ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1438/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Euro 1999 Neuvoston asetus 1103/97/EY(1) tietyistä euron käyttöön ottamiseen liittyvistä säännöksistä sekä ehdotus asetukseksi euron käyttöön ottamisesta, joka vahvistetaan heti 2. toukokuuta jälkeen, näyttävät saavan innoituksensa siitä, että halutaan estää pankkeja veloittamasta pankkiin tulevien maksujen muuntamisesta ja tilien muuntamisesta siirtymäkauden lopussa. Miten komissio aikoo estää palkkioiden perimisen? (1) EYVL L 162, 19.6.1997, s. 1.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1038/98 esittäjä(t): Nel van Dijk (V) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Teollisuusvakoilu ja valtion tuki Voisiko komissio vahvistaa, että EY:n perustamissopimuksen V osastoa (kilpailua koskevat säännöt ja erityisesti 92-94 artiklat valtion tuesta) sovelletaan niissä tapauksissa, joissa viranomaiset antavat yrityksille kansallisen tiedustelu- tai turvallisuuspalvelun hankkimia luottamuksellisia tietoja kilpailevista yrityksistä tai muiden maiden viranomaisista? Onko komissio tietoinen tapauksista, joissa valtion tuki tai kilpailun vääristyminen on seurausta teollisuusvakoilusta, johon kansallinen tiedustelu- tai turvallisuuspalvelu on ollut osallisena? Onko komissiolle tehty tätä koskevia valituksia? Katsooko komissio, että STOA:n "An appraisal of technologies of political control"(1) työasiakirjan ja erityisesti sen salakuuntelu- ja tiedonsieppausverkosto Echelonia koskevien kohtien ja muiden tiedotusvälineiden(2) välittämien tietojen perusteella on aiheellista ryhtyä tutkimaan mahdollisia luvattomia valtion tuen ja kilpailun vääristymisen muotoja? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä jäsenvaltioiden suhteen? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Jäsenvaltion toimittaessa yrityksille tavaroita tai palveluja kyseessä voi olla valtiontuki, jos toimittaminen tapahtuu valikoivasti ja hintaan, joka on alhaisempi kuin palvelun toimittamisen todelliset kustannukset. Kysymyksessä mainittujen tietojen toimittaminen voi kuulua tämän määritelmän piiriin. Komissio ei ole saanut kantelua tällaisesta valtiontuesta. Yksikään jäsenvaltio ei myöskään ole tehnyt sellaisesta ilmoitusta, mikä ei tietysti ole mikään ihme. Jos komissio saa tiedon mainitun kaltaisesta tuesta, asia tutkitaan viipymättä. (1) Steve Wright, "An appraisal of technologies of political control" (työasiakirja), Luxemburg, Euroopan parlamentti, STOA, 6. tammikuuta 1998. (2) Erityisesti "De Groene Amsterdammer", 18. ja 25. helmikuuta 1998.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1167/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Yleisilmailulentokoneet Yleisilmailu on eurooppalaisen ilmailun selvästi suurin ala, koska sillä on enemmän lentokoneita, lentäjiä ja toimipaikkoja kuin millään muulla alalla. Miten yleisilmailu on sovitettu komission lentoliikennestrategiaan ja mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen sille tasapuoliset kilpailuedellytykset kaupallisen lentoliikenteen kanssa?
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0948/98 esittäjä(t): Robin Teverson (ELDR) komissiolle (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Elävien teuraseläinten vienti EU:n jäsenvaltioiden välillä ja teurastamoissa vallitsevat olosuhteet Onko komissio tietoinen syytöksistä, joiden mukaan Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevat lampaat viedään ensin johonkin toiseen jäsenvaltioon, josta ne viedään edelleen teurastettaviksi Espanjaan? Onko komissio tietoinen siitä, että tällaiset teurastukset tapahtuvat olosuhteissa, joita ei EU:n lainsäädännön mukaan voida missään nimessä pitää hyväksyttävinä? Voiko komissio varmistaa, että espanjalaisten teurastamoiden olosuhteet vastaavat EU:n lainsäädännössä esitettyjä vaatimuksia? Millaisia