ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0042/98 komissiolle esittäjä(t): Heidi Hautala (V) (15. tammikuuta 1998) Aihe: Suomen sähköveromallin yhteensopivuus perustamissopimuksen kanssa ennen 1.1.1997 EY:n tuomioistuimen julkisasiamies on ilmaissut kantansa tapauksessa Outokumpu Oy vastaan Suomen valtio. Outokumpu Oy on vaatinut Suomen valtiota korvaamaan Ruotsista tuomansa tuontisähkön veron, jota se pitää yhteisöoikeuden kieltämänä tuontitullina. Julkisasiamiehen kanta ei tue Outokumpu Oy:n vaatimuksia. Komissio on ilmoittanut Suomelle 23.11.1995, että se piti Suomen silloista sähköveroa perustamissopimuksen 95 artiklan vastaisena syrjintänä. Suureksi osaksi tällä perusteella Suomessa luovuttiin 1.1.1997 alkaen sähköveron ympäristöohjaavuudesta. Julkisasiamiehen mukaan perustamissopimuksessa ei kielletä sähköverotusta, joka suosii ympäristön kannalta vähemmän haitallisia tuotantotapoja. Myös sähkönsiirrosta annetussa direktiivissä todetaan, että energiapolitiikkaa ei pidä toimeenpanna vain kustannusten vähentämiseksi ja kilpailun ylläpitämiseksi, vaan on otettava huomioon myös energian yhteensopivuus ympäristön kanssa. Jos tuomioistuimen ratkaisu noudattaa julkisasiamiehen kantaa, pitääkö komissio siinäkin tapauksessa Suomen ennen vuotta 1997 voimassa ollutta sähköveroa perustamissopimuksen vastaisena vai olisiko Suomella ollut oikeus säilyttää silloinen, sähköntuotannon CO2-päästöjä vähentävä veromallinsa? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 1998) Asian käsittelyn tässä vaiheessa komissio voi vastata arvoisalle parlamentinjäsenelle vain, että on odotettava yhteisöjen tuomioistuimen päätöstä. Kun tuomioistuimen päätöksestä ei vielä ole tietoa, on ennenaikaista miettiä, mitä komissio tekee. Tuomion antamisen jälkeen komissio tarkastelee asiaa tuomioistuimen perustelut huomioon ottaen ja tekee siitä päätelmänsä. Tuomion antamishetkellä käy ilmi, missä määrin Suomi olisi yhteisön oikeuden kannalta voinut säilyttää aiemman sähköveromallinsa. Sen vuoksi arvoisan parlamentinjäsenen toiseen kysymykseen saadaan vastaus tuomioistuimen antaessa tuomionsa. Kannattaa pitää mielessä, että komissio ei ole kiistänyt jäsenvaltion oikeutta käyttää verotusta ympäristönäkökohtien edistämisessä, mikäli verotus vain on yhteensopivaa yhteisön oikeuden kanssa.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0249/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Kansainvälisille nuorisojärjestöille tarkoitettu budjettikohta A-3040 Onko komissio tietoinen siitä, että useat vapaaehtoisjärjestöt ovat täysin riippuvaisia budjettikohdasta A-3040 myönnetystä rahoituksesta, jotta ne voisivat ottaa huomioon eurooppalaisen näkökohdan arvostetussa työssään? Ottaen huomioon, että tällaiset nuorisojärjestöt antavat poikkeuksellisen hyvän vastineen niihin sijoitetuille varoille, katsooko komissio, että tämän vuoden talousarvoissa suoritetun 200 000 ecun määrärahojen vähennyksen vuoksi monien nuorisojärjestöjen tulevaisuus asetetaan vaakalaudalle? Koska kyseinen budjettikohta sisällytettiin talousarvioon vuonna 1991 yli kansallisten rajojen ulottuvien nuorten välisten kontaktien vahvistamiseksi, onko komissio sitä mieltä, että budjettikohdan 3040 säilyttäminen on tärkeää myös tulevina vuosina? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 1998) Komissio tuntee erittäin hyvin nuorten kansainvälisten kansalaisjärjestöjen olennaisen roolin kansalaisten Euroopassa. Nämä järjestöt vaikuttavat kansainvälisillä toimintaohjelmillaan konkreettisesti Euroopan kansalaisuuden kehittymiseen. Komissio tietää lisäksi, että kansainvälisiä nuorisotoimia ei voida kehittää eikä toteuttaa, jos kansainväliset järjestöt eivät pysty kattamaan tiettyjä kansainvälisiin toimintoihin liittyviä toimintakustannuksia. Juuri näitä kustannuksia voidaan kattaa osittain budjettikohdasta A-3040 (A-3029 vuonna 1998) myönnettävän tuen avulla. On kuitenkin huomattava, että vuonna 1997 budjettikohdasta A-3040 myönnetty tuki oli vain keskimäärin 16 %:ia tukea saavien järjestöjen yleiskustannuksista. Komissio on lisäksi tietoinen kansainvälisten järjestöjen lisäarvosta niiden perusosasina oleviin kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin järjestöihin nähden. Verkostoilla ja niiden keskusrakenteilla on suora vaikutus ehdotettujen kansainvälisten toimien määrään ja laatuun. Komissio laati vuoden 1997 lopulla raportin tämän alan määrärahojen käytöstä vuosina 1995-1997. Raportti lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Raportissa esitetään tukihakemusten määrän kasvukehitys. Kasvu johtuu osittain siitä, että tukia on mainostettu enemmän - niistä on varainhoitovuodesta 1997 lähtien julkaistu ehdotuspyyntöjä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja avoimuuden vuoksi niistä on tiedotettu myös Internetissä - osittain uusien kansainvälisten järjestöjen perustamisesta. Tämän ilmiön arvellaan voimistuvan vuonna 1998. Analyysista näkyy myös, että tukea saavien järjestöjen toimintakustannukset ovat kohonneet, mikä johtuu pääasiassa verkostojen maantieteellisestä laajenemisesta. Komissio on tässä tilanteessa joutunut vuoden 1998 alustavaa talousarvioesitystä laatiessaan vähentämään tälle talousarviokohdalle esitettyjä määrärahoja pelkästään siksi, että rahoitusnäkymien viidennen budjettiotsakkeen rahoitustilanne on vaikea.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0141/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Kreikalle suunnattu yhteisöaloite ¨Pesca¨ Kreikalle suunnattu yhteisöaloite ¨Pesca¨ sisältää neljä alaohjelmaa ja viidennen, teknistä apua koskevan ohjelman. Koska kullekin alaohjelmista 1-4 on laadittu aikataulu, komissiolta kysytään: 1. Miten alaohjelmat ovat edistyneet ja mitä toimia kussakin alaohjelmassa on toteutettu? 2. Onko määrärahojen käyttöönotto viivästynyt ja jos näin on tapahtunut, mitkä ovat tärkeimmät syyt viivästymiseen? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) 1. PESCA-ohjelman neljää toimintalinjaa ollaan aloittamassa hallinnon tasolla Kreikassa. Tästä syystä ja Kreikan viranomaisten mukaan tuensaajien on toimitettava ohjelman yksityisiä investointeja koskevat hakemukset ohjelman paikallisen tason vastaaville elimille viimeistään 31. maaliskuuta 1998. Toimien kansalliset aloituspäätökset tehdään ennen vuoden 1998 kesäkuun loppua. Julkisia investointeja koskevia toimien aloituspäätöksiä valmistellaan parhaillaan. Tämän jälkeen toimet pannaan täytäntöön. 2. Viivästys ohjelman aloittamisessa saattaa suureksi osaksi johtua koordinoinnin puutteesta paikalla. Koordinointi on välttämätön useista rahastoista rahoitettavan ohjelman toteuttamiseksi, ja edellytyksenä on useiden julkisten yksikköjen tehokas osallistuminen. Viivästyksen vuoksi saatavilla olevia määrärahoja ei ole käytetty tähän mennessä. Paikalla toteutettujen uusien hallinnollisten toimien perustella voidaan kuitenkin olettaa, että vuoden 1998 toisesta vuosipuoliskosta alkaen ohjelman mukaisten toimien tuensaajat voivat käyttää ensimmäisiä määrärahoja.