ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2574/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Turkin uuden hallituksen ylimieliset ja vaaralliset päätökset Turkin maatalousministeri Tasarin virallisten lausuntojen mukaan oopiumiunikon viljely Turkissa tulee lisääntymään ja nousee 700 tuhanteen hehtaariin nykyisistä 300 tuhannesta hehtaarista. Ministeri Tasar ilmoitti, että uudet alueet, joilla oopiumia tullaan viljelemään, ovat lähellä Eskisehirin ja Manisan kaupunkeja. Tämän vaarallisen päätöksen lisäksi Turkin uusi hallitus, ja vieläpä itse sen apulaispääministeri Ecevit, on ilmoittanut, että maan hallitus on päättänyt vapauttaa rajan ylitse käytävän kaupan, mikä tarkoittaa lähinnä Turkin ja Irakin välistä kauppaa ja osoittaa suoraa halveksuntaa kaikkia YK:n asiaa koskevia päätöksiä kohtaan. Haluaisin saada tietää: Millä tavoin Euroopan komissio aikoo reagoida näihin Turkin virallisten tahojen toimenpiteisiin, jotka osoittavat halveksuntaa sellaisten järjestöjen kuten YK:n päätöksiä kohtaan, jotka jättävät huomiotta hallitusten tekemät vetoomukset, esimerkiksi Yhdysvaltain hallituksen, joka on useaan otteeseen pyytänyt oopiumin viljelyn keskeyttämistä, ja jotka osoittavat välinpitämättömyyttä sitä kohtaan, että satoja nuoria eurooppalaisia kuolee joka vuosi huumeiden vuoksi? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 1997) Turkki on yksi niistä maista, jotka ovat saaneet Yhdistyneiltä kansakunnilta luvan harjoittaa oopiumin viljelyä. Turkin viranomaiset aikovat kasvattaa oopiumin viljelyn pinta-alan vuonna 1998 80 000 hehtaariin eikä 700 000 hehtaariin kuten parlamentin jäsen ilmoitti. Velvoitteidensa mukaisesti Turkki (ulkoasiainministeriö) antoi 14. heinäkuuta 1997 ohjeet Wienin YK-edustustolleen ilmoittaa vuodeksi 1998 kaavailtu oopiumin viljelyn pinta-ala Yhdistyneiden kansakuntien huumeiden valvontaohjelmalle. Turkin viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet komissiolle, että Turkin ja Irakin välisessä kaupassa noudatetaan YK:n Irakia koskevassa taloussaarrossa määrättyjä rajoja ja että yhtään niiden vastaista päätöstä ei ole tehty.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3359/97 komissiolle esittäjä(t): Brian Crowley (UPE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Alakohtaisten järjestöjen edustus Kun otetaan komission tiedonannossaan sosiaalisen vuoropuhelun kehityksestä yhteisön tasolla antama lausunto, jonka mukaan se ottaa ¨huomioon työmarkkinaosapuolten edustukseen liittyvät erityisolot, muun muassa ongelman, joka liittyy joihinkin sellaisiin alakohtaisiin organisaatioihin, jotka eivät ole minkään tietyn sekakomitean jäseniä¨ ((Komission tiedonanto sosiaalisen vuoropuhelun kehityksestä yhteisön tasolla, KOM(96) 448 lopullinen, 40 kohta. )), voisiko komissio ilmoittaa syyt siihen, miksi eurooppalaiset lentokoneissa työskentelevää henkilökuntaa edustavat järjestöt, kuten European Cockpit Association, jotka ovat tärkeitä alakohtaisia järjestöjä, eivät ole edustettuina työmarkkinaosapuolina Euroopan unionin tasolla, sekä mihin toimiin tämä tilanteen korjaamiseksi on mahdollisesti ryhdytty? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Eurooppalainen ohjaamotyöntekijöiden järjestö (European Cockpit Association, ECA) osallistuu aktiivisesti Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun. ECA on täysin tietoinen yhteisön sosiaalipolitiikan toimialojen välisellä ja alakohtaisella tasolla tapahtuvasta kehityksestä, ja se osallistuu myös työmarkkinaosapuolten alakohtaiseen keskusteluun. ECAlla on oikeus osallistua lentoliikenteen sekakomitean täysistuntoihin. Lisäksi ECA on aktiivisesti mukana enimmäislentoaikojen lyhentämiseen liittyvässä Euroopan tason keskustelussa, jonka tarkoituksena on säätää työaikojen enimmäispituudesta turvallisuuden parantamiseksi. Komissio esittää lähiaikoina neuvostolle ja parlamentille työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tulevaisuutta käsittelevän tiedonannon, joka on laajan kuulemismenettelyn lopputulos. Kuulemismenettely käynnistyi arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman vuoden 1996 tiedonannon seurauksena. Parlamentti osallistui kuulemismenettelyyn aktiivisesti 18. heinäkuuta antamallaan päätöslauselmalla, jossa se analysoi perusteellisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tulevaisuutta ja kannattaa komission aloitetta alakohtaisen vuoropuhelun lisäämisestä. Komissio aikoo yllä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi ehdottaa muutoksia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun nykyisiin järjestelyihin. Työmarkkinaosapuolia tulisi kannustaa käyttämään joustavia ja mukautettavia järjestelyjä, jotka suosivat tehokasta poliittista vuoropuhelua.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3205/97 komissiolle esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Etätyöpaikkojen työympäristö 1. Tanskan tutkimusministeriön analyysissä todetaan, että etätyöpaikkojen määrä kasvaa seuraavien 3 - 5 vuoden kuluessa räjähdysmäisesti. Miten komissio odottaa etätyöpaikkojen määrän kasvavan Euroopan unionissa tulevina vuosina? 2. Onko komissio tietoinen siitä, että monet työympäristödirektiivit, joiden on määrä suojella työntekijöitä, eivät lainkaan koske koteja, koska kyseiset direktiivit edellyttävät, että työtä tehdään perinteisemmillä työpaikoilla? 3. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa varmistaakseen Euroopassa etätyötä tekeville yhtä hyvät työskentelyolosuhteet kodeissa kuin näille taattaisiin perinteisillä työpaikoilla kodin ulkopuolella? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1997) Komissio tietää, että kotityöntekijöiden määrä Euroopassa on nousussa. Vuotta 1992 koskevien komission tietojen mukaan 6,9 miljoonaa ihmistä yhteisön alueella työskentelee enimmäkseen kotonaan. Tämä vastaa 4,9 prosenttia työvoimasta. Komissio ei pysty arvioimaan, miten kotityöntekijöiden määrä kasvaa lähivuosien aikana. Komissio myönsi keskipitkän ajan sosiaalisessa toimintaohjelmassaan (1995-1997) ((KOM(95) 134 lopullinen. )), että Euroopan tasolla on pyrittävä parantamaan kotityöntekijöiden työolosuhteita. Kansainvälinen työjärjestö (ILO) on tällä välin 20. kesäkuuta 1996 hyväksynyt kotityötä koskevan yleissopimuksen ja suosituksen. Yleissopimuksessa annetaan kotityöntekijöille hyvä suoja. Kaikkien jäsenvaltioiden pitäisi kuitenkin ratifioida yleissopimus, jotta sitä voitaisiin soveltaa koko yhteisön alueella. Komissio arvioi parhaillaan erilaisia menettelytapoja. Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksessa määrätään suojelun osalta jäsenvaltioita koskevista velvoitteista, jotka liittyvät kotityöntekijöiden aseman parantamiseen tähtäävän kansallisen ohjelman täytäntöönpanoon. Yleissopimuksessa todetaan lisäksi nimenomaisesti, että kotityötä koskevan kansallisen ohjelman tulee edistää mahdollisuuksien mukaan kotityöntekijöiden ja muiden palkansaajien välistä yhdenvertaista kohtelua. Yhteisön alueen kotityöntekijöille taataan näin perinteisiä työpaikkoja vastaava työskentely-ympäristö.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3099/97 komissiolle esittäjä(t): Gary Titley (PSE) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Jojoba- ja Euphorbia-puulajeja koskeva EU:n tutkimus ja tuki Kysymykseeni P-2564/97 ((EYVL C 76, 11.3.1998, s. 126. )) antamassaan vastauksessa komissio totesi, että tutkimus oli vahvistanut kyseisillä puulajeilla olevan mahdollisuuksia vaihtoehtoisiksi maataloustuotteiksi Välimeren alueella. Aikooko komissio tehdä ehdotuksia näiden puulajien kasvattamisen tukemiseksi niillä alueilla, joilla perinteisten viljelytuotteiden tuotantoa vähennetään ylituotannon vuoksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1997) Komissio ei suunnittele erityistoimenpiteitä Jojoba- ja Euphorbia -puulajien kasvatuksen tukemiseksi. Näihin puulajeihin voidaan kuitenkin jo nykyisin soveltaa järjestelmää, joka koskee kesannon käyttöä muiden kuin elintarvikkeiksi tai rehuiksi tarkoitettujen tuotteiden viljelyyn (komission asetus (EY) 1586/97, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1997, kesannoidun maan käyttöä koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä sellaisten raaka-aineiden tuottamisen osalta, jotka käytetään yhteisössä ensisijaisesti muuhun tarkoitukseen kuin ihmisten tai eläinten ravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden valmistamiseen ((EYVL L 215, 7.8.1997. ))). Tämän järjestelmän mukaisesti maanviljelijät käyttää kesannoituja maa-alueita sellaisten kasvien viljelyyn, jotka myydään muuhun tarkoitukseen kuin ihmisravinnoksi tai eläinten rehuksi. Tällaisten tuotteiden viljelyyn käytetty maa on useimmiten oikeutettu kesannointikorvaukseen. Rakennepolitiikan alalla Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosasto (neuvoston asetus (ETY) 2085/93 ((EYVL L 193, 31.7.1993. ))) tarjoaa myös mahdollisuuksia, joiden avulla voidaan kannustaa viljelijöitä kehittämään vaihtoehtoisten viljelykasvien käyttöä. Useat Välimeren alueet ovat tavoitteeseen 1 tai tavoitteeseen 5b kuuluvia alueita, joille on hyväksytty erityisiä toimenpideohjelmia. Näihin ohjelmiin voi sisältyä toimenpiteitä, joita alueiden on kehitettävä ja joita voitaisiin käyttää erityisesti vaihtoehtoisten viljelylajien, kuten Jojoba- ja Euphorbia-lajien edistämiseen. Myös laaja-alaisten rakenteellisten toimenpiteiden (tavoite 5a) perusteella jäsenvaltiot voivat parantaa maataloustuotteiden jalostamista ja markkinointia maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 951/97 ((EYVL L 142, 2.6.1997. )) mukaisten investointitukien avulla. Tämän järjestelmän mukaisesti jäsenvaltiot voivat tehdä maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamista koskevien investointien valintaperusteista sekä päätöksen 90/342/ETY kumoamisesta 22 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn komission päätöksen 94/173/EY ((EYVL L 79, 23.3.1994. )) mukaisten valintaperusteiden mukaisia vaihtoehtoisten viljelylajien jalostamiseen ja kaupan pitämiseen liittyviä investointeja.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2909/97 komissiolle esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Eurosekkien lunastus Ranskassa 1. Onko komissio tietoinen siitä, että yksikään pankki Ranskassa ei enää lunasta eurosekkejä? 2. Onko komissio yhtä mieltä siitä, että eurosekki on pankkien välisten sopimusten perusteella laillinen maksuväline Euroopassa? 3. Onko komissio sitä mieltä, että ranskalaiset pankit rikkovat yksipuolisesti eurooppalaisia pankkisopimuksia? 4. Voiko komissio vahvistaa, onko tällä asialla Euroopan pankkialan kilpailua vääristäviä vaikutuksia? 5. Onko komissio sitä mieltä, että tällainen menettely vaikeuttaa ihmisten vapaata liikkuvuutta ja että Euroopan kansalaiset joutuvat tämän tästä vaikeuksiin, koska he eivät voi nostaa rahaa tai maksaa ostoksiaan? 6. Mitä komissio aikoo tehdä asialle? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1997) Oikeudellinen järjestelmä, joka käsittää kansainvälisten eurosekkien hyväksynnän ranskalaisten pankkien taholta, perustuu ainoastaan sopimuksiin. Tästä järjestelmästä määrätään paikallisena valuuttana laadittujen eurosekkien välityspalkkioita, arvopäiviä ja keskitettyä selvitystä sekä muun kuin pankkialan avaamista koskevassa sopimuksessa (package deal). Siitä ilmoitettiin komissiolle 6 päivänä helmikuuta 1962 annetun neuvoston asetuksen N:o 17, perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäisen täytäntöönpanoasetuksen ((EYVL 13, 21.2.1962. )) 4 artiklan mukaisesti. Sopimuksessa ei edellytetä, että kansainväliseen eurosekkijärjestelmään kuuluvan pankin kaikkien konttoreiden on hyväksyttävä kolmannen maan kansalaisen eurosekit. Komission