ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0426/01

esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle

(16. helmikuuta 2001)

Aihe: Vastaus eurojen toimittamista etukäteen koskeviin kysymyksiin

Miksi komissio jättää tahallisesti vastaamatta jäsenen sille esittämiin kysymyksiin?

Vastauksena kysymykseen E-3898/00(1) komissio viittaa epämääräisesti tarpeeseen lyhentää minimiinsä aika, jolloin euroja ja kansallista valuuttaa käytetään rinnan vuonna 2002, ja toteaa, että jos kansalaiset saisivat seteleitä käsiinsä etukäteen, konkreettisena seurauksena saattaisi olla rinnakkaiskäytön pitkittyminen. On vaikea ymmärtää, että eurosetelien hallussapito ennen euron käyttöönottoa 1. tammikuuta 2002 muodostuisi minkäänlaiseksi ongelmaksi.

Varsinainen kysymykseni, joka jäi vastausta vaille, oli kuitenkin seuraava: koska pankkiautomaateista ei saa viiden tai kymmenen euron seteleitä, ostoksissa käytetään suurempia seteleitä, ja on mahdollista, ettei rahasta voida antaa takaisin viiden ja kymmenen euron seteleinä. Tämä todellakin johtaisi valuuttojen rinnakkaiskäytön pitkittymiseen.

Miksi kansalaiset eivät voisi hankkia viiden ja kymmenen euron seteleitä euron käyttöönottoa edeltävällä viikolla samalla tavalla kuin he voivat hankkia kolikoitakin? Kaatuisiko maailma siihen, jos joitakin seteleitä olisi liikkeellä jo ennen kuin euro otetaan virallisesti käyttöön?

(1) EYVL C 174 E, 19.6.2001.

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(3. huhtikuuta 2001)

Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotto on yhteiseen rahaan siirtymisen viimeinen vaihe, ja on hyvin tärkeää, että sen yhteydessä ei kuluttajille aiheudu sekaannuksia. Tärkeää on myös minimoida ne käytännön hankaluudet, joita vähittäiskaupalle kahden valuutan rinnakkaiskäytöstä aiheutuu. Sen vuoksi euroalueen maat päättivät, että vanhan ja uuden rahan seteleiden ja kolikoiden rinnakkaiskäyttöjakso vuoden 2002 alussa pidetään mahdollisimman lyhyenä.

Rinnakkaiskäytön lyhyys ja sen tavoitteet saatettaisiin kyseenalaisiksi, jos seteleitä jaettaisiin yleisölle etukäteen. Lisäksi seteleiden ennakkojakelu loisi riskin, että ne pääsisivät liikkeeseen liian aikaisin.

Näistä syistä valtiovarainministerit ja komissio ovat yhtyneet Euroopan keskuspankin kantaan, että seteleitä ei jaeta yleisölle ennakkoon.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0783/01 esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) komissiolle. Tavaramerkkien yleismaailmallisen raukeamisen käyttöönotto.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0246 - 0247



