ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0459/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Tavoite 1 -alue Hainaut.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0047 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0459/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (19. helmikuuta 2001) Aihe: Tavoite 1 -alue Hainaut Komission mukaan on liian aikaista sanoa, kuinka moni yritys, jonka sijaintipaikka on Länsi-Flanderissa, siirtää pääkonttorinsa Hainaut'hon saadakseen yhteisötukea ohjelmointikaudella 2000-2006. Vuosina 1994-1999 noin viisikymmentä flanderilaista yritystä lienee vastannut Hainaut'n kutsuun. 1. Mitä nämä yritykset ovat? 2. Miksi nämä länsiflanderilaiset yritykset ovat asettuneet Hainaut'hon, kun otetaan huomioon, että yhteisöä kiinnostavat erityisesti sellaiset sijaintipaikkaa vaihtavat yritykset, jotka ovat saaneet julkista tukea joko nykyisessä tai uudessa sijaintipaikassaan? Michel Barnier'n komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0408/01 ja E-0459/01 (18. toukokuuta 2001) Tavoite 1 -ohjelmien yhteydessä yrityksille voidaan antaa tukea vain sellaisiin investointeihin, jotka toteutetaan kyseisellä maantieteellisellä ohjelma-alueella. Belgiassa sijaitsevan Hainaut'n maakunnan ohjelma on myös tällainen ohjelma. Sillä, onko yrityksen toimipaikka mahdollisesti rekisteröity ohjelma-alueelle, ei ole merkitystä sen kannalta, ovatko yrityksen investoinnit oikeutettuja ohjelman mukaiseen tukeen. Tämän vuoksi komission kanta on se, että parlamentin jäsenen ehdottama sijaintipaikkojen muutoksiin keskittyvä tutkimus ei olisi mielekäs tapa arvioida Hainaut'n tavoite 1 -ohjelman mahdollisia vaikutuksia. Ohjelman vaikutusta tuotanto- tai palvelulaitosten sijaintipaikkojen kannalta voitaisiin arvioida yksinomaan yritysten ohjelma-alueella tekemien investointipäätösten tasolla. Investointipäätöksiin vaikuttavat kuitenkin hyvin monet tekijät. Tavoite 1 -ohjelman vaikutusta investointipäätöksiin olisi todennäköisesti vaikeata tai jopa mahdotonta eritellä mikrotaloudellisella tasolla. Lisäksi olisi otettava huomioon tasapainottavia vaikutuksia, koska suuri osa Länsi-Flanderin alueesta on oikeutettu tavoite 2 -ohjelman Kustgebied-Westhoek mukaiseen tukeen. Joka tapauksessa olisi ennenaikaista arvioida kysymystä siitä, johtaako Hainaut'n ohjelma vuosille 2000-2006 investointien siirtymiseen Länsi-Flanderista Hainaut'hon. Asiaa voitaisiin käsitellä vasta kun huomattava osa ohjelmasta on pantu täytäntöön. Ohjelmakauden 1994-1999 osalta komissio aikoo esittää Vallonian alueen viranomaisille pyynnön toimittaa luettelo yrityksistä, joiden sijaintipaikka on rekisteröity Länsi-Flanderiin ja jotka ovat saaneet Hainaut'n tavoite 1 -ohjelman mukaista investointitukea kaudella 1994-1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0988/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. EASA.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0171 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0988/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: EASA Komissio laati viime vuoden lopulla ehdotuksen asetukseksi Euroopan lentoturvallisuusviranomaisen (EASA) perustamisesta. Unionin 15 jäsenvaltiota ovat myös Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) jäseniä, minkä vuoksi EASA-yleissopimuksen teksti ei saa olla ristiriidassa Chicagon yleissopimuksesta aiheutuvien ICAO:n jäsenten velvoitteiden kanssa. Kysyn komissiolta, onko se asetusehdotusta laatiessaan ottanut huomioon seuraavat seikat: 1. Onko se tarkistanut, ovatko asetuksen säännökset ristiriidassa Chicagon yleissopimuksen määräysten kanssa? 