ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1463/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Kanadan lainsäädäntöehdotus C-27.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0019 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1463/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Kanadan lainsäädäntöehdotus C-27 Otsikossa mainittua Kanadan lainsäädäntöehdotusta C-27, joka Euroopan komission mukaan ei ole kansainvälisen oikeuden mukainen, ei ole muutettu Kanadan parlamentin lainsäädäntömenettelyn aikana, vaikka komissio on sitä useaan otteeseen pyytänyt. Kesäkuussa 1999 pidetyssä EU:n ja Kanadan huippukokouksessa tämän vakavan kysymyksen käsittely ei edistynyt, ja siten Kanadan aluevesien ulkopuolella tapahtuvaa kalastusta koskevasta lainsäädäntö pysyy ennallaan, mikä huolestuttaa yhteisöä suuresti, kuten komissio totesi vastauksessaan aiempaan, ennen huippukokousta esittämääni kysymykseen (E-0942/99)(1). Voiko komissio tiedottaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä vastatakseen Kanadan haluttomuuteen ratkaista tämä vakava ongelma, sillä niin kauan kun sitä ei ratkaista se haittaa EU:n ja Kanadan välisiä suhteita? (1) EYVL C 348, 3.12.1999, s. 145. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1999) Yhteisön huoli Kanadan lainsäädännöstä (Kanadan laki nro C-27), jolla pannaan täytäntöön vuonna 1995 tehty hajallaan olevia ja laajasti vaeltavia kalakantoja koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien sopimus, on noussut yhdeksi tärkeimmistä kysymyksistä Euroopan yhteisön ja Kanadan suhteissa. Kesäkuussa 1999 pidetyn yhteisön ja Kanadan välisen huippukokouksen alla yhteydet Kanadaan lisääntyivät sekä asiantuntijatasolla että poliittisella tasolla juuri tämän ongelman vuoksi, jonka käsittelyssä on nyt saavutettu merkittävää edistystä. Kanada on antanut kirjalliset lausunnot, joissa selvennetään vuonna 1994 annetun aluevesirajat ylittävän lainsäädännön sekä nyt hyväksytyn uuden lainsäädännön soveltamisalaa ja vakuutetaan, että uusi lainsäädäntö on laadittu täysin YK-sopimuksen mukaiseksi ja sen soveltamisessa noudatetaan kyseistä sopimusta. Komissio pitää näitä lausuntoja tyydyttävinä ja vaikeimpia poliittisia kysymyksiä ratkaistuina. Tästä syystä komissio antoi 30. syyskuuta 1999 yhdessä Kanadan kanssa verbaalinootin, jossa ilmoitetaan yhteisön ymmärtävän asiaan liittyvät poliittiset seikat ja pitävän itsellään oikeuden ottaa myöhemmin kantaa eräisiin Kanadan kalastuslainsäädännön muihin aluevesirajat ylittäviin piirteisiin. Tässä yhteydessä voi olla tarpeen ottaa käsiteltäväksi eräitä teknisempiä, vielä ratkaisematta olevia oikeudellisia kysymyksiä sen jälkeen, kun komissio on analysoinut Kanadan antamat täytäntöönpanosäädökset. Komission ja Kanadan asiantuntijat tapaavat toisensa tätä varten lähiaikoina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1742/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Ydinvoimalan rakentaminen Turkin Akkuyun maanjäristysherkälle alueelle.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1742/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. lokakuuta 1999) Aihe: Ydinvoimalan rakentaminen Turkin Akkuyun maanjäristysherkälle alueelle Luoteis-Turkissa vastikään sattunut tuhoisa maanjäristys, jonka voimakkuus oli 7,4 Richteriä, ja viime vuonna Adanassa sattunut 6 Richterin maanjäristys ovat aiheuttaneet uutta voimakasta huolestumista maanjäristyksen sattumisesta tulevaisuudessa Akkuyun järistysherkällä alueella, jonne Turkki aikoo rakentaa ydinvoimalan. Kyseinen alue sijaitsee vain 27 kilometrin etäisyydellä aktiivisesta Ecemis-siirroslinjasta. Olen tietoinen siitä, että Euroopan unionilla ei ole valtuuksia osallistua ydinvoimaloiden sijoittamiseen liittyvään valintaprosessiin, mutta tämä ei rauhoita Turkin ja sen naapurimaiden kansalaisia ydinvoimaonnettomuuden uhan suhteen, johon alueen poikkeuksellisen suuri maanjäristysalttius voi johtaa. Kysyn komissiolta, mitä keinoja sillä on käytettävissään, jotta se voisi taivuttaa Turkin ehdottamaan muita ratkaisuja energiaongelmiin? Mitä aloitteita komissio aikoo tehdä asian johdosta? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Trakatellis esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1423/99(1). (1) Katso sivu 9.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1933/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen sisältyvän koulutuksen ja peruskoulutuksen toimintaohjelman eteneminen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1933/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen sisältyvän koulutuksen ja peruskoulutuksen toimintaohjelman eteneminen Komission vastauksesta aiempaan kysymykseeni(1) kävi ilmi, että Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen sisältyvä koulutuksen ja peruskoulutuksen toimintaohjelma eteni vaivalloisesti ja että ohjelman määrärahojen käyttöönotossa oli ilmennyt viivästymisiä. Voisiko komissio ilmoittaa minulle, mikä on ohjelman määrärahojen tämänhetkinen käyttöönottoaste, onko ohjelman täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat ratkaistu ja jos niitä ei ole ratkaistu, mistä näin suuret viivästymiset johtuvat? (1) H-411/97, Euroopan parlamentin keskustelut nro 4-502 (kesäkuu 1997). Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) Kyseisen toimenpideohjelman täytäntöönpano on viime aikoina nopeutunut huomattavasti. Euroopan sosiaalirahaston osalta kaikki suunnitellut määrärahat on nyt kohdennettu ja 78,86 prosenttia on jo maksettu Kreikalle. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) on kohdentanut 82 prosenttia ja maksanut 48 prosenttia suunnitelluista EAKR:n määrärahoista. Kaikki EAKR:n määrärahat kohdennetaan ennen 31. joulukuuta 1999. Kaikki oikeudellisesti velvoittavat kansalliset sitoumukset on tehtävä vuoden 1999 loppuun mennessä, mutta täytäntöönpano voi jatkua vuoden 2001 joulukuuhun. Yleissivistävää ja ammatillista peruskoulutusta koskevan toimenpideohjelman lopulliset sisäiset uudelleenjärjestelyt tehdään tämän vuoden aikana. Tavoitteena on korjata ohjelman suunnittelua ja varmistaa kaikkien käytettävissä olevien määrärahojen täysimääräinen käyttö Näyttää siltä, että useimmat ohjelman rahoituksen täytäntöönpanoa aiemmin suuresti viivästyttäneet ongelmat on nyt ratkaistu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1746/99 esittäjä(t): Winfried Menrad (PPE-DE) komissiolle. EU:n italialaisille yrityksille myöntämien tukien aiheuttama kilpailun vääristyminen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0091 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1746/99 esittäjä(t): Winfried Menrad (PPE-DE) komissiolle (1. lokakuuta 1999) Aihe: EU:n italialaisille yrityksille myöntämien tukien aiheuttama kilpailun vääristyminen Useat yritykset Tauberin alueella (Baden-Württemberg) ja Heilbronnin kauppakamari ovat valittaneet minulle, että Euroopan komission myöntämää taloudellista tukea Umbrian alueelle, jonka tarkoituksena on rohkaista messuille osallistumista (Promotion-Action), käytetään kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten myöntämään yhteisrahoitukseen. Yhteisrahoitusta myönnetään osana komission alueelle esittämää toiminnallista ohjelmaa. Ohjelmaa hallinnoi pääosasto XVI (tai PO V). Näitä määrärahoja käytetään Perugian musiikki-instrumenttimessujen (Perugia Classico) yhteydessä messuosastoista ja messuista aiheutuvien menojen lisäksi myös messuille osallistuvien matka- ja majoituskulujen rahoittamiseen (lennot, hotellit, ateriat, tutustumiskäynnit jne.). Esitän näin ollen komissiolle seuraavat kysymykset: 1. Vastaavatko saamani tiedot todellisuutta? 2. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tässä tapauksessa kyseiset yritykset nauttivat luvattomasta kilpailuedusta esimerkiksi saksalaisiin yrityksiin nähden? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1999) Umbria kuuluu nykyisellä ohjelmakaudella osittain rakennerahastojen tavoitteiden 2 ja 5 b piiriin. Kyseisten tavoitteiden ohjelmiin sisältyy Umbrian osalta matkailua edistäviä toimia. Kyseiseen toimenpiteeseen liittyvään, yrityksille myönnettävään tukeen sovelletaan yhteisön sääntöjä, erityisesti kilpailusääntöjä. Sääntöjen noudattamista valvoo ohjelmien hallinnoimisesta vastaava viranomainen tässä tapauksessa Umbrian alue joka myös varmistaa, että menot ovat asiaa koskevissa päätöksissä vahvistettujen tukikelpoisuussääntöjen mukaisia. Komission hallussa olevien tietojen mukaan Perugia Classico -tapahtuman rahoittaa Perugian kunta yksin. Kyseinen kunta ei sitäpaitsi kuulu rakennerahastojen tukikelpoisiin alueisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1930/99 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Euroalueen maiden vauraus.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1930/99 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Euroalueen maiden vauraus Haluaisin komissiolta selvityksen siitä, missä määrin yhtenäisvaluutta on toistaiseksi vaikuttanut taloudelliseen hyvinvointiin? Millainen on tilanne, jos euroalueeseen kuuluvien maiden ja siihen kuulumattomien EU:n jäsenvaltioiden taloudellista tilannetta verrataan muuhun maailmaan? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1999) Talous- ja rahaliiton (EMU) ansiosta ne jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan euron, ovat jälleen kasvuun suuntautuvalla tiellä ja hyötyvät positiivisista vaikutuksista, joita liittyy euron käyttöön kansainvälisellä tasolla. Kyseiset jäsenvaltiot ovat jo tervehdyttäneet perusteellisesti julkisen taloutensa. Tämä vakauskulttuuri, jonka maat omaksuivat Maastrichtin kriteerien mukaisesti siirtyessään euroon, alkaa tuottaa tulosta. Vuonna 1998 saavutettiin vuosikymmenen parhaat taloudelliset tulokset: talouskasvu oli 2,8 prosenttia ja työpaikkoja luotiin 1,7 miljoonaa. Euroalueen talouden perustekijät ovat tyydyttävät: inflaatio on hidasta ja korot alhaisia. Komission syksyn talousennusteet, joita ollaan parhaillaan laatimassa, vahvistavat todennäköisesti, että työttömyyden kasvu on kääntymässä päinvastaiseen suuntaan. Euro on jo nyt tasavertaisessa asemassa dollarin kanssa kansainvälisillä joukkovelkakirjamarkkinoilla. Käytettävissä olevat tilastot vuoden 1999 ensimmäiseltä puoliskolta osoittavat, että koko maailmassa liikkeeseen lasketuista joukkovelkakirjoista noin 44 prosenttia on euromääräisiä joukkovelkakirjoja. Sitä vastoin euroalueeseen kuuluvilla yhdellätoista valuutalla liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen osuus tästä kokonaismäärästä oli 30 prosenttia vuonna 1997. Euro on siten enemmän kuin ainoastaan niiden valuuttojen summa, jotka se korvaa. Siitä on tulossa merkittävä kansainvälinen valuutta. Laajojen, syvien ja likvidien eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden luomisen ansiosta yhteisön yritysten on helpompi saada rahoitusta. Niinpä esimerkiksi yritysten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen markkinat ovat kehittyneet nopeasti vuoden alusta alkaen. Yritysten osuus liikkeeseen laskettujen euromääräisten joukkovelkakirjojen kokonaismäärästä on kolme kertaa suurempi kuin EU:n jäsenvaltioiden valuutoissa liikkeeseen lasketuista joukkovelkakirjoista vuonna 1998. Myös tämä kehitys lisää osaltaan Euroopan painoarvoa rahoitusmarkkinoilla ja tasapainottaa kansainvälistä rahoitusjärjestelmää.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2495/99