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0783/01 esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) komissiolle (7. maaliskuuta 2001) Aihe: Tavaramerkkien yleismaailmallisen raukeamisen käyttöönotto Kuten komissio tietää, Euroopan parlamentti on ilmoittanut kannattavansa tavaramerkkien raukeamisjärjestelyn muuttamisen valmistelun jatkamista. Myös monet jäsenvaltiot ovat kehottaneet komissiota jatkamaan tämän asian valmistelua, koska ne katsovat, että nykyinen yhteisön tason raukeamisjärjestely mahdollistaa sen, että yritykset perivät eurooppalaisilta muihin maanosiin verrattuna korkeampia hintoja. Katsooko komissio, että yleismaailmallisen raukeamisen käyttöönotto voisi hyödyttää kuluttajia, koska hinnat laskisivat esimerkiksi vaatteiden, jalkineiden ja urheiluvälineiden kaltaisilla kuluttajan kannalta tärkeillä tuotealoilla, että se sopisi yhteen maailmankaupan globaalistumisen ja sähköisen kaupankäynnin lisääntymisen kanssa, ja tuleeko komissio edellä mainitun perusteella harkitsemaan uudelleen päätöstään, jonka mukaan se ei aio antaa tavaramerkkijärjestelmän muuttamista koskevia ehdotuksia? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2001) Ensinnäkin komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että asia on paraikaa keskustelun kohteena parlamentissa. Komissio on myös tehnyt 24. toukokuuta 2000 päätöksen(1), ettei sen aikomuksena ole ainakaan tällä hetkellä ehdottaa muutosta tavaramerkkioikeuksien sammumisjärjestelmään. Komissio katsoo, että nykyinen yhteisön sammumisjärjestelmä tuo asianmukaisen tasapainon kuluttajien ja tavaramerkin haltijoiden etujen välille. Sitä paitsi näyttää epätodennäköiseltä, että kuluttajahinnat laskisivat merkittävästi kansainvälisen tavaramerkkioikeuksien sammumisjärjestelmän käyttöönoton myötä. Ennen kuin komissio teki tämän päätelmän asiasta, se oli tilannut Lontoossa sijaitsevalta National Economic Research Associates -instituutilta (NERA) tavaramerkkioikeuksien sammumisjärjestelmän mahdollisen muuttamisen taloudellisia vaikutuksia koskevan tutkimuksen. Tutkimuksen mukaan hinnat eivät muuttuisi paljoakaan, jos käytössä olisi kansainvälinen sammumisjärjestelmä nykyisen järjestelmän tilalla. Talous- ja sosiaalikomitea tuki komission lähestymistapaa ja antoi 24. tammikuuta 2001 yksimielisesti myönteisen lausunnon komission päätöksestä. (1) PR BIO/00/110.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0434/01 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) neuvostolle. Nizzan sopimus ja 133 artiklaan tehtävät muutokset palvelukaupan ja henkisen omaisuuden kauppaa koskevien näkökohtien alalla.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0434/01 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) neuvostolle (14. helmikuuta 2001) Aihe: Nizzan sopimus ja 133 artiklaan tehtävät muutokset palvelukaupan ja henkisen omaisuuden kauppaa koskevien näkökohtien alalla Palvelukaupan ja henkisen omaisuuden kaupan näkökohdat kuuluvat perustamissopimuksen 133 artiklan 5 kohdan uusien määräysten (yksilöidyt poikkeukset) mukaisesti yhteisön yhteistä kauppapolitiikkaa koskevan toimivallan piiriin. 133 artiklan 7 kohtaan sisältyy kuitenkin määräyksiä, joilla rajoitetaan tämän toimivallan laajentamista henkistä omaisuutta koskeviin kansainvälisiin neuvotteluihin ja sopimuksiin, joihin ei sovelleta 133 artiklan 5 kohtaa. 133 artiklan 5 kohdan nykyisissä määräyksissä edellytetään, että parlamenttia on kuultava erityisesti perustamissopimuksen 133 artiklaan tehtävistä muutoksista. Voiko neuvosto antaa tietoja seuraavista: Ovatko jäsenvaltiot ja komissio tehneet sitovan sopimuksen siitä, mitkä näkökohdat koskevat henkisen omaisuuden kauppaa ja mitkä eivät? Aikovatko ne julkaista tämän mahdollisesti tehdyn sopimuksen? Millä tavoin ja milloin tämä jaottelu määritellään, ellei tällaista sopimusta ole tehty? Aikovatko Trips-sopimuksen allekirjoittaneet jäsenvaltiot jatkaa näiden uusien määräysten perusteella suoraa ja yksilöllistä osallistumista henkisestä omaisuudesta WTO:ssa käytäviin nykyisiin ja tuleviin neuvotteluihin? Tarvitaanko tällaisten sopimusten tekemiseen kansallista suostumusta? Vastaus (14. toukokuuta 2001) 1. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset koskevat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 133 artiklan määräysten tulkintaa sellaisina kuin niistä sovittiin Nizzan hallitustenvälisessä konferenssissa ja sellaisina kuin niitä sovelletaan, kun 15 jäsenvaltiota ovat ratifioineet Nizzan sopimuksen ja se on tullut voimaan. Neuvoston tehtäviin ei kuulu antaa lausuntoa tästä tulkinnasta. 2. Jos neuvosto saisi komissiolta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen nykyisen 133 artiklan 5 kohtaa koskevan ehdotuksen, Euroopan parlamenttia kuultaisiin asiasta. Neuvosto ei ole saanut tällaista ehdotusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0050/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja NMD-aloite.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0050/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (22. tammikuuta 2001) Aihe: Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja NMD-aloite Yhdysvaltain presidentti George W. Bush on niin kutsutun ohjuspuolustusjärjestelmän, National Missile Defensen vankkumaton kannattaja. Ohjuspuolustusjärjestelmän tulisi suojata Yhdysvaltoja ohjushyökkäyksiltä. Hanke muodostaa kuitenkin uhan Euroopan mantereen turvallisuudelle. Venäjän hallitus on todennut, että NMD-hanke on ristiriidassa vuoden 1972 torjuntaohjuskieltosopimuksen (Anti-Ballistic Missile, ABM) kanssa. Britannian ulkoministeri Robin Cook pelkää uutta asevarustelukilpailua. Yhdysvaltain hallitus tarvitsee Britannian hallituksen tuen, jos se todellakin aikoo toteuttaa torjuntaohjusjärjestelmänsä. Pohjois-Yorkshireen on määrä sijoittaa järjestelmään kuuluva osa. 1. Mikä on komission kanta ohjuspuolustusjärjestelmään (National Missile Defense)? 2. Katsooko komissio, että ohjuspuolustusjärjestelmä on vuoden 1972 ABM-sopimuksen mukainen? Jos vastaus on myönteinen, miten komissio perustelee kantansa, että ohjuspuolustusjärjestelmä on vuoden 1972 ABM-sopimuksen mukainen? 3. Yhtyykö komissio Britannian ulkoministerin Robin Cookin pelkoon siitä, että kehittämällä ohjuspuolustusjärjestelmän Yhdysvallat aloittaa uuden asevarustelukierteen? Jos vastaus on kielteinen, miten komissio perustelee sen, että se torjuu Britannian ulkoministerin Robin Cookin näkemyksen? 4. Ottaen huomioon kysymyksiin 1, 2 ja 3 antamansa vastaukset, miten komissio suhtautuu ohjuspuolustusjärjestelmään kuuluvan osan sijoittamiseen Pohjois-Yorkshireen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2001) Kysymys koskee puolustuspolitiikkaa, joka ei kuulu yhteisön toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0805/01 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Turkin talouskriisi.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0247 - 0248



