ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2956/02 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle. Suojalausekkeen soveltaminen Kiinasta peräisin olevien säilykemandariinien tuontiin Euroopan unioniin.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0055 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2956/02 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle (15. lokakuuta 2002) Aihe: Suojalausekkeen soveltaminen Kiinasta peräisin olevien säilykemandariinien tuontiin Euroopan unioniin Espanjan kuningaskunta pyysi kesäkuussa asetuksen (EY) N:o 2201/96(1) 22 artiklan mukaisesti suojalausekkeen soveltamista säilykemandariinien tuontiin, koska yhteisön markkinat olivat vakavasti häiriintyneet Kiinasta peräisin olevan tuonnin takia. Syyskuun alussa Espanjan viranomaiset täydensivät Euroopan komissiolle heinäkuussa antamiaan tietoja siitä vakavasta tilanteesta, joka oli koetellut tämän tuotteen markkinoita viimeksi kuluneiden kuukausien aikana. Miten komissio selittää toimettomuutensa, kun kyseisen asetuksen 22 artiklan mukaan vakavissa tilanteissa, kuten tämä, sen olisi pitänyt ryhtyä toimiin kolmen työpäivän kuluessa tiedoksi antamisesta? (1) EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2002) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, suojatoimenpiteet Maailman kauppajärjestön WTO:n jäseniä (kuten Kiinaa) vastaan voidaan määrätä ainoastaan WTO:n velvoitteiden mukaisesti. Tämä tarkoittaa, että yhteisö voi tällä alalla toimia ainoastaan WTO:n sääntöjen mukaisesti. Yksi näistä vaatimuksista on, että jäsenvaltioiden on esitettävä asiakirja, joka sisältää tarvittavat tiedot kaupan häiriöiden luonteesta ja laajuudesta sekä niiden merkittävästä vaikutuksesta asianomaisiin yhteisön tuottajiin. Espanjan tähän asti esittämät tiedot eivät valitettavasti vastaa WTO:n eikä yhteisön sääntöjen mukaisia tiukkoja vaatimuksia. Komissio on tiiviissä yhteydessä Espanjaan tähdentääkseen näkökohtia, joita on täydennettävä näiden vaatimusten täyttämiseksi. Komissio aikoo myös nopeasti tutkia kaiken toimitetun lisätiedon. Komissio vakuuttaa, ettei se epäröi ehdottaa asianmukaista toimenpidettä heti, kun se on oikeudellisesti perusteltua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3668/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Prestige-säiliöaluksen haaksirikon syy.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3668/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (18. joulukuuta 2002) Aihe: Prestige-säiliöaluksen haaksirikon syy Lloyd's List -uutisten mukaan 25. marraskuuta 2002, Prestige-säiliöaluksen haaksirikkoutumispäivänä, eräs toinen alus oli samalla alueella menettänyt lastinsa mereen. Sen lastina oli kaksisataa 17-metristä puunrunkoa. Lloyd's List -uutisten mukaan on todennäköistä, kun otetaan huomioon tuon päivän raju merenkäynti, että Prestige-alukseen osui yksi tai useampia puunrunkoja tehden sen runkoon aukon, joka aiheutti haaksirikon. Onko komissio siis tutkinut sitä mahdollisuutta, että aikaisempi haaksirikko olisi ollut syynä myös Prestigen haaksirikkoon kaikkine seurauksineen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2003) Prestige-säiliöalus oli matkalla Latviasta Singaporeen, kun se joutui myrskyyn 13. marraskuuta 2002 ja pyysi hätäapua, koska aluksen runkoon oli syntynyt laaja repeämä tyyrpuurin puolelle. Miehistön jäsenet ilmoittivat myöhemmin, että alus kallistui sen jälkeen, kun he olivat kuulleet kovaa ryminää, aivan kuin alus olisi törmännyt johonkin pinnalla ajelehtivaan kappaleeseen. Vaikka komissio onkin tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemasta artikkelista, se haluaa korostaa, ettei sen tehtävänä ole määrittää Prestigen haaksirikon syitä. Tehtävä kuuluu itse asiassa onnettomuudessa asianosaisina olevien valtioiden toimivaltaisille viranomaisille. Komissio seuraa kuitenkin tarkkaan onnettomuuden syiden tutkintaa. Komissio osallistuu tarkkailijana American Bureau of Shippingin (Prestigen luokituslaitoksen) kokoamaan ad hoc -tarkastusryhmään. Komissio pitää yhteyttä myös tutkimukset aloittaneisiin Bahaman, Espanjan ja Ranskan kansallisiin viranomaisiin. Euroopan parlamentin aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta on suunnitellut kuulemistilaisuuden järjestämistä maaliskuussa 2003, ja komissio toimittaa parlamentille tätä tilaisuutta varten välikertomuksen tiedoista, jotka se on onnettomuudesta saanut.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3450/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Juomaveden uraanipitoisuus.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3450/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (6. joulukuuta 2002) Aihe: Juomaveden uraanipitoisuus Voiko komissio selvittää, miksi EU:n tai WHO:n ohjeissa ei ole olemassa parametriarvoja uraani 238:lle, ja onko olemassa tutkimustuloksia uraani 238:n elimistöön pääsyn aiheuttamista fyysisistä sivuvaikutuksista ihmisille tai eläimille? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2003) Silloin kun ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laatua koskevan direktiivin 98/83/EY(1) antamisesta neuvoteltiin, sovittiin, että tehdään ero uraanin kemiallisen toksisuuden ja radiotoksisuuden välillä ja sisällytetään direktiiviin ainoastaan radiotoksisuuden enimmäismäärä; radiotoksisuudelle onkin asetettu viitteellinen kokonaissäteilyannoksen enimmäismäärä. Tämä vastasi Maailman terveysjärjestön WHO:n päätelmiä, joissa todettiin, että saatavilla ei ollut luotettavia lyhyen tai pitkän aikavälin tutkimustuloksia uraanin kemiallisesta toksisuudesta, eikä juomaveden uraanipitoisuudelle näin ollen tuolloin voitu asettaa ohjeellista enimmäismäärää. Heti kun WHO voi uuden tiedon perusteella tällaisen ohjearvon asettaa, komissio ehdottaa direktiivin muuttamista sen 11 artiklan 1 kohdassa säädetyn viisivuotisarvioinnin puitteissa. (1) EYVL L 330, 5.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2960/02

