ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0121/99 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Jäteongelman ratkaiseminen Eikö komissio ole tietoinen, että Euroopan unionissa on tarpeen ryhtyä kiireellisesti toimiin yhä pahenevan jätteiden hävittämisen ongelman ratkaisemiseksi? Miksi komissio ei ole vielä antanut tätä aihetta koskevaa direktiiviehdotusta, jossa otetaan erityisesti huomioon kompostointi, biokaasutuotanto, sähkö- ja elektroniikkajätteet sekä PVC-muovit? Eikö Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130r artiklan sisältämää ennalta varautumisen periaatetta sekä periaatteita, joiden mukaan on ryhdyttävä ennalta ehkäiseviin toimiin ja saastuttajan olisi maksettava, tulisi hyödyntää täysimääräisesti? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 1999) Komissio on arvoisan parlamentinjäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että jätteiden syntymisen estäminen on erittäin tärkeä näkökohta kaikissa jätehuoltojärjestelmissä sekä jätelainsäädännössä. Komissio pyrkii edistämään tuottajan vastuu -periaatetta ja tätä voidaan pitää konkreettisena tapana tukea saastuttaja maksaa -periaatetta. Komissio miettii parhaillaan kompostointia koskevaa aloitetta, joka olisi luonnollinen jatko yhteisössä käytävälle keskustelulle kaatopaikoista. Tähän keskusteluun liittyy ehdotus direktiiviksi(1), jolla pyritään merkittävästi vähentämään biologisesti hajoavan yhdyskuntajätteen sijoittamista kaatopaikoille. Kyseinen jäte sopisi erinomaisesti kompostointiin tai biokaasun tuotantoon. Komissio ilmoitti loppuun käytettyjä ajoneuvoja koskevassa ehdotuksessaan(2), että se selvittää polyvinyylikloridi(PVC)-ongelmaa yleisesti ja että yksi tutkimus on parhaillaan käynnissä. Komission vuoden 1998 työohjelmassa mainittiin ehdotus direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaitteista syntyvästä jätteestä. Tätä aihetta koskeva työ on jonkin verran viivästynyt. (1) KOM(98) 189 lopullinen. (2) EYVL C 337, 7.1.1997.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0683/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Tonnikalafileiden kiintiöt vuodeksi 1999 Yhteisön säilyketeollisuuden alalla tonnikalasäilyketeollisuus on taloudellisesti ja sosiaalisesti merkittävä ja sen luoma työpaikkojen ja liiketoiminnan määrä on huomattava. Voiko komissio ilmoittaa, miksi se on sallinut sellaisten puoleksijalostettujen tuotteiden kuin tonnikalan selkäfileiden tuonnin Kaakkois-Aasiasta, ja on näin ollen tehnyt aloitteen tonnikalasäilykkeiden kaupan vapauttamisessa? Tietääkö komissio, että kyseisen alueen markkinaolosuhteet huomioon ottaen tämä merkitsee yhteisön säilyketeollisuuden kilpailuolojen täydellistä vääristymistä ja sitä, että jonkin kilpailukyvyttömän yrityksen työpaikkojen pelastamiseksi menetettäisiin paljon suurempi määrä työpaikkoja Euroopan unionin muilla alueilla? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 1999) Arvoisa parlamentin jäsen korosti jo kysymyksessään E-540/99(1), että selkäfileistä on tullut tonnikalasäilyketeollisuudelle tärkeä raaka-aine. Tietyissä jäsenvaltioissa tonnikalan selkäfileen nykyinen osuus säilyketeollisuudessa käytetyistä raaka-aineista on 60 prosenttia. Rajoitetun yksipuolisen tariffikiintiön avaamisen tarkoituksena on helpottaa yhteisön säilyketeollisuuden raaka-ainehankintoja. Toimenpide ei suinkaan merkitse askelta kohti lopputuotteen - tonnikalasäilykkeen - vapauttamista. Komissio ei ole tehnyt tämän kaltaisia ehdotuksia yksipuolisten tariffikiintiöiden avaamista koskevissa ehdotuksissaan eikä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisen yhteydessä. Komissio katsoo, että tonnikalasäilyketeollisuuden vakaus ei horju eikä tariffikiintiön avaaminen aiheuta merkittäviä vaikeuksia, sillä kyseisen tuotteen osuus yhteisöön suuntautuvasta tuonnista on vain viisi prosenttia. Sitä vastoin komissio on vakuuttunut siitä, että kyseinen teollisuus onnistuu kiintiön ansiosta parantamaan kilpailukykyään suhteessa kolmansista maista tapahtuvaan tuontiin. Kilpailukyvyn vahvistaminen on erityisen välttämätöntä nyt, kun tietyissä jäsenvaltioissa työpaikat ovat vähenemässä ja yritykset lopettamassa toimintaansa. (1) Katso sivu 55.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0649/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (16. maaliskuuta 1999) Aihe: Siirtolaisuuden hallitsematon kasvu Euroopan unionissa Tällä hetkellä Euroopan unionissa on valtava määrä siirtolaisia. Jotkut maat kykenevät maantieteellisestä asemastaan johtuen valvomaan heikommin siirtolaisvirtoja. Koska joissakin maissa, kuten Italiassa, on sellainen siirtolaisuutta koskeva lainsäädäntö, jonka pohjalta ei pystytä edes osittain vastaamaan EU:n ja EU:n ulkopuolisten kansalaisten tarpeisiin ja koska poliittisen unionin päätökseen saattaminen on edelleen kesken, tiedustelisin neuvostolta, voisiko se laatia sellaiset säännöt, joiden avulla voidaan varmistaa, että siirtolaisvirtoja valvotaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) Komissio yhtyy arvioon siitä, että siirtolaisvirtojen hallinta unionin tasolla on yksi päätavoitteista, joiden olisi toteuduttava Amsterdamin sopimuksen täytäntöönpanon myötä. Erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62 artiklan 1 ja 2 kohdan (entinen 73 j artikla) nojalla neuvosto toteuttaa toimenpiteet, jotka koskevat jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämistä. Niihin kuuluvat erityisesti vaatimukset ja menettelyt, joita jäsenvaltioiden on noudatettava ulkorajoilla tapahtuvissa tarkastuksissa sekä lyhytaikaisia viisumeja koskevat säännöt. Vastaavasti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdan (entinen 73 k artikla) nojalla neuvosto toteuttaa maahanmuuttopolitiikkaa koskevat toimenpiteet seuraavilla aloilla: maahantuloa ja oleskelua koskevat edellytykset, laiton maahantulo ja laiton oleskelu. Schengenin säännöstön sisällyttämistä osaksi Euroopan unionia koskevan pöytäkirjan täytäntöönpano antaa unionin käyttöön lisäksi joukon säädöksiä, jotka on kehitetty aikaisemmin hallitustenvälisen yhteistyön puitteissa. Edellä olevaan viitaten näyttäisi siltä, että Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen voimassa oleva oikeudellinen kehys mahdollistaa oikeudellisesti sitovien maahanmuuttoa ja rajatarkastuksia koskevien vaatimusten säätämisen unionin tasolla.