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0203/98 neuvostolle esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Schengen-työryhmä Viime aikoina on puhuttu ¨työryhmästä¨, joka toimii Schengen-alueen ulkorajojen suojan parantamiseksi. Tähän liittyen kysyn neuvostolta seuraavaa: 1. Mikä on saanut Euroopan unionin toimimaan tällaisen työryhmän perustamiseksi? 2. Minkälaisia puutteita ulkorajojen valvonnassa neuvoston mielestä tällä hetkellä on? 3. Mitä parannuksia neuvosto odottaa saatavan työryhmän käyttöönotolla? 4. Uskooko neuvosto, että työryhmän perustaminen johtaa maa- ja merirajojen aukottomaan valvontaan? 5. Katsooko neuvosto, että tämänhetkisten ongelmien syynä ovat vain kansalliset toteutukseen liittyvät ongelmat vai puutteet Schengen-sopimuksen määräyksissä? 6. Eivätkö sellaiset maat syyllisty neuvoston mielestä yhteisön säännöstön vastaiseen toimintaan, jotka havaitsevat laittomat maahantulijat mutta jotka eivät valvo heidän poistumistaan unionin alueelta? Vastaus (7. huhtikuuta 1998) Schengen-työryhmä, johon kunnianarvoisa parlamentin jäsen viittaa, ei ole Euroopan unionin vaan Schengenin työryhmä. Neuvosto ei ole toimivaltainen vastaamaan esitettyyn kysymykseen.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0093/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Turkki ja jalkaväkimiinat Mukautuen kansainvälisiin sopimuksiin ja Euroopan parlamentin pyyntöihin Kreikka on päättänyt hyväksyä jalkaväkimiinojen käyttökiellon. Sitä vastoin Turkki näyttää olevan täysin haluton mukautumaan tähän kieltoon ja pitää yhä miinoitettuna Kreikan vastaisen rajan aluetta koko rajan pituudelta. Ennennäkemätöntä kovapintaisuutta ja sadismia osoittaen se lisäksi ajaa satoja kurjassa tilassa olevia kurdipakolaisia, jotka pyrkivät Kreikkaan ja sitä kautta muualle EU:hun, kohti miinoitettua aluetta. Haluaisin saada tietää, mitä toimia Euroopan komissio aikoo toteuttaa, jotta Turkki mukautuisi kansainvälisiin sopimuksiin kuten Kreikka on jo tehnyt uhraten sotilaallisia etujaan ja puolustustarpeitaan humanitaarisista syistä. Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 1998) Komissio on tukenut voimakkaasti Ottawan prosessia. Se on yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa neuvotellessaan kannustanut niitä liittymään jalkaväkimiinat kieltävään yleissopimukseen. Yleissopimuksen allekirjoittaneet jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tekemään parhaansa sopimuksen ratifioimiseksi mahdollisimman nopeasti, toteuttaakseen asianmukaisia toimia yleissopimuksen määräysten noudattamiseksi jo ennen kuin se tulee voimaan sekä edistämään yleistä liittymistä yleissopimukseen. Yhteisö pyrkii myös edistämään kaikilla sopivilla kansainvälisillä foorumeilla, mukaan lukien aseidenriisuntakonferenssi, johon Turkki osallistuu, kaikkia pyrkimyksiä, joilla edistetään jalkaväkimiinojen täydellistä tuhoamista maailmanlaajuisesti ja joilla edesautetaan näiden aseiden jo aiheuttamien ongelmien ratkaisemista. Komissio jatkaa soveltuvin osin voimakasta toimintaansa tällä alalla vastuualueensa huomioon ottaen.