ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0157/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) neuvostolle. Kotiäitien sosiaalinen asema Euroopassa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0157/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) neuvostolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Kotiäitien sosiaalinen asema Euroopassa Vastauksessaan kysymykseeni n:o E-2175/00(1) komissio muistutti, että se esitti jo vuonna 1987 direktiiviehdotuksen, jossa edistettiin sitä periaatetta, että miehiä ja naisia kohdellaan tasa-arvoisesti sekä laissa säädetyn että ammatillisen sosiaaliturvan yhteydessä. Kyseisessä direktiivissä tarkasteltiin sosiaaliturvaa koskevien oikeuksien yksilöllistämistä myös kotiäitien tapauksessa vaihtoehtona johdetuille oikeuksille. Valitettavasti neuvosto ei hyväksynyt kyseistä direktiiviä huolimatta parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean myönteisistä kannoista. Neuvoston kielteisestä päätöksestä on jo kulunut useita vuosia ja eurooppalainen käsitys sosiaaliturvan uudistamisesta ja parantamisesta on muuttunut. Onko neuvosto sitä mieltä, että sen tulisi tarkistaa kantaansa ja antaa periksi kotiäitien oikeutetuille vaatimuksille siitä, että he kuuluisivat saman sosiaaliturvan piiriin kuin muu väestö? (1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 184. Vastaus (30. toukokuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen palauttaa aivan oikein mieleen, että jo vuonna 1987 komissio esitti neuvoston direktiiviehdotuksen, jolla täydennettäisiin miesten ja naisten tasa-puolisen kohtelun periaatteen toteuttamista lakisääteisissä ja ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä. Neuvosto keskeytti asian käsittelyn vuonna 1989. Koska ehdotus perustui osittain perustamissopimuksen entiseen 235 artiklaan (uusi 308 artikla), sen hyväksymiseksi vaadittiin yksimielisyyttä. Useat valtuuskunnat olivat pitäneet voimassa ehdotusta koskevat asiavaraumat erityisesti ehdotuksen taloudelliset vaikutukset huomioon ottaen. Parlamentin jäsenen huomiota kiinnitetään yleisesti ottaen siihen, että vaikka sosiaaliturvajärjestelmien koordinointi siirtotyöläisten oikeuksien turvaamiseksi kuuluu yhteisön toimivaltaan, järjestelmät sinänsä ja niiden toiminta kuluvat yksinomaan kansalliseen toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1555/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle. Lämpövoimalan rakentaminen Tordesillasiin, Espanjaan.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1555/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle (28. toukokuuta 2001) Aihe: Lämpövoimalan rakentaminen Tordesillasiin, Espanjaan Monikansallinen amerikkalainen yritys Enron haluaa rakentaa Tordesillasin lähistölle kaasu- ja dieselöljykäyttöisen 800 megawatin lämpövoimalan, joka yhtiön antamien tietojen mukaan päästää ilmakehään vuosittain 2 540 000 tonnia hiilidioksidia (pääasiallinen syy ilmastonmuutokseen), 2 100 tonnia typpioksidia, 191 tonnia rikkidioksidia, 545 tonnia hiilimonoksidia ja muita saasteita. Tämä hanke aiotaan toteuttaa autonomisella alueella, joka tuottaa energiaa kolminkertaisesti yli oman tarpeensa. Se tuottaa siis selvästi liikaa. Voimala sijaitsisi vain kahden kilometrin päässä Tordesillasista, jonka väkiluku on 8 000, ja viiden kilometrin päässä Valladolidin maakunnan ainoasta luonnonsuojelualueesta, Riberas de Castronuñon luonnonpuistosta, ja vain muutaman kilometrin päässä Rueda-viiniä tuottavista viinitarhoista. Yhtiön esittämän arvion mukaisen, voimalan jäähdyttämiseen tarvittavan vesimäärän, 0,42 m3/s, ottaminen Duero-joesta vahingoittaisi pahoin joen ekosysteemiä, koska joinakin vuosina, kuivina aikoina veden määrä on vain 3 m3/s, joka