ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1338/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisen maatalouspolitiikan purkaminen ja maatalousneuvottelut Maailman kauppajärjestössä.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0190 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1338/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (13. toukokuuta 2002) Aihe: Yhteisen maatalouspolitiikan purkaminen ja maatalousneuvottelut Maailman kauppajärjestössä Portugalilaiselle lehdistölle toimitetun, The Guardian -sanomalehdessä julkaistun uutisen mukaan kyseinen sanomalehti oli saanut käsiinsä asiakirjoja, joissa kerrottiin Euroopan komission Maailman kauppajärjestössä käytävissä neuvotteluissa käyttämästä neuvottelustrategiasta, jossa maatalousalaa käytettiin vaihtovälineenä tiettyjen alojen, kuten telealan, rahoituspalvelujen, energia-alan ja suorien investointien suuremmalle vapauttamiselle ja niiden pääsylle kolmansiin maihin. Uutisen mukaan vastapalveluksena toimisi maatalouspolitiikan asteittainen purkaminen. Täytyy muistaa, että useiden kahdenkeskisten sopimusten ja perättäisten GATT-neuvottelukierrosten ansiosta neuvotteluissa saavutettiin laaja maatalouskaupan vapauttaminen maailmanlaajuisesti, joka kyseenalaisti yhteisöllisen suosituimmuuden periaatteen ja josta hyötyivät erityisesti maatalouteen liittyvien teollisuudenalojen ja elintarvikealan suuret ylikansalliset yritykset. Maatalous on pysyvässä kriisissä, maanviljelijöiden ja maatilojen määrä on vähentynyt tuntuvasti, vertikaalistamista on lisätty ja tuotantoa keskitetty ja tehostettu, vaikka toimenpiteistä elintarvikkeiden turvallisuudelle aiheutuvat riskit ovat olleet tiedossa. Yhteiseen maatalouspolitiikkaan tehdyillä uudistuksilla ei onnistuttu ratkaisemaan pääongelmia, ja uudistukset syvensivät joitakin epäoikeudenmukaisuuksia, etenkin tukien epätasaista jakautumista tuotannolle, tuottajille ja valtioille. Näin ollen pyydän komissiolta seuraavia tietoja: - Pitääkö uutinen paikkansa? - Mikäli uutinen pitää paikkansa, kuinka maanviljelijät, etenkin pienet ja keskisuuret maatilat ja perhemaatilat voivat hyötyä strategiasta, kun otetaan huomioon myös yhteisen maatalouspolitiikan markkinapilarin purkamista sekä maatalousmenojen yhteisrahoitusta koskevat ehdotukset (kuten hakijamaille on jo esitetty)? - Mitä riskejä tällainen strategia voi tuoda mukanaan Euroopan unionin elintarvikeriippuvuudelle ja maatalouden riippuvuudelle, erityisesti kasvivalkuaisen suhteen? Mitkä ovat elintarviketurvallisuuteen kohdistuvat riskit? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 2002) Komissio ei ole kuullut parlamentin jäsenen mainitsemasta uutisesta. Yhteisön asema Maailman kauppajärjestön WTO:n maatalousneuvotteluissa on määritelty neuvoston lokakuussa 1999 hyväksymässä neuvotteluehdotuksessa sekä maatalousneuvoston päätelmissä (20. ja 21. marraskuuta 2000). Komissio neuvottelee neuvoston määrittelemien rajojen puitteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0364/02

esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle

(14. helmikuuta 2002)

Aihe: Ihmisoikeuskysymykset Vietnamissa

Vietnamissa ihmiset joutuvat uskonsa takia kärsimään valtion viranomaisten sorrosta. Pastori Nguyen Hong Quang, joka on Vietnamin evankelisen mennoniittakirkkokunnan hallintokomitean puheenjohtaja ja johtaa useita hankkeita köyhien ja puutteenalaisten auttamiseksi, on joutunut useasti pelottelun ja vainon kohteeksi. Tällä tavoin valtion viranomaiset yrittävät saada pastoria ja hänen ryhmiään luopumaan uskonnollisen ja sosiaalisen toiminnan harjoittamisesta.

Lokakuussa 2001 pastori Quangille annettiin uhkavaatimus lopettaa kirkkonsa toiminta, jota johdettiin hänen keskuksena toimivasta kodistaan Binh Khanhin alueella Ho Chi Minhin kaupungissa.