esittäjä(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 1999)

Aihe: Oikeusvarmuus tietoyhteiskunnassa

Komissio on saavuttanut merkittävää edistystä (ehdotuksillaan KOM(98) 586 sekä KOM(96) 392) sähköiseen kaupankäyntiin ja tietoyhteiskuntaan osallistuville annettavan pätevän oikeusperustan antamisesta ja oikeusvarmuuden lisäämisestä.

Voiko komissio vahvistaa, että se ei tule tekemään mitään, mikä heikentää tätä oikeusvarmuutta? Esimerkkinä voidaan mainita, että komissio saattaisi Internet-palvelujen tarjoajat vastuuseen kaikissa maissa pelkästään sillä perusteella, että heidän www-sivuilleen pääsee kyseisissä maissa.

Tuleeko komissio takaamaan, että aloitteet, jotka koskevat sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta, ovat sopusoinnussa yllä mainittujen ehdotusten kanssa, sekä estämään juristeja olemasta oikeutettuja vetoamaan siihen kansalliseen lainsäädäntöön, joka on heille suosiollisin?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(1. helmikuuta 2000)

Kun komissio antoi ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähköistä kaupankäyntiä sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista(1) ja ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annetun direktiivin 83/189/ETY muuttamisesta kolmannen kerran(2), tavoitteena oli luoda sisämarkkinoiden sähköiselle kaupalle yhtenäinen ja ennakoitavissa oleva sääntelykehys. Selkeästi määritelty kansainvälisiin markkinaperiaatteisiin perustuva sääntelykehys on olennaisen tärkeä tuettaessa sähköistä kaupankäyntiä sisämarkkinoilla, ja tämän tunnustaminen heijastuu poliittisessa sopimuksessa, jonka neuvosto saavutti sähköisestä kaupankäynnistä annettua direktiiviehdotusta koskevasta yhteisestä kannasta 7. joulukuuta 1999.

Kyseinen direktiivi perustuu tietoyhteiskunnan palvelujen alkuperämaassa suoritettavan valvonnan periaatteeseen. Tämä koskee erityisesti Internet-palvelujen tarjoajia. Alkuperämaassa suoritettavan valvonnan periaate sekä vastuusta vapauttaminen pelkän siirtotoiminnan ja välimuistiin tallentamisen osalta sekä vastuun rajoittaminen, kun palvelu tarkoittaa tietojen säilyttämistä kolmansille osapuolille, luovat vaaditun oikeusvarmuuden ja edistävät investointeja. Sähköistä kaupankäyntiä koskevassa direktiiviehdotuksessa ei vahvisteta kansainvälisen yksityisoikeuden sääntöjä eikä siinä käsitellä myöskään tuomioistuinten toimivaltaa.

Komissiossa analysoidaan parhaillaan tietoa, jota saatiin yrityksiltä ja kuluttajilta sähköisen kaupankäynnin toimivaltaisia tuomioistuimia ja sovellettavaa lainsäädäntöä koskevan julkisen kuulemisen yhteydessä. Komissio ottaa saadut tiedot otetaan huomioon esittäessään tämän alan uusia aloitteita.

(1) EYVL C 30, 5.2.1999.

(2) EYVL C 307, 16.10.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2527/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Attikan valtatien sillan luhistuminen.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0157 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2527/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Attikan valtatien sillan luhistuminen Sen vastauksen mukaan, jonka komissio antoi(1) toisesta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavien hankkeiden laadunvalvontaa koskevaan kysymykseeni E-2176/98(2): Kreikan lain 2372/96 nojalla kansainvälisesti tunnetun ja avoimella kilpailulla valitun erikoisyrityksen vastuulle on annettu osarahoitettujen hankkeiden laadunvalvonta pistokokeiden avulla. Attikan valtatien sillan luhistumisen johdosta komissiolta kysytään: 1. Mitkä kansainvälisesti tunnetut erikoisyritykset ovat ottaneet vastuulleen Attikan valtatien rakennustöiden valvonnan? 2. Minkä kilpailun perusteella ja mistä syistä kyseiset yritykset valittiin? 3. Kuinka monta asiantuntijaa on palkattu hankkeiden laatua valvomaan, ketä he ovat ja mitä todistuksia heillä on esittää pätevyydestään? 4. Kuinka suuret ovat Attikan valtatietä koskevien töiden valvonnan antamisesta kyseisille yrityksille koituvat kustannukset ja kuinka näiden yritysten palkkiot rakentuvat verrattuna muiden yritysten palkkioihin, jotka esimerkiksi ovat ottaneet tehtäväkseen Egnatia-tietä koskevien töiden seurannan? 5. Katsooko komissio, että Attikan valtatietä koskevien töiden valvonnan yhteydessä on esiintynyt huonoa hallintoa ja yhteisön sekä kansallisten varojen tuhlausta? 6. Aikooko se, Attikan valtatien sillan järkyttävän luhistumisen jälkeen, määrätä vastuullisille rangaistuksia, ja minkälaisia, suojellakseen näin myös hankettaan huonoon valoon joutumiselta? 7. Kenen, komission näkemyksen mukaan, olisi otettava vastuu sillan luhistumisen aiheuttamista kuolemantapauksista ja loukkaantumisista ja kuinka huolehditaan siitä, että edes vähimmäismyönnytyksenä uhreille tai heidän perheilleen maksetaan korvauksia? (1) P-2120/98, EYVL C 135, 14.5.1999, s. 16. (2) EYVL C 96, 8.4.1999, s. 51. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Komissiolla ei ole käytettävissään arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen 14 kohdissa tarkoitettuja tietoja. Ne sisältyvät Kreikan valtion, toimeksisaajayhtymän ja sen mahdollisten alihankkijoiden välisiin sopimuksiin. Komissio ei voi vastata kysymykseen siitä, onko onnettomuuden taustalla Attikan valtatiehankkeen ja sillan rakennustöiden valvontaan käytettyjen yhteisön varojen mahdollinen huono hallinnointi, koska onnettomuuden olosuhteet ja syyt eivät ole sen tiedossa. Jos Kreikan oikeuslaitos toteaa seikkoja, jotka viittaavat kyseisten varojen epäasianmukaiseen käyttöön, komissio tulee luonnollisesti tekemään tarvittavat johtopäätökset ja harkitsemaan tarvittaessa varojen mahdollista takaisinperintää. Komissio pahoittelee tämän traagisen onnettomuuden aiheuttamia kuolemantapauksia ja loukkaantumisia. Vastuu, rangaistukset ja uhreille maksettavat korvaukset kuuluvat Kreikan viranomaisten päätäntävaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2583/99