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0469/99 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Vapaamuurareihin kuulumisen kieltävä Marchen aluelaki Marchen aluelain N:o 34/1996 5 artiklan e alakohdassa, joka koskee alueneuvoston toimivaltaan kuuluviin virkoihin ja nimityksiin liittyviä sääntöjä, säädetään, että jokaiseen hakemukseen on liitettävä raportti, johon sisältyy ilmoitus siitä, että hakija ei kuulu vapaamuurareihin. Italian lain mukaan vapaamuurarit eivät ole salainen yhdistys ja vapaamuurareihin liittyminen ei ole kiellettyä. Edellä mainittu 5 artikla rikkoo selvästi ehdokkaaksi asettuvan kansalaisen oikeutta yksityiselämään ja asettaa vapaamuurareihin kuuluvat ja muihin yhdistyksiin kuuluvat varsin eriarvoiseen asemaan, koska siinä velvoitetaan ensiksi mainitut henkilöt, mutta ei jäljempänä mainittuja ilmoittamaan kuulumisestaan yhdistykseen. Aikoo komissio puuttua tähän asiaan Marchen aluelain synnyttämän räikeän syrjinnän poistamiseksi, joka rikkoo myös oikeutta yksityiselämään sekä kokoontumisvapautta, jotka kansalliset lait ja eurooppalaisten sopimusten lähtökohtina olevat periaatteet takaavat? Komission jäsenen Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 1999) Asia johon viitataan ei kuulu yhteisön toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0026/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (13. tammikuuta 1999) Aihe: Biologinen monimuotoisuus Kun otetaan huomioon komission vastaus kirjalliseen kysymykseen E-0649/97(1) ympäristön integroimisesta muihin EU:n politiikkoihin ja yhteisen maatalouspolitiikan vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen Euroopan unionissa, voiko komissio vahvistaa, että kaikilla yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyillä komission työohjelman ehdotuksilla on "vihreät tähdet", jotta ympäristövaikutusten arviointia edellytetään? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1999) Valmistellessaan yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyviä Agenda 2000 -ehdotuksia(2) komissio varmisti, että niihin oli riittävässä laajuudessa sisällytetty myös ympäristöulottuvuus. Tämä ilmaistiin kyseisten ehdotusten perusteluissa. Tänä vuonna ei ole suunnitteilla sellaisia YMP:aan liittyviä uusia ehdotuksia, joilla olisi huomattavaa vaikutusta biologiseen monimuotoisuuteen yhteisössä. Niinpä vuotta 1999 koskevista ehdotuksista ainoastaan puuvillan yhteisen markkinajärjestyksen uudistusehdotus on merkitty "vihreällä tähdellä". Niin sanotun vihreiden tähtien järjestelmän edellyttämällä ympäristövaikutusten arvioinnilla tarkoitetaan standardimenettelyä mahdollisten merkittävien vaikutusten toteamiseksi. Tarvittaessa tehdään perusteellisempi ympäristövaikutusten arviointi. Komission 4. helmikuuta 1998 neuvostolle ja parlamentille antamassa tiedonannossa biologista monimuotoisuutta koskevasta Euroopan yhteisön strategiasta(3) mainitaan, että komissio valmistelee toimintasuunnitelmat niille politiikan aloille, joita ympäristökysymykset koskettavat. Näihin kuuluu myös maatalouspolitiikka. Toimintasuunnitelmien on määrä valmistua vuoden 2000 helmikuussa. (1) EYVL C 367, 4.12.1997, s. 33. (2) KOM(98) 158 lopullinen. (3) KOM(98) 42 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0691/99 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Wassenaar-viennin luvanvaraisuus Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni (P-0024/99)(1) komission jäsen Leon Brittan ilmoittaa, että Wassenaarissa olisi 2.-3.12.1998 vähennetty ns. salaustuotteiden valvontaa. Kuitenkin 64 bittiä vahvemmat salaustuotteet tarvitsevat vientiluvan. Sillä tavalla EU-maat suostuvat USA:n asettamiin salaustuotteiden kaupan rajoituksiin myös siviilituotteiden osalta USA:n yritysten ja vakoilulaitosten etujen mukaisella tavalla. Kuinka komissio perustelee näiden tuotteiden vientiluvanvaraisuuden ja kauppojen ilmoitusvelvollisuuden GATT-sopimuksen XXI artiklan määräyksillä silloin kun kyseessä eivät ole ko. tuotteiden sotilaalliset sovellutukset? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1999) Wassennaarin järjestelyyn sisältyvä sopimus sellaisten salaustuotteiden valvonnasta, joiden salausavain on suurempi kuin 64 bittiä, saatiin aikaan kaikkien osallistujavaltioiden yhteisymmärryksellä, mukaan luettuina EU:n 15 jäsenvaltiota. Salausmenetelmien valvonnan tarkoituksena on välttää tuotteiden ei-toivottu käyttö sotilaallisiin tai terroristien tarkoituksiin. Luvanvaraisuus ei tarkoita vientikieltoa, vaan toimivaltaisten viranomaisten harjoittamaa valvontaa, jonka tarkoituksena on varmistaa tuotteen lopullisen käyttötarkoituksen laillisuus. (1) EYVL C 289, 11.10.1999, s. 135.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0987/99 esittäjä(t): Luigi Colajanni (PSE) , Roberto Speciale (PSE) ja Andrea Manzella (PSE) komissiolle (15. huhtikuuta 1999) Aihe: Paraguayn varapresidentin murha Neljä miehen iskuryhmä murhasi Paraguayn varapresidentin Luis Arganan maaliskuun 23. päivän aamuna 1999. Voiko komissio tämän tapahtuman valossa kertoa, mihin toimiin Euroopan unioni aikoo ryhtyä, jotta Paraguayn demokraattinen kehitys ei pysähdy ja jotta perustuslaillinen tasapaino palautetaan asianmukaisin takuin? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 1999) Paraguayn varapresidentin Luis Argañan murhan jälkeen Paraguayn presidentti Raúl Cubas pyysi eroa tehtävästään. Paraguayn perustuslain mukaan tällaisessa tapauksessa kansalliskongressin puhemiehen on toimittava maan johdossa. Perustuslain määräysten mukaisesti Luis Angel González Macchi astui maan johtoon. Hän nimitti välittömästi kansallisen yhtenäisyyden hallituksen yhdessä Paraguayn demokraattisten voimien kanssa. Paraguayssa on ensimmäistä kertaa hallitus, joka ei edusta yksinomaan Colorado-puoluetta vaan jossa on myös mukana edustajia liberaalipuolueesta ja keskustavasemmistolaisesta Encuentro Nacional (Kansallinen tapaaminen) -puolueesta. Tämä antaa toivoa Paraguayn orastavalle demokratialle, ja komissio on valmis toimimaan Paraguayn hallituksen kanssa yhteistyössä maan itsemääräämisoikeutta kunnioittaen demokratian vakiinnuttamiseksi maassa.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0546/99 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Syrjintään johtavat tuet Gibraltarilla Katsooko komissio, että Gibraltarilla tietyn tyyppisiin yrityksiin ja erityisesti rahoituspalveluihin sovellettavassa verojärjestelmässä on kyse EY:n perustamissopimuksen 42 artiklassa kielletyistä valtiontuista, koska siinä myönnetään yhteisön järjestelmästä poikkeavia veroetuuksia, jotka vääristävät kilpailua ja vaikuttavat palvelujen ja pääomien kauppaan? Onko Iso-Britannia ilmoittanut kyseisestä valtiontukijärjestelmästä komissiolle? Mitä komissio aikoo tehdä järjestelmän korjaamiseksi? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1999) Komissio hyväksyi 11. marraskuuta 1998(1) tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta välittömään yritysverotukseen. Tiedonanto on osa komission laajempaa tavoitetta, jolla pyritään selventämään ja parantamaan valtiontukisääntöjen soveltamista välittömässä yritysverotuksessa, jotta yhtenäismarkkinoita haittaavia kilpailunvääristymiä voidaan vähentää. Komission tiedonannolla varmistetaan, että EY:n perustamissopimuksen määräyksiä ja tavoitteita sovelletaan johdonmukaisesti ja tasapuolisesti. Kuten tiedonannosta käy ilmi, komissio aikoo tutkia tai tutkia uudelleen kaikki jäsenvaltioissa voimassa olevat verojärjestelmät. Konserninsisäisiin palveluihin, rahoituspalveluihin, vakuutusyhtiöihin ja offshore-yhtiöihin liittyvät verojärjestelyt tutkitaan ensimmäisinä EY:n perustamissopimuksen 92-93 artiklan mukaisesti. Gibraltarissa sovellettavat verojärjestelmät ovat osa tutkimusta. Useimmista tutkittavina olevista 35 verojärjestelmästä ei ole tehty ilmoitusta ja Gibraltarin järjestelmät kuuluvat tähän joukkoon. Tutkimuksessa selvitetään, ovatko tutkittavat toimenpiteet 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja jos ovat, voidaanko niitä pitää yhteismarkkinoille soveltuvina jonkin 92 artiklan 3 kohdan poikkeuksen nojalla. (1) SEK(98) 1800 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0742/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Cartiere Milani Fabrianoa koskevat irtisanomiset Äskettäin julkistetuissa suunnitelmissa, jotka koskevat Cartiere Milani Fabriano SpA:n - paperitehtaan, josta 98,2 % kuuluu Italian valtion painatuskeskukselle eli siis valtiovarainministeriölle - yritysorganisaatiota, tehokkuuden parantamista ja organisaation optimointia, aiotaan irtisanoa 430 tuotantoyksikköä 950:stä ja samanaikaisesti jatkaa uusien investointien tekemistä, panna alulle uusia teollisia aloitteita ja turvautua alihankintaan. Voisiko komissio edellä olevan perusteella kertoa, 1. katsooko se, että valtion painatuskeskuksen eli valtiovarainministeriön hyväksymän yrityspolitiikan päätavoitteisiin tulisi kuulua työpaikkojen suojelu? 2. pitääkö se suotavana pitää silmällä meneillään olevaa operaatiota ottaen huomioon alan merkitys, tuottaahan kyseinen tehdas vesileimapaperia seteleitä ja muita arvopapereita varten ja mahdollisesti myös paperia euroseteleitä varten? 3. aiheuttaisiko edellä mainitusta suunnitelmasta johtuva yrityksen väistämätön heikkeneminen ja sen aiottu yksityistäminen, että se tulisi markkinoille paljon nykyistä arvoa alhaisemmin hinnoin, mikä aiheuttaisi häiriötä vapaaseen kilpailuun ja markkinoille? 4. mitä toimia se voisi toteuttaa kyseisen yrityksen hyvin tunnetun logon suojaamiseksi? 5. mikä on sen yleisnäkemys asiasta? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) Komissio päätti 28 päivänä lokakuuta 1998 tehdyllä päätöksellä käynnistää 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn mahdollisesta tuesta, jota Italia myöntää Poligraficolle ja sen määräysvallassa oleville yrityksille. Italian hallitus jätti huomautuksensa 1. helmikuuta 1999. Komissio piti kyseisiä huomautuksia epätäydellisinä ja pyysi lisätietoja tapauksen arvioimiseksi. Komissio ei ole tähän mennessä saanut mitään rakenneuudistussuunnitelmaa, joka koskisi Poligrafico-ryhmää tai sen määräysvallan alaista Cartieri Miliania. Komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida kansallisten hallitusten tekemiä teollisuuspoliittisia päätöksiä, jotka koskevat niiden yritysten rakenneuudistuksia. Jos komissio kuitenkin toteaisi saatujen tietojen perusteella, että kyse on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetusta valtion tuesta Poligraficon tai Cartiere Milianin hyväksi, se tutkisi asiaa perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. Jos Italian hallitus päättäisi yksityistää julkisia yrityksiä, kuten Cartiere Milianin, komissio seuraisi asiaa varmistaakseen, että käytetyt menettelyt takaavat avoimuuden ja että yksityistetylle yritykselle ja mahdollisille ostajille ei myönnetä valtion tukea. Joka tapauksessa, jos ilmenee työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/59/EY(1) mukaisia joukkovähentämisiä, niihin sovelletaan kansallisia täytäntöönpanotoimia. (1) EYVL L 225, 12.8.1998.