ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4130/00

esittäjä(t): Ingo Schmitt (PPE-DE) komissiolle

(9. tammikuuta 2001)

Aihe: Saksalaisen invalidikortin tunnustamatta jättäminen Espanjassa

Onko komissio tietoinen, että Espanja ei tunnusta saksalaista invalidikorttia ja että tästä syystä vaikeasti vammaiset Saksan kansalaiset eivät pääse Espanjassa osallisiksi samoista eduista kuin vaikeasti vammaiset Espanjan kansalaiset? Eikö tällainen käytäntö riko selkeästi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen sisältyvää syrjimättömyyslauseketta?

Anna Diamantopouloun vastaus komission puolesta

(7. maaliskuuta 2001)

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vammaisuuden määritelmästä ja siten kelpoisuudesta saada vammaiskortti päätetään jäsenvaltioissa. Näin ollen kukin jäsenvaltio määrää vammaiskortin myöntämisen edellytyksistä. Erilaisia myönnytyksiä kortinhaltijalle takaavien korttien osalta ei ole käytössä vastavuoroista tunnustamista niin, että korttia voisi hyödyntää muussakin kuin sen myöntäneessä jäsenvaltiossa.

Yhteisön lainsäädännön mukaan oikeus sosiaaliavustukseen toisessa jäsenvaltiossa riippuu kyseisen henkilön henkilökohtaisesta tilanteesta. Jotta tässä nimenomaisessa tapauksessa voitaisiin todentaa, muodostaako espanjalaiselle vammaiskortin haltijalle myönnettävien etuuksien epääminen saksalaisen vammaiskortin haltijalta yhteisön lainsäädännön rikkomisen, komission on saatava enemmän tietoa kyseisestä tapauksesta. Periaatteessa jos vammainen asuu ja työskentelee Espanjassa, häntä on kohdeltava yhdenvertaisesti vastaavanasteisesti vammautuneisiin Espanjan kansalaisiin nähden, vaikka tämä edellyttäisi, että Espanjan viranomaiset määrittävät hänen vammansa asteen kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jos henkilö asuu Espanjassa mutta ei ole mukana työelämässä, hänen oleskeluoikeutensa edellytyksenä on, että hänellä on riittävästi varoja, jottei hän rasita isäntämaan sosiaaliavustusjärjestelmää, ja että hänellä on kaikki riskit kattava sairausvakuutus, eikä hän näin ollen ole oikeutettu sosiaaliavustukseen.

EY:n perustamissopimuksen 12 artiklassa (entisessä 6 artiklassa) kielletään yleisesti ottaen kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä EY:n perustamissopimuksen soveltamisalalla. Vammaisille kuuluvat perusedut, kuten vammaisille tarkoitetut pysäköintipaikat ja pyörätuolinkäyttömahdollisuudet lentokentillä, kuuluvat siten kaikille yhteisön vammaisille kansalaisille heidän kansalaisuudestaan riippumatta. Edellä mainittujen perusetujen epäämistä toiseen jäsenvaltioon matkustavalta yhteisön kansalaiselta palvelujen vastaanottajana voidaan pitää EY:n perustamissopimuksen 12 artiklassa yhdessä 49 artiklan (entisen 59 artiklan) kanssa tarkoitettuna kansalaisuuteen perustuvana syrjintänä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3629/00 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle. Lintulajien ilmoittaminen Natura-tietolomakkeella.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0094 - 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3629/00 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Lintulajien ilmoittaminen Natura-tietolomakkeella Suomen Mustavuori-Östersundom -aluetta koskevalta Natura-tietolomakkeelta on esitettyjen asiantuntijalausuntojen perusteella jäänyt pois 14 sinne kuuluvaa lintulajia. Poisjättämistä on perusteltu viittaamalla asiantuntijalausuntojen vastaisesti niiden esiintymisen satunnaisuuteen. Mikäli säännösten tulkinta vastoin ekologista asiantuntijanäyttöä sallitaan, se on omiaan johtamaan lintu- ja luontodirektiivin tavoitteiden vastaiseen lopputulokseen. Miten komissio valvoo, että jäsenvaltiot eivät tulkinnoillaan laiminlyö ilmoittaa ns. Natura-tietolomakkeella mm. SPA-alueilla esiintyviä lintulajeja luonto- ja lintudirektiivin edellyttämällä tavalla? Kysymys liittyy Suomessa vireillä oleviin Vuosaaren suursatamahanketta koskeviin viranomaispäätöksiin erityisesti koskien Mustavuori-Östersundomin Natura-alueen rajausta ja satamahankkeen vaikutuksia ko. Natura-alueelle. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 2001) Luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) 4 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki asiaan vaikuttavat tiedot, jotta varmistetaan lukumäärältään ja kooltaan sopivimpien alueiden osoittaminen erityisiksi suojelualueiksi. Jos tietolomakkeissa havaitaan virheitä esimerkiksi valitusten yhteydessä, komissio pyytää jäsenvaltioita korjaamaan lomakkeissa olevat tiedot. Komissio on tehnyt asiantuntijalausuntojen perusteella saman huomion kuin parlamentin jäsen. Tämän perusteella komissio on pyytänyt korjausta tietokannan tietoihin. (1) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3955/00

esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle

(13. joulukuuta 2000)

Aihe: Slovakian unkarilaisvähemmistö

Slovakian jäsenyyshakemuksesta vuonna 1997 annetun komission lausunnon mukaan Slovakian unkarilaisvähemmistön osuus on 11 prosenttia maan väestöstä. Komission äskettäisessä tiedonannossa(1) tätä vähemmistöä käsitellään ainoastaan muutamalla rivillä.

Katsooko komissio, etteivät yhä voimassa olevat Beresin lait heikennä Slovakian unkarilaisvähemmistön oikeuksia? Miten komissio suhtautuu siihen, että yksi unkarilaisen koalitiopuolueen hallitukseen pääsylle asetetuista ehdoista oli se, että vuoden 1945 lakeja ei muuteta? Mitä seurauksia perustamissopimuksen täytäntöönpanosta Unkarissa on kyseiselle vähemmistölle?

(1) KOM(2000) 711.

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(28. helmikuuta 2001)

Komissio seuraa tarkoin Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien arviointiperusteiden täyttymistä kaikissa ehdokasmaissa, myös Slovakiassa. Poliittisiin arviointiperusteisiin kuuluvat vähemmistöjen, kuten unkarilaisvähemmistön, suojeluun liittyvät kysymykset.

Komissio on täysin tietoinen Benein säädösten inhimillisestä ulottuvuudesta ja asian monisäikeisyydestä. Benein säädökset kuitenkin annettiin ja pantiin täytäntöön ennen Euroopan yhteisön perustamista ja ennen Rooman sopimuksen voimaantuloa. Siltä osin kuin on kyse näiden säädösten tämänhetkisistä oikeudellisista vaikutuksista omaisuuden palauttamisasioihin on todettava, että komissiolla ei ole toimivaltaa puuttua tämänkaltaisiin asioihin nykyisissä tai tulevissa jäsenvaltioissa, koska EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (ent. 222 artikla) todetaan yksiselitteisesti, että sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Komissio korostaa kuitenkin, että ehdokasmaiden on EU:hun liittyessään noudatettava yhteisön säännöstöä, siis myös henkilöiden vapaan liikkuvuuden ja sijoittautumisvapauden sekä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelun periaatteita.

Vuoden 1945 säädösten tarkistamatta jättämisestä sovittiin Slovakiassa osana hallitusneuvotteluja. Unkarilainen kokoomuspuolue (SMK) on hyväksynyt ratkaisun sellaisenaan. Komissio katsoo, että kyseessä on Slovakian sisäiseen politiikkaan kuuluva asia, jota se ei voi arvostella.

