ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0680/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Vaaleilla valittujen edustajien osallistuminen kansainvälisten järjestöjen valvontaan.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0016 - 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0680/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Vaaleilla valittujen edustajien osallistuminen kansainvälisten järjestöjen valvontaan Voiko komissio ilmoittaa, käydäänkö hallitusten ja parlamentaaristen ryhmien kanssa keskusteluja siitä, miten vaaleilla valittujen edustajien osallistumista kansainvälisten järjestöjen, mukaan lukien Yhdistyneiden Kansakuntien, valvontaan voitaisiin edistää? Aikoo komissio esimerkiksi noudattaa Euroopan parlamentin ehdotusta kutsua parlamentaaristen ympäristövaliokuntien puheenjohtajat tapaamaan YK:n ympäristöjärjestöjen virkamiehiä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuoma asia vaaleilla valittujen edustajien osallistumisesta kansainvälisten järjestöjen valvontaan liittyy maailmanjärjestykseen ja Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) järjestelmän uudistukseen. Koska yhteisö ei ole YK:n jäsen, tästä asiasta vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot. Arvoisan parlamentin jäsenen on kuitenkin hyvä tietää, että komissio yleisesti kannustaa tiivistämään vaaleilla valittujen edustajien ja kansainvälisten järjestöjen yhteyksiä. Tähän perustuu myös parlamentin, neuvoston ja komission järjestely, jossa parlamentin jäseniä osallistuu kansainvälisiin konferensseihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1006/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalafileiden toimittaminen Euroopan tonnikalasäilyketeollisuudelle.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0014 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1006/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Tonnikalafileiden toimittaminen Euroopan tonnikalasäilyketeollisuudelle 17. joulukuuta 1999 kokoontunut kalatalousministereiden neuvosto sopi uuteen yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvästä kolmansista maista peräisin olevalle tonnikalalle vuosiksi 20012003 avattavasta 4 000 tonnin tuontikiintiöstä, jossa kannetaan 6 prosentin tulli. Euroopan unionin ja Meksikon välisen alustavan sopimuksen mukaan komissio on myös sitoutunut harkitsemaan mahdollisuutta avata kiintiö Meksikosta peräisin oleville tonnikalafileille vuoden 2000 heinäkuun ja syyskuun välisenä aikana. Sisältyykö Meksikosta peräisin oleville tonnikalafileille mahdollisesti avattava kiintiö jo tähän vuosiksi 20012003 avattavaan 4 000 tonnin kiintiöön, jossa kannetaan 6 prosentin tulli, vai lisätäänkö Meksikoa koskeva kiintiö kyseiseen kolmansille maille myönnettävään 4 000 tonnin kiintiöön? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2000) Yhteisön avaamia autonomisia tariffikiintiöitä jalostusteollisuuden hankinnan hyväksi on sovellettava sellaisenaan ja siten, että niiden on oltava kaikkien kolmansien maiden käytettävissä soveltuakseen maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöihin. Sitävastoin vapaakauppasopimukseen, kuten esimerkiksi yhteisön ja Meksikon kesken tehty sopimus, kuuluvat tullimyönnytykset rajoittuvat kyseiseen etuuskohtelun saavaan osapuoleen tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 8 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tästä johtuen Meksiko voi käyttää hyväkseen yhteisön autonomisia tariffikiintiöitä, mutta muut kolmannet maat eivät saa käyttää hyväkseen yhteisön Meksikolle vapaakauppasopimuksen mukaisesti avaamia tariffimyönnytyksiä. Neuvoston hiljattain hyväksymää tonnikalan selkäfileille myönnettyä 4 000 tonnin autonomista tariffikiintiötä, josta kannetaan 6 prosentin tulli, voidaan käyttää hyväksi myös Meksikossa. Yhteisön on myös noudatettava yhteisön ja Meksikon kesken tehdyssä kauppasopimuksessa määrättyä sitoumusta ja siirtää tällä hetkellä käytävää keskustelua 1. päivään syyskuuta 2001 tarkastellakseen mahdollisuutta avata tariffikiintiö etuuskohtelujärjestelmään kuuluville tällaisille tuotteille. Lisäksi arvoisaa parlamentin jäsentä muistutetaan siitä, että Meksikon kanssa jo sovitut kalastusalaa koskevat kaupalliset myönnytykset, samoin kuin mahdolliset tulevat myönnytykset, kuuluvat kaupalliseen sopimukseen, jonka seurauksena kahdenvälinen kauppa kasvaa huomattavasti kaikilla aloilla sekä Meksikon että yhteisön hyväksi, espanjalaiset yritykset mukaan lukien.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1085/00 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalafileiden hankintaa koskevan tutkimuksen tavoitteet.