ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3214/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Tšetšenian varapääministerin Ahmed Zakajevin pidätys Tanskassa Venäjän viranomaisten pyynnöstä.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0113 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3214/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (12. marraskuuta 2002) Aihe: Tetenian varapääministerin Ahmed Zakajevin pidätys Tanskassa Venäjän viranomaisten pyynnöstä Sen jälkeen kun Tanskan hallitus oli yrittänyt estää teteenien maailmankongressin pitämisen Kööpenhaminassa ja joutui Venäjän viranomaisten pyynnöstä käytännössä pakottamaan neuvoston puheenjohtajavaltion Tanskan siirtämään EU:n ja Venäjän huippukokouksen Kööpenhaminasta Brysseliin, Tanskan viranomaiset ovat nyt pidättäneet Tetenian varapääministerin Ahmed Zakajevin Kööpenhaminassa, jossa hän osallistui kongressiin presidentti Mashadovin edustajana. Moskovan panttivankeja vastaan toteutettujen, satojen ihmisten kuolemaan johtaneiden brutaalien toimien jälkeen tämä ennenkuulumaton tapaus on ääriesimerkki presidentti Putinin käyttäytymisestä, joka liittyy kaikkialla maailmassa yleistyvään ilmiöön terrorismin torjunnan käyttämisestä tekosyynä, jonka varjolla vähätellään ihmiselämän arvoa; tällaiseen toimintaan liittyy yhä enenevässä määrin piirteitä uudesta ja vaarallisesta militaristisesta fasismista, jossa ei tunnusteta ihmisoikeuksia eikä demokraattisia perusvapauksia. Mitkä perusteet oikeuttavat jonkin hallituksen, joka hoitaa Euroopan unionin puheenjohtajuutta, pidättämään jonkin toisen hallituksen, kuten Tetenian, varapääministerin, joka on pienen, kansallisen vapautensa puolesta kamppailevan maan demokraattisesti valittu edustaja? Vastaus (20. helmikuuta 2003) Tämä on Tanskan oikeusviranomaisten asia. Neuvoston ei näin ollen ole asiallista kommentoida sitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2990/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0072 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2990/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (23. lokakuuta 2002) Aihe: Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla Euroopan parlamentti hyväksyi 5. huhtikuuta 2001 päätöslauselman kalastuksen turvallisuudesta ja onnettomuuksien syistä(1), jonka 12 kohdassa se pyysi komissiota rahoittamaan tarjouskilpailua EU:n turvalaitevalmistajille sellaisten kalastajien henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettujen erilaisten kelluntalaitemallien suunnittelemiseksi, jotka soveltuvat käytettäviksi kalastusalusten erilaisissa työskentelyolosuhteissa, pyrkien edistämään niiden käyttöä. Onko komissio ryhtynyt toimiin asiassa? Eikö komissio katso, että turvalaitteiden parantaminen ja sopivimpien laitteiden yleistyminen myötävaikuttaisivat kalastusonnettomuuksien ja niiden yhteydessä tapahtuvien lukuisten kuolemantapausten vähentämiseen? (1) EYVL C 21 E, 24.1.2002, s. 359. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2002) Vaikka kysymys turvalaitteiden parantamisesta ja sopivimpien turvalaitteiden käytön yleistymisestä on kiistämättä erittäin tärkeä merellä tapahtuvien onnettomuuksien uhkan ja vakavuuden alentamiseksi, komissiolla ei ole aikomusta rahoittaa turvalaitteiden valmistajien välistä tarjouskilpailua kalastajien henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettujen erilaisten kelluntalaitemallien suunnittelemiseksi. Kalatalousalan innovatiivisiin toimiin liittyviä valtioiden välisiä hankkeita koskevassa ehdotuspyynnössään vuodeksi 2002 komissio kehotti kuitenkin asiasta kiinnostuneita organisaatioita esittämään ammatillista perus- ja jatkokoulutusta meriturvallisuuden alalla koskevia hanke-ehdotuksia. Ehdotuksia ollaan parhaillaan tarkastelemassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3318/02 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Basel II ja tutkimuksen kuudes puiteohjelma.