ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0294/00

esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2000)

Aihe: Liittymistä edeltävä kehitys Tekin tasavallassa

Onko komissio tietoinen, että Tekissä asuvilla Saksan kansalaisilla on edelleen vaikeuksia saada takaisin omaisuutensa, jonka he menettivät vuosina 19451946 annettujen lakien ja säädösten perusteella? Onko komissio valmis käsittelemään tätä asiaa Tekin hallituksen kanssa liittymisneuvotteluiden yhteydessä?

Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 ja E-0398/00

(20. maaliskuuta 2000)

Tekin tasavallan kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa on keskitytty pääasiallisesti siihen, että Tekki hyväksyy Euroopan unionin yhteisösäännöstön ja yhdenmukaistaa kansalliset säädöksensä sen mukaisiksi sekä sen kykyyn täyttää Eurooppa-neuvoston asettamat liittymisehdot. Jäsenvaltiona Tekin on hyväksyttävä ja toteutettava kaikki yhteisön lainsäädännön ja politiikan alat, mukaan luettuina henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat periaatteet. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa kysymystä on tarkasteltava ensisijaisesti tässä yhteydessä, mutta luonnollisesti myös Kööpenhaminassa vahvistetuilla poliittisilla kriteereillä on merkitystä sen vuoksi, että ne pitävät sisällään ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevia näkökantoja. Komissio valvoo kyseisten oikeuksien kehitystä kaikissa hakijamaissa.

On kuitenkin tärkeää huomata, että näissä kysymyksissä esille otettu aihe liittyy ennen EY:n perustamissopimuksen voimaantuloa sattuneisiin tapahtumiin. Niin sanotuilla Benesch-säädöksillä ei tämän vuoksi ole merkitystä liittymisneuvotteluissa. Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan, että sopimuksella puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Komissiolla ei siten ole valtuuksia puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisessä tai tulevassa jäsenvaltiossa.

Tekki on kuitenkin vuodesta 1992 osallistunut ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen. Vastuu kyseisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta kuuluu Euroopan neuvostolle. Kyseistä yleissopimusta koskevat kysymykset olisi sen vuoksi parasta osoittaa Euroopan neuvostolle.

Komissio haluaisi lisäksi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota Tekin ja Saksan väliseen 21. tammikuuta 1997 hyväksyttyyn julistukseen kahdenkeskeisistä suhteista.

