ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3740/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Tilinpäätös varainhoitovuodelta 2001.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0070 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3740/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Tilinpäätös varainhoitovuodelta 2001 Komissio on julkaissut Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1) Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2001 (Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös). Voiko komissio toimittaa luettelon kaikista muutoksista, joita nyt julkaistuun tilinpäätökseen on vielä tehty parlamentille 30. huhtikuuta 2002 toimitetun version jälkeen? (1) EYVL C 296, 28.11.2002. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2003) Mitään muutoksia ei ole tehty. Vuositilinpäätös julkaistaan virallisessa lehdessä samana päivänä kuin tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2978/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Voin väärentäminen Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0032 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2978/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (22. lokakuuta 2002) Aihe: Voin väärentäminen Euroopan unionissa Euroopan petostentorjuntavirasto ilmoitti lehdistötiedotteessaan 6. heinäkuuta 2000, että se on hajottanut voin väärentämistä Euroopan unionissa harjoittaneen verkoston, joka oli ehtinyt väärentää kymmeniä tuhansia tonneja voita vuosina 19952000. Komissio ilmoitti 19. maaliskuuta 2001, että se ei voi kertoa asianosaisten yritysten nimiä, sillä se ei tiennyt niitä. Vain Euroopan petostentorjuntavirastolla oli tiedot niistä, ja asian oikeuskäsittely on jäsenvaltioiden sääntöjen mukaisesti luottamuksellinen. Komissio ei ole muuttanut edelleenkään kantaansa. Estetäänkö komissiota yhä ottamasta selville asiaan sotkeutuneiden yritysten nimiä ja ryhtymästä niiden vastaisiin toimiin yhteisön talousarvion, kuluttajien ja viljelijöiden suojelemiseksi? Milloin komissio aikoo ottaa selvää, mistä yrityksistä on kyse, ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Voisiko komissio selittää hieman tarkemmin mitä se tarkoittaa luottamuksellisella oikeuskäsittelyllä ja ilmoittaa konkreettiset lailliset perusteet sille, että sitä estetään ottamasta selville asiaan sekaantuneiden yritysten nimiä ja toimimasta tietojen perusteella? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2003) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kyseisiä tapahtumia käsitellään kahdessa jäsenvaltiossa (Ranskassa ja Italiassa) käynnissä olevissa rikosoikeudenkäynneissä ja että menettelyt ovat salaisia. Salassapitosäännöksiä, jotka perustuvat Italiassa rikosoikeudenkäymiskaaren 329 pykälään ja Ranskassa rikosoikeudenkäymiskaaren 11 pykälään, sovelletaan kaikkiin henkilöihin, jotka eivät ole osallistuneet tutkintaan. Belgiassa Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) Italian viranomaisilta sen koordinointi- ja avustustehtävässä saamat asiakirjat on siirretty kyseisten viranomaisten luvalla belgialaiselle maksajavirastolle, joka selvittää parhaillaan mahdollisuuksia välittää tiedot Belgian oikeusviranomaisille. Kun kyse on epäsuorista Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston rahoittamista tuista, vastuu valvoa sääntöjen vastaisesti myönnettyjen tukien takaisinperintää kuuluu asianomaisille jäsenvaltioille. Komissio kuitenkin myös seuraa tapausten käsittelyä. On aiheellista huomauttaa, että OLAFilla on tuomioistuinasioiden, neuvonnan ja oikeudellisen seurannan yksikkö, jonka yhtenä tehtävänä on parantaa oikeuskäsittelyjen seurantaa. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä palaamaan myös kirjalliseen kysymykseen E-2702/02(1) annettuun vastaukseen, jossa selostetaan yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on otettu käyttöön maataloustuotteiden väärentämisestä johtuvan vakavan ongelman ratkaisemiseksi. (1) EUVL C 110 E, 8.5.2003, s. 92.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3401/02 esittäjä(t): Marco Cappato (NI) neuvostolle. Täydellinen tietovalvonta (Total Information Awareness).



