ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0357/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan vuorten teemavuosi.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0357/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Euroopan vuorten teemavuosi Vuosi 2002 on Euroopan vuorten teemavuosi ja se pitäisi tämän mukaisesti omistaa vuorialueiden erikoispiirteille ja kauneudelle, mutta myös ongelmille. Voiko neuvosto ilmoittaa, mitä konkreettisia toimenpiteitä maatalous- ja aluepolitiikassa on suunniteltu tälle vuodelle vuoria varten? Voiko neuvosto myös ilmoittaa, miten paljon määrärahoja (jos mitään) edellä mainittuihin aloitteisiin on varattu? Vastaus (27. kesäkuuta 2002) Vuoristoalueiden maatalouden tukeminen on pitkään ollut yhteisön jatkuvan huomion kohteena ja huolenaiheena. Neuvosto antoi jo vuonna 1975 vuoristoalueita ja epäsuotuisia alueita koskevan direktiivin, jolla jäsenvaltiot valtuutettiin muun muassa luomaan vuoristoalueita varten erityinen tukijärjestelmä, jonka tarkoituksena on maatalouden edistäminen kyseisillä alueilla. Sen jälkeen vuoristoalueet on sisällytetty epäsuotuisia alueita koskevan yhteisön lainsäädännön piiriin. Berliinin Eurooppa-neuvosto hyväksyi maaliskuussa 1999 budjettikohdat ja poliittiset linjaukset Agenda 2000:tta varten, ja tähän lisättiin maatalouden kehittämistä koskeva yhteisen maatalouspolitiikan toinen pilari. Maaseudun kehittämispolitiikan tavoitteena on luoda johdonmukaiset ja kestävät puitteet maaseutualueiden tulevaisuuden turvaamiseksi. Toisen pilarin periaatteet ovat monivaikutteisuus, tehokkuus, vastuun hajauttaminen ja joustavuus sekä monialainen lähestymistapa. Toukokuussa 1999 hyväksytyllä asetuksella 1257/1999 korvattiin aiemmin voimassa olleet maaseudun kehittämistä koskevat asetukset. V luku koskee muun muassa epäsuotuisia alueita, joihin kuuluvat vuoristoalueet. Kyseisten alueiden maanviljelijöille voidaan myöntää korvauksia tietyin ehdoin, esimerkiksi silloin, kun he noudattavat ympäristönsuojelun kanssa yhteensopivia hyviä maatalouskäytäntöjä. Jäsenvaltioiden käynnistämiin maaseudun kehitysohjelmiin on voitu sisällyttää vuoristoalueita koskevia toimia. Neuvosto ei ole saanut komissiolta ehdotuksia vuorten teemavuotta koskeviksi erityistoimiksi. Kaikki aloitteet, jotka koskevat vuoristoalueiden talouteen liittyviä toimenpiteitä tai alan seminaarien järjestämistä, ovat mahdollisia ja jopa toivottavia, eivätkä ne luonnollisesti edellytä neuvoston mukanaoloa toimielimenä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1608/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Kansallisen hypoteekkivakuuden epääminen Alankomaissa joiltakin toisen jäsenvaltion tai ETA-valtioiden kansalaisilta.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0218 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1608/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (5. kesäkuuta 2002) Aihe: Kansallisen hypoteekkivakuuden epääminen Alankomaissa joiltakin toisen jäsenvaltion tai ETA-valtioiden kansalaisilta 1. Onko komissio tietoinen siitä, että kansallisia hypoteekkivakuuksia myöntävä Stichting Waarborgfonds Eigen Woningen in Nederland -säätiö, joka aiemman Kuntavakuuden (Gemeentegarantie) seuraajana suojelee asunnonostajia tulevilta riskeiltä ja riskeihin liittyviltä asuntolainapankkien perimien korkojen korotuksilta, edellyttää vuonna 2002 käyttöönottamissaan säännöissä (s. 12), että Euroopan unionin jäsenvaltiosta tai Euroopan talousalueeseen kuuluvasta valtiosta tulevalla hakijalla on pysyvästi voimassa oleva oleskelulupa Alankomaissa voidakseen saada lainan omistusasunnon hankkimiseksi tai omistamansa asunnon kunnostamiseksi? 