2. Onko se päässyt alustavaan yhteisymmärrykseen ICAO:n kanssa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman asetusehdotuksen(1) tavoitteena on siirtää Euroopan yhteisölle jäsenvaltioille kuuluva vastuu ilmatilan turvallisuudesta ja ilmailun ympäristöystävällisyydestä, jotta varmistettaisiin yhtenäinen suojelun taso sisämarkkinoilla. Näin ollen yhteisön on kunnioitettava jäsenvaltioiden kansainvälisiä sitoumuksia, erityisesti kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen eli Chicagon yleissopimuksen osalta. Komission ehdotuksessa on kaksi tärkeää osaa. Yhtäältä komissio tuo asetusehdotuksen 5 ja 6 artiklan nojalla yhteisön oikeuden piiriin Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hyväksymät säännöt aloilla, joissa yhteisöllä on ensisijainen toimeenpanovalta (ilmailualan tuotteiden sertifiointi); sitä mukaa kuin yhteisö laajentaa näiden toimivaltuuksien alaa 7 artiklan mukaisesti, yhteisön on valvottava, että sertifiointi jatkuu. Näin Chicagon yleissopimukseen kuuluvat kolmannet maat voivat olla varmoja siitä, että Euroopan yhteisössä sertifioidut ilmailualan tuotteet ovat turvallisuudeltaan ja ympäristöystävällisyydeltään vähintään ICAO:n tuotteiden tasoa. Toisaalta asetusehdotuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaan asetuksen ja sen soveltamista varten hyväksyttyjen lakien soveltaminen ei voi olla ristiriidassa kolmansien maiden sellaisten oikeuksien kanssa, jotka perustuvat nykyisiin kansainvälisiin yleissopimuksiin, kuten Chicagon yleissopimukseen. Niinpä kolmansien maiden myöntämät ICAO:n säännösten mukaiset sertifikaatit ja hyväksynnät hyväksytään ylilentojen ja välilaskujen osalta EY:n perustamissopimuksen allekirjoittaneiden jäsenvaltioiden alueella. Näissä olosuhteissa komissio on sitä mieltä, että asetusehdotus on kansainvälisen oikeuden mukainen. Asiakirjasta käydyt keskustelut ICAO:n edustajien kanssa eivät anna aihetta epäilykseen asetuksen ja Chicagon yleissopimuksen yhteensopivuudesta. (1) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun alalla ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta, KOM(2000) 595 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1926/01 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle. Neuvoston 5. huhtikuuta 1993 antaman direktiivin 93/16/ETY soveltaminen jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0225 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1926/01 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle (29. kesäkuuta 2001) Aihe: Neuvoston 5. huhtikuuta 1993 antaman direktiivin 93/16/ETY soveltaminen jäsenvaltioissa EY:n perustamissopimuksen 211 artiklassa määrätään, että komission tehtävä on huolehtia EY:n perustamissopimuksen määräyksien noudattamisesta. Celex-hakujärjestelmä sisältää kuitenkin yksinomaan epätäydellisiä ja osittain vääriä tai vanhentuneita tietoja neuvoston direktiivin 93/16/ETY(1) (lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottaminen) saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin jäsenvaltiot ovat ryhtyneet direktiivin 93/16/ETY saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään? Voiko komissio lisäksi antaa saataville direktiivin kansallista soveltamista koskevan ajantasaistetun tekstin? (1) EYVL L 165, 7.7.1993, s. 1. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) Ensinnäkin CELEX-tietokannassa olevassa lausekkeessa ilmoitetaan selvästi, että kansallisia täytäntöönpanotoimia koskeva asiakirja-aineisto ei välttämättä ole kattava eikä takaa yhdenmukaisuutta kaikkien yhteisön oikeuden vaatimusten kanssa. Toiseksi direktiivi, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa (direktiivi 93/16/ETY)(1), on koonnelma neljästä direktiivistä, jotka oli annettu lääkäreitä koskevien perusdirektiivien 75/362/ETY ja 75/363/ETY(2) jälkeen. Jäsenvaltioilta ei siis edellytetty täydentäviä täytäntöönpanotoimia, kun annettiin tämä direktiivi, joka ei muuttanut asiaa koskevia perusvelvoitteita. Näin ollen voidaan siis viitata samoihin kansallisiin täytäntöönpanotoimiin kuin edellisten direktiivien yhteydessä. Myös direktiiviä 93/16/ETY on muutettu useita kertoja.