ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2914/98

esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) komissiolle

(2. lokakuuta 1998)

Aihe: Venäjän elintarvike- ja lääkepula

Venäjän poliittinen ja taloudellinen kriisi on johtanut pulaan elintarvikkeista ja lääkkeistä useilla alueilla. Tilanteen vakavuutta kuvaa, että EU:n lähialueilta, mm. Karjalasta ja Murmanskista, on kohdennettu avunpyyntöjä Suomen viranomaisille. Suomalaisten Imatran ja Lappeenrannan kaupunkien saamien tietojen mukaan pahimmassa ahdingossa ovat sairaalat, lastenkodit ja vammaislaitokset. Myös eläkeläisten asema on vaikea. Suomesta monet kansalaisjärjestöt ja Kirkon ulkomaanapu ovat toimittaneet ruoka-apua Venäjän Karjalaan.

Venäjän poliittisen ja taloudellisen vakauden saavuttaminen on elintärkeä tavoite myös Euroopan unionin kannalta. Sosiaalisten olojen toimivuus on nähtävä yhtenä perusedellytyksenä poliittisen vakauden aikaansaamiselle. EU:lla on oltava valmius humanitaarisen avun toimittamiseen, mihin olennaisesti liittyy myös toimivien kuljetusjärjestelmien tukeminen. Venäjän viranomaisilta on vaadittava toimia kuljetusten sujuvan perillemenon takaamiseksi, esim. avustuslähetysten tullausbyrokratian keventämistä.

Euroopan parlamentti on huhtikuussa 1997 hyväksynyt yhteisen päätöslauselman B4-0299/97, jossa todetaan, että unionilla on moraalinen velvollisuus tukea EU:hun rajoittuvien alueiden väestöä vakavan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kriisin aikana. Mainitussa päätöslauselmassa parlamentti kehotti komissiota ja neuvostoa käynnistämään ohjelman, jolla tarjotaan humanitaarista apua suoraan Karjalan ja Murmanskin alueiden väestölle. Kysyn komissiolta, mihin toimiin se on ryhtynyt parlamentin päätöslauselman johdosta ja miten se aikoo toimia tilanteen helpottamiseksi elintarvike- ja lääkepulasta kärsivillä Venäjän alueilla?

Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus

(10. joulukuuta 1998)

Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tapaan huolestunut Venäjällä vallitsevan poliittisen ja taloudellisen kriisin maan väestölle aiheuttamista ongelmista.

Komission ja Euroopan parlamentin välisen vuoropuhelun ja erityisesti parlamentin päätöslauselman B4-0299/97 perusteella komissio teki arviointimatkan Karjalaan heinäkuussa 1997. Tämä vahvisti sen, että köyhyydestä on tullut siellä vakava ongelma, kuten koko Venäjän federaatiossa. Käytettävissä olevat tiedot, joiden luotettavuus ei aina vastaa länsimaisia vaatimuksia, osoittavat kuitenkin, että Karjalan väestöllä on kuitenkin vielä paremmat olot kuin Venäjän väestöllä keskimäärin.

Komissio rahoittaa tällä hetkellä alueella kahta hanketta, jotka koskevat humanitaarista apua ja paikallisten valmiusrakenteiden toimintakyvyn kehittämistä, täytäntöönpanokumppaneinaan Suomen Punainen Risti ja Suomen Kirkon ulkomaanapu. Komissio seuraa tiiviisti alueella tapahtuvaa kehitystä.

Venäjälle annettavan elintarvikeavun osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan parlamentille ja neuvostolle toimitettuun, 20. marraskuuta 1998 päivättyyn komission valmisteluasiakirjaan(1), jossa vahvistetaan kyseistä apua koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edellytykset.

