ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3645/01 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Typpioksidipäästöt Espanjassa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0013 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3645/01 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (7. tammikuuta 2002) Aihe: Typpioksidipäästöt Espanjassa Ecologistas en Acción -ympäristöjärjestö on äskettäin valittanut, että vuonna 2000 Espanjassa ylitettiin direktiivin 88/609/ETY(1) mukaiset vanhojen (ennen vuotta 1988 rakennettujen) suurten polttolaitosten typpioksidipäästörajat. Direktiivin mukaan vuodesta 1988 alkaen näiden laitosten typpioksidipäästöt Espanjassa eivät saa ylittää 277 000 tonnia. Onko komissio tietoinen näistä päästöistä? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen yhteisön lainsäädännön noudattamisen asiassa? (1) EYVL L 336, 7.12.1988, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 2002) Espanja on toimittanut seuraavat tiedot olemassa olevien suurten polttolaitosten typpioksidien päästöistä: >TAULUKON PAIKKA> Espanjan tapauksessa tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan pääsevien epäpuhtauspäästöjen rajoittamisesta 24. marraskuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 88/609/ETY liitteessä II olevat typpioksidien päästörajat, joiden alle päästöt jäävät, olivat 368 000 tonnia vuonna 1993 ja 277 000 tonnia vuonna 1998. Tämän tyyppisten laitosten typpioksidien päästöjä rajoitetaan edelleen suurista polttolaitoksista äskettäin annetulla direktiivillä eli parlamentin ja neuvoston 23. lokakuuta 2001 antamalla direktiivillä 2001/80/EY tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan joutuvien epäpuhtauspäästöjen rajoittamisesta(1). Uudessa direktiivissä edellytetään entistä tiukempien ympäristönormien soveltamista olemassa oleviin laitoksiin 1. tammikuuta 2008 alkaen. Komissio on tiedustellut Espanjan viranomaisilta tuoreempia päästötietoja ja välittää parlamentin jäsenelle saamansa tiedot(2). (1) EYVL L 309, 27.11.2001. (2) Olemassa olevilla laitoksilla tarkoitetaan polttolaitoksia, joita varten alkuperäinen rakennuslupa, tai tällaisen menettelyn puuttuessa alkuperäinen käyttölupa on myönnetty ennen 1. heinäkuuta 1987.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3709/01

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(16. tammikuuta 2002)

Aihe: Vapaakauppasopimus Mercosurin kanssa

Pitääkö komissio mahdollisena, että unioni tekee lähitulevaisuudessa vapaakauppasopimuksen Etelä-Amerikan tulliliiton Mercosurin kanssa, ja missä vaiheessa unionin ja Mercosurin väliset neuvottelut ovat tällä hetkellä?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2002)

Unioni on pitkään tukenut alueellisen yhdentymisen vahvistamista, ja sitä ilmentävää Mercosur-aloitetta(1) unioni on tukenut Mercosurin alusta vuonna 1991 alkaen. Huolimatta Atlantin molemmin puolin vallitsevasta laskusuhdanteesta unioni pyrkii edelleen vahvistamaan suhteitaan Mercosuriin ja syventämään Mercosur-prosessia sisäisesti. Komission neuvotteluohjeiden mukaan tähän assosiaatiosopimukseen kuuluu kolme pilaria: poliittinen ulottuvuus, yhteistyö ja kauppa.

Mercosurin ja unionin välisen assosiaatiosopimuksen tekemiseksi on käyty jo kuusi neuvottelukierrosta. Seitsemäs neuvottelukierros järjestetään Buenos Airesissa 8.12. huhtikuuta 2002.

Poliittisen ulottuvuuden ja yhteistyön aloilla on edistytty huomattavasti.

