ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1145/98

esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle

(2. huhtikuuta 1998)

Aihe: Markkinahinnat ja koulutustoiminta, jonka rahoitukseen Euroopan sosiaalirahasto osallistuu

Viittaan esittämääni kirjalliseen kysymykseen P-0352/98(1), joka koski Euroopan sosiaalirahaston rahoittamaa koulutustoimintaa ja konsortion ja/tai yhdistyksen muodossa toimivien paikallisten kehitysjärjestöjen hallinnoimaa koulutustoimintaa, sekä Flynnin komission puolesta antamaan vastaukseen. Voisiko komissio antaa lisätietoja seuraavasta:

- Siinä tapauksessa, että koulutusjärjestö ei voi toimia saavuttaakseen voittoa ja jokin järjestö antaa konsortiolle tai yhdistykselle luvan koulutustoimintaan komission antaman päätöksen 97/322/EY(2) (erillinen tiedote nro 4) määräysten mukaisesti, voidaanko katsoa lailliseksi, että konsortio tai yhdistys veloittavat palveluistaan markkinahinnan, edellyttäen että hinnat eivät ylitä annettuja rajoja?

Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus

(12. toukokuuta 1998)

Vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-352/98 komissio jo totesi: "Komissio ei aseta etusijalle mitään tiettyä järjestöä, koska se ei osallistu toimien valintaan ja arviointiin ex ante. Komissio ainoastaan vahvistaa yhdessä jäsenvaltion kanssa yleisluonteiset perusteet ja suuntaviivat, jotka lopullisen tuensaajan on otettava huomioon toteuttaessaan Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tukea saavia toimia."

Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen esittämään uuteen kirjalliseen kysymykseen komissio haluaa korostaa, että palvelut, joista oppilaitos maksaa markkinahinnan osakkuusyhtiölle tai yhteenliittymälle ja joiden hinnat eivät ylitä vahvistettuja rajoja, ovat hyväksyttäviä, jos ne voidaan todistaa valvottavalla tavalla menojen loppuselvityksen yhteydessä.

On syytä muistuttaa, että komission toimintaan sovelletaan Euroopan sosiaalirahastoa koskevan asetuksen (ETY) 4255/88, sellaisena kuin se on muutettuna(3), 2 artiklan 1 kohtaa, jossa todetaan seuraavasti:

"Jäsenvaltioiden on valvottava, että yksittäisten toimenpiteiden kustannukset pysyttelevät kullekin toimenpidelajille soveliaissa rajoissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toteuttamia tarkastuksia."

(1) EYVL C 310, 9.10.1998, s. 58.

(2) EYVL L 146, 5.6.1997, s. 11.

