ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0064/98 komissiolle esittäjä(t): Gijs de Vries (ELDR) (15. tammikuuta 1998)

Aihe: Suoramarkkinoinnin rajoitukset

Euroopan komissiolle esitettiin 7. huhtikuuta 1994 kantelu, joka koski äänilevyjen postimyyntitoiminnan perustamisen rajoittamista Saksassa (tapaus N:o 94/4337, SG(94) A/10269, PolyGram). Kesti yli kaksi vuotta (aina marraskuuhun 1996 saakka), ennen kuin komissio käynnisti 169 artiklan mukaisen menettelyn. Joulukuussa 1997 komissio ei vielä ollut antanut perusteltua lausuntoa aiheesta.

1. Selittäisikö komissio, miksi se ei ole ottanut tätä kannetta vakavammin?

2. Katsooko komissio, että viivytys on aiheuttanut haittaa suoramarkkinointiteollisuuden, joka on yksi elektronisen kaupankäynnin kasvualoista, kilpailuasemalle?

3. Aikooko komissio nyt ensisijassa ottaa kantelun käsiteltäväkseen?

Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1998)

1. Komissio haluaa vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on ottanut kyseisen kantelun hyvin vakavasti. On otettava huomioon, että ennen kuin komissio lähetti virallisen ilmoituksen asiasta lokakuussa 1996, se oli jo käynyt kirjeenvaihtoa Saksan viranomaisten kanssa. Asian käsittelyn viivästyminen lokakuun jälkeen johtuu siitä, että se on oikeudelliselta kannalta kovin monimutkainen. Tässä tapauksessa rajoittamisen kohteena olevien palvelujen määritteleminen, rajoitusten luonne, rajoittamista koskevan säädöksen tavoitteet ja rajoituksen verrannollisuus yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin edellyttävät yksityiskohtaisia ja perusteellisia tutkimuksia, jotka kohdistuvat sekä yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön että etämyynnin ominaispiirteisiin Saksan markkinoilla. Komissio pyrkii tekemään tämän yksityiskohtaisen tutkimuksen mahdollisimman pikaisesti.

2. ja 3. Ei voida esittää mitään lukuja, joiden perusteella kantelun tekijöihin Saksan palkkiolainsäädännössä kohdistuneiden rajoitusten voitaisiin sanoa koskevan suoramyyntiä koko yhteisön alueella. Postimyynti on lisääntynyt noin 22 prosenttia vuosina 1991*1996, ja yksin Saksan markkinoiden osuus on puolet alan kokonaisliikevaihdosta ((Lähde: European Mail Order Traders Association (EMOTA). )). Postimyyntitoimintaa harjoitetaan kuitenkin vielä tällä hetkellä eniten jäsenvaltioiden sisällä. Rajat ylittävän postimyynnin aiheuttamat ongelmat liittyvät usein logistisiin vaikeuksiin sekä * myönnettäköön * niihin eroihin, joita vallitsee jäsenvaltioiden kauppalainsäädännöissä. Näiden erojen vuoksi ja koska lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseksi ei ole annettu direktiiviä, komissio tekee parhaansa, jotta yhteisön oikeutta ja erityisesti suhteellisuusperiaatetta sovellettaisiin aina kun kansallinen lainsäädäntö rajoittaa palvelujen vapaata tarjoamista.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0482/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Alueellisen suorituskyvyn kuvaaminen ensi ohjelmakaudella Rakennerahaston ohjelmilla on määrä avustaa alueellisten ja paikallisten talouksien nykyisissä muutoksissa, ja aiemmin ne ovat perustuneet liian usein tilastoihin, jotka eivät ole ajan tasalla. Onko komissio teettänyt tai aikooko se teettää tutkimuksia alueellisen suorituskyvyn ja teollisuuden suorituskyvyn kuvauksista vuosien 2000-2006 kautta varten? Millä tavoin komissio aikoo sisällyttää kyseisen analyysin uuden kauden ohjelmien sisältöön vuoden 1999 jälkeen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 1998) Komission 18. maaliskuuta 1998 ((KOM(1998) 131 lopullinen. )) tekemän ehdotuksen mukaisten päätösten, jotka koskevat kelpoisuutta tavoitteen 1 ja uuden tavoitteen 2 alueiksi, täytyy perustua uusimpiin tietoihin. Tällaisten tietojen saatavuuden viive vaihtelee. Esimerkiksi bruttokansantuotetta (BKT) käsittelevien tilastojen alueelliset tiedot saadaan hieman yli kahden vuoden viiveellä. Tiedot alueellisista työttömyysasteista saadaan yhden vuoden viiveellä. Ottaen huomioon että tavoitteet 1 ja 2 liittyvät rakenneongelmiin, jotka muuttuvat määritelmiltään hitaasti ajan kuluessa, nämä viiveet ovat hyväksyttävissä rajoissa, ja ne mahdollistavat luotettavan perustan käyttämisen tehtäessä päätöksiä kelpoisuudesta. Tällaiset tiedot antavat huomattavasti luotettavamman perustan tukikelpoisuutta koskeville päätöksille kuin alakohtaisista tai alueellisista laskelmista saatavat tiedot, joihin liittyvät epävarmuustekijät ylittävät hyväksyttävät rajat, koska monet tekijät vaikuttavat taloudelliseen suorituskykyyn. Näin ollen komissiolla ei ole suunnitelmia uusien alueellisten kriteerien kehittämiseksi.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0176/98 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Viemäri- ja jätevesipäästöt Onko käsitellyn viemäriveden laskeminen mereen ympäristön kannalta hyväksyttävä käytäntö? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 1998) Yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21. toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY ((EYVL L 135, 30.5.1991. )) tarkoituksena on suojella ympäristöä ja varsinkin merivesiä näiden jätevesien päästöjen aiheuttamalta pilaantumiselta. Erityisesti ne säännökset, jotka koskevat päästöjä rannikkovesiin, ovat omiaan tehokkaasti ja pysyvästi edistämään meriympäristön suojelua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0441/98 komissiolle esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) (27. helmikuuta 1998)