2. Onko komissio tietoinen myös siitä, että Alankomaissa oikeus kyseisenlaiseen oleskelulupaan annetaan vain hakijoille, jotka ovat olleet kirjoilla alankomaisen kunnan asukasrekisterissä viiden vuoden ajan ja että tämä sääntö pätee myös tapauksissa, joissa hakija voi osoittaa todistajanlausuntojen tai työsopimusten avulla oleskelleensa Alankomaissa kauemminkin kuin viisi vuotta? 3. Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että pitkäaikaista oleskelulupaa koskeva vaatimus on tarpeeton väline muualla kuin Alankomaissa asuvien henkilöiden harjoittaman keinottelun torjumiseksi, koska hypoteekkivakuuden ehtojen mukaan vakuus on voimassa vain, jos kyseinen asunto on vakuuteen oikeutetun pääasiallinen ja pysyvä asuinpaikka ja vain sen ajan, jolloin kyseinen asuinkäyttö tosiasiallisesti toteutuu? 4. Katsooko komissio, että kyseistä asiaintilaa voidaan pitää kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän muotona, kun otetaan huomioon, että siinä asetetaan eriarvoiseen asemaan ne omistusasunnon havittelijat, jotka haluavat asettautua pitkäksi aikaa Alankomaihin ja niiden Alankomaiden kansalaisten puolisot, jotka itse ovat jonkin muun EU- tai ETA-valtion kansalaisia? 5. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän epätasa-arvoisen kohtelun ja kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän lopettamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2002) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0003/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle. Kristuksen uusi pako Beetlehemistä.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0048 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0003/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle (23. tammikuuta 2002) Aihe: Kristuksen uusi pako Beetlehemistä Sharonin hallituksen päätös jota suuri osa Israelin kansalaisista vastusti kieltää palestiinalaisjohtaja Jasser Arafatia vierailemasta jouluna Beetlehemissä liittyy Arafatiin kohdistuvan yleisen halveksunnan ja nöyryyttämisen lisäksi myös pyrkimyksiin puhdistaa etnisesti Beetlehemin alue sen kristitystä arabiväestöstä. Israelin valtion perustamisvuonna 1948 palestiinalaisten kristittyjen osuus (valtaosa ortodokseja, mutta suuri joukko myös katolilaisia ja Armenian kristittyjä) väestöstä oli 95 prosenttia, tällä hetkellä osuus on vain 45 prosenttia. Palestiinalaisten kristittyjen maastamuutto erityisesti Australiaan sekä Etelä- ja Pohjois-Amerikkaan on kiihtynyt viime kuukausina huolestuttavasti Israelin panssarivaunujen vyöryttyä Beetlehemiin, 20 palestiinalaisen menehdyttyä viime lokakuussa ja 200 kreikkalaiskatolisen palestiinalaisen kodin tuhouduttua. Sharonin hallitus pyrkii sotilaallisin tai poliittisin keinoin, kuten kieltämällä Arafatin vierailun jouluyönä, hävittämään Beetlehemistä palestiinalaiskristityn aineksen, koska se on pysynyt uskollisena arabi-identiteetilleen, se on maltillinen eikä ole uskonnollisen vakaumuksensa vuoksi harhautunut ääri-islamilaisuuteen, mikä tekisi siitä poliittisesti helposti nujerrettavan. Se nauttii myös länsimaiden kristittyjen kirkkojen tuesta, ja teoriassa sillä on edellytykset tulla toimeen taloudellisesti uskonnollisen matkailun ansiosta. Lähi-itää koskevien yleisten aloitteiden lisäksi mihin erityisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä Israelin hallituksen suhteen tukeakseen palestiinalaisten, joista suurin osa kristittyjä, oleskelua Beetlehemin alueella? Vastaus (27. kesäkuuta 2002) Neuvosto korostaa, että kaikki miehitetyillä alueilla asuvat palestiinalaiset uskontokunnastaan riippumatta ovat neuvoston näkemyksen mukaan hyötyneet siitä merkittävästä panoksesta, jonka EU tärkeimpänä avunantajana on antanut palestiinalaishallinnon romahtamisen estämiseksi ja aidon taloudellisen kehityksen perustan luomiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0838/02 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. EY:n perustamissopimuksen 151 artikla ja kulttuuriperintö — talousarvionäkökohdat.