Katsooko komissio, että ihmisoikeusjulistuksen 18 artiklaa sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, joiden perusteella kansalaiset voivat nauttia inhimilliseen vapauteen, uskonnonvapauteen, sananvapauteen ja kokoontumisvapauteen liittyvistä perusoikeuksista, ei tässä yhteydessä noudateta?

Katsooko komissio, että siksi olisi syytä ryhtyä toimenpiteisiin, jotta varmistettaisiin kaikkien vietnamilaisten mahdollisuus nauttia näistä inhimillisistä perusoikeuksista?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 2002)

Komission Hanoin-lähetystö yhdessä jäsenvaltioiden diplomaattiedustustojen kanssa seuraavat Vietnamin ihmisoikeustilannetta tiiviisti.

Kuluneiden vuosien aikana komissio on todennut, että useimpien uskontoa harjoittavien vietnamilaisten tilanne on parantunut huomattavasti. Tämä koskee myös merkittävää osaa väestöä, joka harjoittaa vapaasti kristinuskoa ja buddhalaisuutta. Jäljellä on kuitenkin seikkoja, jotka edellyttävät lisätoimia, sekä tiettyjä huolestuttavia yksittäisiä tapauksia.

Pastori Nguyen Hong Quangin tapauksessa komissio on huomioinut toimitetut tiedot, mutta se ei ole vielä saanut riippumatonta vahvistusta raportoiduista tapahtumista. Tästä syystä komission Hanoin-lähetystöä on pyydetty selvittämään asiaa ja toteuttamaan asianmukaisia seurantatoimia yhdessä jäsenvaltioiden edustustojen kanssa.

Komission lähtökohtana on ihmisoikeusasioissa Vietnamin kuten kaikkien muidenkin maiden osalta rohkaista ja tukea ihmisoikeus- ja demokratiakehitystä sekä ottaa esille tapauksia, joissa esiintyy väärinkäytöksiä. Tämä tapahtuu kansainvälisiä ihmisoikeusvälineitä hyödyntäen.

Komission Hanoin-lähetystö ja jäsenvaltioiden diplomaattiedustustot ottavat esille jatkuvasti Vietnamin ihmisoikeuksiin liittyviä huolenaiheita. Esimerkkinä komissio voi mainita arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Vietnamin ihmisoikeustilannetta käsiteltiin EYVietnam-sekakomiteassa Hanoissa 6. marraskuuta 2001 ja asia otettiin esille jälleen avunantajien neuvoa-antavan ryhmän kokouksessa Hanoissa 7. ja 8. joulukuuta 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0991/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle. Irlannin jätehuolto.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0991/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2002) Aihe: Irlannin jätehuolto Yhteisö on myöntänyt osana viidettä puiteohjelmaa 3 miljoonaa euroa Irlannissa, North Monaghanissa, sijaitsevalle biomassatehtaalle (sähkön ja lämmön yhteistuotantojärjestelmä) sen rakentamiseksi ja käyttämiseksi. Mistä tämä järjestelmä koostuu? Millä edellytyksillä sille myönnettiin varat? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 2002) Ehdotus NNE5/1999/20229, joka koskee sähköntuotantokapasiteetiltaan 28 megawatin optimoitua, biomassaa polttoaineena käyttävää yhteistuotantolaitosta Monaghanissa, jätettiin Energia, ympäristö ja kestävä kehitys -ohjelman energiaohjelmaa (osa B) koskevan ehdotuspyynnön perusteella. Ehdotuspyyntö julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä viitteellä 1999/C 77/14(1). Ehdotuksen nimi oli Monaghaniin sijoitettava optimoitu biomassaa polttoaineena käyttävä sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos (CHP), jossa hyödynnetään lauhteen esilämmitystekniikkaa. Laitokseen asennetaan demonstrointikäyttöön leijukerroskattila, jossa on erittäin uudenaikainen lauhteen esilämmitin. Laitoksessa käytetään pääasiallisena polttoaineena käytöstä poistettua herkkusienikompostia. Laitoksen sähkön ja lämmön tuotannon suhde tulee olemaan 1:1 ja sähköntuotannon hyötysuhde 26 % eli se paranee nykyisestä prosenttiarvosta (23,6 %) huomattavasti. Hankkeen kokonaiskustannukset arvioitiin 43 081 000 euroksi, ja ehdotuksen tekijät pyysivät hakemuksessaan yhteisöltä tukea 8 083 250 euroa. Polttoaineena suunnitellaan käytettävän myös muita biopolttoaineita kuten kananlantaa ja puujätettä. Neljä ulkopuolista asiantuntijaa arvioi ehdotuksen, ja se lisättiin jatkoarviointiin päässeiden ehdotusten luetteloon. Jäsenvaltioiden edustajista koostuva ohjelmakomitea vahvisti arvioinnin tuloksen, ja komissio kutsui yhteenliittymän sopimusneuvotteluihin 5. lokakuuta 2000. Hankkeelle maksetaan yhteisön tukea yhteensä enintään 2 975 000 euroa. Sopimus allekirjoitettiin 27. huhtikuuta 2001. Jätteenpolton osalta yhteenliittymän on noudatettava jätteenpoltosta 4. joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/76/EY(2) vaatimuksia. Komission tuki maksetaan sopimuspuolille seurantaraporttien ja todellisten kulujen perusteella. Lisätietoa menettelyistä, hakemuksista ja arviointimenettelyistä annetaan osoitteessa osoitteesta www.cordis.lu. (1) EYVL C 77, 20.3.1999. (2) EYVL L 332, 28.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1137/02