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4120/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Ydinjätteiden valvomaton sijoittaminen Dounreayssa, Skotlannissa Brittiläinen yhtiö AEA Technology, joka hoitaa Dounreayn ydinvoimalaa Skotlannissa, myönsi, että voimalan vieressä sijaitseva radioaktiivisen jätteen sijoituspaikka vaatii massiivista puhdistusoperaatiota. Sanotaan, että yli 1000 tonnia radioaktiivista jätettä on kaadettu läheisiin kallioihin kaivettuun kuiluun. Jätteen sijoitus on ilmeisesti tapahtunut sattumanvaraisesti ja suureksi osaksi ilman valvontaa. Kuiluun sijoitetuista aineista ei ole pidetty kattavaa rekisteriä. Vaikka jätettä alettiin sijoittaa jo vuonna 1959, jätteiden sijoituksesta ei annettu yksityiskohtaista tietoa 20 vuoteen. Voimalan johto salasi kuilussa vuonna 1977 tapahtuneen räjähdyksen, jonka uskotaan olevan ainakin osasyy läheisillä rannoilla myöhemmin havaittuihin ¨kuumiin kohtiin¨. Onko komissio ollut yhteydessä Britannian viranomaisiin tässä asiassa? Jos on, voiko se kuvata tarkemmin näitä yhteyksiä? Aikooko komissio valvoa ja johtaa tämän jätesäilön puhdistusohjelman suunnittelua ja toteutusta? Onko komissiolla kantaa siihen, mitä säilössä oleville jätteille tulisi tehdä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (13. helmikuuta 1998) Komission edustajat tapasivat vuoden 1997 alkupuoliskolla Yhdistyneen kuningaskunnan atomienergiaviranomaisen UKAEA:n korkea-arvoisia edustajia. Tapaamisen yhteydessä keskusteltiin kuilusta, joihin on varastoitu keskiaktiivista jätettä. Tämän jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta on pyydetty lisätietoja suunnitelmista, jotka koskevat kuilussa olevan jätteen poistamista, käsittelyä ja varastointia sekä tämän jätteen todellisten ja mahdollisten ympäristövaikutusten arviointia. Radioaktiivisista kohdista ranta-alueilla todettakoon, että yleisillä rannoilla on todettu ainoastaan kaksi pientä tällaista kappaletta. Komissiolla ei ole mitään erityistä ensisijaista kantaa siihen, mitä jätteelle olisi tehtävä, eikä sen ole määrä osallistua puhdistusohjelman valvontaan ja toteuttamiseen. Valittavasta prosessista riippuen saatetaan kuitenkin vaatia Euratom-sopimuksen 37 artiklan mukaista tietojen toimittamista sekä edellyttää jätteen uutta varastointipaikkaa koskevaa ympäristöarviointia (tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annettu neuvoston direktiivi 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY ((EYVL L 73, 14.3.1997. ))).
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4214/97 komissiolle esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. lokakuuta 1996 antama tuomio asiassa Elida Gibbs Limited (asia C317/94) Edellä mainitun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion merkitystä näyttää vähentävän se, että sitä ei sovelleta Saksassa lainkaan ja että Ranskassa ja Kreikassa sitä sovelletaan vain osittain. Voivatko Euroopan komission virkamiehet käyttää omaa harkintavaltaa kieltäytyäkseen saattamasta voimaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöstä? Jos mahdollisuutta oman harkintavallan käyttöön ei ole, mitä mahdollisuuksia liike-elämän edustajilla tai yksittäisillä henkilöillä on sellaista virkamiestä vastaan, joka jarruttaa päätöksen voimaan saattamista? Onko olemassa sisäistä kurinpidollista menettelyä? Millaisia korvauksia liike-elämän edustaja/yksittäinen henkilö voi vaatia ja keneltä? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4213/97 ja E-4214/97 (6. huhtikuuta 1998) Kuten arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-4208/97 * E-4211/97 annetussa vastauksessa ((EYVL C 223, 17.7.1998, s. 72. )) todettiin, komissio on huomioinut asiassa C-317/94, Elida Gibbs, 26.10.1996 annetun tuomion lähettämällä kaikille jäsenvaltioille kirjeen ja päättämällä tiettyjen EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisten menettelyjen aloittamisesta tai jatkamisesta, erityisesti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien jäsenvaltioiden osalta. Komissio muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen mukaisesti Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen tulkitsemaan voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä, eikä komission ja vielä vähemmän sen virkamiesten asia ole jättää huomioimatta tuomioistuimen antamia tuomioita. Kuitenkin silloin, kun joillain jäsenvaltioilla on vaikeuksia panna tuomio täytäntöön, kuten tässä tapauksessa, komissio ei voi kieltää käsittelemästä näitä vaikeuksia ad hoc -komiteoissa. Tämän vuoksi tätä kysymystä on käsitelty alv-komiteassa. Tässä vaiheessa komissiossa ei valmistella mitään ehdotusta asiassa, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. On itsestään selvää, että jos aloite tehtäisiin, taloudellisia toimijoita kuultaisiin tavalliseen tapaan erityisesti parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean lausuntojen välityksellä sekä kyseisten toimijoiden kanssa säännöllisesti käytävien neuvottelujen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3843/97 komissiolle esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) (5. joulukuuta 1997)

Aihe: EU-tuomioistuimen päätös Ruotsin alkoholin vähittäismyyntimonopolista

EU-tuomioistuin teki pari viikkoa sitten päätöksen Ruotsin alkoholimyynnin monopolista. Ns. Frantzenin tapaus herätti myös Ruotsin naapurimaassa Suomessa keskustelua, onhan Suomessa samankaltainen monopoli. Tuomioistuimen päätös oli sinänsä valitettava, sillä monopolin tukeminen sopii huonosti yhteisön vapaan kilpailun ja kaupan periaatteisiin. Italiassa vastaavanlaisin syin tuettuja monopoleja on esim. tupakanmyynti. Nyt näyttää siltä, että monopoli joihinkin syihin vedoten on unionin mielestä hyväksyttävä, mutta toisiin ei. Kysynkin komissiolta, mitkä syyt puoltavat jäsenmaassa monopolin säilyttämistä?

Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 1998)

Jäsenvaltioissa voimassa olevat lailliset monopolit eivät sinänsä ole yhteisön oikeudessa kiellettyjä eikä niitä aina tarvitse poistaa. Kaupallisten kansallisten monopolien on kuitenkin oltava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 30-37 artiklassa olevien, tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevien sääntöjen mukaisia.

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti (Asia C-189, Franzén, tuomio 23. lokakuuta 1997) on tutkittava, ovatko monopolin olemassaoloon ja toimintaan liittyvät kansalliset säännöt Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisia. Tässä artiklassa edellytetään, että kaupallisia kansallisia monopoleja mukautetaan sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden kansalaisten välille ei synny syrjintää niiden edellytysten suhteen, joilla tavaroita ostetaan ja tuodaan markkinoille. Monopoli on organisoitava ja sen on toimittava siten, että kaikenlainen jäsenvaltioiden kansalaisten syrjintä estyy sekä tarjonnan että jakelupisteiden toimintaedellytysten osalta niin että muista jäsenvaltioista peräisin olevien tavaroiden kauppa ei joudu kotimaisiin tavaroihin verrattuna epäedulliseen asemaan oikeudellisesti eikä tosiasiallisesti ja että jäsenvaltioiden talouksien välinen kilpailu ei vääristy.