tarkistuksia viranomaiset suorittavat varmistaakseen sen, että lainsäädäntöä noudatetaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen ongelmista, jotka koskevat Yhdistyneestä kuningaskunnasta ensin johonkin jäsenvaltioon kuljetettuja ja sieltä Espanjaan jälleenlähetettyjä lampaita. Jälleenlähetys ei välttämättä riko asiaa koskevia yhteisön sääntöjä. Tämä riippuu siitä, mihin ryhmään lampaat kuuluvat, miten kauan ne ovat ensimmäisessä jäsenvaltiossa ja minkälainen todistus niiden mukana on, kun ne jälleenlähetetään ensimmäisestä jäsenvaltiosta. Komissiolle ei ole viime aikoina esitetty valituksia, joiden mukaan Espanjan teurastamojen olot eivät täytä yhteisön lainsäädännössä asetettuja eläinten hyvinvointia koskevia vaatimuksia. Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu tämän lainsäädännön täytäntöönpanemisesta. Komissio aikoo pyytää Espanjan viranomaisilta selvityksen tarkastuksista, joita nykyisin tehdään tämän lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0609/98 esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) komissiolle (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Unionin kuljetuskustannuksia koskeva vertailuselvitys Yksi Euroopan integraation päätavoitteista on Euroopan unionin kilpailukyvyn lisääminen globaaleilla markkinoilla ja erityisesti suhteessa Yhdysvaltoihin ja Japaniin. Tuotanto- ja materiaalikustannusten rinnalla kilpailukykyyn vaikuttavat kuljetuskustannukset. Kuljetuksiin liittyy myös ympäristönäkökulma, joka tulisi ottaa huomioon kaikessa toiminnassa kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti. Tiedustelen komission asianomaiselta jäseneltä, onko komissio selvittänyt kuljetuskustannusten suhteellista osuutta EU:n ulkomaankaupassa ja verrattuna USA:n ja Japanin kustannusrakenteeseen? Onko komissio mahdollisen selvityksen pohjalta aikeissa edistää vesitiekuljetusten osuutta EU:n piirissä? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1998) Komissio pitää luonnollisesti Euroopan teollisuuden kilpailukykyä olennaisen tärkeänä Euroopan taloudelliselle menestykselle tulevaisuudessa. Kuljetuskustannukset - sekä kuljetusliikkeille että koko yhteiskunnalle - ovat keskeisiä kilpailukyvyn osatekijöitä, ja siksi komissio aikoo julkaista vuoden 1998 lopussa tiedonannon liikenteeseen liittyvistä esikuva-analyyseistä. Vertailevaa tutkimusta kustannuksista ei ole kuitenkaan tehty. Komission toimintalinja Euroopan sisäisen meriliikenteen tukemisessa osana sen kestävän liikkuvuuden strategiaa esitellään tiedonannossa "Lyhyen matkan meriliikenteen kehittäminen Euroopassa - näkymät ja haasteet"(1), jossa esitetään joitakin käytännön toimenpiteitä, joita on toteutettava eri tasoilla, varsinkin meriteollisuudessa, lyhyen matkan meriliikenteen tukemiseksi. Lyhyen matkan meriliikenteen tukeminen on kiinteä osa yhteisön muita toimia, kuten Euroopan laajuisia kuljetusverkostoja, yhdistettyjä kuljetuksia koskevaa PACT-ohjelmaa sekä neljättä tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmaa. Nämä kaikki edistävät vesitse tapahtuvan liikenteen kehitystä. Toinen keskeinen tekijä yhteisön sisäisen vesiliikenteen kehittämisessä on yhteisön merisatamien tehokkuus. Satamia ja meriliikenteen infrastruktuuria koskevassa vihreässä kirjassaan(2) komissio esitti, että satamien tehostaminen on yksi tärkeimmistä yhteisön satamapolitiikan tavoitteista. Mainitun asiakirjan kuulemismenettely on parhaillaan käynnissä. (1) KOM(95) 317 lopullinen. (2) KOM(97) 678 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0982/98 esittäjä(t): Luis Campoy Zueco (PPE) komissiolle (23. maaliskuuta 1998) Aihe: Valtiontuet Mitä valtiontukia komissio aikoo hyväksyä niille pienille ja keskisuurille sekä suurille yrityksille, jotka tulevaisuudessa, vuoden 2000 jälkeen, jäävät tavoitteiden 1, 2 tai 5 b kattamien alueiden ulkopuolelle? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1998) Arvioidessaan alueellisten valtiontukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio määrittelee alueet, joilla kyseiset tuet voivat olla yhteensopivia EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdassa määrätyn poikkeuksen nojalla. Näiden alueiden ulkopuolella alueelliset valtiontuet eivät todennäköisesti sovellu yhteismarkkinoille. Sitä vastoin horisontaalisia tukia (pienille ja keskisuurille yrityksille, ympäristönsuojeluun, tutkimukseen tai työllisyyden parantamiseen myönnettävät tuet) voidaan pitää yhteensopivina, jos ne ovat kutakin alaa koskevan sääntelyn mukaisia, riippumatta siitä missä tuettava yritys sijaitsee. Vuodesta 2000 alkaen tavoitteen 1 tai 2 soveltamisalaan kuulumattomilla alueilla sijaitseville suurille yrityksille myönnettäviä tukia voidaan tietyin edellytyksin pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jos kyseiset alueet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdassa määrätyn poikkeuksen soveltamisalaan.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1169/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Yleisilmailulentokoneet Yhtenäismarkkinoille koituu huomattavaa taloudellista hyötyä siitä, että väestökeskuksissa on oma liikelentoja hoitava lentokenttä. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kannustaakseen ja helpottaakseen uusien satelliittilentokenttien rakentamista erityisesti Isossa-Britanniassa, jossa on 143 toimiluvan saanutta lentokenttää verrattuna Ranskan nelinkertaiseen määrään? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen yleisilmailun lentoasemien tarjoamista taloudellisista mahdollisuuksista, joita ovat muun muassa helppopääsyisyys, työllisyys ja tulevien lentäjien peruskoulutus. Yleisilmailun lentoasemien kehittämistoimet kuuluvat kuitenkin kansallisille ja paikallisille viranomaisille, jotka voivat parhaiten arvioida kyseisten järjestelyjen tarpeen ja vaikutukset.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1077/98 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (7. huhtikuuta 1998) Aihe: Pyörien kuljettaminen junissa Euroopan pyöräilijöiden liitto (ECF) pyysi äskettäin Euroopan komissiota tekemään tutkimuksen kannattavan pyörienkuljetusjärjestelmän käyttöönottomahdollisuudesta Euroopan junissa. ECF kampanjoi pyöräpaikkojen saamisesta pitkän matkan juniin. Jotkut inter-city junat Saksassa ovat jo ottaneet käyttöön tämän järjestelyn. ECF huomauttaa, että autoilijoiden on helppo kuljettaa pyöriä kattotelineissä. Mieluummin junalla kuin autolla matkustavat ekologisesti valveutuneet pitkän matkan matkustajat sitä vastoin törmäävät moniin ongelmiin kuljettaessaan pyöriään junissa. ECF on sitä mieltä, että komission tutkimuksen tulisi käsitellä markkinapotentiaalia, teknisiä toimenpiteitä ja vaikutusta turismiin ja alueellisiin talouksiin. Pitääkö komissio ECF:n ehdotusta myönteisenä ja aikooko se tehdä tällaisen tutkimuksen? Mikäli se tekee tutkimuksen, milloin se uskoo sen olevan valmis? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1998) Markkinapotentiaali sekä vaikutukset turismille ja alueelliselle taloudelle ovat kaksi niistä monista kysymyksistä, jotka Euroopan pyöräilijöiden liitto (ECF) otti esille polkupyörien kuljettamista kansainvälisillä junareiteillä koskevassa kannanotossaan. Komissio tukee näiden asioiden selvittämistä myöntämällä avustusta ECF:n johtaman kansainvälisiä pyöräilyreittejä koskevan EuroVelo-projektin suunniteluvaiheelle. Tässä yhteydessä arvioidaan pitkän matkan pyöräilyreittien markkinapotentiaali ja niiden vaikutukset turismille ja alueelliselle taloudelle. EuroVelo-projektin suunnitteluvaihe on määrä saada päätökseen vuoden 1998 lopussa. Komissio johtaa parhaillaan myös tutkimusyhteistyöprojektia, jossa selvitetään matkustajien mahdollisuutta käyttää raskasta raideliikennettä (COST 335). Projektissa pyritään kehittämään