(3) Vaikka lääkäridirektiivi on suurelta osin pantu täytäntöön kaikissa 15 jäsenvaltiossa, joitakin erityisongelmia on vielä jäljellä. Tämän vuoksi komissiolla on meneillään rikkomisesta johtuva menettely Saksaa vastaan (1999/2065), Itävaltaa vastaan (1998/4293, 1998/4296) sekä Ranskaa vastaan (1998/4265) kyseisten direktiivien säännösten laiminlyönnin takia. Komission yksiköt arvioivat kaikki direktiivien täytäntöönpanoon tarvittavat kansalliset toimenpiteet, joista jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle. Yksiköt eivät kuitenkaan pyri pitämään yllä yhtä ajantasaista arkistoa tällaisista toimenpiteistä kattavasti ja jatkuvasti. Tietoja jäsenvaltioiden järjestelmien kehityksestä vaihdetaan jäsenvaltioiden kanssa monin tavoin, myös kokouksissa kansallisten virkamiesten muodostamien eri komiteoiden kanssa. (1) EYVL L 165, 7.7.1993. (2) EYVL L 167, 30.6.1975. (3) Direktiivi 97/50/EY, EYVL L 291, 24.10.1997; direktiivi 98/21/EC, EYVL L 119, 22.4.1998; direktiivi 98/63/EY, EYVL L 253, 15.9.1998; direktiivi 1999/46/EY, EYVL L 139, 2.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0689/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Angolan tilanne.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0068 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0689/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Angolan tilanne Lääkärit ilman rajoja -kansalaisjärjestön marraskuussa 2000 antamaan raporttiin Angola: vastuu, jota ei otettu - kansa kuilun partaalla on kerätty kotiseudultaan siirtymään joutuneiden angolalaisten siviilien kokemuksia. Raportista ilmenee, että siirtymään joutuneiden terveydentila on heikentynyt, 76 prosenttia väestöstä ei saa terveydenhoitopalveluja ja hallituksen kiellosta johtuen alueelle annetun ulkoisen avun saaminen on vaikeaa ja siihen liittyy vaaroja. Alle viisivuotiaiden kuolleisuusindeksi on 292/1000 ja vastasyntyneiden eliniän odote on pudonnut 47:stä vuonna 1970 nykyiseen 42:een. Ottaen huomioon nämä tiedot ja sen, että YK näyttää hylänneen periaatteen, jonka mukaan konfliktin osapuolten on saatava humanitaarista apua tasapuolisesti, kysyn seuraavaa: Jos edellä esitetyt luvut vahvistetaan tosiksi, mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa tilanteen helpottamiseksi? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2001) Komissio on tietoinen humanitaarisen tilanteen vakavuudesta Angolassa, ja se on aktiivisesti tukenut väestön kärsimysten lievittämistä. Vuosien 1999 ja 2000 aikana tapahtui edistystä, kun hallitus sai haltuunsa suurimman osan maasta. Tästä huolimatta avun turvallinen pääsy maahan ei ole ollut ongelmatonta eikä merkittävää läpimurtoa humanitaarisen kriisin ratkaisemiseksi ole tapahtunut. Euroopan yhteisö kohdistaa tällä hetkellä elintarvikeapunsa ja muun apunsa erityisesti hätäsiirtolaisille Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO), Maailman elintarvikeohjelman ja EuropeAid -yhteistyötoimiston avulla. Apua toimitetaan erityisesti sodasta pahasti kärsiviin Keski- ja Itä-Angolan maakuntiin. Tämän lisäksi komissio aikoo jatkaa humanitaarista avustustyötä koko maassa niin kauan kuin olosuhteet ovat turvalliset sekä tukee maan jälleenrakentamista ja kehitystä. Komissio kiinnittää meneillään olevissa toimissaan erityistä huomiota hätäsiirtolaisten terveydentilaan. Komissio on yksi Angolan terveydenhuoltoalan pääyhteistyökumppaneista ja yli 60 prosenttia ECHO:n maalle vuonna 2000 antamasta rahoituksesta käytettiin väestön terveydenhuollon kiireellisiin tarpeisiin. Komissio muistuttaa, että unionin poliittiset päämäärät Angolan suhteen vahvistetaan neuvoston yhteisessä kannassa 19. päivältä kesäkuuta 2000(1) (2000/391/YUTP). Tässä kannassa käsitellään arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa asiaa ja vaaditaan, että apujärjestöjen on voitava päästä maan sisäisten pakolaisten luo esteettömästi ja turvallisesti kansainvälisesti hyväksyttyjen humanitaaristen periaatteiden mukaisesti. Komissio on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kehottanut Angolan hallitusta reagoimaan välittömimpiin huolenaiheisiin: erityisesti paikallishallinnon uudelleen perustaminen ja maantieyhteyksien jälleen avaaminen ovat keskeisiä tekijöitä väestön elinolojen edistämiseksi. (1) EYVL L 146, 21.6.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1350/01