Edellä mainittujen useiden syiden vuoksi komissio katsoo, että sen on vaikeaa ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomiin yksittäisiin tapauksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0483/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle. Equal-yhteisöaloitteesta myönnettävät varat.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0171 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0483/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Equal-yhteisöaloitteesta myönnettävät varat Voiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat arviolta Equal-yhteisöaloitteesta Extremaduran (Espanja) alueelle myönnettävät varat? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) Komissio ei voi tässä vaiheessa arvioida, kuinka paljon Extremaduran alueelle Espanjassa myönnetään rahoitusta Equal-aloitteesta. Equal-ehdotuksessa kullekin jäsenvaltiolle on ilmoitettu vain ohjeellinen määrä. Espanjan tapauksessa on odotettava Espanjan toimenpideohjelman esittämistä ja hankkeiden valintaa, ennen kuin saadaan tietää, kuinka paljon varoja Extremadura tulee saamaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0891/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Belgian dioksiinikriisin arviointi.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0179 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0891/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Belgian dioksiinikriisin arviointi Belgian dioksiinikriisi on jälleen osoittanut ravintoketjun ja sen valvonnan haavoittuvuuden. Sellaisen selvityksen laatiminen, jollaisen Belgian kansanedustuslaitoksen niin kutsuttu dioksiinikomitea on tehnyt, on keino, jolla ongelmakohtia voidaan poistaa. Euroopan unionilla ja sen jäsenvaltioilla on siinä tärkeä osa. Komitean jäsenet kirjoittavat muun muassa, että unionissa on käytössä lietettä koskevia määräyksiä, jotka eroavat toisistaan sen mukaan, millä kielellä ne on laadittu ja joita on joka tapauksessa täydennettävä ja tarkennettava. Katsooko komissio, että unionissa on käytössä lietettä koskevia määräyksiä, jotka eroavat toisistaan sen mukaan, millä kielellä ne on laadittu, kuten dioksiinikomitea väittää? a) Jos vastaus on myönteinen, miten komissio aikoo huolehtia kyseisten eroavaisuuksien poistamisesta? b) Jos vastaus on kielteinen, onko dioksiinikomitea väärässä väittäessään, että lietettä koskevat erikieliset määräykset eroavat toisistaan? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Kansanterveyden ja kuluttajansuojan korkean tason varmistamiseksi rehuseoksissa kiellettyjen ainesten luettelosta 9 päivänä syyskuuta 1991 tehdyn komission päätöksen 91/516/ETY liitteen 5 kohdassa 91/516/ETY(1) kielletään nimenomaan jätevesipuhdistamojen lietteen käyttö. Tämä sääntö ei sisällöltään poikkea eri kieliversioissa. Jotta kiellon soveltamisala ei jäisi epäselväksi, komission päätösluonnoksesta päätöksen 91/516/ETY muuttamiseksi pyydettiin pysyvän rehukomitean lausuntoa 29. helmikuuta 2000. Tässä päätösluonnoksessa, josta komitea antoi myönteisen lausunnon, todetaan, että kaikki yhdyskunta-, kotitalous- ja teollisuusjätevesien käsittelyn eri vaiheissa muodostuva jäte, riippumatta sen jatkokäsittelystä ja myös jätevesien alkuperästä, kielletään ravintoyhdisteissä. (1) EYVL L 281, 9.10.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0314/00 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Oliiviöljyn tuonti kolmansista maista.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0120 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0314/00 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Oliiviöljyn tuonti kolmansista maista Euroopan parlamentin valiokunnista ja valtuuskunnista vastaavan pääosaston asiakirjassa, joka koskee EMOTR:n kehitystä ja erityisesti takuita kaudella 1988-2000, mainitaan selvästi (sivulla 11), että EU on oliiviöljyn tuotannon suhteen omavarainen. Tästä huolimatta samassa asiakirjassa korostetaan, että EU tuo oliiviöljyä etuuskohtelun ehdoin lähinnä Tunisiasta, Marokosta ja Turkista. Voisiko komissio kertoa, mitkä ovat tarkalleen ne määrät, joita tuodaan edellä mainitusta kolmesta maasta tai mahdollisesti myös muista Välimeren maista, sekä mitkä syyt ovat johtaneet siihen, että oliiviöljyä tuodaan EU:n ulkopuolisista maista ja vieläpä etuuskohtelun ehdoin, vaikka samanaikaisesti unionin sisäinen tuotanto ei ainoastaan tee unionista omavaraista vaan oliiviöljystä kertyy jopa ylijäämää: vuoden 1996 tietojen mukaan, joihin edellä mainittu asiakirja perustuu, omavaraisuusaste oli 107,2 %. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2000) Yleisesti ottaen vaikuttaa siltä, että yhteisö on omavarainen oliiviöljyn tuotannon suhteen. Monena vuonna on kuitenkin jouduttu turvautumaan tuontiin, jotta voitaisiin vastata oliiviöljyn kysyntään sekä yhteisössä että maailmanmarkkinoilla. Lisäksi toimijat hankkivat oliiviöljyä yhteisön ulkopuolisista maista joitakin oliiviöljyseoksia varten. Etuuskohtelun alaisen tuonnin osalta yhteisö on sitoutunut tuomaan Välimeren maista tietyn määrän oliiviöljyä. Tärkein tariffimyönnytys koskee Tunisiaa, josta tuodaan 46 000 tonnia oliiviöljyä alennetuin tullein (7,81 euroa/100 kg, kun normaali tulli on 140 euroa/100 kg). Marokolle, Libanonille ja Algerialle annettiin myönnytyksenä tullinalennus, jonka suuruus on 0,7245 euroa/100 kg. Turkille myönnetty neitsytoliiviöljyn tullinalennus on 10 prosenttia ja puhdistetun oliiviöljyn tullinalennus 5 prosenttia. Seuraavassa taulukossa esitetään näiden maiden kokonaistuonti(1) tonneina markkinointivuosina 1996/19971998/1999: >TAULUKON PAIKKA> (1) Tuontimäärissä ei ole otettu huomioon sisäisessä jalostusmenettelyssä tuotuja ja jälleenvietyjä määriä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0342/00

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(14. helmikuuta 2000)

Aihe: WTO:n uudistaminen

Mikä on komission työpanos WTO:n kokonaisuudistuksen vaatimassa perustavanlaatuisessa työssä?