Komission on pannut tyytyväisenä merkille, että Slovakian ja Unkarin välisen perussopimuksen täytäntöönpano on aloitettu perustamalla vähemmistöasiain sekakomitea, johon kuuluu myös Slovakian unkarilaisvähemmistön edustajia. Eri työryhmien toiminta on sujunut pääosin hyvin ja näkyviä tuloksia on jo saavutettu mm. työllisyyden alalla. On tärkeää, että kumpikaan sopimuspuolista ei nyt vaikeuta sopimuksen täytäntöönpanoa minkäänlaisella viivyttelyllä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3710/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle. Tonnikalan pyynti Dèniassa ja Gandíassa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3710/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle (30. marraskuuta 2000) Aihe: Tonnikalan pyynti Dèniassa ja Gandíassa Dènian ja Gandían kalastussatamissa on jo vuosien ajan havaittu, että ranskalaiset kalastajat käyttävät useiden meripeninkulmien pituisia verkkoja tonnikalan pyynnissä. Saaliit eivät täytä sallittua vähimmäispainoa (60 kg) koskevia rajoituksia eikä kalastusta valvota mitenkään. Tällainen kalastustapa verottaa runsaasti Välimeren kalavaroja, koska saaliiksi tulee myös suojeltuja lajeja. Millä tavalla neuvosto aikoo vaatia jäsenvaltioiden hallituksia ryhtymään toimiin yhteisön kalastussäännösten noudattamiseksi? Aikooko komissio rangaista maita, jotka eivät noudata säännöksiä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 2001) Viime aikoina ranskalaiset alukset ovat muutamien espanjalaisten alusten ohella kalastaneet Baleaareilla tonnikalaa kurenuotilla ja purkaneet saaliinsa Espanjan satamissa. Yhteisön lainsäädännössä ei säädetä kurenuottien pituudesta tai mitoista. Aluksesta purettavien tonnikalojen vähimmäiskoko määritellään kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98(1) liitteessä XII ja tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen 1626/94(2) liitteessä IV. Vähimmäiskooksi on vahvistettu 70 cm tai 6,4 kg. Jotta epähuomiossa tapahtuneelle pienempien kalojen pyynnille saataisiin liikkumavaraa, enintään 15 prosenttia saaliista (yksittäisten kalojen lukumäärästä laskettuna) saa olla 3,26,4 kg:n painoisia kaloja. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään esittämästä 60 kg:n painorajoituksesta ei säädetä yhteisön lainsäädännössä. Nämä säännöt on hyväksynyt neuvosto. Jos niitä rikotaan, jäsenvaltioiden velvollisuutena on varmistaa säännösten noudattaminen ja tarvittaessa soveltaa seuraamuksia yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93(3) mukaisesti. Mm. yhteisön kalastusalusten harjoittamaan tonnikalan kalastukseen sovellettavan yhteisön valvontajärjestelmän mukaan kansallisten kalastustarkastajien mukana voi olla myös komission tarkastajia. Komissio voi panna vireille oikeudelliset menettelyt EY:n perustamissopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti, jos jäsenvaltiot eivät täytä yhteisön lainsäädännössä ja ennen kaikkea yhteisön valvontajärjestelmässä niille asetettuja velvoitteita. (1) EYVL L 125, 27.4.1998. (2) EYVL L 171, 6.7.1994. (3) EYVL L 261, 20.10.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3318/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) neuvostolle. Pidätykset Turkissa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3318/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) neuvostolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Pidätykset Turkissa 23. syyskuuta 2000 kurdeja kannattavan kansandemokraattisen Hadep-puolueen 11 jäsentä, mukaan lukien puolueen puheenjohtaja, pidätettiin Simakin kaupungissa Turkissa. Poliisi syytti heitä aseiden ja kranaattien hallussapidosta. On otettava huomioon, että Hadep on aina ajanut kurdikysymyksen rauhanomaista ratkaisua ja että jälleen kerran Turkin poliisivoimat ovat toimineet hyvin kyseenalaisella tavalla. Tietääkö neuvosto tapahtuneesta? Mitä mieltä se on asiasta? Mitä toimia se ehdottaa kurdikysymyksen ratkaisemiseksi? Vastaus (26. helmikuuta 2001) Neuvosto on tietoinen Hadep-puolueen virkailijoiden ja kannattajien äskettäisistä pidätyksistä ja tuomioista ja seuraa tiiviisti asian käsittelyä. EU muistuttaa EU:n ja Turkin välisissä kokouksissa olevansa huolestunut tavasta, jolla Turkin viranomaiset kohtelevat Hadepia ja sen jäseniä, varsinkin käsiteltäessä Turkin jäsenyysehdokkuutta ja Kööpenhaminan kriteerejä. Olennaisella sijalla ovat lakiuudistukset, joilla taataan todellinen ilmaisunvapaus vailla pelkoa pidätyksistä, ja Euroopan unioni vaatii edelleen Turkin hallitusta toteuttamaan ensi tilassa tätä varten tarvittavat toimenpiteet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3879/00