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(16. joulukuuta 1999)

Aihe: Matkavakuutusten sitominen matkojen myyntiin

Onko komissio tietoinen siitä, että Ison-Britannian matkatoimistojen vakiintuneena käytäntönä on myydä seuramatkapakettien kylkiäisenä matkavakuutuksia? Kuluttajat joutuvat hankkimaan matkatoimiston myymän

vakuutuksen lomamatkan ostamisen yhteydessä mm siksi, että matkatoimistojen käytäntönä on tarjota matkapakettiin kuuluvaa niin sanottua ilmaista vakuutusta ja matkanjärjestäjien käytäntönä on kieltäytyä vahvistamasta matkan varausta kunnes asiakas todistaa hankkineensa toisen vastaavan tasoisen vakuutuksen. Esiintyykö kyseisiä käytäntöjä komission tietojen mukaan muissa jäsenvaltioissa ja ovatko nämä käytännöt komission mielestä yhteisön oikeuden mukaisia?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(2. helmikuuta 2000)

Komissiolla ei ole tarkkoja tietoja arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista käytännöistä, eikä sille ole esitetty asiaa koskevia valituksia.

Yhteisön lainsäädännössä asiasta on säädetty matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista 13. kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/314/ETY(1). Direktiivin 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti matkanjärjestäjän tai välittäjän on annettava kuluttajalle kirjallisesti tai muulla sopivalla tavalla tiedot mahdollisuudesta ottaa vapaaehtoinen vakuutus niiden kustannusten korvaamiseksi, jotka aiheutuvat, jos kuluttaja peruuttaa matkan, taikka sairaudesta tai tapaturmasta aiheutuvien avustus- ja kotiuttamiskustannusten korvaamiseksi.

Ensi näkemältä vaikuttaa siltä, että kysyjän tarkoittamissa käytännöissä rikotaan kansallisilla täytäntöönpanotoimenpiteillä täydennettyjä direktiivin säännöksiä esimerkiksi siten, että kuluttajille ei tarjota vapaaehtoista vakuutusta, vaan heitä vaaditaan ottamaan vakuutus. Tällaisissa tapauksissa kansallisten viranomaisten tulisi käsitellä asiaa.

Lisäksi kuluttajien, joille esitetään epäilyttäviä sopimusjärjestelyjä, kannattaisi ottaa yhteyttä johonkin kuluttajajärjestöön kyseisten käytäntöjen lainmukaisuuden arvioimiseksi ja tehokkaimman toimintatavan löytämiseksi.