(3) EYVL L 193, 31.7.1993.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1399/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Syrjäisimpien alueiden ominaispiirteet energia-alalla Ratkaistakseen syrjäisimpien alueiden ominaispiirteistä aiheutuvat ongelmat energia-alalla Euroopan unioni on jo perustanut osana näitä alueita varten suunnattujen yhteisön toimia Posei-energia -ohjelman, joka ei liity tätä alaa koskeviin yhteisön tukikehyksiin. Nämä syrjäisimpien alueiden ominaispiirteet ovat edelleen sellaisia tekijöitä, jotka erottavat ne muista alueista. Näin ollen, miten komissio suhtautuu tähän kysymykseen, erityisesti Azorien alueella? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Komissio on pannut toimeen Poseima-ohjelman energiatoimenpiteen kolmen vuoden aikana. Tätä toimenpidettä toteutettaessa kokonaismäärältään 15 miljoonan ecun varat on siirretty Azorien autonomiselle alueelle ja myönnetty energiansäästöhankkeille ja uusiutuvia energialähteitä koskeville hankkeille. Viimeinen vuotuinen tukierä maksettiin vuonna 1994. Komissio ei ole ehdottanut Poseima-ohjelman energiatoimenpiteen jatkamista kaudella 1995-1999. Sen sijaan osana yhteisön Portugalia koskevaa tukikehystä ja erityisen syrjäisiä alueita koskevaa REGIS-aloitetta komissio on hyväksynyt useita ohjelmia, jotka sisältävät engergiainvestointeja tukevia toimia Azoreilla. Kun otetaan huomioon Azorien epäedullinen sijainti perinteisen energiahuollon kannalta mutta myös energiansäästön ja tiettyjen uusiutuvien energialähteiden tarjoamat mahdollisuudet, Azorien energiasektori hyötynee uudenkin rahoitusohjelman aikana rakennerahastojen tuesta.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1084/98 esittäjä(t): Nel van Dijk (V) komissiolle (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Mahdollista petollista toimintaa Alankomaiden naudanlihan viennissä Onko komissio tietoinen raporteista, joiden mukaan alankomaalaiset lihanviejät väärentävät suuressa määrin alkuperäleimoja ja -asiakirjoja, jotta tuontinaudanliha ja maahan tuodut naudat voidaan sen jälkeen, kun ne on teurastettu, toimittaa eteenpäin alankomaalaista alkuperää olevana lihana, koska näin voidaan kiertää Alankomaiden ja Venäjän välillä sovittuja jälleenviennin rajoituksia(1)? Onko komissio tietoinen siitä, että liha-alan keskusjärjestön virkamiesten kerrotaan kannustavan tällaiseen petolliseen toimintaan, että valtion karjan- ja lihantarkastuslaitos (Rijksdienst voor de Keuring van Vee en Vlees - RVV) on jo kolmen vuoden ajan sallinut tällaisen toiminnan jatkumisen ja että maatalousministeriön korkeimmat virkamiehet ovat tietoisia tästä toiminnasta? 1. Onko komissiolla tietoja, joiden avulla edellisten raporttien oikeellisuus voidaan varmistaa? 2. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä varmistaakseen mahdollisimman pikaisesti, ettei tällaisella petollisella toiminnalla enää haitattaisi komission BSE-politiikkaa eikä vaarannettaisi kansanterveyttä? 3. Onko komission mielestä mahdollista lisätä sen itse harjoittamaa alankomaalaisiin teurastamoihin ja naudanlihanviejiin kohdistamaa valvontaa, koska RVV:n harjoittaman valvonnan suhteen on herännyt epäilyksiä? 4. Aikooko komissio vaatia jo maksettuja vientitukia takaisin, jos lihan vientiin liittyvä petollinen toiminta pystytään osoittamaan? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 1998) Komissio on tietoinen niistä lehdistössä esitetyistä raporteista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Tässä tapauksessa Alankomaiden tiedotusvälineiden paljastamat seikat koskevat Alankomaiden ja Venäjän välillä tehdyn kahdenvälisen sopimuksen noudattamatta jättämistä. Kyseisessä sopimuksessa määrätään, että ainoastaan Alankomaissa kasvatetuista ja teurastetuista eläimistä peräisin olevaa lihaa voidaan viedä Venäjälle. Edellä mainittujen tietojen perusteella ei vaikuta siltä, että yhteisön BSE-politiikka olisi joutunut vaaraan siksi, että Alankomaiden viranomaiset eivät ole noudattaneet Venäjän kanssa tehtyä kahdenvälistä sopimusta. Esille tuotu käytäntö ei myöskään ole johtanut vientitukien maksamiseen väärin perustein. Sen sijaan komissio aikoo tehdessään tarkastuksia paikan päällä kiinnittää erityishuomiota tapaan, jolla Alankomaiden viranomaiset soveltavat asiaankuuluvaa yhteisön lainsäädäntöä. Vastuu päivittäisistä tarkastuksista on kansallisilla viranomaisilla. (1) Päivälehti "De Limburger", 13. ja 14. maaliskuuta 1998; TV-ohjelma "Netwerk", 13.maaliskuuta 1998.