ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0784/98 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Kauppaa koskevat määräykset Italiassa Viimeisin kauppaa koskeva lakiasetus, jonka Italian ministerineuvosto hyväksyi 16. tammikuuta 1998 (lain nro 59/97 4 artiklan toimeenpano) määrää, että elinkeinoluvat poistetaan pienyrityksiltä, joiden liikepinta-ala on alle 300 m2 (4 artikla) ja että rekisteröintivaatimus poistetaan uusilta liikkeenharjoittajilta (5 artikla) sekä nykyisten 14 tavaraluettelon yhdistämisestä vain kahteen eli elintarvikkeisiin ja muihin kuin elintarvikkeisiin (5 artiklan 1 kohta). Tällaiset määräykset johtavat kaupan alalla todelliseen sekasortoon ja aiheuttavat vakavia häiriöitä, josta on haittaa noin 900 000:lle pienyrittäjälle. Lisäksi tämä johtaisi myös 60 000 työpaikan katoamiseen. On myös syytä korostaa, että tällä määräyksellä nykyisten elinkeinolupien arvo (joka on useassa tapauksessa huomattava) laskisi nollaan, mistä aiheutuisi taloudellisia menetyksiä niille, jotka ovat aikaisemmin hankkineet luvat, mikä mahdollisesti rikkoo Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 85 artiklaa. Näin ollen uusia elinkeinonharjoittajia suosittaisiin, sillä he eivät joudu maksamaan elinkeinoluvasta aikaisemman käytännön mukaisesti, jolloin muut yrittäjät joutuisivat epäreiluun kilpailuasemaan. Tämän lisäksi alle 300 m2:n liikepinta-alan yrityksille myönnetyt vapautukset johtaisivat aivan liian monien minimarkettien, tavaratalojen ja halpamyymälöiden syntymiseen Italian markkinoilla, joilla kauppaliikkeiden pinta-ala on keskimäärin 100 - 200 m2. Edellä esitetyn perusteella tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Eivätkö kyseiset toimet ole vähittäis- ja tukkukauppaa koskevien direktiivien 64/223/ETY ((EYVL 56, 4.4.1964, s. 863.)) ja 68/363/ETY ((EYVL L 260, 22.10.1968, s. 1.)) vastaisia? 2. Eivätkö nämä määräykset ole kaupan vihreässä kirjassa annetun julkilausuman kanssa ristiriidassa (EU:n tiedonanto - liite 2/79), jossa toisaalta esitetään toive alan laajemmasta vapauttamisesta mutta korostetaan samanaikaisesti työpaikkojen turvaamisen välttämättömyyttä? 3. Onko vaarana, että nämä määräykset vahingoittavat vapaata kilpailua? 4. Mitä mieltä komissio on yleensä asiasta? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0470/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: 10 artikla Miten suuri on toistaiseksi - kun otetaan huomioon vuosien 1994-1998 talousarvioiden määrärahat - 10 artiklan mukaisten rakennerahaston menojen täsmällinen prosenttiosuus nykyisellä ohjelmakaudella? Miten suuri summa tarvitaan vuoden 1999 talousarviossa, jotta voitaisiin varmistaa, että kokonaisuus huomioon ottaen päästään yhden prosentin tavoitteeseen? Onko komissio sitoutunut ehdottamaan tätä vuoden 1999 alustavassa talousarvioesityksessään? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 1998) Nykyisellä ohjelmakaudella 1994-1999 on myönnetty Euroopan aluekehitysrahastoja (EAKR) koskevan asetuksen ((EYVL L 193, 31.7.1993. )) 10 artiklan mukaisiin menoihin 450 miljoonaa ecua. Tämä vastaa noin 0,56 prosenttia EAKR:n määrärahoista. Yhtä prosenttia vastaava rahamäärä olisi noin 800 miljoonaa ecua. Komissio ei kuitenkaan aio ehdottaa vuoden 1999 alustavassa talousarvioesityksessään niiden lisäämistä yli 0,56 prosentin.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0912/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Pakastetun tonnikalan ja boniitin tuonti kolmansista maista Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kolmansista maista tuodaan pakastettua tonnikalaa ja boniittia Euroopan unioniin, ja eritellä tuontimäärät alkuperämaittain? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 ja E-0915/98 (30. huhtikuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0486/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Rakennerahaston ohjelmia koskevien suuntaviivojen sitovuus, sellaisina kuin niistä sovittiin Irlannissa (marraskuussa 1996) järjestetyssä neuvoston epävirallisessa kokouksessa Mikä on komission näkemys siitä, missä määrin nämä suuntaviivat ovat jäsenvaltioita ja yksittäisiä hankkeenjohtamiskomiteoita velvoittavia rakennerahaston ohjelmia toimitettaessa ja missä määrin ne ovat pelkästään ohjeellisia? Mitä menetelmiä komissio voi soveltaa saattaakseen nämä suuntaviivat voimaan ja mitä sanktioita on olemassa tai voidaan antaa siinä tapauksessa, että annettuja suuntaviivoja ei noudateta? Aikooko komissio tehdä muutoksia tähän asiaan uutta, vuosia 1999 - 2006 koskevaa rakennerahastojen ohjelmakautta varten? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Komissio on ilmoittanut selvästi, että suuntaviivoilla pyrittiin luomaan toimenpiteille ja painopistealoille yleinen kehys, joka tekisi mahdolliseksi olemassa olevien ohjelmien mukauttamisen. Tarkoituksena ei ole muuttaa käynnissä olevia hankkeita, jotka etenevät tyydyttävällä tavalla. Tämä lähestymistapa hyväksyttiin aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Irlannissa 14. * 15. marraskuuta 1996. Tätä asiaa koskevan komission asiakirjan ((Komission suuntaviivat rakennerahastoja koskevien ohjelmien mukauttamiseen liittyvistä painopistealoista vuoden 1999 loppuun mennessä. )) IV osassa todetaan lisäksi, että seurantakomiteoiden ja toimivaltaisten viranomaisten on päätettävä vuoden 1999 lopussa päättyvää kautta varten muutoksista, joita julkisen rahoituksen mahdollisimman tehokas käyttö edellyttää. Komission ehdotuksissa rakennerahastojen uudeksi ohjelmakaudeksi esitetään suuntaviivoja julkaistaviksi uuden kauden valmistelun alkaessa. Tarkoituksena on varmistaa, että komission aluepolitiikkaa koskevat ensisijaiset tavoitteet tunnetaan riittävän hyvin, jotta ne voitaisiin sisällyttää asianmukaisesti jäsenvaltioiden ohjelmatyöhön.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0627/98 neuvostolle esittäjä(t): Christian Cabrol (UPE) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Asuinrakennusten tulipalojen torjunta Joka toinen minuutti pelkästään Ranskassa asuinhuoneisto tai talo syttyy tuleen. Ranskassa rekisteröidään vuosittain 250 000 asuinrakennusten tulipaloa, joista 77 000:ssa tarvitaan palokunnan apua. Tulipalojen aiheuttamista kuolemantapauksista 90 % johtuu asuinrakennusten paloista, ja tulipalot ovat toiseksi suurin syy alle 5-vuotiaiden lasten tapaturmaisiin kuolemiin. 70 % asuinrakennusten tulipaloista tapahtuu kello 22:n ja 6:n välillä ja äskettäin tehdyn tutkimuksen mukaan 88 % ranskalaisista on sitä mieltä, että palovaroittimien asentaminen kaikkiin asuinrakennuksiin olisi ¨hyvä idea¨. Nykyisin palovaroitin on kuitenkin vain 2 %:ssa Ranskan kotitalouksista. 1. Onko neuvostolla käytettävissään luotettavia tietoja kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa tapahtuvista asuinrakennusten tulipalojen aiheuttamista onnettomuuksista sekä niiden yksityiskohdista, syistä, uhreista ja yhteiskunnalle aiheutuneista kustannuksista? Onko neuvosto jo analysoinut nämä tiedot maittain, verratakseen tulipalojen torjuntaan käytetyillä erityyppisillä kansallisilla säädöksillä saavutettuja tuloksia? 