Kauppasuhteiden osalta neuvoteltavana on kattava ja kunnianhimoinen kokonaisuus, johon sisältyvät muun muassa tavaroiden ja palveluiden kaupan vapauttaminen, investoinnit, julkiset hankinnat, teollis- ja tekijänoikeudet, kilpailu ja riitojenratkaisumekanismi. Tähän mennessä on edistytty merkittävästi, erityisesti vuoden 2001 jälkipuoliskolla, ja sopimuspuolet ovat toimittaneet toisilleen tariffeja koskevat tarjouksensa sekä ehdotuksensa tavaroita, palveluita ja julkisia hankintoja koskeviksi teksteiksi. Näiden neuvottelujen luonteen ja mukana olevien osapuolien lukumäärän vuoksi neuvottelut vievät aikaa. Edistyminen on ainakin osittain yhteydessä Mercosurin sisäiseen taloudelliseen yhdentymiseen.

Alueen nykyinen tilanne ja erityisesti Argentiinan kriisi on luonnollisesti huolenaihe. On kuitenkin selvää, että molemmat osapuolet pyrkivät käymään neuvotteluja suunnitelmien mukaan ja varmistamaan niiden edistymisen. Tammikuun 28. päivänä 2002 kokoontunut yleisten asioiden neuvosto antoi Mercosuria tukevan poliittisen julkilausuman, ja unioni uskoo, että vahvempi Mercosur on avaintekijä alueen kehityksen kannalta. Kyseisessä kokouksessa unioni toisti myös sitoumuksensa neuvottelujen edistymiseen.