esittäjä(t): André Brie (GUE/NGL)ja Joost Lagendijk (Verts/ALE) neuvostolle

(22. lokakuuta 2002)

Aihe: Kreikan (itäisen) ja Turkin välisen rajan miinakentät

Viitaten Athens News -lehdessä (30. elokuuta 2002) ilmestyneeseen artikkeliin, jonka mukaan laiton maahanmuuttaja kuoli ja kaksi muuta loukkaantui eksyttyään miinakentälle lähellä Turkin vastaista Kreikan koillisrajaa, haluaisimme kiinnittää neuvoston huomion tähän jatkuvaan ongelmaan. Vaikka miinat ovat vaatineet huomattavan määrän uhreja (erityisesti maahanmuuttajia) parin viime vuoden aikana, viimeisin Landmine Monitor Report 2002 (http://www.icbl.org/) väittää, ettei Kreikan miinaongelmasta näytä olevan olemassa kattavaa selontekoa.

Koska Kreikan ja Turkin välinen raja on myös EU:n ulkoraja, kysymme neuvostolta:

- Onko se tietoinen tästä ongelmasta?

- Mikä on sen kanta tähän epäajanmukaiseen ja epäinhimilliseen rajajärjestelyyn?

- Kuinka se tulkitsee tätä tilannetta parlamentin jalkaväkimiinoista antaman päätöslauselman valossa (B5-0802/2000(1)), jossa parlamentti pyytää Euroopan unionia sitoutumaan työskentelemään jalkaväkimiinojen täydelliseksi hävittämiseksi?

- Mitä poliittisia, taloudellisia tai muita toimia on toteutettu (tai aiotaan toteuttaa), jotta Kreikkaa tuettaisiin välttämättömissä miinanraivaustoimissa?

(1) EYVL C 197, 12.7.2001, s. 193.

Vastaus

(20. helmikuuta 2003)

1. Neuvosto on täysin tietoinen aiemmista konflikteista jäljelle jääneiden miinakenttien aiheuttamasta ongelmasta Kreikan ja Turkin rajalla, jossa miinan räjähdykset säännöllisesti vaativat uhreja erityisesti laittomien maahanmuuttajien keskuudessa.

