ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1295/01 esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle. Petovahinkojen korvaus poronhoitoalueella.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0113 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1295/01 esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle (3. toukokuuta 2001) Aihe: Petovahinkojen korvaus poronhoitoalueella Suomessa on Lapin ja Pohjois-Suomen poronhoitoalueella noin 200 000 poroa. Näistä joutuu petojen eli karhujen ja susien saaliiksi vuosittain noin 2 000 2 500 poroa. Kyseessä on merkittävä vahinko, koska päätoimisia poronhoitajia on noin 800 ruokakuntaa, ja lisäksi yli 500 perheelle poronhoidon taloudellinen merkitys on huomattavan suuri. Porojen petovahingot ovat kasvussa. Suomen viranomaiset syyttävät EU:ta siitä, että petokantoja ei voida rajoittaa. Edellä olevan perusteella kysyn: - Estääkö komissio Suomen karhu- ja susikantojen järkevän rajoittamisen? - Mitä komissio aikoo tehdä, että poronhoito olisi jatkossakin mielekäs elinkeino, eikä sen harjoittajia panna petokantojen suojelun henkilökohtaisiksi maksajiksi? - Tunteeko komissio vastuuta siitä, että tämä vanha elinkeino säilyisi pohjoisimmassa Euroopassa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2001) Ilves, karhu ja susi mainitaan luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) (jäljempänä direktiivi) liitteessä IV olevassa a kohdassa. Nämä lajit kuuluvat näin ollen tiukkaan suojelujärjestelmään, jonka mukaan muun muassa lajin yksilöiden tahallinen tappaminen on kiellettyä. Suomen poronhoitoalueiden susikannat eivät kuulu liitteessä IV olevan a kohdan säännösten soveltamisalaan, mutta ne mainitaan direktiivin liitteessä V. Siksi kielto käyttää kaikkia keinoja, jotka saattavat aiheuttaa lajin kantojen paikallisen häviämisen tai merkittävää häiriötä niille, koskee poronhoitoalueiden susipopulaatioita(2). Tämä merkitsee sitä, että susi ei ole kokonaan suojeltu kyseisellä alueella, mutta valikoimattomien pyydystysmenetelmien käyttö on kuitenkin kielletty. Suomi on ilmoittanut komissiolle, että se soveltaa direktiivin 16 artiklassa säädettyä poikkeusta salliakseen ilvesten, karhujen ja susien tappamisen. Tämän artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat poiketa 1215 artiklan säännöksistä, ellei ole olemassa muuta tyydyttävää vaihtoehtoa eikä poikkeus haittaa kyseisen lajin kantojen suotuisan suojelutason ylläpitämistä, erityisesti ehkäistäkseen merkittäviä vahinkoja, jotka koskevat viljelmiä, karjankasvatusta, metsiä, kalataloutta sekä vesistöjä ja muuta omaisuutta(3). Komissio huolehtii EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan (entinen 155 artikla) mukaisesti siitä, että Suomi noudattaa direktiivin säännöksiä. Direktiivissä ei säädetä lajin aiheuttamien vahinkojen korvaamisesta. Niistä voidaan säätää kansallisilla laeilla. (1) EYVL L 206, 22.7.1992. Ks. erityisesti 12, 15 ja 16 artikla. (2) Neuvoston direktiivin 92/43/ETY 15 artikla. (3) Neuvoston direktiivin 92/43/ETY 16 artiklan 1 kohdan b alakohta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1549/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan Serresin läänissä vuonna 1997 myönnettyjä tupakkatukia koskevat 20 prosentin sakot.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0144 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1549/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (28. toukokuuta 2001) Aihe: Kreikan Serresin läänissä vuonna 1997 myönnettyjä tupakkatukia koskevat 20 prosentin sakot Komissio määräsi heinäkuussa 1998 Kreikan Serresin läänin Basma-tupakkalajikkeen viljelijöille myönnettyä tukea koskevia sakkoja, koska vuoden 1997 viljelysopimukset tehtiin ja jätettiin myöhässä. Sopimusten tekemisen ja jättämisen viivästyminen, joka koski vain osaa tuottajista, johtui tiettyjen jalostusyritysten epäluotettavasta toiminnasta ja muiden prosessiin osallistuvien tahojen toimettomuudesta ja välinpitämättömyydestä. Koska määrätyt sakot aiheuttivat suuria taloudellisia vahinkoja kyseisen alueen tupakantuottajille, joista suurin osa on ainoana tulonlähteenään yksinomaan tupakkaa viljeleviä pientuottajia vailla mahdollisuutta harjoittaa muuta viljelyä, voiko komissio käsitellä uudelleen Serresin läänin Basma-tupakkalajikkeen tuottajille vuoden 1997 osalta määrättyjä sakkoja, jotta korvattaisiin tuottajille aiheutuneet tulonmenetykset ja tätä kysymystä käsiteltäisiin myös oikeudenmukaisesti, koska tuottajien mielestä he eivät itse ole millään tavoin vastuussa jalostajayritysten kanssa tehtyjen sopimusten tekemisen ja jättämisen viivästymisestä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 2001) Vuoden 1997 sadonkorjuuseen sovellettavan komission 1 päivänä joulukuuta 1992 raakatupakka-alalle säädetyn palkkiojärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä antaman asetuksen (ETY) N:o 3478/92(1) 2-5 artiklassa määritellään tuottajien ja jalostusyritysten välisten sopimusten ehdot sekä niiden tekemistä ja rekisteröitäväksi jättämistä koskevat määräajat. Raakatupakan yhteisessä markkinajärjestelyssä viljelysopimus on olennainen osa palkkiojärjestelmää. Tarve taata tuottajille tasainen kysyntä ja jalostusyrityksille säännölliset toimitukset satovuoden alusta alkaen edellyttää sopimusten tekemis- ja rekisteröimismääräaikojen riittävän varhaista päättämistä. Tästä syystä edellä mainitun asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa määritellään kyseiset määräajat sekä niiden ylittyessä palkkiosta tehtävä 20 prosentin vähennys. Komissio valittaa Basmas-tupakan tuottajille Serresissä vuonna 1997 aiheutuneita taloudellisia menetyksiä. Se kuitenkin pitää kysymyksessä olevan säännöksen soveltamista täysin oikeutettuna, jos palkkion pienentämiseen johtaneet seikat olivat todettavissa. (1) EYVL L 351, 2.12.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1385/01 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Vastaamattomat kysymykset.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0239 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1385/01 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (27. huhtikuuta 2001) Aihe: Vastaamattomat kysymykset Komissio on itse ilmoittanut pyrkivänsä lisäämään läpinäkyvyyttä ja avoimuutta. Komissio on myös ilmoittanut pyrkivänsä parantamaan suhteitaan Euroopan parlamenttiin vastaamalla parlamentin kysymyksiin entistä nopeammin. Edellä mainitun vuoksi pyydän komissiota myöntämään, että se on velvollinen vastaamaan seuraaviin kysymyksiin, jotka ovat odottaneet vastausta huomattavan pitkän ajan: - E-0488/01 - E-0490/01 - E-0313/01 - E-0491/01 Aikooko komissio ilmoittaa, että se aikoo nopeuttaa vastaamista parlamentin kysymyksiin? Mikä on a) komission keskimääräinen vastausaika ja b) tavoitteellinen vastausaika? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (18. toukokuuta 2001) Komissio haluaa ensinnäkin muistuttaa pitävänsä erityisen tärkeänä sitä, että parlamentin jäsenet voivat käyttää täysimääräisesti EY:n perustamissopimuksen 197 artiklan kolmannessa kohdassa määrättyä oikeuttaan pyytää komissiolta suoraan tietoja hoitaakseen näin komissiota koskevan poliittisen valvontatehtävänsä. Komissio pyrkiikin vastaamaan parlamentin jäsenten tekemiin kysymyksiin parlamentin toivomassa määräajassa, ja on pahoillaan siitä, ettei ole kyennyt noudattamaan määräaikoja kysyjän esittämissä tapauksissa. Komissio voi kuitenkin vakuuttaa, että kyseisiin kysymyksiin on sittemmin vastattu. Vastaukset kysymyksiin on lähetetty kysyjälle seuraavasti: - E-0488/01: 8. toukokuuta 2001 - E-0490/01: 26. huhtikuuta 2001 - E-0313/01: 11. toukokuuta 2001 - E-0491/01: 14. toukokuuta 2001. Komissio haluaa vielä huomauttaa, että kirjallinen kysymys E-0315/01 ei ole osoitettu komissiolle. Vuonna 2000 kiireellisiin kysymyksiin vastattiin keskimäärin viiden viikon ja yhden päivän kuluessa ja muihin kysymyksiin seitsemässä viikossa. Komissio pyrkii vastaamaan kysymyksiin nopeammin vuonna 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0669/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle. Lissabonin Eurooppa-neuvosto ja eläkkeiden kestävyys.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0066 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0669/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle (6. maaliskuuta 2001) Aihe: Lissabonin Eurooppa-neuvosto ja eläkkeiden kestävyys Vuonna 2000 Lissabonissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin neuvostoa antamaan sosiaalista suojelua käsittelevälle korkean tason työryhmälle tehtäväksi tukea [sosiaalipolitiikkaan liittyvää] yhteistyötä ja ensimmäisenä painopistealueenaan laatia komission tiedonannon pohjalta tutkimus sosiaalisen suojelun kehityksestä pitkällä aikavälillä. Samoin tutkimuksessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota eläkejärjestelmien kestävyyteen eri ajanjaksoina vuoteen 2020 saakka ja tarvittaessa sen jälkeenkin. Oliko tällainen kehityskertomus saatavissa joulukuuhun 2000 mennessä, ja millainen aikataulu on määritetty korkean tason työryhmän työlle tulevaisuudessa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2001) Työ- ja sosiaaliasioiden ministerineuvosto hyväksyi sosiaalista suojelua käsittelevän korkean tason työryhmän laatiman, kestävän eläketurvan tutkimista koskevan selvityksen 27.-28. marraskuuta 2000, ja se toimitettiin Nizzassa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. Sosiaalista suojelua käsittelevä korkean tason työryhmä (nykyinen sosiaalisen suojelun komitea) laati kyselylomakkeen jäsenvaltioille kansallisten kertomusten pohjaksi. Näitä kansallisia kertomuksia analysoidaan parhaillaan, ja Göteborgissa kesäkuussa kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle esitettävä lopullinen tutkimus perustuu niihin. Komissio aikoo jatkaa ja voimistaa yhteistyötä kestävän eläketurvan suhteen, ja sen tarkoitus on laatia ehdotus tiedonannoksi parlamentille ja neuvostolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1318/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) neuvostolle. Toimilupien myöntäminen Attikan tasangolla toimiville radioasemille.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0083 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1318/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) neuvostolle (4. toukokuuta 2001) Aihe: Toimilupien myöntäminen Attikan tasangolla toimiville radioasemille Kreikan radioasemia koskevasta oikeudellisesta kehyksestä vuosikausia vallinneen epätietoisuuden jälkeen Kreikan hallitus on päättänyt ryhtyä myöntämään radioasemille toimilupia. Hallitus on myöntänyt toimiluvan 20:lle Attikan tasangolla toimivalle radioasemalle katsoen, että käytettävissä olevat taajuudet riittävät vain kyseiselle määrälle asemia. Hallitus ei kuitenkaan myöntänyt toimilupaa monille asemille, joilla on suuri kuuntelijakunta, vilkas toiminta ja runsaasti työntekijöitä. Esitettyjen vastalauseiden jälkeen ja perustuen tekniseen suositukseen, joka täytti tietyt hallituksen asettamat vaatimukset, toimilupien määrää lisättiin 28:aan. Toimilupaa eivät kuitenkaan vieläkään saaneet monet asemat, joiden laatu ja kuulijakunta on tunnustettu. Tämä päätös tehtiin sen jälkeen, kun Ateenan polyteknillisen korkeakoulun lehtorit olivat laatineet raportin, jonka mukaan taajuuksia on niin paljon, että niitä voitaisiin ongelmitta myöntää jopa 35:lle radioasemalle. Kreikan hallitus käyttää kansallista radio- ja televisioneuvostoa äänitorvenaan tuottamaan lausuntoja, jotka tukeutuvat erilaisiin hallituksen laatimiin teknisiin suosituksiin. Tämän seurauksena kansallisen radio- ja televisioneuvoston jäsen, jolla on läheiset yhteydet hallituspuolueeseen, erosi syyttäen asiasta vastaavaa ministeriötä puuttumisesta neuvoston asioihin. 1. Kun otetaan huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 ja 2 kohdat perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja perusoikeuskirjan 11 artikla tiedotusvälineiden vapaudesta, katsooko neuvosto, että Kreikan hallituksen kyseinen päätös noudattaa laillisuuden eurooppalaisia periaatteita? 2. Aikooko neuvosto esittää Kreikan hallitukselle asiaan liittyvän suosituksen? Vastaus (27. syyskuuta 2001) Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen sen, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklan (entinen 128 artikla) mukaisesti yhteisön audiovisuaalisen alan toiminnalla pyritään rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa tällä alalla. Esitetyt kysymykset eivät kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0493/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Kissojen ja koirien turkisten laitonta käsittelyä ja myyntiä koskeva täydentävä kysymys.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0065 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0493/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: Kissojen ja koirien turkisten laitonta käsittelyä ja myyntiä koskeva täydentävä kysymys Jatkokysymyksiä samaa aihetta koskevaan kysymykseen E-3525/00(1). Onko komissio tietoinen siitä, että Humane Society -järjestön (Yhdysvaltojen suurin eläinsuojeluyhdistys) tarkastajat löysivät maaliskuussa 2000 Nantesissa (Ranskassa) tehdyssä tarkastuksessa todellakin kissan turkiksia, jotka olivat merkintöjensä mukaan jotain muuta turkista, ja että erään saksalaisen maahantuojan väitetään kertoneen samoille tarkastajille, että Aasiasta tuodaan Saksaan vuosittain arviolta puoli miljoonaa kissan nahkaa, jotka sen jälkeen käsitellään ja saatetaan markkinoille muiden eläinten turkiksina? Onko komissio valmis ottamaan yhteyttä Humane Society -järjestöön Yhdysvalloissa saadakseen asiasta lisätietoja ja onko komissio valmis, jos tiedot osoittautuvat paikkansa pitäviksi, antamaan ehdotuksen direktiiviksi, jossa kissoista ja koirista peräisin olevien turkisten maahantuonti, käsittely ja myynti kielletään? (1) EYVL C 163 E, 6.6.2001, s. 152. Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (1. kesäkuuta 2001) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan Struan Stevensonin kirjalliseen kysymykseen E-3981/00(1) ja Eryl McNallyn kirjalliseen kysymykseen P-0359/01(2) antamiinsa vastauksiin. Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista löydöistä. Jos komissio saa Humane Society -järjestöltä olennaisia tietoja asiasta, se tarkastelee niitä huolellisesti ja harkitsee niitä jatkotoimiensa kannalta. (1) EYVL C 163 E, 6.6.2001, s. 232. (2) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 220.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0902/01 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle. Yhdysvaltalaisiin yrityksiin kohdistuvat ostot.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0902/01 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle (19. maaliskuuta 2001) Aihe: Yhdysvaltalaisiin yrityksiin kohdistuvat ostot Eurooppalainen mikropiirien valmistaja ASML on jo kuukausien ajan yrittänyt saada asiasta vastaavilta Yhdysvaltain viranomaisilta ja hallitukselta luvan ostaa yhdysvaltalainen yritys SVG. Vaikuttaa siltä, että ASML:n yhdysvaltalainen kilpailija Ultratech Stepper painostaa poliittisesti Yhdysvaltain kongressia oston viivyttämiseksi. Millä tavalla komission jäsen Lamy on osallistunut neuvotteluihin, joita tästä yritysostosta on käyty Yhdysvaltain viranomaisten kanssa? Miten komission jäsen Lamy painostaa tai on jo painostanut yhdysvaltalaista kauppaedustajaa Bob Zoelickia, jotta tämä osto - johon kuuluu myös Tinsley Laboratories - voidaan toteuttaa mahdollisimman nopeasti ilman, että asia viivästyy jälleen ja että Yhdysvaltain kongressi esittää lisävaatimuksia? Missä määrin komission jäsen Lamy aikoo ottaa esille WTO:n uuden neuvottelukierroksen yhteydessä Yhdysvaltojen uuden hallituksen kanssa käytävissä keskusteluissa esteet, jotka Yhdysvaltain kongressi on luonut sellaisia tapauksia varten, joissa eurooppalaiset IT-yritykset haluavat ostaa yhdysvaltalaisia yrityksiä? Onko komission jäsenen Pascal Lamyn mielestä olemassa muita keinoja edellä mainitun yritysoston nopeuttamiseksi? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2001) ASM Lithographyn ja Washingtonissa toimivien Alankomaiden viranomaisten pyynnöstä kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen otti sekä Yhdysvaltain kauppaneuvottelijan Bob Zoellickin että valtiovarainministeri Paul O'Neillin kanssa esille kansallista turvallisuutta koskevan Exon-Florio-lainsäädännön nojalla vireille pannun tutkimuksen, joka koskee ASM Lithographyn suunnitelmaa ostaa Silicon Valley Group. Komissio on yhteyksissään yhdysvaltalaisiin viranomaisiin tehnyt selväksi, että ASM Lithography on valmis ottamaan asianmukaisesti huomioon kansalliseen turvallisuuteen liittyvät näkökohdat. Kauppa- ja teollisuuspoliittisilla kysymyksillä ei kuitenkaan saisi olla vaikutusta tapausta tarkasteltaessa. Sekä lähettiläs Zoellick että ministeri O'Neill lupasivat tutkia asiaa. Komissio aikoo jatkossakin seurata tarkoin asian kehittymistä varmistaakseen, että yhteisön yritysten, tässä tapauksessa ASM Lithographyn, oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0577/01 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) neuvostolle. Yhdistymisvapaus Bulgariassa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0047 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0577/01 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) neuvostolle (28. helmikuuta 2001) Aihe: Yhdistymisvapaus Bulgariassa Bulgarian perustuslakituomioistuin julisti 29. helmikuuta 2000 makedonialaislähtöisen OMO Ilinden - PIRIN -puolueen perustuslain vastaiseksi. Kyseinen puolue on rekisteröity vuonna 1999 ja se otti osaa lokakuussa 1999 pidettyihin kunnallisvaaleihin. Puolue on aina ilmoittanut kunnioittavansa Bulgarian perustuslakeja ja oikeusjärjestelmää ja julistanut poliittisen toimintansa olevan rauhanomaista. Puolue on nostanut asiasta kanteen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. Vastauksessaan edelliseen asiaa koskevaan kysymykseen (H-0290/00(1)) neuvosto ilmoitti, että perustuslain vastaista toimintaa koskeva virallinen käännös ei ollut vielä saatavana. Onko neuvosto jo saanut virallisen käännöksen? Katsooko neuvosto, että kyseisen kaltaiset päätökset saattavat rikkoa yhdistymisvapautta ja olla kansalliseen vähemmistöön kohdistuvaa syrjintää? Onko neuvosto pyytänyt asiasta selvityksiä Bulgarian viranomaisilta? Katsooko neuvosto, että tällainen päätös on Kööpenhaminassa sovittujen demokraattisten periaatteiden mukainen? (1) Kirjallinen vastaus 12. huhtikuuta 2000. Vastaus (10. heinäkuuta 2001) Neuvosto kiinnittää erittäin suurta huomiota siihen, että ehdokasmaat kunnioittavat demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien periaatteita. Bulgarian suhteen neuvosto toteaa, että komission vuoden 2000 määräaikaiskertomuksessa Bulgarian edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa huomautetaan lopuksi, että Bulgaria yleisesti ottaen täyttää edelleen Kööpenhaminassa sovitut poliittiset perusteet. Kertomuksessa todetaan kuitenkin: Vähemmistöjen poliittisen edustuksen osalta on huomattava, että Bulgarian perustuslaissa kielletään poliittisten puolueitten muodostaminen etniseltä, rodulliselta tai uskonnolliselta pohjalta. Näitä perustuslain säännöksissä olevia poliittisten puolueitten muodostamisrajoituksia saattaisi olla tarpeen selventää, jotta varmistettaisiin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen.(1) Bulgarian perustuslakituomioistuimen julistettua 29. helmikuuta 2000 makedonialaislähtöisen poliittisen OMO Ilinden-PIRIN -puolueen perustuslain vastaiseksi, asiasta valitettiin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen, kuten arvoisa parlamentin jäsen muistuttaa. Ihmisoikeustuomioistuimen päätös auttaa Euroopan unionia arvioimaan Bulgarian perustuslakituomioistuimen päätöstä Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa sovittujen poliittisten perusteiden mukaisesti. Jos käy selville, että edellä mainittuja perusperiaatteita on loukattu, Euroopan unioni esittää Bulgarialle asianmukaiset huomautukset erityisesti Eurooppa-sopimuksella perustettujen elinten puitteissa. (1) Epävirallinen käännös.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1055/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Henkilöiden vapaa liikkuvuus.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1055/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (5. huhtikuuta 2001) Aihe: Henkilöiden vapaa liikkuvuus Voiko komissio ilmoittaa, millä tavoin naisten vierailukielto Athos-vuorelle on sovitettavissa Euroopan unionin perussopimuksiin? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän vääryyden korjaamiseksi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 2001) Athos-vuoresta tehdyssä yhteisessä julistuksessa, joka on liitetty Kreikan liittymisestä Euroopan yhteisöihin tehdyn sopimuksen päätösasiakirjaan(1), tunnustetaan, että Athos-vuoren erikoisasema perustuu yksinomaisesti hengellisiin ja uskonnollisiin syihin. Euroopan yhteisö huolehtii siitä, että tämä erikoisasema otetaan huomioon sovellettaessa ja kehitettäessä yhteisön oikeuden säännöksiä, etenkin tullittomuuden, verovapauksien ja sijoittautumisoikeuden osalta. Julistus on vahvistettu sekä Amsterdamin sopimuksessa (julistukset, jotka konferenssi on hyväksynyt - Kreikan julistus kirkkojen ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen asemasta tehdystä julistuksesta(2)) että päätösasiakirjassa, jolla Kreikka liittyi Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehtyyn yleissopimukseen.(3) Komissio ottaa huomioon edellä mainitut määräykset ja sen seikan, että naisten ehdoton vierailukielto Athos-vuorelle on tuhatvuotinen, uskonnollisiin syihin perustuva perinne, eikä aio ryhtyä toimenpiteisiin tämän kiellon poistamiseksi. On myös otettava huomioon, että miehet - Kreikan kansalaiset mukaan luettuina - tarvitsevat viranomaisten luvan vieraillessaan Athos-vuorella, joka on autonominen alue. (1) EYVL L 291, 19.11.1979. (2) EYVL C 340, 10.11.1997. (3) EYVL L 239, 22.9.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1161/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Uimavesidirektiivin täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1161/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Uimavesidirektiivin täytäntöönpano Mikä on komission kanta uimavesidirektiivin määräysten noudattamiseen tapauksissa, joissa jäsenvaltiot on toteuttaneet kaikki tarvittavat toimenpiteet, mutta lainsäädännön vaatimukset eivät siltikään täyty? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2001) Uimaveden laadusta 8. joulukuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 76/160/ETY(1) 4 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta uimaveden laatu saadaan yllä mainitun direktiivin 3 artiklassa säädettyjen raja-arvojen mukaiseksi kymmenen vuoden kuluessa sen tiedoksi antamisesta, toisin sanoen 10. joulukuuta 1985 alkaen. Jos uimaveden laatu ei tietyllä uimarannalla jäsenvaltion yrityksistä huolimatta ole direktiivissä säädettyjen raja-arvojen mukainen, komissio katsoo, että uiminen siellä on direktiivin vastaista. Komissio voi näin ollen käynnistää jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn. (1) EYVL L 31, 5.2.1976.