(1) Brasilia, Argentiina, Paraguay ja Uruguay.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3311/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Venäjän paluu Maailman kauppajärjestöön.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3311/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Venäjän paluu Maailman kauppajärjestöön Äskettäin pidetyssä Maailman talousfoorumin kokouksessa, joka järjestettiin ensimmäistä kertaa Moskovassa, Venäjän presidentti käytti tilaisuutta hyväkseen ja tuki voimakkaasti maansa taloudellista liittämistä muuhun maailmaan. Venäjän liittyminen Maailman kauppajärjestöön on yksi maan hallituksen talousuudistuspolitiikan tärkeimmistä asioista, ja siksi Venäjän presidentti on osoittanut tiettyä rauhattomuutta mainittua seikkaa kohtaan talousfoorumissa. Voiko komissio ilmoittaa, mikä on Euroopan unionin kanta tähän asiaan? Katsooko komissio, että Venäjän pyrkimykset voivat pian toteutua, jos Maailman kauppajärjestö hyväksyy sen jäsenekseen ottaen huomioon, että Venäjän presidentti on valittanut, että hänen maaltaan vaaditaan asioita, joita muilta mailta ei? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2002) Euroopan unioni tukee täysin Venäjän liittymistä Maailman kauppajärjestöön (WTO) taloudellisesti toteuttamiskelpoisin ehdoin. Neuvottelut Venäjän liittymisestä ovat jatkuneet joitakin vuosia, mutta Venäjän hallituksen nykyinen talousuudistusohjelma ja muut lainsäädännölliset muutokset ovat antaneet aihetta nopeuttaa tätä prosessia. Lokakuun 3. päivänä 2001 järjestetyn Euroopan unionin ja Venäjän huippukokouksen jälkeen komissio on tehnyt konkreettisia aloitteita nopeuttaakseen neuvotteluja. Unioni on sitoutunut esittämään Venäjälle siltä edellytetyt vaatimukset vuoden 2001 loppuun mennessä. Nämä vaatimukset muodostavat perustan tiiviille kahdenvälisille neuvotteluille, ja lisäksi Venäjän liittymispyrkimystä käsittelevä Maailman kauppajärjestön työryhmä käyttää niitä Genevessä laadittavan ensimmäisen kertomusluonnoksen valmistelutyössä. Komissio katsoo, että liittymisprosessin päättymiselle ei pidä asettaa mitään arvioitua määräaikaa. Tärkeämpää on, että unioni jatkaa täysipainoisesti työtään prosessin loppuun saattamiseksi. Tähän työhön sisältyy myös asiantuntija-apu Venäjälle, jotta se kykenee panemaan täytäntöön Maailman kauppajärjestön jäsenyyden edellyttämät velvoitteet. Venäjän Maailman kauppajärjestöön liittymisen ehdot määritellään Maailman kauppajärjestön työryhmän neuvottelujen perusteella. Näiden neuvottelujen tuloksia on mahdotonta ennakoida tällä hetkellä tarkasti. Kauppa-asioista vastaava komission jäsen sai vierailullaan Moskovassa 5. joulukuuta 2001 tilaisuuden selvittää useita näistä näkökohdista Venäjän kauppaministerille German Grefille. Komissio pyrkii tulevaisuudessakin nopeuttamaan Venäjän liittymisprosessia: se tukee voimakkaasti Venäjän pyrkimyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3350/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Taiwanin liittyminen WTO:hon.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0017 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3350/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (5. joulukuuta 2001) Aihe: Taiwanin liittyminen WTO:hon Taiwanin liityttyä WTO:hon sen merkitys, että EU:lla on yhteyksiä maailman 14:nneksi suurimpaan kauppaa käyvään kansantalouteen, on kasvanut. Kuinka monta vuotta vielä komissio aikoo pitkittää jo kauan luvattua edustuston avaamista Taipeissa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 2002) Komissio on toteuttanut ulkomaanedustustaan koskevan yleisen tarkastelun ja arvioinut komission edustusverkoston laajentumistarpeet ottaen huomioon rajalliset resurssit ja muut tekijät, kuten yhteisön ulkopuolelle suuntautuvan tuen ohjelmien hajautetun hallinnon. Tarkastelun päätteeksi komissio antoi parlamentille ja neuvostolle ulkomaanedustuksen kehittämistä koskevan tiedonannon1(1). Tässä tiedonannossa ehdotetaan ulkomaanedustuksen perustamista useille sellaisille alueille, joilla komissio on vielä aliedustettuna. Tiedonannossa ilmaistaan myös, että kaupallisen edustuksen toimiston avaamista Taiwaniin harkitaan. Koska komission ulkomaanedustukseen varatut määrärahat ovat rajalliset, tarvittavat resurssit uusien edustustojen avaamiseksi saadaan lähinnä tekemällä siirtoja ja uudelleenjärjestelyjä nykyisessä edustuksessa. Nykyisen ohjelman perustana olevan verkoston muutokset tulevat todennäköisesti tulevaisuudessa tarpeellisiksi, koska unionin ulkosuhteiden toimintapuitteet ja tehtävät muuttuvat. Komissio analysoi tulevaisuudessakin ulkomaanedustuksen pitkän aikavälin kehitystarpeita, mukaan luettuina niiden vaikutukset resurssien jakautumiseen. (1) 1 KOM(2001) 381 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3413/01 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle. Humanitaarinen kriisi Afganistanissa — pakolaiset.