ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3927/98

esittäjä(t): Paul Lannoye (V) komissiolle

(4. tammikuuta 1999)

Aihe: Annecyn ja Geneven välinen moottoritie A 41

Aiemmin tänä vuonna Ranskan liikenneministeri Jean-Claude Gayssot keskeytti Annecyn ja Geneven välisen moottoritien A 41 rakennushankkeeseen liittyvät työt, jotta rakennusyhtiön kanssa voitaisiin asianmukaisesti allekirjoittaa sopimus. On kuitenkin syytä epäillä, että kyseisen moottoritiehankkeen yhteydessä ei ole noudatettu yhteisön julkisista investoinneista antamia säädöksiä (esim. direktiivit 89/440(1) ja 93/37(2) lainkaan tai ei ainakaan siten kuin asiaan kuuluisi.

1. Onko Ranskan hallitus järjestänyt A 41 -moottoritiehankkeessa Euroopan laajuisen tarjouskilpailun, kuten edellytetään direktiivissä 89/440/ETY, jonka on pitänyt olla siirretty kansalliseen lainsäädäntöön heinäkuuhun 1990 mennessä?

2. Onko komission ja Ranskan hallituksen välillä käyty kirjeenvaihtoa tästä moottoritieasiasta ja valitusta rakennusyhtiöstä Autoroute et Tunnel du Mont Blanc (ATMB), joka vastasi jo tunnelin ja moottoritien A 40 rakentamisesta?

3. Katsooko komissio, että Ranskan hallitus on soveltanut asianmukaisesti julkisia investointeja koskevia yhteisön säädöksiä?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 1999)

Komissio analysoi parhaillaan huolellisesti Ranskan moottoriteitä koskevan toimilupajärjestelmän yhteensopivuutta yhteisön julkisia investointeja koskevan lainsäädännön kanssa. Samalla komissio selvittää muiden vastaavassa tilanteessa olevien jäsenvaltioiden järjestelmien yhteensopivuutta.

Viime kuukausien aikana komissio ja Ranskan viranomaiset ovat olleet usein yhteydessä toisiinsa tästä aiheesta. Näiden keskustelujen kuluessa Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet toimittamaan tiettyjä lisätietoja ja selvityksiä, jotka ovat välttämättömiä asian tutkimiseksi. Komissio odottaa, että sillä on hallussaan kaikki aineisto, jota tarvitaan asianmukaisista jatkotoimista päättämiseksi.

(1) EYVL L 210, 21.7.1989, s. 1.

(2) EYVL L 199, 9.8.1993, s. 54.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3880/98

esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle

(11. joulukuuta 1998)

Aihe: Bilderberg-ryhmän kokoukset

Voiko komissio täsmentää esittämääni kysymykseen H-0933/98(1) antamaansa vastausta, jossa todetaan, että Bilderberg-ryhmän kokouksiin osallistutaan "yksityishenkilöinä", vaikka on olemassa selvää näyttöä siitä, että nämä kokoukset eivät ole luonteeltaan puhtaasti yksityisiä?

Jos kokoukset olisivat yksityisiä, miksi komissio ilmoittaisi niistä Reutersin julkaisemassa lehdistötiedotteessa ja ilmoittaisiko komissio myös yksittäisen jäsenen osallistumisesta esim. filatelistien kokouksiin, jos kyseinen jäsen harrastaisi postimerkkien keräämistä.

Miksi kokouksiin tuntuvat osallistuvan aina ne komission jäsenet, joiden vastuualueelle kuuluvat kulloinkin esityslistalla olevat asiat: van den Broek ja laajentuminen sekä entinen Jugoslavia ja Turkki, Bjerregaard ja maailmanlaajuinen hallinta (ilmastoasioissa), Monti ja Euroopan talous (sisämarkkinat) ja Sir Brittan ja EU:n ja USA:n markkina-alue?

Ministeri George Robertson kuljetettiin Turnberryssa pidettyyn viimeisimpään kokoukseen sotilashelikopterilla ja tällöin oli selvää, että hän oli läsnä virkansa puolesta. Samoin ovat menetelleet aiemmin pääministeri Blair sekä silloinen ministeri Kenneth Clarke, joka kuuluu nykyään valmistelukomiteaan. Odottaako komissio todella parlamentin jäsenten uskovan, että Yhdistyneen kuningaskunnan ministerit osallistuvat näihin kokouksiin virkansa puolesta, mutta komission jäsenet osallistuvat samoihin kokouksiin yksityishenkilöinä?

