Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2125/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Itälaajentuminen - oikeus- ja sisäasiat Komission vastaukseen P-1172/98(1) liittyen esitän seuraavat lisäkysymykset: 1. Voisiko komissio selittää tarkemmin "kohdennettuja korruption vastaisia aloitteita"? Mihin konkreettisiin toimiin on ryhdytty? 2. Kuinka suuri osa 100 miljoonasta ecusta on suunnattu konkreettisiin toimiin korruption torjumiseksi (Bulgariassa, Latviassa, Liettuassa, Romaniassa ja Slovakian tasavallassa)? 3. Millaisia korruption vastaisia toimia niissä ehdokasmaissa toteutetaan, joiden kanssa neuvottelut on jo aloitettu? 4. Kuinka paljon Unkarille, Tsekin tasavallalle, Puolalle, Slovenialle ja Virolle osoitettuja Phare-varoja käytetään korruption vastaisiin toimiin? 5. Miltä tarvittavien hallintorakenteiden luomiseen tarkoitettu uusi ohjelma ("institution building") käytännössä näyttää, ja kuinka paljon ohjelmaan on varattu yhteisön määrärahoja? 6. Millaisia turvapaikkapolitiikkaa koskevia konkreettisia toimia Phare-ohjelma sisältää? 7. Millaisia toimia yksittäiset valtiot ovat toteuttaneet saadakseen ulkomaalaisia koskevan lainsäädäntönsä vaadittavalle tasolle? 8. Kuinka suuri prosenttiosuus Odysseus-ohjelmalle osoitetuista varoista käytetään Itä-Euroopan ohjelmiin? 9. Millainen on hanke, joka kehitettiin yhteistyössä jäsenvaltioiden tulliasiantuntijoiden kanssa, kuinka se rahoitetaan, ja kuinka suuri yhteisövarojen osuus on sen rahoituksesta? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) 1. ja 3. Korruption torjunta sisältyy unionin jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä valmisteleviin kumppanuuksiin ja kansallisiin ohjelmiin, joilla yhteisön säännöstö saatetaan osaksi kunkin maan lainsäädäntöä. Osana hallinnollisia ja oikeudellisia uudistuksia on suunnitteilla tai jo toteutettu erityistoimenpiteitä, joista esimerkkeinä mainittakoon erikoisyksikköjen sekä korruptionvastaisten toimikuntien ja ohjelmien perustaminen. Lähes kaikissa hakijamaissa sekä aktiivinen että passiivinen korruptio ovat rangaistavia tekoja. 2. Ns. catch up -välineeseen liittyviä hanke-ehdotuksia, joiden rahoitukseen on varattu 100 miljoonaa ecua, tutkitaan edelleen. 4. Phare-ohjelmalla tuetaan hakijamaissa käynnissä olevia hallinnollisia ja oikeudellisia uudistuksia, jotka ovat ensimmäinen olennainen vaihe korruption vähentämiseen tähtäävässä toiminnassa. 5. Saatettaessa yhteisön säännöstöä osaksi kansallista lainsäädäntöä Phare-ohjelmalla tuetaan yleensä hallintorakenteiden luomista. Ohjelman määrärahoista 30 prosenttia on alustavasti varattu tähän tarkoitukseen. Julkishallintojen kesken toteutettava uudenlainen yhteistyö, jota rahoitetaan kansallisisista Phare-osuuksista, on keskeisellä sijalla. Käytettävissä olevat varat määräytyvät tukikelpoisten hankkeiden määrän mukaan. 6. Sen jälkeen, kun kymmenen hakijamaan oikeudelliset, institutionaaliset ja koulutukseen liittyvät tarpeet on määritelty, alan toimijoita kutsutaan koulutettaviksi työryhmiin, joissa esitellään yhteisössä käytössä olevia normeja ja käytäntöjä, ja vierailuille jäsenvaltioiden vastaaviin elimiin. 7. Ulkomaalaislakien mukauttaminen yhteisön normeihin sisältyy kansallisiin ohjelmiin, joilla yhtei-sön säännöstö saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lakimuutoksia on vireillä. 8. Prosenttiosuutta ei ole määritetty. 9. Jäsenvaltioiden tulliasiantuntijoiden kanssa on käynnissä useita hankkeita. Niiden osuus Phare-varoista on noin 20 miljoonaa ecua. Lisäksi on suunnitteilla tutkimusyhteistyöhankkeita. (1) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 74.