ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3987/97 neuvostolle esittäjä(t): Georges Berthu (I-EDN) (15. tammikuuta 1998) Aihe: Euro-setelit ja kansalliset tunnusmerkit ERI:n neuvoston 3. joulukuuta 1996 omaksumasta kannasta, jolla kielletään kansalliset tunnusmerkit tulevissa euro-seteleissä, ei ole ollut todellista demokraattista keskustelua. Dublinin Eurooppa-neuvosto (13. - 14. joulukuuta 1996) vain ¨ilmoitti¨ asiasta, mutta sen johtopäätöksissä ei ole jälkeäkään nimenomaisesta hyväksymisestä tai edes mainintaa tästä yksityiskohdasta. Tämä täydellinen demokraattisen valvonnan puute on tosin omituisella tavalla määrätty itse perustamissopimuksessa, aivan toisin kuin mitä tulevista metallirahoista määrätään. Katsooko neuvosto kuitenkin, että näin tärkeässä asiassa jäsenvaltioiden pitäisi olla mukana päätöksenteossa tavalla tai toisella? Onko mahdollista, että ei ole minkäänlaista parlamentaarista valvontaa? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3986/97, E-3987/97, E-3988/97, E-3989/97 ja E-3990/97 (19. maaliskuuta 1998) Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määrätyn jaetun toimivallan mukaisesti Euroopan keskuspankilla on yksinoikeus antaa lupa euron setelien liikkeeseen laskemiseen setelin ulkoasuun liittyvät kysymykset mukaanluettuna. (EY:n perustamissopimuksen 105 a artikla ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 16 artikla). Eurooppa-neuvosto oli 13. ja 14. joulukuuta 1996 Dublinissa pitämässään kokouksessa tyytyväinen Euroopan rahapoliittisen instituutin sille esittämiin euron setelien malleihin. Euroopan keskuspankki tekee päätöksen asiassa sitten, kun se on perustettu EY:n perustamissopimuksen mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3267/97 komissiolle esittäjä(t): María Estevan Bolea (PPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Käytetyt renkaat Saisimmeko tietää maittain jaoteltuna, kuinka monta käytettyä rengasta EU:ssa kertyy vuosittain? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Käytetyt autonrenkaat muodostavat suurimman osan kumijätteistä. Joidenkin jäsenvaltioiden kumijätteitä koskevat luvut ovat saatavissa komission (Eurostat) ja taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ympäristötilastoja koskevasta kertomuksesta vuodelta 1996. Kyseiset luvut on lihavoitu alla olevassa taulukossa. Luvut, jotka koskevat niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole toimittaneet tietoja komissiolle, on otettu komissiolle laadittuja jätetilastoja koskevasta vuoden 1997 kertomuksesta. Luvut koskevat ainoastaan käytettyjä autonrenkaita ja ne on kursivoitu alla olevassa taulukossa. >TABLE> Kummassakaan kertomuksessa ei ole Yhdistynyttä kuningaskuntaa tai Portugalia koskevia lukuja. Yhdistyneen kuningaskunnan teollisuuden ja hallituksen yhteisen käytöstä poistettuja renkaita koskevan työryhmän kertomuksesta käy ilmi, että maassa kertyi 378 000 tonnia käytettyjä renkaita vuonna 1996. Komission perustama käytettyjä autonrenkaita käsitellyt ensisijaisten jätevirtojen työryhmä on raportoinut, että Portugalissa tuotettiin 30 000 tonnia käytettyjä renkaita vuonna 1990.