2. Neuvosto on yleisesti sitoutunut tavoitteeseen hävittää jalkaväkimiinat täydellisesti. Tämä on ilmaistu useissa säädöksissä ja erityisesti vuonna 1997 hyväksytyssä YUTP-alan yhteisessä toiminnassa jalkaväkimiinoista sekä vuonna 2001 annetuissa kahdessa asetuksessa jalkaväkimiinojen vastaisesta toiminnasta kehitysmaissa ja jalkaväkimiinojen vastaisesta toiminnasta muissa kolmansissa maissa kuin kehitysmaissa. Viimeksi mainitut on annettu suorana vastauksena jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtämisen kieltämistä ja niiden hävittämistä koskevaan yleissopimukseen (Ottawan yleissopimus eli miinakieltosopimus), kun taas YUTP-alan yhteisessä toiminnassa muun muassa mahdollistetaan EU:n erityistoimet ja rahoitus miinanraivauksen ja uhreille annettavan avun aloilla.

3. Erityisesti Kreikan ja Turkin osalta voidaan todeta, että molemmat maat aikovat lähiaikoina jättää yhdessä Ottawan yleissopimusta koskevat ratifiointi- (Kreikka) ja liittymisasiakirjansa (Turkki). Turkin rajalla olevien Kreikan miinakenttien merkitsemisellä ja suojaamisella on kreikkalaisten lähteiden mukaan voitu jo vähentää onnettomuuksia lähes 90 prosentilla (vrt. kansainvälisen jalkaväkimiinojen vastaisen kampanjan Landmine Monitor Report 2002).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2522/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Poliisin harjoittama Jyllands-Posten-sanomalehden salakuuntelu.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0026 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2522/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (11. syyskuuta 2002) Aihe: Poliisin harjoittama Jyllands-Posten-sanomalehden salakuuntelu Onko EU:n säännösten mukaista, että poliisi on salakuunnellut Jyllands-Posten-sanomalehteä ja yrittää saada toimittajan paljastamaan lähteensä? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2002) Komissiolla ei ole tietoja kysyjän mainitsemasta tapauksesta. On myös syytä ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on yksinomainen toimivalta määrätä poliisin harjoittamasta salakuuntelusta. Henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla 15 päivänä joulukuuta 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 97/66/EY(1) jäsenvaltiot velvoitetaan varmistamaan, että yleisissä televerkoissa ja telepalveluissa käytävä viestintä pysyy luottamuksellisena. Direktiivin 14 artiklassa kuitenkin annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus toteuttaa lainsäädännöllisiä toimia, joilla ne voivat rajoittaa edellä mainitun velvoitteen soveltamisalaa, jos rajoitukset ovat välttämättömiä valtion turvallisuuden, maanpuolustuksen, yleisen turvallisuuden sekä rikosten tai telejärjestelmien luvattoman käytön torjunnan, tutkinnan, selvittämisen ja syytetutkinnan turvaamiseksi. Tätä lähestymistapaa tukee myös henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY(2) 15 artiklan 1 kohta. (1) EYVL L 24, 30.1.1998. (2) EYVL L 201, 31.7.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2538/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle. EU:n jäsenvaltioiden yksituumainen osallistuminen Kansainvälisen rikostuomioistuimen toimintaan ja Romanian erityisaseman lopettaminen.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0030 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2538/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle (5. syyskuuta 2002) Aihe: EU:n jäsenvaltioiden yksituumainen osallistuminen Kansainvälisen rikostuomioistuimen toimintaan ja Romanian erityisaseman lopettaminen Aikooko neuvosto väliaikaisesti keskeyttää käynnissä olevat neuvottelut Romanian liittymisestä Euroopan unioniin siihen saakka, kunnes Romania on sanonut irti hiljattain Yhdysvaltojen kanssa tekemänsä sopimuksen, jossa se pidättäytyy luovuttamasta Yhdysvaltojen kansalaisia Haagin Kansainväliselle rikostuomioistuimelle (ICC), jotta neuvosto voisi siten tehdä selväksi koko maailmalle ja erityisesti muille ehdokasvaltioille, että Euroopan unionin yksituumaista tahtoa antaa ICC:n suoriutua tehtävästään täysin ilman ulkopuolista häirintää ja yhdellekään valtiolle erioikeuksia myöntämättä ei voida asettaa kyseenalaiseksi? Vastaus (3. maaliskuuta 2003) Neuvosto on tietoinen siitä, että Romania allekirjoitti 1. elokuuta 2002 Yhdysvaltojen kanssa mainittua asiaa koskevan sopimuksen, jonka ratifiointi on parhaillaan käynnissä. Neuvosto painottaa, että Romanialla on suvereenina valtiona allekirjoittaa tällainen sopimus, mutta kiinnittää silti huomiota kansainvälisestä rikostuomioistuimesta 11. kesäkuuta 2001 hyväksymäänsä yhteiseen kantaan, sellaisena kuin se on muutettuna 20. kesäkuuta 2002, johon Romania on yhtynyt. Neuvosto kehottaa kysyjää myös tutustumaan sen tästä asiasta 30. syyskuuta 2002 antamiin päätelmiin. Neuvosto odottaa Romanian noudattavan niitä velvoitteita, joihin se sitoutui hyväksyessään kansainvälisen rikostuomioistuimen perussäännön, ja ottavan huomioon EU:n kannan ratifiointikysymyksen suhteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3924/02