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(22. huhtikuuta 2002)

Aihe: Merilehmien suojelu ja kansainväliset kalastussopimukset

Merenneitotarujakin inspiroineet merilehmät ovat häviämässä uhkaavalla vauhdilla Afrikan rannikolta. Osittain tähän on syynä verkkokalastus. Onko komissio tutkinut, miten merilehmäkantoihin vaikuttaa yhteisön alusten eräiden Afrikan valtioiden kanssa tehtyjen kalastussopimusten perusteella harjoittama kalastus? Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut tai aikoo tarvittaessa toteuttaa tilanteen korjaamiseksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(22. toukokuuta 2002)

Maailman luonnonsuojeluliitto (IUCN) on luokitellut merilehmän vaarantuneeksi lajiksi maailmanlaajuisella tasolla (IUCN:n uhanalaisten eläinlajien ennakkovaroituslista) kahden seuraavan kriteerin perusteella: sen levinneisyysalue pienenee, esiintymistiheys vähenee ja/tai elinympäristön laatu

heikkenee ja samalla sen nykyinen tai potentiaalinen hyödyntäminen vähenee. Merilehmä elää trooppisten merien matalissa vesissä. Merkittäviä merilehmäyhteisöjä elää yleensä avarissa matalissa ja suojaisissa vesissä (missä ne laiduntavat meriruohossa), mutta niitä voidaan havaita myös syvemmissä vesissä kauempana rannikosta, missä mannerjalusta on avara, matala ja suojainen.

Vaikka merilehmän elinympäristön suojelu onkin erittäin merkittävässä asemassa ja tämän lisäksi paikallisyhteisöt hyödyntävät merilehmiä suoraan, näiden eläinten kiinnijäämisen erityisesti rannikko- ja perinteisessä kalastuksessa käytettäviin verkkoihin on kuitenkin havaittu olevan merkittävin huolenaihe niiden levinneisyysalueella. Komissiolla ei ole tietoja siitä, kuinka paljon merilehmiä jää kiinni verkkoihin erityisesti Itä-Afrikan rannikon edustalla.

