FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/798

(2004/C 84 E/0894)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0479/04

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe: Komission avoimet kilpailut

Mitä perusteita komissio käyttää täyttäessään virkojaan avoimen kilpailun läpäisseillä hakijoilla?

Sisältyykö hakijan kansallisuus näihin perusteisiin?

Onko komissio määrittänyt tavoitteita, jotka koskevat kilpailun läpäisevien hakijoiden määrää kustakin jäsenvaltiosta? Jos on, mitä nämä tavoitteet ovat tällä hetkellä ja EU:n laajenemisen jälkeen?

Voiko komissio toimittaa tilaston avoimen kilpailun läpäisseiden hakijoiden määristä kansallisuuksittain vuosilta 2001, 2002 ja 2003?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2004)

Komission avoimista viroista ilmoitetaan aluksi sisäisesti, jotta komission palveluksessa olevilla virkamiehillä on mahdollisuus sisäiseen liikkuvuuteen. Jos sisäisessä haussa ei löydy sopivia ehdokkaita, avoimiin virkoihin voidaan rekrytoida henkilöitä avointen kilpailujen läpäisseiden joukosta.

Kilpailun läpäisseiden joukosta rekrytoitaessa pyritään löytämään henkilöt, joiden ansioluettelot vastaavat parhaiten vaatimuksia, jotka mainitaan avointa virkaa koskevassa ilmoituksessa, joka on laadittu viran työnkuvan pohjalta. Valintaperusteina käytetään kilpailussa vaadittujen alojen (esimerkiksi lainsäädännön ja talouden) tuntemusta, ehdokkaan yleistä tai ammatillista koulutusta ja työkokemusta sekä tarvittaessa kielitaitoa.

Rekrytoinnin perustasta määrätään henkilöstösääntöjen 27 artiklassa seuraavasti:

Palvelukseen otettaessa on tarkoitus varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia virkamiehiä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.

Virkamiehet valitaan ilman rotuun, poliittiseen, aatteelliseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, sukupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä riippumatta heidän siviilisäädystään tai perhetilanteestaan.

Virkaa ei saa varata tietyn jäsenvaltion kansalaisille.

Kuten 27 artiklan viimeisestä virkkeestä ilmenee, komissio ei voi varata tiettyä virkaa tietyn maan kansalaiselle, joka on läpäissyt kilpailun, eli se ei voi pitää ehdokkaan kansalaisuutta yhtenä valintaperusteista. Toimielinten — myös komission — on kuitenkin muistettava velvollisuutensa rekrytoida uusia virkamiehiä maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta. Tämä tarkoittaa, että toimielimet pyrkivät varmistamaan, että toimielimissä työskentelee kohtuullinen määrä kunkin jäsenvaltion kansalaisia. Ensimmäisen asteen tuomioistuin on antanut selkeän tulkinnan (1) tästä säännöstä: henkilöstösääntöjen mukaisesti kansalaisuus voidaan ottaa rekrytoinnissa huomioon ainoastaan silloin, kun ehdokkaat ovat oleellisilta osin yhtä päteviä.

Neuvosto voi antaa asetuksen poikkeuksen tekemisestä henkilöstösääntöjen säännöksiin esimerkiksi avoimien virkojen täyttämiseksi tietyn maan kansalaisilla. Neuvosto on tavallisesti hyväksynyt tällaisia ”poikkeusasetuksia” uusien jäsenvaltioiden liittymisen yhteydessä. Myös uusimman laajentumisen yhteydessä neuvosto on hyväksymässä asetuksen, jossa säädetään, että ”Kyproksen, Tšekin tasavallan, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Slovakian ja Slovenian liittymispäivästä alkaen 31 päivään joulukuuta 2010 saakka avoimet toimet voidaan täyttää nimittämällä niihin näiden maiden kansalaisia tätä varten varattujen toimien lukumäärän puitteissa ja talousarviota koskevat päätökset huomioon ottaen”. Näin ollen neuvoston asetuksen tarkoituksena on varmistaa kymmenen uuden jäsenvaltion kansalaisten yhtäläinen ja tasapainotettu edustus toimielinten henkilöstössä.

Komissiolla ei ole ennalta määritettyjä kansalaisuustavoitteita nykyisistä jäsenvaltioista peräisin olevien kilpailun läpäisseiden hakijoiden määrän suhteen. Tällaisia yleisiä tavoitteita (ks. jäljempänä oleva taulukko) asetetaan vain laajentumisen yhteydessä. Uusimman laajentumisen osalta komissio päätti (2), että uusien jäsenvaltioiden kansalaisten olisi objektiivisten perusteiden (jäsenvaltion väestömäärän, neuvostossa painotetun äänimäärän ja parlamentin jäsenten paikkojen määrän) ja selkeän menetelmän perusteella saatava 3 441 virkaa neuvoston asetuksessa säädetyn siirtymäkauden (eli vuoden 2010 joulukuun) loppuun mennessä. Näiden perusteiden ja kyseisen menetelmän käytön tuloksena saatiin seuraavat ohjeelliset rekrytointitavoitteet, jotka on julkaistu:

Ohjeelliset rekrytointitavoitteet

Henkilöstön määrä yhteensä Malta 83 Kypros 110 Viro 117 Slovenia 134 Latvia 155 Liettua 241 Slovakia 279 Unkari 489 Tšekki 492 Puola 1 341 Yhteensä 3 441

On huomattava, että ohjeellisten rekrytointitavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että budjettivallan käyttäjä antaa vahvistuksensa lisävaroille, jotka ovat tarpeen siksi, että Euroopan unioni laajenee kymmenellä uudella jäsenellä. Jos tarvittavan henkilöstön määrä ei kasva vuosi vuodelta taulukon ennusteen mukaisesti, uusien jäsenvaltioiden kansalaisten tointen osuutta on luonnollisestikin vähennettävä vastaavasti, millä on vaikutuksia komission kokonaissuorituskykyyn.

Tiedot avointen kilpailujen läpäisseistä kansalaisuuksittain vuosilta 2001, 2001 ja 2003 ovat liitteessä, joka lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.

(1) Asia T-586/93, Petros Kotzonis vastaan talous- ja sosiaalikomitea, tuomio 22.3.1995, Kok. 1995, s. II-665; IA-61; II-203.

(2) Tiedonanto, annettu 19. helmikuuta 2003, C(2003) 436.