ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1883/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Espanja).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0251 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1883/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Espanja) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Espanjassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Espanjassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (24. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2355/01

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(6. elokuuta 2001)

Aihe: EU:n ja Marokon kuningaskunnan suhteet

Tehdessään viime kesäkuussa virallisen vierailun Marokon kuningaskuntaan ulkoasioista vastaava komission jäsen Patten ja kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen Lamy ilmoittivat virallisesti haluavansa parantaa ja lisätä yhteistyötä EU:n ja Marokon välillä. Pattenin sanojen mukaan Välimeren eteläpuolella olevilla kumppaneillamme on etuoikeutettu asema ulkosuhteissamme. Vierailujen aikana käydyissä virallisissa keskusteluissa ei kuitenkaan kertaakaan virallisesti mainittu epäonnistumista EU:n ja Marokon neuvotteluissa uuden kahdenvälisen kehyksen luomiseksi EU:n ja Marokon välisen kalastussopimuksen uudistamista varten. Neuvottelut epäonnistuivat marokkolaisten neuvottelijoiden peräänantamattomuuden takia. Siksi 400 eurooppalaista alusta joutui lähtemään Marokon kalavesiltä ja 4 300 eurooppalaista kalastajaa, jotka toimittivat kalaa EU:n markkinoille (toimituksista huolehtiva nyt kolmannet maat) joutuivat suoraan kärsimään ja taloudellinen ja sosiaalinen tilanne heikkeni erittäin huolestuttavasti eräillä voimakkaasti kalastuksesta riippuvaisilla EU:n alueilla.

Eikö se, että Marokon kuningaskunta hylkäsi kalastusyhteistyön EU:n kanssa, vaikuta EU:n ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen mielestä mitenkään EU:n ja Marokon suhteisiin?

Eikö se, että Marokko kieltäytyy yhteistyöstä EU:n kanssa aloilla, jotka ovat EU:n etujen mukaisia, todellakaan vaikuta kahdenvälisiin suhteisiin, joita pidetään yllä ja näköjään jopa lisätään asioissa, jotka ovat Marokon etujen mukaisia?

Komissio hyväksyi 18. heinäkuuta 2001 ehdotuksen erityissuunnitelmaksi, jolla pyritään mahdollisuuksien mukaan lieventämään vakavaa taloudellista ja sosiaalista tilannetta, johon Marokon kanssa tehdyn sopimuksen suojissa kalastaneen laivaston työntekijät ovat joutuneet. Aikooko EU palkita Marokkoa lisäämällä yhteistyötä sen kanssa välittämättä taloudellisesta ponnistuksesta (joka ei vielä riitä), johon EU joutuu siksi, että Välimeren eteläpuolella olevat kumppanimme olivat taipumattomia ja haluttomia yhteistyöhön?

Voiko komissio kertoa syyt siihen, miksi vakavat sosiaalis-taloudelliset vaikutukset, joita Marokko on aiheuttanut EU:lle vastustaessaan peräänantamattomasti kalastusyhteistyön uudistamista, ei vaikuta himpun vertaa EU:n ja Marokon kahdenvälisiin suhteisiin, vaan sen sijaan, niin kuin Patten itse sanoo, komissio aikoo jopa parantaa yhteistyötä?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(11. syyskuuta 2001)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Ribeiro e Castron esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1228/01(1).