(1) SEC(98) 1990.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3340/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Bhopal Intian Bhopalissa tapahtuneesta tragediasta on kulunut 14 vuotta, mutta 10-15 ihmistä kuolee yhä joka kuukausi, lääketieteellistä hoitoa on karsittu, eikä Union Carbide -yhtiö ole vieläkään maksanut riittäviä korvauksia. Onko komissio tietoinen jatkuvista ongelmista, kuten lääkkeiden puutteesta, puhtaan juomaveden ja saniteettitilojen puutteesta, kemikaalien myrkyttämistä kaivoista sekä naisten koulutuspaikkojen lopettamisesta? Aikooko komissio tukea hankkeita, jotka saattaisivat auttaa tällä alueella asuvia ihmisiä? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1998) Komissio on ollut kauan tietoinen Bhopalin katastrofista ja sen järkyttävistä seurauksista alueen väestölle. Komissio saa jatkuvasti tilanteesta tietoja sekä paikalliselta ja kansainväliseltä lehdistöltä että sen Intian-edustustolta. Intian viranomaiset ja valtiosta riippumattomat järjestöt eivät kuitenkaan ole esittäneet komissiolle ehdotuksia erityisesti Bhopalin aluetta koskevasta hankkeesta. Bhopalin alueella työskentelevät valtiosta riippumattomat järjestöt voivat esittää komissiolle yhteisrahoitusta koskevia hanke-ehdotuksia valtiosta riippumattomille järjestöille annettavaa hajautettua rahoitustukea koskevasta budjettikohdasta B7-6000. Kyseisiä ehdotuksia tarkastellaan kuten kaikkia muitakin ehdotuksia kyseisen välineen parametrien perusteella. Komission saaman tiedon mukaan Bhopalin katastrofin uhreille sovitun korvauksen antaminen on osoittautunut äärimmäisen monimutkaiseksi ja aikaa vieväksi. On mahdollista, että jatkossa annettavan avun osalta tilanne voi olla samankaltainen. Yhteisö antaa jo Intialle ihmisten hyvinvointia koskevaa kehitysapua: yhteisö käynnisti vuonna 1997 Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaita koskevasta budjettikohdasta suurimman yhden kehitysmaan hyväksi koskaan rahoitetun hankkeen. Kyseessä on terveydenhuoltoon ja perheiden hyvinvointiin annettavaa tukea koskeva alakohtainen investointiohjelma, jossa myönnetään kuuden vuoden ajanjakson aikana 200 miljoonaa ecua käytettäväksi eri puolilla Intiaa. Sen päätavoite on naisten lisääntymisterveyttä ja lasten terveydenhuoltoa koskevien palveluiden tarjoaminen ryhmille, jotka eivät toistaiseksi ole päässeet niistä nauttimaan. Komissio on aina kiitollinen Intian huono-osaisia väestöryhmiä kohtaavaa humanitaarista hätää koskevista yksityishenkilöiden tai järjestöjen antamista lisätiedoista sekä kyseisten ongelmien ratkaisemista koskevista ehdotuksista, joissa otetaan huomioon yhteisön talousarvion asettamat taloudelliset rajoitteet.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3886/98 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Viagran terveyshaitat Liittotasavallan lääkeviraston äskettäinen ilmoitus kolmen Viagran käyttäjän kuolemasta Saksassa antaa aihetta huoleen lääkkeen turvallisuudesta. Kun otetaan huomioon, että kuolinsyy kaikissa kolmessa tapauksessa oli sydänkohtaus, on todennäköistä, että Viagralla on ollut osuutta näihin kuolemantapauksiin. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt suojellakseen EU:n kansalaisten terveyttä ja ennen kaikkea varmistaakseen riittävän tiedottamisen asiasta? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1999) Komissio myönsi Viagralle markkinoille saattamista koskevan luvan 14. syyskuuta 1998. Päätös perustui Euroopan lääkearviointiviraston tieteelliseen arvioon ja sen myönteiseen lausuntoon markkinoille saattamista koskevan luvan antamisesta. Viagran käyttöturvallisuutta tutkittiin tarkkaan tieteellistä arviota tehtäessä. Valmisteen ominaisuuksia koskevassa yhteenvedossa täsmennetään kohdassa kontraindikaatiot, että miesten, joita on kehotettu välttämään seksiä, ei pitäisi käyttää Viagraa. Tähän ryhmään kuuluvat nimenomaan miehet, jotka kärsivät sydän- tai verenkiertoelimistön sairauksista, kuten esimerkiksi vakavasta sydämen vajaatoiminnasta tai epävakaasta rasitusrintakivusta. Kohdissa erityisvaroitukset ja käyttöön liittyvät erityiset varotoimet mainitaan myös, että ennen hoidon aloittamista lääkärin tulisi tutkia potilaan sydän ja verenkiertoelimistö, koska kaikkeen seksuaaliseen toimintaan liittyy aina sydämen toimintahäiriön riski. Valmisteen käyttöohjeessa myös mainitaan selvästi, että Viagraa ei pidä käyttää, jos kärsii vakavista sydämen toimintahäiriöistä tai alhaisesta verenpaineesta tai jos on hiljattain saanut sydänkohtauksen. Asiantuntijoiden mukaan valmisteen käyttö on turvallista, kunhan käyttöohjetta ja varoituksia noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2560/98 esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) komissiolle (29. heinäkuuta 1998) Aihe: Aznalcóllarin kaivoksen turvallisuus ja kaivosalan yritys Boliden Espanjalaisessa Aznalcóllarin kaivoksessa sattui vakava onnettomuus, jolla on ollut erittäin huomattavia seurauksia Doñanan alueelle. Mitä Aznalcóllarin kaivoksen toimintaan liittyviä suunnitelmia komissio on saanut Boliden-yritykseltä ja mihin ennaltaehkäiseviin toimiin komissio on ryhtynyt taatakseen, että tällä kaivosalueella tulevaisuudessa toteutettavissa hankkeissa noudatetaan turvallisuusvaatimuksia ja vältetään täten mahdolliset uudet onnettomuudet? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) Boliden-yrityksen Los Frailesin kaivoshanke on käsitelty ympäristövaikutusten arviointimenettelyssä, josta säädetään tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetussa neuvoston direktiivissä 85/337/ETY(1). Ilmoitus hankkeen ympäristövaikutuksista on julkaistu 5 päivänä elokuuta 1995 Sevillan provinssin virallisessa lehdessä n:o 180. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseinen yritys aikoo hakea syksyllä lupaa aloittaakseen Los Frailesin kaivoksen toiminnan uudelleen. Espanjan viranomaisia pyydetään esittämään tarkempia tietoja asiasta, jota parlamentin jäsenen kysymys koskee. Lisäksi Espanjan viranomaiset ja komissio käsittelevät asiaa mainitun kaivosonnettomuuden seurauksia tarkastelevassa kahdenvälisessä kokouksessaan Madridissa marraskuussa 1998. (1) EYVL L 175, 5.7.1985.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3564/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: EU:n myöntämä ortodoksisten kirkkojen esittämien ehdotusten rahoitus Voiko Euroopan yhteisöjen komissio kertoa minulle, mitä niistä ehdotuksista, joita ortodoksiset kirkot (EU:n sisällä ja ulkopuolella toimivat) ovat tehneet, komission pääosasto X on rahoittanut tai mitä niistä on rahoitettu jostakin yhteisön talousarvion kohdasta? Voiko komissio kertoa minulle muiden uskontokuntien kirkkojen tekemistä vastaavista ehdotuksista, joita on tuettu yhteisön varoista? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1999) Komissio on Euroopan kulttuuriperinnön suojelemiseen tähtäävien vuoden 1998 toimenpiteidensä ja ohjelmiensa (Rafael) yhteydessä rahoittanut hanketta, jota on ehdottanut kreikkalainen Pyhän Marian ilmestyksen luostarin bysanttilaisten ikonien tutkimuskeskus Ormiliassa, Halkidikissa. Kyseinen luostari kuuluu Athos-vuorella sijaitsevalle Simonos-Petrasin luostarille. Rakennerahastojen yhteydessä arkkitehtuuri- ja kulttuuriperinnön suojeluhankkeet voivat periaatteessa saada rahoitusta eri ohjelmien kautta. Esimerkiksi