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(14. tammikuuta 2003)

Aihe: Teteenijohtaja Salman Radujevin kuolema venäläisessä vankilassa

Salman Radujev on ensimmäinen teteenijohtaja, joka pidätettiin ja tuomittiin oikeudessa elinkautiseen rangaistukseen. Syynä oli panttivankien ottaminen Kisljarissa 2001. Venäjän

oikeusministeri ilmoitti sunnuntaina 15. joulukuuta 2002, että Salman Radujev on kuollut 35 vuoden ikäisenä 14. joulukuuta 2002 siperialaisen vankilan (jota kutsutaan nimellä valkoinen joutsen) sairasosastolla Solikamskissa Permin alueella. Kuolinsyyksi ilmoitettiin useamman päivän kestänyt sisäinen verenvuoto, joka johtui venäläislähteiden mukaan vanhoista sotavammoista, jotka eivät koskaan parantuneet kunnolla (sic).

Maanantaina 16. joulukuuta Süddeutsche Zeitung julkaisi moskovalaisen Kommersant-lehden artikkelin, jossa vankilan henkilökuntaan kuuluva nimetön lähde kertoi, että sellikaverinsa mukaan Radujev oli hakattu kuoliaaksi, koska hän oli vastustanut vartijoidensa yllätystarkastusta. Radujev oli yksi todistajista, joiden lausuntojen perusteella Venäjän oikeusministeriö pyysi Tanskaa ja Iso-Britanniaa pidättämään ja luovuttamaan Ahmed Zakajevin, koska Radujev oli kertonut, että Zakajev osallistui henkilökohtaisesti ihmisryöstöihin ja terroritekoihin. Samassa artikkelissa Kommersant esitti, että Radujevin kuolemaan liittyi huhu, jonka mukaan hänet pakotettiin ensin todistamaan Zakajevia vastaan ja sitten eliminoitiin.

Onko komissio tietoinen tästä, ja jos on, miten se on reagoinut? Mitä komissio aikoo tehdä, jotta Radujevin kuoleman oikeat olosuhteet saadaan selville? Mitkä ovat yleisemmin komission arviot Venäjän valtion kyvystä täyttää oikeusvaltion velvoitteet?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(5. helmikuuta 2003)

Komissio on tietoinen tuomitun teteenin Salman Radujevin kuolemasta Solikamskin vankilassa viime joulukuussa. Komissio on myös tietoinen Salman Radujevin kuolemaan liittyvistä väitteistä ja toivoo, että ne tutkitaan ripeästi, riippumattomasti ja puolueettomasti. Komissio pyytää, että kaikki tällaiset väitteet esitettäisiin asiaankuuluville Venäjän viranomaisille, mukaan lukien duuman ihmisoikeusasiamies Miranoville, tutkimuksia varten. Tällaisten tutkimusten tulokset on tietenkin julkistettava. Komissio seuraa tarkasti tämän asian kehittymistä.

Komissio korostaa, että yhteisten arvojen toteuttaminen demokratian ja ihmisoikeuksien aloilla tukee EU:n ja Venäjän välistä kumppanuus- ja yhteistyösopimusta ja on keskeinen osa EU:n ja Venäjän kumppanuutta. Näin ollen komissio ottaa edelleen esille ihmisoikeuksien kunnioittamisen Venäjän federaation kanssa käytävän EU:n kahdenvälisen poliittisen vuoropuhelun yhteydessä.