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3413/01 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: Humanitaarinen kriisi Afganistanissa pakolaiset Amnesty Internationalin ja muiden valtioista riippumattomien järjestöjen päätelmien mukaan afgaanipakolaisten tilanne ulkomailla ja kotimaahan loukkuun jääneiden, lähinnä pommitusten takia liikkeelle lähteneiden afgaanien tilanne, on lähellä inhimillistä tragediaa. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa, jotta sotilaallista väliintuloa tukevat maat ottaisivat kantaakseen suuremman vastuun Afganistanin joukoittain taakseen jättävistä pakolaisista huolehtimisesta. Aiotaanko avata käytäviä humanitaarisen avun lähettämiseksi Afganistaniin, aiotaanko pakolaisasema tunnustaa kaikille muihin maihin saapuville afgaaneille ja aiotaanko luoda asianmukaisia pakolaisleirejä, jotka ovat turvallisella etäisyydellä konfliktialueista? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2002) Sellainen inhimillinen tragedia, jota monet tarkkailijat pelkäsivät viime syksynä, ei onneksi toteutunut Afganistanissa. Talebanien hallinnon kaatuminen ja pommitusten asteittainen lopettaminen ovat mahdollistaneet laajamittaisen humanitaarisen avun aloittamisen uudestaan ja hädänalaisimpien väestönosien tavoittamisen. Kaiken kaikkiaan Afganistanista 11. syyskuuta 2001 jälkeen paenneiden pakolaisten määrä on kohtalaisen pieni verrattuna ulkomaille jo sitä ennen paenneiden määrään. Komissio jatkaa taloudellista tukeaan antamalla humanitaarista hätäapua Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) kautta ja siirtymään joutuneille Aasian väestöryhmille tarkoitetun YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) avustusvälineen välityksellä. Samoin monia kansalaisjärjestöjä toimii afgaanipakolaisten avustamiseksi Pakistanissa ja Iranissa. Lisäksi, kuten ulkosuhteista vastaava komission jäsen äskettäin julisti Afganistanin jälleenrakentamisen tukemista käsitelleessä konferenssissa Tokiossa, komissio sitoutuu nyt pitkäaikaiseen prosessiin maan jälleenrakentamiseksi. Tällä tavoin pakolaisiksi lähteneet tai muuten siirtymään joutuneet afganistanilaiset voivat palata kotiseudulleen mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2986/01 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Panorama Latvii -julkaisun rahoittaminen Phare-varoilla.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0018 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2986/01 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 2001) Aihe: Panorama Latvii -julkaisun rahoittaminen Phare-varoilla Latvian lehdistössä on kerrottu, että komissio on rahoittanut Phare-varoilla (demokratiaohjelmasta) Panorama Latvii -julkaisua (entinen Sovjetskaja Latvija -julkaisu). Pitääkö tämä paikkansa? Tietääkö komissio, että sen julkaisija on Alfreds Rubiks, joka oli Latvian kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri ja joka oli mukana elokuun 1991 vallankaappausyrityksessä? Onko komission tapana tukea ehdokasvaltioissa ilmestyviä Neuvostoliittoon nostalgisesti suhtautuvia ja stalinistisia julkaisuja? Mitä johtopäätöksiä komissio aikoo tehdä estääkseen vastaavat tapaukset tulevaisuudessa? Kuka viranomainen oli vastuussa määrärahojen jakamisesta? Miksi poliittinen valvonta petti tässä tapauksessa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2001) Kansanvaltaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen (talousarvion kohta B7-700) nojalla komissio on antanut valtiosta riippumattomalle järjestölle (NGO) Latvian ihmisoikeuskomitea tukea mikrohankkeeseen nimeltään Siirtolaiskysymyksiä koskeva tietopalvelu. Hankkeen kokonaiskustannusarvio oli 4 300 euroa ja yhteisön enimmäisrahoitus 3 850 euroa. Valtiosta riippumaton järjestö Latvian ihmisoikeuskomitea pyrkii puolustamaan Latvian venäjänkielisen väestön etuja, ja se keskittyy erityisesti kansalaisuuskysymyksiin. Edellä mainitun hankkeen tarkoituksena oli antaa tietoja ja oikeudellista neuvontaa maahanmuuttolainsäädännöstä, jotta vähennettäisiin niiden määrää, jotka elävät Latviassa ilman oikeudellista asemaa tai ilman päteviä henkilöllisyysasiakirjoja. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi suoritettiin erilaisia toimia mukaan lukien artikkeleiden julkaiseminen sanomalehdissä, joita Latvian ihmisoikeuskomitea arveli kohderyhmän lukevan. Yksi näistä julkaisuista oli Panorama Latvii. On syytä huomata, että Alfreds Rubiksilla ei ole tässä sanomalehdessä julkaisijan asemaa, vaikka sanomalehti onkin toisinaan kannattanut hänen näkemyksiään. Hanke toteutettiin läheisessä yhteistyössä Latvian sisäministeriön kansalaisuus- ja maahanmuutto-osaston kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3482/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Komission jäsenten erityisneuvonantajat.