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0068 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1085/00 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Tonnikalafileiden hankintaa koskevan tutkimuksen tavoitteet Neuvosto pyysi komissiota teettämään tutkimuksen tonnikalafileiden hankintatarpeesta yhteisön markkinoilla. Komission julkistamassa tutkimusta koskevassa yhteenvetoasiakirjassa todetaan, että tutkimuksen tavoitteena oli todella arvioida tonnikalafileiden saatavuus. Suosituksia koskevan luvun ensimmäisen kappaleen alussa sanotaan kuitenkin, että tutkimuksessa keskitytään keinojen löytämiseen Italian teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämiseksi. Voiko komissio selventää, mikä tämän tutkimuksen perimmäinen tavoite todella oli? Pitääkö komissio eettisesti oikeana, että tätä neuvoston tarkoin määrättyyn kysymykseen vastauksena tehtyä ja yhteisön varoista rahoitettua tutkimusta käytetään todellisuudessa yhden jäsenvaltion tiettyjen yritysten tarpeiden selvittämiseen? Jos kyseiset yritykset haluavat tietää kilpailukykyään koskevat heikkoudet voidakseen kilpailla muiden jäsenvaltioiden yritysten kanssa, eikö niiden pitäisi teettää itse omat tutkimuksensa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2000) Ensimmäisen kysymyksen osalta arvoisa parlamentin jäsen voisi tarkastella komission antamaa yhteistä vastausta parlamentin jäsenen Varela Suanzes-Carpegnan esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-756/00 E-761/00(1). Tutkimuksen käytön osalta komissio katsoo, että sen analyysi ja päätelmät on esitetty hyvin tasapainoisesti. Analyysissa on käsitelty tuotteen tärkeimpiä tuottaja- ja kuluttajajäsenvaltioita (sekä kolmansia maita) ja suositukset koskevat kaikkia markkinoiden toimijoita sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä. On siis väärin sanoa, että tutkimusta käytetään yhden jäsenvaltion määrättyjen yritysten tarpeiden selvittämiseen. Itse asiassa tässä tutkimuksessa tarkastellaan yksityiskohtaisesti kyseisten jäsenvaltioiden tärkeimpien yritysten tilannetta, eikä suinkaan keskitytä yhden ainoan jäsenvaltion toimijoihin. Näin ollen tutkimuksessa tarkastellaan perusteellisesti seitsemän espanjalaisen, viiden italialaisen ja neljän ranskalaisen yrityksen tilannetta. Vastaukseksi viimeiseen kysymykseen komissio muistuttaa, että komissio on tehnyt tämän tutkimuksen neuvoston, eikä kyseisten yritysten pyynnöstä. (1) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s. 104.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1524/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Asuinalue ruoppausjätteen kaatopaikalle.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0069 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1524/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Asuinalue ruoppausjätteen kaatopaikalle Voisiko Euroopan komissio antaa yleistä ohjeistusta siitä, kuinka kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY(1) I liitteen 1 kohtaa tulee tulkita, erityisesti kun otetaan huomioon mahdolliset suunnitelmat tehdä vaarallisen ruoppausjätteen kaatopaikka Alankomaiden Leidenin kunnassa sijaitsevalle Oostvlietpolderille? Viereinen kunta Voorschoten aikoo rakentaa asuinalueen 250 metrin päähän suunnitellusta kaatopaikasta. Onko Euroopan komission mielestä mahdollista rakentaa asuinalue suoraan vaarallisen ruoppausjätteen kaatopaikan viereen? (1) EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (16. kesäkuuta 2000) Kaatopaikoista 26. huhtikuuta 1999 annetun direktiivin 1999/31/ETY liitteessä I olevan kohdan 1 mukaisesti kaatopaikan sijainnista päätettäessä on otettava huomioon vaatimukset, jotka liittyvät välimatkoihin kaatopaikka-alueen rajojen ja asuin- ja virkistysalueiden, vesiteiden, vesistöjen sekä muiden maatalous- ja kaupunkialueiden välillä. Kaatopaikalle voidaan antaa lupa vain, jos alueen ominaisuudet suhteessa edellä mainittuihin vaatimuksiin tai suunnitellut korjaavat toimenpiteet osoittavat, että kaatopaikka ei aiheuta vakavaa vaaraa ympäristölle. Jäsenvaltioilla on velvollisuus antaa asianmukaiset säädökset näiden vaatimusten täytäntöön panemiseksi. Direktiivi 1999/31/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 16. heinäkuuta 2001 mennessä. Asuinalueiden rakentaminen ei kuitenkaan kuulu mainitun direktiivin soveltamisalaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1218/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Kuivuuden seuraukset Portugalissa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0104 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1218/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Kuivuuden seuraukset Portugalissa Kuten tunnettua, Portugalin maatalous kärsii kuivuudesta, joka heikentää etenkin talven ja kevätkesän satoja. Onko jo toteutettu toimia kuivuuden aiheuttamista vahingoista kärsineiden portugalilaisten tuottajien tukemiseksi? Mitä toimia on mahdollisesti toteutettu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2000) Komissio seuraa tarkasti Portugalissa viime kuukausina vallinnutta kuivuustilannetta. Vielä on kuitenkin liian aikaista arvioida kuivuudesta tämän vuoden sadolle aiheutuneita haittoja. Komissio on valmis tarvittaessa tutkimaan niitä konkreettisia ongelmia joita tilanteesta voi aiheutua yhteisten markkinajärjestelyjen yhteydessä. Komissio voi lisäksi Portugalin pyynnöstä osarahoittaa luonnononnettomuuksien vahingoittaman tuotantokapasiteetin kunnostamisesta aiheutuvat kustannukset osana Portugalille kaudeksi 20002006 vahvistettua maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimenpideohjelmaa ja jo myönnettyjen budjettimäärärahojen rajoissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1778/00