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2036/98 esittäjä(t): Klaus Hänsch (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevaan Duisburgiin jaetut EU-määrärahat Voiko komissio kertoa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevalle Duisburgin kaupungille myönnetyistä EU-määrärahoista seuraavaa: 1. Duisburgin kaupungille vuodesta 1994 lähtien myönnettyjen EU:n rakennemäärärahojen määrä ja niiden jakautuminen joko yksittäisten rahastojen mukaisesti tai erilaisten yhteisöohjelmien ja -aloitteiden mukaisesti sekä niiden EU-määrärahojen määrä, joita on myönnetty - suorana tukena - kaupungin yliopistoille, tutkimuslaitoksille, yrityksille ja muille toimijoille tai pilottihankkeisiin ja erilaisiin toimiin muiden budjettikohtien mukaisesti? 2. Tällaisten varojen avulla luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0237/98 esittäjä(t): María Estevan Bolea (PPE) komissiolle (13. helmikuuta 1998) Aihe: Biologinen monimuotoisuus Onko komissio selvittämässä, mikä on biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen tämänhetkinen tilanne, jotta muutettaisiin siihen negatiivisesti vaikuttavia prosesseja? Ovatko tulevat toimintasuunnitelmat ja yhteisön strategiaan oletettavasti sisältyvät toimenpiteet yhteydessä nykytilanteen selvitykseen ja muutostarpeeseen?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1237/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan vakuutusmaksuvero Onko komissio harkinnut mitä seurauksia vakuutusmaksuveron korotuksella on Yhdistyneen kuningaskunnan elektroniselle vuokraus- ja vähittäismyyntisektorille, matkailualalle sekä moottoriajoneuvoalalle? Vakuutusmaksuvero otettiin käyttöön, jotta nk. arvon siirtoa voitaisiin välttää. Onko komissio arvioinut korkeamman vakuutusmaksuveron käyttöönotosta aiheutuvat seuraukset matkavakuutusmarkkinoille, joilla arvon siirto on mahdotonta? Onko komissio tietoinen siitä, että vakuutusmaksuveron korotuksen jälkeen sellaisten henkilöiden lukumäärä on lisääntynyt, jotka ovat päättäneet matkavakuutuksensa? Onko komissio lisäksi tietoinen siitä, että vakuutusmaksuveron korotus on lisännyt muihin kuin vakuutuksiin perustuvien moottoriajoneuvotakuiden määrää ja laskenut ajoneuvojen omistajien nauttimaa suojaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa? Onko näitä aloja koskeva vakuutusmaksuveron korotus sopusoinnussa palvelujen tarjoamisen vapauden sekä EY:n kilpailulain kanssa? Onko komissio vastannut edellä mainittujen alojen esittämiin valituksiin, jotka koskevat vakuutusmaksuveron korotusta, ja jos on, mitä komissio on vastannut? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 1998) Komission käsiteltäväksi tuotiin vuonna 1997 useita valituksia matkailualan ja sähkölaitteiden vähittäiskaupan vakuutusmaksuveron korottamisesta. Komissio tutkii näitä valituksia parhaillaan erityisesti EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan kannalta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset korottivat veroa 1. huhtikuuta 1997 osana alv-petosten torjumiseksi toteutettuja toimenpiteitä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja komission neuvoteltua asiasta vuoden 1997 lopulla viranomaiset ilmoittivat komissiolle 6. toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä korotetun vakuutusmaksuveron soveltamisalan laajentamisesta kaikkiin vakuutuksia myyviin ammattiryhmiin. Tämä päätös tulee voimaan 1. elokuuta 1998. Komission mukaan kyseinen päätös poistaa vuonna 1997 toteutettuun matkavakuutusveron korotukseen liittyvät syrjivät ominaisuudet ja tukivaikutukset, joita korotuksesta mahdollisesti aiheutui sen ulkopuolelle jääneille ammattiryhmille. Komissio jatkaa sähkölaitteiden vakuutusveron korotustoimenpiteiden tutkimista. Komissio toimittaa kantelijoille vastauksensa selvitettyään kyseisten toimenpiteiden vaikutukset.