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3482/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Komission jäsenten erityisneuvonantajat Komission jäsenten menettelysääntöjen mukaan komission jäsenet voivat käyttää palkattomien tai palkattujen erityisneuvonantajien palveluja, ja komissio hyväksyy luettelon neuvonantajista erillisen, tarkkaan rajatun talousarvion puitteissa ja avoimen menettelyn perusteella. Asiantuntijoiden täytyy olla omalla alallaan tunnustettuja, ja heidän ei katsota kuuluvan komission henkilökuntaan. Voisiko komissio laatia luettelon kaikista kunkin komission jäsenen Romano Prodin puheenjohtajakauden alusta ja uuden komission nimittämisestä (vuonna 1999) lähtien palkkaamista erityisneuvonantajista ja ilmoittaa lisäksi, kuinka pitkään he ovat palvelleet, minkä alojen asiantuntijoita he ovat, ja paljonko heille on maksettu palkkaa? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 2002) Komissiota sitovat työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun neuvoston direktiivin 89/655/ETY (toinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) muuttamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/45/EY(1) tietosuojaa koskevat määräykset, joten komissio ei voi antaa parlamentin jäsenelle tietoja yksittäisten eritysneuvonantajien sopimuksista tai heidän palkoistaan. Komissio voi kuitenkin vahvistaa, että aloitettuaan toimikautensa vuonna 1999 se on käyttänyt 48 erityisneuvonantajan palveluja. Parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin sihteeristölle lähetetään aakkosellinen luettelo heidän nimistään, ja sen ohessa toimitetaan luettelo, josta käy ilmi, ketkä komission jäsenet ovat ajoittain käyttäneet näitä erityisneuvontapalveluja. Näistä 48 erityisneuvonantajasta 17 on eläkkeellä olevia ylempiä komission virkamiehiä, joilla on merkittävää kokemusta ja tunnustettua asiantuntemusta aloiltaan. Näille erityisneuvonantajille ei makseta palkkaa. Useat 31:stä palkkaa saavasta erityisasiantuntijasta ovat akateemisia henkilöitä, jotka saavat palkkaa 260 euroa, 315 euroa tai 375 euroa päivältä, jonka he työskentelevät komission palveluksessa. Erityisneuvonantajille on yhteensä maksettu palkkaa seuraavasti: 15 200 euroa 76 päivästä vuonna 1999, 93 855 euroa 289 päivästä vuonna 2000 ja 96 415 euroa 295 päivästä vuonna 2001. (1) EYVL L 195, 19.7.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3551/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Euroopan telakkateollisuuden tulevaisuus.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3551/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (20. joulukuuta 2001) Aihe: Euroopan telakkateollisuuden tulevaisuus 5. joulukuuta 2001 pidetty teollisuusministerien neuvosto ei pystynyt päättämään yhteisestä kannasta Etelä-Korean epäreilun kilpailun vuoksi vaikeuksissa olevalle Euroopan telakkateollisuudelle myönnettävästä väliaikaisesta tuesta. Jos tilanne ei muutu, monet yritykset voivat joutua lopettamaan toimintansa. Miksi komissio ei ole valittanut eikä näköjään aiokaan valittaa Etelä-Korean vilpillisestä kilpailusta Maailman kauppajärjestölle? Euroopan telakkateollisuus ei voi enää katsoa tyynesti läpi sormien Etelä-Korean epäreilua kilpailua. Mitä suunnitelmia komissiolla on laivanrakennusalan tilanteen parantamiseksi ministerineuvoston hylättyä väliaikaiset tuet? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Komissio otti huomioon, että 5. joulukuuta 2001 pidetty neuvosto ei ollut valmis panemaan täytäntöön komission ehdotusta väliaikaisesta tukijärjestelmästä. Toisaalta, kuten arvoisa parlamentin jäsen varmasti tietää, komissio on vastaanottanut ja hyväksynyt teollisuuden pyynnön päivittää kaupan esteitä koskevaan asetukseen perustuvan tutkimuksen kattamaan ajanjakson joulukuusta 2000 marraskuuhun 2001. Komissio valmistelee parhaillaan päivitystä. Maailman kauppajärjestöä koskevia valituksia käsitellään vasta sen jälkeen, kun jatkotutkimuksen tulokset on julkistettu. Tutkimusta koskevan kertomuksen päivittäminen erityisesti vahinkotietojen osalta vaikuttaa tarpeelliselta; tällöin komissio voi vedota ajankohtaisiin ja täsmällisiin tietoihin, kun asia viedään Maailman kauppajärjestön käsiteltäväksi. Komissio arvioi tilannetta sekä jatkotutkimuksen tulosten mukaan että kaksitahoisen toimintatapansa mukaisesti. Komissiolla ei ole aikomusta muuttaa Koreaan liittyvää toimintatapaansa, jonka se on esittänyt vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-2142/01(1). (1) EYVL C 93 E, 18.4.2002, s. 68.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3438/01