On myös tärkeää muistuttaa, että komissio edistää ihmisoikeuksien kunnioittamista ja demokratiaa Venäjällä monien sellaisten hankkeiden avulla, joita rahoitetaan eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen puitteissa. Nämä toimet toteutetaan yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten organisaatioiden, kuten Euroopan neuvoston, kanssa. Myös Tacis-ohjelma toimii aktiivisesti näissä asioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2883/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön tuet.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0057 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2883/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (14. lokakuuta 2002) Aihe: Yhteisön tuet Lähes tuhat Santa Maria de Feirassa (Portugali) sijaitsevan monikansallisen Rhode-kenkätehtaan työntekijää lomautetaan kolmeksi viikoksi, vaikka vastaavanlaisesta tilanteesta ei ole kulunut vuottakaan. Tilanne on hyvin vakava, sillä työntekijät eivät saa kyseiseltä ajalta edes Portugalissa maksettavaa vähäistä palkkaa. Toisaalta ei ole uskottavaa, että yritysjohto vetoaa perusteluissaan tilausten puutteeseen, sillä työrytmi on säilynyt hyvin nopeana. Jopa työnantajajärjestö APPICAPS toteaa, että muiden yhteisön maiden ohella Portugalissa voitiin taas todeta, että jalkineiden vienti saavutti kaikkien aikojen uuden huipputason. Portugalin tilastokeskuksen (INE) mukaan kasvua kertyi 36 prosenttia, ja kasvu jatkuu vuonna 2002. Yrityksen tiedetään saaneen lähes 500 000 euroa julkista tukea. Pyydän komissiota ilmoittamaan minulle, mitä yhteisön tukia saksalainen monikansallinen Rhode on kaikkiaan saanut Portugalissa ja muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa ja mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen yrityksen työntekijöiden oikeudet. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2002) Työntekijöiden oikeuksien suojelua koskevassa asiassa komissio haluaisi viitata erityisesti neuvoston 20 päivänä heinäkuuta 1998 antamaan direktiiviin työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä(1). Suurin osa direktiivistä on saatettu osaksi Portugalin oikeusjärjestystä. Portugalin tasavaltaa vastaan on parhaillaan käynnissä rikkomusmenettely(2), jonka tarkoituksena on saattaa direktiivi kokonaisuudessaan osaksi kansallista oikeutta. Ei kuitenkaan vaikuta siltä, että laiminlyönti, josta Portugalia syytetään, voisi tässä tapauksessa vaikuttaa yhteisöoikeuden työntekijöille takaamiin oikeuksiin. Tästä syystä työntekijöiden oikeuksien moitteettoman ja tehokkaan noudattamisen arviointi on tässä tapauksessa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tehtävä. Komissio voi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että komission tietojen mukaan Rhodelle ei ole annettu yhteisön taloudellista tukea eikä varmasti ainakaan Euroopan sosiaalirahastosta Portugalissa. (1) EYVL L 225, 12.8.1998. (2) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa vireillä oleva asia C-55/02.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3629/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön täytäntöönpano Kreikassa.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3629/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (16. joulukuuta 2002) Aihe: Yhteisön työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön täytäntöönpano Kreikassa Komissio on osoittanut valituksen 00/4404 SG (2000) ja kyseistä valitusta koskevan kysymyksen (E-2773/02)(1) tutkimuksen yhteydessä todellista mielenkiintoa asiaan ja järjestänyt tapaamisia Kreikassa kerätäkseen lisätietoja valituksesta. Komission edustajan ja valittajan tapaamisessa viimeksi mainittu esitti todisteita niiden valitusten tueksi, jotka koskevat sekä yritystä, jossa hän työskentelee (yrityksen yksiköiden kirjallinen tunnustus, ettei mitään työntekijöiden terveyttä työssä koskevia toimia ole toteutettu tarkasteltavana ajanjaksona), että kreikkalaisten valvontayksiköiden vuosikertomusta (työtarkastuslaitos SEPEn toimintakertomus 2001). Edellä mainituista tiedoista käy ilmi yhteisön työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön soveltamista koskevia raskauttavia asianhaaroja, esimerkiksi se, että SEPE ei ole tehnyt mitään ammattisairauksien torjumiseksi, että sen työtapaturmien torjumista ja kirjaamista koskevat toimet ovat riittämättömät eikä työnantajan vastuita ole kirjattu. Tätä taustaa vasten kysyn komissiolta: 1. Mitkä ovat tutkimuksen, valitusten ja komission keräämien tosiseikkojen, joiden joukossa on myös Kreikan työntekijöiden keskusliiton GSEE:n antamia paljastavia tietoja tilanteesta, perusteella tehdyt ensimmäiset johtopäätökset? 