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0175/99 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Dopingin vastaiset toimet Kansalliset toimenpiteet urheilussa vallitsevan dopingin estämiseksi eivät enää riitä torjumaan tehokkaasti tätä ilmiötä, joka ylittää yksittäisten valtioiden rajat ja josta on tullut hälyttävän suuri. Huolestuttavinta on, että dopingia esiintyy nykyisin ammattiurheilun lisäksi myös amatöörien ja harrastelijoiden keskuudessa. Mitä mieltä komissio on sellaisen direktiivin antamisesta kiireellisesti, jossa yhdenmukaistettaisiin kansallisen tason toimenpiteet ja jossa 1. määritettäisiin valvonnan vähimmäiskriteerit? 2. yhdenmukaistettaisiin laboratoriotekniikat perustamalla eurooppalainen valvontavirasto? 3. sisällytettäisiin huumausaineiden määritelmään terveydelle vahingollisten aineiden lisäksi myös vaarattomilta vaikuttavat mutta urheilijan suoritusta muuttavat aineet? 4. perustettaisiin seuraamusjärjestelmä, jota sovellettaisiin paljastuneisiin dopingtapauksiin koko EU:n alueella? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 1999) Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen näkemyksiin urheilua koskevan doping-ongelman kansainvälisestä levinneisyydestä sekä sen vaikutuksista amatööriurheiluun. Komissio ottaa toiminnassaan huomioon Wienissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotuksen dopingin torjumiseksi, parlamentin 17. joulukuuta 1998 aiheesta antaman päätöslauselman sekä neuvoston puheenjohtajavaltion lausunnon, joka annettiin urheilusta vastaavien ministerien kokoonnuttua epävirallisesti Bonnissa 18. tammikuuta 1999. Komissio osallistui myös kansainvälisen olympiakomitean Lausannessa järjestämän kansainvälisen dopingkonferenssin työskentelyyn. Komissio on huomioinut asiasta esitetyt mielipiteet ja perustanut jäsenvaltioiden sekä tarkkailijan asemassa olevan Euroopan neuvoston kanssa työryhmän tutkimaan mahdollisia yhteisön toimia. Nämä toimet koskevat muun muassa parlamentin jäsenen kysymyksessään esiin tuomia asioita. Komissio esittää tämän työn tulokset kertomuksessa, joka annetaan urheilusta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Paderbornissa 31.5.-2.6.1999. Kertomus toimitetaan myös parlamentille.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0508/99 esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) komissiolle (8. maaliskuuta 1999) Aihe: Natolinin Eurooppa-kollegelle myönnetyt varat 1. Kuinka paljon EU on kaiken kaikkiaan myöntänyt varoja Natolinin Eurooppa-kollegelle? 2. Kuinka paljon summa tekee opiskelijaa kohti? 3. Saako joku EU:n tukema oppilaitos enemmän avustuksia? 4. Onko kyseessä olevalta oppilaitokselta ilmestynyt tähän mennessä yhtään tieteellistä julkaisua? 5. Kuinka paljon EU on maksanut avustuksia julkaisua kohti? 6. Kuinka suuri osa opetushenkilöstöstä, muusta henkilökunnasta ja puolalaisista opiskelijoista on kotoisin Lodzista kuten laitoksen johtaja Sarius-Wolski? 