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3704/97 komissiolle esittäjä(t): Jyrki Otila (PPE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Apteekkimonopoli Suomessa? Ns. Yliopiston apteekki alkoi toimia Helsingissä vuonna 1828. Vuoden 1953 apteekkilain muutoksella se sai oikeuden pitää myös sivuapteekkeja. Suomen laissa Yliopiston apteekille on lisäksi säädetty tiettyjä erityisoikeuksia, joiden perusteella se ei joudu maksamaan valtiolle ns. apteekkimaksua ja se saa lisäksi eräitä muita verohelpotuksia. Alun perin Yliopiston apteekki perustettiin Helsingin yliopiston yhteyteen nimenomaan Helsingin kaupungissa toimivaksi apteekiksi. Tätä perusteltiin koulutuksen antamisella Helsingin yliopistossa farmasiaa opiskeleville. Nykyisin Yliopiston apteekki on laajentanut toimintaansa myös sellaisiin kaupunkeihin, joissa ei edes ole yliopistoa. Lisäksi vain 27 prosenttia (vuonna 1997) farmasian opiskelijoista suorittaa opiskeluihinsa kuuluvan pakollisen harjoittelun Yliopiston apteekissa ja loput 73 prosenttia yksityisissä apteekeissa. Tällainen käytäntö on käsitykseni mukaan ristiriidassa kilpailulainsäädännön ja EU:n kauppapoliittisten periaatteiden kanssa. Yliopiston apteekilla on kilpailussa pitkälti monopoliasema. Haluankin kysyä Euroopan komissiolta, onko komissio tietoinen tästä Suomen tilanteesta ja jos ei, niin mitä se tulee tekemään tilanteen korjaamiseksi? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 1998) Komissio on tietoinen Helsingin yliopiston apteekin väitetystä etuoikeusasemasta. Arvoisa parlamentin jäsen mainitsee valtion myöntämät edut (vapautus apteekkimaksusta ja eräitä muita veroetuja) sekä monopoliaseman. Monipolia apteekilla ei kuitenkaan näytä olevan. Kuten kysymyksestäkin ilmenee, Suomessa on myös yksityisiä apteekkeja, jotka kilpailevat Yliopiston apteekin kanssa. Valtion myöntämät edut on tutkittava perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen mukaisesti. Näiden sääntöjen mukaan komissio voi puuttua asiaan vain silloin kun joidenkin yritysten eduksi toteutetut valtion toimenpiteet vääristävät jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että kyseisten etujen vaikutus on vain paikallista ja rajoittuu niihin paikkakuntiin, joilla on Yliopiston apteekin toimipisteitä. Näin ollen jäsenvaltioiden välinen kauppa ei vääristy. Näistä syistä komissio ei aio tutkia asiaa tämän pitemmälle.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4089/97 komissiolle esittäjä(t): Peter Truscott (PSE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Hertfordshiren rahoitus vuosina 1994-1997: työllisyysrahastot Adapt, Horizon, Youthstart, Now ja Integra Voiko komissio kertoa, kuinka paljon rahoitusta Hertfordshire on saanut seuraavista työllisyysrahastoista: ADAPT, HORIZON, YOUTHSTART, NOW ja INTEGRA vuosina 1994, 1995, 1996 ja 1997? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1998) Jäljempänä esitetyt rahasummat (luvut ecuina) maksettiin Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) hankkeille, joiden rahoitusta hakeneiden järjestöjen tai yhteystietojen osoitteeksi oli annettu Hertfordshire: >TABLE> Vuosien 1995 ja 1996 kohdalla luetellut määrät kuvastavat ESR:n kokonaismenoja kyseisinä kalenterivuosina. Kokonaismenot muodostuvat ensimmäisistä ennakkomaksuista, jotka kattavat enintään 50 prosenttia ja toisista ennakkomaksuista, jotka kattavat enintään 30 prosenttia ESR:n myöntämästä rahoituksesta. Kummatkin ennakot maksetaan kyseisen vuoden aikana. Loput saatavat maksetaan seuraavana vuonna viimeisten maksuosuuksien selvittämisen jälkeen. Vuoden 1997 luvut kuvastavat pyydettyä ja hyväksyttyä ESR:n rahoitusta vuoden 1997 hankkeille. Hertfordshiressa ei ole järjestöjä, jotka olisivat saaneet Integra-ohjelmaa koskevaa (tai lohkon edeltäjän, Horizon disadvantaged-ohjelman) rahoitusta. Hankkeille ei myönnetty rahoitusta vuodelle 1994, koska ensimmäinen hakukierros kattoi toimenpiteitä vuosina 1995*1997.