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0135 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3318/02 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2002) Aihe: Basel II ja tutkimuksen kuudes puiteohjelma Neuvotteluvaiheessa olevan Basel II -sopimuksen uusien sääntöjen käyttöönotto aiheuttaa kauaskantoisia ja osittain vielä tuntemattomia seurauksia eurooppalaisten pk-yritysten luottorahoitukselle. Luottolaitoksille ja sitä myötä kaikille pk-yrityksille asetettavien omaa pääomaa koskevien tiukempien vaatimusten seuraukset voidaan todentaa ja niitä voidaan lieventää lisääntyneen tutkimustoiminnan ansiosta saatujen vankkojen tieteellisten tutkimustulosten avulla. Tässä tarkoitetaan erityisesti omaa pääomaa koskevien uusien määräysten konkreettisten vaikutusten sekä pk-yritysten omaa pääomarahoitusta koskevien tehostettujen tai uusien menetelmien tutkimusta. Voiko komissio Euroopan unionin tutkimuksen kuudennen puiteohjelman yhteydessä tutkia Euroopan talouselämälle (pankit ja yritykset, erityisesti pk-yritykset) välttämättömiä valmistelutoimia Basel II -sopimuksen vaikutusten lieventämiseksi? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (23. joulukuuta 2002) Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaan kuudenteen puiteohjelmaan sen kuudenteen painopistealueeseen Kansalaiset ja hallinto osaamisyhteiskunnassa tai sen pk-ohjelmaan ei nykyisellään sisälly ehdotuspyyntöjä, jotka koskevat Basel II -sopimuksen vaikutusta Euroopan talouselämään (pankkeihin, yrityksiin ja erityisesti pk-yrityksiin). Kuitenkin Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto (15. ja 16. maaliskuuta 2002) kehotti päätelmissään komissiota esittämään selvityksen Baselin keskustelujen vaikutuksista Euroopan talouden kaikkiin aloihin kiinnittäen erityistä huomiota pk-yrityksiin. Barcelonan päätelmien mukaisesti komissio ratkaisee parhaillaan tätä tutkimusaihetta koskevaa ehdotuspyyntöä. Valittu hakija aloittaa työskentelyn vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla, ja tutkimusta käytetään perustana, kun komissio antaa vuoden 2003 lopulla asiaa koskevan kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Aikataulu jättää sekä komissiolle että muille toimielimille aikaa tarkastella Basel II:n seurauksia Euroopan talouselämälle ennen kuin komissio antaa ehdotuksensa omien varojen riittävyyttä koskevaksi direktiiviksi(1). Lisäksi komissio on antanut 11. syyskuuta 2002 tiedonannon Lisää tutkimusta Euroopan hyväksi Tavoitteena 3 prosenttia BKT:sta(2). Tiedonannon jälkeen julkistettavassa toimintasuunnitelmassa pyritään löytämään ratkaisu kysymykseen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen rahoituksesta ottaen huomioon Basel II:n vaikutus Euroopan talouteen. (1) EYVL C 240, 6.8.1997. (2) KOM(2002) 499 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2928/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle. Väliaikaiset tukitoimet Alankomaiden laivanrakennusteollisuudelle.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0065 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2928/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle (10. lokakuuta 2002) Aihe: Väliaikaiset tukitoimet Alankomaiden laivanrakennusteollisuudelle Groningenin Centraalstaal-yhtiö irtisanoo 6080 työntekijää. Tilanne kuvaa osuvasti pohjoisen laivanrakennusteollisuuden ahdinkoa. Vuoden alusta lukien on tältä 7 000 henkilöä työllistävältä alalta kadonnut vähintään 400 työpaikkaa. Tuorein esimerkki tästä saneerauksesta on Centraalstaal, joka valmistaa esikäsiteltyjä teräs- ja alumiinilevyjä laivanrakennuksen tarpeisiin, uutisoi Dagblad van het Noorden -päivälehti 5. lokakuuta 2002. Alankomaiden valtiovarainministeri Herman Heinsbroek ei toistaiseksi ole suostunut turvautumaan väliaikaisiin tukitoimenpiteisiin, vaikka kyseinen teollisuusala on suurissa vaikeuksissa ja tarvitsee kipeästi yhteisön ja kansallisen tason suojelua. Voiko komissio ilmoittaa kiireesti Alankomaiden valtiovarainministerille EU:n päättäneen aiemmin tänä vuonna, Euroopan parlamentin täydellä tuella, että jäsenvaltiot voivat toteuttaa väliaikaisia tukitoimia Korean (ja muiden) toimeenpaneman epäoikeudenmukaisen kilpailun johdosta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2002) Laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä 27 päivänä kesäkuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1177/2002(1) on osa komission kaksitahoista strategiaa Korean epäterveitä laivanrakennusalan käytänteitä vastaan. Asetuksen 2 artiklan ehtojen mukaan väliaikaisten suojajärjestelyjen mukainen tuki voidaan myöntää ainoastaan lopullisille sopimuksille, jotka on allekirjoitettu sen jälkeen kun Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä on ilmoitettu, että Koreaa vastaan on käynnistetty