ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1816/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Taloudellinen yhdentyminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0233 - 0234



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1816/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (25. kesäkuuta 2002) Aihe: Taloudellinen yhdentyminen Voiko komissio antaa viimeisen saatavissa olevan vuoden luvut, viimeisten viiden vuoden luvut sekä viimeisten kymmenen vuoden luvut, jotka ilmoittavat suorat ulkomaiset investoinnit kussakin Euroopan unionin jäsenvaltioissa prosentuaalisena osuutena kyseisen jäsenvaltion bruttokansantuotteesta, ja voiko se samalla ilmoittaa, kuinka suuri osa näistä investoinneista tulee muista jäsenvaltioista ja kuinka suuri osuus tulee muualta kuin jäsenvaltioista? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2002) Tiedot ovat saatavilla ajanjaksolta 19922001, ja ne lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0435/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Euron mainoskampanjan esite ja televisiomainokset Britanniassa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0046 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0435/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (12. helmikuuta 2002) Aihe: Euron mainoskampanjan esite ja televisiomainokset Britanniassa Viitaten esitteeseen ja televisiomainokseen nimeltä The Euro. Our Money Getting ready for the Euro, jotka kummatkin julkistettiin Euroopan keskuspankin nimissä, voiko komissio selittää a) Millä perusteella EKP, jonka pitäisi olla riippumaton keskuspankki, ottaa tehtäväkseen jakaa Britannian kansalle eurotiedotusta, jota se ei ole pyytänyt? b) Mikä instituutio maksoi mainokset ja esitteen? c) Mistä talousarviosta mainokset ja esite maksettiin? d) Onko päätös liittyä euroalueeseen kansallinen päätös, johon puuttumiseen EU:n toimielimillä ei ole oikeudellisia perusteita? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamat esite ja tv-mainos on tuotettu osana Euroopan keskuspankin (EKP) teettämää eurotiedotuskampanjaa. Ehdot, jotka jäsenvaltion on täytettävä voidakseen ottaa euron käyttöön, on määrätty EY:n perustamissopimuksen VII osastossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0258/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Ennuste rahanlyöntimaksuista vuonna 2002 saatavista tuloista.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0258/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (7. helmikuuta 2002) Aihe: Ennuste rahanlyöntimaksuista vuonna 2002 saatavista tuloista 1. Minkä verran komissio arvioi kunkin jäsenvaltion keskuspankille kertyvän rahanlyöntimaksuista saatavia tuloja joko vuoden 2002 ennusteen perusteella (ottaen huomioon Euroopan keskuspankille rahanlyöntimaksuista kertyvien tulojen uuden jakoperusteen) tai soveltamalla uutta jakoperustetta rahanlyöntimaksuista vuonna 2001 saatuihin tuloihin? 2. Voisiko komissio ilmoittaa edellä tarkoitetun summan kussakin tapauksessa osuutena bruttokansantuotteesta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2002) 1. Euroopan keskuspankkijärjestelmä (jäljempänä eurojärjestelmä) on vastuussa rahoitustulon, jota kutsutaan usein seigniorage-tuloksi, laskemisesta. Eurojärjestelmän keskuspankkien on sovellettava EKP:n neuvoston joulukuussa 2001 hyväksymän mukautusjärjestelmän kertoimia. Arvioihin vaikuttaisivat korko-oletukset, joita komissio ei julkaise säännöllisesti, koska Euroopan keskuspankki (EKP) on yksin vastuussa korkojen asettamisesta euroalueella. Arvioihin vaikuttaisivat suuresti myös euroalueen rahaperustan kehittymistä vuonna 2002 koskevat ennusteet, joita näyttää olevan vaikea laatia poikkeuksellisen tilanteen vuoksi (esim. siirtyminen käteismaksuissa euroon ja kahden rahan käyttö siirtymäkaudella). Tämän vuoksi komissio ei voi arvioida jäsenvaltioille kertyvää rahoitustuloa. On huomattava, että myös eurojärjestelmän keskuspankit ovat ilmoittaneet, että ne eivät voi toistaiseksi julkistaa tarkkoja laskelmia (näin totesi esimerkiksi Saksan keskuspankin pääjohtaja Welteke lehdistötilaisuudessa 13. joulukuuta 2001). Tarkasteltaessa rahoitustulon jakamiseen käytettävää kaavaa on muistettava, että vuonna 2002 rahoitustuloon sovellettava kerroin on yksi. Toisin sanoen vanha ja uusi jakomalli ovat samanlaiset vuonna 2002 (yksityiskohtaisemmat tiedot löytyvät Euroopan yhteisöjen virallisesta lehdestä(1)). 