön rajoituksia ei tarvitsekaan esittää selkeästi enempää kunnille kuin yksityisille maaomistajille, eikä myöskään sitä aluetta, johon rajoitukset kohdistuvat?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1997)

Natura 2000 -verkosto on perustettu luontotyyppidirektiivin ((Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, EYVL L 206, 22.7.1992. )) perusteella. Siinä säädetään kolmesta vaiheesta:

- jokainen jäsenvaltio laatii liitteiden I, II ja III mukaisesti tieteellisten perusteiden mukaisen luettelon alueista (ennen kesäkuuta 1995),

- komissio laatii yhteisymmärryksessä kunkin jäsenvaltion kanssa luettelon yhteisön tärkeinä pitämistä alueista (ennen kesäkuuta 1998),

- jokainen jäsenvaltio ilmoittaa erityisten suojelutoimien alueet mahdollisimman pian (kesäkuuhun 2006 mennessä).

Jäsenvaltioiden on toteutettava erityisten suojelutoimien alueilla tarvittavat suojelutoimenpiteet (6 artiklan 1 kohta). Yhteisön tärkeinä pitämillä alueilla jäsenvaltioiden on lisäksi toteutettava tarpeellisia toimenpiteitä luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen heikentymisen ja lajeja koskevien häiriöiden estämiseksi, ja kaikki suunnitelmat tai hankkeet, jotka saattavat vaikuttaa alueeseen merkittävästi, on arvioitava asianmukaisesti sen kannalta, miten ne vaikuttavat alueeseen (6 artiklan 2, 3 ja 4 kohta yhdessä 4 artiklan 5 kohdan kanssa).

Jokaisen jäsenvaltion on siis itse päätettävä milloin se haluaa esittää maankäytön mahdolliset rajoitukset, kunhan nämä toimenpiteet ovat toteutettavissa yhdenmukaisesti sen kanssa, mitä luontotyyppidirektiivin 4 artiklan 5 kohdassa ja 6 artiklassa säädetään.