2. Eikö neuvoston mielestä olisi hyödyllistä tai suorastaan välttämätöntä pohtia kysymystä perusteellisesti unionin tasolla, ja onko neuvosto valmis - mikäli se näiden pohdintojen perusteella osoittautuisi välttämättömäksi - ehdottamaan tällaisten inhimillisiä murhenäytelmiä ja yhteiskunnalle uhrien hoidosta ja vahingonkorvauksista suuria kustannuksia aiheuttavien tulipalojen torjumiseen tarkoitettuja säädöksiä, joissa määrätään, että kaikkiin asuntoihin on asennettava palovaroitin, kuten muualla maailmassa jo tehdään? Vastaus (13.-14. heinäkuuta 1998) Neuvoston käytettävissä ei ole kaikki unionin maat kattavia yksityiskohtaisia tietoja asuinrakennusten tulipalojen aiheuttamista onnettomuuksista. Neuvosto ei epäile, etteikö tällaiseen riskiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota, mutta tähän mennessä se ei ole saanut komissiolta yhtään asiaa koskevaa ehdotusta. Neuvosto muistuttaa kuitenkin arvoisalle parlamentin jäsenelle, että - ehdotus päätökseksi kuluttajia koskevien yhteisön toimien yleisistä puitteista sisältää erityisen kuluttajien terveyttä ja turvallisuutta koskevan osan, joka vastaa osaa kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevasta yhteisön tietojenvaihtojärjestelmästä (EHLASS), - muutetussa ehdotuksessaan päätökseksi tapaturmien ennaltaehkäisemisohjelmasta komissio on noudattanut Euroopan parlamentin lausunnossaan omaksumaa lähestymistapaa, jonka mukaan EHLASS pyritään sisällyttämään ohjelmaan. Neuvosto tarkastelee parhaillaan molempia ehdotuksia.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0968/98 komissiolle esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Turkkilaiset tekevät miehitetyllä alueella sijaitsevasta luostarista hotellin Eräiden tietojen mukaan Pohjois-Kyproksen turkkilainen miehityshallinto on antanut luvan muuttaa ¨armenialaisluostarina¨ tunnetun armenialaisen Pyhän Makarios Pentadaktilosin luostarin hotelliksi. Voiko komissio ilmoittaa, onko se saanut samanlaisia tietoja ja tietääkö se, millaiset taloudelliset intressit ovat sekaantuneet asiaan? Jos ei, aikooko komissio tutkia tämän miehityshallinnon jälleen uuden laittoman, Armenian kirkon ja kansan vastaisen toimen ja tutkia sen lisäksi myös kaikki muut Kyproksen miehitetyllä alueella systemaattisesti tuhottavia ja ryöstettäviä, Euroopan kulttuuriperintöön kuuluvia muistomerkkejä vastaan suoritetut toimet? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esittämistä seikoista. Komissio pyrkii ottamaan asian esille Kyproksen pohjoisosan kanssa (komissiolla on yhteydet vain kansalaisyhteiskuntaan) ja kiinnittämään huomiota tarpeeseen säilyttää kyseinen muistomerkki. Komissio pyrkii myös ottamaan asian esille Turkin viranomaisten kanssa, jotta voitaisiin selvittää Turkin mahdollinen Kyproksen pohjoisosaan vaikuttaminen.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0607/98 komissiolle esittäjä(t): José Valverde López (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Talous- ja sosiaalikomitea sekä Euroopan parlamentti ovat kumpikin pyytäneet ennen rahoitusnäkymien hyväksymistä komissiolta takuuta siitä, että rahoitusnäkymissä ei aseteta vaaraan Euroopan unionissa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden alalla saavutettua edistystä. Yhteenkuuluvuudesta hyötyvien maiden hallituksissa pelätään, että tulonsiirtojen ja solidaarisuuden väheneminen voi synkistää tuloksia, joita on saavutettu näiden maiden taloudellisen jälkeenjääneisyyden korjaamisessa suhteessa Euroopan unionin kehittyneimpiin