Miksi poliisi estäisi lehtimiesliittoon kuuluvia lehtimiehiä pääsemästä näihin kokouksiin tai jopa pidättäisi heidät ja asettaisi syytteeseen, jos kokoukset ovat luonteeltaan puhtaasti yksityisiä? Eivätkö kokouksen järjestäjät olisi vastuussa lehtimiesten päästämisestä kokouksiin, jos kokoukset olisivat todella yksityisiä, jolloin poliisin tehtävänä olisi ainoastaan tehdä turvatarkastuksia osallistujien suojelemiseksi?

Koska komission entisillä jäsenillä on edelleen tiettyjä Euroopan unioniin liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia he varmaankin vastaisivat näitä kokouksia koskeviin kysymyksiin, jos komissio niitä heille esittäisi. Aikooko komissio kysyä kaikilta elossa olevilta entisiltä komission jäseniltä, ovatko he osallistuneet näihin tai vastaaviin kokouksiin toimiessaan komissiossa?

Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus

(19. tammikuuta 1999)

Komission antama vastauksella, jonka mukaan Bilderberg-ryhmän kokouksiin osallistuneet komission jäsenet olivat niissä läsnä yksityishenkilöinä, haluttiin sanoa, etteivät komission jäsenet edustaneet komissiota tai esittäneet komissiota sitovia puheenvuoroja komission puolesta. On selvää, että kyseiset komission jäsenet kutsuttiin tilaisuuksiin pääasiassa virkansa puolesta. Komissio katsoo olevan tärkeää, että sen jäsenet voivat esittää kantojaan yhteisön toiminta-aloilla erityisesti kansainvälisissä yhteyksissä ilman, että heidän osallistumisensa tällaisiin tilaisuuksiin kuitenkaan sitoo itse komissiota.

(1) Euroopan parlamentin täysistuntokeskustelut (marraskuu 1998).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2360/98

esittäjä(t): Maartje van Putten (PSE) komissiolle

(27. heinäkuuta 1998)

Aihe: Karjankasvatuksesta aiheutuvat kasvihuonekaasut

Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

1. Onko komissiolla tietoja karjankasvatuksesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen ja otsonikerrosta ohentavien aineiden ja erityisesti ilokaasun (N20) päästöistä? Voisiko komissio ilmoittaa, missä määrin karjankasvatuksesta aiheutuvat ilokaasupäästöt vaikuttavat kasvihuoneilmiöön ja otsonikerroksen ohentumiseen? Aikooko komissio ryhtyä tutkimaan asiaa, jos näin ei ole vielä tehty?

2. Onko komissio jo ryhtynyt toimiin karjankasvatuksesta aiheutuvien ilokaasupäästöjen vähentämiseksi? Jos komissio on ryhtynyt toimiin, mitkä nämä toimet ovat? Aikooko komissio ryhtyä toimiin, jos se ei ole vielä niin tehnyt?

3. Mikä on komission kanta karjankasvatuksen laajentamisen suhteen Euroopan unionissa, kun otetaan huomioon, että tällainen politiikka saattaisi lisätä kasvihuonekaasujen päästöjä ja se, että unionin pyrkimyksenä on sisällyttää ympäristönäkökohdat muihin politiikkoihin, kuten viidennessä ympäristöohjelmassa mainitaan?

Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus

(7. lokakuuta 1998)

Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3352/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (16. marraskuuta 1998) Aihe: Hammaslääkärit Vuodelta 1978 olevassa direktiivissä säädetään hammaslääkäreiden toiminnasta. Italian valtio saattoi tämän direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään vasta vuonna 1985 lailla nro 409/85. Lisäksi sitä sovelletaan vain niihin lääketieteellisen tutkinnon suorittaneisiin, jotka aloittivat yliopisto-opinnot ennen 28. tammikuuta 1980. Tällä välin tuhannet nuoret, jotka opiskelivat lääketiedettä 28. tammikuuta 1980 jälkeen, saattoivat toimia hammaslääkäreinä. Direktiivin saattaminen osaksi Italian lainsäädäntöä teki heidät takautuvasti epäpäteviksi tähän toimintaan. Nämä nuoret lääkärit, jotka harjoittivat hammaslääkärin toimintaa, saivat oikeutensa takaisin lailla nro 471/88, jota tuomioistuin arvosteli. Italian hallitus hyväksyi 8. lokakuuta lainsäädäntöasetuksen, jossa säädetään, että niiden hammaslääkäreiden, jotka kirjoittautuivat yliopistoon vuosien 1980 ja 1985 välisenä aikana, on suoritettava "soveltuvuuskoe", jotta he voivat jatkaa toimintaansa hammaslääkärinä, jona he ovat toimineet jo 10 vuoden ajan. Noin 5 000 lääkäriä katsoo, että valtio panee heidät maksamaan oman epäonnistumisensa yhteisön lainsäädännön noudattamisessa. 1. Määräsikö komissio Italian valtion ottamaan käyttöön "soveltuvuuskokeen"? 2. Jos vastaus edelliseen on myönteinen, minkä tyyppisestä kokeesta oli kysymys? 3. Onko "koe" pakollinen vain niille lääkäreille, joita koskee laki 471/88 ja jotka valmistuivat ennen 31.12.1991 (määräaika lääketieteellisen tutkinnon suorittaneille pätevöityä hammaslääkäreiksi), vai myös niille, jotka valmistuivat 31.12.1991 jälkeen, vaikka olivat aloittaneet opintonsa vuosina 1980-1985? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 1999) 1. ja 2. Komissio ei ole määrännyt Italian valtiota ottamaan käyttöön kyseistä soveltuvuuskoetta. Sen käyttöönottoon päädyttiin Italian viranomaisten ja komission välillä ensiksi mainittujen pyynnöstä käytyjen neuvottelujen jälkeen. 3. Ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä annettujen direktiivien 89/48/ETY ja 92/51/ETY muuttamisesta ja yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkäreiden, eläinlääkäreiden, kätilöiden, arkkitehtien, farmaseuttien ja lääkäreiden toimintaa koskevien direktiivien 77/452/ETY, 77/453/ETY, 78/686/ETY, 78/687/ETY, 78/1026/ETY, 78/1027/ETY, 80/154/ETY, 80/155/ETY, 85/384/ETY, 85/432/ETY, 85/433/ETY ja 93/16/ETY täydentämisestä 2. joulukuuta 1997 annetun parlamentin ja neuvoston direktiiviehdotuksen(1) 9 artiklan 8 kohdassa viitataan SLIM-aloitteen mukaisesti sellaisille henkilöille myönnettyihin lääketieteen tutkintotodistuksiin, todistuksiin ja muihin muodollista kelpoisuutta osoittaviin asiakirjoihin, jotka ovat aloittaneet lääketieteen opinnot 28. tammikuuta 1980 jälkeen ja viimeistään 31. joulukuuta 1984. (1) EYVL C 28, 6.1.1998.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3430/98 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Kalastus EU:n ja Japanin ensimmäinen korkean tason neuvottelukierros käynnistyi 17. heinäkuuta 1998. EU:ta edusti kalastuskysymyksistä vastaava komission pääjohtaja Antonio Cavaco. Yksi erityisaiheista oli konflikti, joka koskee Japanin Biskajan lahdella harjoittamassa tonnikalan pyynnissä käyttämiä kalastusvälineitä. Tällä kalastusalueella baskit ovat historiallisesti kalastaneet perinteisten alusten ja pyyntivälineiden avulla ja huomattava määrä baskiperheitä on siitä nykyisin riippuvainen. Voisiko komissio kertoa tämän huippukokouksen tuloksista yleisesti ja erityisesti vaikutuksesta, joka sillä on tästä kalastusalueesta riippuvaisiin baskikalastajiin? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei Japani komission tietojen mukaan "fishing agregating devices" -järjestelmällä harjoita tonnikalan pyyntiä Biskajan lahdella. Tämä kysymys ei siis ollut keskustelun aiheena Japanin ja EU:n välisessä korkean tason neuvottelussa 14 ja 15 päivänä heinäkuuta 1998. Komissio toimittaa tämän neuvottelun tuloksista laaditun lehdistötiedotteen suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2473/98 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Eroosiota aiheuttava laiduntaminen Euroopan komissio on myöntänyt tukea maa- ja karjatalouteen Serra d'Espadassa, joka sijaitsee Castellón provinssissa Valencian autonomian pohjoisosassa. Onko komissio arvioinut näiden maa- ja karjatalouteen liittyvien toimien vaikutusta alueen hauraaseen ekosysteemiin? Mikäli komissio on arvioinut vaikutusta ja havainnut luontoon kohdistuvia vakavia väärinkäytöksiä, mihin toimiin se aikoo ryhtyä estääkseen sen, että luonnon tasapainossa tapahtuu korjaamatonta vahinkoa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1998) Kuten jo komission vastauksesta parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2472/98(1) käy ilmi, Valencian alueen maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintaohjelma, jota yhteisö osarahoittaa, sisältää joukon toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on maatalouden rakenteiden uudistaminen ja nykyaikaistaminen. Vastauksena parlamentin jäsenen esille tuomaan maataloustoimintaa ja karjankasvatusta koskevaan kysymykseen voidaan todeta, että tämä ohjelma sisältää muun muassa hedelmiä ja karjaa koskevia laadunparantamistoimia. Tällä tavoin parannetaan maatilojen kilpailukykyä ja tehostetaan ympäristönsuojelua. Ohjelmalla osarahoitetaan lisäksi myös toimia eroosion torjumiseksi, toimia, joilla pyritään kasteluvesien mahdollisimman tehokkaaseen käytöön pohjavesien suojelemiseksi sekä toimia viljelykasvien tautien torjuntamenetelmien ja karjan terveystarkastusten soveltamiseksi. (1) Katso sivu 9.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3508/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Yhteisön tilasto-ohjelma Ehdotukseen neuvoston päätökseksi yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998-2002 (KOM(97) 0735 lopull. - 98/0012(CNS)) ja (CES 800/98-98/0012 CNS) liittyen, voisiko komissio korostaa tarvetta kehittää yhteiset menetelmät, joiden avulla kerätään tilastotietoa kuluttajahintojen kehityksestä ja ostovoimapariteeteista, sekä ilmaista selkeämmin tilastotietojen tarpeellisuuden yhteisön lopullisen alv-järjestelmän käyttöönottoa silmällä pitäen? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Yhteisön tilastojen vertailukelpoisuuden tarve, johon kuuluu menetelmien ja nimikkeistöjen yhdenmukaistaminen, on ilmaistu selkeästi sen ehdotuksen johdanto-osan kolmannessa kappaleessa, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ja se on yhteisön tilasto-ohjelman kaikkien aihepiirien yhteinen tekijä. Se on näin ollen olennainen osa kuluttajahintoja ja ostovoimapariteetteja koskevaa työtä. Komission on vielä viimeisteltävä ehdotuksensa yhteisön lopulliseksi alv-järjestelmäksi. Mahdolliset ajatellut ratkaisut huomioon ottaen Eurostat on jo ryhtynyt alustaviin neuvotteluihin kansallisten tilastolaitosten kanssa tilastoindikaattoreihin mahdollisesti kohdistuvista vaikutuksista, ja tämä näkökohta on otettu täysin huomioon ohjelman 1 liitteen V osastossa. Parlamentin lausunnon jälkeen neuvoston työryhmä tarkisti ja selvensi ohjelman tämän osan tekstin.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2517/98 esittäjä(t): Maartje van Putten (PSE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Tuki eläinkokeet korvaavien vaihtoehtoisten kokeiden kehittämiseksi Euroopan parlamentti pitää tärkeänä eläinkokeet korvaavien vaihtoehtoisten menetelmien menestyksekästä kehittämistä. Tästä on ilmauksena mm. päätöslauselma kosmetiikkatuotteiden eläinkokeet korvaavien vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisestä, vahvistamisesta ja oikeudellisesta hyväksymisestä(1). Kun lisäksi otetaan huomioon Euroopan eläinkokeita korvaavien menetelmien kehittämiskeskuksen (ECVAM) äskettäin antama hyväksyntä eläinkokeet korvaaville menetelmille sekä mahdollisuus saattaa päätökseen lähiaikoina lisää hyväksymistutkimuksia, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin? 1. Kun otetaan huomioon ECVAMin erityisasema Isprassa sijaitsevassa yhteisessä tutkimuskeskuksessa, voiko komissio ilmoittaa, miten voidaan taata se, että ECVAM toteuttaa sille kuuluvat tehtävät mahdollisimman tehokkaasti? 