Aihe: Kreikassa vallinneen huonon sään ikävät seuraukset Lesvoksen ja Samoksen saarilla

Ottaen huomioon mittavat tuhot, jotka rajuilma aiheutti Lesvosin ja Samosin saarella 2. helmikuuta 1998, ihmishenkien menetykset - nainen ja kaksi lasta -, maataloustuotannon täydellisen tuhon, kymmenien eläinten hukkumisen, suunnattomat materiaaliset vahingot ja taloudelliset seuraamukset: Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa avustaakseen vahinkoja kärsineitä alueita yhteisön varoista?

Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0440/98 ja E-0441/98 (27. maaliskuuta 1998)

Vaikka komissio pahoitteleekin viimeaikaisten rankkasateiden Kreikan Samos- ja Lesvos-saarille aiheuttamia vahinkoja, se haluaa korostaa, että rakennerahastoja ei ole tarkoitettu hätäavun antamiseen luonnonkatastrofin sattuessa. Niiden tavoitteet ja soveltamisala on määritelty neuvoston joulukuussa 1988 hyväksymissä ja heinäkuussa 1993 tarkistetuissa asetuksissa, jotka koskevat investointien ja perusrakenteiden rahoitusta, kehityksessä jälkeen jääneitä alueita, taantuvia teollisuusalueita ja maaseutualueita. Rakennerahastoista annettava apu voisi olla vain epäsuoraa siinä tapauksessa, että alueelliset viranomaiset päättäisivät osoittaa rankkasateiden vahingoittamille alueille perusrakenteiden ja taloudellisen kehityksen investointien toteuttamiseksi tarkoitetun tuen.

Kärsimään joutuneille asukkaille annettavan hätäavun osalta komissio muistuttaa, että tätä henkilöille annettavaa vertauskuvallista tukea ei voida enää antaa, koska budjettikohta B4-3400 on poistettu talousarviosta kuluvasta varainhoitovuodesta lähtien.