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle

(20. joulukuuta 2000)

Aihe: Hiilinielut

Onko neuvosto tietoinen siitä, että lausunnossaan, joka koski Jorge Moreira Da Silvan laatimaa ympäristövaliokunnan mietintöä kasvihuonekaasujen päästökauppaa Euroopan unionissa käsittelevästä komission vihreästä kirjasta (A5-0271/2000), Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunta totesi seuraavaa (16 kohta): hiilinielujen ja erityisesti metsänistutusten ja valtameriplanktonin istutuksen merkitystä on tutkittava enemmän, koska sen avulla on mahdollista harkita luottojen myöntämistä ja kansallisten hiilidioksidipäästökiintiöiden lisäämistä näille ympäristön kannalta myönteisille aloille tehtyjen investointien perusteella?

Nyt on löydettävä mekanismi, jolla päästöt vähenevät todellisesti. Onko neuvosto näin ollen samaa mieltä siitä, että hiilinielujen istutukseen ja ylläpitämiseen myönnetyt luotot voisivat olla erittäin hyödyllisiä? Niiden avullahan pystyttäisiin kannustamaan metsänistutuksiin suuntautunutta yrityskulttuuria pitkälle kehittyneissä teollisuusmaissa ja myös vähentämään merkittävästi metsien tuhoutumista taloudellisesti vähemmän kehittyneissä maissa, jotka tuskin ovat innostuneita vähentämään hiilidioksidipäästöjään ja joiden vaikutus maapallon lämpenemiseen olisi muutoin lähes pelkästään negatiivinen.

Vastaus

(12. maaliskuuta 2001)

Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittama kestävä ympäristöystävällinen mekanismi, jonka avulla voitaisiin saada aikaan kasvihuonekaasupäästöjen jatkuvaa ja todellista vähenemistä, olisi todellakin erittäin tervetullut. Hiilinieluja koskeva kysymys on kuitenkin ollut eräs kiistanalaisimmista ja vaikeimmin ratkaistavista seikoista viime vuosina käydyissä ilmastonmuutosta koskevissa kansainvälisissä neuvotteluissa. Neuvosto on tietoinen siitä, että hiilinielujen merkitys ympäristölle ei ole lainkaan selkeä, ja on useaan otteeseen ilmaissut vakavan huolestuneisuutensa määristä, tieteellisistä ja muista epävarmuustekijöistä ja niihin liittyvistä riskeistä. Tämän osalta on viitattu erityisesti myös hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) tieteellisiin tutkimustuloksiin, sillä paneelin maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta koskevassa erityisraportissa tuodaan esiin tiettyjä hiilinieluihin liittyviä ongelmia.

Näistä yleisistä näkökohdista riippumatta neuvosto palauttaa mieleen, että Euroopan yhteisöllä ja sen jäsenvaltioilla on ollut ja on jatkossakin erittäin aktiivinen ja johtava asema kansainvälisissä neuvotteluissa, jotka koskevat kaikkien metsätyyppien suojelua ja kestävää kehitystä koskevan maailmanlaajuisen lähestymistavan määrittelyä.