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0065 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3401/02 esittäjä(t): Marco Cappato (NI) neuvostolle (29. marraskuuta 2002) Aihe: Täydellinen tietovalvonta (Total Information Awareness) Eräissä lehdissä julkaistujen artikkeleiden mukaan Yhdysvaltain hallitus myönsi viime helmikuussa 200 miljoonan dollarin määrärahat kahden uuden, tietojen hyödyntämiseen (Information Exploitation Office) ja tietovalvontaan keskittyvän viraston (Information Awareness Office) perustamiseen. Viimeksi mainitun viraston tehtäviin kuuluu ennen kaikkea täydellisen tietovalvonnan (Total Information Awareness, TIA) kehittäminen. Tietovalvonnan avulla on tarkoitus etsiä, kerätä ja käsitellä kaikenlaisia tietoja, jotka voivat auttaa epäilyttävien henkilöiden ja mahdollisten terroristien tunnistamisessa. Tietovalvonnan puitteissa on tarkoitus kehittää muun muassa Genoa I -tietokoneohjelmaa, joka on suunniteltu erilaisten sähköisten tietokantojen huomaamattomaan tutkimiseen ja muun tyyppiseen tietokantojen vakoiluun sekä tietojen keräämiseen kansainvälisellä tasolla. Sähköisen viestinnän globaalista luonteesta johtuen järjestelmä olisi tehokas ja sillä olisi välittömiä vaikutuksia jopa Euroopan unionin kansalaisten väliseen viestintään. Voiko neuvosto pyytää Yhdysvaltain hallitusta vahvistamaan nämä tiedot? Mikäli tiedot vahvistetaan, eikö neuvosto ole sitä mieltä, että täydellisen tietovalvonnan avulla toteutettavat toimet rikkovat Euroopan unionin tietosuojadirektiivejä sekä muita Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltain allekirjoittamia sopimuksia? Mihin toimenpiteisiin neuvosto aikoo ryhtyä Euroopan unionin lainsäädännön ja sen kansalaisten oikeuksien ja vapauksien kunnioittamisen varmistamiseksi? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3384/02 ja E-3401/02 (8. toukokuuta 2003) Neuvosto ei kommentoi koskaan lehdistössä esitettyjä lausuntoja ja korostaa, että niin kutsutun Total Information Awareness -järjestelmän prototyyppijärjestelmää koskeva työ on ollut saatavilla julkisista lähteistä ennen kuin kyseinen lausunto julkaistiin The Washington Post -lehdessä 12. marraskuuta 2002. Neuvosto pyytää kysyjää tutustumaan julkilausumaan, jonka neuvosto antoi kyseisestä aiheesta Euroopan parlamentin täysistunnossa 23. lokakuuta 2002. Yleisemmältä kannalta katsottuna neuvosto jatkaa säännöllistä vuoropuhelua Amerikan Yhdysvaltojen hallituksen kanssa erityisesti transatlanttisen vuoropuhelun puitteissa, jonka yhteydessä vaihdetaan tietoja molempia osapuolia kiinnostavista ja niiden kannalta tärkeistä asioista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2377/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. GATS-sopimus.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0019 - 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2377/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (2. elokuuta 2002) Aihe: GATS-sopimus Käynnissä olevien GATS-neuvottelujen monimutkaisuus korostaa monien EU:n kansalaisten esittämää vaatimusta tehokkaasta ja avoimesta hallinnosta Euroopan unionissa ja sen toimielimissä. Voisiko komissio siis täsmentää millainen EU:n päätöksentekoprosessi on käytössä palvelukaupan yleissopimuksesta käytävissä neuvotteluissa ja vahvistaa mikä on Euroopan parlamentin ja alueiden komitean rooli tässä prosessissa? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2002) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 133 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisöllä on yksinomainen toimivalta yhteisessä kauppapolitiikassa. Tämän määräyksen perustana on velvoite, jonka mukaan yhteisö vastaa tulliliiton perustamiseen liittyvien yhteisön politiikkojen ulkoisista vaikutuksista. Perustamissopimuksen 133 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisöllä on yksinomainen toimivalta erityisesti tavarakaupassa, rajojen yli tapahtuvissa palveluissa, joihin ei liity henkilöiden liikkuvuutta sekä eräillä erityisillä immateriaalioikeuteen kuuluvilla aloilla. Soveltamisalaa voidaan neuvoston yksimielisellä päätöksellä kuitenkin laajentaa koskemaan kaikkea palvelukauppaa ja immateriaalioikeutta (tätä yksinomaisen toimivallan laajentamismahdollisuutta lisättiin edelleen Nizzan sopimuksella). Neuvoston vuonna 1999 hyväksymissä päätelmissä vahvistettiin Dohan kehitysohjelman seurauksena todennäköisesti tehtävän kansainvälisen