saamien tietojen mukaan eräät pankit kieltäytyvät lunastamasta eurosekkejä, mutta tämä ei pidä paikkaansa kaikkien Ranskassa toimivien pankkien osalta. Pankit, jotka kieltäytyvät lunastamasta eurosekkejä, näyttävät toimivan yksipuolisesti nojautumatta yritysten välisiin sopimuksiin tai yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, jotka ainoastaan kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan soveltamisalaan. Lisäksi on korostettava, että eurosekkien mukana seuraa aina takuukortti, jolla voidaan myös nostaa rahaa käteisautomaateista. Nämä kortit käyvät lähes kaikkiin Ranskan käteisautomaatteihin.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2978/97 komissiolle esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) (15. syyskuuta 1997) Aihe: Kreikalle suunnatun yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanon edistyminen Kreikalle suunnattu yhteisön tukikehys on jo edennyt yli puoleenväliin täytäntöönpanokaudestaan ja on nyt kriittisessä vaiheessa. Voisiko komissio ilmoittaa minulle, mitä summia ja kuinka suuria osuuksia Kreikalle suunnatussa yhteisön tukikehyksessä varatuista määrärahoista on maksettu tähän mennessä 1. suhteessa tukikehyksen koko toimintakautta (1994 - 1999) varten laadittuun talousarvioon, 2. suhteessa sen täytäntöönpanon aloittamisesta tähän asti (9/1997) kestävää kautta varten laadittuun talousarvioon ja lopuksi 3. suhteessa vain vuotta 1997 varten laadittuun talousarvioon (määrärahojen käyttöönotto vuoden 1997 toisen kolmanneksen loppuun saakka suhteessa summiin, jotka on varattu koko vuodelle,) ja ilmoittaa nämä sekä kokonaisuuden osalta että erikseen yhteisön tukikehyksen kansallisen ja alueellisen haaran ja koheesiorahaston osalta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1997) Kreikkaa koskevan yhteisön tukikehyksen (1994 - 1997) osana rakennerahastoista suoritettuja maksuja koskevat tiedot ovat seuraavat (miljoonina ecuina elokuun 1997 loppuun): >TABLE> On syytä muistuttaa, että koska kyse on koheesiorahastosta, maksut suoritetaan kansallisten viranomaisten esittämien hakemusten mukaisesti, ja ne kuvaavat rahoitettujen hankkeiden etenemistä. Vuoden 1997 syyskuun puoleenväliin mennessä komissio on suorittanut Kreikan hyväksi maksuja 257 miljoonaa ecua.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3035/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1 lokakuuta 1997) Aihe: Raskaiden ajoneuvojen verottaminen Asiani koskee ehdotusta neuvoston direktiiviksi tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen sekä tiettyjen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie- ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa (asiak. KOM(96)0331 lopull. - 96/0182 SYN) ((EYVL C 59, 26.2.1997, s. 9. )). Tiemaksut ovat alueperiaatteen sovellus, mutta niiden yhdistäminen ajoneuvo- ja valmisteveroihin merkitsisi kaksinkertaista verotusta. Tämän vuoksi pyydän tiemaksujen poistamista pitkällä aikavälillä. Tekniset uudistukset, etenkin sähköinen veronkanto, auttanevat välttämään kaksinkertaista verotusta ja helpottanevat liikenteen sujuvuutta. Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissio katsoo, että polttoaine- ja ajoneuvoverot sekä tiemaksut poikkeavat toisistaan sekä luonteeltaan että tavoitteiltaan. Sen vuoksi se ei hyväksy väitettä, että niiden samanaikainen soveltaminen olisi kaksinkertaista verotusta. Lisäksi tiemaksut, jotka liittyvät suoraan ajoneuvojen aiheuttamiin kustannuksiin juuri siellä, missä niitä käytetään, ovat komission näkemyksen mukaan asianmukainen väline pyrittäessä liikennejärjestelmien tehostamiseen. Kehittyneiden teiden teknologia mahdollistaa paitsi maksujen keräämisen ilman että ajoneuvojen tarvitsee edes hidastaa, saati pysähtyä, myös maksuluokkien eriyttämisen niiden aiheuttamien kustannusten mukaan. Tämä edistänee edelleen liikennejärjestelmien kehittämistä kokonaisuutena.