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1404/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Valuutanvaihtotoimistot ja euro Kun yhtenäisvaluuttaa aletaan käyttää, valuutanvaihtotoimenpiteet vähenevät nykyisiin toimenpiteisiin verrattuna, sillä kansalliset valuutat häviävät euron käyttöönoton vuoksi. Ammattimaiset valuutanvaihtotoimistot, jotka kansalliset keskuspankit ovat valtuuttaneet hoitamaan tehtävää, joutuvat siis supistamaan toimintaansa ja monet joutuvat sulkemaan ovensa. Ottaen huomioon määräykset, joita annettiin tullivirkailijoiden osalta ennen yhtenäismarkkinoiden toiminnan alkamista, niin voiko komissio sanoa, 1. onko se määrännyt ilmiön aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseen tähtäävistä toimenpiteistä, 2. eikö se pidä tarpeellisena määrätä korvaavista toimenpiteistä niiden osalta, jotka tilanteen pakottamina hyväksyvät varhaiseläkkeen, 3. eikö se voisi vaatia jäsenvaltioilta, että mahdollisia "lupia", joita ei enää käytetä toiminnan lakkauttamisen vuoksi, ei pidettäisi markkinoilla vaan annettaisiin niille, jotka jatkavat edelleen toimintaa, jolloin heille varmistetaan etuosto-oikeus, 4. eikö se katso, että olisi tarpeen käyttää sosiaalirahastoa tämän erityisen Italian valuutanvaihtoyhdistyksen alaisuuteen ryhmittyneen ammattiryhmän rakennemuutoshankkeisiin, sillä hanketta kannattaisi tutkia yhdessä kyseisen yhdistyksen kanssa? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) 1. Komissio antoi toukokuussa 1995 vihreän kirjan käytännön järjestelyistä yhtenäisvaluutan käyttöönottamiseksi. Tässä vihreässä kirjassa ja sen jälkeen annetuissa suosituksissa esitellään komission ehdotukset euroon siirtymistä koskeviksi järjestelyiksi. Joulukuusta 1995 lähtien on ollut selvää, että eurosetelit ja -kolikot otetaan käyttöön 1. tammikuuta 2002. Komission valmistelut euron käyttöönottamiseksi ovat perustuneet periaatteeseen, jonka mukaan tarvittavien muutosten tekeminen on asianomaisten toimialojen vastuulla. Vaikka yhteisen rahan käyttöönotosta on huomattavaa yleistä etua Euroopan taloudelle, siirtyminen merkitsee selvästi joillakin aloilla suurempia muutoksia kuin toisilla. 2. Komissio on täysin tietoinen siitä, että valuutanvaihtotoimistot joutuvat kohtaamaan monia muita aloja suurempia muutoksia sopeutuessaan euron käyttöönottoon. Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole voimassa oikeus- tai sääntelyperustaa, jonka nojalla komissio voisi ehdottaa erityisiä toimenpiteitä tämän alan avustamiseksi. Vuonna 1992 tullivirkailijoiden hyväksi toteutetut toimenpiteet perustuivat erityiseen neuvoston päätökseen. 3. Jäsenvaltiot ovat yksin vastuussa toimilupien myöntämisestä valuutanvaihtotoimistoille. 4. Komissio uskoo, että valuutanvaihtotoimistojen työntekijöiden uudelleenkoulutushankkeille voitaisiin myöntää Euroopan sosiaalirahaston tukea. Sosiaalirahaston tukea saavien hankkeiden valinta on kuitenkin jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten tehtävänä.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1441/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Euro 1999 Komission kertomuksessa "EURO 1999-25. maaliskuuta 1998 - Talouksien lähentymisen arviointi ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymistä koskeva suositus"KOM(98) 1999 lopullinen, sivulla 78 sanotaan seuraavaa: "EMUn toisen vaiheen aikana kaikki jäsenvaltiot (Kreikkaa lukuun ottamatta) ovat onnistuneet saavuttamaan hitaan inflaatiovauhdin, joka on lähentynyt muiden jäsenvaltioiden inflaatiovauhtia, ja/tai ylläpitämään sitä. Vaikka hinta- ja kustannuspaineiden hellittämiseen vaikuttivat suhdannetekijät, kuten pitkään jatkunut vaimean taloudellisen toimeliaisuuden jakso, tämä vaikuttava inflaatiokehitys johtui myös useista rakennemuutoksista." Voiko komissio yksilöidä, mitä muut suhdannetekijät olivat? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 1998) Parlamentin jäsenen lähentymiskertomuksesta lainaama kohta liittyy hintakehityksen kestävyyteen yhteisössä (3.5 jakso). Tässä jaksossa komissio painottaa, että korkean tason hintavakauden saavuttaminen ja kestävä hintakehitys riippuvat pääasiassa rakenteellisista tekijöistä. Lähentymiskertomuksessa mainitaan myös, että eräät suhdannetekijät ovat vaikuttaneet yhteisön hitaaseen inflaatiovauhtiin talous- ja rahaliiton (EMU) toisen vaiheen aikana. Kertomuksessa viitataan "vaimean taloudellisen toimeliaisuuden jaksoon", joka hidasti eri tekijöiden myötävaikutuksella inflaatiota. Kysynnän heikkous ensinnäkin kiihdytti toimittajien välistä kilpailua. Toisaalta vähäisestä taloudellisesta toimeliaisuudesta johtunut työttömyyden kasvu ja sen vakiintuminen korkealle tasolle hillitsivät palkankorotuksia, jotka kuuluvat tärkeimpiin inflaatiota aiheuttaviin tekijöihin. Lisäksi voidaan mainita kaksi muuta suhdannetekijää. Hyödykkeiden maailmanmarkkinahinnat nousivat hyvin maltillisesti lähes koko EMU:n toisen vaiheen ajan. Toisaalta dollari oli samaan aikaan melko heikko. Nämä kaksi tekijää edistivät tuontihintojen hidasta kasvua useimmissa jäsenvaltioissa.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1447/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Espanjan vesirakennushankkeiden rahoittaminen yhteisön varoista Vastauksena kysymykseeni E-0457/98(1) komission jäsen Wulf-Mathies ilmoitti, että 1. Euroopan aluekehitysrahastolla (EAKR) ei ole Espanjassa yhtään hanketta, jota luonteensa tai kokonsa puolesta voitaisiin verrata Alquevan hankkeeseen. Myöskään koheesiorahasto ei ole rahoittanut vastaavanlaisia hankkeita. 2. Alquevan hankkeen rahoittamiselle asetetut ehdot johtuivat hankkeen suuruudesta (yli 300 miljoonaa ecua yhteisön varoja), joka aiheutti erityisongelmia ympäristönsuojelulle, vesihuollolle, taloudelliselle kehitykselle sekä seurantatoimien koordinoimiselle. Nämä luvut ja tiedot vaativat kuitenkin tarkennusta: vuoden 1997 hintoina laskettuna EAKR sijoittaa Alquevan hankkeeseen ainoastaan 96,6 miljoonaa ecua. Loppuosa rahoituksesta tulee koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja EMOTR:in takuuosastosta. Mikäli tätä lukua halutaan verrata vastaaviin lukuihin Espanjassa, missä koheesiorahasto on myös rahoittanut vesistöhankkeita, on viitattava Euroopan aluekehitysrahastoon, joka on sijoittanut Espanjan vesistösuunnitelmaan (yhteisön tukikehys) samana aikana 260 miljardia escudoa, eli 13 kertaa enemmän kuin mitä Alquevalle on myönnetty. Komissiokin myöntänee, että ohjelman tai hankkeen jakaminen osiin (kuten Espanjan vesistösuunnitelman, jossa todistettavasti on mukana useita EAKR:n rahoittamia patoja ja altaita, jotka sijaitsevat kansainvälisissä joissa, esimerkiksi Guadianassa) ei voi oikeuttaa sen käsittelemistä muuna kuin yhtenä kokonaisuutena, mikä tarkoittaa sitä, että samalle valuma-alueelle tehdyt investoinnit kuuluvat yhteen. Miten komissio voi siis väittää, ettei yksikään vastaavankokoinen espanjalainen hanke ole saanut rahoitusta? Ja miten se voi olla puolueeton väittäessään, että ainoastaan Alquevassa tarvittiin rahoitukselle asetettuja erityisiä seurantaehtoja? (1) EYVL C 354, 19.11.1998.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1019/98 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Nuorten alkoholin kulutus Tanskassa Onko komissio tietoinen siitä, että tanskalaisilla nuorilla on kutakuinkin alkoholin kulutuksen maailmanennätys? Mitä aloitteita komissio on toteuttanut vastustaakseen alkoholin väärinkäyttöä jäsenvaltioiden nuorten keskuudessa? Aikooko komissio ryhtyä erityistoimiin korjatakseen tilanteen Tanskassa, missä ongelma nähtävästi on suurempi kuin muissa jäsenvaltioissa? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 1998) Komissio on hyvin perillä alkoholin kulutuksen määristä jäsenvaltioissa ja tuntee myös tilanteen Tanskassa. Komissio on huolissaan lisääntyvistä ongelmista, joita lasten ja nuorten alkoholinkäyttö ja erityisesti alkoholipitoisten virvoitusjuomien väärinkäyttö aiheuttavat jäsenvaltioissa. Komissio on neuvotellut jäsenvaltioiden kanssa alkoholin myynnin, markkinoinnin ja mainonnan käytännesäännöistä alaikäisten alkoholinkäyttöongelman ratkaisemiseksi. Tätä pidetään järkevimpänä menettelytapana tässä vaiheessa. Komissiolla ei ole toimivaltaa ryhtyä erityistoimiin yksittäisissä jäsenvaltioissa.