ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2453/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Alankomaiden ESR-maksujen arvioiminen ilman asianmukaista kirjanpitoaineistoa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0089 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2453/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Alankomaiden ESR-maksujen arvioiminen ilman asianmukaista kirjanpitoaineistoa 1. Voiko komissio vahvistaa, että Alankomaille Euroopan sosiaalirahastosta vuosina 19941996 maksettujen 447 miljoonan guldenin (noin 200 miljoonan euron) tukien palauttamisvaatimus perustuu Alankomaiden sosiaali- ja työllisyysministeriön kirjanpitoyksikön toimittamiin tietoihin, joiden lähtökohtana on, että seitsemän prosenttia tuista on käytetty virheellisesti ja että 34 prosentista ei pystytä esittämään asianmukaista kirjanpitoaineistoa, minkä perusteella komissio on päätellyt, että 41 prosenttia tuista on katsottava virheellisesti käytetyksi? 2. Voiko komissio kertoa, kuinka monta prosenttia ESR-tuista on komission tietojen tai oletusten perusteella käytetty jo olemassa olevien organisaatioiden, etenkin työvoimapalvelujen ylläpitoon Alankomaissa, minkä seurauksena ESR-rahoilla on kompensoitu kansallisen tason leikkauksia? 3. Millä perusteella komissio tekee tai ei tee arvioinnissaan eroa virheellisen käytön ja sellaisen käytön välillä, josta ei voida esittää riittävän luotettavia tositteita? 4. Onko komission päätös 200 miljoonan euron summasta siten lopullinen, jos Alankomaiden hallitus ei voi esittää selvitystä noista 34 prosentista, jotka on hyvinkin voitu käyttää asiamukaisesti mutta joista puuttuu asianmukainen kirjanpitoaineisto? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2001) 1. Asetuksen 24 artiklan mukainen laskutapa(1) perustuu Alankomaiden sosiaali- ja työllisyysministeriön tilintarkastusosaston raporttiin, ja sääntöjenvastaisuuksien systemaattinen luonne kävi selväksi myös komission tarkastusraportista. Komissio viittaa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2451/01 antamaansa vastaukseen(2) sekä siihen sisältyneeseen tilintarkastusraporttiluetteloon. 2. Komissio ei tee mitään oletuksia siitä, onko Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tukia koskevissa väitetyissä sääntöjenvastaisuuksissa käytetty tukia jo toiminnassa olevien organisaatioiden ylläpitoon Alankomaissa. Komissio tutkii kaikki ESR:n menot tiukasti noudattaen rakennerahastoista annettua asetusta. 3. Hankkeita hylätään, jos ilmoitetut menot eivät ole tukikelpoisia tai jos menojen tukikelpoisuudesta ei ole näyttöä. Molemmat esimerkit sääntöjenvastaisuudesta on erityisesti mainittu rakennerahastoja koskevassa asetuksessa. 4. Komissio on pyytänyt Alankomaiden viranomaisia esittämään näyttöä siitä, että 24 artiklaan perustuvat komission vaatimukset eivät ole perusteltuja. (1) Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4253/88, annettu 19 päivänä joulukuuta 1988, rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta EYVL L 374, 31.12.1988. (2) Katso sivu 87.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2485/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Kansainvälisten adoptioiden lykkääminen Romaniassa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0036 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2485/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (5. syyskuuta 2001) Aihe: Kansainvälisten adoptioiden lykkääminen Romaniassa Romanian hallitus on päätöksellään nro 55 keskeyttänyt vuodeksi kansainväliset adoptiot 21. kesäkuuta 2001 lähtien. Kyseisen päätöksen 2 artiklan mukaan tämä keskeytys ei kuitenkaan koske oikeudellisia adoptiomenettelyjä tapauksissa, joissa Romanian adoptiokomitea on tehnyt lasten luovuttamispäätökset 14. joulukuuta 2000 mennessä. Romanian hallituksen päätöksessä ei kuitenkaan mainita ollenkaan niitä kansainvälisiä adoptiohakemuksia, jotka on hyväksytty ennen edellä mainittua päivämäärää mutta joihin liittyvä lasten luovuttamista koskeva menettely on vielä kesken. Tästä syystä pelkästään Espanjassa 1 200 adoptiohakemuksen käsittely on lykkääntynyt, minkä vuoksi 1 200 romanialaista lasta ei pääse lähtemään kurjista oloistaan ja kotoutumaan vakaisiin ja turvallisiin perheoloihin, jotka adoptiohakemuksen tehneet sata galicialaista perhettä voivat tarjota. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Eikö komissio katso, että näiden jo hyväksyttyjen hakemusten käsittely olisi saatettava loppuun kaikkine tarpeellisine takuineen ottaen huomioon kyseisten lasten tilanteen ja hakemuksen tehneiden espanjalaisten perheiden tarjoamat hyvät olosuhteet? Mitä tätä asiaa koskevia toimia komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 2001) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään ystävällisesti tutustumaan komission María Rodriguez Ramosin ja muiden laatimaan kirjalliseen kysymykseen E-2240/01 antamaan vastaukseen(1). (1) Katso sivu 18.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3102/01 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) neuvostolle. Mahdollisesti kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettävien tarvikkeiden myyminen kolmansille maille.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3102/01 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) neuvostolle (15. marraskuuta 2001) Aihe: Mahdollisesti kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettävien tarvikkeiden myyminen kolmansille maille Neuvosto on hyväksynyt asetuksia, jotka koskevat kieltoa myydä mahdollisesti kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettäviä tarvikkeita joillekin tietyille kolmansille maille. Näin meneteltiin esimerkiksi Indonesian tapauksessa lokakuussa 1999. Aikooko neuvosto hyväksyä vastaavanlaisen asetuksen, joka koskisi sellaisia maita, jotka harjoittavat kansallisia tukahduttamistoimia, kuten esimerkiksi Turkki kurdeja kohtaan ja Marokko Länsi-Saharan väestöä kohtaan? Vastaus (18. helmikuuta 2002) 1. Neuvostolle ei ole koskaan aikaisemmin esitetty arvoisan parlamentin jäsenen esittämää kysymystä mainittujen maiden osalta. Neuvosto palauttaa kuitenkin mieliin, että se hyväksyi 16. syyskuuta 1999 SEU:n 15 artiklan perusteella yhteisen kannan 1999/624/YUTP, jonka 2 artiklan mukaan kansallisiin tukahduttamistoimiin tai terrorismiin mahdollisesti käytettävien tarvikkeiden vientikieltoa sovelletaan myös Indonesiaan. 2. Aseiden vientiä koskevien Euroopan unionin käytännesääntöjen toimintaohjeiden 8 kohdan mukaisessa kolmannessa vuosikertomuksessa, jonka neuvosto pani merkille 19. marraskuuta 2001, jäsenvaltiot määrittelivät joukon suuntaviivoja asioista, joista on päätettävä tai joita on käsiteltävä lähitulevaisuudessa. Eräänä tällaisena suuntaviivana jäsenvaltiot sopivat siitä, että turvallisuus- ja poliisikäyttöön tarkoitettujen muiden kuin puolustustarvikkeiden viennin valvontajärjestelmä hyväksytään lopullisesti. Komissio on vastikään ilmoittanut antavansa ehdotuksen yhteisön järjestelystä, jolla voitaisiin valvoa sisäisiin sortotoimiin mahdollisesti käytettävien muiden kuin puolustustarvikkeiden vientiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2540/01 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Tuhoutuneen tie- ja rautatieverkon kunnostaminen.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2540/01 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (20. syyskuuta 2001) Aihe: Tuhoutuneen tie- ja rautatieverkon kunnostaminen NATOn Jugoslavian vastaiset pommitukset tuhosivat tieverkon, joka yhdisti Kreikan Keski-Eurooppaan. Tämän Thessalonikista alkavan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Jugoslavian liittotasavallan, Kroatian, Slovenian, Unkarin ja Itävallan kautta kulkevan yhteyden kokonaispituudesta vain 53 % on nyt toiminnassa. Samanlaisia vaurioita on kärsinyt myös vastaava rautatieverkko; vain 52 % radan kokonaispituudesta on toiminnassa. Onko neuvosto tutkinut kysymystä niistä vahingoista, joita Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat kärsineet verkon tuhoutumisen ja siitä seuranneiden liikenneongelmien vuoksi? Onko neuvosto tehnyt ehdotuksia, joissa esitetään konkreettisia summia ja aikatauluja tie- ja rautatieverkon vaurioiden korjaamiselle, ja jos näin on tehty, mistä nämä varat otetaan? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2540/01 ja E-2542/01 (12. helmikuuta 2002) Neuvosto on viime vuosina useaan otteeseen korostanut Euroopan unionin alueellista lähestymistapaa Balkanin alueen suhteen. Tähän liittyen tehokkaiden alueellisten infrastruktuurien välttämättömyys, erityisesti liikenteessä ja sähkönjakelussa, niin neuvostossa kuin vakaussopimuksenkin yhteydessä; Euroopan unionihan on siinä useaan kertaan tuotu esiin merkittävänä toimijana. Mitä tulee tie- ja rautatieverkon, tarkemmin sanoen Kreikan ja Keski-Euroopan yhdistävän verkon (X-väylän) kunnostamiseen ja Euroopan unionin mahdolliseen osallistumiseen asianomaisten valtioiden esittämien ensisijaisten hankkeiden toteuttamiseen, neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kääntymään suoraan komission puoleen. Sähköverkkoyhteyden osalta neuvosto palauttaa kysyjän mieleen, että Kreikan ja toisaalta Albanian, Bulgarian sekä entisen Jugoslavian välisten sähköverkkoyhteyksien vahvistaminen, mukaan lukien yhteyksien palauttaminen entisen Jugoslavian pohjoisosan ja sähköntuotannon ja -siirron koordinoimiseksi toimivan liiton (UCPTE) verkoston kanssa, kuuluu Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta tehdyssä päätöksessä 1254/96/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 1741/1999/EY, määriteltyihin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin. Lisäksi asetuksessa (EY) 2236/95, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) 1655/1999, määritellään Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevat yleiset säännöt. Viimeksi mainitun asetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaan komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot seuraavat järjestelmällisesti hankkeiden edistymistä, tarvittaessa yhteistyössä Euroopan investointipankin tai muiden asianomaisten laitosten kanssa. Neuvosto pyytää kysyjää näin ollen varmistamaan tilanteen edellä mainituilta osapuolilta. Kysymyksen kolmannen luetelmakohdan osalta neuvosto korostaa, ettei vastauksen antaminen kuuluu sen toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2763/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Kielimatkojen arvonlisävero.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0094 - 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2763/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Kielimatkojen arvonlisävero Ruotsalaisissa lehdissä kerrottiin helmikuussa 1999, että yhteisön tuomioistuimessa käsiteltävänä oleva oikeusasia voi johtaa siihen, että kielimatkoja järjestävien yritysten on lisättävä kaikkiin USA:han ja muihin maihin suuntautuviin nuorille tarkoitettuihin kielimatkoihin arvonlisävero. Ruotsissa kielimatkojen järjestäjät eivät vuonna 1999 maksaneet arvonlisäveroa niin kutsutuista vaihtovuosista. Niitä on pidetty kulttuurivaihtona ja niihin sovelletaan sen vuoksi eri sääntöjä kuin esim. lyhyisiin kielimatkoihin. Jos kielimatkoja järjestävät yritykset pakotetaan maksamaan arvonlisäveroa vaihtovuosilta, matkojen hinnat nousevat, mikä puolestaan estää kulttuurivaihtoa ja yhdentymistä, josta EU-hankkeessa itsessään on kyse. Seuraako komissio tämän asian kehittymistä ja katsooko se, että vaihtomatkoista olisi maksettava arvonlisäveroa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2001) Komission käytössä olevien tietojen perusteella ei näytä siltä, että yhteisön tuomioistuimessa olisi käsiteltävänä asia, joka koskisi arvonlisäveron soveltamista nuorten kielimatkoihin. Selvitettäessä kysymystä, olisiko arvonlisäveroa maksettava nuorten kielimatkoista, olisi huomattava, että vastaus riippuu matkoja koskevista olosuhteista ja niiden järjestämiseen liittyvistä erityisistä ehdoista. Tarkempien tietojen puuttuessa lopullista vastausta ei voida antaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2922/01 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Meriturvallisuus.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0193 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2922/01 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Meriturvallisuus Unionin liikenneturvallisuushankkeisiin kuuluu Erika I -toimenpidepaketti, joka sisältää muun muassa ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi öljysäiliöalusten kaksoisrunkovaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta. Asetus ei ole Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n sääntöjen mukainen. Komissio on ehdottanut, että se hyväksyisi asetuksen yksin ellei se pääse sopimukseen IMO:n kanssa. Voidaanko unionissa antaa meriturvallisuutta koskevia säädöksiä, jotka ovat ristiriidassa IMO:n sääntöjen kanssa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Komissio korostaa, että yksirunkoisia öljysäiliöaluksia koskevat toimenpiteet eivät ole ristiriidassa kansainvälisen oikeuden kanssa. Siksi komissio muistuttaa, että sen alkuperäistä ehdotusta ja myös neuvoston