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0805/01 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (19. maaliskuuta 2001) Aihe: Turkin talouskriisi Turkin tämänhetkisellä valuuttakriisillä on vakavia seurauksia valuuttavarantoihin, pörssikurssit laskevat, inflaatio kiihtyy ja korot nousevat. Vaikka Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) yritti äskettäin pelastaa Turkin talouden myöntämällä maalle 11,4 miljardin dollarin lainan, valuuttakriisin perimmäiset syyt, jotka ovat Euroopan parlamentin hyvin tuntemia Turkin ongelmia, nousivat esiin: valtion äärimmäinen interventiopolitiikka, ylivelkaantuneet pankit, rahanpesu, poliittisten ja sotilaallisten tahojen puuttuminen maan talouselämään, demokraattisten instituutioiden puuttuminen jne. Aikooko komissio hyväksyä Turkin ajanmukaistamisohjelman viivästymisen valuuttakriisin verukkeella? Tyytyykö komissio Kansainvälisen valuuttarahaston sanelemiin ratkaisuihin vai aikooko se puuttua asiaan Yhdysvaltojen vastaavien toimenpiteiden mukaisesti? Miten komissio aikoo reagoida Turkin muuttumiseen uudeksi vararikon tehneeksi Venäjäksi, joka sai EU:n talouden natisemaan liitoksissaan vuonna 1998? Mitä ehdotuksia komissio aikoo tehdä kriisin hoitamiseksi, kun otetaan huomioon, että äskettäin tehdyssä EU:n ja Turkin välisessä kumppanuussopimuksessa ei mainita asiaan liittyvää erityistä politiikkaa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 2001) Vaikka Turkkia koetteleekin talous- ja rahoitusalan kriisi, se ei välttämättä vaikuta negatiivisesti uudistusohjelmaan, johon maa on sitoutunut. Kriisin vaikutuksena pitäisi päinvastoin olla talousuudistusten vauhdittuminen, kuten Turkin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) välisessä puitesopimuksessa mainitaan. Tukholmassa 23. maaliskuuta 2001 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa yhteisö antoi tukensa ohjelmalle, jolla on IMF:n siunaus. Komission tietojen mukaan Yhdysvallat ei anna kahdenvälistä apua, ainoastaan IMF:n yhteydessä annettavaa monenvälistä apua. Komissio katsoo, että Turkille laaditun liittymisstrategian täytäntöönpanon jatkaminen on omiaan vahvistamaan maan pyrkimyksiä selviytyä nykyisestä talouden kriisitilasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1157/01 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle. Suojatun alkuperäisnimityksen saaneet tuotteet ‐ lisäaineiden ja säilöntäaineiden käyttö juustonvalmistuksessa.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0233 - 0234