(1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 225.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0894/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Sensus-poliisihankkeen tukeminen.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0021 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0894/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Sensus-poliisihankkeen tukeminen Vastauksessaan kysymykseen P-0009/01(1) komission jäsen Erkki Liikanen toteaa komission olevan tietoinen siitä, että AfA (Amt für Auslandfrage, Saksan ulkomaankysymyksiä käsittelevä virasto), joka osallistui kieliteknologian testikeskuksensa kautta sekä Aventinus- että Sensus-hankkeeseen, on Saksan liittokanslerin viraston alainen viranomaiselin. Tällä kysymyksen kohtaan 7 antamallaan vastauksella komission jäsen Liikanen myöntää epäsuorasti, että komissio on tietoinen Saksan turvallisuuspalvelun, Bundesnachrichtendienstin, mukanaolosta. Koska poliisi- ja turvallisuuspalvelut, Saksan turvallisuuspalvelu mukaan lukien, kuuluvat EU:n jäsenvaltioiden toimivallan piiriin ne voivat aina vedota kansalliseen suvereeniuteen halutessaan välttää Euroopan tasolla tapahtuvan demokraattisen valvonnan. Tietyssä mielessä komissio onkin antanut Europolille ja erityisesti Saksan valtion turvallisuuspalvelulle vapaat kädet toimia. Myöntääkö komissio, että poliisi- ja turvallisuuspalvelujen, Saksan Bundesnachrichtendienst mukaan lukien, toiminta Sensus-hankkeen puitteissa on Euroopan parlamentin harjoittaman demokraattisen valvonnan ulottumattomissa, koska se kuuluu jäsenvaltioiden toimivallan piiriin? Jos komissio ei tätä myönnä, millä tavoin Euroopan parlamentti voi siinä tapauksessa harjoittaa täysimääräisesti demokraattisen valvonnan oikeuttaan poliisi- ja turvallisuuspalvelujen, Bundesnachrichtendienst ja Europol mukaan lukien, suhteen Sensus-hankkeen puitteissa, ilman että rikottaisiin kansallisen suvereeniuden rajoja? (1) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 154. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Komissio haluaa kiinnittää parlamentin jäsenen huomion esitetyn kysymyksen institutionaaliseen luonteeseen. Kysymys näet koskee parlamentin harjoittamaa demokraattista valvontaa asioissa, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen kysymys ei liity pelkästään Sensus-hankkeeseen tai tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmiin yleensä, vaan on luonteeltaan laajempi. Koska AfA ja Europol ovat Sensus-hankkeen puitteissa tehneet komission kanssa sopimuksen, niillä on Sensus-hankkeen yhteydessä samat oikeudet ja velvoitteet kuin muillakin sopimuspuolilla. Niiden velvollisuutena on erityisesti esittää kustannusselvityksiä, teknisiä tuloksia ja kertomuksia ja hyväksyä komission ja tilintarkastustuomioistuimen oikeus suorittaa tarkastuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0530/01

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(22. helmikuuta 2001)

Aihe: Omistusoikeus ja laajentuminen

On yleisesti tiedossa, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden reaalisosialismia edustavat hallitukset kielsivät oikeuden yksityiseen omaisuuteen ja että kyseinen omaisuus takavarikoitiin. Demokratian asteittaisen paluun myötä joidenkin maiden hallitukset ovat päättäneet tunnustaa uudelleen laillisten omistajien tai heidän perillistensä oikeuden takavarikoituun omaisuuteen erityisesti, kun kyse on taloista tai pienistä maa-aloista. Monimutkaisten byrokraattisten menettelyjen jälkeen kansalaiset voivat siten saada takavarikoidun omaisuutensa takaisin. Joissakin tapauksissa muun muassa Romaniassa aikaisemmille omistajille on tarjottu korvaukseksi muita maa-aloja kuin heiltä takavarikoidut maat. Tämä on aiheuttanut tyytymättömyyttä ja jännitteitä, ei niinkään menetetyn omaisuuden ja tarjotun omaisuuden rahallisen arvon vertailun vuoksi, vaan lähinnä tunnesyistä johtuen, sillä takavarikoituun omaisuuteen liittyy perhemuistoja ja perinteitä.

Ajatellen ehdokasvaltioiden kanssa käytäviä neuvotteluja, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

1. Tarkistaako se, onko omistusoikeudet palautettu maassa, jonka kanssa neuvotteluja käydään?

2. Onko sillä mahdollisuutta tarkistaa käytännössä, onko takavarikoitu omaisuus todella palautettu laillisille omistajille tai heidän perillisilleen?

3. Onko se perustanut osastoa, jonka puoleen kyseisten maiden kansalaiset voivat kääntyä halutessaan valittaa julkisten viranomaisten päätöksestä tarjota heille korvaukseksi muuta omaisuutta kuin heiltä takavarikoitu omaisuus?

4. Onko komissio valmis mahdolliseen painostukseen sen varmistamiseksi, että omistusoikeuksia todella noudatetaan myös niiden perheiden kohdalla, joiden omaisuus on takavarikoitu?

Günther Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(18. huhtikuuta 2001)

Arvoisan parlamentin jäsenen mieliin palauttamat pakkolunastukset ovat tapahtuneet ennen Rooman sopimuksen voimaantuloa. Sitä paitsi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 295 artiklassa (ent. 222 artikla) täsmennetään, että tällä sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Näin ollen tämä kysymys kuuluu Euroopan yhteisön toimielinten sijasta ehdokasmaiden toimialaan. Tästä syystä omistusoikeusjärjestelmiä ei käsitellä liittymistä koskevissa neuvotteluissa. Komissio ei myöskään suorita asiassa tarkastuksia, ja ehdokasmaiden kansalaisten on valitettava asiasta kyseisten maiden viranomaisille tai mahdollisesti Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.