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(8. kesäkuuta 2000)

Aihe: Lehdistövapaus Venäjällä

Nyt kun on kulunut 10 vuotta Berliinin muurin murtumisesta ja joitakin vuosia kommunistisen järjestelmän lakkauttamisesta Venäjällä, katsooko komissio, että FSB:n (entinen KGB) suorittamat etsinnät riippumattoman MediaMost Press Groupin tiloissa enteilevät uudenlaista ilmapiiriä?

Onko komissio huolissaan tästä hyökkäyksestä lehdistövapautta ja MediaMostia sekä sen televisioasemaa NTV:tä vastaan? NTV:n puheenjohtajana Vladimir Goussinsky on merkittävä johtaja Venäjän juutalaisyhteisössä.

Vaatiiko komissio Venäjän presidenttiä Vladimir Putinia takaamaan sananvapauden sekä kieltämään sellaiset toimet, joita ei voida pitää oikeusvaltiolle sopivina kun lisäksi otetaan huomioon, että Venäjä on Euroopan neuvoston jäsen ja toivoo joskus liittyvänsä Euroopan unioniin?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(5. heinäkuuta 2000)

Komissio kuten muutkin kansainvälisen yhteisön jäsenet on seurannut tarkkaan viimeaikaista kehitystä Venäjän tiedotusvälineiden ympärillä ja on hyvin huolestunut tapauksista, jotka saattavat heikentää lehdistön vapautta. Sananvapaus on elintärkeä tekijä kaikissa demokraattisissa yhteiskunnissa ja tärkeä koetinkivi sen arvioimiseksi, miten hyvin Venäjä on sitoutunut luomaan avoimen yhteiskunnan, joka perustuu oikeusvaltion periaatteeseen ja keskeisten ihmisoikeuksien kunnioittamiseen. Komissio seuraa tilannetta tiiviisti ja kiinnittää jatkossakin tarpeen mukaan Venäjän viranomaisten huomiota sekä tähän asiaan yleensä että yksittäisiin tapauksiin.