2. Kun otetaan huomioon perustamissopimuksen 140, 211 ja 226 artiklat, aikooko komissio esittää lausunnon tai suosituksen työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta Kreikassa? (1) EYVL C 52 E, 6.3.2003, s. 215. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 2003) 1. Arvoisa parlamentin jäsen ottaa kysymyksessään esiin kantelun 2000/4404 ja aikaisemman samasta aiheesta esittämänsä kirjallisen kysymyksen E-2773/02. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kysymykseen E-2773/02 annettuun vastaukseen. Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, komissio otti yhteyttä ensin kantelijaan ja sitten Kreikan viranomaisiin tapauksen selvittämiseksi. Komission edustaja tapasi kantelijan Ateenassa 5. marraskuuta 2002 ja sai tältä suuren kreikankielisen asiakirja-aineiston. Komissio tapasi tuona päivänä myös asiasta vastaavat Kreikan viranomaiset. Komissio tarkastelee parhaillaan tätä asiakirja-aineistoa osana kantelun 2000/4404 tutkintaa. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin saatuaan päätökseen asiakirja-aineiston ja Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen tutkinnan. Komissio pitää kantelijan ajan tasalla tutkimusten etenemisestä. 2. Jos komission saamista tiedoista ilmenee, että Kreikan viranomaiset eivät ole noudattaneet yhteisön lainsäädäntöä, komissio harkitsee mahdollisuutta aloittaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukainen rikkomusmenettely.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3732/02 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle. Galileo.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0180 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3732/02 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle (12. joulukuuta 2002) Aihe: Galileo Voisiko komissio vahvistaa, että se on saanut kopion julkilausumasta, jonka Royal Institute of Navigation on antanut huolestuneena siitä, että luonnolliset ja ihmisen aiheuttamat häiriöt, kuten sähkömagneettiset pulssit, voivat aiheuttaa riskejä Galileo-satelliittijärjestelmälle? Voisiko komissio myös kertoa yksityiskohtaisesti, millaisia varotoimia tällaisten tilanteiden varalta on ehdotettu lentokoneiden ja järjestelmän muiden tulevien käyttäjien turvallisuuden takaamiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2003) Komissio vahvistaa saaneensa kopion julkilausumasta, jonka Royal Institute of Navigation on hiljattain antanut maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) haavoittuvuudesta. Komissio on niin ikään ottanut huomioon US Volpe National Transportation Research Centren raportissa esitetyt suositukset. Galileon suunnittelussa otettiin alusta lähtien huomioon mahdolliset uhkat. Galileo-järjestelmän suojauskomitea valvoo Galileon suunnittelua niin, että siinä otetaan huomioon kaikki turvallisuuskysymykset. Järjestelmä on suunniteltu niin, että mahdollinen suojattomuus minimoidaan seuraavien ominaisuuksien avulla: - Galileo siirtää kaikki palvelunsa useille erillisille taajuuksille ja ratkaisee siten suurimmat Volpen raportissa esitetyt ongelmat. Tässä suhteessa Galileo on huomattavasti vähemmän suojaton kuin nykyinen yksitaajuuksinen GPS-järjestelmä. - Galileo tarjoaa monitajuussignaaleja siviilikäyttäjille aikaisemmin kuin tällä hetkellä uskotaan maailmanlaajuisen paikantamisjärjestelmän (GPS) pystyvän ja tarjoaa käyttäjälle luotettavan radionavigointijärjestelmän. Komissio toteaa, että Galileo-järjestelmän lisäksi kaikki muutkin radioaaltotekniikkaa käyttävät navigointi- ja viestintäjärjestelmät ovat periaatteessa huonosti suojattuja ja alttiita häiriöille. Asianmukaisten ja riittävien vaihtoehtoisten järjestelmien tarvetta on arvioitava tapauskohtaisesti kyseisessä käyttäjäyhteisössä. On syytä huomata, että tällä hetkellä useimpia radionavigointipalveluita käytetään ilman vaihtoehtoista radionavigointijärjestelmää. Komissio arvioi eurooppalaisen radionavigaatiosuunnitelman yhteydessä vuonna 2003, mikä on Euroopassa tarvittava ihanteellinen radionavigaatiojärjestelmien yhdistelmä.