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0225 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0838/02 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (26. maaliskuuta 2002) Aihe: EY:n perustamissopimuksen 151 artikla ja kulttuuriperintö talousarvionäkökohdat Perustamissopimuksen 151 artiklan 2 kohdan mukaan toimet Euroopalle merkittävän kulttuuriperinnön säilyttämiseksi ja suojaamiseksi ovat mahdollisia Euroopan unionissa. Miten paljon EY:n talousarviosta on myönnetty yhteensä varoja tälle alalle vuodesta 1999 lähtien ja mistä budjettikohdista? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (21. toukokuuta 2002) EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa määrätään, että yhteisöllä on toimivalta rohkaista jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukea ja täydentää niiden toimintaa tietyillä aloilla, kuten eurooppalaisen kulttuuriperinnön suojelemisen ja säilyttämisen alalla. Tähän tavoitteeseen pyritään eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön edistämistä koskevalla Kulttuuri 2000 -puiteohjelmalla (budjettikohta B3-2008). Ennen tämän puiteohjelman voimaantuloa vuonna 2000 samaa päämäärää tavoiteltiin Rafael-ohjelmalla (entinen budjettikohta B3-2000). Vuonna 1999 varattiin yksinomaan kulttuuriperintöä koskeville toimille 6,5 miljoonaa euroa (budjettikohta B3-2000). Vastaavat luvut ovat vuoden 2000 osalta 14,4 miljoonaa euroa ja vuoden 2001 osalta 11,8 miljoonaa euroa (budjettikohta B3-2008). Lisätietoja vuonna 2000 ja 2001 toteutetuista kulttuuriperinnön suojelemista ja säilyttämistä koskevista hankkeista saa Internetistä seuraavasta osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/culture/eac/index_fr html. On huomattava, että myös muiden yhteisön ohjelmien ja toimien (esimerkiksi rakennerahastojen ja ympäristön suojeluun tarkoitettujen rahastojen) yhteydessä toteutetaan hankkeita, joilla edistetään eurooppalaisen kulttuuriperinnön suojelemista ja säilyttämistä. Komissio aikoo laatia tiedonannon EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan(1) täytäntöönpanosta. Tämän vuoksi se on päättänyt toimittaa jäsenvaltioille kyselylomakkeen, joka koskee näiden suoraan hallinnoitujen rakennepoliittisten määrärahojen käyttöä kulttuurialan toimiin, myös eurooppalaisen kulttuuriperinnön suojelemiseen ja säilyttämiseen. (1) EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdassa määrätään, että yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0465/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Neljän puuvillan laadunvalvontakeskuksen perustaminen Kreikkaan.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0465/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Neljän puuvillan laadunvalvontakeskuksen perustaminen Kreikkaan Yhteisön toiseen tukikehykseen ja Itä-Makedonian, Traakian, Keski-Makedonian, Thessalian ja Manner-Kreikan itäosan alueellisiin toimintaohjelmiin sisältyi neljän puuvillan laadunvalvontakeskuksen perustaminen (puuvillan, josta siemenet on poistettu, standardisointi ja luokittelu), jonka tarkoituksena oli kreikkalaisen puuvillan laadun ja kaupan kehittämiseen tähtäävän nykyaikaisen infrastruktuurin luominen. Nämä neljä keskusta oli määrä saada valmiiksi ja niiden toiminnan oli määrä käynnistyä hankkeiden toteuttamisaikataulun mukaan vuoden 1999 loppuun mennessä. 