sopimuksen neuvottelutavoitteet. Nämä tavoitteet ovat perustana neuvotteluille, joita komissio käy kuullen komiteaa, jonka neuvosto nimeää perustamissopimuksen 133 artiklan mukaisesti (133 artiklassa tarkoitettu komitea). Sopimusten tekemisestä vastaa neuvosto. Vastuu kauppapolitiikan päivittäisestä hallinnoinnista on komissiolla, joka toimii tiiviissä yhteydessä neuvostoon säännöllisesti kokoontuvan 133 artiklassa tarkoitetun komitean välityksellä. Vaikka parlamentilla ei ole kauppapolitiikassa muodollista roolia voimassaolevien sopimusten mukaan, se saa säännöllisesti tietoja kauppapoliittisista kysymyksistä ja sitä kuullaan tärkeimmissä kysymyksissä 5. heinäkuuta 2000 tehdyn puitesopimuksen mukaisesti. Tiettyjä kaupallisia kysymyksiä saattaa kuulua myös sellaisten sopimusten soveltamisalaan, joiden tekeminen edellyttää parlamentin puoltavaa lausuntoa perusasetuksen 300 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan mukaisesti. Alueiden komitea ei osallistu yhteistä kauppapolitiikkaa koskevaan päätöksentekoprosessiin eikä se ole toistaiseksi laatinut omasta aloitteestaan kauppapoliittisia kertomuksia. Komissio on kuitenkin valmis tekemään alueiden komitealle selkoa yksittäisistä kauppakysymyksistä erityisesti Dohan kehitysohjelman edistyessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3839/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) neuvostolle. Aihe: Todisteet Pohjois-Korean keskitysleirien olemassaolosta.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0117 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3839/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) neuvostolle (9. tammikuuta 2003) Aihe: Aihe: Todisteet Pohjois-Korean keskitysleirien olemassaolosta Pohjois-Korean keskitysleirien eli pakkotyölaitosten, joista on puhuttu jo kauan, mutta joista ei Pohjois-Korean ulkopuolisilta ole koskaan saatu todisteita, olemassaolo on juuri todistettu Far Eastern Economic Review -lehden kaupallisen satelliittikuvien tarjoajan avulla hankkimien satelliittikuvien perusteella. Vuonna 1994 Etelä-Koreaan paennut entinen vanginvartija Ahn Myong Chol on tunnistanut kuvien olevan Haengyongin keskitys- ja työleiriltä. Etelä-korealaiset ja Yhdysvaltain tiedustelupalvelu ovat jo pitkään levittäneet huhuja, joiden mukaan niillä on satelliittikuvia kyseisistä leireistä, mutta väitettyjä todisteita ei ole koskaan saatettu julkisuuteen. Onko neuvostolla hallussaan vastaavia satelliittikuvia tai onko jokin jäsenvaltio ilmoittanut sille pitävänsä hallussaan Pohjois-Korean keskitysleirien olemassaolon todistavia satelliittikuvia? Onko neuvostolla tietoa muista Pohjois-Koreassa sijaitsevista keskitysleireistä, joiden olemassaolo voitaisiin todistaa satelliittikuvien avulla? Koska neuvosto aikoo toimittaa Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle satelliittikuvat tai muita todisteita Pohjois-Korean keskitysleirien olemassaolosta ja mihin poliittisiin toimiin se aikoo ryhtyä Pyongyangin suhteen, jotta kaikki keskitysleirit suljetaan välittömästi ja kaikki vangit vapautetaan viipymättä? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Neuvostolla ei ole hallussaan arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamia satelliittikuvia eikä muitakaan vastaavia todisteita keskitysleirien olemassaolosta. Se on tietoinen syytöksistä, joiden mukaan useita henkilöitä pidetään niin sanotuilla uudelleenkoulutusleireillä. Neuvosto muistuttaa, että EU korostaa kaikissa Pohjois-Korean kanssa käytävään vuoropuheluun kuuluvissa kokouksissa pitävänsä tärkeänä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteen kunnioittamista. EU:n troikka vieraili Pohjois-Koreassa kesäkuussa 2002 ja ilmaisi tällöin selkeästi EU:n odottavan, että Pohjois-Korean tekee konkreettisia parannuksia ihmisoikeusasioissa. Troikka korosti, että maahan pitäisi päästää puolueettomia tarkkailijoita arvioimaan kansainvälisessä levityksessä olevien, Pohjois-Korean tilannetta koskevien lukuisien kielteisten raporttien todenperäisyyttä. Erityisiä huolenaiheita ovat vankileirit, uskonnonvapaus, kidutus ja kotimaahansa palanneiden pakolaisten kohtelu. EU jatkaa näiden asioiden käsittelemistä Pohjois-Korean hallituksen kanssa kaikissa sopivissa tilaisuuksissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2604/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Pumppuhaulikot.