Kilpailulainsäädännön osalta voidaan todeta, että tuotteen myyminen sillä ehdolla, että samalla ostetaan toinen asiaan liittymätön tuote (niin sanottu kytkykauppa), voi olla yhteisön kilpailusääntöjen vastaista, jos tällaista käytäntöä noudattavalla yrityksellä on määräävä markkina-asema tai jos käytäntö on seurausta yritysten välisestä sopimuksesta. Kysyjä ei väitä, että matkatoimistot Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat keskenään sopineet vaativansa kuluttajia ostamaan matkavakuutuksen yhdessä matkapaketin kanssa, eikä komissiolla ole syytä uskoa, että millään matkatoimistolla tai matkanjärjestäjällä on määräävä markkina-asema Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Näin ollen komissiolla ei vaikuta olevan syytä aloittaa kilpailusääntöjen rikkomista koskevia tutkimuksia.

(1) EYVL L 158, 23.6.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2282/99 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Komitologia.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2282/99 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Komitologia Voiko komissio esittää täydellisen luettelon kaikista komiteoista ja asiantuntijaryhmistä ym., jotka saavat matkakorvauksia EU:lta? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) Kun komissio toimii komiteoiden ja asiantuntijaryhmien kokousten koollekutsujana, se korvaa kaikkien osallistujien matkakulut. Se toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle luettelon komiteoista ja asiantuntijaryhmistä, joita kutsutaan koolle ja joille maksetaan matkakorvauksia kuluvana vuonna. Vuoden 1999 kesäkuussa komissio toimitti kysyjälle tulosteen, josta käy selville kaikki komiteoiden kokouksista maksetut matkakorvaukset vuodelta 1997. Lisäksi kysyjälle toimitetaan vastaavat tiedot asiantuntijaryhmille maksetuista matkakorvauksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2440/99 esittäjä(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle. Ruotsin hallituksen päätös sulkea Barsebäckin ydinvoimala.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2440/99 esittäjä(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Ruotsin hallituksen päätös sulkea Barsebäckin ydinvoimala Ruotsin hallitus on päättänyt sulkea marraskuun 1999 loppuun mennessä lähellä Kööpenhaminaa sijaitsevassa Barsebäckin ydinvoimalassa yhden Ruotsin kahdestatoista ydinreaktorista. Reaktori on toinen yksityisomistuksessa olevista ydinlaitoksista. Ruotsin valtio omistaa muut kymmenen reaktoria valtion voimalaitoksen välityksellä. Hallitus ei kuitenkaan ole teettänyt ympäristövaikutusten arviointitutkimusta reaktorin sulkemisen vaikutuksista eikä se ole tehnyt sitoumuksia omistajille ja työntekijöille maksettavista korvauksista. Tilanne herättää tärkeitä kysymyksiä, joita Euroopan komission olisi käsiteltävä kiireellisinä suunniteltua sulkemispäivämäärää silmällä pitäen: 1. Voiko komissio ilmoittaa, onko Ruotsin hallituksen päätös sulkea toinen yksityisomistuksessa olevista reaktoreista yhden valtion omistuksessa olevan laitoksen asemesta EU:n lainsäädännön vastaista kilpailun näkökulmasta? 2. Katsooko komissio, että täydellinen ympäristövaikutusten arviointi on asianmukaisesti suoritettu tämän tapauksen yhteydessä, ja jos vastaus on kielteinen, eikö sulkemispäivämäärä olisi peruutettava välittömästi? 3. Miksi Euroopan komissio ei ole ryhtynyt toimenpiteisiin tässä tapauksessa, vaikka Ruotsin korkein hallinto-oikeus, ylimmän oikeusasteen muutoksenhakutuomioistuin, puolusti hallituksen päätöstä, mutta ei pyytänyt ennakkoratkaisua Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 2000) Yhden Sydkraftin omistaman ydinreaktorin sulkeminen Barsebäckissa 30. marraskuuta 1999 olisi voinut johtaa kilpailun vääristymiseen alan markkinoilla. Omistaja ja Ruotsin valtio ovat kuitenkin sopineet korvauksista, ja komission käsitys on, että reaktorin omistajalla ei enää ole aikomusta viedä Ruotsin hallituksen päätöstä oikeuteen sen jälkeen, kun sopimus tulee voimaan parlamentin hyväksyessä sen keväällä 2000. Komissio tutkii parhaillaan ydinreaktorin sulkemisen mahdollisia vaikutuksia yhteisön ympäristölainsäädännön kannalta. Ennakkoratkaisun pyytämisestä EY:n tuomioistuimelta ja siihen liittyvistä menettelytapakysymyksistä komissio on jo ottanut yhteyttä Ruotsin viranomaisiin.