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3523/97 komissiolle esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Yliopistotutkimuksen avoinna oleva uudistus Aikakauslehti NATUREn (nro 388, 31. heinäkuuta 1997) mukaan Iso-Britannian hallitus valmistelee uusia ratkaisuja korkeakoulutukselle. Tämä vaatii samanaikaisesti enemmän resursseja ja tiettyjä asennemuutoksia akateemisissa piireissä, mitä tarvitaan luottamuksen palauttamiseksi tieteellisten yhteisöjen ja valtioiden välillä. Dearingin kertomuksessa esitetyt tärkeät aiheet, jotka varmastikin ilmestyvät seuraavassa valkoisessa kirjassa, eivät liity pelkästään Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Kaikki Euroopan unionin hallitukset ja muut kehittyneet taloudet käsittelevät sellaisia aiheita kuten perustutkimuksen laadun ja riittävyyden varmistaminen, samanlaisen arvon antaminen opetussaavutuksille ja tutkimukselle yliopistoissa, riittävien hallintokustannusten myöntäminen tutkimukselle ja teollisuuden osallistumisen varmistaminen. Voiko neuvosto tiedottaa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa samanlaisista uudistuksista ja tutkimuksista, joita toteutetaan Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 1998) Komissio osallistuu taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) alaisen tiedejärjestelmiä käsittelevän ryhmän toimintaan. Viimeksi kuluneiden kahden vuoden ajan ryhmässä on tarkasteltu nimenomaan parlamentin jäsenen esiin nostamia kysymyksiä. Esimerkkejä maista, jotka ovat selvittäneet aktiivisesti korkeakouluissaan harjoitettavaa tutkimus- ja kehitystyötä (T& K) ja toimittaneet näiden selvitysten tulokset kyseiselle työryhmälle, ovat Australia, Itävalta, Belgia, Kanada, Saksa, Sveitsi, Yhdysvallat, Suomi, Ranska, Unkari, Japani, Alankomaat, Norja, Puola, Portugali, Espanja ja Ruotsi. Parlamentin jäsenen tarkoittamassa kertomuksessa käsitellään mm. valtioiden tulojen vähenemistä, julkisen rahoituksen muuttuvaa luonnetta, teollisuuden T& K-varojen lisääntyvää käyttöä, taloudellista merkitystä, järjestelmien välisiä yhteyksiä, kansainvälistymistä sekä henkilöstökysymyksiä. Kertomuksen vielä puuttuvia osuuksia kootaan paraikaa. Tavoitteena on lisätä käsiteltävien aiheiden määrää sekä ajantasaistaa sisältöä Japanissa, Saksassa, Unkarissa ja Suomessa viime ja tänä vuonna tapahtuneiden olennaisten muutosten osalta. Kertomus valmistuu vuoden 1998 toukokuun loppuun mennessä, jolloin OECD:n odotetaan luovuttavan sen vapaaseen jakeluun. OECD:n piirissä tehdyn työn lisäksi tutkimuksen ja kehittämisen neljänteen puiteohjelmaan ((Asiak. KOM(92) 459 lopullinen. )) sisältyvän kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen ohjelman yhteydessä ollaan käynnistämässä useita toimia; luettelo tärkeimmistä hankkeista lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4004/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Pommi-isku Konstantinopolin ekumeenista patriarkaattia vastaan Konstantinopolin ekumeenista patriarkaattia vastaan tehtiin joulukuun 3. päivänä 1997 pommi-isku. Pommi räjähti Agios Georgiosin kirkon katolla, se heitettiin patriarkan puutarhan pohjoispuolella sijaitsevalta alueelta ja Turkin viranomaisten arvion mukaan se tuli heti patriarkan talon takana sijaitsevan moskeijan minareetista. Tässä pommi-iskussa ekumeenisen patriarkaatin diakoni Nektarios loukkaantui lapaluun seudulle ja tarvittiin useita leikkauksia ennen kuin pommin sirpaleet saatiin poistettua. On syytä panna merkille, että huolimatta toistuvista ekumeeniseen patriarkaattiin kohdistuneista hyökkäyksistä, turvatoimenpiteet ovat yhä puutteelliset. Haluaisin saada tietää Euroopan komissiolta, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä saadakseen Turkin viranomaiset lopultakin ottamaan käyttöön tehokkaat ekumeenisen patriarkaatin vartiointitoimenpiteet, jotta tulevaisuudessa vältyttäisiin tällaisilta ilmiöiltä. Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1998) Turkin ulkoministeriö tuomitsi virallisesti vuoden 1997 joulukuussa Istanbulin ortodoksista patriarkaattia vastaan tehdyn pommi-iskun. Turkin ulkoministeriö painotti samassa yhteydessä, että maassa tehdään kaikki mahdollinen, jotta syylliset saadaan pidätettyä ja vietyä oikeuteen ja jotta vastaavilta välikohtauksilta vältytään jatkossa. Asiaa tutkitaan parhaillaan. Istanbulin ekumeenisesta patriarkaatista on kerrottu komissiolle, että kyseisen iskun johdosta partiarkaattia suojelevat jatkuvasti aseistetut poliisit ja rakennuksen ympäristössä päivystävät santarmipartiot. Patriarkaatti on ilmoittanut olevansa tyytyväinen Turkin viranomaisten toteuttamiin toimenpiteisiin.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3928/97 komissiolle esittäjä(t): Giampaolo D'Andrea (PPE), Pierluigi Castagnetti (PPE), Antonio Graziani (PPE), Gerardo Bianco (PPE) ja Maria Colombo Svevo (PPE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Laiton maahanmuutto Laittomat maahanmuutot ovat lisääntyneet viime aikoina valtavasti. Suurin osa muuttajista on ollut kurdeja, jotka yrittävät päästä Euroopan unionin alueelle Italian kautta. Muuttaminen on kasvanut huomattavasti sisäälissotien runtelemista maista, joissa ihmisoikeuksia ei kunnioiteta. Mihin toimiin Euroopan unioni aikoo ryhtyä hillitäkseen muuttovirtaa, mutta varmistaakseen myös, että etnisten vähemmistöryhmien oikeuksia ja siis ihmisarvoista elämää kunnioitetaan? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1998) Luxemburgin Eurooppa-neuvoston päätelmissä viitattiin erityisesti Irakista saapuvien maahanmuuttajien suureen määrään. ((Kohta 64. )) Neuvostoa pyydettiin laatimaan ja toteuttamaan toimintasuunnitelma, jossa otettaisiin huomioon myös joukkopakolaisuuden syyt, joista humanitaariset seikat ja ihmisoikeuskysymykset muodostavat olennaisen osan. Suunnitelmassa määritellään ulkosuhteita koskevat toimenpiteet, joihin Euroopan unionin on ryhdyttävä. Siihen kuuluu myös oikeus- ja sisäasioita koskeva osa, jossa käsitellään erityisesti turvapaikka- ja maahanmuuttokysymyksiä. Komissio osallistuu aktiivisesti toimintasuunnitelman valmistelemiseen kaikissa asianomaisissa toimielimissä. Se teki vuonna 1997 kaksi tähän kysymykseen liittyvää ehdotusta, jotka ovat edelleen neuvoston tutkittavina. Maaliskuussa 1997 tehty ehdotus koski yhteistä toimintaa siirtymään joutuneiden henkilöiden väliaikaiseksi suojelemiseksi. ((EYVL C 106, 4.4.1997. )) Euroopan parlamenttia kuultiin tästä ehdotuksesta, joka tarjoaisi asianmukaisen oikeudellisen viitekehyksen väliaikaista kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden osalta. Heinäkuussa 1997 komissio teki ehdotuksen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan sekä ulkorajojen ylittämisen alan koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelmaa (Odysseus) koskevasta yhteisestä toiminnasta. ((EYVL C 267, 3.9.1997. )) Parlamenttia kuultiin myös tästä ehdotuksesta, jonka perusteella voidaan ottaa käyttöön suunnattuja toimenpiteitä sekä jäsenvaltioiden että kauttakulkumaiden välillä.