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1755/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Komission henkilökunnan lakko Voiko komissio vahvistaa henkilökuntansa olleen lakossa 30. huhtikuuta? Onko totta, että tämä lakko ei koskenut mitään erityistä ehdotusta, vaan konsultin laatimaa asiakirjaa, josta pyydettiin ja toivottiin henkilökunnan mielipiteitä? Pitääkö komissio lakkoa tällaisessa tilanteessa oikeutettuna? Onko se tietoinen lakon vaikutuksista yleiseen mielipiteeseen erityisesti johtuen siitä, että lakkopäivä oli välittömästi ennen yleistä vapaapäivää, jolloin henkilökunta sai lakon ansiosta tosiasiassa nelipäiväisen viikonlopun? Mikä oli lakon aloittamisesta järjestetyn äänestyksen tulos? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (29. kesäkuuta 1998) Komissiossa oli lakko 30. huhtikuuta 1998. Työtaistelun perussyynä oli epävirallinen muistio. Komissio ei ollut tehnyt henkilöstösääntöä koskevaa erityistä ehdotusta. Se oli pyytänyt kommentteja muistiosta, joka oli henkilöstön luettavissa komission sisäisessä tietoverkossa. Koska komissio oli itse lakon kohteena, se ei halua ottaa kantaa lakon oikeutukseen. Lakkopäivä edelsi yleistä vapaapäivää ja viikonloppua, jonka aikana Eurooppa-neuvosto päätti siitä, mitkä maat osallistuvat talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen. Tiedotusvälineissä esitettiin joitakin kriittisiä huomioita komission henkilöstöasioista. Päätös lakkoon menemisestä, jos neuvotteluissa ei päästä tulokseen, tehtiin ammattiliittojen koolle kutsumassa henkilöstön yleiskokouksessa äänestyksen perusteella. Komission tietojen mukaan kokouksen osanottajien selvä enemmistö kannatti lakkopäätöstä. Tarkasta tuloksesta ei kuitenkaan ole tietoa, koska äänestyslippuja ei käytetty.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0889/98 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (11. maaliskuuta 1998) Aihe: Lammasten laiton teurastus Eid-El-Kabir -juhlilla Ranskassa Kysymyksessäni nro 90 (H-0013/98)(1) kiinnitin komission jäsenen huomion siihen, että hän oli jo aikaisemmin ollut kanssani yhtä mieltä siitä, että Ranskan viranomaiset olivat rikkoneet yhteisön lakia sallimalla Eid-El-Kabir -juhlien nimissä tuhansien lammasten raa'an teurastuksen Pariisin ulkopuolella sijaitsevilla pelloilla huhtikuussa 1997. Lisäksi pyysin komissiota kertomaan, mitä takuita se oli saanut Ranskan viranomaisilta siitä, että EU:n lakia noudatetaan ja varmistetaan, että tätä barbaarista ja laitonta teurastusta ei sallita jälleen tänä vuonna. Vastauksessaan komissio sanoi, että on aivan mahdollista, että Eid-El-Kabiria juhlistetaan tavalla, jolla kunnioitetaan asiaankuuluvia eläinten hyvinvointia koskevia säännöksiä, joissa ei sallita tällaista teurastusta toteuttavan ulkoilmassa tai muualla teurastamojen ulkopuolella. Mutta vaikka komissio sanookin, että se on ollut lisäyhteydessä Ranskan viranomaisiin, ei se ole vastannut kysymykseeni, joka koski Ranskan viranomaisten antamia takuita. Voiko komissio nyt kiireellisesti antaa yksityiskohdat Ranskan viranomaisilta saamistaan takuista varmistaa se, että yhteisön lakia ei rikota, sekä kertoa, mihin toimenpiteisiin ranskalaiset ryhtyvät lakia rikkovia henkilöitä kohtaan? Kertoisiko komissio myös tarkasti, mihin toimiin se ryhtyy Ranskan viranomaisten suhteen EY:n perustamissopimuksen 100 artiklan nojalla, ja mitkä ovat seuraukset, jos se saa todisteita siitä, että tämän vuoden juhlissa rikotaan lakia? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Komissio seuraa myös jatkossa tilannetta, joka liittyy lampaiden laittomaan teurastukseen teurastamoiden ulkopuolella arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien muslimien juhlien yhteydessä. Komissio otti vuoden 1997 lopussa yhteyttä Ranskan viranomaisiin ja toivoi niiden varmistavan, että asianmukaisia yhteisön määräyksiä noudatetaan teurastettaessa lampaita vuoden 1998 juhlien yhteydessä. Seurantakirje lähetettiin 13. maaliskuuta 1998, ja siinä annettiin kahden viikon määräaika vastauksen toimittamiselle. Komissio ei kuitenkaan tähän mennessä ole saanut pyytämiään tietoja. Ranskaa varoitettiin myös siitä, että jos se laiminlyö velvollisuutensa varmistaa määräysten noudattaminen, komissio aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn. Komissio ei ole vielä saanut tämänvuotisia Eid-el-Kabir -juhlia koskevia valituksia. (1) Sanatarkat istuntoselostukset (helmikuu 1998).