Yhteisön alukset, jotka toimivat Itä-Afrikan valtioiden (Madagaskarin, Komorien ja Seychellien) kanssa tehtyjen kalastussopimusten mukaisesti merilehmän levinneisyysalueella, eivät käytä verkkoja, eikä niiden myöskään sallita toimivan rannikkovesillä. Alukset saavat kalastaa 1012 merimailin etäisyydellä rannikosta. Komissio ei ole tehnyt tutkimusta tämän kalastuksen mahdollisesta vaikutuksesta merilehmään. Merilehmän biologiset piirteet ja näiden sopimusten mukaisen kalastuksen luonteen huomioon ottaen, komissio katsoo, että yhteisön alusten kalastustoiminta ei muodosta uhkaa tälle lajille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0257/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Rahanlyöntimaksuista vuonna 2001 saadut tulot.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0257/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (7. helmikuuta 2002) Aihe: Rahanlyöntimaksuista vuonna 2001 saadut tulot 1. Voisiko komissio arvioida, paljonko kunkin jäsenvaltion keskuspankille kertyi rahanlyöntimaksuista saatavia tuloja vuonna 2001, joka oli viimeinen vuosi, jolloin kansallisia valuuttoja laskettiin liikkeelle euroalueella? 2. Voisiko komissio ilmoittaa edellä tarkoitetun summan prosenttiosuutena kunkin jäsenvaltion bruttokansantuotteesta? 3. Voisiko komissio myös ilmoittaa tarkalleen, paljonko kunkin jäsenvaltion keskuspankki on maksanut siirtoja tai osinkoja verottajalle vuoden 2001 aikana? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 2002) 1. Komissiolla ei ole tällä hetkellä tietoja rahoitustulosta, jota kansallisille keskuspankeille kertyi niiden suorittaessa rahapoliittista tehtäväänsä vuonna 2001. 2. Ensimmäiseen kysymykseen annetun vastauksen mukaisesti rahoitustuloa ei voida laskea prosenttiosuutena suhteessa bruttokansantuotteeseen. 3. Komissiolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja siirroista tai osingoista, joita jäsenvaltioiden keskuspankit maksoivat veroviranomaisille vuoden 2001 aikana. Koska kysymysten aiheena on rahoitustulo (seigniorage), on huomattava, että keskuspankkien ja veroviranomaisten väliset rahansiirrot eivät perustu pelkästään rahoitustuloon. Keskuspankin voitto, johon siirrot perustuvat, poikkeaa yleensä rahoitustulosta. Keskuspankin voitto riippuu pankin varallisuuden rakenteesta (erityisesti ulkomainen varallisuus, valuuttakurssit, varallisuuden maturiteetti), keskuspankin pääoman (ulkomaan valuutta ja kulta) tuotosta ja keskuspankkitoiminnan kustannuksista. Keskuspankin voitto voi näin ollen vaihdella maakohtaisesti ja vuosittain, vaikka rahoitustulo pysyisi samana.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1727/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. Euroopan opiskelijaneuvoston ensimmäiset vaalit.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0241 - 0241



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1727/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (10. kesäkuuta 2002) Aihe: Euroopan opiskelijaneuvoston ensimmäiset vaalit Komission tukeman Euroopan opiskelijaneuvoston ensimmäiset vaalit järjestettiin 9.23. toukokuuta 2002. Näissä vaaleissa on mukana neljä opiskelijoiden kansainvälistä ehdokaslistaa. Kaikki nämä tukevat toimivaltuuksien ja toimintojen keskittämistä Brysselissä sijaitseville toimielimille. Myös viimeaikaiset vaalitulokset eri Euroopan maissa osoittavat selkeästi vaalikamppailun vääristyneen, koska kansallista identiteettiä korostavat, Eurooppaa koskeviin kysymyksiin skeptisesti suhtautuvat tai populistiset edustajat eivät ole mukana vaaleissa. Kuinka paljon Euroopan komissio myöntää tukea edellä mainittuihin vaaleihin? Eikö komission mielestä olisi tarkoituksenmukaista soveltaa kyseistä aloitetta laajemmin (esimerkiksi ilmoittamalla siitä suurimmissa kansallisissa päivälehdissä), jotta voitaisiin taata pluralistinen osallistuminen näihin symbolisiin vaaleihin? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2002) The EU-Student Vote -projekti on yksityinen hanke, eikä se saa komission rahoitustukea. Vuonna 2001 EU-Student Vote -projektin järjestäjät hakivat rahoitustukea komissiolta, mutta arvioituaan hakemusta huolellisesti sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosasto että tietoyhteiskunnan pääosasto hylkäsivät sen. Hakijoille ilmoitettiin hylkäämisestä huhtikuussa 2001 tavanomaisin menettelyin. Komissio ei tunnusta millään tavalla hankkeessa valittavaa Euroopan opiskelijaneuvostoa. Komissio jatkaa korkea-asteen koulutuksen alalla keskusteluja eurooppalaiseen yhteysryhmään (European Liaison Group) kuuluvien opiskelijajärjestöjen kanssa. Yhteysryhmään kuuluvat tällä hetkellä seuraavat järjestöt: Erasmus Student Network (ESN), European Student Information Bureau (ESIB) ja Association des Etats généraux des étudiants de l'Europe (AEGEE). Yleisissä nuorisopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä komissio tekee yhteistyötä useista Euroopan laajuisista ja valtakunnallisista järjestöistä koostuvan Euroopan nuorisofoorumin kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1507/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Kielto antaa antibiootteja pieninä annoksina.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1507/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2002) Aihe: Kielto antaa antibiootteja pieninä annoksina EU:n päätöksellä tuotantoeläimille on kielletty antamasta antibiootteja pieninä annoksina ennaltaehkäisevänä hoitona tai kasvun tehostajina (esimerkiksi basitrasiini). Voisiko komissio kertoa, onko näytetty toteen, että tämä kielto on loppujen lopuksi vaikuttanut suotuisasti eläimistä saatavissa elintarvikkeissa esiintyvien jäämien kurissapitoon, vai onko se tuonut päinvastaisia tuloksia kuten eläinten sairastumisten lisääntymistä, hoidon tehostamista, lääkkeiden antamista kohtuuttomassa määrin jne.? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2002) Viiden kasvunedistäjiksi hyväksytyn, rehujen lisäaineina käytettävän antibiootin (avoparsiinin, sinkkibasitrasiinin, spiramysiinin, virginiamysiinin ja tylosiinifosfaatin) käytön kieltäminen vuosina 1997 ja 1998 oli riskinhallintaa koskeva päätös, joka tehtiin kansainvälisen tiedeyhteisön esittämien huolestuneiden kannanottojen seurauksena. Tieteellisen lausunnon mukaan oli otettava huomioon mahdollisuus, että mikrobilääkeresistenssi voi levitä muihin mikrobipopulaatioihin ja että eräitä tauteja aiheuttavat mikrobiaineet ovat tulleet resistenteiksi tavanomaiselle mikrobilääkehoidolle. Tieteellinen ohjauskomitea suositteli vuonna 2001, että muiden kuin ihmis- tai eläinlääkinnälliseen käyttöön tarkoitettujen antibioottien käyttöä kasvutekijöinä olisi asteittain vähennettävä, ja että niiden käyttö lopulta lopetettaisiin kokonaan. Mainitut toimenpiteet koskivat ainoastaan antibioottien käyttöä kasvutekijöinä eli rehujen lisäaineina eläinryhmälle riippumatta eläinten terveydentilasta ja tarkoituksena parantaa niiden tuottoa Näin saatiin vähennetyksi rehujen lisäaineina käytettyjen antibioottien kokonaismäärää vuonna 1997 käytetyistä 1600 tonnista 786 tonniin vuonna 1999. Mainituilla toimenpiteillä ei puututtu antibioottien sallimiseen ja käyttöön eläimiin sovellettavissa hoidollisissa tai ennaltaehkäisevissä tarkoituksissa. Jäsenvaltioilla ei ole velvoitetta ilmoittaa komissiolle tuotantoeläimillä ilmenneistä merkittävimmistä bakteeritaudeista, joita nykyisin torjutaan antibiooteilla. Komissiolla ei ole tiedossaan seikkoja, jotka osoittaisivat, että sen toiminta antibioottien käytön suhteen kasvua edistävinä rehujen lisäaineina olisi johtanut eläinten terveydentilan heikentymiseen unionin alueella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1959/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Ydinmateriaalin leviämisen vaara.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0252 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1959/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Ydinmateriaalin leviämisen vaara Kun otetaan huomioon komission 17. kesäkuuta 2002 julkaisema lehdistötiedote IP/02/872, jonka mukaan kansainvälisen kokeellisen lämpöydinreaktorin (ITER) piti osoittaa fuusioenergian tuotannon tieteellinen ja tekninen toteuttamiskelpoisuus, tarkastellaanko samassa yhteydessä myös ydinfuusioon liittyvää ydinmateriaalin leviämisen riskiä sekä keinoja estää terroristien toiminnan helpottaminen? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (9. elokuuta 2002) Euratomin jatkuvassa tutkimus- ja koulutustoiminnassa on ollut keskeisessä asemassa mahdollinen ydinmateriaalin leviäminen, joka johtuu ydinmateriaalin käytöstä laittomiin tarkoituksiin tulevaisuuden fuusioreaktoreissa tai ulkoisten tekijöiden (kuten terroristihyökkäyksen) aiheuttamista suuronnettomuuksista. Tällainen tutkimus- ja koulutustoiminta auttanut ITER-reaktorihankkeen (International Thermonuclear Experimental Reactor) suunnittelussa. Fuusioenergian tutkimusta koskevan ITER-hankkeen on täytettävä tiukat lupamenettelyt, jotka riippuvat isäntämaan sääntelykehyksestä ja joihin liittyvät jatkuvat teknisiä näkökohtia koskevat neuvottelut projektiedustajien ja isäntämaan ydinturvallisuusviranomaisten välillä. Lupamenettelyn aikana laadittavassa turvallisuusraportissa käsitellään erityisesti radioaktiivisten materiaalien hallintaa ja ulkopuolisten tekijöiden aiheuttamia vahinkoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0852/02

esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) komissiolle

(27. maaliskuuta 2002)

Aihe: Kuolleen kulman peilit

1. Onko komissio tietoinen Alankomaiden hallituksen aikeista määrätä lukuisten onnettomuuksien johdosta vielä tämän vuoden aikana kuolleen kulman peilit asennettaviksi kaikkiin kuorma-autoihin?