riittää ainoastaan joen oman ekologisen tasapainon säilyttämiseen. Tämä aiheuttaisi vakavaa vahinkoa Riberas de Castronuñon suoalueille, jotka ovat Kastilia ja Léonin luonnonsuojelualueita. Koska tämä alue on ympäristöllisesti tärkeä, etenkin linnuille, osa siitä on julistettu erityiseksi lintujen suojelualueeksi ja ehdotettu sen sisällyttämistä Natrura 2000 -verkostoon. Voiko komissio varmistaa, että tästä hankkeesta tehdään ympäristövaikutusarviointi, jossa otetaan huomioon luonnonsuojelu ja Natura 2000 -verkostoon liitettävän ekosysteemin suojelemiseksi toteutettavat toimet? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2001) Komissiolla ei ole tietoa parlamentin jäsenen esiin tuomista seikoista. Se on kuitenkin todennut, että kyseinen alue on todellakin luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY(1) (lintudirektiivi) tarkoitettu erityinen lintujen suojelualue (ZPS ES4180017, Riberas de Castronuño). Lisäksi alue on luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY(2) tarkoitettu yhteisön tärkeänä pitämä alue (SIC ES4180017 - Riberas de Castronuño). Mainittakoon, että Valladolidin maakuntaan (Castilla y León) kuuluu kolme yhteisön tärkeänä pitämää aluetta, jotka olisi lisättävä Natura 2000 -verkostoon kyseisessä maakunnassa. Komissio pyytää Espanjan viranomaisia toimittamaan hanketta koskevan ympäristövaikutusarvioinnin ennen hankkeen lopullista hyväksyntää. Vasta kun vastaus on saatu, komissio voi ottaa kantaa siihen, noudatetaanko tarkasteltavana olevassa tapauksessa yhteisön lainsäädäntöä. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0416/01 esittäjä(t): Roy Perry (PPE-DE) neuvostolle. Sähkösokkiaseet.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0416/01 esittäjä(t): Roy Perry (PPE-DE) neuvostolle (8. helmikuuta 2001) Aihe: Sähkösokkiaseet Niin kutsutut sähkösokkiaseet rikkovat mahdollisesti voimakeinojen ja aseiden käyttöä koskevia YK:n perusperiaatteita, joiden mukaan lamaannuttavien aseiden kehittämistä ja levittämistä olisi seurattava tarkasti, jotta minimoitaisiin riski saattaa sivulliset henkilöt alttiiksi vaaralle, ja tällaisten aseiden käyttöä olisi valvottava tarkasti (kolmas periaate). Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä varmistaakseen, että tämä periaate otetaan huomioon, kun kyse on sähkösokkiaseista? Vastaus (31. toukokuuta 2001) Jäsenvaltioiden mukaan kansallisten viranomaisten olisi valvottava yhteisön sääntöjen nojalla, koska kyse on siviilikäyttöön tarkoitetuista tarvikkeista, tiettyjen muiden kuin puolustustarvikkeiden vientiä, joita voidaan käyttää sisäisiin sortotoimiin. Näin estetään se, että Euroopan unionista peräisin olevia tarvikkeita voitaisiin käyttää ihmisoikeusloukkauksiin. Tätä varten neuvosto on ryhtynyt laatimaan yhteistä luetteloa turvallisuus- ja poliisikäyttöön tarkoitetuista muista kuin puolustustarvikkeista, joiden vientiä olisi valvottava ihmisoikeuksien kunnioittamista lopullisessa määrämaassa koskevan käytännesääntöjen toisen perusteen nojalla. Luetteloon sisällytetään mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla annetaan sähköiskuja, kuten sähköpamput, sähkökilvet, sähköpistoolit ja sähkönuolia ampuvat pistoolit, sekä niitä varten erityisesti tähän tarkoitukseen valmistetut tai muunnetut osat. Luettelo toimitetaan komissiolle, jonka tehtävänä on antaa ehdotus kansallisiin tukahduttamistoimiin mahdollisesti käytettävien muiden kuin puolustustarvikkeiden viennin valvomista koskevasta yhteisön järjestelystä. Neuvosto on pannut merkille komission aikomuksen antaa viipymättä kyseiset tarvikkeet sisältävään luetteloon perustuva ehdotus, jonka avulla voidaan perustaa yhteisön valvontajärjestelmä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0931/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. 