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4111/97 komissiolle esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Eliölajien elinympäristöä koskevan direktiivin toimeenpano Miksi erityissuojelualueiden verkoston (Natura 2000) perustamisessa edistytään niin hitaasti, vaikka jäsenvaltioiden piti laatia kesäkuuhun 1995 mennessä luettelo suojeltavista alueista, jotta nämä sisällytettäisiin tähän verkostoon? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1998) Vuoden 1995 kesäkuu on luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY ((EYVL L 206, 22.7.1992. )) (ns. luontotyyppidirektiivi) vahvistettu määräaika, johon mennessä jäsenvaltioiden piti toimittaa komissiolle luettelo alueista, joita ne ehdottavat liitettäviksi Natura 2000 -verkostoon. Kunkin jäsenvaltion on selvitettävä, miksei se ole noudattanut sovittua aikataulua. Komissio on puolestaan aloittanut valvontamenettelyn niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole toimittaneet täydellisiä kansallisia alueluetteloitaan. Luontotyyppidirektiivissä säädetään lisäksi toisesta kolmen vuoden ajanjaksosta, jonka aikana komission on laadittava jäsenvaltioiden toimittamien luetteloiden pohjalta ehdotus yhteisölle tärkeistä alueista. Komissio aikoo omasta puolestaan noudattaa tätä kolmen vuoden määräaikaa.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3869/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Säännönvastaisuudet Italian opetusministeriön julkistamassa avoimessa tarjouskilpailussa Olen kahdessa aiemmassa kysymyksessäni (P-1972/97 ((EYVL C 45, 10.2.1998, s. 132. )) ja P-2841/97 ((EYVL C 117, 16.4.1998, s. 76. ))) ilmoittanut komissiolle oletetuista säännönvastaisuuksista, jotka koskevat Italian opetusministeriön tietokoneistamista koskevaa avointa tarjouskilpailua. Ottaen huomioon, että tämä tarjouskilpailu on huomattavan tärkeä sekä itse sopimuksen laajuuden vuoksi että ennen kaikkea niiden yksiköiden määrän vuoksi, jotka ministeriön on tietokoneistettava, ja ottaen huomioon, että yhteisössä on jo tehty selvitys asiasta, kysyn komissiolta, 1. onko Italian viranomaisilta saatu tietoja mahdollisista yhteisön oikeuden rikkomuksista tarjoilukilpailumenettelyn yhteydessä? 2. sisältyykö selvitykseen, jonka komissio mainitsee vastauksessaan edelliseen kysymykseen, uusia seikkoja, jotka olisivat merkityksellisiä kyseessä olevan asian selvittämisessä, ja jos sisältyy, 3. kuka on selvityksen esittänyt ja missä ominaisuudessa? 4. onko mahdollista saada pikaisesti ajan tasalla olevaa tietoa komission tutkimuksen tuloksista? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 1998) 1. Italian viranomaiset vastasivat komission esittämään kyselyyn 12. marraskuuta 1997. Vastauksesta näyttäisi käyvän ilmi, että muutokset TSF-yrityksen osakeomistuksessa Italian opetusministeriön tietokoneistamista koskevan tarjouskilpailun aikana eivät olisi vaikuttaneet sen yritysryhmittymän tekniseen kapasiteettiin, jolle hankintasopimus myönnettiin. Italian viranomaisilta pyydetään kuitenkin myöhemmin asiasta lisätietoja, jotta voitaisiin perinpohjaisesti selvittää, mitä tarjouskilpailun aikana oikein tapahtui. 2. Komission saama valitus ei sisältänyt tapahtumien selvittämisen kannalta erityisen merkittäviä tietoja. 3. Komissio takaa, että valituksia tehneiden henkilöiden asiat käsitellään luottamuksellisesti. 4. Parlamentin jäsenelle ilmoitetaan mahdollisimman pian tulokset komission myöhemmistä yhteydenotoista Italian viranomaisiin tapahtumien selvittämiseksi.