7. Eikö komission mielestä olisi parempi tukea sellaisia unionissa toimivia jatko-opiskelumahdollisuuksia tarjoavia oppilaitoksia, joilla on parempi tieteellinen maine ja joiden henkilökuntana ei ole lähes yksinomaan johtajan ystäviä. Komission jäsenen Hans Van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 1999) Yhteisö on osallistunut Natolinissa Puolassa sijaitsevan College of Europen rahoitukseen Eurooppa-sopimuksen 76 artiklan määräysten nojalla. Kyseisellä artiklalla pyritään edistämään Eurooppa-opintojen opetusta. Natolinin College of Europen kehittäminen vastaa parlamentin sekä EY:n ja Puolan parlamentaarisen sekavaliokunnan lausuntoja ja suosituksia. College of Europella on 50 vuoden ainutlaatuinen kokemus akateemisen tutkinnon suorittaneiden kouluttamisesta akateemisten opintojen erityisen eurooppalaisen koulutusohjelman mukaisesti, ja sen opettajina toimii Eurooppa-kysymysten asiantuntijoita, mikä näkyy opetustuloksissa. Natolinin College of Europe tarjoaa taitotietoa uuden sukupolven eurooppalaisille, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan jatko-opiskelijoille pyrkimyksenä vahvistaa laajentumiseen liittyvien vaatimusten valmistelussa kipeästi kaivattua asiantuntemusta. Parlamentin lausuntojen mukaisesti Phare-ohjelmasta on sen perustamisesta lähtien myönnetty vuosittain 400 000 euroa Natolinin 3-vuotisohjelman kehittämiseksi. Samaan tarkoitukseen perustettiin lisäksi vuonna 1997 ohjelma, jolle myönnettiin kolme miljoonaa euroa. Natolinin ohjelman kehittämisellä pyritään varmistamaan sekä yhteisön rahoitusosuuden että asukasta kohden laskettujen kustannusten asteittainen lasku kehityssuunnitelman keston aikana Brüggessä saavutettujen mittakaavaetujen mukaisesti. Natolinissa opiskelevien alkuperä heijastelee koulun eurooppalaisuuden moninaisuutta: 60 prosenttia opiskelijoista on Länsi-Euroopan maista, 28 prosenttia Keski- ja Itä-Euroopan maista sekä uusista itsenäisistä valtioista ja 12 prosenttia Puolasta. College of Europen haku- ja valintamenettelyjä sovelletaan yhdenmukaisesti, ja Phare-varoin rahoitetut ohjelmat pannaan täytäntöön Phare-asetuksen vaatimusten edellyttämällä tavalla.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1007/99 esittäjä(t): Ian Hudghton (V) komissiolle (20. huhtikuuta 1999) Aihe: Elävien eläinten kuljetukset Mitä toimia komissio on toteuttanut edistääkseen jäsenvaltioissa voimassa olevien elävien eläinten kuljetusten enimmäisaikojen yhtenäistämistä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) Jäsenvaltioiden välillä tapahtuvien elävien eläinten kuljetusten enimmäisajat on yhtenäistetty ottamalla käyttöön eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 90/628/ETY muuttamisesta 29. kesäkuuta 1995 annettu neuvoston direktiivi 95/29/EY(1). Direktiivin VII luvun 2 kohdassa säädetään, että nauta-, hevos-, vuohi-, lammas- ja sikaeläinten matkan kesto ei saa ylittää kahdeksaa tuntia, ellei maantieajoneuvo täytä tiettyjä erityisvaatimuksia. Vaatimusten täyttyessä edellä mainitun direktiivin VII luvun 4 kohdassa säädetään, miten kauan edellä mainittujen eläinlajien kuljetukset maantieajoneuvossa voivat kestää ennen kuin eläimet on päästettävä ulos kuljetusajoneuvosta pysähdyspaikalla tai kuljetuksen lopullisessa määränpäässä. Komissio ei näin ollen näe tarvetta enää edistää jäsenvaltioiden välillä tapahtuvien elävien eläinten kuljetusten enimmäisaikojen yhtenäistämistä. (1) EYVL L 148, 30.6.1995.