16 miljoonan kruunun katoaminen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0059 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0931/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: 16 miljoonan kruunun katoaminen Luxemburgilainen Perry Lux sai Echolta hoitaakseen kolme avustushanketta Bosniassa. Hankkeiden yhteisarvo vastaisi 24 miljoonaa Ruotsin kruunua. Hankkeet menivät myttyyn suuren petostapauksen vuoksi. Noin 16 miljoonaa Ruotsin kruunua on kateissa. Mitä komissio aikoo tehdä kadonneiden rahojen löytämiseksi, ja onko komissiossa pohdittu, miten asiasta vastaavat virkamiehet voidaan asettaa vastuuseen petostapauksen yhteydessä tekemistään virheistä? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 2001) Maaliskuussa 1997 saatujen tietojen perusteella epäilyksiä liittyi neljään humanitaarisen avun sopimukseen, joiden yhteisarvo oli 4 miljoonaa ecua. Tämän seurauksena UCLAF käynnisti tutkimuksen, johon liittyi tarkastuksia Luxemburgissa, Irlannissa ja entisessä Jugoslaviassa. Tutkimusraportin päätelmien mukaan tarvitaan muun muassa kansallisten oikeusviranomaisten lisäselvityksiä sen määrittämiseksi, keitä olivat toistaiseksi kateissa olevien varojen lopulliset edunsaajat. UCLAFin ehdotuksen mukaisesti ECHO esitti Perry Lux Informatic -yritykselle välittömästi perintämääräyksen neljästä sopimuksesta yhden osalta. Perintämääräyksestä valitettiin Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen huhtikuussa (T-132/98). Myöhemmin kyseinen yritys joutui konkurssiin, ja konkurssipesän selvittäjät pyysivät tuomioistuinta keskeyttämään oikeuskäsittelyn kunnes Luxemburgin oikeusviranomaisten käynnistämä rikosoikeudellinen menettely saataisiin päätökseen. Tuomioistuin hyväksyi tämän pyynnön 25. kesäkuuta 1999. Rikosoikeudellinen menettely on käynnissä edelleen, ja siinä komissio puolustaa siviiliosapuolena yhteisön taloudellisia etuja. Kolmen muun sopimuksen, jotka tehtiin Perry-Luxin kahden Irlannissa toimineen tytäryrityksen kanssa, osalta voidaan todeta seuraavaa: Molemmat tytäryritykset lakkautettiin jo vuonna 1996 ennen UCLAFin tutkimuksen aloittamista. Komissio ei ole voinut tutkimuksen avulla määrittää esimerkiksi pesänselvittäjää, jolle perintämääräys olisi voitu esittää. Näin ollen komissio puolustaa yhteisön taloudellisia etuja 2. kohdassa kuvatussa, yhä meneillään olevassa rikosoikeudellisessa menettelyssä myös näiden tapausten osalta. Tähän asiaan liittyvien kurinpitomenettelyjen osalta komissio viittaa yksityiskohtaisiin vastauksiinsa, jotka se antoi vuoden 1999 yleistä talousarviota koskeneen vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä (Blakin mietintö).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1764/01 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle. Vapaaehtoistyön taloudellinen arvo.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0221 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1764/01 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Vapaaehtoistyön taloudellinen arvo Suuri osa kansalaisjärjestöjen tekemästä työstä, erityisesti naisjärjestöissä, perustuu vapaaehtoisuuteen. Miksi komissio ei tunnusta vapaaehtoisesti tehdyn työn ja tuotettujen tavaroiden taloudellista arvoa yhteisön hankkeissa, jotka sisältyvät viidenteen puiteohjelmaan naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (9. heinäkuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa siihen, että kansalaisjärjestöjen tekemää vapaaehtoistyötä ei pidetä korvattavana kustannuksena hankkeissa, joita rahoitetaan naisten ja miesten tasa-arvoa koskevaan yhteisön puitestrategiaan liittyvästä ohjelmasta (20012005). Komissio haluaa korostaa