Lisäksi kansalliset säännöt voivat vaikuttaa monopoliin vaikka niillä ei tarkkaan ottaen säännelläkään monopolin toimintaa. Tällaiset säännöt katsotaan monopolin toiminnasta erillisiksi ja niitä arvioidaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 artiklan perusteella. Franzénin asiassa antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että tavaroiden tuontiin sovellettava lisenssijärjestelmä, josta aiheutuu muista jäsenvaltioista peräisin oleville tavaroille lisäkustannuksia, kuten välityskustannuksia, lisenssimaksuja sekä kustannuksia, joita aiheutuu velvoitteesta pitää varastoa määräjäsenvaltiossa, on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 artiklan vastainen tuonnin este. Estettä voidaan pitää perustamissopimuksen 36 artiklassa ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä hyväksyttyyn pakolliseen vaatimukseen, kuten kansanterveyteen, nähden perusteltuna ja suhteutettuna. Tuomioistuin ei kuitenkaan katsonut näiden edellytysten täyttyneen Franzénin tapaukseen liittyneissä olosuhteissa.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4102/97 komissiolle esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan huippukokous Neuvosto on suhtautunut myönteisesti Espanjan pääministerin, José María Aznarin aloitteeseen Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksen järjestämisestä. Se on myös antanut tiedoksi, että tämä kokous järjestetään vuoden 1999 alkupuoliskolla Saksan ollessa Euroopan unionin puheenjohtajamaa. Onko komissio ryhtynyt valmistelemaan tätä tärkeää tapaamista, ja onko se mahdollisesti perustanut siitä vastaavan yksikön? Onko kumpikaan taho tehnyt komissiolle ehdotuksia siitä, missä maassa huippukokous pidettäisiin? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1998) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä hänen asiaa kohtaan osoittamastaan kiinnostuksesta. Euroopan, Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtionpäämiesten ja/tai pääministereiden huippukokouksen valmistelut kuuluvat komission ensisijaisiin poliittisiin toimiin vuosina 1998-1999. Komissio toimii asiassa tiiviissä yhteistyössä neuvoston toimivaltaisten elinten kanssa. Aikaisessa vaiheessa päätettiin jo siitä, että kyseinen tapaaminen toteutetaan Latinalaisessa Amerikassa. Latinalaisamerikkalaisen osapuolen on tehtävä vielä lopullinen päätös siitä, missä kaupungissa huippukokous järjestetään. Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että vastuussa olevat eurooppalaiset tahot kaikilla tasoilla seuraavat tiiviisti tämän merkittävän asian kehittymistä.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4012/97 komissiolle esittäjä(t): John Iversen (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Torjunta-ainejäämät viinirypäleissä Tietääkö komissio, että Saksan markkinoilta on löydetty useita eurooppalaisia viinirypälelajikkeita, jotka ovat sisältäneet enemmän torjunta-ainejäämiä, kuin on sallittua? Öko Test on tutkinut Saksassa 30 eri viinirypälelajiketta; useimpien niiden torjunta-ainejäämäpitoisuudet ylittivät sallitun määrän. Yksittäisten lajikkeiden torjunta-ainejäämäpitoisuus ylitti sallitun määrän yli 100 %:lla. Onko komissio sitä mieltä, että unionissa nykyisin toteutetut valvontatoimet riittävät takaamaan sen, että tuotteet eivät ole kuluttajille vaarallisia? Myöntääkö komissio, että on ongelma, että hedelmien torjunta-ainejäämäpitoisuus voi huomattavasti ylittää hedelmien sisältämille yksittäisille aineille määritellyt raja-arvot? Mitä aloitteita komissio aikoo tehdä taatakseen, etteivät kuluttajat hedelmiä syödessään samalla saa elimistöönsä näin suuria määriä torjunta-aineita? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että vuonna 1996 Saksan viranomaiset tutkivat syötäväksi tarkoitetuista viinirypäleistä 188 näytettä, joista neljässä todettiin torjunta-aineiden tason ylittävän torjunta-ainejäämien sallitun enimmäismäärän. Yhdessä näytteessä havaittiin kahta sallitun enimmäismäärän ylittävää torjunta-ainetta. Ne neljä näytettä, joissa taso ylitti torjunta-ainejäämien enimmäismäärän, olivat peräisin EU:n jäsenvaltioissa tuotetuista viinirypäle-eristä. Saksan viranomaiset ovat käsittääksemme tehneet näistä rikkomuksista ilmoituksen suoraan alkuperämaan viranomaisille. Komissio katsoo, että hedelmien ja vihannesten, viljojen, eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien sekä kasvikunnasta peräisin olevien tuotteiden, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta annettujen direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY muuttamisesta ((EYVL L 184, 12.7.1997. )) 25 päivänä kesäkuuta 1997 annetun direktiivin 97/41/EY avulla torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annettuun neuvoston direktiiviin 90/642/ETY ((EYVL L 350, 14.12.1990. )) tehdyt muutokset, jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön 31. joulukuuta 1998 mennessä, muodostavat viitekehyksen tehokkaammille torjunta-ainejäämien tarkastus- ja valvontajärjestelyille. Komissio laatii muutettujen säännösten asianmukaisen toimivuuden kannalta välttämättömät täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ennen kyseistä ajankohtaa.