Missään tapauksessa nämä hallinnolliset toimet eivät saa viivästyttää Suomessa parhaillaan menossa olevaa 1-vaihetta, jonka on perustuttava yksinomaan tieteellisille perusteille.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2941/97 komissiolle esittäjä(t): Luigi Florio (UPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Oikeusvaltion periaatteiden loukkaaminen Italiassa Muutama päivä sitten Italiassa talousrikoksia tutkivan poliisiviranomaisen (Guardia di Finanza) korkea-arvoinen virkamies Oscar D'Agostino Veneton alueelta pakkosiirrettiin toiselle alueelle, koska hänen katsottiin olevan ¨epäsovelias¨ toimintaympäristöönsä. Siirron taustasyinä ovat todellisuudessa ne ¨poikkeavat¨ ja ¨epämiellyttävät¨ kannanotot, joita kyseinen virkamies on esittänyt tuodessaan ilmi toistuvasti Guardia di Finanza-viranomaisen omassa piirissä esiintyvän korruption; hän ei ole myöskään salannut sympatioitaan työmarkkinajärjestöjä kohtaan, jotka Italian hallituksen ja sitä kannattavan vasemmistoenemmistön kannalta ovat epämieluisia. Tämä tapaus on jälleen kerran yksi osoitus siitä oikeusvaltion alennustilasta, joka Italiassa on jo jonkin aikaa vallinnut. Eikö komissio katso, että olisi pantava täytäntöön konkreettisia toimenpiteitä sen takaamiseksi, että kaikkialla unionin alueella noudatetaan niitä oikeusjärjestelmän perusperiaatteita, joihin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen useissa kohdissa vedotaan, ja joiden rikkominen vaarantaisi myös sisämarkkinoiden toteutumisen? Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 1997) Yhteisöoikeudessa on säädetty sekä lahjonnasta että yleisten oikeusperiaatteiden suojaamisesta. Neuvosto on antanut ja jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet kaksi lahjonnan torjuntaan liittyvää asiakirjaa: Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen pöytäkirjan 27. syyskuuta 1996 ja yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden virkamiesten lahjontaa koskevan yleissopimuksen 26. toukokuuta 1997 ((COM(97) 192. )). Lisäksi komissio ehdottaa tiedonannossaan neuvostolle ja parlamentille 21. toukokuuta 1997, että olisi otettava käyttöön laaja-alainen lahjonnantorjuntapolitiikka, johon kuuluisi sekä rikosoikeudellisia toimia että erilaisia avoimuutta edistäviä ja lahjontaa ehkäiseviä toimia, jotka liittyvät julkisiin hankintoihin, verotukseen, yritysten kirjanpitoon, mustiin listoihin sekä ulkoiseen apuun ja yhteistyöhön. Yksittäistapauksista päättäminen on kuitenkin kansallisten viranomaisten tehtävä. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman siirron osalta kyseisen henkilön on itse vietävä asia toimivaltaisille kansallisille viranomaisille, jotka voivat sen jälkeen tutkia, onko perusperiaatteita rikottu.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2962/97 komissiolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Supermarkettien elintarviketoimitukset EU:n yksinasuville ja liikkumisongelmista kärsiville vanhuksille 1. Katsooko komissio, että koska EU:n asukkaat väestötilastojen mukaan vanhenevat ja koska jotkut vanhukset kärsivät liikkumisongelmista, vanhusten itsenäisyyttä on yritettävä ylläpitää vapaiden markkinoiden alaisuudessa? 2. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka moni viidentoista jäsenvaltion kaupunkialueiden supermarketeista on ottanut käyttöön liikkumisongelmista kärsiville vanhuksille suunnattuja palveluja, joissa elintarvikkeet toimitetaan kotiovelle pientä maksua vastaan? 3. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tällaisten palvelujen edistämiseksi kaupunkialueilla, joilla asian suhteen ei ole vielä tehty mitään? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 1997) 1. Liikkumisongelmista kärsivien vanhusten itsenäisellä elämisellä on ollut ensisijainen asema vanhuksia koskevissa komission Euroopan hankkeissa aina Euroopan vanhusten ja sukupolvien välisen yhteisvastuun vuodesta 1993 alkaen. 2. Komissiolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja kyseisestä asiasta. 3. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä ongelma ei kuulu yhteisön toimivaltaan. Komissio jatkaa kuitenkin liikkumisongelmista kärsivien vanhuksien itsenäistä elämistä kannustavien Euroopan laajuisten projektien tukemista talousarvion sallimissa rajoissa.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3033/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: URBAN-ohjelman italialaiset hankkeet Kaupungistumiskehitystä koskevien, URBAN-ohjelmaan kuuluvien hankkeiden esittämisen määräaika kaudeksi 1997 - 1999 päättyi 10. tammikuuta 1997. Minkä verran komissio kohdistaa määrärahoja tähän ohjelmaan kuuluville italialaisille hankkeille? Kuinka suuri on luoteisen alueen hankkeiden osuus? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3013/97 ja E-3033/97 (24. lokakuuta 1997) Komissio päätti yhteisöaloitteiden rahoitusvarauksen jakamisesta 8. toukokuuta 1996 tehdyllä päätöksellä. URBAN-aloitteelle Italiassa myönnetyt ohjeellisest määrärahat kaudella 1997-1999 ovat 11,81 miljoonaa ecua tavoitteen 1 kohdealueilla ja 6,40 miljoonaa ecua tavoitteen 1 ulkopuolelle jäävillä alueilla (indeksoidut vuoden 1995 hinnat). Komissio pyysi jäsenvaltioita esittämään URBAN-aloitteeseen liittyviä toimenpideohjelmia jäsenvaltioille osoittamassaan tiedonannossa ((EYVL C 200, 10.7.1996. )), erityisesti sen kohdassa 20. Komissio ei esittänyt muita jäsenvaltioiden sisäisiä maantieteellisiä rajoituksia, lukuun ottamatta jakoa tavoitteen 1 kohdealueisiin ja niiden ulkopuolelle jääviin alueisiin. Italian viranomaiset ovat esittäneet yhden ehdotuksen, joka koskee Triesten, Leccen ja Catanzaron kaupungeissa toteutettavia ohjelmia.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3347/97 komissiolle esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Virkamiesten palkkakustannukset Valtiovarainministerien kokouksessa Mondorfissa 13. - 14. syyskuuta Alankomaat pyysi osuutensa pienentämistä unionin rahoituksessa ja väitti, että sisäisten tilastojen mukaan Alankomaat on unionin suurin nettorahoittaja. Belgialainen ministeri Maystadt vastasi siihen, että osuutta on vaikea mitata ja mainitsi esimerkkinä Euroopan yhteisöjen virkamiesten palkat, joita pidetään kustannuksina, jotka hyödyttävät Belgiaa, vaikka monet virkamiehet epäilemättä kuluttavat osan palkastaan omissa maissaan tai tallettavat rahojaan niihin. Tiedämme, että komissio ei suostu pitämään jäsenvaltioiden unionille maksamaa rahoitusosuutta summana, joka pitäisi saada takaisin suunnilleen samankokoisena. Voiko komissio kuitenkin ilmoittaa Brysselissä työskentelevien virkamiesten kokonaispalkkakustannukset (ne ovat kustannuksia, joiden katsotaan hyödyttävän Belgiaa)? Montako virkamiestä Brysselissä on ja mitä kansallisuuksia he edustavat? Voiko komissio antaa tarkat tiedot vuosilta 1995, 1996 ja 1997? Voiko komissio antaa Alankomaiden edustajan mainitseman tilaston kaikkien nähtäväksi? Onko komissiolla itsellään tarkkoja tietoja ja laskelmia tästä asiasta? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1997) Hallintobudjetin mukaan komission virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden palkkamenot miljoonina ecuina ovat Belgiassa seuraavat: >TABLE> Komissio ei pysty arvioimaan, kuinka suuri osa palkoista käytetään Belgiassa. Sen tiedossa on vain, paljonko se itse siirtää palkoista muihin jäsenvaltioihin asianomaisten virkamiesten tai väliaikaisten toimihenkilöiden pyynnöstä. Vuonna 1997 tämä osuus oli noin 7 % kaikista palkoista. Virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden kansallisuusjakautuma on Brysselissä seuraava: >TABLE> Komissio ei tunne kyseistä Alankomaiden esittämää tilastoa.