Asettaako komissio vuoden määräajan, jotta voidaan viivytyksettä huomioida tarve parantaa järjestön uskottavuutta?

Pascal Lamyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0207/00 ja E-0342/00

(29. helmikuuta 2000)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, komissio teki ennen Seattlen ministerikokousta laaja-alaisia ehdotuksia avoimemmiksi menettelytavoiksi Maailman kauppajärjestössä (WTO). Seattlen ministerikokouksen jälkeen kaupasta vastuussa oleva komission jäsen selvensi 25. tammikuuta 2000 komission näkemystä asiasta teollisuus-, ulkomaankauppa-, energia- ja tutkimusvaliokunnassa käyttämässään puheenvuorossa. Vaikka komissio tunnustaa Seattlen kokouksessa esiin tulleet selvät toiminnalliset puutteet, se uskoo kuitenkin myös, että WTO:n täydellisen uudistamisen aloittamisella saattaisi olla kielteisiä vaikutuksia, ainakin jos uudistukset käynnistettäisiin ennen uutta neuvottelukierrosta. Monet Seattlessa kohdatut ongelmat johtuivat mielipide-eroista asiakysymyksissä ja käytännön kysymyksistä, kuten kokouksen riittämättömästä valmistelusta.

Komissio kannattaa tämän vuoksi kaksivaiheista lähestymistapaa, jonka ensimmäinen askel johtaisi ministerikokousten valmistelun ja järjestelyjen parannuksiin, erityisesti kehitysmaiden kattavampaan osallistumiseen ja avoimuuden lisääntymiseen suuren yleisön eduksi.

Syvempiä uudistuksia, esimerkiksi rakenteisiin ja päätöksentekojärjestelmään vaikuttavia muutoksia, olisi käsiteltävä toisessa vaiheessa (yleisten asioiden neuvoston olisi ehkä annettava merkittävissä asemissa olevista henkilöistä koostuvan ryhmän tehtäväksi) sen selvittämiseksi, mitä on toteutettavissa, ennen konkreettisten ehdotusten esittämistä.

On oltava sanomattakin selvää, että kaikista lyhyen ja pitkän aikavälin uudistustoimenpiteistä on keskusteltava ja sovittava muiden WTO:hon kuuluvien valtioiden kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0567/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. EU:n talousarvion rahoitusosuudet.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0567/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: EU:n talousarvion rahoitusosuudet Aikooko komissio julkaista kunkin jäsenvaltion EU:n talousarvioon suorittamat nettorahoitusosuudet kultakin niiltä viideltä viimeksi kuluneelta vuodelta, joiden tiedot ovat saatavissa, laskettuna sekä a) Yhdistyneen kuningaskunnan hyvitysjärjestelmään perustuvien budjettiasemien (tullimaksut on jaettu uudelleen) perusteella että b) bruttomääräisenä ennen tullimaksujen jakamista uudelleen? Kumpaa laskentaperustaa komissio pitää parempana ja miksi? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (11. huhtikuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin on vastattu asiakirjassa Allocation of 1998 EU operating expenditure by Member States, joka koskee vuosia 19921998. Tilastoliitteen taulukossa 6 vastataan kysymykseen a) ja taulukoiden 3f ja 4f aritmeettinen erotus on vastaus kysymykseen b). Raportti on myös saatavilla Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/dg19/pdf/agenda2000/statdepenses98.pdf. Komissio on moneen otteeseen todennut, ettei nettorahoitusosuuksien mittaamiseen ole optimaalista tapaa. Perusteellisempia tietoja varten arvoisan parlamentin jäsenen kannattaa tutustua lokakuussa 1998 julkaistuun komission kertomukseen omien varojen järjestelmästä ja varsinkin sen liitteeseen 3 sekä viitemateriaaliin. Raportti on myös saatavilla Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/dg19/en/agenda2000/ownresources/index.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1265/00 esittäjä(t): Hugues Martin (PPE-DE) komissiolle. Poikkeuksellisen vientituen yhteensopivuus yhteisön oikeuden kanssa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1265/00 esittäjä(t): Hugues Martin (PPE-DE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Poikkeuksellisen vientituen yhteensopivuus yhteisön oikeuden kanssa Länsi-Eurooppaa joulukuussa 1999 ravistellut myrsky aiheutti metsänhoidollisesti ennennäkemätöntä tuhoa. Vaikuttaa siltä, että unionin elimet eivät ole Euroopan parlamentissa käydyistä keskusteluista huolimatta täysin tietoisia aiheutuneiden vahinkojen taloudellisista, sosiaalisista ja kulttuurisista vaikutuksista, saatikka sitten lisääntyneestä palojen syttymisvaarasta tulevana kesäkautena. Koska tilanne vaatii nopeita toimia, Ranskan hallitus on nimenomaisesti päättänyt myöntää 50 frangin tukimaksun tuhatta puukiloa kohti. Tuki myönnetään muihin Euroopan unionin jäsenvaltioihin ja myös kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin. Yhteisön kilpailusäännöt ja erityisesti velvollisuus noudattaa yhteisön etuuskohtelua kieltävät aivan oikeutetusti kyseiset tuet, paitsi jos kyseessä on täysin poikkeuksellinen tilanne. EU:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2b kohdassa sanotaan: Yhteismarkkinoille soveltuu: [mldr] tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Ottaako komissio huomioon tapahtumien poikkeuksellisen luonteen, kuten se nimenomaisesti teki Portugalia kohdanneen kuivuuskauden aikana vuosina 19931994? Määräkö komissio, että Ranskalle tulee myöntää tukea? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2000) Komissio käsittelee parhaillaan Ranskan viranomaisten ilmoittamia tukia perustamissopimuksen 87 artiklan (entinen 92 artikla) 2 kohdan b alakohdan perusteella. Komissio tekee kaikkensa saadakseen asiassa aikaan ratkaisun mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1203/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Saksan kemiallisten aseiden tutkimuslaitoksen rakentamiseen antama apu.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1203/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (13. huhtikuuta 2000) Aihe: Saksan kemiallisten aseiden tutkimuslaitoksen rakentamiseen antama apu Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-2386/99(1) neuvosto ilmoittaa, että sille ei ole ilmoitettu lähteistä, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Tietolähteet - Saksan antamasta avusta kemiallisten aseiden laboratorion rakentamiseksi Turkkiin, - kemiallisten aseiden käytöstä Turkin armeijassa kurdien PKK-liikettä vastaan ja - Turkin armeijan käyttämien kemiallisten kranaattikärkien (Buck ja Depyfag) saksalaisesta alkuperästä ilmoitettiin kyseisen kysymyksen johdanto-osassa. Kyseessä ovat nimittäin - Saksan