KIRJALLINEN KYSYMYS E-2484/98

esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle

(30. heinäkuuta 1998)

Aihe: Budjettikohtien jäädyttäminen

Komission 23. tammikuuta 1996 antamassa lehdistötiedotteessa IP/96/97 ilmoitettiin päätöksestä tai päätöksistä, joissa käsitellään sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskeville eurooppalaisille hankkeille myönnettäviä tukia. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin julisti nämä päätökset mitättömiksi EY:n perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti 12. toukokuuta (asia C-106/96). Tuomioistuimen päätöksen seurauksena vastaavat budjettikohdat jäädytetään. Edellä mainitun huomioon ottaen kysyn seuraavaa:

1. Kuinka monta budjettikohtaa on vielä jäädytettynä ja mikä on niiden yhteenlaskettu arvo?

2. Miten pitkälle komissio on edennyt edelleen toteuttamiskelpoisten hankkeiden tarkastelussa?

3. Mitä hankkeita ehdittiin rahoittaa ennen jäädyttämistä?

4. Millaisia ehdotuksia komissio aikoo tehdä pikaisen ratkaisun löytämiseksi ja erityisesti oikeudellisen perustan luomiseksi ja mihin mennessä?

5. Millaisia lähestymistapoja komissiolla on sellaisten toimien määrittelemiseksi, "joilla ei ole huomattavaa vaikutusta" ("nicht-signifikanten" Maßnahmen)?

6. Mihin itävaltalaisiin kansalaisjärjestöihin määrärahojen jäädyttäminen vaikuttaa?

7. Mitkä muut Itävallassa toimivat järjestöt jne. saavat tai saisivat määrärahoja näistä budjettikohdista?

8. Kuka on oikeutettu hakemaan näitä määrärahoja ja mihin hänen on lähetettävä hakemuksensa?

9. Mitä edellytyksiä tälle oikeudelle on ylipäätään asetettu?

10. Kuinka paljon Itävallalle on tarkoitettu määrärahoja ja kuinka ne jakautuvat eri järjestöjen kesken?

Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus

(6. marraskuuta 1998)

Komissio toteutti suojatoimenpiteen sillä perusteella, että yhteisön varoja voidaan käyttää muihin kuin merkitykseltään vähäisiin toimiin vain, jos varojen käyttö perustuu aiemmin annettuun johdetun oikeuden säädökseen. Yhteisön lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon valvojana komission oli otettava huomioon yhteisöjen tuomioistuimen antama tuomio. Koska komissio vastaa myös talousarvion toteuttamisesta, se alkoi tutkia perusteellisesti niitä vuoden 1998 talousarvion budjettikohtia, joilta näytti puuttuvan oikeusperusta. Tarkoituksena oli selvittää, voitiinko talousarvion toteuttamista jatkaa oikeusvarmuutta vaarantamatta.

Selvitystyön perusteella on suurin osa tarkastelun kohteena olleista budjettikohdista voitu vapauttaa kokonaan tai osittain. Joidenkin budjettikohtien määrärahoja ei kuitenkaan ole voitu ottaa käyttöön, koska niitä ei ollut tarkoitettu itsenäisiin toimiin, valmistelutoimiin tai pilottihankkeisiin. Seuraavana päivänä siitä, kun budjettineuvosto kokoontui 17. heinäkuuta 1998, molemmille budjettivallan käyttäjille toimitettiin luettelo kokonaan tai osittain vapautetuista budjettikohdista ja niistä, joiden määrärahoja oli vielä käyttämättä.

Komissio ottaa huomioon ne budjettikohdat, joiden määrärahoja ei vielä ole vapautettu, pyrkimällä soveltamaan periaatetta, jonka mukaan mahdollisten edunsaajien oikeutetut odotukset on tyydytettävä ja aiemmin toteutetut investoinnit turvattava. Toisin sanoen monet hankkeet voivat tänäkin vuonna saada yhteisön tukea eikä komission päätös varojen jäädyttämisestä loppujen lopuksi vaikuta suuremmalti vuoden 1998 talousarvion toteuttamiseen. Kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle on lähetetty taulukko, josta käy ilmi, miten kyseisten kokonaan tai osittain jäädytettyjen budjettikohtien toteuttamiseen liittyvät oikeutetut odotukset on otettu huomioon. Taulukko on toimitettu syyskuun puolivälissä myös molemmille budjettivallan käyttäjille.

Vastaisen varalle toimielimet ovat tehneet toimielintenvälisen sopimuksen, jossa täsmennetään, miten yhteisöjen tuomioistuimen esiin ottamaa periaatetta voidaan käytännössä soveltaa. Sopimuksen perusteella komissio voi toteuttaa pilottihankkeita ja valmistelutoimia tiettyjen enimmäismäärien rajoissa, vaikka oikeusperusta puuttuisikin. Lisäksi sopimuksessa mainitaan, että myös institutionaalisten etuoikeuksien, komission erityistoimivallan ja toimielinten hallinnollisen itsemääräämisoikeuden piiriin liittyvät toimet voidaan toteuttaa, vaikka perussäädöstä ei olisikaan.

Vastauksena esitettyihin kysymyksiin, jotka koskevat mm. budjettikohtien jäädyttämisen vaikutuksia Itävaltaan, komissio lähettää kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle luettelon sosiaalialan maksusitoumuksista, joita itävaltalaisten organisaatioiden hyväksi on tehty. Samalla komissio haluaa kuitenkin huomauttaa, että koska määrärahoja ei sidota ennalta jäsenvaltioittain, on mahdotonta sanoa, paljonko Itävallalle osoitettuja määrärahoja on yhteensä.