KIRJALLINEN KYSYMYS E-0799/01

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(19. maaliskuuta 2001)

Aihe: Maanjäristysten luotettava ennustaminen

Euroopan komissio ilmoitti 24. kesäkuuta 1999 internetin kautta, että Euroopan unionin rahoittama, Edinburghin yliopiston kehittämä Prenlab-hanke onnistui ennustamaan Islannissa maanjäristyksen, jonka voimakkuus oli 5 Richterin asteikolla. Prenlab ilmoitti 27. ja 29. lokakuuta 1998 Islannin viranomaisille

alueella odotettavissa olevasta maanjäristyksestä, ja 10. marraskuuta se antoi uuden ilmoituksen, jossa määritettiin järistyksen tarkka voimakkuus. Kolme päivää myöhemmin havaittiin maanjäristys vain kahden kilometrin etäisyydellä järistyksen havaintoasemasta.

Voisiko komissio ilmoittaa minulle, voidaanko Prenlab-hankkeen taitotietoa hyödyntää siten, että tulevaisuudessa säästettäisiin ihmishenkiä ja omaisuutta? Onko Prenlab tehnyt myöhemmin uusia ennusteita? Onko EU jatkanut hankkeen tukemista taloudellisesti vuoden 1998 jälkeen ja jos on, millä määrillä? Ovatko jonkin jäsenvaltion viranomaiset pyytäneet Prenlabin taitotiedon ja tutkimustulosten hyödyntämistä? Onko olemassa muita kansainvälisiä tutkimuskeskuksia, jotka ovat pystyneet ennustamaan maanjäristyksiä vuodesta 1998 tähän päivään mennessä?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(21. kesäkuuta 2001)

Prenlab-hanke (Earthquake-prediction Research in a Natural Laboratory) oli maanjäristysvaarojen tutkimushanke, jota yhteisö rahoitti neljännestä puiteohjelmasta (1994-1998) 790 000 eurolla. Euroopan komissio jatkoi tutkimuksen rahoitusta jatkohankkeessa (Prenlab-2), jolloin yhteisön osuus oli 1 162 000 euroa. Lisäksi yhteisö on tukenut SM-Site-infrastruktuurihanketta (Developing Stress Monitoring Sites and Infrastructure for Forecasting Earthquakes) viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) 1 300 000 eurolla. Prenlab-hankkeeseen osallistuneet tutkijaryhmät esittelivät tuloksensa muille eurooppalaisille ja japanilaisille tutkijoille yhteisön ja Japanin yhteisissä maanjäristysriskien työpajoissa, jotka pidettiin Reykjavikissa Islannissa kesäkuussa 1999 ja Kiotossa Japanissa maaliskuussa 2000.

Marraskuussa 1998 tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen Prenlab ei ole tehnyt virallisia ennusteita. Yhteisö rahoittaa edelleen saman työryhmän tutkimusta ja kehitystyötä SM-Site-infrastruktuurihankkeessa, jossa pyritään tuottaman lisää positiivisia tuloksia. Komissio sai hankkeen loppuraportin, joka esittelee saadut tieteelliset tulokset, vasta vuoden 2001 alussa, ja tähän mennessä yksikään jäsenvaltio ei ole pyytänyt saada käyttää Prenlabin asiantuntemusta ja tutkimustuloksia. Tärkeimpiin tuloksiin kuuluvat uudet menetelmät, joilla seurataan suuriin maanjäristyksiin johtavia maankuoren tapahtumia. Lupaavista tuloksista huolimatta tiedeyhteisö väittelee edelleen tällaisten ennusteiden paikkansapitävyydestä ja käyttökelpoisuudesta.

Vuoden 1998 jälkeen mikään tutkimuskeskus ei ole tehnyt paikkansa pitäviä lyhyen aikavälin ennusteita, mutta useat tutkimusryhmät ovat valmistelleet keskipitkän ja pitkän aikavälin maanjäristysvaaraennusteita lähinnä rakennussuunnittelutarkoituksiin.

Prenlab-hanketta esitellään ja arvioidaan myös kahdessa tärkeässä tulevassa tapahtumassa:

- DMSG-kokouksessa (maan havainnointisatelliittien komitean kriisinhallinnan tukiryhmä), joka pidetään Brysselissä 25.-27. kesäkuuta 2001,

- yhteisön koordinoijien tieteellisen arvioinnin työpajassa 5.-7. syyskuuta 2001.