2. Kuten ensimmäiseen kysymykseen annetusta vastauksesta käy ilmi, tietoja ei voida antaa. (1) EYVL L 337, 20.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0322/02 esittäjä(t): John Purvis (PPE-DE) komissiolle. Eurooppa-neuvoston Barcelonan kokouksen valmistelut.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0322/02 esittäjä(t): John Purvis (PPE-DE) komissiolle (12. helmikuuta 2002) Aihe: Eurooppa-neuvoston Barcelonan kokouksen valmistelut Vuonna 2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi neuvostoa ja komissiota esittämään vuoden 2000 loppuun mennessä selvityksen parhaillaan tehtävästä EIP:n ja EIF:n rahoitusvälineiden tarkistuksesta, jotta rahoitusta voidaan kohdentaa uudelleen yritysten perustamisen ja korkean teknologian yritysten ja mikroyritysten tukemiseen sekä muihin EIP:n ehdottamiin riskipääoma-aloitteisiin. Tekikö komissio näin? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 2002) Komissio valmisteli yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) kanssa komission tiedonannon PK-yrityksille tarkoitettujen yhteisön erityisten rahoitusvälineiden tarkastelu(1). Ecofin-neuvosto suhtautui 7. marraskuussa 2000 pitämässään kokouksessa tiedonantoon myönteisesti. (1) KOM(2000) 653 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0856/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Ariel Sharonin joukkojen tekemät murhat palestiinalaisten pakolaisleireissä.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0097 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0856/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (27. maaliskuuta 2002) Aihe: Ariel Sharonin joukkojen tekemät murhat palestiinalaisten pakolaisleireissä On selvää, että Israelin ja Palestiinan välinen konflikti voidaan lopettaa vain siten, että molemmat valtiot tunnustavat toisensa ja että sitä ennen kaikki väkivalta lopetetaan. Ariel Sharonin joukot kuitenkin harjoittavat erityisen julmaa ja samanlaista väkivaltaa, josta juutalaiset kärsivät 60 vuotta sitten Euroopassa. Eilen Israelin joukot taas murhasivat 22 henkilöä palestiinalaisten pakolaisleirissä ja sen lisäksi ne ovat pidättäneet summittaisesti tuhansia palestiinalaisia. Mihin tehokkaisiin toimenpiteisiin neuvosto aikoo ryhtyä tällaisten, säädyllisissä ihmisissä kauhua ja häpeää herättävien tekojen takia? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0856/02 ja E-0859/02 (22. heinäkuuta 2002) Neuvosto ei kommentoi kysyjän mainitsemaa yksittäistä väitettä, josta sillä ei ole riittävästi tietoja. Euroopan unionin puolesta 20. huhtikuuta 2002 antamassaan julkilausumassa puheenjohtajavaltio piti merkittävänä YK:n pääsihteerin tekemää aloitetta tarkkojen tietojen keräämiseksi Jeninin pakolaisleirin tapahtumista. Lisäksi Euroopan unioni on painokkaasti vaatinut lääkinnällistä hoitoa tarjoaville ja humanitaarisille järjestöille välitöntä pääsyä palestiinalaisväestön luo, kuten vaaditaan YK:n turvallisuusneuvoston 19. huhtikuuta 2002 hyväksymässä päätöslauselmassa 1405, jossa turvallisuusneuvosto toteaa olevansa huolissaan palestiinalaisväestön kauhistuttavasta humanitaarisesta tilanteesta. Euroopan unioni on toistamiseen kehottanut molempia osapuolia katkaisemaan väkivallan kierre. Yhteisessä julistuksessa, joka on annettu 10. huhtikuuta 2002 yhdessä YK:n pääsihteerin, USAn ja Venäjän