yhteisön moitteettoman varainhoidon edellytyksenä olevan, että voidaan valvoa, mitkä tehtävät on todellisuudessa suoritettu ja mikä on kolmansien osapuolten yhteisön rahoittamiin hankkeisiin tuoma osuus. Vapaaehtoistyön kuten muidenkaan luontoissuoritusten arvoa ei yleensä voida tarkkaan määritellä. Tämän vuoksi komissio on osaksi parlamentin pyynnöstä päättänyt rajoittaa luontoissuoritusten osuutta tukemissaan hankkeissa. Samasta syystä luontoissuorituksia ei hyväksytä komission rahoittamissa hankkeissa korvattaviksi menoiksi, paitsi jos kyseisiin hankkeisiin liittyvissä päätöksissä on asiaa koskeva poikkeus (tässä tapauksessa kysymyksessä on naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevan toimintaohjelman perustamisesta 20. joulukuuta 2000 tehty neuvoston päätös 2001/51/EY (20012005)(1)). (1) EYVL C 17, 19.1.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1874/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Ranska).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0248 - 0249



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1874/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Ranska) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Ranskassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Ranskassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (24. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1708/01 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle. Direktiivin vastainen suunuuskan myynti ja valmistus.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0186 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1708/01 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Direktiivin vastainen suunuuskan myynti ja valmistus Itsehallinnollinen Ahvenanmaa ei noudata EU:ssa voimassa olevaa suunuuskan myyntikieltoa, vaan sallii nuuskan myynnin alueellaan ja Suomen ja Ruotsin välisessä laivaliikenteessä. Ahvenanmaa ei saanut, Ruotsin tavoin, komissiolta erityislupaa jatkaa nuuskan myyntiä. Direktiivin täytäntöönpanon valvonta on EU:n komission tehtävä. Ahvenanmaalla ja laivaliikenteelle myytävä nuuska on Ruotsissa valmistettua nuuskaa. Julkisuudessa olleiden tietojen mukaan Ahvenanmaalla aloitetaan nuuskan valmistaminen, jotta sitä voitaisiin myydä laivaliikenteessä. Kun Ruotsi sai erivapauden suunuuskan myyntiin, Ruotsi sitoutui siihen, ettei Ruotsissa valmistettua ja myytävää suunuuskaa saateta markkinoille muissa yhteisön jäsenmaissa, joissa suunuuskan myynti on kielletty. Sitoumusta rikotaan yleisesti, koska ruotsalaista suunuuskaa on vapaasti myynnissä Ahvenanmaalla ja Ruotsin ja Suomen välisessä liikenteessä olevilla laivoilla. Tiedotusvälineissä esiteltyjen kokeilujen mukaan suunuuskaa saa myös helposti ostettua esimerkiksi kioskeista Suomessa. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä nuuskan myynnin kieltävän direktiivin vastaisen suunuuskan myynnin lopettamiseksi Suomen Ahvenanmaalla ja muualla Suomessa? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Ruotsi noudattaisi EU-sopimuksessa saadun poikkeusluvan ehtoja eikä saattaisi enää ruotsalaista suunuuskaa muiden jäsenmaiden markkinoille? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2001) Tupakkatuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 5. kesäkuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/37/EY(1) 8 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on kiellettävä suussa käytettäväksi tarkoitetun tupakan markkinoille saattaminen. Kielto koskee koko Suomea. Komission tietoon on äskettäin tullut erään valituksen yhteydessä, että kieltoa ei ehkä ole sovellettu Ahvenanmaalla. Tämän vuoksi komissio pyytää Suomen hallitusta selventämään, onko tarvittava lainsäädäntö voimassa Ahvenanmaalla siten, että edellä mainittu säädös on asianmukaisesti pantu täytäntöön. Komissio aikoo myös kysyä Ruotsin viranomaisilta, kuinka ne panevat täytäntöön vaatimuksen toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan 151 artiklan ja liitteen XV mukaisesti Ruotsissa laillisesti markkinoille saatettua suussa käytettäväksi tarkoitettua tupakkaa ei saateta markkinoille muissa jäsenvaltioissa (1) EYVL L 194, 18.7.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Itävalta).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0250 - 0251



