ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2818/99 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) neuvostolle. Dopingin vastaisten yhteisön säännösten vahvistaminen.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0116 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2818/99 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) neuvostolle (10. tammikuuta 2000) Aihe: Dopingin vastaisten yhteisön säännösten vahvistaminen Urheiludoping on levinnyt yhä laajemmalle sekä ammattilaisten että amatöörien parissa, nuoret urheilijat mukaan lukien. Lääkeaineiden jatkuva käyttö on vakava uhka terveydelle sekä urheilua harjoittavien fyysiselle koskemattomuudelle, ja dopingiin turvautuvat urheilijat ottavat suuria riskejä. Useiden kansallisten ja kansainvälisten urheiluliittojen ja -järjestöjen kurinpitoelimet ovat jo vuosien ajan pyrkineet valvomaan piristeiden käyttöä urheilussa, mutta valvonnalla ei ole ollut minkäänlaista vaikutusta ilmiöön. Useiden jäsenvaltioiden tuomioistuimissa on käsitelty säännöllisesti urheiludopingia koskevia tapauksia. Ongelma alkaa olla hälyttävä, ja siihen olisi kiireellisesti löydettävä kaikkia jäsenvaltioita koskeva yhteinen ratkaisu. Voiko neuvosto valtuuksiensa nojalla käynnistää toimet sellaisten yhteisön rikosoikeudellisten säännösten laatimiseksi, jotka kaikkien jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä ja jotka sitoisivat niitä? Vastaus (10. ja 11. huhtikuuta 2000) Neuvosto on tietoinen urheilumaailman doping-ongelmasta ja pitää sitä hyvin merkittävänä ongelmana. Neuvostolle ei ole toimitettu tällaista aloitetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2549/99 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Oluttyyppien nimiä koskevat yksinoikeudet.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2549/99 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Oluttyyppien nimiä koskevat yksinoikeudet Joitakin kuukausia sitten tehtiin ehdotus, jonka mukaan hevostyyppien perinteisiä nimiä saisi antaa yksinomaan tietyllä maantieteellisellä alueella. Komissio on onneksi ilmoittanut vastustavansa tällaisia protektionistisia aikeita. Nyt pyritään samanlaiseen oluttyyppien nimien yksinomaiseen käyttöön ja suojaamaan oluttyypit samalla tavoin kuin viinityypit. Oluen tyyppinimike ei kuitenkaan, toisin kuin viinien nimike, niinkään viittaa maantieteelliseen alkuperään, vaan pikemminkin tiettyyn valmistus- tai oluenpanomenettelyyn. Miten komissio aikoo suhtautua tähän juuri WTO:n neuvottelukierroksen edellä esitettyyn uuteen yritykseen rajoittaa protektionistisesti maailmankauppaa? Miten se aikoo huolehtia ennen kaikkea hakijamaiden kanssa käytävissä neuvotteluissa siitä, että vapaan kaupan periaate ymmärretään ja että sitä noudatetaan? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Komissio on todennut arvoisan parlamentin jäsenen esittämät tunnetut huolenaiheet, jotka koskevat oluttyyppien ennalta tapahtuvaa suojaa. Maailman kauppajärjestön WTO:n teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan sopimuksen (TRIPS-sopimus) puitteissa parhaillaan käytävissä neuvotteluissa ns. viinejä ja väkeviä alkoholijuomia koskevan monenvälisen rekisterin perustamisesta komissio harkitsee myös ehdotusta suojeltavien kohteiden lisäämisestä, jotta suojan piiriin saataisiin muitakin maatalous- ja elintarviketuotteita. Monenvälisen rekisterin on perustuttava TRIPS-sopimukseen ja noudatettava tarkoin sopimuksen määräyksiä. Tämä merkitsee sitä, että WTO:n jäsenten ei tarvitse myöntää suojaa tavaroiden maantieteellisille merkinnöille, jos kyseisen merkinnän osoitetaan olevan samanlainen yleisessä kielenkäytössä käytetyn termin kanssa. Näin ollen WTO:n jäsenten ei tarvitse myöntää suojaa näille ns. yleisille nimille, jotka voivat koskea tiettyä valmistusmenetelmää eikä niinkään maantieteellistä merkintää. Tuleva rekisteri ei muuta tätä olennaista