riitojenratkaisumenettely. Ilmoitus komission käynnistämistä Maailman kauppajärjestön WTO:n toimista Koreaa vastaan julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 24. lokakuuta 2002(2). Näin ollen tuki voidaan nyt myöntää väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun asetuksen säännösten mukaisesti. Alankomaiden hallitus osallistui kaikkiin asetusta koskeviin neuvotteluihin, ja se on täysin tietoinen asetuksen sisällöstä. Komissio tähdentää, että asetuksen mukaisen tuen myöntämisestä päättävät asianmukaiset jäsenvaltioiden viranomaiset. Komission tehtävänä ei siis ole kannustaa jäsenvaltioita myöntämään tukea, vaan varmistaa, että kaikki tuet myönnetään asetuksen säännösten mukaisesti. (1) EYVL L 172, 2.7.2002. (2) EYVL C 257, 24.10.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3377/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan maatalouspankki on vähentänyt maataloustukea.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3377/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Kreikan maatalouspankki on vähentänyt maataloustukea Vastauksessaan aiempiin kysymyksiini E-3807/00(1) ja E-3376/01(2) komissio tunnustaa, että Kreikassa on ollut ongelmia EU:n tukien täysimääräisessä maksamisessa viljelijöille. Äskettäin saamieni tietojen mukaan Kreikan maatalouspankki Rodopisin maakunnassa ei maksa tukia täysimääräisinä kreikkalaisille maanviljelijöille, vaan vähentää siitä osan viljelijöiden velkojen lyhentämiseen. Mitä mieltä komissio on siitä, että Kreikan maatalouspankki tekee vähennyksiä viljelijöille tarkoitetusta tuesta? Mitä tuloksia on ollut siitä, että komissio on ottanut yhteyttä Kreikan viranomaisiin ja puuttunut asiaan? (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 148. (2) EYVL C 134 E, 6.6.2002, s. 225. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2003) Komission suorittamien tarkastusten johdosta Kreikan viranomaiset ottivat käyttöön varainhoitovuodesta 2002 alkaen useimmilla aloilla maksatusjärjestelmän, jossa tuet maksetaan täysimääräisinä suoraan tuensaajien pankkitileille. Komission paikalla tekemien tarkastusten perusteella näyttää siltä, että ongelma on ratkaistu yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvien toimenpiteiden osalta ja että kaikki maksut suoritetaan täysimääräisinä suoraan tuensaajille. Muiden alojen osalta komissio seuraa tilannetta tarkkaan. Asiassa on määrä tehdä lisävarmennuksia. Jos sovellettavassa yhteisön sääntelyssä on täysimääräistä tukea koskeva lauseke, mikä tahansa tuen maksamisen yhteydessä suoritettava suora tai epäsuora pidätys on periaatteessa yhteisön oikeuden vastainen. Kun kyseessä ovat erääntyneet saatavat, jotka eivät johdu tukijärjestelmän hallinnoinnista, asinomaisen tuensaajan on annettava pankille kirjalliset ja seikkaperäiset valtuudet periä tuensaajalle kuuluvan, suoran tuen järjestelmän mukaisen tukisumman sekä erääntyneiden saatavien välinen erotus. Jos saatavat johtuvat pankin suorittamasta tukijärjestelmän hallinnoinnista, tällainen perintä ei ole yhteisön oikeuden mukainen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3082/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle. EIP:n pienyrityksille suunnatun edullisen luotonannon täydellinen epäonnistuminen Ruotsissa.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3082/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle (28. lokakuuta 2002) Aihe: EIP:n pienyrityksille suunnatun edullisen luotonannon täydellinen epäonnistuminen Ruotsissa Unionin politiikassa puhutaan paljon pienten ja keskisuurten yritysten vaalimisesta ja suosimisesta. Yksi tapa auttaa pk-yrityksiä on tarjota niille edullisia lainoja. Korkeimman mahdollisen luottokelpoisuutensa ansiosta EIP pystyy lainaamaan rahaa edullisin ehdoin. EIP:n yleistavoite on edistää EU:n kehitystä ja jäsenvaltioiden yhdentymistä. Föreningssparbanken teki vuonna 2001 ensimmäisenä ruotsalaisena liikepankkina EIP:n kanssa sopimuksen edullisten lainojen tarjoamisesta pk-yrityksille. Föreningssparbankenilla oli mahdollisuus myöntää lainoja ns. kokonaislainan puitteissa noin 400 miljoonan kruunun arvosta. Summalla oli tarkoitus rahoittaa ennen kaikkea pienyritysten infrastruktuuri- ja teollisuusinvestointeja. Vuotta myöhemmin, toukokuussa 2002, voitiin kuitenkin todeta, ettei EIP:n yhteistyökumppani ollut lainannut tarkoitukseen varatuista rahoista yhtään