Komission lähetystö Venäjällä on järjestänyt sekä venäläisten että ulkomaalaisten toimittajien kanssa useita kokouksia, joissa on keskusteltu ilmaisuvapaudesta Venäjällä. Mukana on ollut tunnettuja toimittajia NTV-televisiosta ja Radio Ekho Moskvy -radiosta, jotka molemmat kuuluvat Media-Most-holdingyhtiöön. Lähetystö on ollut mukana myös kahdessa muussa viimeaikaisessa aloitteessa. Se antoi taloudellista tukea Moskovassa järjestetylle Pen Club -kongressille, jossa keskityttiin lähinnä ilmaisuvapauteen, ja huhtikuussa 2000 se lähetti kymmenkunta venäläistä toimittajaa Eurooppaan.

Lisäksi komissio on tukenut yhteisön demokratiaohjelmasta useita media-alalla toimivia venäläisiä kansalaisjärjestöjä, ja Tacis 2000 -ohjelmaan sisältyy toimia venäläisten toimittajien kouluttamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1107/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Yhtäläiset mahdollisuudet ehdokasvaltioissa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0075 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1107/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Yhtäläiset mahdollisuudet ehdokasvaltioissa Kuinka komissio aikoo varmistaa, että EU:n miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat direktiivit pannaan täytäntöön ja niitä noudatetaan täysimääräisesti kaikissa ehdokasvaltioissa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (18. toukokuuta 2000) EU:n laajentuminen perustuu siihen, että ehdokasmaat täyttävät Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset, taloudelliset ja yhteisön säännöstöön liittyvät arviointiperusteet. Viimeksi mainittujen osalta ehdokasmaiden on yhdenmukaistettava kansallinen lainsäädäntönsä kokonaisuudessaan yhteisön säännöstön kanssa niiden liittyessä EU:hun. Tämä koskee luonnollisestikin myös naisten yhtäläisistä mahdollisuuksista annettuja yhteisön direktiivejä. Komissio seuraakin tarkkaan kansallisen lainsäädännön mukauttamista yhteisön säännöstöön. Lisäksi komissio kiinnittää erityishuomiota yhteisön säännöstön tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja noudattamiseen ehdokasmaissa. Komissio arvioi edistymistä vuosittain julkaistavissa määräaikaiskertomuksissa. Komissio jatkaa tilanteen seuraamista tiiviisti ja antaa tilannekatsauksen seuraavissa määräaikaiskertomuksissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1870/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Vankilat ja kolmas pilari.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1870/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Vankilat ja kolmas pilari Äskettäin Sassarin (Sardinia) kunnallisessa vankilassa sattuneet välikohtaukset ja tuomioistuimen puuttuminen asiaan niiden seurauksena osoittavat, miten huonossa tilassa Italian vankilat ovat. Huono tilanne vaikeuttaa sekä vankien elinolosuhteita että rikospoliisin työtä. Vankilarakennukset ovat vanhanaikaisia, vankien hygieeniset olosuhteet ovat sietämättömät, vankilat ovat liian täynnä (vankien määrä ylittää 120 % käytettävissä olevista vankilapaikoista) ja vanginvartijoita on liian vähän. Nämä ovat vain esimerkkejä Italian vankilajärjestelmän huomattavimmista epäkohdista. Tällaisissa olosuhteissa kaikenlaisen väkivallan ilmeneminen on jokapäiväistä ja vankien ihmisoikeuksien turvaaminen saattaa jäädä pelkäksi haaveeksi. Euroopan yhteisöjen kolmas pilari mahdollistaa yhteistyön tällä alalla. 