määräystä, koska maantieteellisen nimen osalta kyseinen WTO:n jäsen voi vastustaa asiaa. Kyseiset neuvottelut tulevat siten johtamaan eurooppalaisten oikeudenomistajien lisääntyvään suojaan vääristämättä yleisnimisten tuotteiden vapaakauppaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2488/99 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Karettikilpikonnan luokituksen siirtäminen seuraavassa CITES-konferenssissa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2488/99 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Karettikilpikonnan luokituksen siirtäminen seuraavassa CITES-konferenssissa Voiko komissio varmistaa, että EU ei tue Kuuban ehdotusta karettikilpikonnan luokituksen siirtämiseksi liitteestä I liitteeseen II seuraavassa CITES-konferenssissa, joka pidetään vuonna 2000? Kuuban ehdotus luokituksen siirtämiseksi perustuu oletettavasti virheellisiin populaatiomalleihin ja riittämättömään biologian tuntemukseen. Tämän lisäksi karettikilpikonnan luokituksen siirtäminen kasvattaisi merikilpikonnien kilvistä käytävää laitonta kauppaa. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2000) Yhteisö ei valitettavasti vielä ole CITES-yleissopimuksen sopimuspuoli. Ne jäsenvaltiot, jotka ovat yleissopimuksen sopimuspuolia, äänestävät kukin erikseen tulevassa sopimuspuolten konferenssin 11. kokouksessa. Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97(1) perusteella yhteisön toimivalta kattaa kuitenkin monia kokouksessa käsiteltävistä asioista; niihin kuuluvat myös Kuuban kaksi karettikilpikonnia koskevaa ehdotusta. Yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kanta näissä asioissa, mukaan luettuna se, miten jäsenvaltiot äänestävät, pohjautuu neuvoston päätökseen, joka tehdään komission ehdotuksen perusteella. Jäsenvaltioiden asiantuntijoita kävi Kuubassa syyskuussa 1999 tutustumassa karettikilpikonnien tilanteeseen. Kaupan valvonta näyttää toimivan ja kilpikonnien pyydystämistä säännellään hyvin. Lajin kehitysvaiheiden ja ominaisuuksien vuoksi on kuitenkin vaikeampaa arvioida pyydystämisen vaikutusta lajin populaatioihin. Komissio keskittyy tähän kysymykseen tutkiessaan ehdotusta niiden tieteellisten perusteiden mukaisesti, jotka CITES-toiminnassa on laadittu ehdotusten arvioimista varten. Komissio haluaa lisäksi ottaa huomioon CITES-sihteeristön ja alalla toimivien kansalaisjärjestöjen huomiot. Tämän vuoksi asiasta ei ole vielä tehty lopullisia päätelmiä. (1) EYVL L 61, 3.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2459/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE) ja Amalia Sartori (PPE-DE) komissiolle. Ristiriita komission puheenjohtajan tehtävien ja vaalikampanjaan osallistumisen välillä.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2459/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE) ja Amalia Sartori (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Ristiriita komission puheenjohtajan tehtävien ja vaalikampanjaan osallistumisen välillä Italian lehdistön (Messageron artikkeli 15.11.1999) antamien tietojen mukaan Euroopan komission puheenjohtaja Romano Prodi osallistui henkilökohtaisesti vaalikampanjaan tukeakseen ehdokas Parisia 28. marraskuuta 1999 pidettävissä vaaleissa, joissa valitaan vaalipiirin 12 (Bologna) edustajat. Mikäli nämä tiedot pitävät paikkansa, eikö komission puheenjohtajan mielestä hänen toimintansa riko Euroopan yhteisön perustamissopimusta ja erityisesti sen 213 artiklan (ent. 157 artikla) 2 kohtaa, jonka mukaan komission jäsenet hoitavat tehtäväänsä täysin riippumattomina yhteisön yleisen edun mukaisesti. Tehtäväänsä hoitaessaan he eivät pyydä eivätkä ota ohjeita miltään hallitukselta tai muultakaan taholta. He pidättyvät kaikesta, mikä on ristiriidassa heidän tehtävänsä kanssa. Jokainen jäsenvaltio sitoutuu kunnioittamaan tätä periaatetta ja pidättymään yrityksistä vaikuttaa komission jäseniin heidän hoitaessaan tehtäväänsä.? Romano