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3163/97 komissiolle esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Eurathlon-ohjelma Euroopan komissio ilmoitti viime huhtikuussa, että Eurathlon-urheiluohjelmasta jaetaan 174 hankkeelle yhteensä 1,7 miljoonaa ecua. Toteutettaviksi valituissa ohjelmissa on mukana hyvin erilaisia lajeja kuten miekkailu tai laskuvarjohyppy. Eniten näihin 174 hankkeeseen sisältyy jalkapalloon liittyviä hankkeita. Eurathlon-urheiluohjelman yksi tavoitteista on EU:n kansalaisten välinen urheiluvaihto ja tällä tavoin eurooppalaisen hengen tukeminen. Voisiko komissio kertoa, kuinka moni hyväksytyistä hankkeista on suunnattu tukemaan vammaisten urheilua? Voisiko komissio myös kertoa, kuinka moni esitetyistä hankkeista (657) oli suunnattu vammaisten urheilun tukemiseen? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997) Komission hallinnoimassa urheilubudjetissa osa varoista käytetään Eurathlon-urheiluohjelmaan ja osa varataan vammaisurheilun tukemiseen. Vammaisurheilun erityisohjelman osalta komissio sai vuonna 1997 126 tukihakemusta, joista 72 tulee saamaan komissiolta tukea yhteensä miljoonan ecun arvosta.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2685/97 komissiolle esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (NI) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Viranomaisten huomiotta jättämä rasismin ilmenemistapaus Saksassa Viittaan rasismia koskeneeseen kysymykseen E-1239/97 ((EYVL C 319, 18.10.1997, s. 244.)) ja siihen annettuun epätyydyttävään vastaukseen ja esitän komissiolle seuraavat kysymykset: 1. Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut suhteissa Saksan hallitukseen tuomitakseen tämän nimenomaisen rasistisen teon? 2. Miksi komissio ei ole vielä kehottanut Saksan valtiota ryhtymään toimenpiteisiin, kun samalla Euroopan unioni itse edistää rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa ja tukee tämän aatteen levittämistä? 3. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo panna täytäntöön, jotta sen vastausta ei olisi katsottava pelkäksi periaatteiden ilmaisuksi? 4. Ottaen huomioon rasismin torjuntaa koskevan neuvoston yhteisen toiminnan, miten komissio aikoo toimia niissä tapauksissa, jolloin jokin jäsenvaltio ei takaa perusoikeuksien ja perusvapauksien suojaa? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1997) 1. ja 2. Komissio ei voi tämänhetkisen yhteisön oikeuden perusteella puuttua kansallisten viranomaisten toimintaan yksittäisten rasististen tekojen sattuessa. Väkivaltaa, rasismia, muukalaisvihaa ja antisemitismiä vastaan kohdistuva konkreettinen toiminta kuuluu kullekin jäsenvaltiolle maan perustuslain ja rikoslain mukaisesti. 3. Komissio puolestaan pitää rasismikysymystä erittäin tärkeänä, sillä se on vastoin kaikkea sitä, mitä Eurooppa edustaa. Komissio pahoittelee syvästi kaikkia yhteisön alueella tapahtuvia rasistisia tekoja. 4. Neuvoston 15. heinäkuuta 1996 hyväksymässä rasismin ja muukalaisvihan vastaista toimintaa koskevassa yhteisessä toiminnassa ((Yhteinen toiminta 96/443/YOS, EYVL L 185, 24.7.1996. )) pyritään varmistamaan jäsenvaltioiden tehokas oikeudellinen yhteistyö niiden kansallisten rikoslakien eroista huolimatta. Tämän perusteella tämän toiminnan toteuttaminen kuuluu yksinomaan jäsenvaltioille ja niiden viranomaisille, eikä komission tehtäviin kuulu sen nykyisen toimivallan pohjalta tehdä aloitteita tällä alalla.