kruunua. Pankki oli saanut monia tiedusteluja, mutta asiakkaiden mielestä edut olivat liian huonot ehtoihin nähden. Ruotsalainen pankki oli toivonut voivansa tarjota yritysasiakkailleen jotakin hyvää. EIP:n lainojen oli tarkoitus muodostua liikepankkien lainoja halvemmiksi. Kuitenkin kun EIP:n lainoja verrattiin toukokuussa 2002 Föreningssparbankenin tavallisiin yrityslainoihin, voitiin todeta, ettei korkoerotus ollut edes puolta prosenttiyksiköä vaan vain 1020 ns. basispistettä. Korkoetu ei siis ollut erityisen suuri lainansaajille. Toinen syy yrittäjien vähäiseen kiinnostukseen oli hallinnollisen työn lisääntyminen. EIP:n osallistuminen merkitsee yritykselle, että sen on annettava tietoja toiminnastaan vielä yhdelle lisäosapuolelle. Vaikka vaatimusta voidaan pitää kohtuullisena, herättää se myös närkästystä. On selvää, että kun EIP on mukana luotonannossa yhtenä osapuolena, sen on osallistuttava jollain tavoin, vaikka riskit jäävätkin edelleen Föreningssparbankenin kannettaviksi. Millä tavoin neuvosto aikoo ottaa huomioon Ruotsin kokemukset keskusteltaessa pienille ja keskisuurille yrityksille tarjottavista edullisista lainoista ja niiden ehdoista? Vastaus (20. helmikuuta 2003) On totta, että joissakin tapauksissa Euroopan investointipankin (EIP) lainat eivät ehkä ole yhtä kilpailukykyisiä kuin muut. Toisaalta EIP hankkii varansa markkinoilta, ja toisaalta korot ovat tällä hetkellä Ruotsissa suhteellisen alhaiset pienten ja keskisuurten yritysten osalta. Neuvosto tarkastelee kaikkia asiaan liittyviä kokemuksia, jos ja kun se käsittelee mahdollista komission ehdotusta. Joka tapauksessa välittäjäpankki aina päättää lopulliselle edunsaajalle myöntämiensä lainojen ehdoista, koska se ottaa lopullisen riskin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3358/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle. Ylimääräisiä alkioita koskeva tutkimus.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3358/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Ylimääräisiä alkioita koskeva tutkimus Kilpailukykyä (sisämarkkinat, teollisuus ja tutkimus) käsitelleessä Euroopan unionin neuvoston 2 451. istunnossa 30. syyskuuta 2002 Brysselissä päätettiin seuraavaa: Neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että kuudennesta puiteohjelmasta mahdollisesti rahoitettavaa ihmisalkioiden ja ihmisalkioiden kantasolujen käyttöön liittyvää tutkimustoimintaa koskevat yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännökset on laadittava 31. joulukuuta 2003 mennessä. Komissio ilmoittaa, ettei se sillä välin, eikä ennen kuin asiaa koskevat yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännökset on laadittu, aio ehdottaa tällaisen tutkimustoiminnan rahoittamista; poikkeuksen muodostaa varastoitujen tai eristettyjen ihmisalkioiden kantasolujen tutkimus viljelyssä. Tarkoittaako varastoitujen tai eristettyjen ihmisalkioiden kantasolujen tutkimus viljelyssä alle kahden viikon ikäisiä ylimääräisiä alkioita? Pitääkö paikkansa, että kuudennesta puiteohjelmasta rahoitetaan tällä hetkellä alle kahden viikon ikäisiä ylimääräisiä alkioita koskevaa tutkimusta niissä maissa, joissa se on sallittua? Vastaus (20. helmikuuta 2003) Kuten varmaan tiedätte, komissio on vastuussa tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen (20022006)(1) 30. syyskuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen täytäntöönpanosta. Päätöksellä on merkitystä esitetyn kysymyksen kannalta. Neuvosto pani merkille istunnossaan 30. syyskuuta 2002 komission aikomuksen toimittaa kyseisen erityisohjelman mukaisesti perustetulle ohjelmakomitealle yksityiskohtaiset menettelytapasäännöt sellaista tutkimusta varten, jossa käytetään ihmisalkioita ja ihmisalkioiden kantasoluja 6 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. Kysyjää pyydetään näin ollen kääntymään komission puoleen lisätietojen saamiseksi neuvoston päätöksen täytäntöönpanosta. Voimassa olevasta puiteohjelmasta nykyisin annettavan rahoituksen osalta kysyjää neuvotaan myös kääntymään komission puoleen, koska se on vastuussa viidennen puiteohjelman ja erityisesti elämänlaatua ja luonnonvarojen hoitamista koskevan erityisohjelman (19982002) täytäntöönpanosta(2). (1) EYVL L 294, 29.10.2002, s. 1. (2) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1 ja EYVL L 64, 12.3.1999, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2716/02