17. huhtikuuta 2000 antamiensa päätelmien mukaisesti neuvosto on vahvistanut EU:n työskentelevän sen puolesta, että Yhdistyneiden Kansakuntien metsäfoorumista UNFF:sta tulee tehokas ja tuloksiin pyrkivä elin, ja korostanut, että tämän YK:n talous- ja sosiaalineuvoston (Ecosoc) äskettäin perustetun avustavan toimielimen toimintakuntoon saattamisen olisi oltava kansainvälisen toiminnan painopiste.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4005/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle. Jätevesien käsittely.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0044 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4005/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Jätevesien käsittely Segura on Castilla la Manchan, Murcian ja Valencian alueilla virtaava joki. Sen suistossa Vega Bajassa joki on erittäin pahasti saastunut vahingoittaen ympäristöä ja maanviljelyä ja heikentäen elämän laatua tällä Alicanten provinssin rajalla sijaitsevalla alueella. Olen tiedottanut EU:n toimielimille joen huolestuttavasta tilasta ja saastumisen vaikutuksista vuodesta 1998. Espanja ja Valencian alue eivät noudata 21. toukokuuta 1991 yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin 91/271/ETY(1) suuntaviivoja, jotka koskevat jätevesien käsittelyä haavoittumiselle alttiilla alueilla yli 10 000 asukkaan asutuskeskuksissa ja muualla yli 15 000 asukkaan asutuskeskuksissa. Tunteeko komissio Segura-joen nykyisen saastetilanteen? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen ympäristösäännösten noudattamisen direktiivin 91/271/ETY mukaisten määräaikojen puitteissa, jotka päättyivät 31. joulukuuta 1998 muilla kuin haavoittumiselle alttiilla alueilla sijaitseville yli 15 000 asukkaan asutuskeskuksille ja haavoittumiselle alttiilla alueilla sijaitseville yli 10 000 asukkaan asutuskeskuksille; muilla kuin haavoittumiselle alttiilla alueilla sijaitseville yli 10 000 asukkaan asutuskeskuksille määräaika päättyy 31. joulukuuta 2000? (1) EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2001) Komissio on tietoinen Espanjassa sijaitsevan Segura-joen saastumisesta, joka aiheutuu teollisuus-, maatalous- ja yhdyskuntapäästöistä, ja on käynnistänyt toimia, joiden tarkoituksena on varmistaa yhteisön lainsäädännön noudattaminen, jotta tilanne paranisi. Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan parlamentin jäsenen María Sornosa Martinezin esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-1906/98(1) ja E-0721/00(2) annettuihin vastauksiin sekä parlamentin jäsenen Heidi Hautalan esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-3860/00(3) ja E-3861/00(4) annettuihin vastauksiin, joissa käsitellään Segura-joen saasteongelmaa. Erityisesti on todettava, että komissio on juuri saanut päätökseen yhdyskuntajätevesien käsittelyä yhteisön kaikissa suurissa kaupungeissa koskevan tilannekartoituksen, jonka tulokset se julkaisee lähiaikoina. Kartoituksesta selviää, että kahdella Seguran valuma-alueelle jätevetensä laskevalla suurella kaupungilla, Molina de Seguralla ja Murcialla, ei ollut 31. joulukuuta 2000 käytössä yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/271/ETY edellytettävää biologista jäteveden puhdistusta. Komissio aikookin aloittaa eräiden asutuskeskusten, joihin kuuluvat myös Molina de Segura ja Murcia, yhdyskuntajätevesien riittämättömän käsittelyn vuoksi määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn Espanjan viranomaisia vastaan. (1) EYVL C 13, 20.1.1999. (2) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s. 96. (3) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 69. (4) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 70.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3885/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE), Minerva Malliori (PSE) ja Paulo Casaca (PSE) neuvostolle. Creutzfeld-Jakobin tauti (hullun lehmän tauti).