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1157/01 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle (3. huhtikuuta 2001) Aihe: Suojatun alkuperäisnimityksen saaneet tuotteet lisäaineiden ja säilöntäaineiden käyttö juustonvalmistuksessa Suojatun alkuperäisnimityksen - saanutta Grana Padano -juustoa koskevassa tuote-eritelmässä ei mainita säilöntäaineiden eikä varsinkaan E 1105 lysotsyymi -lisäaineen käyttöä. - Lisäaineiden käyttöä koskevan Italian ministeriöiden asetuksen 209/1996, joka on annettu direktiivien 94/34/EY(1), 94/35/EY(2), 94/36/EY(3), 95/2/EY(4) ja 95/31/EY(5) täytäntöönpanemiseksi, 2 kohdan D alakohdassa säädetään, että jotakin lisäainetta voidaan käyttää sillä ehdolla, että sitä ei käytetä viallisten raaka-aineiden käytön tai ei-toivottujen valmistusmenetelmien (epähygieeniset menetelmät mukaan lukien) peittämiseksi. - E 1105 lysotsyymi -säilöntäainetta käytetään suojatun alkuperäisnimityksen saaneen Grana Padano -juuston valmistuksessa, jotta juuston valmistuksessa voidaan käyttää maitoa, joka ei täytä direktiivin 92/46/ETY(6) liitteen A luvussa IV säädettyjä hygieenisyysvaatimuksia. - Italian terveysministeri on ilmoittanut Euroopan komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastolle 18.6.1999 lähettämässään muistiossa, että lähes kaikki Italiassa tuotettu maito, joka ei täytä direktiivin vaatimuksia, käytetään suojatun alkuperäisnimityksen saaneiden juustojen Grana Padanon ja Parmigiano Reggianon valmistukseen. - CSQA, joka on ainoa elin, jolle Italian valtio on antanut luvan myöntää todistuksia Grana Padano -merkille, sallii valvontasuunnitelmassaan lysotsyymi-säilöntäaineen lisäämisen, vaikka sitä ei sallita tuote-eritelmässä. - Voidaanko E 1105 -säilöntäaineen käyttö sallia, vaikka sitä ei ole nimenomaan mainittu suojatun alkuperäisnimityksen saanutta Grana Padano -juustoa koskevassa tuote-eritelmässä, tai onko komissio mahdollisesti myöntänyt tässä asiassa erityisiä poikkeuksia? - Eikö lysotsyymin käyttöä katsota selkeäksi silmänkääntötempuksi, jonka avulla suojatun alkuperäisnimityksen saaneita juustoja voidaan valmistaa maidosta, joka ei täytä direktiivin 92/46/EY vaatimuksia? - Katsooko komissio, että lysotsyymi on kuluttajien terveydelle täysin vaaraton aine? (1) EYVL L 237, 10.9.1994, s. 1. (2) EYVL L 237, 10.9.1994, s. 3. (3) EYVL L 237, 10.9.1994, s. 13. (4) EYVL L 61, 18.3.1995, s. 1. (5) EYVL L 178, 28.7.1995, s. 1. (6) EYVL L 268, 14.9.1992, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0386/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Matalataajuudella toimivan ääniluotaimen vaikutukset.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0195 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0386/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (15. helmikuuta 2001) Aihe: Matalataajuudella toimivan ääniluotaimen vaikutukset Voiko komissio kertoa, mihin varotoimiin siviili- ja sotilasviranomaiset ja EU:n aluevesillä liikkuvat alukset ovat ryhtyneet suojellakseen valaita matalataajuudella toimivien ääniluotaimien (LFAS) vaikutuksilta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2001) Tiettyjen meren eliölajien ja niiden elinympäristöjen suojelusta säädetään nk. luontotyyppidirektiivillä(1), joka on keskeisin luontotyyppien ja luonnonvaraisten kasvien ja eläinten suojelua koskeva yhteisön säädös. Kaikki valaslajit sisältyvät direktiivin liitteeseen IV, mikä velvoittaa jäsenvaltiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla taataan kyseisten lajien tiukka suojelu niiden luontaisilla levinneisyysalueilla. Lisäksi liitteeseen II kuuluvien valaiden (Tursiops truncatus ja Phocoena phocoena mukaan luettuina) elinympäristöjä on suojeltava määrittämällä tähän tarkoitukseen asianmukaiset alueet. Tällaiset toimenpiteet kuuluvat kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan, eikä direktiivissä edellytetä sellaisten yksityiskohtaisten tietojen toimittamista, jotka mainitaan kysymyksessä. Tämän vuoksi komissio ei voi toimittaa pyydettyjä tietoja parlamentin jäsenelle. (1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0244/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Tuberkuloosin hoitaminen Aasiassa ja Afrikassa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0244/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: Tuberkuloosin hoitaminen Aasiassa ja Afrikassa Euroopan unioni rahoittaa Itä-Euroopan ja entisen Neuvostoliiton alueella toteutettavia tuberkuloosin hoito-ohjelmia. Maailmanpankki on todennut, että paikan päällä järjestetyt hoitoa käsittelevät pikakurssit ovat eräs edullisimmista terveydenhoitomenetelmistä. Voiko komissio harkita rahoituksen laajentamista koskemaan myös Aasiassa ja Afrikassa toteutettavia ohjelmia ja luomaan tarvittaessa uuden budjettikohdan hoitoa käsittelevien pikakurssien rahoittamiseksi? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2001) Komissio pitää välittömässä valvonnassa tapahtuvaa lyhytkestoista hoitoa hyvänä toimintatapana, ja on yhtä mieltä siitä, että tuberkuloosin vaikutukset Afrikassa ja Aasiassa antavat aihetta huoleen. Tuberkuloosin (sekä muiden köyhyyteen liittyvien tärkeiden tartuntatautien, malarian ja HI-viruksen/aidsin) aiheuttaman ongelman laajuus edellyttää kansainväliseltä kehitysyhteisöltä ennennäkemättömän mittavia toimia. Komissio on suunnitellut erilaisia tapoja tehdä uusia huomattavia sitoumuksia osana koordinoituja kansainvälisiä toimia. Se pitää tällaista menettelyä parempana kuin tuberkuloosia koskevan erillisen budjettikohdan perustamista. Suosituksia annetaan tiedonannossa, jonka aiheena on HI-virukseen/aidsiin, malariaan ja tuberkuloosiin liittyvää nopeutettua toimintaa koskeva yhteisöohjelma. Komissio ehdottaa kattavaa toimintamallia, jossa toimet keskitetään kolmelle alueelle: nykyisin sovellettavien tehokkaiden toimintamuotojen, joihin sisältyy myös välittömässä valvonnassa tapahtuva lyhytkestoinen hoito, vaikutusten vahvistaminen, avainlääkkeiden saatavuutta kohtuuhintaan lisäävät toimet sekä tuberkuloosia varten kipeästi tarvittavien uuden sukupolven diagnostiikan ja hoidon kehittämisen nopeuttaminen. Komissio toimittaa kehitysmaiden terveydenhuoltoalalle laaja-alaisesti yhä enemmän tukea. Vuonna 1998 alaan liittyvien sitoumusten arvo oli yli 700 miljoonaa euroa, joka oli kahdeksan prosenttia kehitysyhteistyöbudjetista. Suuri osa tästä tuesta kohdennetaan kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien organisoinnin, hallinnoinnin ja suoristuskyvyn parantamiseen. Tähän sisältyy tuki tuberkuloosin valvontaohjelmille. Tukea myönnetään yhä enemmän alakohtaisesti ja avunsaajan talousarvioon ja entistä vähemmän tauteja koskeville yksittäisille ohjelmille. Komissio aikoo kuitenkin pyytää ehdotuksia toimiksi, jotka koskevat lisääntymisterveyttä koskevasta budjettikohdasta vuonna 2001 rahoitettavaa tuberkuloosin ja HI-viruksen välistä yhteyttä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0537/01