eurooppalaisia junien, asemien ja tiedotuspalvelujen suunnittelu- ja toimintastandardeja. Vaikka projektin pääpaino onkin liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeissa eikä pyöräilijöissä, on todennäköistä, että jotkin tutkittavana olevat suunnitteluratkaisut hyödyttävät myös pyöräilijöitä. Projekti on määrä saada valmiiksi loppuvuodesta 1999. Komissio ei katso kuitenkaan, että lähitulevaisuudessa olisi tehtävä kaukojunien polkupyörienkuljetusjärjestelmiä koskeva kannattavuustutkimus, koska tämä on lähinnä rautatieyritysten asia ja komission käytössä olevat rajalliset varat tarvitaan ensi sijassa kiireellisemmille projekteille.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1377/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Pieniin ja syrjäisiin Kreikan kyliin suuntautuvan lentoliikenteen tukeminen Kreikan pieniin ja syrjäisiin saariin suuntautuva lentoliikenne on näiden saarten vähälukuisille asukkaille useimmiten ainoa väline, joka tarjoaa yhteyden muuhun maailmaan ja palvelee heitä. Nämä palvelut ovat kalliita vähäisen matkustajaliikenteen vuoksi, ja ne ovat vaarassa lakata kokonaan Olympic Airways -lentoyhtiön ongelmien vuoksi. Ottaen huomioon, että näille pienille saarille suuntautuvan lentoliikenteen jatkamiseen on suuri tarve, komissiolta kysytään: Onko mahdollista saada yhteisön varoista tukea Kreikan pienille ja syrjäisille saarille suuntautuvan lentoliikenteen jatkamiseksi? Minkä ohjelmien kautta tämä voidaan toteuttaa? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Kreikkaa koskevaan yhteisön tukikehykseen vuosiksi 1994-1999 ei kuulu Kreikan sisäisen liikenteen käyttökustannuksiin osallistumista (mukaan lukien kotimaan lennot saarille). Koska komissio kuitenkin tuntee arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman ongelman, yhteisö osallistuu parastaikaa eri puolilla Kreikkaa, myös saarilla sijaitsevien lentokenttien ja satamien infrastruktuurien rakentamiseen ja kohentamiseen myöntämällä yhteisrahoitusta. Kreikan viranomaisten lentoyhtiöille myöntämien toiminta-avustusten ei katsota soveltuvan yhteismarkkinoihin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan perusteella. On kuitenkin kaksi poikkeusta: - kuluttajia hyödyttävä sosiaalinen tuki, joka myönnetään harjoittamatta syrjintää tuotteiden alkuperän perusteella, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti; - taloudellinen korvaus, joka myönnetään sellaisten yhteisön sisäisten lentoreittien liikennöimisestä, joille on määrätty julkisen palvelun velvoite yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun asetuksen (ETY) 2408/92(1) 4 artiklan perusteella. Tähän mennessä Kreikka ei ole anonut poikkeusmenettelyä 92 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella eikä soveltanut asetuksen (ETY) 2408/92 4 artiklaa. (1) EYVL L 240, 24.8.1992.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1211/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Kilpailukyky Parlamentin mietinnössä A-0113/97, joka koskee komission tiedonantoa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysista (benchmarking) (KOM(96) 0463 - C-0622/96) ja komission sisäistä työasiakirjaa Euroopan laadunedistämispolitiikasta Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi (SEK(96) 2000), todetaan, että avainpalvelujen hinnat ovat Euroopassa paljon korkeammat kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa ja että yhtenäismarkkinoiden luomisen jälkeen tapahtuneesta edistymisestä huolimatta on vielä jäljellä aloja, kuten julkiset työt, joille pääsy on rajoitettua. Mitä komissio aikoo tehdä poistaakseen nämä rajoitukset?