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(26. syyskuuta 2002)

Aihe: Euro ja nikkeli

Nature-lehti julkaisi Zürichin yliopiston tekemän tutkimuksen, jonka mukaan yhden ja kahden euron kolikoiden nikkelipitoisuus voi olla 240320 kertaa suurempi kuin yhteisön direktiiveissä sallitaan. Ilmeisesti käsien hiki voi aiheuttaa kemiallisen reaktion, joka muuttaa metalliseosta ja aiheuttaa allergioita.

1. Voiko komissio vahvistaa tämän uutisen?

2. Jos voi, minkä ratkaisun se valitsee: direktiivin muuttamisen vai näiden kahden kolikon julistamisen lainvastaisiksi?

3. Mitä komissio aikoo tehdä sen välttämiseksi, että unionin kansalaiset saavat lisäallergioita?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(25. lokakuuta 2002)

Komissio vahvistaa, että Nature-lehdessä julkaistiin 12. syyskuuta 2002 tutkimus, jossa Zürichin yliopiston tutkijat väittävät, että kaksivärisistä eurokolikoista irtoaa jopa 240320-kertaisesti nikkeliä yhteisön direktiivien sallimaan enimmäismäärään nähden. Enimmäismäärä on säädetty tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennentoista kerran 30 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/27/EY(1) (ns. nikkelidirektiivi).

Tutkimuksen päätelmät ovat harhaanjohtavia, koska nikkelidirektiivi koskee jatkuvasti ja suoraan ihoa koskettavia esineitä, kuten koruja ja rannekelloja, eikä kolikoita. Lisäksi tulokset saatiin aikaan siten, että nikkeliallergiasta kärsivien koehenkilöiden ihoon liimattiin yhden ja kahden euron kolikoita 4872 tunniksi. Altistus aiheutti koehenkilöille allergisen reaktion. Koska koe ei selvästikään vastannut eurokolikoiden normaalia käyttöä, komissio ei katso tarpeelliseksi ryhtyä eurokolikoihin tai nikkelidirektiiviin liittyviin toimiin.

Tutkimus ei muuta komission näkemystä, että eurokolikoiden normaali käyttö ei ole kuluttajille vaarallista. Komission tiedossa ei ole nikkeliallergiatapauksia, joiden voitaisiin osoittaa johtuneen yhden tai kahden euron kolikoiden käytöstä tai käsittelystä. Ei ole myöskään tieteellisiä todisteita siitä, että nikkeliallergia olisi viime aikoina lisääntynyt euroalueen kuluttajien keskuudessa.