1. Miksei Euroopan komissio teetä vertailevaa tutkimusta Euroopan unionin jäsenvaltioiden vankilaoloista arvioidakseen vankiloiden käyttökelpoisuuden ja ehdottaakseen vankilaolosuhteille standardeja, joita jäsenvaltioiden olisi noudatettava? 2. Onko jäsenvaltioiden välillä eroja rikospoliisin henkilökunnan oikeudellisessa asemassa? 3. Jos jäsenvaltioiden välillä on eroja rikospoliisin henkilökunnan oikeudellisessa asemassa, katsooko komissio, että käytäntöjä olisi mahdollista yhdenmukaistaa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on ottanut esille EU-maiden vankilaolot, joista päävastuu kuuluu jäsenvaltioille itselleen. 1. Vertailevaan tutkimukseen vankilaoloista on teoriassa mahdollista hakea rahoitusta Grotius-ohjelmasta, joka liittyy oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyöhön. Tähän mennessä aihe ei kuitenkaan ole sisältynyt vuotuisia painopistealueita koskeviin ohjelmiin; kysyjän tarkoittaman vertailevan tutkimuksen tekemiseksi ei myöskään ole haettu rahoitusta. 2. Rikospoliisin henkilöstön oikeudellisessa asemassa on eroja eri jäsenvaltioiden välillä kansallisten lainsäädäntöjen mukaisesti. 3. Toissijaisuusperiaatteen perusteella poliisivoimien henkilöstön aseman yhdenmukaistaminen ei toistaiseksi kuulu oikeus- ja sisäasioiden ensisijaisiin tavoitteisiin. EU:ssa on kuitenkin käynnistetty useita poliiseille tarkoitettuja koulutus-, tiedotus- ja viestintäaloitteita, jotka pohjautuvat 15. ja 16. lokakuuta 1999 pidetyssä Tampereen Eurooppa-neuvostossa mainittuihin prioriteetteihin eurooppalaisen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1992/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. TvDanmark.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0163 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1992/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: TvDanmark Tanskalainen televisioasema TvDanmark A/S jätti 5. huhtikuuta 2000 Euroopan komissiolle tanskalaista TV2-televisioasemaa koskevan valituksen. Valituksen mukaan TV2 käyttää kilpailuavääristävällä tavalla hyväkseen etuoikeutettua asemaansa Tanskan kaupallisilla tv-markkinoilla. Milloin komissio tekee päätöksen TV2:n kilpailuavääristävää toimintaa ja lupamaksu- ja mainostulojen sekoittamista koskevasta TvDanmark A/S:n valituksesta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Komissio vahvistaa saaneensa TvDanmarkilta kantelun, joka koskee julkisen tv-toiminnan harjoittajan TV2:n toteuttamia yhteisön kilpailusääntöjen rikkomisia. Komissio on alkanut tutkia esitettyjä väitteitä, jotka liittyvät sekä valtiontukiin että kilpailua rajoittavaan toimintaan, arvioidakseen, onko niillä merkitystä EY:n perustamissopimuksen 82, 86 ja 87 artiklan (ent. 86, 90 ja 92 artiklat) kannalta. Asia on monimutkainen, ja komissio tutkii parhaillaan, tarvitaanko virallinen tutkimusmenettely. Päätöksenteon aikataulua ei tässä vaiheessa voida ilmoittaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1700/00

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(29. toukokuuta 2000)

Aihe: Maahantuoduista autoista perittävät kansalliset verot ja maksut

Voiko Ruotsin valtio periä maahantuodusta käytetystä autosta myyntiveron, joka on yhtä korkea kuin uuden ruotsalaisen auton myyntivero? Sama kysymys koskee myös ympäristö- ja romutusmaksuja. Voiko Ruotsin valtio periä yhtä suuren maksun maahantuodusta autosta kuin uudesta ruotsalaisesta autosta?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(18. heinäkuuta 2000)

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti jäsenvaltion katsotaan harjoittavan EY:n perustamissopimuksen 90 artiklassa (entinen 95 artikla) tarkoitettua syrjintää, jos se kantaa

muista jäsenvaltioista peräisin olevista autoista veroa, joka määräytyy niiden todellista arvoa yleisesti korkeamman arvon perusteella, mikäli kyseisen jäsenvaltion markkinoilta hankittujen samanlaisten autojen verotus perustuu todelliseen arvoon. Käytännössä autot, joista kannetaan liikaa veroa ja joita tämä oikeuskäytäntö koskee, ovat käytettyjä, kun taas uusien autojen vero määräytyy yleensä todellisen arvon perusteella.

Yhteisöjen tuomioistuimen tuomioista(1) ilmenee, että oikeuskäytäntö koskee auton arvon perusteella määräytyviä veroja. Ruotsissa kannettava autoihin liittyvä maksu johon arvoisa parlamentin jäsen epäsuorasti viittaa ei kuitenkaan ole arvoon perustuva vero, vaan 700 Ruotsin kruunun (= 84,43 euron) suuruinen kiinteämääräinen maksu, joka ei riipu auton arvosta. Sen tarkoituksena on kattaa etukäteen auton romutuksesta aiheutuvat kulut (auton elinkaaren päättyessä ja sen poistuessa lopullisesti markkinoilta). Tämä maksu (romutusmaksu) kannetaan sekä uusista että käytetyistä Ruotsissa rekisteröidyistä autoista, kun ne otetaan siellä ensimmäisen kerran käyttöön. Maksu liittyy Ruotsin ympäristöpolitiikkaan, ja sen tarkoituksena on estää autojen hylkääminen luontoon niiden elinkaaren päättyessä ja varmistaa niiden romuttaminen ympäristösäännösten mukaisesti. Tämän suorittavat hyväksytyt yritykset. Tämän vuoksi Ruotsin viranomaiset maksavat tavallaan osittain (500 SEK) takaisin kyseisen maksun, jos auton romuttamisen suorittaa hyväksytty yrittäjä.

Näin ollen komissio katsoo, että edellä mainittu maksu, jonka Ruotsin viranomaiset kantavat, kun auto otetaan ensimmäisen kerran käyttöön Ruotsissa, on yhteensopiva yhteisön lainsäädännön kanssa.

Komissio ei ole tietoinen, että autoista kannettaisiin Ruotsissa myynnin tai käyttöön oton yhteydessä muita maksuja kuin edellä mainittu vero ja arvonlisävero.

(1) Erityisesti: asia C-47/88, komissio vastaan Tanska, tuomio 11.12.1990, Kok. 1990, s. I-4509; asia C-345/93, Nunes Tadeau, tuomio 9.3.1995, Kok. 1993, s. I-479; asia C-375/95, komissio vastaan Kreikka, tuomio 23.10.1997, Kok. 1997, s. I-5981.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1093/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Antibiootteja sisältävät kananmunat.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0018 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1093/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Antibiootteja sisältävät kananmunat Italialainen kuluttaja-alan aikakausjulkaisu Altroconsumo hankki Rooman ja Milanon eri supermarketeista yhteensä 32 kananmunapakkausta ja tutki niiden sisällön. Tutkitut kananmunat olivat A-luokan kananmunia, eli ne oli käytettävä tuoreina ja niiden olisi pitänyt olla laadultaan parhaita. Yhdeksässä tapauksessa kananmunista löytyi kiellettyjä antibiootteja sulfonamidia ja kinolonin johdannaista. Kasvatusvaiheessa eläimille syötetään tautien ehkäisemiseksi lääkeaineita. Tänä aikana tai välittömästi sen jälkeen munitut munat on tietenkin tuhottava. Näin on toimittava, vaikka hoito keskeytettäisiin. On ehdottoman välttämätöntä antaa tarvittavan määräajan kulua, jotta aineet poistuvat kanojen elimistöstä. Tätä määräaikaa ei ole selvästikään noudatettu. Antibiootteja sisältävien kananmunien nauttiminen merkitsee, että tietyistä bakteereista tulee vastustuskykyisempiä ja ihmisen elimistö tottuu näihin aineisiin, mikä heikentää antibioottien tehoa ihmisen sairastuessa. Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta ja aikooko se ryhtyä toimiin kuluttajansuojan ja unionin kansalaisten terveyden turvaamiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä 29 päivänä huhtikuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/23/EY(1) liitteen II mukaan munissa on valvottava antibakteeristen aineiden, mukaan lukien sulfonamidit ja kinolonit, käyttöä riippumatta siitä, onko kyseisten aineiden käyttö munivilla kanoilla sallittua vai ei. Komissio ei ole saanut Italian kansallista raporttia valvontaohjelman tuloksista vuodelta 1999. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen johdosta komissio on pyytänyt Italian viranomaisilta asiaa koskevaa selvitystä ja ryhtyy vastauksen saatuaan tarvittaviin toimenpiteisiin. (1) EYVL L 125, 23.5.1996.