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4121/97 komissiolle esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Julistus urheilusta Jäsenvaltiot tunnustivat Amsterdamissa ensimmäisen kerran urheilun erityismerkityksen antamalla julistuksen urheilusta. 1. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tämän julistuksen huomioon ottamiseksi? 2. Saamieni kokemusten mukaan Eurathlon-ohjelma aiheuttaa usein ylivoimaisia organisatorisia ongelmia ennen kaikkea pienemmille urheiluseuroille, vaikka juuri ne vaikuttavat merkittävästi kuntourheilun edistämiseen. Tietääkö komissio näistä ongelmista? 3. Onko komissio suunnitellut muita tukiohjelmia kuntourheilun tukemiseksi siten, että pienetkin urheiluseurat voisivat osallistua niihin? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 1998) 1. Komissio valmistelee parlamentille ja neuvostolle osoitettavaa tiedonantoa, joka koskee urheilun asemaa yhteisössä. Tiedonannossa otetaan huomioon paitsi Amsterdamin sopimukseen liitetty julistus urheilusta myös Euroopan parlamentin hyväksymä Doris Gisela Packin mietintö Euroopan unionin roolista urheilun alalla. Tiedonannossa esitetään ehdotuksia mahdollisiksi yhteisön toimiksi tällä alalla. 2. Komissio on tietoinen Eurathlon-ohjelmaan liittyvistä ongelmista. Vuoden 1998 kuluessa toteutetaankin ohjelman tarkastus, joka toimitetaan budjettivallan käyttäjälle. Tarkastus koskee sekä taloudellisia että organisaatioon liittyviä näkökohtia. 3. Edellä mainitun tiedonannon ja tarkastuksen perusteella tehtyjen päätelmien avulla komissio voi esittää uusia ehdotuksia urheilun alalla toteutettaviksi ohjelmiksi.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3825/97 komissiolle esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (UPE) (28. marraskuuta 1997) Aihe: Taiteilijoiden tukeminen Euroopassa Tiedustelisin komissiolta, mitä komissio aikoo tehdä tai on tehnyt niiden taiteilijoiden, kirjailijoiden, journalistien, kuvanveistäjien, taidemaalareiden ja muusikoiden arvokkaan elämän takaamiseksi, jotka ovat omalla työllään edistäneet taiteen asemaa omassa maassaan ja Euroopassa ja näin vaikuttaneet Euroopan yhdentymiskehitykseen. Haluaisin erityisesti tietää, miten taloudellisesti tuetaan ja taataan riittävä elintaso niille taiteilijoille, jotka eivät ole omavaraisia eivätkä kuulu sosiaaliturvan piiriin ja joilla ei ole sopivaa paikkaa omien kykyjensä ilmaisemiseen. Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 1998) Komissio muistuttaa, että taideammattien harjoittajien sosiaalinen, taloudellinen ja oikeudellinen suojelu on ennen kaikkea jäsenvaltioiden vastuulla. Se painottaa lisäksi, että useissa tapauksissa alalla sovellettavat lait ja asetukset eivät ole alakohtaisia. EY:n perustamissopimuksen kulttuuria koskevan 128 artiklan nojalla yhteisön tehtävänä on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa liitännäistoimenpitein, pyrkimättä yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden lakeja ja asetuksia. Tässä yhteydessä nykyisillä yhteisön ohjelmilla, eli Kaleidoskooppi-, Ariane- ja Rafael-ohjelmilla pyritään toissijaisuusperiaatetta noudattaen vaikuttamaan taideammattien kehittämiseen ja edistämiseen. Sitä vastoin muiden yhteisön politiikkojen alalla säädetyillä laeilla ja asetuksilla pyritään suoraan tai epäsuorasti edistämään työllisyyttä tai puolustamaan korkeaa suojelun tasoa (esimerkiksi henkisen omaisuuden osalta) kysymyksessä mainittujen ryhmien osalta, kuten osoitti etenkin ensimmäinen kertomus kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa ((Asiak. KOM (96) 160 lopullinen. )).