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2604/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (18. syyskuuta 2002) Aihe: Pumppuhaulikot Uutiset pumppuhaulikoilla tehdyistä murhista ja tapoista sekä niiden aiheuttamista onnettomuuksista kuuluvat nykyään valitettavasti arkipäivään. Eikö neuvosto ole sitä mieltä, että pumppuhaulikot olisi järkevää kieltää, koska sen enempää turvamiehet, urheiluampujat kuin metsästäjätkään eivät käytä niitä? Neuvostoa pyydetään ilmoittamaan, onko se samaa mieltä asiasta ja aikooko se itse ryhtyä toimiin ja vaikuttaa jäsenvaltioihin tässä asiassa? Lisäksi neuvostoa pyydetään antamaan tietoa alan tämänhetkisestä tilanteesta. Vastaus (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvosto on kysyjän tavoin huolissaan pumppuhaulikoiden väärinkäyttöön liittyvistä vaaroista. Neuvosto ei kuitenkaan voi itse aloittaa menettelyjä pumppuhaulikoiden mahdolliseksi kieltämiseksi, kuten kysyjä ehdottaa. Sen sijaan jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia ryhtymään sopiviksi katsomiinsa toimiin pumppuhaulikoiden käytön kieltämiseksi tai rajoittamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2567/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Hintojen nousu euroalueella.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2567/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (16. syyskuuta 2002) Aihe: Hintojen nousu euroalueella Voiko komissio antaa Eurostatin arvion euroalueen kussakin jäsenvaltiossa euron käyttöönoton vuoksi mahdollisesti tapahtuneesta hintojen noususta (jopa 0,2 prosenttia)? Voiko se verrata kyseisiä hinnankorotuksia kussakin euroalueen jäsenvaltiossa kuluttajien suojelemiseksi tehtyihin institutionaalisiin järjestelyihin ja esittää hintavalvontaa, hintojen pakollista tai vapaaehtoista esittämistä kahdessa valuutassa ja muiden väliaikaisten inflaatiovaikutusten välttämiseksi suunniteltuja toimia koskevat vaatimukset euroalueen kussakin jäsenvaltiossa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2002) Eurostatin analyysit euroon siirtymisen inflaatiovaikutuksista perustuvat yhdenmukaistettuun kuluttajahintaindeksiin ja koskevat koko euroaluetta. Yksittäisiä jäsenvaltioita koskevia tietoja ei näin ollen ole saatavissa. Koko euroalueen kuluttajahintoja analysoidaan aikasarjamenetelmällä, jonka avulla ei saada luotettavia estimaatteja, jos tulokset lasketaan jäsenvaltiotasolla. Tämän perusteella arvoisan parlamentin edustajan pyytämän vertailun tekeminen on mahdotonta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2717/02 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle. Euroopan komission virkamiesten ja muiden toimihenkilöiden nostamat hallinnolliset kanteet.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0014 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2717/02 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle (26. syyskuuta 2002) Aihe: Euroopan komission virkamiesten ja muiden toimihenkilöiden nostamat hallinnolliset kanteet Vastauksesta (24. toukokuuta 2002) kirjalliseen kysymykseen E-0661/02(1) käy ilmi, että merkittävä osa Euroopan komission työntekijöiden nostamista kanteista (30,5 prosenttia ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa ja 13,2 prosenttia yhteisöjen tuomioistuimessa) ajanjaksolla 1. tammikuuta 1996 30. kesäkuuta 2001 oli juridisesti perusteltuja ja tuomioistuimet hyväksyivät ne käsiteltäväksi ainakin osittain. Nämä tiedot ovat kuitenkin riittämättömiä sen selvittämiseksi, mitkä ovat niiden täydet vaikutukset taloudellisiin ja henkilöresursseihin, jos ajatellaan, että näissä tapauksissa komissio tavallisesti tuomitaan maksamaan oikeudenkäyntikulut, mukaan lukien valituksen tekijöiden asianajajakulut ja toisinaan myös komissiota avustavien asianajajien kulut. Kuinka monessa tapauksessa komissio on mainittuna ajanjaksona joutunut maksamaan oikeudenkäyntikulut ja kuinka suuret ne ovat keskimäärin tapausta kohden? Mikä on komission sisäisten ja ulkoisten työntekijöiden kokonaismäärä sellaisten hallinnollisten riitojen hallinnoinnissa, joista määrätään virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artiklassa? (1) EYVL C 229 E, 26.9.2002, s. 117. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3885/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön määrärahojen käyttöönotto EU:n jäsenvaltioissa vuoden 2002 lopulla.