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Itävalta) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Itävallassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Itävallassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (24. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0854/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Verotuksen taso.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0017 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0854/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (22. maaliskuuta 2001) Aihe: Verotuksen taso Katsooko komissio, että kaikissa jäsenvaltioissa on niin korkea yleinen veroaste, että kannustavat veronhuojennukset voisivat lisätä valtion tuloja? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2001) Vaikka teoreettisesti on mahdollista, että verotulot ovat alhaisemmat korkean veroasteen vuoksi ja että veroasteen alentaminen lisäisi verotuloja, ei ole selvää, kuinka suuri veroasteen olisi oltava, jotta Lafferin teoriassa esitetyt vaikutukset toteutuisivat(1). Tukholman Eurooppa-neuvostolle yhteisesti antamassaan raportissa Julkisen talouden vaikutus kasvuun ja työllisyyteen: Laadun ja kestävyyden parantaminen komissio ja neuvosto toteavat saamiensa kokemusten perusteella, etteivät veronalennukset rahoita täysin itseään, vaan niitä on täydennettävä menouudistuksilla. Sitä, kuinka paljon menoja on supistettava, voidaan raportin mukaan arvioida julkisen talouden tilanteen ja suhdannetilanteen perustella. Veronalennusten on oltava tasapainossa julkisen velan vähentämisen ja/tai julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden kehittämisen kanssa. Verouudistusten vaikutukset riippuvat myös siitä, missä määrin veronalennukset kohdistetaan tarjontatekijöiden jäykkyyteen. Näin ollen vääristävien verojen (esimerkiksi työtulojen ja erityisesti pienten palkkojen verotuksen) alentamisella voi kannustavien vaikutusten ansiosta olla pitkällä aikavälillä myönteiset vaikutukset investointeihin, työllisyyteen ja kasvuun, minkä ansioista verotulot voivat kasvaa ja näin korvata osittain veroasteen alentamisen haittavaikutuksia. (1) Lafferin vaikutuksilla tarkoitetaan mahdollisuutta, että veroastetta alentamalla verotulot lisääntyisivät (verotulojen alenemisen sijaan, kuten voitaisiin olettaa). Todellisuudessa, toisin kuin Laffer esittää, veronalennukset eivät kuitenkaan rahoita täysin itseään. Jos muut tekijät pysyvät ennallaan, veronalennukset johtavat verotulojen alenemiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0591/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Burma.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0080 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0591/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (1. maaliskuuta 2001) Aihe: Burma Voiko komissio varmistaa, onko mikään jäsenvaltio ryhtynyt panemaan täytäntöön pakkotyötä Burmassa tutkivan ILO:n tutkintalautakunnan suosituksia? Voisiko komissio pyytää kaikilta jäsenvaltioilta selvitystä siitä, miten ne aikovat asiassa edetä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2001) Pakkotyötä Burmassa/Myanmarissa koskevan, kansainvälisen työkonferenssin