Kreikalle vahvistetun ensimmäisen ja toisen yhteisön tukikehyksen perusteella on rahoitettu useita kyseisen jäsenvaltion hankkeita, joiden tavoitteena on suojella ja vaalia kirkkoja ja luostareita, jotka ovat olennainen osa Kreikan kulttuuriperintöä. Suurin osa näistä hankkeista koskee Athos-vuorta. Rafael-ohjelman yhteydessä rahoitusta myönnettiin vuonna 1998 useille hankkeille, jotka liittyivät suoraan tai välillisesti muihin kirkkokuntiin. Näitä hankkeita olivat Peterborough'n tuomiorovastin ja tuomiokapitulin esittämä keskiaikaisten puumaalausten konservointihanke, joka koski Peterborough'n (Yhdistynyt kuningaskunta), Björsäterin (Ruotsi) ja Vestre Slidren (Norja) katedraalien maalauksia. Toinen, Espanjan viranomaisten Rafael-ohjelman päätöksessä mainittujen kulttuuriperinnön eurooppalaisten laboratorioiden yhteydessä esittämä hanke koskee Santiago de Compostelassa sijaitsevien uskonnollisten muistomerkkien suojelua ja vaalimista.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0880/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Ongelmia vapaassa liikkuvuudessa hankittaessa lääkärin ammattitaitoa EU:ssa Direktiivi 93/16 (1) on synnyttänyt ongelmia, jotka liittyvät lääkärin ammattitaidon hankkimiseen EU:n jäsenvaltioissa. Ennen tämän direktiivin voimaantuloa (huhtikuussa 1993) Kreikassa oli mahdollista saada tunnustettua esim. Itävallassa suoritettu tutkinto, ja tämän jälkeen tällaisen tutkinnon suorittaja saattoi saada luvan ammatin harjoittamiseen suorittaakseen erikoistumisensa Kreikassa. Direktiivi kuitenkin kumoaa tämän järjestelyn. Vaikka siis tutkinnon vastaavuus tunnustetaan, lupaa ammatin harjoittamiseen ei myönnetä, vaan se on hankittava siinä maassa, jossa opinnot on suoritettu, ja tämän luvan hankkimisen ehdot vaihtelevat sen mukaan, minkälaisia kansallisen lainsäädännön määräyksiä kussakin maassa on voimassa. Koko tämä järjestely synnyttää voittamattomia ongelmia niille, jotka ovat opiskelleet yhdessä EU-maassa ja haluavat suorittaa erikoistumisensa toisessa EU-maassa. Haluaisin saada tietää Euroopan komissiolta: 1. voitaisiinko niihin henkilöihin, jotka ovat kirjoittautuneet EU:n yliopistoihin ennen direktiivin 93/16 säätämistä, soveltaa siirtymäkauden ajan ennen tätä direktiiviä voimassa olleita säännöksiä? 2. koska EU:ssa suoritetut tutkinnot ovat samanarvoisia, voitaisiinko säätää järjestely, joka sallisi ammatin harjoittamisluvan hankkimisen siitä maasta, jossa lääkäri aikoo työskennellä eikä välttämättä siitä maasta, jossa hän suoritti tutkintonsa? 3. koska tutkinnot ovat samanarvoisia, voiko olla mahdollista suorittaa erikoistuminen muussa EU-maassa kuin siinä, jossa tutkinto on suoritettu, kun tiedetään, että erikoistuminen on osa lääkärin koulutusta? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian. (1) EYVL L 165, 7.7.1993, s. 1.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3124/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Oligopoli (muutaman tuottajan ylivalta) ja Italian maitomarkkinat Italian maitomarkkinoita näyttää hallitsevan kahden tai kolmen suuren yrityksen oligopoli. Kunnallisten meijereiden yksityistämisen yhteydessä nämä muutamat yritykset pystyivät tekemään paljon suurempia tarjouksia kuin kilpailevat maataloustuottajayritykset, joilla ei ollut riittävästi resursseja. Eräästä pohjoisitalialaisesta meijeristä maksettiin kolminkertaisesti sen lähtöhinta. On selvää, että jatkossa kuluttajat kärsivät tästä, sillä he saavat maksaa kalliisti niin sanotusta laatumaidosta, vaikka hintaeroa ei voidakaan perustella laadullisilla eroilla. 1. Onko komissio perillä tilanteesta? 