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1216/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Kilpailukyky Parlamentin mietinnössä A-0113/97, joka koskee komission tiedonantoa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysista (benchmarking) (KOM(96) 0463 - C-622/96) ja komission sisäistä työasiakirjaa Euroopan laadunedistämispolitiikasta Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi (SEK(96)2000), pyydetään komissiota esittämään johtopäätöksiään siitä, miksi sellainen eurooppalainen teollisuudenala kuin huonekaluteollisuus on selvinnyt teollisuuden lisäarvon tuottamisessa paremmin kuin vastaava ala Yhdysvalloissa ja Japanissa. Koska komissio aikoo esittää johtopäätöksensä? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1207/98, E-1208/98,E-1209/98, E-1210/98, E-1211/98, E-1212/98, E-1213/98, E-1214/98, E-1215/98 ja E-1216/98 (14. toukokuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1324/98 esittäjä(t): Jean-Antoine Giansily (UPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Euroopan ilmastoviraston perustaminen Voiko komissio, viitaten kannanottoon, jonka Euroopan parlamentin ympäristövaliokunta on tehnyt komission metaanipäästöjen vähentämisstrategiaa koskevaan tiedonantoon, kertoa meille, mitä ajatuksia ympäristövaliokunnan pyyntö Euroopan ilmastoviraston perustamisesta komissiossa herättää ja kuinka pian komissio arvioi tällaisen toimiston mahdollisesti syntyvän? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Euroopan ilmastoviraston perustamista käsiteltiin metaanipäästöjen vähentämisstrategiaa koskevasta komission tiedonannosta(1) annetussa parlamentin päätöslauselmassa. Keskusteltaessa edellä mainitusta tiedonannosta komissio piti Euroopan ilmastoviraston perustamisesta esitettyä ajatusta mielenkiintoisena ja harkinnan arvoisena. Komissio ei voi kuitenkaan ottaa asiaan kantaa ennen kuin asiaa on tarkasteltu perinpohjaisesti, sillä tällaisen toimiston tehtävä herättää monenlaisia käytännöllisiä ja institutionaalisia kysymyksiä. Komissio ei käsittele tätä kysymystä vielä nyt, sillä tällä hetkellä sen tärkeimpänä tehtävänä on Kioton ympäristökonferenssin päätösten käsittely. (1) KOM(96) 557 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0974/98 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Yhteisön toimet kodittomien hyväksi budjettikohdan B-4103 varoilla Komissio sanoi vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni E-1169/97(1) selvästi, että tukea ei myönnetty budjettikohdasta B-4103 sen vuoksi, että Yhdistynyt kuningaskunta oli esittänyt kanteen, jossa kyseenalaistettiin mainitusta budjettikohdasta vuosina 1995 ja 1996 rahoitettujen hankkeiden laillisuus. Tuomioistuimen presidentin syyskuussa 1996 antamasta päätöksestä ei voi päätellä, että kyseinen budjettikohta olisi säilytetty. Kodittomat ovat näin ollen vaikeassa tilanteessa, sillä heidän kohtalonsa riippuu siitä, minkä päätöksen yhteisöjen tuomioistuin antaa kanteesta. Voiko komissio kertoa, mihin vaiheeseen on päästy esitettyä kysymystä koskevassa kanteessa? Onko asia jo ratkaistu? Mitä muita mahdollisia rahoituslähteitä voidaan löytää yhteisön aloitteista, kuten työllisyys-aloitteesta, siihen sisältyvästä Integra-aloitteesta, URBAN- tai Leonardo-aloitteista? Entä miten komissio jatkaa Feantsan ja siihen liitetyn tarkkailukeskuksen tukemista? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 1998) Komission on budjettikohdan B-4103 käytön osalta odotettava Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen sitä koskevia päätöksiä ja toteutettava sitten tarpeelliset toimenpiteet. Lopullinen päätös budjettikohdan käyttöä vuonna 1995 koskevasta asiasta C-106/96 tehtiin 12. toukokuuta 1998. Tuomioistuin kumosi sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan suuntautuville eurooppalaisille projekteille myönnettäviä tukia koskevassa komission virallisessa tiedonannossa 23. tammikuuta 1996 tehdyn päätöksen asettamatta kuitenkaan kyseenalaiseksi suoritettuja maksuja ja allekirjoitetuissa 86 sopimuksessa tehtyjä sitoumuksia. Asiassa C-240/96, joka koskee vuotta 1996, tuomioistuin ei ole vielä