Prodi komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2459/99, E-2600/99 ja E-2628/99 (7. helmikuuta 2000) Kuten komissiolla on ollut useaan otteeseen tilaisuus muistuttaa vastauksena parlamentin jäsenten kirjallisiin ja suullisiin kysymyksiin(1), komission jäsenet ovat poliittista tehtävää hoitavia poliitikkoja, jotka tehtävänsä velvoitteita noudattaen säilyttävät vapautensa ilmaista täysin itsenäisesti ja omalla vastuullaan henkilökohtaisen mielipiteensä. (1) Ks. esim. puheenjohtaja Reyn vastaus Habib-Delonclen suulliseen kysymykseen nro 10/68 ja komission vastaukset Gendebienin kirjalliseen kysymykseen nro 44/83 EYVL C 197, 25.7.1983, Vandemeulebroucken kirjalliseen kysymykseen nro 1682/85 EYVL C 55, 10.3.1986, Pastyn kirjalliseen kysymykseen E-1404/97 EYVL C 391, 23.12.1997 ja Wiben kirjalliseen kysymykseen E-2617/98 EYVL C 96, 8.4.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2573/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Komission kertomukset Belgiaan ja Irlantiin tehdyistä eläinlääkintämatkoista.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2573/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Komission kertomukset Belgiaan ja Irlantiin tehdyistä eläinlääkintämatkoista Komissio julkaisi 22. helmikuuta 1999 matkakertomuksen Belgiaan suuntautuneesta eläinlääkintämatkasta. Kertomuksessa paljastettiin neuvoston direktiivin 91/628/ETY(1) vakavia rikkomuksia Belgiassa, jotka liittyivät eläinten suojeluun kuljetusten aikana sekä huonokuntoisten eläinten kuljetukseen. Belgian viranomaiset myös hyväksyvät sikoja koskevat pitkät matkasuunnitelmat, vaikka niissä ei oteta huomioon direktiivin 91/628/ETY mukaista sikojen lepoaikaa, ruokintaa ja juottamista 24 tunnin matkan jälkeen. Komissio julkaisi 18. elokuuta 1999 matkakertomuksen Irlantiin tehdystä eläinlääkintämatkasta. Myös siinä paljastettiin neuvoston direktiivin 91/628/ETY vakavia rikkomuksia. Mihin toimiin komissio ryhtyy vaatiakseen, että Belgian ja Irlannin viranomaiset noudattavat neuvoston direktiiviä 91/628/ETY? (1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Belgian viranomaisia on pyydetty lähettämään kommenttinsa komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston Belgiaan tekemän tarkastuskäynnin aikana raportoiduista seikoista. Tarkastuskäynnin aiheena oli eläinten suojelu kuljetuksen aikana. Vaikka asiasta lähetettiin muistutus ja 30. elokuuta 1999 asetettiin määräajaksi, johon mennessä viranomaisten piti ilmoittaa komissiolle puutteiden korjaamiseksi toteutetuista toimenpiteistä, vastausta ei ole saatu vieläkään. Komissio tekee piakkoin päätöksen jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevan menettelyn käynnistämisestä EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) nojalla. Menettelyn aiheena ovat ilmoitukset siitä, että Belgia on rikkonut sille eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY muuttamisesta kesäkuussa 1995 annetun direktiivin 95/29/EY(1) mukaan kuuluvia velvoitteita. Arvoisa parlamentin jäsen mainitsi elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston Irlantiin vuosina 1998 ja 1999 tekemistä eläinten suojelua kuljetuksen aikana käsittelevistä tarkastusmatkoista tehdyn raportin suositukset. Irlannin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että Irlannissa aloitetaan ohjelma, jossa keskitytään erityisesti Irlannissa havaittuihin puutteisiin. Komissio ei ole vielä saanut tätä ohjelmaa. Komissio on vastikään kutsunut koolle uuden työryhmän, joka käsittelee eläinten suojelua pitkien kuljetusten aikana ja pyrkii tarkastelemaan kaikkia asiaan liittyvien direktiivien täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia ja löytämään asianmukaisia ratkaisuja näihin ongelmiin. Työryhmässä on mukana sekä Belgian että Irlannin viranomaisten edustajat. (1) EYVL L 148, 30.6.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2443/99