2. Voiko komissio ilmoittaa, miten ECVAM voi lyhyellä aikavälillä lisätä henkilökuntansa määrää tasolle, jota sen tehtävät edellyttävät? Tässä on otettava erityisesti huomioon palvelukseenottomenettely ja aikataulu suhteessa hyväksymistutkimusten pitkään kestoon ja tarpeeseen saada palvelukseen tiedemiehiä, joilla on asianmukainen pätevyys. Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1998) Yhteiseen tutkimuskeskukseen kuuluvalle Euroopan vaihtoehtoisten menetelmien validointikeskukselle (ECVAM) osoitetaan jatkossakin tehokkaaseen tutkimustoimintaan tarvittavat määrärahat. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljänteen puiteohjelmaan (päätös N:o 1110/94/EY(2)) sisältynyt vaihtoehtoisten menetelmien kehittämistyö jatkuu myös viidennessä puiteohjelmassa. Tämä linja sisältyy yhteisen tutkimuskeskuksen erityisohjelmaan ja myös epäsuoriin toimiin. Neuvoston 12. helmikuuta 1998 vahvistamassa tutkimuksen viidettä puiteohjelmaa koskevassa yhteisessä kannassa säädetään ensimmäisen toimintakokonaisuuden Elämänlaatu ja luonnonvarojen hallinta osalta, että eläinkokeet on mahdollisuuksien mukaan korvattava in vitro -menetelmillä tai muilla vaihtoehtoisilla menetelmillä. (1) EYVL C 132, 28.4.1997, s. 27. (2) EYVL L 126, 18.5.1994.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3453/98 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: Torjunta-aineiden käyttö Joistakin jäsenvaltioista on mahdotonta saada tietoja torjunta-aineiden käytöstä hedelmien ja vihannesten tuotannossa. Tanskassa ja Hollannissa nämä tiedot ovat saatavissa, mutta esim. Espanjasta ja Italiasta se on mahdotonta. Ongelmana on se, että muista jäsenvaltioista Tanskaan tuoduista hedelmistä ja vihanneksista on löydetty runsaasti torjunta-ainejäämiä. Aikooko komissio antaa torjunta-aineiden käytön rajoittamista ja valvontaa koskevan direktiiviehdotuksen? Tämä direktiivi voisi nitraattidirektiivin tapaan sisältää määräykset, jotka koskevat käytön rajoittamista ja valvontaa jäsenvaltioissa, sekä vaatimuksen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelmia ja valvottava niiden noudattamista. Tällaisia jäsenvaltioiden välisiä eroja torjunta-aineiden käytössä hedelmien ja vihannesten tuotannossa on täysin mahdotonta hyväksyä. Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Maataloudessa käytettävien torjunta-aineiden aiheuttamien riskien valvontaa ja vähentämistä hallinnoidaan pääasiallisesti kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/414/ETY(1). Direktiivissä annetaan täydellinen luettelo niistä sallituista tehoaineista, joita pidetään perusteellisten tutkimusten jälkeen turvallisina ihmisten ja eläinten terveyden sekä ympäristön kannalta. Ohjelman tuloksena markkinoilta poistetaan kaikki sellaiset tuotteet, jotka eivät täytä direktiivissä säädettyjä turvallisuusvaatimuksia. Jäsenvaltiot vastaavat edelleen (toissijaisuusperiaatteen mukaisesti) luvan myöntämisestä yksittäisen torjunta-aineen käyttöön tiettyjen kasvien tuotannossa erityisissä valvotuissa olosuhteissa. Yksittäisten elintarviketuotteiden torjunta-ainejäämien enimmäismäärät vahvistetaan direktiiveillä 76/895/ETY(2) (hedelmät ja vihannekset), 86/362/ETY(3) (viljat), 86/363/ETY(4) (eläinkunnasta peräisin olevat elintarvikkeet) ja 90/642/ETY(5) (kasvikunnasta peräisin olevat tuotteet, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset). Elintarviketuotteiden torjunta-ainejäämiä on valvottu yhteisönlaajuisten valvontaohjelmien avulla vuodesta 1996. Ensimmäisen, vuonna 1996 toteutetun valvontaohjelman tulokset on koottu äskettäin; komissio julkaisee nämä tulokset lähitulevaisuudessa. (1) EYVL L 230, 18.8.1991. (2) EYVL L 340, 9.12.1976. (3) EYVL L 221, 7.8.1986. (4) EYVL L 340, 9.12.1976. (5) EYVL L 350, 14.12.1990.