kanssa, puheenjohtajavaltio ja korkea edustaja muun muassa kehottivat Israelia pidättymään liiallisesta voimankäytöstä ja ryhtymään kaikkiin mahdollisiin ponnistuksiin siviilien suojelemiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0795/02 esittäjä(t): Feleknas Uca (GUE/NGL) komissiolle. Alevi-Bektashi-laitosten kieltäminen Turkissa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0088 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0795/02 esittäjä(t): Feleknas Uca (GUE/NGL) komissiolle (20. maaliskuuta 2002) Aihe: Alevi-Bektashi-laitosten kieltäminen Turkissa Tuomioistuin kielsi 13. helmikuuta 2002 Alevi-Bektashi-laitosten toiminnan sillä perusteella, että ne ovat Turkin yhdistyslain vastaisia. Noin kaksikymmentä miljoonaa ihmistä Turkissa kuuluu tähän uskonsuuntaan. Tuomioistuin perustaa kieltonsa yhdistyslakiin nro 2098, jonka 5 pykälän mukaan Turkin kansan ja maan yhtenäisyyden häpäiseminen toimimalla jonkin kielen, rodun, uskonnon tai etnisen ryhmän nimissä on rangaistava teko. Nämä määräykset ovat ristiriidassa moniarvoisen ja demokraattisen yhteiskunnan sekä uskonnon- ja sananvapauden kanssa. 1. Tietääkö komissio tätä uskontokuntaa koskevasta kiellosta? 2. Mitä mieltä komissio on Turkin yhdistyslaista? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) Komissio on tietoinen siitä, että Ankaran siviilituomioistuin kielsi 13. helmikuuta 2002 Alevi- ja Bektashi-laitokset käsittävän kulttuuriyhdistyksen toiminnan. Komissio on pannut merkille syyttäjän esittämät perustelut, joiden mukaan Turkin perustuslain 14 ja 24 pykälän sekä yhdistyslain 5 pykälän(1) nojalla Alevi- tai Bektashi-nimisen yhdistyksen perustaminen ei ole mahdollista Turkissa. Kyseinen yhdistys on sittemmin valittanut asiasta maan kassaatiotuomioistuimeen. Komissiolle on jo ilmoitettu, että jos valitus hylätään, asia viedään Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. Komissio on pannut merkille määräaikaiskertomuksissaan yhdistyslain rajoittavuuden ja samoin sen tiukan soveltamisen. Asia on ollut säännöllisesti esillä unionin ja Turkin välisessä poliittisessa vuoropuhelussa. Viimeisimpiin Turkin parlamentin 26. maaliskuuta 2002 hyväksymiin lainsäädännön muutoksiin sisältyy joitakin muutoksia yhdistyslakiin mutta ei sen 5 pykälän 5 momenttiin, jonka perusteella Alevi- ja Bektashi-laitokset käsittävän kulttuuriyhdistyksen toiminta kiellettiin. Näin ollen komissio suhtautuu edelleen kriittisesti yhdistymisvapauden toteutumiseen Turkissa. (1) Yhdistyslain 5 pykälän 5 momentin mukaan on kiellettyä perustaa yhdistystä, jonka tarkoituksena on toiminta minkä tahansa alueen, rodun, yhteiskunnallisen luokan, uskontokunnan tai lahkon perusteella tai sellaisen nimissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1712/02 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle. Eurooppa-päivän vietto Euroopan unionin kouluissa.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1712/02 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (13. kesäkuuta 2002) Aihe: Eurooppa-päivän vietto Euroopan unionin kouluissa Baleaarien saarten autonomisen alueen hallitus on julistanut, ettei alueen kouluissa, oppilaitoksissa ja yliopistoissa anneta toukokuun 9. päivänä opetusta, ja velvoittaa käyttämään kyseisen päivän Euroopan unioniin liittyvään toimintaan. Voiko komissio kertoa, onko samanlaisia aloitteita tehty muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa tai muilla alueilla? Suostuisiko komissio ehdottamaan, että tulevina vuosina toukokuun 9. päivä käytettäisiin kaikissa Euroopan unionin kouluissa Euroopan unionin kehittämiseen liittyvään toimintaan? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2002) Komissiolla ei ole käytettävissään yhteenvetotutkimusta jäsenvaltioista tai alueista, jotka olisivat julistaneet toukokuun 9. päivän päiväksi, jolloin ei anneta opetusta ja jolloin olisi pakko keskittyä unioniin liittyvään toimintaan. Komissio pitää kuitenkin Baleaarien saarten autonomisen alueen aloitetta erinomaisena, mutta ei aio ehdottaa, että yleisesti siirryttäisiin mainittuun käytäntöön kyseisenä päivänä. On todennäköistä, että useat koulut valitsevat toukokuun 9. päivän vertauskuvalliseksi päivämääräksi, mutta muitakin päivämääriä voidaan hyväksyä Euroopan rakentamisen tarkasteluun. Niinpä vuonna 2001 tuhansia kouluja osallistui eurooppalaiseen Comenius-teemaviikkoon 24.27. marraskuuta 2001; mainittu ajankohta oli valittu yhteistyössä Sokrates-ohjelmaan osallistuvien 30 maan kansallisten toimistojen kanssa. Vuonna 2003 useat parlamentin edustajat Eurooppa-valmistelukunnassa ehdottivat, että maaliskuun 21. päivä omistettaisiin kaikissa Euroopan ylemmän keskiasteen oppilaitoksissa keskustelulle Euroopan unionin tulevaisuudesta. Lisäksi komissio tukee mahdollisuuksiensa ja toimivaltuuksiensa rajoissa muita kouluympäristöön liittyviä aloitteita (Eurooppa koulussa, Euroopan nuorisoparlamentti jne.) Näiden koulutusjärjestelmien ja ohjelmien sisällön järjestäminen on kokonaan kunkin jäsenvaltion vastuulla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1888/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Ammatillinen koulutus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0243 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1888/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (1. heinäkuuta 2002) Aihe: Ammatillinen koulutus Kreikassa Tuettuihin ammatillisen koulutuksen ohjelmiin osallistuville työttömille maksetaan Kreikassa tukea 810 kuukauden ajan koulutuksen päättymisen jälkeen. Opettajille suoritetaan maksuja 23 vuotta ammatillisen koulutuksen ohjelmien päättymisen jälkeen. 1. Pitääkö komissio tyydyttävänä sitä ajanjaksoa, jona työttömät ja opettajat saavat maksuja? 2. Onko se tyytyväinen tuloksiin, joihin Kreikassa on päästy ammatillisen koulutuksen alalla yhteisön toisen tukikehyksen puitteissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (19. elokuuta 2002) 1. Vuosina 19941999 työministeriö laati yhdessä komission kanssa Kreikkaa koskevan yhteisön tukikehyksen avulla yhteiset säännöt ja määräykset Euroopan sosiaalirahaston rahoittaman ammatillisen koulutuksen hallinnointia, seurantaa, valvontaa ja arviointia varten. Sääntöjen mukaan työharjoittelun järjestäjä maksaa harjoittelijalle tukea tämän osallistuttua ammatilliseen koulutukseen. Ammatillisesta koulutuksesta eri toimenpideohjelmissa vuosittain aiheutuvat kustannukset maksettiin niiden lopullisten maksupyyntöjen perusteella, jotka Kreikka esitti komissiolle joka vuosi kuuden kuukauden kuluessa kyseessä olevan vuoden päättymisestä. 2. Vuosien 19941999 tukikehyksen mukaisten ammatillisen koulutuksen toimien tehokkuutta tarkastellaan kokonaisuudessaan sen jälkeen, kun toimien jälkiarviointi on saatu päätökseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1452/02 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle. Piiskaniskuvamma.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0208 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1452/02 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: Piiskaniskuvamma Kuten komissio ilmoittaa 21. maaliskuuta 2002 antamassaan vastauksessa kysymykseen E-0310/02(1), nk. piiskaniskuvamma on eräs autoalan suurimmista turvallisuusongelmista. Komission mukaan neljännessä puiteohjelmassa päätettiin tehdä tutkimusaloitteita uudenlaisten selkänojien ja päätukien kehittämiseksi. Nyt on kuitenkin saatettu päätökseen jo viides viisivuotinen puiteohjelma. Milloin voidaan odottaa piiskaniskuvamman ehkäisemistä koskevia tutkimustuloksia, todellisia toimia ja uutta lainsäädäntöä? (1) EYVL C 205 E, 29.8.2002, s. 111. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2002) Komissio ilmoitti 21. maaliskuuta 2002 päivätyssä vastauksessaan arvoisalle parlamentin jäsenelle, että päätukia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä on jo muutettu vuonna 1997 siten, että siinä otetaan huomioon TNO:n (Alankomaiden sovelletun tieteellisen tutkimuksen järjestö) tutkimustyön tärkeimmät päätelmät. Komissio myös korosti, että parannukset ovat jatkossa tarpeen, jotta piiskaniskuvammoja voidaan ehkäistä entistä tehokkaammin. Piiskaniskuvammoihin keskittyviä tutkimusohjelmia ja teknologian kehittämisohjelmia toteutetaan eri puolilla maailmaa, myös 4. ja 5. puiteohjelmassa, joihin sisältyvät seuraavat kaksi hanketta: - Piiskaniskuvamma I: Peräänajoihin liittyvien niskavammojen ja niistä yhteiskunnalle aiheutuvien kustannusten vähentäminen (hanke päättyi lokakuussa 2000). - Piiskaniskuvamma II: Uusien mallien ja testimenetelmien kehittäminen piiskaniskuvammoilta suojaamiseksi ajoneuvojen välisissä yhteentörmäyksissä (hanke alkoi maaliskuussa 2001). Näiden hankkeiden yleinen tavoite on myötävaikuttaa sellaisen uuden ajoneuvosukupolven kehittämiseen, joka antaa entistä paremman suojan niskavammoja vastaan. Tähän pyritään parantamalla istuinten päätukien malleja kokonaisuudessaan. Tavoitteena on myös kehittää uusi lähestymistapa maailmanlaajuista turvajärjestelmäkysymystä varten. Tähän mennessä saadut tulokset tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia ja ovat erittäin lupaavia. Joitakin tärkeitä kysymyksiä on kuitenkin vielä osaksi selvittämättä, muun muassa mekanismit, jotka aiheuttavat vammat niskan alueelle. Tästä syystä on tällä hetkellä vaikea ennustaa käynnissä olevan tutkimustyön tuloksia ja niistä seuraavaa uusien säädösten käyttöönottoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0917/02 esittäjä(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle. Romanian Sidex-terästehdas.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0068 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0917/02 esittäjä(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle (5. huhtikuuta 2002) Aihe: Romanian Sidex-terästehdas Onko komissio saanut kaikki tarvittavat tiedot LNM-Ispatin ostettua Sidexin ja uskooko se, että kaikkia tiedonantovelvollisuuksia on noudatettu? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2002) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen tekemisestä 19. joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston ja komission päätöksen (94/907/EHTY, EY, Euratom)(1) mukaisesti Romania on sitoutunut varmistamaan terästeollisuusalan valtiontukien avoimuuden huolehtimalla täysimääräisestä ja jatkuvasta tietojenvaihdosta, joka kattaa tiedot tuen määristä, tarkoituksesta ja tuki-intensiteetistä sekä yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman. Sidex SA Galatin osalta komissio vastaanotti lokakuussa 2001 Romanian valtionomistuksen yksityistämisestä ja hallinnoinnista vastaavan viranomaisen laatiman asiakirjan, joka koski kyseisen yrityksen yksityistämistä. Komissio pyysi lisätietoja, jotka toimitettiin huhtikuussa 2002. Komissio tarkastelee näitä tietoja parhaillaan ja pyytää Romanian viranomaisilta tarvittaessa lisätietoja tai selvityksiä. (1) EYVL L 357, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1981/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Rooman ja koko Italian julkisen terveydenhuollon pitkät jonotuslistat.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0255 - 0256