Komission näkemystä tukee äskettäin valmistunut riippumaton tutkimus, joka osoitti yhden ja kahden euron kolikoista irtoavan huomattavasti vähemmän nikkeliä kuin ennen euron käyttöönottoa käytetyistä kansallisista kolikoista.

(1) EYVL L 188, 22.7.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3641/02 esittäjä(t): Ole Sørensen (ELDR) komissiolle. Elokuvatuotanto — tavoite 2 -tuki.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0176 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3641/02 esittäjä(t): Ole Sørensen (ELDR) komissiolle (10. joulukuuta 2002) Aihe: Elokuvatuotanto tavoite 2 -tuki Komissio ilmoitti keväällä 2002 Tanskan viranomaisille, että tavoite 2 -varoja ei voida käyttää elokuvatuotannon suoraan tukemiseen. Voiko komissio vahvistaa, että samat ehdot on asetettu sille tavoite 2 -tuelle, jota myönnetään vastaavalle elokuvahankkeelle Trollhättanissa Ruotsissa? Michel Barniern komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2003) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Tanskan viranomaiset tekivät elokuva-alan tuesta muutosehdotuksen Tanskan tavoite 2 -ohjelmaa (20002006) koskevan ohjelma-asiakirjan täydennysosaan 22. huhtikuuta 2002. Komissio vastasi Tanskan viranomaisille 15. toukokuuta 2002, että ehdotettu hanke ei ole tukikelpoinen Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen 1783/99(1) tarkoittamassa merkityksessä, koska ehdotuksen tarkoituksena oli ainoastaan toimintatukien antaminen elokuvatuotannolle. Komissio kommentoi kirjeessään myös elokuvatuotannon eri osa-alueiden mahdollista tukikelpoisuutta, joita Tanskan viranomaiset käsittelivät 22. huhtikuuta lähettämäänsä ehdotukseen liitetyssä huomautuksessa. Komissio totesi, että osa elokuvatuotantoon liittyvistä hankkeista voisi olla tukikelpoisia, kuten pienten ja keskisuurten elokuva-alan yritysten perustaminen ja verkostojen luominen, innovointi ja elokuvateollisuuden logistiikkapalvelujen tukeminen. Ruotsin viranomaisille 10. kesäkuuta 2002 lähettämässään kirjeessä komissio tiedotti vastauksesta, jonka se oli antanut Tanskan viranomaisille. Tässä yhteydessä on palautettava mieleen, että rakennerahastoista annettujen asetusten moitteeton soveltaminen kuuluu jäsenvaltioiden viranomaisille. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1783/1999, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan aluekehitysrahastosta, EYVL L 213, 13.8.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1661/02 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Ammatillisten järjestöjen ja ammattiyhdistysten jäsenmaksujen verotus.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0005 - 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1661/02 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (11. kesäkuuta 2002) Aihe: Ammatillisten järjestöjen ja ammattiyhdistysten jäsenmaksujen verotus Ovatko ammatillisten järjestöjen jäsenmaksut verovähennyskelpoisia kaikissa jäsenvaltioissa? Ovatko ammattiyhdistysten jäsenmaksut verovähennyskelpoisia missään jäsenvaltiossa? Katsooko komissio, että kaikkia pitää kohdella samanarvoisesti? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 2002) Komissio katsoo kysymyksen liittyvän henkilökohtaisen tulon verotuksen alaan, jota ei säädellä yhteisön lainsäädännöllä. Vaikka jäsenvaltiot voivatkin laatia vapaasti omat tuloverotusta koskevat sääntönsä, kyseisten sääntöjen on kunnioitettava perustamissopimuksessa taattuja neljää perusvapautta eikä ne saa olla kansallisuuden perusteella syrjiviä. Koska tuloveroa ei ole yhdenmukaistettu, jäsenvaltiot eivät automaattisesti tiedota komissiolle verotussäännöistään eikä komissio valvo niitä. Niinpä komissio ei toistaiseksi olekaan kerännyt tietoja ammattialajärjestöjen tai ammattiyhdistysten jäsenmaksujen verotuksesta, eikä se katso nykyisellään tarpeelliseksi yhteensovittaa tämäntyyppisiä verohelpotuksia yhteisön tasolla.