esittäjä(t): Rolf Linkohr (PSE) komissiolle

(16. joulukuuta 1999)

Aihe: Itä-Euroopan valtioiden kanssa tehdyt Eurooppa-sopimukset

EU:n ja Itä-Euroopan valtioiden väliset Eurooppa-sopimukset sisältävät vaatimuksen tasa-arvoisista mahdollisuuksista. Vaatimus koskee sopimusmaiden osalta yhtiöiden perustamista ja kansalaisten ammatinharjoittamista (tiettyjä ammatteja lukuunottamatta).

1. Onko komissio sitä mieltä, että vaatimus tasa-arvoisista mahdollisuuksista sisältää syrjinnän kieltämisen?

2. Onko komissio sitä mieltä, että EU:n jäsenvaltio ei saa vaatia sopimusmaiden kansalaisten taloudellisen tilanteen tutkimista, jos jäsenvaltio ei vaadi sitä oman maansa itsenäisten ammatinharjoittajien osalta?

3. Onko komissio samaa mieltä siitä, että jäsenvaltio ei saa vaatia sopimusmaiden kansalaisilta todisteita aikaisemmasta kokemuksesta tms. itsenäisen ammatinharjoittamisen alalla, jos jäsenvaltio ei vaadi niitä oman maansa kansalaisilta?

4. Onko komissio samaa mieltä siitä, että jäsenvaltio ei saa vaatia sopimusmaiden kansalaisilta todisteita pääomasta, jos jäsenvaltio ei vaadi niitä oman maansa itsenäisiltä ammatinharjoittajilta?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(24. tammikuuta 2000)

1. Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että tasavertaisuuden periaate kieltää assosioituneiden maiden ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten välisen syrjinnän.

2. Jäsenvaltiot saavat soveltaa lakejaan ja asetuksiaan, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden maahantuloa ja siellä oleskelua, työtä, työehtoja ja sijoittautumista edellyttäen, että niitä ei sovelleta siten, että se mitätöi tai vaarantaa Eurooppa-sopimuksen erityisistä määräyksistä koituvat edut jommalle kummalle sopimuspuolelle (ks. esim. EU:n ja Puolan välisen Eurooppa-sopimuksen 58 artikla).

3. Komission kanta on, että Eurooppa-sopimuksissa sallitaan jäsenvaltioiden tarkistavan, että assosioituneiden maiden kansalaisilla on jäsenvaltioiden alueelle sijoittautumiseen vaadittava pätevyys.

4. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että assosioituneiden maiden kansalaisilla on varoja sijoittautua niiden alueelle, ja varmistaa, että kyseisten kansalaisten itsenäiset ammatinharjoittajat ja liikeyritykset eivät pyri viemään tai vie työpaikkoja työmarkkinoilta tai päästä työmarkkinoille muuta Eurooppa-sopimuksen sopimuspuolta (ks. esim. EU:n ja Puolan välisen Eurooppa-sopimuksen 44 artiklan 4 kohta).