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(7. toukokuuta 2001)

Aihe: Seveso II:n täytäntöönpano

Mitä järjestelyjä jäsenvaltiot ovat toteuttaneet Seveso II -direktiivissä maankäyttöä koskevien kohtien täytäntöön panemiseksi? Onko valvonta nyt täysin toteutettu jokaisessa jäsenvaltiossa?

Onko niissä maissa, joissa maankäytön suunnittelun valvonta on toteutettu, toteuttaminen tehty kansallisesti vai paikallisesti määriteltyjen standardien mukaan?

Jos valvonta on toteutettu, perustuuko se riskien arviointiin kunkin tehtaan alueella? Onko etäisyyksien laskemisessa käytetty menetelmä annettu julkisuuteen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. heinäkuuta 2001)

Komissio tarkistaa parhaillaan Seveso II -direktiivin, vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/82/EY(1) täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Tällä hetkellä tuomioistuimessa on meneillään määräysten rikkomisesta johtuva menettely viittä jäsenvaltiota vastaan, jotka eivät ole ilmoittaneet täytäntöönpanosta tai ovat ilmoittaneet siitä puutteellisesti. Nämä valtiot ovat Belgia, Saksa, Irlanti, Itävalta ja Portugali.

Koska useassa tapauksessa maankäytön suunnittelua koskevien säädösten täytäntöönpano edellyttää paikallisella tasolla annettavia säädöksiä, jokaisen jäsenvaltion osalta on tarkistettava erilaiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Tämän takia direktiivin täytäntöönpanon tarkistaminen ei ole vielä valmis. Useimmissa jäsenvaltioissa maankäytön suunnittelu toteutetaan paikallisella tasolla, vaikkakin kansallisen tai alueellisen ohjauksen tai valvonnan alaisuudessa. Jos tarkistuksessa todetaan, että jäsenvaltiot eivät ole kaikilta osin saattaneet voimaan Seveso II -direktiivin 12 artiklan vaatimuksia, näitä jäsenvaltioita vastaan aloitetaan aikanaan määräysten rikkomisesta johtuva menettely.

Komissio on suunnitellut ohjeet maankäytön suunnitteluun tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tarkoituksena on maankäytön suunnittelua koskevan Seveso II -direktiivin säädösten voimaan saattamisen helpottaminen ja niiden yhtenäisen soveltamisen edistäminen yhteisössä. Ohjeet julkaistiin vuonna 1999, ja ne on saatavissa komission Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) yhteyteen perustetusta suuronnettomuuden vaaroja tutkivasta toimistosta (http://mahbsrv.jrc.it/GuidanceDocs.html).

(1) EYVL L 10, 14.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1131/01

esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle

(10. huhtikuuta 2001)

Aihe: Nautojen alkuperän jäljittämiseen käytettävä tietojärjestelmä

Nautojen alkuperän jäljittämiseen käytettävällä tietojärjestelmällä saadaan selville kaikki eläimiä koskevat tiedot. Kaikki eläinten siirrot on ilmoitettava.