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston osalta asetuksessa (ETY) N:o 4256/88 ((EYVL L 374, 31.12.1988. )) säädetään kunnostus- ja ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä luonnonkatastrofien sattuessa. Koska kyseisten toimenpideohjelmien toteutus on kuitenkin jo pitkällä, EMOTR:n määrät on lähes kokonaan osoitettu konkreettisille hankkeille ja toimille, eikä myöntämättömien määrärahojen marginaalia ole enää käytännössä käytettävissä. Ottaen kuitenkin huomioon luonnonkatastrofien aiheuttaman hätätilanteen ja pyynnön, jonka lukuisat vastuulliset viranomaiset ovat osoittaneet ohjelmien painopisteitä uudelleen suuntaavalle komissiolle, komission olisi suhtauduttava pyyntöön myönteisesti edellyttäen, että rakennerahastojen kelpoisuussääntöjä ja muita täytäntöönpanoa koskevia sääntöjä noudatetaan. On kuitenkin selvää, että mahdollinen EMOTR:n tuki olisi poikkeuksellista ja rajallista.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0028/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan ympäristötoimisto (EEA) ja sen henkilöstön valintaan liittyvät oudot järjestelyt Vedoten oikeuteeni, joka minulla on Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan täysjäsenenä, ottaa esiin kysymys EEA:n rahoituksesta ja siitä, miten EEA käyttää yhteisön varoja, palaan jälleen kerran kysymykseen sen henkilöstön valinnasta pyytäen selvää vastausta ja toivoen samalla, että minun ei tarvitse viedä asiaa Euroopan parlamentin täysistuntoon ja pyytää komissaaria ilmaisemaan kantansa asiaan: Haluaisin saada tietää: 1.Kuinka monta kansallisuudeltaan kreikkalaista hakijaa kutsuttiin haastatteluun henkilöstön palkkaamiseksi järjestettyjen valintojen EEA/A/97/1, EEA/A/97/2 ja EEA/97/A/3 yhteydessä, ja keitä he olivat. 2. Kuinka monta kansallisuudeltaan kreikkalaista hakijaa läpäisi haastattelukokeen sekä otettiin lopulta EEA:n palvelukseen ja keitä he olivat? 3. Täsmälleen kuinka monta kreikkalaista virkamiestä EEA on palkannut toimintansa aloitettuaan; vastaus tähän muodostaa arviointiperusteen sen toteamiseksi, tarjotaanko EEA:n jäsenvaltioiden kaikille tiedemiehille tasavertaiset mahdollisuudet. Haluaisin korostaa, että komission tähän mennessä antamat vastaukset eivät ole olleet erityisen valaisevia, vastakohtana sille selkeydelle, joka on luonteenomaista komission asiakirjoille silloin, kun se edistää (EEA:n puolesta) Euroopan parlamentin budjettivaliokunnassa anomusta rahoituksen saamiseksi unionin varoista? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 1998) Parlamentin jäsen tietää varmasti, että Euroopan ympäristökeskusta koskevassa asetuksessa N:o 1210/90/ETY ((EYVL L 120, 11.5.1990. )) annetaan Euroopan ympäristökeskukselle (EEA) itsenäinen asema. Komissio on edustettuna keskuksen johtokunnassa, mutta ei osallistu keskuksen hallintoon, toimintaan tai hankkeisiin. Komissiolla ei siis ole toimivaltaa keskuksen työhönottoasioissa, vaan se on pyytänyt seuraavat tiedot keskukselta. Euroopan ympäristökeskus on toimittanut seuraavat tiedot keskuksen työhönottokilpailuun hakeneiden Kreikan kansalaisten määrästä. Kilpailu EEA/A/97/1 - 11 ehdokasta Kilpailu EEA/A/97/2 - 12 ehdokasta Kilpailu EEA/A/97/3 - 7 ehdokasta. Keskuksen mielestä ehdokkaiden nimet on pidettävä salassa eikä niitä saa julkistaa tässä vastauksessa. Keskukseen ei yllä mainittujen kilpailujen perusteella palkattu yhtään Kreikan kansalaista. Keskukseen on sen toiminnan aikana palkattu yksi Kreikan kansalainen.