Edellä 3 ja 4 kohtiin annettujen vastausten lisäksi on huomattava, että Eurooppa-sopimusten olennaisten säännösten soveltamisalan tulkitsee Euroopan yhteisöjen tuomioistuin. Tällä hetkellä on vireillä neljä tapausta, joissa kansalliset tuomioistuimet ovat pyytäneet Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua Eurooppa-sopimusten olennaisten säännösten soveltamisesta (asiat Gloszczuk/C-63/99, Kondova/C-235/99, Barkoci & Malik/C-257/99 ja Jany jne./C-268/99). Komissio on antanut huomautuksensa kaikissa asioissa. Tuomioistuimen päätöksiä voidaan odottaa aikaisintaan kesällä 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2447/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Virheet Lazion kuntia koskevien alueellisten tavoitteiden määrittelemisessä.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2447/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Virheet Lazion kuntia koskevien alueellisten tavoitteiden määrittelemisessä Tietääkseni Lazion alue valitsi vastikään tavoitteen 2 mukaiset kunnat ja antoi ehdotuksensa talousarviosta ja ohjelmien suunnittelusta vastaavalle ministeriölle, joka laati listan kaikista valituista kunnista ja antoi sen Euroopan komission tarkasteltavaksi. Euroopan komissio ei voinut kuitenkaan hyväksyä Italian ehdotusta, ja tämän vuoksi ministeriö tarkastelee ehdotusta uudelleen tarkoituksenaan palauttaa se komissiolle vielä tämän vuoden aikana. Kuntia, jotka eivät kuulu enää entisen tavoitteen 5b piirin, ei voida myöskään sisällyttää uuteen tavoitteeseen 2, mutta niille on myönnetty siirtymäkausi vuoden 2005 loppuun saakka. Siksi kysyisinkin komissiolta, 1. miksi komissio hylkäsi Italian ehdotuksen? 2. voiko tapahtunut viivästyttää varojen myöntämistä? 3. koskeeko Lazion alueen ja ministeriön uusi esitys myös vanhan tavoitteen 5b mukaisia alueita, joille on myönnetty siirtymäkausi? Mikäli näin on, voidaanko ne sisällyttää tavoitteeseen 2? 4. mikä on sen mielipide tapahtuneesta? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2000) 1. Komissio katsoi todellakin, ettei se voinut hyväksyä Italian viranomaisten 1. lokakuuta 1999 esittämää ehdotusta tavoite 2 -alueiksi. Ehdotuksessa ei ollut noudatettu rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 4 artiklan 4 kohdan säännöksiä, joiden mukaan vähintään 50 prosenttia tavoitteen 2 kohdeväestöstä kaikissa jäsenvaltioissa on oltava alueilla, jotka täyttävät saman artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut niin sanotut yhteisön perusteet. Italian viranomaisten esittämien kyseisiä perusteita vastaavien alueiden väestömäärä on kuitenkin vain 2,19 miljoonaa, toisin sanoen 29,6 prosenttia tukikelpoisesta kokonaismäärästä. 2. Tavoite 2 -alueiden määrittely on yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen valmistelemisen ja hyväksymisen ennakkoedellytys. Viiveet tukikelpoisten alueiden luettelon hyväksymisessä lykkäävät aina yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymistä ja siten myös määrärahojen myöntämistä. Komissio kehotti Italian viranomaisia 11. lokakuuta 1999 esittämään nopeasti tarkistetun, voimassa olevan sääntelyn mukaisen ehdotuksen. Tätä ehdotusta ei kuitenkaan toistaiseksi ole saatu. 3. Tämän vuoksi komissio ei voi tehdä päätöstä Lazion tukikelpoisten alueiden luettelosta. 4. Komissio katsoo, että sen on sovellettava yhtäläisesti kaikkiin jäsenvaltioihin pitkien neuvottelujen ja syvällisen asiaan perehtymisen tuloksena neuvostossa yhteisymmärryksessä parlamentin kanssa hyväksyttyjä säännöksiä. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2141/99

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(24. marraskuuta 1999)

Aihe: AL-INVEST-ohjelman toimijoiden kuuleminen

Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaita käsittelevä komitea hyväksyi 23. syyskuuta 1999 AL-INVEST-ohjelman uuden rahoituskehyksen seuraaviksi neljäksi vuodeksi. Ohjelmasta vastaavat toimijat eivät ole käytännössä kuitenkaan voineet osallistua valmisteleviin keskusteluihin; eurooppalaista osapuolta ei ole kuultu lainkaan ja latinalaisamerikkalaisella osapuolella oli vain yksi tapaaminen heidän kanssaan.

Eikö komissio pidä tarpeellisena sellaisen tiedotusjärjestelmän luomista, joka takaa asianomaisten osallistumisen, jotta kyseisen ohjelman tehokkuutta voitaisiin parantaa ja komission yksiköiden toiminnan avoimuutta lisätä, kuten parlamentti on vaatinut?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(6. joulukuuta 1999)

Kysymyksen ensimmäisen osan osalta komissio korostaa, että mikään ei korvaa suoraa yhteydenpitoa talouden toimijoihin. Tätä varten on järjestetty nk. Connect-kokouksia vuonna 1998 Lontoossa ja vuonna 1999 Barcelonassa. Näissä kokouksissa toimijat ovat voineet vaihtaa mielipiteitä komission kanssa noin kahden päivän ajan (sen lisäksi, että toimijoihin ollaan suorassa yhteydessä yritystapaamisia koskevien ehdotusten valmistelemiseksi kyseiset yritystapaamisethan ovat Connect-toiminnan keskeisin alue). Kussakin kokouksessa on voitu tasapainottaa kaikki tekniset, hallinnolliset ja taloudelliset tekijät, jotka kaikki ovat ratkaisevia ohjelman onnistumisen kannalta. Connect-kokous järjestetään vuosina 20002004 kunkin vuoden viimeisen neljänneksen aikana. Toimijoihin pidetään tarpeen mukaan suoria ja toimijakohtaisia yhteyksiä sähköpostitse ja kirjeitse. Lisäksi on toiminnassa www-sivu, jonka Intranet-osio (members only) on varattu toimijoille (www.al-invest.org). Tekninen sihteeristö, joka tarjoaa tuki- ja neuvontapalveluja toimijoille, jatkaa toimintaansa vuoden 2005 loppuun.