Internetistä haettavien tietojen saannissa on kuitenkin huomattavia eroja. Maatalousyrittäjät päinvastoin kuin muut asianosaiset eivät saa tietoa myymänsä eläimen teuraspainosta.

Miten tämä järjestely voidaan perustella ja aikooko komissio tarvittaessa muuttaa sitä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(13. kesäkuuta 2001)

Neuvoston asetus (EY) 820/97 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisen käyttöönottamisesta(1) annettiin 21. huhtikuuta 1997 tuolloin voimassa olleiden nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevien määräysten tehostamiseksi (neuvoston direktiivi 92/102/ETY, annettu 27. marraskuuta 1992(2)). Tämä oli tarpeen, koska kokemus ja varsinkin BSE-taudin aiheuttama kriisi olivat osoittaneet, että nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevien määräysten täytäntöönpano ei ollut onnistunut täysin tyydyttävästi ja että sitä oli vielä parannettava.

Jäsenvaltiot velvoitettiin perustamaan ATK-pohjainen tietokanta, joka oli osa vahvistettua tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää. Tietokannan lisäksi järjestelmä käsittää korvamerkit, joiden avulla eläinyksilöt voidaan tunnistaa, sekä passit ja tiloilla pidettävät rekisterit.

Edellä mainitut määräykset on siirretty 17. heinäkuuta 2000 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1760/2000 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta(3).

Näin ollen jokaisen jäsenvaltion on perustettava ATK-pohjainen kansallinen tietokanta, johon kirjataan nautaeläinten tunnistetiedot, kaikki jäsenvaltion alueella olevat tilat ja eläinten siirrot, jotta eläimet voidaan jäljittää nopeasti ja tarkasti yhteisön tukijärjestelmien valvonnan edellyttämällä tavalla. Lisäksi eläinten paikallistaminen ja jäljittäminen on äärimmäisen tärkeää tarttuvien tautien torjunnan kannalta.

Koska tietokanta on perustettu yhteisön tukijärjestelmien valvontaa ja tautien torjuntaa varten, tietokannan on sisällettävä eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26. kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY(4) edellyttämät tiedot, jotka käsittävät tiedot eläimen kuolin- tai teurastuspäivästä mutta eivät teuraspainosta. Komissio ei aio tässä vaiheessa

ehdottaa lisämuutoksia asetukseen 1760/2000 teuraspainotietojen sisällyttämiseksi tietokantaan. Näitä tietoja ei pidetty ensisijaisina tätä asetusta valmisteltaessa käydyissä neuvoston ja parlamentin keskusteluissa.

(1) EYVL L 117, 7.5.1997.

(2) EYVL L 355, 5.12.1992.

(3) EYVL L 204, 11.8.2000.