2. Voisiko se selvittää markkinoiden toimintaa ja tarkistaa, onko kilpailulle olemassa todelliset edellytykset 3. Miten oligopoli voi olla kuluttajien edun mukainen, kun on kyse korvaamattomasta peruselintarvikkeesta? 4. Voiko komissio vahvistaa, onko se tarkistanut ja hyväksynyt Rooman meijerin oston? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 1998) 1.-3. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei se ole tietoinen Italian maitotuotteiden markkinoilla toimivien yritysten menettelytavoista, jotka saattavat kuulua EY:n perustamissopimuksen 85 tai 86 artiklan soveltamisalaan. Lisäksi komissio korostaa, että oligopolitilanne ei ole sinällään vastoin EY:n perustamissopimuksen 85 tai 86 artiklaa. Näin ollen komissio voi puuttua oligopolimarkkinoihin ainoastaan, jos sillä on todisteita siitä, että yritysten menettelytavat ovat ristiriidassa 85 ja 86 artiklan määräysten kanssa. 4. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se päätti 25. maaliskuuta 1998 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee Centrale del Latte di Romaa toiminnan ja yksityistämisen edistämiseen myönnettyjen tukien osalta. Komissio tarkastelee parhaillaan tämän menettelyn yhteydessä saatuja huomautuksia. Analysoituaan nämä huomautukset komissio tekee perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti lopullisen päätöksen kyseisistä tuista.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3021/98 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Kalkkikivilouhokset Taltehullin ja Vingraun kuntien alueella Ranskassa OMYA-yhtiö on jo useiden vuosien ajan louhinut kalkkikiveä Taltehullin (Tautavel) kunnan alueelta. Nyt yhtiö on päättänyt avata uuden louhoksen Vingraun kunnassa. Corbièresista etelään sijaitsevan Vingraun kunnanjohtaja ja asukkaat vastustavat louhosta, koska kunnan viranomaiset pitävät louhintaa luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun direktiivin 79/409/ETY(1) ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun direktiivin 92/43/ETY(2) vastaisena. Onko komissio huomauttanut Ranskan hallitukselle, että Vingraun louhoksen hyödyntäminen Pohjois-Kataloniassa, Pyrénées orientales'in departementissa on mainittujen direktiivien vastaista? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1998) Komissio on saanut aikaisemmin valituksia, joissa vastustetaan suunnitelmaa avata kalkkilouhokset Basses Corbières'n alueella Vingraun ja Tautavelin kunnissa (Pyrénées-Orientales'n departementissa). Lisäksi parlamentti on useaan otteeseen esittänyt komissiolle kysymyksiä vetoomuksen nro 923/94 johdosta. Asian selvitys on osoittanut, että Ranska on soveltanut puutteellisesti lintudirektiiviä 79/409/ETY ja luontotyyppidirektiiviä 92/43/ETY. Ranska ei ole luokitellut Basses Corbières'n aluetta tiettyjen lintudirektiivin liitteen I lintulajien (erityisesti vuorikotkan) eikä tiettyjen liitteeseen I kuulumattomien muuttolintulajien erityissuojelualueeksi. Ranska ei myöskään ole toteuttanut kyseisten lajien elinympäristöä koskevia erityisiä suojelutoimia direktiivin 4 artiklan 1 ja 2 kohdan edellyttämällä tavalla. Edelleen Ranska on jättänyt toteuttamatta alueella tarvittavat toimenpiteet ehkäistäkseen sellaiset haitat, jotka voisivat merkittävällä tavalla vaikuttaa alueella eläviin lajeihin, samoin kuin kyseisten lajien elinympäristöjen huonontumisen, jotka voisivat olla seurausta Tautavelin ja Vingraun kuntien alueella olevien kalkkilouhosten avaamisesta ja toiminnasta ja jotka ovat luontotyyppidirektiivin 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohtien vastaisia. Komissio on antanut asiasta joulukuussa 1997 EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla perustellun