esittäjä(t): John Hume (PSE) komissiolle

(16. helmikuuta 2001)

Aihe: Maatalous Pohjois-Irlannissa

Maatalous on tärkein elinkeino Pohjois-Irlannissa. Kun otetaan huomioon tämänhetkisen vakavan kriisin vaikutukset, aikooko komissio tehdä tutkimuksen maatalouden tilanteesta Pohjois-Irlannissa, jotta löydettäisiin keinoja kriisin ratkaisemiseksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(15. maaliskuuta 2001)

Komissio on hyvin tietoinen Pohjois-Irlannin maatalousalan vaikeuksista ja alan merkityksestä alueen taloudelle. Alaa koskevan tutkimuksen osalta komissio pitää hyvin tärkeänä kokonaisvaltaista alueellista kehitystä ja hyvin perusteltuja aloitteita, joiden tukena on tutkimuksia ja arviointeja ja joiden tekemiseen ovat osallistuneet julkiset viranomaiset ja taloudelliset sekä yhteiskunnalliset toimijat.

Komissio hyväksyi Pohjois-Irlannin maaseudun kehittämissuunnitelman 4. joulukuuta 2000. Suunnitelma rahoitetaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta, ja siihen kuuluu niin kutsuttuja oheistoimia (epäsuotuisien alueiden tuki, tuki maatalousympäristön hyväksi ja maatalousmaan metsittämistuki). Suunnitelmaan kuuluu näiden toimenpiteiden ennakkoarviointi, nykytilan kuvaus sekä Pohjois-Irlannin maatalousalan vahvuudet ja heikkoudet. Näiden toimenpiteiden asianmukaisuutta on määrä arvioida jälleen suunnitelman toteuttamisen puolivälissä sekä toteuttamisen jälkeen.

Komissio hyväksyi myös 20. joulukuuta yhteisön Pohjois-Irlantia koskevan tukikehyksen (20002006) rakenteiden kehittämissuunnitelman pohjalta. Tähän kehykseen kuuluvat maaseudun kehittämistoimet rahoitetaan osittain EMOTR:n ohjausosuudesta. Rakenteiden kehittämissuunnitelmaan kuului ennalta toteutettu arviointi (sen valmistelivat yhdessä Pohjois-Irlannin tilasto- ja tutkimusvirasto ja eräs yksityisen konsulttiyritys), johon sisältyi myös lyhyt katsaus maatalouden ja maaseudun talouden vahvuuksiin ja heikkouksiin.