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3023/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Tulevaisuuden melupolitiikka (vihreä kirja) Kysymykseni koskee Euroopan komission vihreää kirjaa tulevaisuuden melupolitiikasta (asiak. KOM(96)0540 lopull.). Suhtaudun myönteisesti komission ehdotukseen laatia puitedirektiivi melulle altistumisen mittauksesta ja arvioinnista, mutta haluan kritisoida komission antamaa ilmoitusta, jonka mukaan se määrittää ¨myöhemmin¨ tavoitearvot ja toimenpiteet niiden noudattamiseksi. Ennaltaehkäisyn periaatteen perusteella on tärkeää ottaa tällaiset tavoitearvot käyttöön melusaasteen vähentämisen ensisijaisilla aloilla, ja tämän vuoksi pyydän, että niiden määrittämistä ei lykätä. Komission jäsenen Riit Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 ja E-3028/97 (5. marraskuuta 1997) Komissio tiedostaa täysin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat erilaiset aiheet. Melua koskevan vihreän kirjan julkaisemisen seurauksena esitettyjen lukuisten mielipiteiden ja erityisesti Euroopan parlamentin hyväksymän päätöslauselman perusteella komissio viimeistelee parhaillaan tulevia meluntorjuntatoimia. Nämä toimet ovat osa johdonmukaista ja realistista ohjelmaa. Melukysymyksiä käsittelevien toimijoiden koordinointi ja niiden yhteistoiminta on yksi ohjelman oleellisista osista. Komission tarkoituksena ei ole antaa etusijaa jollekin tietylle toimelle. Tarkoitus on käyttää tasapuolisesti käytettävissä olevia välineitä. Komissio ei aio korvata päästönormien vahvistamista taloudellisilla kannustimilla. Lisäksi komissio pyrkii välttämään ratkaisuja, joissa liikenteessä siirryttäisiin käyttämään muita ympäristöön aikaisempaa haitallisemmin vaikuttavia liikennevälineitä. Meluntorjuntatoimien toteuttamisen ehdoton edellytys on tavoitteiden vahvistaminen. Komissio tutkii parhaillaan vaihtoehtoja näiden tavoitteiden määrittelemiseksi ja vahvistamiseksi.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2583/97 komissiolle esittäjä(t): John Iversen (PSE) (29. heinäkuuta 1997) Aihe: Elintarvikeapu Miten laajasti EU-komission tarkoituksena on käyttää osaa naudanlihavarastosta säilykkeiden muodossa annettavana elintarvikeapuna, ja miten komissio perustelee sen, että se ei ota huomioon avustusjärjestöjen ja elintarvikkeita akuuttiin hätään tarvitsevien valtioiden pyyntöjä, kun se samaan aikaan ilmoittaa, että naudanlihavarastoille ei ole käyttöä? Sitä paitsi laskelmat osoittavat, että lihasäilykkeiden käyttäminen elintarvikeapuun on budjettivaikutuksiltaan neutraalia perinteiseen naudanlihan vientitukeen verrattuna. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1997) Elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvikeavun hallinnoinnista sekä elintarviketurvaan liittyvistä erityisistä tukitoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 ((EYVL L 166, 5.7.1996. )) mukaisesti elintarvikeapuun liittyvän tuotannon on vastattava mahdollisimman pitkälle edunsaajavaltioiden väestön ravintotottumuksia. Tuotteiden valinta määräytyy siten niiden tarpeen eikä niiden saatavuuden perusteella. Komissio on vastuussa yhteisön elintarvikeavusta, ja toimitetut tuotteet vastaavat yleensä edunsaajamaiden tai -järjestöjen pyytämiä tuotteita. Naudanlihasäilykkeitä pyydetään harvoin. Kahden viime vuoden aikana niitä on toimitettu alle 400 tonnia. Komissiota on äskettäin pyydetty toimittamaan naudan- tai sianlihaa Pohjois-Koreaan. Maailman elintarvikeohjelman (WFP) ja komission paikalla tekemien arvioiden mukaan näillä tuotteilla ei kuitenkaan pystytä parhaalla mahdollisella tavalla täyttämään tämän nälänhädästä kärsivän maan tärkeimpiä tarpeita. Komissio ilmoitti 23. toukokuuta 1997 merkittävän hätäavun toimittamisesta Pohjois-Korean väestölle. Tuki koostuu yhtäältä noin 155 000 tonnista elintarvikeapua, lähinnä viljatuotteita, jotka toimitetaan Koreaan tiiviissä yhteistyössä Maailman elintarvikeohjelman kanssa, ja toisaalta ravintoa ja kansanterveyttä koskevasta ohjelmasta. Tuen kokonaismäärä on 55,8 miljoonaa ecua. Komission käytettävissä ei ole ajankohtaisia laskelmia, joiden mukaan naudanlihasäilykkeiden käyttäminen ei olisi kalliimpaa kuin perinteinen naudanlihaa koskeva interventiomenettely. Tuotteiden käyttäminen elintarvikeapuun yksinomaan sen vuoksi, että niitä on liikaa interventiovarastoissa, on lisäksi vastoin edellä mainitun asetuksen henkeä.