lausunnon, jossa se katsoo, ettei Ranska ole täyttänyt lintu- ja luontotyyppidirektiivistä sille johtuvia velvollisuuksia. Koska komissiolla ei ole näyttöä siitä, että tilanne olisi korjaantunut, se on vienyt asian yhteisöjen tuomioistuimeen (kanne rekisteröity 20. lokakuuta 1998 numerolla C-374/98); on tuomioistuimen tehtävä todeta, onko Ranska laiminlyönyt velvollisuutensa. (1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. (2) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3309/98 esittäjä(t): Manuel Escolá Hernando (ARE) komissiolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Energian talteenottohanke Aragónissa (Espanja) Aragóniin on äskettäin perustettu yritys nimeltään Laesa (Laboratorio del Amplificador de Energía), jonka tavoitteena on kehittää professori Rubbian ehdotusta poistaa ydinvoimalaitosten aiheuttamat jätteet ainesosien muuntamisen kautta. Hanke on herättänyt laajaa polemiikkia Aragónissa, kun Laesa on esittänyt rakentavansa seuraavina vuosina prototyypin, joka laboratorion muodossa tarjoaa ratkaisut vielä selvittämättä oleviin teknisiin ongelmiin. Tämän hankkeen käynnistämiseen tarvittavien huomattavien varojen vuoksi Laesa on päättänyt anoa julkista tukea sen kehittämistä varten. Onko komissio tietoinen tämän hankkeen käynnistämisestä? Mikäli on, uskooko komissio, että prototyypin rakentaminen on mahdollista seuraavan viiden vuoden kuluessa? Onko komission mahdollista rahoittaa tätä tai toista vastaavaa hanketta? Onko Laesa anonut komissiolta jonkinlaista taloudellista tukea? Mikäli on, onko sille myönnetty sitä ja kuinka paljon? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1998) Komissio on tietoinen Laesan ehdotuksesta. Hankkeen kehittämistä koskevat tiedot on myös julkaistu. On ratkaistava vielä monia teknisiä ongelmia ennen kuin tämänkaltainen prototyyppi toimii luotettavasti. Prototyypin rakentaminen viiden vuoden kuluessa edellyttäisi lisäksi huomattavia ponnistuksia Euroopan suurimmilta ydinvoimateollisuuden yrityksiltä ja tutkimuslaitoksilta. Laesa, kuten muutkin Euroopan ydinvoimateollisuuden yritykset ja tutkimuslaitokset, voi osallistua viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan erityisen ydinenergiaohjelman mukaiseen tarjouspyyntöön. Erotus ja transmutaatio on halkeamisreaktion avaintoimintoja. Laesa ei ole missään yhteydessä hakenut minkäänlaista taloudellista tukea komission tutkimus- ja teknologisen kehittämisen (TTK) puiteohjelmista.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3674/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Talousarvio 1999 Euroopan parlamentti hyväksyi talousarvioesityksen ensimmäisessä käsittelyssä ja mottona oli "veronmaksajan talousarvio". Tällöin pyrittiin erityisesti saamaan aikaan säästöjä menopuolella. Euroopan parlamentin osuutta oli kuitenkin korotettu 1,7 %:lla edellisvuoteen verrattuna. Korotusta perusteltiin mm. tulevien vaalien aiheuttamilla ylimääräisillä kustannuksilla. 1. Millaisiin konkreettisia toimia tällä tarkoitetaan ja miten suuria korotukset ovat käytännössä? 2. Kuka voi käyttää näitä lisämäärärahoja? Vastaus (29. maaliskuuta 1999) Arvoisa parlamentin jäsen kysyy neuvostolta, miksi Euroopan parlamentin vuoden 1999 talousarvio on vuoden 1998 talousarviota suurempi. Neuvosto on 22. huhtikuuta 1970 pidetyn neuvoston istunnon pöytäkirjaan merkityssä neuvoston päätöslauselmassa Euroopan parlamenttia koskevasta talousarvion pääluokasta sitoutunut siihen, ettei se muuta Euroopan parlamentin menoja koskevaa ennakkoarviota, ellei tämä ennakkoarvio vaikuta yhteisön säännöksiin. Euroopan parlamentin talousarviosta vastaa siis yksinomaan Euroopan parlamentti.