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(21. joulukuuta 2001)

Aihe: Pakkauksia koskevien keskeisten vaatimusten noudattaminen

Eräs pakkausdirektiivin muutamasta keskeisestä vaatimuksesta on, että pakkausmateriaalien raskasmetallipitoisuutta on vähennettävä huomattavasti. Alankomaissa ympäristöhygieniasta vastaava valtion elin (Inspectie Milieuhygiëne) ei kuitenkaan valvo tätä, koska asia ei ole ensisijainen. Tämän seurauksena Alankomaissa on myynnissä pakkauksia, joiden kromipitoisuus on aivan liian korkea.

Onko komissio tietoinen tästä? Jos näin on, aikooko se muistuttaa Alankomaiden hallitukselle tämän keskeisen vaatimuksen noudattamisesta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(6. helmikuuta 2002)

Pakkauksista ja pakkausjätteistä 20. joulukuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY(1) 9 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan huolehtimaan siitä, että 31. joulukuuta 1997 alkaen pakkaus voidaan saattaa markkinoille ainoastaan, jos se täyttää kaikki direktiivissä ja sen liitteessä II määritellyt perusvaatimukset. Yhtenä vaatimuksena on, että pakkausta valmistettaessa on huolehdittava siitä, että haitallisten aineiden ja ainesten sekä muiden vaarallisten aineiden pitoisuudet pakkausmateriaalissa ja sen osissa ovat mahdollisimman vähäiset silloin, kun niitä esiintyy pakkausten polttamisesta tai kaatopaikalle viemisestä syntyvissä päästöissä, tuhkassa tai suotovedessä taikka pakkausjätteistä huolehtimiseen liittyvistä toimista syntyvissä jäännöksissä. Lisäksi direktiivin 11 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan varmistamaan, etteivät pakkauksissa tai niiden osissa olevan lyijyn, kadmiumin, elohopean ja kuudenarvoisen kromin yhteispitoisuudet ylitä 100 ppm:aa painosta (30. päivästä kesäkuuta 2001).

Komission tiedossa ei tällä hetkellä ole tapauksia, joissa vaatimuksia ei olisi noudatettu. Komissio tiedustelee kuitenkin Alankomaiden viranomaisilta, ovatko ne täyttäneet direktiivin 94/62/EY 9 ja 11 artiklan mukaiset velvoitteensa.

(1) EYVL L 365, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3684/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Eläinkokeet.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3684/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Eläinkokeet Aikooko komissio ryhtyä toimiin sisällyttääkseen vaarallisia aineita koskevan direktiivin liitteeseen V uusia vaihtoehtoja eläinkokeille valmistautuessaan kemikaaleja koskevan politiikan täytäntöönpanoon? Kuinka nykyistä muihin kuin eläinkokeisiin sovellettaa validointi- ja hyväksymisprosessia aiotaan nopeuttaa, jotta nykyiset eläinkokeet voidaan korvata hyvissä ajoin ennen kemikaaleja koskevan politiikan täytäntöönpanoa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2002) Komissio tukee muiden kuin eläinkokeiden kehittämistä ja validointia erityisesti Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien validointikeskuksessa (ECVAM) tehtävän työn kautta. ECVAM on osa Yhteistä tutkimuskeskusta. Menetelmien validoinnin jälkeen ne sisällytetään vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27. kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY(1) liitteeseen V. Tämä työ jatkuu uuteen kemikaalilainsäädäntöön valmistautumisen aikana ja lainsäädännön voimaantulon jälkeen. Liitteeseen V sisältyvien nykyisissä eläinkokeissa käytettävien menetelmien tarkistamista jatketaan edelleen, jotta kokeissa käytettävien eläinten määrää voitaisiin vähentää silloin, kun se on mahdollista. Parhaillaan tarkastellaan sellaisten uusien koemenetelmien, joissa ei käytetä eläimiä, validoinnin edistymistä, jotta voidaan vahvistaa, mitkä menetelmät ovat käytettävissä valkoisessa kirjassa Tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskeva strategia(2) tarkoitettujen määräaikojen puitteissa. (1) EYVL P 196, 16.8.1967. (2) KOM(2001) 88 lopullinen.