maihin ja alueisiin. Mitä täydentäviä päätöksiä tai ehdotuksia komissio aikoo tehdä poistaakseen tällaiset epäselvyydet, jotka aiheuttavat epävarmuutta yleisessä mielipiteessä ja kansallisella tasolla käytävässä poliittisessa keskustelussa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 1998) Tiedonannossaan ¨Agenda 2000: vahvempaan ja laajempaan Eurooppaan¨ ((KOM(97) 2000 lopullinen. )) komissio ehdotti, että rakennerahastojen vuosien 2000 - 2006 EU:n talousarviosta rahoitettavaksi osuudeksi vahvistetaan 218,3 miljardia ecua (vuoden 1999 arvo) nykyisten 15 jäsenvaltion osalta. Noin kaksi kolmasosaa näistä varoista osoitetaan kehityksessä jälkeen jääneille alueille, jotka ovat tukikelpoisia alueita rakennerahastouudistuksen tavoitteen 1 mukaan. Lisäksi määrärahojen myöntäminen näille alueille tapahtuu objektiivisten perusteiden nojalla, joita ovat muiden muassa tukikelpoisen väestön määrä, alueellisen vaurauden ja yhteisön keskiarvovaurauden välinen ero, kansallinen vauraus ja korkea työttömyysaste. Tällä tavoin rahavarat voidaan kohdentaa alueisiin, joiden vaikeudet ovat kaikkein suurimpia. Lisäksi koheesiorahaston osalta komissio ehdotti, että rahastosta voitaisiin yhä tukea jäsenvaltioita, joiden bruttokansantulo (BKTL) henkilöä kohden on alle 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta riippumatta siitä, osallistuvatko ne talous- ja rahaliiton (EMUn) kolmanteen vaiheeseen. Näin ollen ei ole syytä epäillä komission päättäväisyyttä pitää kiinni taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta sekä yhteisvastuullisuudesta yhteisön köyhimpien alueiden hyväksi. Komissio vahvisti tämän päämäärän 18. maaliskuuta 1998 hyväksyessään ehdotuksia rakennerahastoja koskeviksi asetuksiksi sekä hyväksyessään neuvoston ja parlamentin tiedonannon ajanjaksoa 2000 - 2006 koskevien uusien rahoitussuuntaviivojen laatimisesta.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1331/98 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) ja James Janssen van Raay (UPE) (28. huhtikuuta 1998) Aihe: Liputus 15. elokuuta Julman toisen maailmansodan päättymisestä tulee 15. elokuuta 1998 kuluneeksi 53 vuotta, ja kansat päättivät olla enää ikinä käymättä maailmansotaa. Onko neuvosto valmis viettämään jokaista elokuun 15. päivää ikuisen rauhan aiottuna alkuna? Onko neuvosto valmis siihen, että kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa liputettaisiin elokuun 15. päivänä rauhan symbolisoimiseksi? Vastaus (6. heinäkuuta 1998) Neuvosto ei ole käsitellyt arvoisien parlamentin jäsenten esittämää kysymystä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0925/98 komissiolle esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Tietoa Katalonian korkeakouluille ja tutkimuslaitoksille annettujen Euroopan unionin tukien määrästä vuosina 1995, 1996 ja 1997 Voiko komissio selvittää, miten paljon Katalonian korkeakoulut ja tutkimuslaitokset saivat yhteisöltä tukea vuosina 1995, 1996 ja 1997 ja miten suuressa määrin näitä varoja myönnettiin seuraaville ohjelmille: 1. tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva ensimmäinen puiteohjelma, 2. yhteisön energia- ja ympäristöalan ohjelmat, 3. yhteisöaloitteet, erityisesti INTERREG-ohjelma, 4. Socrates-, Leonardo da Vinci- ja Nuorten Eurooppa-ohjelmat, 5. alue- ja rakennerahastot, 6. muut yhteisön ohjelmat? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0734/98 komissiolle esittäjä(t): Paul Lannoye (V) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Luonnonmukaisesta viljelystä annettavien todistusten peruuttaminen Auden ja Itä-Pyreneiden hallintoalueilla (Ranska) Vuodesta 1994 lähtien Ranskan maatalousministeriön ja eräiden lääninhallitusten antamat määräykset ovat velvoittaneet kaikki Auden ja Itä-Pyreneiden hallintoalueiden viininviljelijät käsittelemään kaikki viiniköynnöksensä ennaltaehkäisevästi ¨Flavescence Doréen tautia¨ vastaan synteettisesti valmistetuilla kemiallisilla hyönteismyrkyillä. Velvoite koskee myös luonnonmukaista viljelyä harjoittavia viininviljelijöitä. Jotkut luonnonmukaista viljelyä harjoittavat viljelijät ovat kieltäytyneet tästä ennaltaehkäisevästä käsittelystä, koska heidän palstoillaan ei esiinny Flavescence Doréen tautia. Tästä syystä D.G.A.L. (maatalousministeriö) on päättänyt kieltää ¨Ecocert¨-valvontaelintä antamasta todistuksia luonnonmukaisesta viljelystä kyseisten viljelijöiden viinitarhoille huolimatta siitä, että nämä viinitilat ovat Ecocertin tekemien selvitysten mukaan täysin luonnonmukaista tuotantotapaa koskevan asetuksen N:o 2092/91/ETY ((EYVL L 198, 22.7.1991, s. 1. )) määräysten mukaisia. Kyseiset viininviljelijät eivät ole enää voineet käyttää lainkaan luonnonmukaiseen tuotantotapaan viittaavia merkintöjä. Luonnonmukaisen viljelyn osoittavan laatumerkin peruuttaminen vaikuttaa täysin asetuksen 2092/91/ETY 9 artiklan 2 kohdan ja 12 artiklan määräysten vastaiselta. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo nyt ryhtyä, jotta kyseiset viininviljelijät saisivat takaisin oikeuden käyttää todistusta luonnonmukaisesta viljelystä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0778/98 komissiolle esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Ikäsyrjintä EU:n palvelukseen ottamisessa Yllätyksekseni olen havainnut, että EU:n palvelukseen ottamisessa on jatkettu ikäsyrjintää: viime viikolla Tanskassa ilmoitettiin Ritzausin tietotoimiston kautta paikoista, joissa yhtenä vaatimuksena oli enintään 35 vuoden ikä. Tämän vuoksi pyydän komissiota selvittämään seuraavat seikat: 1. Mikä on syynä ikärajan soveltamiseen yleensä ja miksi rajaksi on asetettu juuri 35 vuotta? 2. Onko komissio sitä mieltä, että yli 35-vuotiaat henkilöt ovat yleensä vähemmän päteviä palkattaviksi EU:n toimielimiin kuin alle 35-vuotiaat? 3. Onko komissio tietoinen siitä, että työmarkkinoiden muilla aloilla on yhä enemmän otettu käyttöön vastaavia ikärajoja ja onko tällainen kehitys komission mielestä toivottavaa? 4. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä lopettaakseen ikäsyrjinnän työmarkkinoilla? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Komissio teki 21. tammikuuta 1998 ((SEC(97) 2416. SEC(97) 2417. )) periaatepäätöksen, jonka mukaan ikärajoitusten mainitsemisesta kilpailuilmoituksissa luovutaan. Periaatetta sovelletaan asteittain yhteisestä sopimuksesta muiden yhteisön toimielinten kanssa. Aluksi korotetaan peruspalkkaluokkia koskevien kilpailujen ikäraja 45 vuoteen Euroopan parlamentin työvaliokunnan 20. lokakuuta 1997 tekemän päätöksen mukaisesti. Päätöstä sovelletaan vastedes kaikkiin peruspalkkaluokkia koskeviin kilpailuihin. Komissio ei ole julkaissut tänä vuonna ainuttakaan kilpailua, jossa ikärajaksi olisi ilmoitettu 35 vuotta. Oikeusasiamies ja Euroopan parlamentin jäsenet ovat arvostelleet komission ja muiden yhteisöjen toimielinten käytäntöä mainita kilpailuilmoituksissa ikärajoituksia. Arvostelu koskee ikärajoitusten syrjivyyttä ja sattumanvaraisuutta. Ikärajoitukset siis rinnastetaan muihin syrjinnän muotoihin. Ikärajakysymystä on nykyään tarkasteltava myös Amsterdamin sopimuksen uuden 6 a artiklan valossa. Siinä todetaan, että ¨Neuvosto voi tässä sopimuksessa yhteisölle uskotun toimivallan rajoissa yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen muiden määräysten soveltamista.¨