määrännyt istuntopäivää. Pyrittäessä saamaan kodittomat jälleen mukaan työmarkkinoille heidät on luokiteltu heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden joukkoon, joihin kohdistetaan Employment-yhteisöaloitteen Integra-lohkosta yhteisrahoitusta saavia toimia. Lisäksi Euroopan sosiaalirahastoa koskevassa asetusehdotuksessa(2), joka on vastikään jätetty neuvostolle ja Euroopan parlamentille, yhteiskunnallisen sopeutumisen edistäminen ja kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet päästä työmarkkinoille muodostavat yhden kyseisessä asetusehdotuksessa määritellyistä ensisijaista toiminta-aloista. Eurooppalaisen Feantsa-verkoston toimien yhteisrahoitus tapahtuu tätä nykyä budjettikohdasta B-4116 "yhteistyö sosiaalisesti syrjäytyneiden ja vanhusten muodostamien, valtioista riippumattomien järjestöjen ja yhdistysten kanssa". Kodittomien kohtelua ei ole nimenomaisesti mainittu Urban-yhteisöaloitteen kriteereissä, mutta tämä ei estä toteuttamasta toimia heidän hyväkseen tietyn alueen vastuullisten viranomaisten esittämän yhteisen toimintamallin mukaisesti. (1) EYVL C 319, 18.10.1997, s. 241. (2) KOM(98) 131 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1105/98 esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) komissiolle (8. huhtikuuta 1998) Aihe: Elektroninen kauppa ja jäsenvaltioiden verotusjärjestelmät Ottaen huomioon elektronisen kaupan jatkuvasti kasvavan merkityksen Euroopan unionin taloudessa ja sen nopean kehitysvauhdin, komissiolta kysytään, mitä välittömiä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa, jotta jäsenvaltioiden verotusjärjestelmiin luotaisiin tehokkaita ja yhdenmukaisia säädöksiä ja jotta toimintaa koskevilta ongelmilta vältyttäisiin tulevaisuudessa, jatkona niille näkemyksille, jotka se on muotoillut tiedonannossaan eurooppalaisesta elektronisen kaupankäynnin aloitteesta. Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Komissio on kiinnittänyt kansainvälisen yhteisön huomion elektroniseen kauppaan liittyviin maailmanlaajuisiin kysymyksiin kuten verotukseen, ja se on korostanut entistä tiiviimmän kansainvälisen yhteistyön merkitystä, erityisesti tiedonannossaan Maailmanlaajuistuminen ja tietoyhteiskunta(1). Maaliskuusta 1997 lähtien komissio on tutkinut elektronisen kaupan ja välillisen verotuksen suhdetta. Jäsenvaltioiden hallintoelinten pääjohtajat ovat luvanneet tukensa tämän uuden kysymyksen selvittämisessä. Yhteisö ja Yhdysvallat antoivat joulukuussa 1997 elektronista kauppaa koskevan lausunnon, jossa ne ilmoittavat pyrkivänsä siihen, että mitään uudenlaisia veroja ei määrättäisi elektronisesti maahan tuoduille palveluille. Kysymystä käsitellään myös tiedonannossa elektronisesta kaupankäynnistä(2), jonka yhteisö ja sen jäsenvaltiot antoivat maailman kauppajärjestölle (WTO) 23. huhtikuuta 1998. Yleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että arvonlisäverotuksen perusperiaatteita tulisi soveltaa myös elektroniseen kaupankäyntiin ja kulutusta yhteisön sisällä pitäisi verottaa siten, että noudatetaan mahdollisimman selkeää ja yksinkertaista menettelyä eikä estetä uuden kaupankäynnin välineen kasvua. Komissio onkin uudistamassa tulli- ja arvonlisäverolainsäädäntöä ja menettelyjä ottaen huomioon elektronisen kaupan kehityksen, ja se seuraa tarkasti verkkokäytäntöjä ja kaupankäynnin periaatteita voidakseen laatia yksityiskohtaisia verotusratkaisuja, joita voidaan ottaa käyttöön tarpeen vaatiessa. Komissio osallistuu työhön aktiivisesti myös muissa kansainvälisissä yhteyksissä, erityisesti taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD) varmistaakseen lainsäädännölle tarvittavat kansainväliset puitteet. Valmistelutyö on parhaillaan käynnissä, jotta saataisiin aikaan verotuksen puitteet, jotka on tarkoitus esittää OECD:n ministerikokoukselle Ottawassa. (1) KOM(1998) 50 lopullinen. (2) KOM(1997) 157 lopullinen.