Komissio on kuitenkin käsitellyt kyseistä ongelmaa assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden Euroopan unioniin liittymistä koskevista hakemuksista vuonna 1997 antamissaan lausunnoissa. Lisäksi se on tarvittaessa ottanut kyseisen ongelman esille määräaikaiskertomuksissa, jotka se vuotuisesti antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdokasmaiden edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa, erityisesti Romaniaa koskevissa kertomuksissa vuosina 1999 ja 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0414/01 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR), Karin Riis-Jørgensen (ELDR) ja Jan Mulder (ELDR) komissiolle. Turkiseläimet Alankomaissa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0414/01 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR), Karin Riis-Jørgensen (ELDR) ja Jan Mulder (ELDR) komissiolle (15. helmikuuta 2001) Aihe: Turkiseläimet Alankomaissa 1. Onko komissio tietoinen Alankomaiden hallituksen hiljattaisesta päätöksestä kieltää turkistarhaus Alankomaissa 10 vuoden siirtymäajan jälkeen ilman, että turkistuottajille maksetaan korvauksia? 2. Onko komissio todella ilmoittanut, kuten Alankomaiden maatalousministeri totesi tämän vuoden 26. tammikuuta, että EU:n jäsenvaltioilla on oikeus päättää tämäntyyppisistä kielloista maakohtaisesti ja että se on hyväksynyt Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaavan ennakkotapauksen? 3. Jos komission vastaus kahteen edelliseen kysymykseen on myönteinen, voisiko se osoittaa missä EU:n perussopimuksien artikloissa sallitaan tällaiset toimet? 4. Onko komissio sitä mieltä, että jos EU:n jäsenvaltiot päättävät maakohtaisesti tämäntyyppisistä toimista eettisin perustein, ne vapautuisivat velvollisuudesta suorittaa korvaus tarhaajille? 5. Hyväksyisikö komissio EU-maista tai kolmansista maista peräisin olevien turkistuotteiden kaupan kieltämisen Alankomaissa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (21. toukokuuta 2001) 1. Alankomaat on ilmoittanut komissiolle teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22. kesäkuuta 1998 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY(1) mukaisesti lakiluonnoksesta, jossa kielletään turkiseläinten tarhaus kymmenen vuoden siirtymäajan jälkeen (ilmoitus 2001/64/NL). Komissio tutkii parhaillaan lakiluonnosta direktiivissä 98/34/EY vahvistetun menettelyn mukaisesti. 2. ja 3. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti vuonna 1999 komissiolle lakiluonnoksesta, jossa kielletään eläinten kasvattaminen ja pitäminen yksinomaan tai pääasiassa niiden turkin arvon takia. Kantansa osalta tässä asiassa komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion Piia-Noora Kaupin kirjalliseen kysymykseen E-1512/00 antamaansa vastaukseen(2). 4. Milloin kansallinen toimenpide ei ole yhteisön lainsäädännön vastainen, mainitusta toimenpiteestä aiheutuneiden vahinkojen korvaamista on tarkasteltava kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja ottaen huomioon, että myös yhteisön valtionapuja koskevia määräyksiä on noudatettava. 5. Turkistuotteiden kaupan kieltämistä yhdessä jäsenvaltiossa olisi tietysti pidettävä esteenä yhteisön sisäiselle kaupalle. Toimenpiteen laillisuus Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevien sääntöjen suhteen riippuisi kuitenkin useista seikoista, kuten kansallisten viranomaisten perusteluista toimenpiteelle. Komission tietämän mukaan yksikään jäsenvaltio ei suunnittele tällaisia toimenpiteitä. Kysymys komission kannasta asiaan on siis puhtaasti hypoteettinen. (1) EYVL L 204, 21.7.1998. (2) EYVL C 81 E, 13.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1019/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Työttömyysprosentti ja palkankorotukset.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0148 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1019/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Työttömyysprosentti ja palkankorotukset Voiko komissio löytää riippumattomia tutkimuksia, tai onko komissiolla tietoja sellaisista riippumattomista tutkimuksista, joilla osoitetaan, että lyhyen aikavälin työttömyysprosentilla (alle vuoden mittainen työttömyys) ja yleisten palkankorotusten lisääntymisen tai vähentymisen välillä olisi yhteyttä? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2001) Taloustieteellisen teorian mukaan työvoiman kysyntä riippuu käänteisesti työvoiman hinnasta. Jos muut tekijät pysyvät muuttumattomina, tuottavuuden kasvua suuremmat palkankorotukset johtavat työvoiman kysynnän ja työllisyyden heikentymiseen ja työttömyyden kasvuun. Jos työttömyys on tasapainotasonsa yläpuolella (alapuolella), reaalipalkkojen pitäisi laskea (nousta) tasapainon saavuttamiseksi. Empiirisesti palkkojen reagointi työttömyyden tasoon saattaa vaihdella huomattavasti jäsenvaltioittain. Komissio on tarkastellut tätä erityisesti Mc Morrowin tutkimuksessa (1996)(1), jonka mukaan Yhdysvaltoja ja Japania hitaampi työllisyyden kasvu Euroopassa johtuu reaalipalkkojen jäykkyydestä. Palkkojen, inflaation ja työttömyyden tasapainotason dynamiikkaa voidaan tarkastella lyhyen aikavälin Phillipsin käyrän(2) puitteissa. Estimoituja Phillipsin käyriä on kuitenkin tulkittava varovaisesti, sillä estimaattien luottamusvälit ovat yleensä varsin suuria. Kuten useimmissa tutkimuksissa, näissäkin tarkastellaan työttömyyttä yleisesti eikä suppeampaa, lyhytaikaisen työttömyyden käsitettä. Ei kuitenkaan ole syytä olettaa, että tulokset muuttuisivat huomattavasti, jos analyysia sovellettaisiin lyhytaikaiseen työttömyyteen. Näin ollen tulosten tarkastelu viittaakin siihen, että lyhytaikaisen työttömyyden ja palkkaratkaisujen välillä on negatiivinen suhde, mutta suhteen tarkka määrällinen määrittely ei ole mahdollista. (1) The Wage Formation Process and Labour Market Flexibility in the Community, the United States and Japan, Economic papers n:o 118. (2) Ks. OECD (2000): EMU one year on, Economics surveys, helmikuu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1252/01

esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) neuvostolle

(27. huhtikuuta 2001)

Aihe: Tuki Namibialle ja perusoikeudet

Kun otetaan huomioon, että Namibia kuuluu Euroopan unionin varoja saaviin maihin ja sille on osoitettu vuosina 1996-2000 yhteensä 52 miljoonaa euroa ja että Euroopan unionin ja Namibian välisen sopimuksen toinen painopiste on demokratian ja oikeusvaltion sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien

kehittäminen ja vakiinnuttaminen, kysyn neuvostolta seuraavaa: Miten neuvosto suhtautuu Namibian presidentin Sam Nujoman lausuntoihin ja päätöksiin, joiden mukaan kaikki homot ja lesbot olisi pidätettävä ja karkotettava maasta sillä perusteella, että maan valtiosääntö ei salli homoseksuaalisuutta?

Kun otetaan huomioon, että tämä on ristiriidassa Euroopan unionin perusarvojen ja perusperiaatteiden, Amsterdamin sopimuksen 13 artiklan, kehitysyhteistyötä koskevien säädösten sekä Yhdistyneiden kansakuntien yleisen ihmisoikeuksien julistuksen kanssa, kysyn lisäksi seuraavaa: Aikooko neuvosto tehdä jotakin tämän ehdottomasti syrjivän toiminnan torjumiseksi?

Aikooko neuvosto ilmoittaa Namibian hallitukselle, että kyseinen päätös rikkoo perustavia ihmisoikeuksia ja on ristiriidassa Euroopan unionin perusperiaatteiden ja perusarvojen kanssa?

Vastaus

(27. syyskuuta 2001)

Neuvosto on esittänyt Namibian viranomaisille virallisen selvityspyynnön, joka koskee maan ihmisoikeustilannetta. Selvityspyynnön jälkeen puheenjohtajavaltio myös esitti EU:n puolesta Namibian ihmisoikeustilannetta koskevan julkilausuman, josta käy selvästi ilmi EU:n suhtautuminen Namibiassa vähemmistöihin kohdistuneisiin uhkauksiin ja sanallisiin hyökkäyksiin, jotka eivät EU:n näkemyksen mukaan ole hyväksyttävissä. Lisäksi EU kannustaa Namibian hallitusta huolehtimaan ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteen kunnioittamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0757/01 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle. Eräiden sähköntuotantoalan siirtymäkausia koskevan lain artiklojen käytöstä poistaminen Alankomaiden hallituksen toimesta.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0115 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0757/01 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle (7. maaliskuuta 2001) Aihe: Eräiden sähköntuotantoalan siirtymäkausia koskevan lain artiklojen käytöstä poistaminen Alankomaiden hallituksen toimesta Vastauksena parlamentin toisen kamarin esittämiin kysymyksiin Alankomaiden hallitus ilmoitti 30. tammikuuta 2001 keskeyttäneensä sähköntuotantoalan siirtymäkausia koskevan lain monien artiklojen soveltamisen. Milloin Alankomaiden hallitus on ollut yhteydessä Euroopan komissioon sähköntuotantoalan siirtymäkausia koskevan lain monien artiklojen soveltamisen keskeyttämisestä? Onko Euroopan komissio määrännyt Alankomaiden hallitusta keskeyttämään toistaiseksi sähköntuotantoalan vapauttamisen toteuttamisen, tai ehdottanut sille sitä? Jos vastaus on myönteinen, kuinka kauan keskeytyksen on tarkoitus olla voimassa? Onko Euroopan komissio määrännyt vastaavanlaista keskeytystä muille jäsenvaltioille ja jos on määrännyt, mitä seurauksia sillä on koko sähköalan vapauttamiselle Euroopan unionissa? Voiko Euroopan komissio kertoa, miten jäsen van Velzenin 26. syyskuuta 2000 jättämän kysymyksen käsittelyssä on edistytty? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2001) Alankomaiden hallitus ei ole ilmoittanut komissiolle, että se lakkaisi soveltamasta joitakin sähköntuotantoalan siirtymäkautta koskevan lain säännöksiä. Komissio ei ole pyytänyt Alankomaita keskeyttämään markkinoiden avaamista eikä myöskään ole tehnyt mitään tällaisia toimenpiteitä koskevia ehdotuksia. Komissio pyytää piakkoin Alankomaiden viranomaisilta tietoja yhteenliittämiskapasiteetin varaamisesta voidakseen arvioida, ovatko toteutetut toimenpiteet kohtuullisia ja suhteellisia niiden tavoitteen - pitkäaikaisten Samenwerkende Elektriciteits-produktiebedrijven (SEP) -sopimusten suojelemisen - kannalta. Saatuaan pyydetyt tiedot komissio uskoo voivansa tehdä asiasta pikaisen johtopäätöksen. Kuten komissio ilmoitti parlamentin jäsenen kysymykseen P-3106/00 antamassaan vastauksessa(1), se aikoo jatkaa kilpailusääntöjen soveltamisen tutkimista etenkin tilanteen muututtua vastikään. Mitä tulee valtion tukia koskevaan kysymykseen, komissio on lähettänyt Alankomaiden viranomaisille asiaa koskevan kirjeen 19. helmikuuta 2001. (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1017/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Talouden alan tilastojen julkaiseminen.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1017/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Talouden alan tilastojen julkaiseminen 1. Katsooko komissio, että USA:n noudattama käytäntö markkinaherkkien talousalan tilastojen julkaisemisesta on asianmukainen esikuva euroalueen käytännöksi? 2. Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, onko sen tavoitteena yltää USA:n käytäntöjen tasolle? Jos on, niin millä aikataululla ja keinoilla? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2001) Komissio (Eurostat) tutkii parhaillaan USA:n noudattamia käytäntöjä markkinaherkkien talousalan tilastojen osalta. Kertomus, jossa verrataan yhteisön ja USA:n käytäntöjä, annetaan tilasto-ohjelmakomitealle syksyllä 2001. Kertomuksessa käsitellään tehokkuuden eroja sekä annetaan suosituksia yhteisön järjestelmän parantamiseksi varsinkin ajanmukaisuuden osalta. Komitea käsittelee kertomusta ja siinä esitettyjä suosituksia ja ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin yhteisön taloustilastojen ajanmukaisuuden parantamiseksi. On syytä todeta, että merkittäviä toimia on jo käynnissä talous- ja rahaliiton EMU:n tilastovaatimuksia koskevan toimintasuunnitelman puitteissa. Toimintasuunnitelman on laatinut komissio läheisessä yhteistyössä Euroopan keskuspankin EKP:n kanssa Ecofin-neuvoston pyynnöstä. Jää kuitenkin nähtäväksi päästäänkö yhteisössä USA:n käytäntöjen tasolle ajanmukaisuudessa, sillä tilastointijärjestelmät ovat hyvin erilaiset. USA:n käytäntöjä pidetä ei myöskään pidetä kaikilta osin yhteisön käytäntöjä parempina.