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0524/98 komissiolle esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Tiettyjen ruoka-aineiden käytön edistäminen Nykyiset ruokavaliota koskevat neuvot kehottavat meitä vähentämään lihan, maidon, rasvan ja sokerin kulutusta ja lisäämään hedelmien ja vihannesten kulutusta. Tätä silmällä pitäen Britannian tiedotusvälineet ovat viime aikoina nostaneet esille epäilyjä, että osa yhteisen maatalouspolitiikan budjetista käytetään lihan ja maitotuotteiden käytön edistämiseen tuoreiden hedelmien ja vihannesten asemesta. Nämä uutiset väittävät siten, että yhteinen maatalouspolitiikka ei edistä monipuolista ruokavaliota. Ovatko nämä tiedotusvälineiden väitteet tosia, ja jos ovat, mitä komissio aikoo tehdä tuoreiden hedelmien ja vihannesten käytön edistämiseksi tulevaisuudessa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että yhteisön talousarviosta maataloustuotteiden myynninedistämiseen varatut varat on tarkoitettu lähinnä eräiden hedelmien ja vihannesten käytön kannustamiseen. Neuvosto on säätänyt myynninedistämistoimenpiteistä omenoille, sitrushedelmille, rusinoille ja pähkinöille asetuksilla (ETY) N:o 1195/90 ((EYVL L 119, 11.5.1990. )), (ETY) N:o 1201/90 ((EYVL L 119, 11.5.1990. )), (EY) N:o 399/94 ((EYVL L 54, 25.2.1994. )) ja (EY) N:o 2200/96 (54 artikla) ((EYVL L 297, 21.11.1996. )). Asetuksella (EY) N:o 2200/96 säädetyn hedelmä- ja vihannesalan uudistuksen jälkeen. komissio myöntää taloudellista tukea tuottajajärjestöjen toimintaohjelmille, joihin saattaa sisältyä myynninedistämistoimenpiteitä. Merkittävä osa maataloustuotteiden myynninedistämiseen varatuista yhteisön talousarvion varoista on siis kohdistettu hedelmien ja vihannesten myynninedistämiseen. Myynninedistämiskampajoissa on säännöllisesti toimia, joilla tuodaan esiin tuotteiden terveydellinen hyöty. Näin on myös oliiviöljyn osalta, jonka yhteydessä mainitaan ravinto-opillisesti Välimeren maiden ruokavalio, jossa oliiviöljyllä sekä hedelmillä ja vihanneksilla on merkittävä osuus.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0018/98 komissiolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Komission Wienin edustuston kustannukset Komission vastaus esittämääni kysymykseen (E-3151/97) ((EYVL C 134, 30.4.1998, s. 77. )) komission Wienin edustuston kustannuksista on puutteellinen. Sen vuoksi pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin: Kuinka monella henkilöllä komission Wienin edustuston henkilöstö on kasvanut Itävallan liityttyä EU:n jäseneksi? Tuleeko komission Wienin edustuston henkilöstön määrä vielä kasvamaan? Jos tulee, kuinka monella henkilöllä? Kuinka paljon suurempi edustuston päällikön toimisto on kuin komission puheenjohtajan Santerin työhuone? Kuinka usein komission Wienin edustustossa pidettiin 100 henkilön konferensseja? Komission antamat tiedot komission Wienin edustustoon saapuvien vierailijoiden määrästä perustuvat arvioihin. Koska vierailijoiden tarkka lukumäärä ei siis ole tiedossa, miten komissio päätyy niinkin vaikuttavaan vierailijamäärään kuin yli 10 000 henkeä 12 kuukauden aikana? Mikä oli komission Wienin edustuston käytössä olevan varaston käyttöaste Hoyosgassella? Mikä oli komission Wienin edustuston käytössä olevan varaston käyttöaste Kärntnerringhofilla? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1998) Komission Wienin edustuston henkilökunta on lisääntynyt neljällä hengellä. Henkilökunnan määrää ei periaatteessa enää lisätä, mutta Itävallan puheenjohtajuuskaudella vuoden 1998 jälkipuoliskolla palkataan vielä kaksi henkeä, joiden työsuhde on määräaikainen ja kestää ainoastaan vuoden 1998 jälkipuoliskon. Wienin edustuston päällikön työhuonetta ja komission puheenjohtajan työhuonetta ei voi vertailla keskenään. Brysselissä sijaitsevia komission rakennuksiakaan ei voida kunnolla verrata keskenään, koska ne ovat rakenteeltaan niin erilaisia. EU:lla on noin 120 edustustoa yhteisön ulkopuolisissa maissa sekä 23 edustustoa ja paikallistoimistoa jäsenvaltioissa, ja ne toimivat kaikki hyvin erilaisissa rakennuksissa. Wienin edustustossa on järjestetty neljä yli sadan hengen tapahtumaa. Tänä vuonna satunnaisesti valittuna kolmen viikon ajanjaksona kaikki edustustossa kävijät kirjattiin tarkkaan ylös. Sekä yksittäisiä vierailijoita että vierailijaryhmiä kävi edustustossa yhteensä 680. Yksinkertaisella ekstrapolaatiotoimenpiteellä edustuston vuotuiseksi kävijämääräksi saadaan huomattavasti yli 10 000 henkeä. Hoyogassella sijaitsevan varaston käyttöaste oli sata prosenttia. Sen lisäksi varaston käytäville oli rakennettava metreittäin kirjahyllyjä esitteiden, painetun tiedotusmateriaalin jne. varastoimiseksi. Edustuston Kärntnerringhofilla sijaitsevasta varastointitilasta on käytössä noin 95 prosenttia.