1. Kuinka pitkälle keskusten rakennustyöt ovat edenneet? Minkä verran on myönnetty rahoitusta tähän mennessä? Miten ja milloin rakennustyöt saadaan valmiiksi ja keskukset aloittavat toimintansa? 2. Mitä takuita komissio on saanut keskusten moitteettomasta toiminnasta, kun otetaan huomioon, että aiempi toimivaltaiseksi tahoksi määrätty puuvillavirasto on lopetettu ja sen asiantunteva henkilöstö, jonka oli määrä toimia laadunvalvontakeskuksissa, on siirtynyt muihin tehtäviin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2002) Neljän alueellisen keskuksen rakentamistyöt ovat edistyneet seuraavasti: - Kentriki Makedonian ja Sterea Elladan alueellisia toimintaohjelmia koskevat alustavat tutkimukset on saatettu päätökseen vuosien 19941999 yhteisön tukikehyksen mukaisesti ja kummankin keskuksen kustannukset ovat olleet 0,3 miljoonaa euroa. Keskusten rakentaminen ja varustaminen on otettu vuosien 20002006 yhteisön tukikehykseen siinä sovituin menetelmin, joihin kuuluu teknisen selvityksen toimittaminen kummankin ohjelman vastaaville hallintoviranomaisille ja arviointi ohjelmien seurantakomiteoiden hyväksymien valintakriteerien perusteella. - Anatoliki Makedonian Thrakin ja Thessalian alueellisten ohjelmien tutkimus- ja rakennustyöt on saatettu päätökseen vuosien 19941999 yhteisön tukikehysten mukaisesti ja niiden kustannukset ovat olleet vastaavasti 1,51 miljoonaa euroa ja 3,79 miljoonaa euroa. Vuosien 20002006 yhteisön tukikehykseen on otettu laitteiden hankinta edellä esitettyjen menetelmien mukaisesti. Kaikki neljä keskusta perustuvat maatalousministeriön esitykseen. Maatalousministeriössä tutkitaan parhaillaan keskusten hallintoelimen perustamista, kun keskusten toiminnan vastuuelimeksi suunniteltu puuvillakeskus ei enää ole toiminnassa. Töiden valintaperusteiden mukaan ohjelmien hallinnasta vastaavat viranomaiset eivät saa hyväksyä töitä, jollei vastaavissa teknisissä selvityksissä esitetä tarkasti yhteisrahoitettujen hankkeiden toimintatakeita. Komissio tietää kyllä, ettei keskusten hallintoelintä ole vielä määritelty, ja seuraa tarkoin tilanteen kehitystä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0746/02 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle. Elintarvikkeiden merkinnät.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0210 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0746/02 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle (11. maaliskuuta 2002) Aihe: Elintarvikkeiden merkinnät Eräs italialainen liikemies haluaa avata Kärntenin osavaltiossa (Itävallassa) diskonttausliikkeen. Nyt hänen on tiedettävä, miten elintarvikkeet on merkittävä, jotta niitä voidaan myydä Itävallassa. Elintarvikkeiden merkintää koskevan asetuksen 1993 LMKV, BGBI. N:o 72 (viimeksi muutettuna asetuksella BGBI. II N:o 462/1999) 3 §:n 1 kohdan mukaan merkintöjen on oltava helposti ymmärrettäviä, niiden on oltava pakkauksessa näkyvällä paikalla ja selvästi luettavia ja niiden on pysyttävä kiinni pakkauksessa tai pakkaukseen liitetyssä etiketissä. Välitän komissiolle sosiaaliministeriön kirjeen, josta käy ilmi, että Itävallassa tällainen helposti ymmärrettävä kieli on saksa ja että merkintöjen on siksi Itävallassa oltava saksankielisiä. Se, että elintarvikkeet on merkittävä maan virallisella kielellä, asettaa mielestäni italialaisen liikemiehen epätasa-arvoiseen asemaan. Pyydän siksi ilmoittamaan, onko EU:n säädösten mukaista, että elintarvikkeiden merkinnät on tehtävä maan virallisella kielellä. Jos näin ei ole, pyydän ilmoittamaan, mitä merkintävelvollisuuksia italialaisella liikemiehellä on. (Mihin merkintä on tehtävä? Millä kielellä merkintä on tehtävä? Mitä merkintävelvollisuuksia koskevia