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3523/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Korvaus tapauksessa, jolloin matkustajalta evätään pääsy lennolle Komissio on esittänyt ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) 295/91 muuttamisesta (KOM(98) 0041 lopull. - 98/022(SYN))(1). Voisiko komissio ehdottaa menetelmää epäämisestä maksettavien korvausten korotusten laskemiseksi sekä menettelyä jäsenvaltioiden ja asianosaisten kuulemiseksi ennen näiden korotusten hyväksymistä? (1) EYVL C 120, 18.4.1998, s. 18. Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3511/98, E-3512/98, E-3513/98 ja E-3523/98 (4. helmikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2877/98 esittäjä(t): Christian Rovsing (PPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Kouluissa tarjottavan maidon tuki Katsooko komissio, että koulumaidon myynnille myönnettävään EU-tukeen liittyvä voimassa oleva jako tukeen oikeutettuihin ja tuen ulkopuolelle jääviin maitotuotteisiin on ajanmukainen ja vastaa jäsenvaltioissa vallitsevaa terveyspoliittista ajattelua? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1998) Komissiolla on aihetta uskoa, että yhteisön koulumaitojärjestelyn toteuttaminen vastaa yleisesti ottaen ja erityisesti tukeen oikeutettujen tuotteiden valinnan osalta jäsenvaltioissa vallitsevaa terveyspoliittista ajattelua. Komissio viittaa lisäksi Jens-Peter Bonden samasta aiheesta tekemään kirjalliseen kysymykseen n:o 2731/98 antamaansa vastaukseen.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3222/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Komission vaihto-ohjelmien työllisyysvaikutuksien arviointi Monet komission nuoriso- ja opiskelijavaihto-ohjelmista ovat toimineet jo useita vuosia. Ohjelmia ovat vaihtelevasti arvioineet komissio tai komission palkkaamat yksityiset tahot. Vaihto-ohjelmien positiivisten työllistävien vaikutusten arvioita ovat tehneet ainoastaan eräät kansalliset toimistot. Arviot on tehty alueellisesti ja ilman Euroopan unionin koordinaatiota. Työllistämisvaikutusten laajempi arviointi on kuitenkin mahdollista, koska esimerkiksi merkittävä määrä ERASMUS-ohjelmaan osallistuneista on jo lopettanut opiskelunsa. Yllä mainittuun viitaten kysyn Euroopan komissiolta, aikooko se ryhtyä vaihto-ohjelmien työllistävien vaikutusten arviointiin? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1998) Leonardo da Vinci -ohjelmasta tehdyn päätöksen(1) 10 artiklan ja Sokrates-ohjelmasta tehdyn päätöksen(2) 8 artiklan mukaisesti komissio on valmistelemassa loppukertomusta ohjelmien toteuttamisesta. Kertomukset esitetään yhteisön toimielimille vuonna 2000, ja niihin sisältyy muiden muassa arviot ohjelmista tuettavien liikkuvuustoimien (ulkomailla suoritettavien opiskelujaksojen sekä harjoittelu- ja vaihto-ohjelmien) toteutuksesta sekä niiden keskipitkän aikavälin työllisyysvaikutuksista. Vuonna 1996 tehtiin eräitä entisiä Erasmus-opiskelijoita koskeva seurantatutkimus,(3) joka perustui viisi vuotta ulkomaanopiskelun jälkeen suoritettuun selvitykseen. Tutkimuksessa tarkasteltiin ulkomaanopiskelun suhdetta työllistymiseen, urakehitykseen ja työtehtäviin, ja sen mukaan useat opiskelijoista (erityisesti pitkän, 6-12-kuukautisen Erasmus-vaihdon suorittaneet) onnistuivat hankkimaan kansainväliseen kokemukseensa liittyvän työpaikan vastaavine työtehtävineen. Noin kolmannekselle näistä opiskelijoista tarjottiin työtä ulkomailta, ja arviolta viidennes työskenteli selvityksen ajankohtana ulkomailla - heistä puolet Erasmus-isäntämaassaan. Lisäksi mainittakoon, että 71 prosenttia näistä opiskelijoista työskenteli kansainvälisesti suuntautuneen organisaation tai yrityksen palveluksessa. (1) EYVL L 340, 29.12.1994. (2) EYVL L 87, 20.4.1995. (3) F. Maiworm ja U. Teichler 1996: Study abroad and early career experiences of former Erasmus students. Erasmus Monograph No 21. Jessica Kingsley Publishers Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta.