KIRJALLINEN KYSYMYS P-3349/01

esittäjä(t): Luciana Sbarbati (ELDR) neuvostolle

(28. marraskuuta 2001)

Aihe: Enduring Freedom

Yhdysvaltojen ja laajan terrorisminvastaisen liittouman Afganistania vastaan käymä sota, joka aloitettiin 11. syyskuuta New Yorkissa ja Washingtonissa tehtyjen terrori-iskujen vuoksi, vaikuttaa saavuttaneen merkittäviä tavoitteita.

Johtavien lehdistölähteiden mukaan seuraavaksi on väistämättä edessä Yhdysvaltojen hyökkäys Irakiin maahan, jota vientikielto ja edellinen sota ovat jo katkerasti koetelleet ja jossa joka päivä kuolee tuhansia lapsia ruuan ja lääkkeiden puutteen vuoksi.

Tuomitsemme vakaasti kaikki terrorismin muodot, ja olemme tietoisia siitä, että tämä taistelu on käytävä loppuun asti, jotta sokeasta ja barbaarisesta fanatismista päästään lopullisesti eroon. Pelkästään sotilaallinen vastaisku ei kuitenkaan riitä, vaan tarvitaan myös diplomatiaa ja tiedustelutoimia.

Voisiko neuvosto kertoa,

- mihin konkreettisiin toimiin se aikoo ryhtyä sen estämiseksi, että konflikti leviää Irakiin ja että terrorisminvastaisen taistelun ainoana uhrina on puolustuskyvytön väestö?

- eikö olisi tarpeen toimia päättäväisesti diplomatian keinoin, jotta Irakilta voitaisiin poistaa vientikielto, kuten on tehty Pakistanin ja Intian kohdalla, jos se toimii asianmukaisesti terrorismia vastaan?

Vastaus

(18. maaliskuuta 2002)

Gentissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti EU:n tuen Afganistanissa 7. lokakuuta 2001 aloitetuille sotilasoperaatioille, jotka ovat oikeutettuja Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan ja Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1368 perusteella. Toistaiseksi ei ole todisteita syyskuun 11. päivän iskujen ja Irakin viranomaisten välisestä suorasta yhteydestä.

Laekenissa 14. ja 15. joulukuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti EU:n sitoumuksen osallistua kansainvälisen yhteisön ponnisteluihin vakauden palauttamiseksi Afganistaniin Bonnin konferenssin tulosten pohjalta ja Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston asiaa koskevien päätöslauselmien mukaisesti. Siviiliväestön tilanteen osalta Eurooppa-neuvosto vahvisti myös, että Afganistanin kansan tarpeet ovat kiireellisiä ja sen vuoksi humanitaarinen apu on ehdottomasti ensi sijalla. EU ja sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan yhdessä muiden avunantajien kanssa kaiken tarvittavan humanitaarisen avun, jota afgaaniväestö ja -pakolaiset tarvitsevat. EU tulee myös auttamaan Afganistanin kansaa ja sen uusia johtohenkilöitä maan jälleenrakentamisessa ja mahdollisimman nopean demokratiaan paluun edistämisessä.

Irakia vastaan suunnattujen pakotteiden osalta EU sitoutuu edelleen panemaan täytäntöön kaikki Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston Irakia koskevat päätöslauselmat täysimääräisesti. EU kehottaa erityisesti panemaan täytäntöön kaikki päätöslauselmien 687 ja 1284 määräykset, sillä niissä määritellään Irakin velvoitteet useilla aloilla, mukaan luettuna joukkotuhoaseet ja keinot, joilla neuvoston säätämien kieltojen soveltaminen voitaisiin keskeyttää ja joilla ne voitaisiin poistaa.

Avain pakotteiden soveltamisen keskeyttämiseen ja poistamiseen on epäilemättä Irakin hallituksen käsissä. EU pahoittelee sitä, että koska Irak ei ole onnistunut täyttämään kansainvälisiä velvoitteitaan, neuvostolla ei ole edellytyksiä poistaa päätöslauselman 687 mukaisesti asetettuja kieltoja. EU on kehottanut Irakia täyttämään asiaan liittyvissä turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa määrätyt velvoitteensa.

EU tuntee voimakasta myötätuntoa Irakin väestön kohtaloa kohtaan ja on edelleen suurin Irakille annettavan humanitaarisen avun toimittaja. EU tukee vahvasti turvallisuusneuvostossa käytäviä keskusteluja, joiden tarkoituksena on Irakin siviiliväestön tilanteen helpottaminen.