säädöksiä EU:ssa on?) David Byrnen komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) Direktiivin 2000/13/EY(1) 16 artiklassa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat elintarvikkeiden merkinnöissä käytettävää kieltä. Säännöksissä edellytetään pääpiirteissään, että merkinnät ovat kuluttajan helposti ymmärtämällä kielellä. Lisäksi niiden mukaan jäsenvaltio, jossa tuotetta pidetään kaupan, voi säätää, että kyseiset merkinnät tehdään yhdellä tai useammalla sen määräämällä yhteisön virallisella kielellä. Näin ollen vaatimus, jonka mukaan merkintöjen on Itävallan alueella oltava ainakin saksaksi, näyttää olevan täysin edellä mainittujen, kuluttajille tiedottamisen ja kuluttajansuojan välttämättömyyteen perustuvien säännösten mukainen. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/13/EY, annettu 20. maaliskuuta 2000, myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä EYVL L 109, 6.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0965/02 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Euroopan komission kuulemisasiakirja uuden lähestymistavan tarkastelusta.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0239 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0965/02 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (15. huhtikuuta 2002) Aihe: Euroopan komission kuulemisasiakirja uuden lähestymistavan tarkastelusta Komission yritystoiminnan pääosaston laatimasta kuulemisasiakirjasta, joka koskee uusiin lähestymistapoihin perustuvia direktiivejä, Internetin kautta annettava palaute on saatavilla vain kyselylomakkeen kautta seuraavasta osoitteesta: http://europa.eu.int/BFM/consultation/index.cfm?fuseaction=form&id_form=4. Miksi Internetin kautta annettava palaute on saatavilla vain rajoitetussa muodossa kyselylomakkeen kautta? Miksi kuulemisasiakirjan vastuuhenkilön nimi ei ole näkyvillä verkkosivuilla? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 2002) Uuden lähestymistavan tarkastelua koskevan kuulemisasiakirjan laati yritystoiminnan pääosasto, ja se on osa myöhemmin annettavan, uuden lähestymistavan direktiivien toimintaa koskevan komission tiedonannon valmistelua. Kuulemisen tarkoituksena oli kerätä laajalti arvioita ja palautetta eri osapuolilta, jotta tulevassa tiedonannossa voitaisiin esittää yksityiskohtaisempia ehdotuksia. Harkittaessa tehokkainta tapaa toteuttaa mahdollisimman laaja kuuleminen uuden lähestymistavan tarkastelua varten pidettiin Internetissä toteutettavaa kuulemista parempana kuin tunnettuihin osapuoliin rajoitettua kyselytutkimusta, koska siten tavoitettaisiin laajempi joukko mahdollisia osanottajia. Kun sitten tarkasteltiin parasta muotoa tälle kuulemiselle, päätettiin, että komission käytössä jo oleva interaktiivinen politiikan suunnittelun väline (Interactive Policy Making) sopisi parhaiten tämän kuulemisen tarkoituksiin. Tämän välineen etuja arvioitiin ja todettiin, että niin aikarajoitusten kuin tulosten nopeamman käsittelyn kannalta se olisi parempi kuin löyhemmin organisoitu kuuleminen. Itse kuulemisasiakirja on tulosta kokemuksista, jotka on saatu uuden lähestymistavan toiminnasta jäsenvaltioiden ja yhteisön tasolla, sekä pidemmän ajan kuluessa käydyistä laajoista keskusteluista jäsenvaltioiden kanssa. Tämä jatkuvuus sekä tällaisen ajanjakson aikana väistämättä tapahtuvat muutokset henkilöstössä tarkoittavat sitä, että projekti on ennemminkin tiimityötä kuin yksittäisen henkilön tuotos. Kuulemissivulla annettiin virallinen sähköpostiosoite helpottamaan mahdollisten kysymysten esittämistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0282/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Railtrack.