(4) EYVL 121, 29.7.1964.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1655/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle. Baleaarien kaksinkertaiset verosaatavat.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0168 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1655/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Baleaarien kaksinkertaiset verosaatavat Baleaarien parlamentin viimeisten tiedonantojen mukaan Espanjan valtion tulot Baleaarien saarilla vuonna 1999 olivat 875,047 miljardia pesetaa. Valtion menot Baleaareilla olivat yhteensä 570,873 miljardia pesetaa. Baleaarien verosaatavat Espanjan valtiolta olisivat siten 304,174 miljardia pesetaa. Vain 17 vuodessa Baleaarien verosaatavat Espanjan valtiolta ovat kasvaneet 7,5 miljardista pesetasta 304,374 miljardiin pesetaan vuosina 1981-1998. Baleaarit maksavat vuosittain keskimäärin 32,081 miljardia pesetaa EU:n talousarvioon. Itse asiassa Espanjan autonomisista alueista se maksaa henkeä kohti eniten EU:lle. EU:n tuista se saa kuitenkin vain 10,167 miljardia. Negatiivinen saldo on 21,940 miljardia asukasta kohden. Baleaareilla on siis kaksinkertaiset verosaatavat: Madridista ja Brysselistä. Mitä mieltä komissio on siitä, että jollakin alueella on kaksinkertaiset verosaatavat? Katsooko komissio, että yhteisön rahastojen asianmukainen jakotapa olisi sopiva keino vajeen pienentämiseen? Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin, jotta suurempaa verotukseen liittyvää epätasapainoa ei syntyisi tässä tapauksessa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Baleaarien saarien (joka on yksi Espanjan itsehallintoalueista) oletetut verosaatavat Espanjan valtiolta ovat periaatteessa Espanjan sisäinen asia, joten vain Espanjan viranomaiset voivat ratkaista sen. Aluehallinnon ja valtion väliset taloudelliset suhteet perustuvat perustuslakiin ja LOFCAan (Ley Orgánica de Financiación de las Comunidades Autónomas). LOFCAn oikeudellisissa puitteissa valtion ja aluehallitusten välisten sopimusten neuvotteluista vastaa erillinen virallinen elin eli vero- ja rahoituspolitiikkaneuvosto. Sopimukset tarkistetaan viiden vuoden välein. Nyt voimassa oleva järjestelmä kattaa kauden 1997-2001. Euroopan yhteisön ja Baleaarien väitettyjen verosaatavien osalta voidaan todeta kaksi seikkaa: - Ensiksikin yhteisön suurimmat menoerät ovat maatalous sekä rakenne- ja koheesiorahastot. Niiden tärkeimpinä tavoitteina ovat maanviljelijöiden tulojen säilyttäminen, yhteisön alueiden välisen sisäisen koheesion lisääminen ja jäsenvaltioiden välinen todellinen lähentyminen. Näiden tavoitteiden mukaisesti suuri osa yhteisön kokonaismenoista osoitetaan alueille, joilla bruttokansantuote henkeä kohden laskettuna on alhaisin. Komissio katsoo, että tämä strategia, johon nykyinen menojakauma perustuu, on aiheellinen. - Toisaalta yhteisön talousarvion rahoitus määräytyy arvonlisäverojen, bruttokansantulon (BKTL) ja niin sanottujen tavanomaisten omien varojen perusteella. Kaikki nämä yhteisön varat ilmoitetaan ainoastaan menoina valtion talousarviossa. Näin ollen rahoitusyhteydet ovat pelkästään yhteisön ja jäsenvaltion väliset. Komissio ei näin ollen voi kommentoida parlamentinjäsenen mainitsemia verotasapainoa koskevia laskelmia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1752/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Euroopan unionin nuorisopolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan peruminen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1752/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (15. kesäkuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin nuorisopolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan peruminen Espanjan nuorisoneuvosto on tehnyt valituksen, että Euroopan komission eräs tärkeimmistä nuorisoasioiden alan töistä, Euroopan unionin nuorisopolitiikkaa koskeva valkoinen kirja, on peruttu. Valituksen mukaan Euroopan komissio päätti perua hankkeen tuhansien nuorten, asiantuntijoiden, tutkijoiden ja EU-maiden hallitusten kahden vuoden tiiviin työn jälkeen. Hanke oli vastaus Euroopan nuorisoliikkeen vaatimuksiin ja mahdollisti toiveen yhteisön nuorisopolitiikkojen niveltämisestä toisiinsa. Hanke herätti toiveita, ja kirja oli tarkoitus esitellä marraskuussa 2001. Mistä syistä hanke peruttiin? Aikooko komissio jatkaa Euroopan unionin nuorisopolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan laatimista ja mikä on kirjan esittelyn määräaika? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2001) Komission mielestä nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa Euroopan tasolla on vahvistettava. Tästä syystä komissio käynnisti koulutus- ja kulttuuriasioista vastuussa olevan komission jäsenen aloitteesta aihetta käsittelevän valkoisen kirjan valmistelemisen. Komissio halusi, että ennen valkoisen kirjan laatimista järjestettäisiin hyvin laaja kuuleminen. Komissio on siis tietoinen nuorten odotuksista, mutta myös siitä vastuusta, joka niihin liittyy unionin tasolla ja varsinkin jäsenvaltioissa. Komissio valmistelee edelleen nuorten ja jäsenvaltioiden tuen vahvistamana valkoista kirjaa, joka julkaistaneen ennen vuodenvaihdetta.