Näistä toimenpiteistä käy ilmi toimijoiden käytettävissä olevan yhteydenpitojärjestelmän laajuus.

Vuonna 1999 järjestetyistä, suoraan AL-INVEST-ohjelman toiseen vaiheeseen liittyvistä kokouksista mainittakoon seuraavat: eurooppalaisten toimijoiden kokous (helmikuu 1999); latinalaisamerikkalaisten toimijoiden kokous (kesäkuu 1999); eurooppalaisten ja latinalaisamerikkalaisten toimijoiden kokous (lokakuu 1999, Connect-kokous, Barcelona).

Aikatauluun on tullut ainoastaan yksi merkittävä muutos: ohjelman toisen vaiheen esittely Aasian ja Latinalaisen Amerikan (ALA) kehitysmaita käsittelevälle komitealle tapahtui 23. syyskuuta 1999 eikä 14. lokakuuta 1999. Saattaa olla, että muutos tuli eräille toimijoille yllätyksenä. Muutoksen syy oli yksinkertainen: näin pystyttiin sitomaan toisen vaiheen talousarvion määrärahoja jo vuonna 1999 eikä vasta vuonna 2000, kuten aiemmin oli suunniteltu, ja siten välttämään keskeytykset AL-INVEST-ohjelman ensimmäisen ja toisen vaiheen täytäntöönpanossa.

Komissio on lisäksi saanut pyydetyssä ajassa Espanjan nk. Coopecos-toimijoiden 20. syyskuuta 1999 pidetyn kokouksen suositukset ja aikoo joka tapauksessa huolehtia niiden asianmukaisista jatkotoimenpiteistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2847/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. Elgin-marmoreiden palauttaminen.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2847/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Elgin-marmoreiden palauttaminen Yhdistyneen kuningaskunnan lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan pääministeri Tony Blair on tehnyt ehdottoman päätöksen olla palauttamatta Parthenonin Elgin-marmoreita Kreikkaan. Hän ei näin ollen ota huomioon Kreikan kansan oikeutettuja toiveita, joihin myös eurooppalaiset ja suurin osa Euroopan parlamentin jäsenistä on useiden vuosien ajan yhtynyt. Eikö komissio katso, että sen olisi tuettava tämän erimielisyyden ratkaisemista siten, että se kehottaa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta perääntymään päätöksestään? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa (ent. 128 artiklassa) annetaan yhteisölle toimivalta rohkaista jäsenvaltioita yhteistyöhön kulttuurialalla. Arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottama asia ei kuulu yhteisön toimivaltaan vaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ainoastaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio kuitenkin haluaa, että tähän Yhdistyneen kuningaskunnan ja Kreikan väliseen riita-asiaan löydettäisiin nopea ratkaisu, ja se on valmis toimimaan asiassa poliittisena välittäjänä, jos kyseiset jäsenvaltiot sitä pyytävät.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2522/99 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle. Kilohailin pyynti.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2522/99 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Kilohailin pyynti Kalastajien on noudatettava heidän kannaltaan merkittäviä päätöksiä. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka kauan kilohailin pyyntiä koskevaa ehdotusta valmistellaan komissiossa ennen ehdotuksen valmistumista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 2000) Ehdotuksen valmistelun aloittamisesta komission yksiköissä sen hyväksymiseen voi kulua noin kuusi viikkoa. Tähän sisältyvät kuulemismenettelyt, käännöstyöt ja varsinainen hyväksymismenettely. Aika voi olla pidempi, jos ehdotuksiin tehdään menettelyn aikana muutoksia muiden yksiköiden huomautusten perusteella.