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1981/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Rooman ja koko Italian julkisen terveydenhuollon pitkät jonotuslistat Jo jonkin aikaa on Roomassa ja koko Italiassa keskusteltu vakavasta ongelmasta, joka liittyy maksuttomien terveydenhuoltopalveluiden pitkiin jonotusaikoihin. Kiireellisissä tapauksissa ja tiettyjen sairauksien kohdalla ongelma voi muodostua erityisen vakavaksi. Useissa tapauksissa potilaat ovat joutuneet odottamaan tutkimuksia jopa yli puoli vuotta. Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko tällaisia tilanteita varten olemassa ns. parhaita käytäntöjä? 2. Onko komissiolla olemassa asiakirjoja tai tutkimuksia tästä asiasta? 3. Voisiko komissio kertoa näkemyksensä asiasta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (27. elokuuta 2002) Komissio on tietoinen siitä, että terveydenhuollon pitkät jonotusajat aiheuttavat ongelmia monissa jäsenvaltioissa. Toistaiseksi komissiolla ei kuitenkaan ole käytettävissä tietoja jonotuslistoista. Parlamentti ja neuvosto hyväksyivät äskettäin kansanterveysalan uuden toimintaohjelman. Ohjelman mukaan on määrä perustaa kattava terveystietojärjestelmä, joka voi tarjota puitteet joidenkin kysymyksessä esiin tuotujen seikkojen seurannalle. Komissio toivoo myös, että jäsenvaltioiden vastaukset äskettäin toimitettuun, ikääntyneiden terveydenhuoltoa ja pitkäaikaishoitoa koskevaan kyselyyn valaisevat jossain määrin tätä ongelmaa ja että vastauksista saadaan viitteitä ongelman ratkaisemiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0986/02 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle. Ensimmäinen koheesiota koskeva väliraportti.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0121 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0986/02 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2002) Aihe: Ensimmäinen koheesiota koskeva väliraportti Otin yllättyneenä, tyytyväisenä ja huolestuneena vastaan ensimmäisessä koheesiota koskevassa väliraportissa (tammikuu 2002) esitetyt tiedot Madeiran henkeä kohti lasketusta BKTL:sta ja sen suhteesta yhteisön keskiarvoon (72 %). Itse asiassa muutos on huomattavasti merkittävämpi kuin osattiin odottaa vuonna 1999 tapahtuneen kansantalouden tilinpitojärjestelmän muuttamisen jälkeen. Madeiran osuus kasvaa yhteisön keskiarvoon verrattuna 54,5 prosentista (vuonna 2001 julkaistun toisen koheesiota koskevan raportin tiedot) äskettäin julkaistun koheesion edistymistä koskevassa raportissa ilmoitettuun 72 prosenttiin. Pyydän komissiolta tietoja seuraavista seikoista: 1. Minkälaisilla kansantalouden tilinpitojärjestelmän muutoksilla on selitettävissä Madeiran autonomisen alueen BKTL:n näin merkittävä kasvu? 2. Missä suhteessa kukin uusista muutoksista vaikuttaa todelliseen kehitykseen? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (17. toukokuuta 2002) Komissio antoi 30. tammikuuta 2002 ensimmäisen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän väliraportin(1), jossa Portugalin alueita koskevat tilitiedot esitetään Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä (EKT) yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96(2) säännösten mukaisesti. Tammikuun 31. päivänä 2001 annetussa toisessa taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevässä kertomuksessa(3) esitetyt tiedot annettiin kansantalouden aiemman tilinpitojärjestelmän (EKT 79) mukaisesti. Kaikki jäsenvaltiot saattavat parhaillaan tietojaan ajan tasalle soveltamalla uutta kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmää (EKT 95). Portugalin kansallinen tilastotoimisto julkaisi heinäkuussa 2001 ensimmäiset uuden järjestelmän mukaiset taloudelliset tilinpitolaskelmat, jotka toimitettiin samalla Euroopan yhteisöjen tilastotoimistoon (Eurostat). Kahden järjestelmän menetelmäerot ovat suurin syy Madeiran autonomisen alueen henkeä kohti lasketun bruttokansantuotteen (BKT) muutoksiin. Uusi järjestelmä on aiempaa järjestelmää kattavampi ja väistämättä myös ajantasaisempi erityisesti palvelualaa koskevien tietojen osalta. Nämä äskettäin julkaistut tiedot koskevat kuitenkin ainoastaan vuotta 1995 ja sitä seuraavia vuosia, ja niitä voidaan oikaista. Merkittävimmät, aiempiin laskelmiin liittyvät muutokset voidaan todeta matkailun, (vapaa-alueen) rahoituspalvelujen ja kiinteistöpalvelujen alalla. (1) KOM(2002) 46 lopullinen. (2) EYVL L 310, 30.11.1996. (3) KOM(2001) 24 lopullinen.