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0282/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (8. helmikuuta 2002) Aihe: Railtrack Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on jokin aika sitten asettanut julkisen osakeyhtiön Railtrackin selvitystilaan. Näyttää todennäköiseltä, että Railtrackin osakkeenomistajat menettävät käytännöllisesti katsoen kokonaisuudessaan yhtiöön tekemänsä pääomasijoituksen, ilman mitään korvausta. Onko neuvosto huolissaan tavasta, jolla Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on hoitanut Railtrackin selvitystilaa? Erityisesti kysyn: Katsooko neuvosto, että Railtrackin osakkeiden tosiasiallinen takavarikointi Yhdistyneessä kuningaskunnassa saattaa vaarantaa liikenteen perusrakenteiden vapauttamista koskevat suunnitelmat kautta Euroopan, koska sijoittajat luopuvat investoinneista tällaisiin hankkeisiin siinä pelossa, että Railtrackin ennakkotapaus toistuu ja yhtäkkiä sijoituskohde kansallistetaan uudelleen ilman korvausta? Katsooko neuvosto, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen olisi maksettava Railtrackin osakkeenomistajille korvauksia? Vastaus (21. toukokuuta 2002) Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä esittämään kysymyksensä EY:n komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0496/02 esittäjä(t): Manuel Medina Ortega (PSE) komissiolle. Vesiviljelyn vaikutukset Kanariansaarten rannikkokalastukseen.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0152 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0496/02 esittäjä(t): Manuel Medina Ortega (PSE) komissiolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Vesiviljelyn vaikutukset Kanariansaarten rannikkokalastukseen Ottaen huomioon mahdollisen yhteensopimattomuuden merialueiden käytössä, voiko komissio antaa tietoja selvityksistä, joita on tehty vesiviljelyn vaikutuksista Kanariansaarten rannikkokalastukseen? Voiko komissio myös tehdä selkoa tuesta, jota on myönnetty kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) vuosina 19941999 ja Kanariansaarten kalatalousalaa koskevan varsinaisen suunnittelukauden aikana sekä ilmoittaa vesiviljelylle ja rannikkokalastukselle myönnetyn tuen määrät? Miten komissio valvoo suojeluvaatimusten täyttämistä? Millaisin varoin Espanjan viranomaiset ovat rahoittaneet näitä toimintoja? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2002) Komissio haluaa saattaa arvoisan parlamentin jäsenen tietoon, ettei se ole teettänyt tutkimuksia vesiviljelyn vaikutuksista Kanariansaarten rannikkokalastukseen eikä tunne muitakaan tästä asiasta tehtyjä tutkimuksia. Komissiolla on käytössään tietoja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) rahoitetuista tukimuodoista, joita on myönnetty Kanariansaarten vesiviljelyyn ohjelmakausina 19941999 ja 20002006. Komission saamista tiedoista ei sen sijaan käy ilmi pienimuotoiselle rannikkokalastukselle myönnettyjä tukimuotoja, sillä tämä tuki myönnetään yhdessä kalastusaluksille myönnettävän tuen kanssa KOR-ohjelman täytäntöönpanoon liittyvien toimenpiteiden yhteydessä. Suunnittelukautena 19941999 tuet jakautuivat seuraavasti: - Vesiviljely: 1 802 079 - Alukset: 27 571 500. Komissio on havainnut, että Kanariansaarten viranomaiset eivät olleet 30. syyskuuta 2001 mennessä suorittaneet lainkaan ohjelmakautena 20002006 vesiviljelylle ja kalastusaluksille tarkoitettuja maksuja. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat suojeluvelvoitteet jäivät hieman epäselviksi. Komissio ei suoraan valvo ympäristönsuojelua koskevien velvoitteiden täyttämistä. Jäsenvaltiot valvovat kansallisen lainsäädännön mukaisesti suunnitelmallista maankäyttöä koskevien säännösten noudattamista.