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0347/98 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Yhteisön vesipolitiikka Viite: Ehdotus neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien toimien kehyksestä (KOM(97)49 lopull. 97/0067 SYN) ((EYVL C 184, 17.6.1997, s. 20. )). Ottaen huomioon kansainvälisille hydrologisille suunnitelmille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollisesti käytettävien menetelmien ohjaamisen sekä sen, että suunnitelmiin kuuluu Euroopan unionin ulkopuolisia maita, niin voiko komissio ryhtyä valmistelemaan ja vahvistamaan 1. kansainvälisiä institutionaalisen tason sopimuksia, joissa käsitellään kehitettäviä tavoitteita ja politiikkaa yhteisön tason yläpuolella, 2. toimia, jotka koskevat ajankohtaisimpia saastumisongelmia vahvistamalla vapaaehtoisia yhteisön ulkopuolisia tuotantoalojen, institutionaalisten elinten, käyttäjien jne. kanssa tehtäviä sopimuksia? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0344/98, E-0345/98, E-0346/98, E-0347/98 ja E-0348/98 (18. maaliskuuta 1998) Parlamentti aikoo keskustella komission ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä ((KOM(97) 47. KOM(97) 614. KOM(98) 76. )) maalis- ja huhtikuussa 1998 pidettävissä ympäristövaliokunnan kokouksissa. Komissio ottaa kantaa parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin kyseisissä kokouksissa.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0069/98 komissiolle esittäjä(t): Gerhard Botz (PSE) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja niiden vaikutusta ihmisen hedelmällisyyteen koskevat mahdolliset tutkimukset Pikkuriistan määrä on viime vuosina huomattavasti vähentynyt tehoviljellyillä alueilla. Metsästysseurueiden ja luonnonsuojelijoiden edustajat ovat tämän johdosta yhä useammin kääntyneet puoleeni ja viitanneet viimeaikaisiin tieteellisiin tutkimuksiin. Rikkaruoho- ja sienimyrkkyjen ohella on kyse myös kemiallisista aineista, joilla on negatiivinen vaikutus mm. villijänisten estrogeenien tuotantoon ja jotka siten selvästi alentavat niiden hedelmällisyyttä. Koska kasvinsuojeluaineisiin usein sisältyvät dikarboksimidit, mukaan lukien vaikuttava aine vinclozolin, vaikuttavat hyvin todennäköisesti haitallisesti lämminverisiin eläimiin, herää luonnollisesti myös kysymys siitä, vaarantavatko ne ¨loppukäyttäjän¨, ihmisen, terveyden. Tahtoisin siksi pyytää komissiota ilmoittamaan, tietääkö komissio tällaisista tutkimuksista, onko se itse tehnyt jotain tällaisen kuluttajien terveyden mahdollisesti vaarantavan mahdollisuuden tutkimiseksi tai onko mahdollisesti jo ryhdytty joihinkin vastatoimiin. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 1998) Vinclozolinia, jota käytetään tehoaineena kasvinsuojelutuotteissa, arvioidaan parhaillaan yksityiskohtaisesti kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY ((EYVL L 230, 19.8.1991. )) 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun asetuksen (ETY) N:o 3600/92 ((EYVL L 366, 15.12.1992. )) mukaisesti. Komissio on saanut kertomuksen laatineelta jäsenvaltiolta arviointikertomuksen. Se toimitetaan asiantuntijoille, jotka arvioivat sen vuoden 1998 maaliskuun ja heinäkuun välisenä aikana. Asiantuntijat arvioivat tutkimukset, jotka koskevat mutageenisuutta, karsinogeenisuutta, neurotoksisuutta ja lisääntymistoksisuutta muiden toksikologisten ja ekotoksikologisten tietojen kanssa. Asiantuntijoiden arvioinnin jälkeen tutkinta jatkuu pysyvässä kasvinsuojelukomiteassa. Päätös tehdään arvioinnin perusteella. Jos aineen ihmisille, eläimille tai ympäristölle aiheuttamat riskit ovat liian suuret, sen käyttöä rajoitetaan tai se kielletään. Komissio on osallistunut aktiivisesti sisäeritykseen vaikuttavien aineiden tunnistamista ja analysointia koskevaan merkittävään tutkimukseen. Se osallistuu myös jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden (kuten Yhdysvallat ja Japani) välisen tutkimuksen koordinointiin. Lisäksi komissio ja jäsenvaltiot ovat mukana uusien testausstrategioiden ja -menetelmien kansainvälisessä kehittämistoiminnassa. Tulokset julkaistaan kansainvälisesti saatavilla olevissa tiedostoissa, ja niitä käytetään tarvittaessa muutettaessa neuvoston direktiivissä 91/414/ETY säädettyjä kasvinsuojeluaineiden osalta vaadittavia tietoja.