kesäkuussa 2000 antaman ja ILO:n hallintoelimen marraskuussa 2000 vahvistaman päätöslauselman mukaan ILO:n pääjohtajan oli määrä raportoida hallintoelimelle maaliskuussa 2001 ILO:n jäsenten ja muiden kansainvälisten järjestöjen toteuttamista toimista vastauksena päätöslauselman suosituksiin. ILO: pääjohtaja lähetti asiaa koskevat tiedustelut jäsenvaltioille ja komissiolle. Asianomaisissa neuvoston elimissä on keskusteltu ILO:n suosituksista, joilla yritetään saada Burma/Myanmar panemaan täytäntöön vuonna 1930 tehdyn pakkotyötä koskevan yleissopimuksen (nro 29) soveltamista tutkivan ILO:n tutkintalautakunnan suositukset. EU:n jäsenvaltiot ja komissio ovat vastanneet omasta puolestaan ILO:n pääjohtajan pyyntöön saada tietoja toteutetuista tai suunnitelluista toimista vastauksena päätöslauselman suosituksiin. Joistakin yhteisistä vastauksiin sisällytettävistä asioista on sovittu. Jäsenvaltioiden ja komission toimittamat tiedot liitettiin ILO:n pääjohtajan järjestön hallintoelimelle sen 280. istunnossa maaliskuussa 2001 antamaan raporttiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1183/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Ihmisoikeudet Euro-Välimeri-sopimuksen puitteissa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0192 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1183/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Ihmisoikeudet Euro-Välimeri-sopimuksen puitteissa Komission puheenjohtaja Romano Prodi kävi viime tammikuussa Tunisiassa yhteydenpitokierroksella, joka vei hänet myös Algeriaan ja Marokkoon. Tunisian-vierailullaan komission puheenjohtaja käsitteli Tunisian viranomaisten kanssa sellaisia aiheita kuin maastamuutto, ihmisoikeudet, Lähi-idän konflikti ja Maghrebin arabiunionin tilanne. Tunisiassa on toistuvasti tapahtunut ihmisoikeusloukkauksia ja puheenjohtaja Prodi tapasi tammikuisen vierailunsa aikana äskettäin laittomaksi julistetun Tunisian ihmisoikeusliiton (Liga Tunecina de defensa de los derechos humanos). Voisiko komissio tarkentaa, mitä Euro-Välimeri-sopimuksella säädettyjä yhteistyötoimia Tunisiassa pannaan parhaillaan täytäntöön? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 2001) Komissio on aina kiinnittänyt huomiota ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kunnioittamiseen. Näin ollen se pitää periaatteidensa mukaisesti valitettavana kaikkea päätöksentekoa, joka pyrkii rajoittamaan näitä oikeuksia. Kumppanuus Tunisian kanssa on asteittainen prosessi. Sen yhteydessä komissio on aluksi päättänyt suosia Barcelonan julistuksessa sekä Euroopan unionin ja Tunisian assosiaatiosopimuksessa määriteltyjä keinoja: poliittista vuoropuhelua sekä sellaisten ohjelmien rahoittamista, jotka tukevat ihmisoikeuksia ja kansalaisvapauksia. Päämääränä on parantaa pysyvästi ihmisoikeuksia ja sananvapautta. Konkreettisemmalla tasolla komissio on ottanut vuoden 2001 ohjelmasuunnitteluun Tunisisan kanssa hankkeita tiedotusvälineille annettavan tuen ja kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi. Assosiaatiosopimuksen voimaantulemisesta lähtien se on myös käyttänyt mahdollisuudet keskusteluihin kaikilla tasoilla. Komissio jatkaa tämän poliittisen vuoropuhelun vahvistamista ja tuo myös mukaan aiheita, jotka saattavat kiinnostaa kumpaakin osapuolta. Tunisia on yltänyt jo huomattaviin saavutuksiin taloudessa ja yhteiskunnan vakauttamisessa. Komission mielestä sen pitää kyetä merkittäviin uudistuksiin kansalaisvapauksien ja poliittisen moniarvoisuuden alalla sekä ryhtyä käytännön toimenpiteisiin voidakseen lähentyä EU:ta toivomallaan tavalla. Mikään yhteiskunta ei nimittäin pysty hyödyntämään kaikkia mahdollisuuksiaan ilman että kaikki sen kansalaiset voivat osallistua päätöksentekoon.