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3885/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (13. tammikuuta 2003) Aihe: Yhteisön määrärahojen käyttöönotto EU:n jäsenvaltioissa vuoden 2002 lopulla Voiko komissio ilmoittaa, minkä verran yhteisön tukikehyksessä on tehty sitoumuksia ja otettu käyttöön tosiasiallisia määrärahoja kussakin EU:n jäsenvaltiossa vuoden 2002 loppuun mennessä? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2003) Pyydetyt tiedot on esitetty taulukossa, joka on lähetetty suoraan kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle. On huomattava, että Interreg-yhteisöaloitteessa jäsenvaltiokohtaisten maksujen määrää ei voi verrata maakohtaisten suunniteltujen maksujen määrään (määrärahoja koskeva sarake), koska yhteisön kirjanpidossa maksut merkitään ohjelmia yhteensovittavalle maalle. Tämän vuoksi taulukkoon ei ole merkitty jäsenvaltiokohtaisia tietoja toisin kuin muissa yhteisöaloitteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2169/02 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Laajentuminen.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0009 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2169/02 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Laajentuminen Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö (UNICE) varoitti äskettäin tiettyjen ehdokasvaltioiden hallinnon hitaudesta. Lisäksi toisinaan näissä maissa vehkeillään ja syyllistytään korruptioon. Tämän vuoksi Euroopan unionista peräisin olevien yritysten asettautuminen näihin maihin vaikeutuu käytännössä huomattavasti. Mihin toimiin laajentumisesta vastaava pääosasto aikoo ryhtyä tilanteen lievittämiseksi? Ollaanko laskettu, kuinka paljon nämä tekniset esteet aiheuttavat taloudellista vahinkoa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2002) Kuten ehdokasmaiden edistymistä unioniin liittymisen valmisteluissa käsittelevistä komission määräaikaiskertomuksista ilmenee, komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista ongelmista. Euroopan teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestön (UNICE) kuten muidenkin riippumattomien lähteiden toimittamat tiedot ovat erittäin käyttökelpoisia, ja niitä pidetään suuressa arvossa. Komissio on pyrkinyt selvittämään hallinnon puutteisiin liittyviä ongelmia siitä asti, kun yhteistyötä ehdokasmaiden kanssa on tehty. Monet Phare-ohjelman hankkeet kaikissa ehdokasmaissa tähtäävät julkishallinnon tehokkuuden parantamiseen, joka tätä nykyä onkin ohjelman keskeinen tavoite. Tässä yhteydessä on toteutettu myös nimenomaan korruption torjumiseen liittyviä hankkeita. Näitä toimia jatketaan parhaillaan täytäntöönpanovaiheessa olevissa Phare-hankkeissa, ja uusia hankkeita on suunnitteilla. On kuitenkin ymmärrettävä, että ensisijainen vastuu näistä kysymyksistä on asianomaisilla mailla itsellään. Komissio ei ole arvioinut näihin eri tavoin käsiteltäviin ongelmiin perustuvien taloudellisten menetysten määrää.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3581/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Espanjan pääministerin ja Ranskan presidentin päätökset merikäytävien erottamisesta Prestigen tyyppisille aluksille.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0085 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3581/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (13. joulukuuta 2002) Aihe: Espanjan pääministerin ja Ranskan presidentin päätökset merikäytävien erottamisesta Prestigen tyyppisille aluksille Mitä päätöksiä neuvosto on tehnyt Espanjan pääministerin ja Ranskan presidentin päätöksistä erottaa Prestigen tyyppisille aluksille omat merikäytävät? Minkälaisia käytännön seurauksia näillä päätöksillä voi olla sille, miten öljykatastrofit vaikuttavat rannikkoalueisiin? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02, E-3589/02, E-3625/02 ja E-3761/02 (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvosto pyytää arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan puheenjohtajavaltion vuoden 2002 joulukuussa pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa neuvoston puolesta antamaan julkilausumaan, jossa käsitellään kaikkia heidän esittämissään kysymyksissä esiin tuotuja seikkoja, sekä vastauksiin, jotka neuvosto antoi Josu Ortuondo Larrean, Manuel Medina Ortegan, Camilo Nogueira Románin ja John Cushnahanin kirjallisiin kysymyksiin nro H-0833/02, H-0839/02, H-0847/02 ja H-0871/02 kyselytunnilla Strasbourgissa 15. tammikuuta 2003.