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0931/98 komissiolle esittäjä(t): Riitta Myller (PSE), Reino Paasilinna (PSE), Pertti Paasio (PSE) ja Jörn Donner (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Komissio ja ilmaisunvapaus Tietoomme on tullut, että Euroopan komissio on kirjallisesti puuttunut Suomen Yleisradion TV:n ykköskanavalla esitettyyn ohjelmasarjaan ¨30 markkaa viikossa tuo 30 000 työpaikkaa vuodessa¨. Ohjelmasarja on suunnattu yleisölle ja sen tarkoituksena on ollut kertoa Suomessa valmistettujen tuotteiden kysynnän työllisyysvaikutuksista. EU:n sisämarkkinaperiaatteiden mukaisesti tavaroiden, palveluiden ja ihmisten tulee voida liikkua vapaasti yhteisön rajojen sisällä. Näiden säännösten perusteella ei kuitenkaan voi puuttua ilmaisunvapauteen jäsenmaassa, mistä edellä kuvatussa yhteydenotossa Suomen kauppa- ja teollisuusminiteriöön mitä ilmeisimmin on ollut kysymys. Tiedustelemme komissiolta, miten se aikoo varmistaa, ettei se sisämarkkinasäännöksiin tai mahdollisiin muihin syihin vedoten pyri jatkossa rajoittamaan sananvapauden toteutumista jäsenvaltiossaan? Ilmaisunvapaus on yksi eurooppalaisen demokratiakäsityksen ja siten myös Euroopan unionin keskeisistä periaatteista. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0969/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Kreikkalaiset yritykset FYROMissa Kreikkalainen yritys Kapniki Mihailidis (Leaf Tobacco A. Mihailidis SA) on perustanut entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan (FYROM) tupakkatehtaan, joka työllistää 278 vakituista ja 151 kausityöntekijää. Lisäksi yritys investoi huomattavia summia (5 miljoonaa dollaria hallituksen kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti). Heinäkuussa 1997 asiasta vastaava ministeri myönsi yritykselle maan voimassa olevan lainsäädännön vastaisesti osittaisen luvan, jossa yritys velvoitettiin ostamaan tupakkaa yksinomaan maan lounaisosasta. Mitä Euroopan komissio aikoo tehdä tutkiakseen valitukset ja saadakseen aikaan kyseisen maan lakien noudattamisen? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kreikan taloudelliset suhteet ovat parantuneet merkittävästi vuoden 1995 lopun jälkeen. Komissio tietää ongelmista, joita useilla kreikkalaisilla sijoittajilla on entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tapauksesta. Komissiolla ei ole mahdollisuuksia tarkistaa, ovatko entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaiset kyseisessä tapauksessa myöntäneet tupakkaa koskevan aluekohtaisen ostoluvan maan asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. Komissio on kuitenkin maininnut tapauksesta useaan otteeseen muun muassa Skopjessa 20.*21. maaliskuuta 1998 pidetyssä yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yhteistyösopimuksella perustetun yhteistyöneuvoston ensimmäisessä kokouksessa. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisille muistutettiin, miten tärkeää on luoda asianmukaiset yleiset edellytykset maan kipeästi tarvitsemille ulkomaisille suorille sijoituksille sekä edistää yhteisön kanssa teollisuuden alalla tehtävää yhteistyötä yhteistyösopimuksen 4 ja 6 artiklan mukaisesti. Maan viranomaiset vakuuttivat komissiolle, että ratkaisu kyseiseen tapaukseen on löydettävissä niin, että tupakan valmistajat voivat ostaa tupakkaa maan kaikista osista.