Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3534/98 esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Espanjassa Cadizissa sijaitsevan Acerinox-tehtaan radioaktiiviset kaasupäästöt Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni Espanjassa Cadizissa sijaitsevan Acerinox-terästehtaan radioaktiivisista kaasupäästöistä (14. syyskuuta 1998, P-2051/98)(1) komissio toteaa, että tapahtuma ei liity ydinpolttoaineen kiertojärjestelmään kuuluvasta laitteistosta talteen otetun rautaromun käsittelyyn eikä ydinjätteen tarkoitukselliseen sekoittamiseen tavallisen metalliromun kanssa ja että se ei siten liity luvan myöntämiseen terveyden suojelemisen perusnormeista annetussa direktiivissä määritellyistä vapauttamisrajoista poikkea-miseen. Radioaktiivisuutta tutkiva ja siitä puolueettomia tietoja antava CRII-RAD-instituutti (Commission de recherche et d'information indépendantes sur la radioactivité) on antanut selvityksen Cadizin alueella sekä joissakin Euroopan maissa kuten Ranskassa, Italiassa ja Saksassa samanaikaisesti havaitusta radioaktiivisesta saasteesta (Augmentation de la radioactivité de l'air: la piste espagnole confirmée par les analyses de la CRII-RAD, 2. heinäkuuta 1998). Selvityksessä vahvistetaan, että Acerinox-tehdas, sen ympäristö ja Huelvassa sijaitseva Palos de la Fronteran kaatopaikka ovat Cesium 137:n saastuttamia, koska tehtaan sulatusuunien suodattimet eivät ole keränneet radioaktiivisia aineita. Erityisesti polton aikana uunissa N:o 1 kehittynyt tuhka on erittäin saastunutta (650 000-9 000 000 Bq/kg), joten CRII-RAD:in mukaan tätä tuhkaa olisi pidettävä radioaktiivisena jätteenä ja se olisi säilöttävä ja varastoitava useiksi vuosisadoiksi asianmukaisesti eristettyyn paikkaan. Espanjan ydinturvallisuusneuvoston (CNS) puheenjohtaja Juan Manuel Kindelán ilmoitti 30. kesäkuuta 1998 Espanjan parlamentin energiakomitealle, että rautaromun radioaktiivisuus oli peräisin useasta ulkomaisesta lähteestä ja että se oli kehittynyt äskettäin. Kuinka komissio voi sovittaa yhteen vastauksessaan P-2051/98 esittämänsä lausunnot, joihin viitataan edellä, sekä selvät todisteet radioaktiivisista aineista sulatusuunissa käytetyssä rautaromussa? Eikö terveyden suojelemisen perusnormeista annettu direktiivi itse asiassa ennakoi ja jopa sallikin tällaisen radioaktiivisen aineen kierrätyksen, joka johtaa kuten tässä tapauksessa väistämättä laitosten ja mahdollisesti väestön tietynasteiseen saastumiseen, puhumattakaan tuntemattomien radioisotooppien lisäämisestä tehtaan lopullisiin tuotteisiin, jotka on tarkoitettu kuluttajien käyttöön? Eikö olisi suotavaa muuttaa direktiiviä ja poistaa siitä tällaiset aineet ja ottaa sen sijaan Ranskan mallin mukaan käyttöön radioaktiivisuudeltaan vähäisen saasteen erottamismenetelmä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio vahvistaa aiemman lausuntonsa, jonka se antoi vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-2051/98(2) Acerinox-terästehtaan radioaktiivisista cesium-päästöistä: tapahtuma ei liity ydinpolttoaineen kiertojärjestelmään kuuluvasta laitteistosta talteen otetun saastuneen rautaromun käsittelyyn. Onnettomuus aiheutui siitä, että romuun sisältyi teollista tai lääketieteellistä alkuperää oleva sinetöity cesium-137 lähde. Espanjan ydinturvaneuvoston antamassa raportissa (20.7.1998) kerrotaan, että jäljityksen perusteella lähteen alkuperä oli jokin kolmesta meritse saapuneesta rautaromulähetyksestä, jotka olivat peräisin Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Yhdysvalloista ja Irlannista. Ainakin osa lähetysten sisällöstä saattoi kuitenkin olla peräisin muista maista. Vaikka lähteen aktiivisuutta ei voida arvioida tarkasti, se on varmasti merkittävästi korkeampi kuin ydinvoimalaitoksista peräisin olevan saastuneen metallin aktiivisuus. Huelvassa sijaitsevan teollisuusjätteen sijoituspaikan saastuminen aiheutui sinne tuodusta saastuneesta suodatinpölystä, ei ilmassa olevista pölyhiukkasista, joita suodatin ei olisi kerännyt. Komissio tutkii, mihin toimiin voidaan tulevaisuudessa ryhtyä tämäntyyppisten onnettomuuksien välttämiseksi. Turvallisuutta koskevista perusnormeista annettua direktiiviä (neuvoston direktiivi N:o 96/29/Euratom, annettu 13 päivänä toukokuuta 1996, perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta)(3) ei kuitenkaan ole syytä muuttaa. Komissio ei ole vielä saanut direktiivin täytäntöönpanoa koskevaa Ranskan lainsäädäntöluonnosta, jonka toimittamisen määräaika on vuoden 2000 toukokuu. Hyvin matala-aktiivista jätettä voidaan eri jäsenvaltioissa hallita erilaisin menetelmin, ja säteilyturvan kannalta katsoen menetelmien ansiot voivat olla erilaisia. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan vielä voida arvioida, mikä on paras vaihtoehto tarkoitukseen. (1) EYVL C 96, 8.4.1999, s. 29. (2) EYVL C 96, 8.4.1999, s. 29. (3) EYVL L 159, 29.6.1996.