puolustusministeriö, - ZDF-kanavan Kennzeichen D -ohjelma ja - Münchenin yliopiston tutkimus. Lisäksi kirjallisen kysymyksen E-2386/99 3 ja 5 kohdissa todetaan kirjaimellisesti, että neuvostolla on kyseisen kysymyksen myötä tosiasiat tiedossaan (mm. kemiallisten aseiden laboratorion rakentamisesta ja kemiallisten aseiden käytöstä). Aikooko neuvosto yhä pyytää tietoja Münchenin yliopistolta saksalaista alkuperää olevista kranaattikärjistä (Buck ja Depyfag), joita Turkin armeija käytti kemiallisin asein tehdyssä hyökkäyksessä kurdien PKK-liikettä vastaan 11. toukokuuta 1999? Mikä on syynä, jos neuvosto ei aio pyytää näitä tietoja, kun otetaan huomioon ristiriitaisuus kemiallisista aseista tehdyn yleissopimuksen kanssa? Jos neuvosto aikoo pyytää näitä tietoja, aikooko se myös ilmaista Saksan ja Turkin hallituksille tyytymättömyytensä mainitun yleissopimuksen rikkomisesta? (1) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 38. Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1203/00, E-1204/00 ja E-1205/00 (10. heinäkuuta 2000) Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskevan yleissopimuksen sopimusvaltioita. Kyseisen yleissopimuksen VIII artiklassa sopimusvaltiot perustivat Kemiallisten aseiden kieltojärjestön (OPCW) varmistaakseen sen määräysten täytäntöönpanon, mukaan lukien kansainvälistä todentamista koskevat määräykset velvoitteiden noudattamisen varmistamiseksi. Kaikki yleissopimuksen sopimusvaltiot ovat edellä mainitun järjestön jäseniä. Tämä järjestö vastaa sen todentamisesta, että jäsenvaltiot noudattavat yleissopimuksen määräysten mukaisia velvoitteitaan. Neuvostossa tai neuvoston elimissä ei ole otettu esille erityiskysymyksiä, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0618/00 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle. Asuntokeinottelu Is Arenasissa.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0618/00 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Asuntokeinottelu Is Arenasissa Vastauksessa esittämääni kysymykseen E-2177/99 (20. tammikuuta 2000)(1), komissio ilmoitti, että Is Arenasin rakennushankkeelle ei ole myönnetty yhteisön rahoitusta rakennerahastoista. Paikallisessa lehdistössä ja televisiossa esitettiin16. ja 17. helmikuuta 2000 erään sardinialaisen poliitikon lausuntoja, joiden mukaan Oristanon alueelliseen sopimukseen kuuluva 4 miljardin liiran yhteisön rahoitus olisi vaarassa, jos Is Arenasin rakennushanke jäädytetään. Voiko komissio tarkistaa näiden lausuntojen totuudenmukaisuuden? Mikä on Oristanon alueellisen sopimuksen ja Is Arenas -yrityksen hankkeen välinen suhde. Onko nämä 4 miljardia kenties kohdistettu Is Arenas -yrityksen hankkeeseen? Jos näin ei ole, voiko komissio vahvistaa, että Is Arenas -yrityksen hankkeen mahdollinen jäädyttäminen ei vaikuttaisi Oristanon alueelliseen sopimukseen? Mikäli se vaikuttaa, aikooko komissio jäädyttää nämä varat tälle alueellisesti hyvin merkittävälle hankkeelle? Alue sisältyy Italian Natura 2000 -verkoston ehdotukseen ja hanketta varten ei ole tehty minkäänlaista arviota ympäristövaikutuksista. (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 66. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2000) Vastattuaan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2177/99(1) komissio sai tietää, että kyseinen hanke onkin valittu Oristanon alueelliseen sopimukseen. Sille myönnettiin tukea yhteisön rakennerahastoista toimenpideohjelmassa Alueelliset työllisyyssopimukset, joka koskee Italian tavoitteen 1 alueita. Italian viranomaiset hyväksyivät lopullisesti Is Arenas -yrityksen ehdottaman majoitustilojen rakentamista koskevan hankkeen joulukuussa 1999. Se sai Euroopan aluekehitysrahastosta 2 900 miljoonan liiran (1,5 miljoonan euron) tuen. Kokonaisinvestoinnit olivat 6 500 miljoonaa liiraa (3,4 miljoonaa euroa). Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet selvittääkseen, onko yhteisön ympäristösäännöksiä rikottu. Jos näin on tehty, komissio jäädyttää yhteisön tuen kyseiselle hankkeelle. (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 66.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0578/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Lentoliikenteessä käytettävän kerosiinin verottaminen.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0578/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Lentoliikenteessä käytettävän kerosiinin verottaminen Viitaten kysymykseen E-2169/99(1) ja siihen annettuun vastaukseen, jossa komissio ilmaisee periaatteessa kannattavansa kerosiinin verottamista, mutta katsoo tämänhetkisen verottomuuden perustuvan kansainväliseen oikeuteen, kysyn komissiolta, eikö asiaan liittyen pitäisi pyrkiä muuttamaan viime vuosisadan alkupuoliskolta peräisin olevaa Chicagon yleissopimusta? Euroopan sisäiset lennot tulisi toistaiseksi luokitella kotimaanlennoiksi, ja kerosiinin verottamisesta saatuja varoja tulisi samalla käyttää ympäristöhankkeiden rahoitukseen. Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se ottaa tällaisen rohkean askeleen? (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 63. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Komission päätelmät perusteellisesta tutkimuksesta, joka koski kerosiinille asetettavan valmisteveron vaikutuksia, on esitetty äskettäin lentoliikennettä ja ympäristöä koskevassa tiedonannossa(1) sekä ilmailupolttoaineiden verotusta koskevassa tiedonannossa(2). Komissio ottaa huomioon parlamentin mielipiteet näistä kahdesta asiakirjasta jatkaessaan alan politiikan kehittelyä. Ilmailua koskevan kansainvälisen oikeuden perusteiden (Chicagon yleissopimus) nykyaikaistamiseen voi hyvinkin olla tarvetta, mutta tämä on laajempi kysymys, joka ei varsinaisesti koske verotusta. On syytä huomata, että Chicagon yleissopimus ei itsessään ole pääasiallinen huomioon otettava teksti kansainvälisessä ilmailussa käytetyn polttoaineen verotuksen osalta. Nykyiset oikeudelliset rajoitukset perustuvat lentoliikennettä koskevien sellaisten kahdenvälisten sopimusten vakiolausekkeisiin, joita on tehty Chicagon yleissopimuksen allekirjoittajavaltioiden kesken ja jotka puolestaan perustuvat kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAO:n neuvoston päätökseen kansainvälisessä lentoliikenteessä käytettävän polttoaineen verovapaudesta. Lentoliikennettä ja ympäristöä sekä ilmailupolttoaineiden verotusta koskeviin tiedonantoihin sisältyy yksityiskohtainen arvio ilmailupolttoaineille asetettavien valmisteverojen vaikutuksesta Euroopan yhteisön lentoyhtiöiden harjoittamiin yhteisön sisäisiin lentoihin. (1) KOM(1999) 640 lopullinen. (2) KOM(2000) 110 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0583/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Yhteisön kestävä liikennepolitiikka.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0583/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteisön kestävä liikennepolitiikka Voiko komissio ilmoittaa, missä määrin EU:n tulisi sen mielestä tietoisesti pyrkiä Euroopan liikennepolitiikkojen yhdenmukaistamiseen, eli päättää yhteisistä liikennesäännöistä, verotusjärjestelmästä, enimmäisnopeuksista, turvallisuusvaatimuksista ja ajoneuvostandardeista sekä sääntelystä luopumista koskevista politiikoista? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2000) Komission mielestä liikennepolitiikat tulisi yhtenäistää siltä osin kuin se on välttämätöntä sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan, kilpailun vääristymisen ehkäisyn sekä ympäristönsuojelun ja liikenneturvallisuuden edistämisen kannalta. Yhteisistä kansainvälisen liikenteen liikennesäännöistä sekä tietyistä sisäisistä säännöistä, kuten liikennemerkkien kokoa, muotoa ja väriä koskevista säännöistä, määrätään tieliikennettä koskevassa Wienin yleissopimuksessa, jota hallinnoi Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio. Enimmäisnopeusrajoituksista päätetään kansallisesti jäsenvaltioissa. Komissiolla ei ole aikomusta puuttua asiaan, ellei se saa selvää osoitusta siitä, että sn voisi menestyä tässä asiassa. Toisaalta komissio uskoo, että asiassa voidaan saavuttaa parempia tuloksia kehittämällä nopeudenhallintalaitteita. Turvallisuusvaatimusten ja ajoneuvostandardien osalta on yhtenäistetty jo monia sekä kaupallisia että yksityisiä ajoneuvoja koskevia ajoneuvostandardeja. Komissio julkaisi hiljattain tieliikennettä koskevan vuoden 1997 liikenneturvallisuustiedonannon seurantaa koskevan tiedonannon(1), jossa esitetään yksityiskohtaisia tietoja vuosiksi 19972001 laaditun liikenneturvallisuuden toimintaohjelman toteuttamisen edistymisestä ja pannaan tulevaisuuden toimenpiteet tärkeysjärjestykseen. Merenkulun turvallisuuden alalla komissio on juuri ottanut merkittävän askeleen kohti turvallisuuden parantamista yhteisön vesillä, sillä se antoi 21. maaliskuuta 2000 tiedonannon öljykuljetusten meriturvallisuudesta(2), jossa se ehdottaa olemassa olevan satamavaltioiden suorittamaa valvontaa ja luokituslaitoksia koskevan lainsäädännön vahvistamista, mutta myös yksirunkoisten öljysäiliöalusten asteittaista poistamista yhteisön vesiltä. Ilmaliikenteen alalla komissio toimii turvallisuuden puolesta erityisesti perustamalla Euroopan lentoturvallisuusviranomaisen, joka kansalliset järjestelmät yhtenäistämällä varmistaisi korkean ja yhtenäisen turvallisuustason. (1) KOM(2000) 125 lopullinen. (2) KOM(2000) 142.