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0732/98 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: EU:n antama tuki Rheinland-Pfalzille ja Saarlandille vuoden 1995 tammikuusta alkaen Mistä hankkeista ja rahastoista ja kuinka paljon Rheinland-Pfaltz ja Saarland ovat saaneet yhteisön varoja vuoden 1995 tammikuusta alkaen ja keitä ovat edunsaajat: 1. Työllisyyden tukemiseksi ja pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi? Euroopan aluekehitysrahastosta? Euroopan sosiaalirahastosta? EMOTR:sta ja muista EU:n varoista? 2. Tutkimuksen ja kehityksen tukemiseksi? Yliopistoissa ja korkeakouluissa? Yksityistalouden alalla? 3. Keski- ja Itä-Euroopan maiden suhteiden ja niiden kanssa käytävän kaupan tukemiseksi? 4. Nuorisoa koskevista ohjelmista? 5. Koulutusalaa koskevista ohjelmista? 6. Naisia koskevia hankkeita varten? 7. Kulttuurihankkeita varten? 8. Miten EU arvioi toimenpiteiden onnistumista? 9. Kuinka monta työpaikkaa tämän yhteydessä luotiin ja mille ammattiryhmille? 10. Ovatko nämä työpaikat määräaikaisia vai pitkäaikaisia? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0484/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Siirtymäkauden järjestelyt sellaisia KONVER-alueita varten, jotka eivät ole enää tukikelpoisia vuoden 1999 jälkeen Viisikymmentä prosenttia yhteisön KONVER-aloitteesta hyötyvistä alueista ei kuulu enää tukikelpoisiin alueisiin Euroopan aluekehitysrahaston yleisissä ohjelmissa. Aikooko komissio harkita siirtymäkauden järjestelyjen rahoittamista sellaisia alueita varten, jotka eivät ole enää tukikelpoisia uusissa rakennerahastojen ohjelmissa vuoden 1999 jälkeen? Jos ei aio, niin miten komissio selittää sen, että tällaisia alueita kohdellaan eri tavalla kuin tavoite 2:n alueita, jotka eivät myöskään ole tuolloin enää tukikelpoisia mutta joita aiotaan hyödyttää siirtymäkauden järjestelyillä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1998) Vuonna 1994 julkaistujen yhteisön Konver-aloitetta koskevien komission suuntaviivojen ((EYVL C 180, 1.7.1994. )) mukaan jäsenvaltioilla on oikeus ehdottaa rakennerahaston tukea alueille, jotka eivät ole tukikelpoisia; näiden alueiden prosentuaalinen osuus ei saisi kuitenkaan ylittää 50:tä prosenttia yhteisön kokonaisrahoitusosuudesta. Tukikelpoisista alueista julkaistu luettelo ((EYVL C 402, 31.12.1994. )) sisältää ainoastaan noin 35 prosenttia alueista, jotka eivät ole oikeutettuja yhteisörahoitteisten rakennerahastojen tukiin. Komissio ei myöskään aio määrätä rakennerahastojen tarkistuksen yhteydessä siirtymäkautta alueille, jotka tällä hetkellä ovat tavoitteiden 1 ja 2 osalta tukikelpoisia, mutta eivät enää vuosina 2000 - 2006. Siirtymäkauden myöntäminen edellyttää siis tukikelpoisuutta. Näin ollen alueet, jotka eivät ole tukikelpoisia, eivät voi anoa tällaista siirtymäkautta. Tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuoliset alueet voivat kuitenkin hyötyä uuden tavoitteen 3 toimenpiteistä. Tämän tavoitteen tarkoituksena on työmarkkinoiden nykyaikaistamistoimien kehittäminen yhdenmukaisesti työllisyyttä koskevien monivuotisten suunnitelmien sekä Amsterdamin sopimuksen uuden työllisyyttä koskevan osaston kanssa. Etusija annetaan näin ollen opetus-, koulutus- ja työllisyysjärjestelmien mukautus- ja uudenaikaistamistoimenpiteille yhteisön talouden kilpailukyvyn parantamiseksi sekä taloudellisten ja sosiaalisten muutosten huomioon ottamiseksi koko yhteisön alueella.