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0172 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3885/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE), Minerva Malliori (PSE) ja Paulo Casaca (PSE) neuvostolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Creutzfeld-Jakobin tauti (hullun lehmän tauti) Creutzfeld-Jakobin taudin (hullun lehmän taudin) ongelman ulottuvuudet ovat tuoneet uudelleen ensisijaisen huomion kohteeksi nautaeläinten rehujen laadun ja koostumuksen Euroopan unionissa. Vähittäinen siirtyminen kasviperäisistä aineksista eläinperäisten käyttöön rehuissa on johtanut näihin nykyisiin, Euroopan kansojen terveydelle vaarallisiin tuloksiin. Vielä nytkin on mahdollista muuttaa Euroopan unionissa kasvatettavien nautojen ravintoa rehuteollisuuden suurista keskinäisistä eturistiriidoista huolimatta. Tutkiiko neuvosto mahdollisuutta tukea sellaisten kasvilajien viljelyä, jotka korvaisivat asteittain nykyisin tuotettavat ongelmalliset rehut? Vastaus (12. maaliskuuta 2001) Neuvosto pani 2317. istunnossaan (4. joulukuuta 2000) antamiensa päätelmien yhteydessä ja Berliinissä hyväksyttyjä rahoitusnäkymiä noudattaen merkille komission lausumat runsaasti proteiinia sisältävien kasvien tuotannosta ja kehottaa sitä syventämään pian analyysiaan ja tekemään tarvittavat johtopäätökset sen vaikutuksista tällä alalla nyt harjoitettavaan politiikkaan ja kesannointiin sekä tekemään tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia. Neuvosto esittää ehdotuksista kantansa saatuaan ehdotukset käsiteltäväkseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3536/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Lampaanlihan tukijärjestelyn arviointikertomus.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3536/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Lampaanlihan tukijärjestelyn arviointikertomus Koska komissaari Fischer vakuutti Euroopan parlamentin maatalousvaliokunnalle tämän vuoden maaliskuussa, että lampaanlihan tukijärjestelyn arviointikertomus julkistetaan heti pääsiäisen jälkeen, voiko komissio antaa selvityksen kertomuksen julkistamisen kohtuuttomasta viivästymisestä, kun otetaan huomioon, että tiettyjen jäsenvaltioiden lampaankasvattajat ovat joutuneet vaikeuksiin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2000) Komissio pahoittelee sitä, että arviointikertomus lampaan- ja vuohenlihan tukijärjestelyistä saatiin julkiseen jakeluun tietyllä viipeellä. Arviointikertomus on kuitenkin marraskuun alusta lähtien ollut nähtävissä komission maatalouden pääosaston verkkosivuilla kohdassa Arviointi. Tutkimuksesta vastanneen ulkopuolisen neuvonantajan tehtävänä ollut lopullisen version laatiminen vei odotettua kauemmin. On todettava, että annettu aikataulu oli äärimmäisen tiukka ja että suunniteltu kertomuksen julkaiseminen vuoden 2000 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana olisi ollut mahdollista vain ihannetapauksessa. Kertomuksen laatimisprosessin aikana arvioinnista vastaava johtoryhmä päätti yhteisymmärryksessä neuvonantajan kanssa tarkistaa lopullisen kertomusluonnoksen menetelmiä koskevan osuuden, jotta saadut tulokset olisivat luotettavampia. Tarkistus viivästytti lopullisen kertomuksen julkaisemista niin, että se valmistui vasta syksyllä 2000. Viive on puolusteltavissa sillä, että edellä mainitun läpikotaisen tarkistuksen ansiosta kertomus on nyt laadukkaampi, kuten johtoryhmän arvio kertomuksen julkistamisen yhteydessä paljasti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3496/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Valokuvapaperin päivämäärämerkinnät.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3496/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (6. marraskuuta 2000) Aihe: Valokuvapaperin päivämäärämerkinnät Tiedossani on, että omia mustavalko- tai värivalokuvia vedostaville harrastelijavalokuvaajille myynnissä olevaa valokuvapaperia ei varusteta viimeisellä myynti- tai käyttöpäivämäärällä huolimatta siitä, että erityisesti värivalokuvapaperin käyttöikä on vain 18 kuukautta. Koska valmistajat eivät varusta paperiaan vapaaehtoisesti päivämäärämerkinnöin, kaupankäyntinormeista vastaavien viranomaisten mukaan Euroopan komission on ryhdyttävä toimiin, jos tilanteeseen halutaan muutos. Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se palvella kuluttajia edellyttämällä valokuvapaperin merkitsemistä päivämäärämerkinnöin? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Komissio on sitä mieltä, että komission työohjelmassa esitetyt painopistealat ja toissijaisuusperiaate eivät anna mahdollisuutta toteuttaa mitään kuluttajansuojelua koskevaan politiikkaan liittyvää erityistä aloitetta arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen pohjalta. Tarvittaessa jäsenvaltiot voisivat toteuttaa tällaisen aloitteen noudattaen vapaata liikkuvuutta koskevia EY:n perustamissopimuksen sääntöjä.