Komissio on myös tietoinen useista erityisesti maataloutta koskevista tutkimuksista, joita viime aikoina on tehty. Koska tuoreita asianmukaisia tutkimuksia on useita, paikallisten toimijoiden mukanaolo tällaisissa tutkimuksissa on tärkeää ja rakennerahastoilla on määrärahoja niiden toteuttamiseksi, komissio ei pidä nykytilanteessa tarpeellisena osallistua itse tällaiseen tutkimukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0053/01 esittäjä(t): Giuseppe Pisicchio (PPE-DE) komissiolle. Carimen tilanne.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0053/01 esittäjä(t): Giuseppe Pisicchio (PPE-DE) komissiolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Carimen tilanne Haluan kysyä kilpailuasioista vastaavalta komissaarilta seuraavista asioista. Banca d'Italia antoi 1990-luvulla Cariplo-pankkiryhmittymälle luvan hankkia tytäryhtiöidensä kautta joitakin merkittäviä Etelä-Italian luottolaitoksia, kuten Carical, Caripuglia, Carisalerno ja Mediocredito Sud, jotka olivat pahasti velkaantuneita. Näistä 400 pankista, joilla oli 4 000 työntekijää, maksettiin vain muutamia satoja miljardeja liiroja. Näiden hankintojen seuraukset olivat monella tapaa positiiviset: verotuksen kannalta siinä mielessä, että perityt velkaerät voitiin merkitä konsolidoituun tilinpäätökseen, ja toisaalta verovähennysten ja osakepääoman uudelleenjärjestelyn vuoksi, mikä merkitsi vanhojen osakkeiden merkitsemistä parametrein, joilla alennettiin voimakkaasti vanhojen osakkeiden arvoa, ellei niitä vaihdettu uusiin. Tämä merkitsi, että pankeista maksettu pääoma saatiin takaisin. Cariplon hankkimat pankit yhdistettiin omaksi kokonaisuudekseen, joka sai nimekseen Carime. Sen osake-enemmistö 66 prosenttia luovutettiin vuoden 2000 marraskuussa 2 300 miljardista liirasta Veneton Banca Popolare Commercio e Industriale, joka on huomattavasti Carimea pienempi. Luovutushetkellä Carimen tilanne oli seuraava: ottolainaus 20 000 miljardia ja antolainaus 6 000 miljardia, pääasiassa paikallisen kehityksen tukemiseen. Komissio soveltaa politiikkaa, jolla pyritään poistamaan epätasapaino kilpailussa ja lainansaannissa tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla. Mitä komissio aikoo tämän politiikan mukaisesti tehdä, jotta voitetaan Etelä-Italian alueiden tasapainoisen kehityksen esteet, joiden vuoksi paikallisten toimijoiden mahdollisuudet lainansaantiin ovat heikentyneet? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2001) Kaikki arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat sulautumat olivat kansallisen viranomaisen tutkimia, ja se oli myös antanut niihin luvan, sillä ne eivät vastaa 21 päivänä joulukuuta 1989 yrityskeskittymisen valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1) soveltamisedellytyksiä. On kuitenkin muistettava, että EY:n perustamissopimukseen sisältyvien kilpailusääntöjen soveltamisen keskeinen edellytys on, että keskittymä vaikuttaa haitallisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen on mahdollista, että kansallista tai paikallista tilannetta koskeva asia ei kuulu edellä mainitun säädöksen soveltamisalaan. Arvoisan parlamentin jäsenen kuvailema tilanne näyttäisi olevan olennaisilta osin kansallinen, ellei peräti alueellinen, joten on epätodennäköistä, että se vaikuttaisi valtioiden väliseen kauppaan. Näin ollen komissiolla ei ole valtuuksia ryhtyä toimenpiteisiin tilanteen ratkaisemiseksi. (1) EYVL L 395, 30.12.1989; julkaistu uudelleen EYVL L 257, 21.9.1990.