KIRJALLINEN KYSYMYS P-1004/98 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (26. maaliskuuta 1998)

Aihe: Komission ydinenergiaan liittyvät suunnitelmat jäsenyyttä hakevissa Itä-Euroopan maissa

1. Pitääkö paikkansa, että komissio aikoo unionin itään laajentumisen yhteydessä myöntää ydinenergiaan liittyville hankkeille enemmän määrärahoja kuin kaikille muille ympäristöpolitiikan aloille yhteensä?

2. Onko totta, että komissio suunnittelee myöntävänsä varoja uudesta ISPA-rahastosta itäeurooppalaisten reaktoreiden käytöstä poistamiseksi? Kuinka suurista summista on kysymys? Millainen on varojen käyttöä koskeva yksityiskohtainen suunnitelma?

3. Eikö komission suunnitelma muistuta lähinnä latvasta puuhun nousemista? Eikö varoja ole ensin myönnettävä pikemminkin energiansäästöohjelmille tai vaihtoehtoisten ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseen ennenkuin käytöstä poistamista voidaan suunnitella ja rahoittaa? Mitä toimenpiteitä komissio toteuttaa mahdollistaakseen sellaisten reaktoreiden sammuttamisen, jotka eivät ole turvallisia?

4. Mitä hyötyä reaktoreiden käytöstä poistamisella komission mielestä on? Eikö se ole kalliimpaa ja vaarallisempaa kuin reaktoreiden turvallisuuden varmistaminen niiden sijaintipaikoilla? Eikö myönnettyjä varoja voida käyttää tehokkaammin muilla ympäristönsuojeluun liittyvillä aloilla?

5. Onko totta, että vanhojen reaktoreiden käytöstä poistaminen kuuluu nykyisin kansallisiin toimiin ja ettei Euratom-sopimukseen sisälly käytöstä poistamiseen liittyviä määräyksiä? Eikö sopimusta ole ensin muutettava, jotta komissio ylipäätään saisi valtuudet ryhtyä toimiin? Suunnitteleeko komissio, että myös sellaiset EU:n jäsenvaltiot osallistuvat käytöstä poistamisesta aiheutuviin kuluihin, jotka eivät itse tuota ydinenergiaa?

6. Onko komissio samaa mieltä siitä, että ennen kaikkea jäsenyyttä hakevien maiden talous hyötyisi vaihtoehtoisten ja uusiutuvien energialähteiden tukemisesta ja että läntinen ydinteollisuus hyötyisi puolestaan reaktoreiden käytöstä poistamisesta? Eikö komissio tällöin tukisi ydinenergialobbareiden tavoitteita ja vahingoittaisi Itä-Euroopan taloutta?

7. Onko totta, että komissio antaa Hans van den Broekin painostuksesta etusijan ydinenergialle ympäristönsuojelun sijasta? Eikö ympäristönsuojelua ja unionin itään laajentumista käsittelevän tiedonannon viivästyminen osoita, ettei komissio anna ympäristönsuojelulle ensisijaista asemaa?

Komission jäsenen Hans Van den Broekin vastaus komission puolesta (24. huhtikuuta 1998)

1. ja 2. Komissio ei ole vielä määritellyt jäseneksi liittymisen valmistelustrategian yhteydessä odotettavissa olevan rahoitustuen jaottelua eri alojen kesken. Tämä riippuu yksittäisten hakijamaiden kanssa tehtyjen liittymiskumppanuussopimuksien täytäntöönpanemiseksi toteutettavista järjestelyistä. Yhteisön on määriteltävä rahoitusosuutensa, kun asianomaisten maiden kanssa on saavutettu tyydyttävä kokonaisvaltainen sopimus, jossa otetaan huomioon eri vaihtoehtojen seuraukset tulevalle energiapolitiikalle, ja kun käytettävissä on riittävän tarkka arvio mahdollisesti tarvittavien varojen määrästä. Vuosille 1998*1999 on suunniteltu myönnettäväksi kumpanakin vuotena 50 miljoonan ecun Phare-määräraha, joka käytettäisiin useita maita käsittävän ydinturvallisuushankkeen rahoittamiseen. Vuoden 2000 jälkeen Phare jatkaa ydinturvallisuushankkeiden rahoittamista. Mahdollisuuksia rahoittaa ydinjätteisiin liittyviä hankkeita liittymistä valmistelevan rakennepoliittisen välineen (ISPA) ympäristöosuudesta ei voida ennalta sulkea mahdollisuuksien ulkopuolelle.

3. ja 4. Laitosten käytöstä poistamisen tukemista suunnitellaan vain niiden reaktoreiden osalta, joita ei ole mahdollista nykyaikaistaa kohtuullisin kustannuksin kansainvälisten turvallisuusstandardien tasolle.

5. Hakijamaiden ydinreaktoreiden käytöstä poistamisen tukeminen ei edellytä Euratom-sopimuksen muuttamista. Yksittäiset jäsenvaltiot päättävät itse, haluavatko ne osallistua kyseisten maiden ydinreaktoreiden käytöstä poistamiseen.

6. ja 7. Komissio tukee edelleen uusiutuvien ja vaihtoehtoisten energialähteiden käyttöönottoa liittymiskumppanuussopimusten perusteella osana kyseisten maiden energia-alan yleistä uudistamista. Näin maiden riippuvuus ydinenergiasta vähenee ja kyseisellä alalla toteutettavat toimet hyödyttävät asianomaisten maiden väestöä ja taloutta. Myös vähiten turvallisten reaktoreiden sulkeminen on merkittävä ympäristöolosuhteita parantava toimenpide.