ja parlamentin noudattamaa toimintatapaa on pidettävä määräyksinä, joiden tavoitteena on esittää edellytys alusten pääsylle yhteisön jäsenvaltion satamaan tai sisäisille aluevesille. Komissio muistuttaa, että yksirunkoisten öljysäiliöalusten käytöstä poistamisen aikataulu ja komission suosittelema aikataulu yhtenäistettiin pääpiirteissään Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n alaisen meriympäristön suojelua käsittelevän komitean tekemän päätöksen johdosta. Tästä syystä ja parlamentin antaman lausunnon johdosta komissio muutti alkuperäistä ehdotustaan(1) ja mukautti siis sen IMO:n uusiin sääntöihin. Parlamentin aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta antoi 9.11. lokakuuta 2001 pitämässään kokouksessa asiaa puoltavan lausunnon. Lisäksi neuvosto antoi 7. elokuuta 2001 asiaa koskevan yhteisen kantansa. Edellä mainitut seikat huomioon ottaen uusi asetus hyväksytään todennäköisesti ennen vuoden loppua. EU pyrkii mukauttamaan säännöksensä IMO:n säännöksiä vastaaviksi, jotta kansainvälisen laivaliikenteen toiminta helpottuisi. Komissio voi silti perustamissopimuksen nojalla hyväksyä tarvittaessa säännöksiä, jotka eroavat jossain määrin IMO:n vastaavista säännöksistä. (1) KOM(2000) 848 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Neuvoston kokous 20. heinäkuuta 2001.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0063 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Neuvoston kokous 20. heinäkuuta 2001 Voisiko neuvosto ilmoittaa, äänestettiinkö 20. heinäkuuta 2001 pidetyssä budjettineuvoston kokouksessa mistään asioista, ja jos äänestettiin, niin kuinka monesta asiasta, ja mistä aiheista oli kyse? Voisiko neuvosto myös ilmoittaa, miten kukin kyseisen kokouksen osanottaja äänesti kustakin aiheesta? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 ja E-2627/01 (12. helmikuuta 2002) Ennen vastauksen antamista neuvosto pyytää kysyjää kiinnittämään huomiota hänen kysymyksiinsä E-3938/00 ja E-3939/00 annettuihin vastauksiin, joissa todetaan, että neuvoston pääsihteeristö laatii kuukausittain neuvoston säädöksiä koskevan luettelon, joka sisältää säädökset ja muut kuin lainsäädäntötoimet sekä äänestystulokset, äänestysselitykset ja lausunnot, jotka merkitään pöytäkirjoihin neuvoston toimiessa lainsäätäjänä. Tammikuusta 2001 alkaen neuvoston hyväksymien asiakirjojen kuukausittaisessa luettelossa mainitaan myös äänestysmenettely, jota noudattaen kyseinen säädös on neuvostossa hyväksytty (yksimielinen, määräenemmistö tai yksinkertainen enemmistö). Nämä kuukausikatsaukset ovat suoraan saatavilla neuvoston www-sivustolla (http://ue.eu.int, kohdassa Avoimuus ja Neuvoston säädöksistä). Lisäksi lainsäädäntötoimia koskevien äänestysten tulokset julkaistaan neuvoston istuntojen jälkeen toimitettavissa lehdistötiedotteissa. Kysymyksiin, jotka koskevat neuvoston eri istunnoissa kesä- ja heinäkuussa 2001 järjestettyjä äänestyksiä, voidaan antaa seuraavat vastaukset: - Neuvoston 2362. istunto 25. ja 26. kesäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2364. istunto 27. ja 28. kesäkuuta 2001 - Neuvoston asetuksen hyväksyminen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä. DK, FIN ja S äänestivät vastaan, ja A pidättyi äänestämästä. - Yhteisen kannan vahvistaminen direktiivin antamiseksi tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun direktiivin muuttamisesta 20. kerran. B, DK ja NL äänestivät vastaan. - Neuvoston 2365. istunto 10. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2367. istunto 16. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2368. istunto 20. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2553/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Kansalaisten lähentäminen yhteisön toimielimiin.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0115 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2553/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2001) Aihe: Kansalaisten lähentäminen yhteisön toimielimiin Viidentoista jäsenvaltion ulkoministerit ovat hiljattain todenneet yksimielisesti, että kansalaisten ja EU:n toimielinten välillä on kuilu. Jäsenvaltioiden on siksi on toimittava nopeasti, jotta yhteisön kansalaiset arvostaisivat enemmän yhdentyneen Euroopan rakentamisen historiallista tavoitetta. Asiasta käydyn keskustelun pohjalta tulee korostetusti esiin vaatimus liittää EU-tietous koulutusohjelmiin kaikissa jäsenvaltioissa. Voiko komissio osoittaa käyttämällä sille kuuluvaa aloiteoikeutta, katsooko se tarpeelliseksi, että jäsenvaltioissa aletaan antaa pakollista opetusta koululaisille EU:n perusteista, toimielimistä ja sen saavutuksista rauhan takaajana useiden vuosikymmenien ajan ja siitä, että EU:sta on tullut merkittävän taloudellisen kehityksensä vuoksi planeetan rauhallisin ja vapain alue? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2001) Komissio kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että koulutusjärjestelmien ja myös opetussisältöjen järjestäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kuten EY:n perustamissopimuksen 149 artiklassa (entisessä 126 artiklassa) sanotaan: Yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä () pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä (). Vaikka opetussisällöt ovatkin täysin jäsenvaltioiden vastuulla, on selvää, että Euroopan rakentamisen saavutukset, joihin parlamentin jäsen viittaa, ansaitsevat näkyvän paikan kaikilla tavoilla ja myös koulutuksessa. Koulutusalan eurooppalainen yhteistyöohjelma Sokrates kehittää osaltaan eurooppalaista ulottuvuutta etenkin toimillaan kouluopetuksen alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2944/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Kielisyrjintä Tacisin henkilöstön rekrytoinnissa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2944/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (24. lokakuuta 2001) Aihe: Kielisyrjintä Tacisin henkilöstön rekrytoinnissa Euroopan komission Tacis- ja Phare-ohjelmia koskeva viestintäkeskus etsii englantia äidinkielenään puhuvaa henkilöä. Tässä rekrytoinnissa syrjitään tarkoituksellisesti muita kuin englantia äidinkielenä puhuvia. Kaikki muut suljetaan ennalta valintamenettelyn ulkopuolelle, vaikka heillä olisi erinomainen englanninkielen taito. Muunkielisiä ei siis ilmeisesti oteta huomioon näissä tehtävissä. On täysin käsittämätöntä, että Euroopan komission Tacis/Phare-ohjelmissa syyllistytään tällaiseen syrjintään. Onko komissio valmis keskeyttämään käynnissä olevan syrjivän menettelyn välittömästi ja antamaan toimeksi uuden ei-syrjivän virkailmoituksen laadinnan? Jos komissio ei aio toimia näin, miksi se jatkaa tätä menettelyä, joka on räikeässä ristiriidassa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan yhteisöoikeuden kanssa (E-0779/01(1), E-1681/01 ja E-1682/01(2), E-1356/01(3) ja E-4100/00(4))? Jos komissio taas aikoo toimia näin, antaako se tehtäväksi uuden virkailmoituksen laatimisen? (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 245. (2) EYVL C 93 E, 18.4.2002, s. 19. (3) EYVL C 350 E, 11.12.2001, s. 132. (4) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 233. Günter Verheugenin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2901/01 ja E-2944/01 (3. joulukuuta 2001) Parlamentin jäsenen tarkoittaman ilmoituksen on julkaissut East West Consulting -yhtiön johtama Phare- ja Tacis-ohjelmaan liittyvien laajentumisasioiden tiedotuskeskus. Ilmoituksessa viitataan todellakin englantia äidinkielenään puhuvan henkilön palkkaamiseen. Komissio myöntää, että kyseinen sanamuoto on epäasianmukainen. Ilmoituksen avulla pyrittiin yksinkertaisesti löytämään englanninkielentaitoinen ja vastaavasti englanninkielisten kirjallisten ja suullisten hakemusten käsittelyyn pystyvä henkilö, koska hakemuksia ei ollut voitu käsitellä siihen mennessä riittävän nopeasti niiden suuren lukumäärän vuoksi. Kyseinen sanamuodoltaan ilmeisen syrjivä ilmoitus olisi pitänyt muotoilla tarkemmin, jotta siitä olisi käynyt ilmi, että täytettävän viran luonne edellyttää tietyn kielen hyvää hallintaa. Tällaisessa tapauksessa sellainen vaatimus ei ole syrjivä, kuten komissio korostaa kirjalliseen kysymykseen E-0779/01 antamassaan vastauksessa. Palvelukseen ottaminen oli joka tapauksessa avointa ja tapahtui ehdokkaiden haastattelujen pohjalta. Ehdokkaiden joukossa oli monia englanninkielentaitoisia henkilöitä, joiden äidinkieli ei ollut englanti. Valitun henkilön äidinkieli on englanti, mutta hänellä on sen lisäksi monia muita, muun muassa kielellisiä valmiuksia; hän hallitsee erittäin hyvin myös Euroopan unionin erään toisen virallisen kielen. Komissio on ilmoittanut East West Consulting -yhtiölle ilmoituksen sanamuodon epäasianmukaisuudesta ja kehottanut yhtiötä huolehtimaan siitä, ettei kyseinen virhe toistu tulevaisuudessa.