2. Onko komissio valmis hyväksymään sen, että Alankomaat menee kyseisen toimenpiteen myötä askeleen pidemmälle kuin mitä asiaan liittyvässä yhteisön asetuksessa säädetään, sillä viime mainitussa vaatimus koskee vain uusia kuorma-autoja?

3. Voiko komissio harkita sitä, että se Alankomaista saatujen kokemusten perusteella laajentaisi yhteisön asetusta niin, että se koskisi kaikkia kuorma-autoja?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(7. toukokuuta 2002)

1. Komissiokin on pannut merkille, että Alankomaiden hallitus aikoo määrätä kuolleen kulman peilit pakollisiksi tavarankuljetusajoneuvoihin vuoden 2002 loppuun mennessä.

2. Komissio antoi aivan hiljattain ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi(1), jolla otetaan käyttöön yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkaan M (matkustajien kuljettamiseen tarkoitetut ajoneuvot) ja luokkaan N (tavaroiden kuljettamiseen tarkoitetut ajoneuvot) kuuluvien moottoriajoneuvojen peilien ja epäsuorien näyttöjärjestelmien tyyppihyväksyntää. Direktiiviehdotus on parhaillaan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä ja neuvoston moottoriajoneuvotyöryhmän

käsiteltävänä. Jos ehdotus hyväksytään, sillä muutetaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6. helmikuuta 1970 annettu neuvoston direktiivi 70/156/ETY(2) ja se tulee tällöin pakolliseksi kaikkien ajoneuvoluokkien osalta. Aiemmin se oli vapaaehtoinen kevyiden ja raskaiden hyötyajoneuvojen tyyppihyväksyntäjärjestelmässä. Komissio suhtautuu myönteisesti Alankomaiden aloitteeseen mennä vielä pidemmälle ja ottaa käyttöön nämä yhdenmukaiset vaatimukset myös olemassa olevien tavarankuljetusajoneuvojen osalta.

3. Komissio aikoo selvittää mainittujen peilien ja näkyvyyttä parantavien järjestelmien asennuksesta olemassa oleviin tavarankuljetusajoneuvoihin aiheutuvat kustannukset ja hyödyn. Jos ne osoittautuvat perustelluiksi, komissio aikoo antaa niitä koskevan lainsäädäntöehdotuksen.

(1) KOM(2001) 811, lopullinen.

(2) EYVL L 42, 23.2.1970. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna (EYVL L 232, 23.8.1997).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1962/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Ydinjätehuolto.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0253 - 0253



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1962/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Ydinjätehuolto Kun otetaan huomioon komission 17. kesäkuuta 2002 antamaan lehdistötiedotteeseen IP/02/872 sisältyvä lausunto, jonka mukaan kukin jäsenvaltio on vastuussa omasta ydinjätehuoltoon liittyvästä strategiastaan ja luo tätä varten omat välineensä, mutta yhteistyöllä komission kanssa varmistetaan Euroopan laajuinen yhdenmukainen lähestymistapa ja huippuluokan asiantuntemuksen keskittäminen, voiko komissio ilmoittaa kaikki ne tahot, joilta se aikoo koota asiantuntemusta? Philippe Busquinin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1961/02, E-1962/02 ja E-1963/02 (9. elokuuta 2002) Euratomin tutkimuksen puiteohjelma myötävaikuttaa eurooppalaisen tutkimusalueen perustamiseen ydinalalla ja sitä kautta myös siihen, että jäsenvaltioissa jo käynnissä olevia tutkimustoimia koskeva asiantuntemus jaetaan muiden kanssa ja tällaisten toimien koordinointi tehdään yhteistyössä. Ohjelmaan voivat osallistua kaikki oikeussubjektit, jotka tekevät tutkimusta ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla ja jotka täyttävät ohjelman osallistumissäännöissä vahvistetut kriteerit. Ohjelmaan voivat siis osallistua kaikki kriteerit täyttävät oikeussubjektit, jätehuollosta vastaavat kansalliset tahot, ydinteollisuus, yliopistot ja muut tutkimusorganisaatiot.