KIRJALLINEN KYSYMYS E-3857/00

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) neuvostolle

(20. joulukuuta 2000)

Aihe: Laajentuminen ja aluepolitiikka: Euroopan aluestrategia (EAS)

Kun Luxemburgin ryhmään kuuluvien ehdokasvaltioiden (Puola, Unkari, Tekin tasavalta, Slovenia, Viro ja Kypros) kanssa oli tämän vuoden huhtikuussa neuvoteltu kaksi vuotta, käynnistettiin vuoropuhelu rakennerahastosäädösten soveltamisesta (neuvottelujen 21 luku) tähän ryhmään kuuluvissa maissa. Tässä yhteydessä Euroopan parlamentti hyväksyi lokakuussa 2000 päätöslauselman (R5-0417/2000(1), 4.10.2000) Euroopan unionin laajentumisesta, joka sisältää Euroopan parlamentin vaatimukset liittymismenettelystä ja liittymisen yhteydessä käytävistä neuvotteluista.

Voiko neuvosto esittää arvion luvusta 21 käytävien neuvottelujen aikataulusta ja selostaa kyseisten neuvottelujen nykytilannetta ja tähän mennessä saavuttuja tuloksia? Voiko komissio esittää arvion siitä, milloin se aloittaa vuoropuhelun tästä luvusta Helsingin ryhmään kuuluvien ehdokasvaltioiden (Romania, Slovakia, Latvia, Liettua, Bulgaria ja Malta) kanssa osana liittymisneuvotteluja, jotka käynnistyivät 28. maaliskuuta 2000?

Päätöslauselman 109 kohdassa Euroopan parlamentti katsoo, että on välttämätöntä ottaa subsidiariteettiperiaatetta noudattaen laajentumisprosessissa huomioon Euroopan aluekehityssuunnitelma ja nivoa se selkeästi aluepolitiikkaan vuonna 2006 tehtävää rakennerahastojen uudistusta silmälläpitäen, jotta voidaan tarjota riittävä vastaus laajentuneen Euroopan unionin kehitystarpeisiin; kehottaa komissiota tässä yhteydessä tarkastelemaan laajentumisen vaikutuksia työllisyyteen, yhteenkuuluvuuteen ja talouden muutoksiin, jotta voidaan hyvissä ajoin toteuttaa toimia alueellisen epätasapainon välttämiseksi;

Voiko neuvosto ilmoittaa, missä määrin se ottaa tämän pyynnön huomioon liittymismenettelyssä ja Luxemburgin ryhmän kanssa luvusta 21 käytävissä neuvotteluissa erityisesti Euroopan aluestrategian osalta?

Miten Euroopan aluestrategialla edistetään taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta tavoitteeseen 1 kuuluvilla syrjäisillä saaristoalueilla vastustaen siten kyseisten alueiden syrjäytymisen lisääntymistä, joka on seurauksena Euroopan unionin laajentumisesta?

(1) 4.10.2000 hyväksytyt tekstit, s. 1.

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3855/00 ja 3857/00

(8. maaliskuuta 2001)

Unioni ei ole vielä voinut ottaa kantaa useaan sisältöä koskevaan kysymykseen Kyproksen, Unkarin, Puolan, Viron, Tekin ja Slovenian kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, ja tämä koskee erityisesti rakenne- ja koheesiorahastoja. Tämä johtuu siitä, että vielä ei ole saatavilla tarvittavaa, erityisesti yhteisön tilastojen muodossa olevaa tietoa, jotta voitaisiin päättää sellaisista kysymyksistä kuin yksittäisten ehdokkaiden kelpoisuus näistä rahastoista annettavaan tukeen. Kyseisiä asioita on siis käsiteltävä myöhemmin neuvottelujen kuluessa. Näin ollen komission ehdottamissa liittymisneuvotteluja koskevissa menettelyohjeissa, jotka neuvosto otti tyytyväisenä vastaan 4. joulukuuta 2000 antamissa päätelmissään, annetaan unionille mahdollisuus määritellä tarvittaessa aluepolitiikkaa koskevat EU:n yhteiset kannat vuoden 2002 alkupuoliskolla, ratkaisematta olevat sisältöä koskevat asiat mukaan lukien. Tavoitteena on sulkea luku toistaiseksi heti kun edellytykset on täytetty.

Maltan, Romanian, Slovakian, Latvian, Liettuan ja Bulgarian kanssa ei ole vielä aloitettu neuvotteluja aluepolitiikasta, ja olisikin palautettava mieliin, että Feiran Eurooppa-neuvoston mielestä neuvottelujen aloittaminen kaikilla yhteisön säännöstön aloilla on toteutettavissa edistyneimpien ehdokkaiden kanssa mahdollisimman aikaisin vuonna 2001. Puheenjohtajavaltio Ruotsi aikookin aloittaa neuvottelut aluepolitiikasta Maltan, Slovakian, Latvian ja Liettua kanssa.

Kuten kaikkien muidenkin neuvoteltavana olevien yhteisön säännöstön lukujen kohdalla, liittymisneuvottelut käydään voimassa olevan yhteisön säännöstön perusteella. Ennen neuvottelujen päättymistä hyväksytty uusi yhteisön säännöstö otetaan huomioon asianmukaisesti. Neuvosto ei siis voi ottaa tässä vaiheessa kantaa muihin arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin. On kuitenkin huomattava, että neuvosto on täysin tietoinen sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta koskevista ongelmista, jotka aiheutuvat EU:n rakennepolitiikkojen ulottamisesta koskemaan uusia jäsenvaltioita, kuten Euroopan parlamentti on korostanut.