ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0466/01

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) neuvostolle

(20. helmikuuta 2001)

Aihe: Jugoslavian pommitusten seurausten arviointi

Niin kutsuttu Balkanin syndrooma on synnyttänyt oikeutettua huolta kaikkialla Euroopassa, mitä tulee Bosnian, Serbian ja Kosovon pommitusten seurauksiin.

Voisiko neuvosto kertoa, onko Euroopan ympäristökeskus (EEA), jota unionin kansalaiset rahoittavat yhteisön talousarvion kautta, laatinut mitään tutkimusta uraaniammusten pudottamisen ja monien kemian ja muun alan tuotantolaitosten tuhoamisen aiheuttamasta ympäristön saastumisesta entisessä Jugoslaviassa?

Onko EEA arvioinut pommitettujen alueiden asukkaiden sekä kyseisillä alueilla sotapalvelusta suorittavien, asuvien tai opiskelevien Euroopan unionin kansalaisten (sotilaiden ja siviilien) terveydelle koituvia seurauksia? Onko laadittu tutkimuksia ympäristön kuormittumisesta Euroopan unioniin kuuluvissa Jugoslavian naapurimaissa? Jos EEA ei ole tehnyt mitään tällaista, miksi ei? Ja mitä työtä se ylipäänsä tekee?

Vastaus

(16. heinäkuuta 2001)

1. Kuten 7. toukokuuta 1990 annetussa neuvoston asetuksessa 1210/90, sellaisena kuin se on 29. huhtikuuta 1999 annetulla asetuksella 933/1999 muutettuna, säädetään, eräs Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) tehtävä on välittää yhteisölle ja jäsenvaltioille tarkoituksenmukaisen ja tehokkaan ympäristöpolitiikan muotoilussa ja täytäntöönpanossa tarvittavaa puolueetonta tietoa. Tätä varten se antaa komissiolle erityisesti sellaisia tietoja, joita se tarvitsee voidakseen asianmukaisesti hoitaa tehtäviään ympäristöalan toimenpiteiden ja lainsäädännön yksilöimisessä, valmistelussa ja arvioinnissa. Koska EEA:n tehtävänä on erityisesti komission tukeminen ja avustaminen, neuvostolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja sen toiminnasta lukuun ottamatta niitä kertomuksia, joita EEA edellä mainitun asetuksen säännösten mukaisesti toimittaa komissiolle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

2. Neuvosto ei ole tietoinen mistään Euroopan ympäristökeskuksen tutkimuksesta, joka koskee uraaniammusten pudottamisen ja monen kemian ja muun tuotantolaitoksen tuhoamisen aiheuttamaa ympäristön saastumista entisessä Jugoslaviassa.

Siksi se suositteleekin arvoisalle parlamentin jäsenelle, että tämä osoittaisi Euroopan ympäristökeskuksen yksityiskohtaisia toimia koskevat kysymyksensä komissiolle.

3. Ministerit keskustelivat 22. ja 23. tammikuuta 2001 pidetyssä istunnossaan köyhdytettyä uraania sisältäviä ammuksia koskevasta kysymyksestä ja päättivät palata asiaan myöhemmässä vaiheessa EURATOMin perustamissopimuksen 31 artiklan komitean sekä toimivaltaisten NATOn elimien kokoamien tieteellisten todisteiden valossa. EURATOMin perustamissopimuksen 31 artiklan komitea julkaisi 6. maaliskuuta 2001 raporttinsa päätelmät. Neuvosto arvioi parhaillaan näitä tietoja. Lisäksi ministerit päättivät kokouksessaan 9. huhtikuuta 2001, että he seuraavat tiiviisti mahdollisia lisätutkimuksia ja tutkivat asiaa myöhemmin uudelleen, koska alueella esiintyy selviä terveys- ja ympäristöongelmia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1465/01 esittäjä(t): Bruno Gollnisch (TDI) neuvostolle. Lomaosakkeita koskevat petokset.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0120 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1465/01 esittäjä(t): Bruno Gollnisch (TDI) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Lomaosakkeita koskevat petokset Timeshare-tyyppisiä lomaosakkeita myyvien ammattilaisten väärinkäytökset ja petokset ovat lisääntyneet vuosien kuluessa. Sadat ihmiset ovat joutuneet ja joutuvat näiden matkailualan mafiosojen uhreiksi. Nämä myyvät tai jälleenmyyvät lomaosakkeita huoneistoihin, joita ei ole olemassa, ja katoavat jäljettömiin petkutettuaan rahat uhreiltaan. Tämä on vahingoittanut vakavasti matkailun mainetta useilla alueilla Espanjassa (etenkin Teneriffalla ja Deniassa), Etelä- ja Lounais-Ranskassa (etenkin Canet-Plagen alueella) ja Ranskan merentakaisilla alueilla (Guadeloupe). Aikooko neuvosto tehdä perusteellisen selvityksen tästä asiasta, joka näyttää jo muodostuneen vakavaksi ongelmaksi? Aikooko neuvosto ryhtyä toimiin niitä organisaatioita, yrityksiä ja myös pankkeja vastaan, jotka osallistuvat tietoisesti tällaiseen kansainväliseen petokselliseen toimintaan? Onko voimassa olevassa matkailua ja kuluttajansuojaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä erityisesti timeshare-tyyppistä kiinteistöjen osa-aikaomistusta koskevia säännöksiä? Jos osoittautuu, että jotkut jäsenvaltiot eivät ole puuttuneet asiaan niiden viranomaisten laiminlyöntien vuoksi, aikooko neuvosto saada kyseiset jäsenvaltiot tekemään jotakin tilanteen korjaamiseksi, ja mitä menettelyä se noudattaisi siinä tapauksessa? Vastaus (27. syyskuuta 2001) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ilmoitetaan, että yhden tai useamman kiinteistön osa-aikaisen käyttöoikeuden ostoa säädellään ostajien suojaamisesta kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden ostosopimuksen tiettyihin osiin nähden 26. lokakuuta 1994 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 94/47/EY(1). Direktiivin tarkoituksena on lähentää jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä ostajien suojaamisesta niiltä sopimusten osilta, jotka koskevat suorasti tai välillisesti osa-aikaista käyttöoikeuden ostamista yhteen tai useampaan kiinteistöön. Kysyjän mainitsemia lomaosakkeiden alalla tapahtuvia väärinkäytöksiä ja petoksia ei kuitenkaan nykyisellään ehkäistä minkään nimenomaisen Euroopan unionin oikeudellisen välineen avulla. Neuvosto on kuitenkin hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan perusteella useita oikeudellisia välineitä, joilla pyritään parantamaan huomattavasti kansainvälisten petosten torjunnan alalla toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä. Jos jäsenvaltioiden kansallinen lainsäädäntö ei tuo ongelmaan riittävää ratkaisua, jonkin jäsenvaltion tai komission olisi käytettävä aloiteoikeuttaan ja ehdotettava tällaisen toiminnan ehkäisemistä yhdenmukaisella tavalla Euroopassa. (1) EYVL L 280, 29.10.1994, s. 83.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0906/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Työntekijöiden terveys ja turvallisuus.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0906/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Työntekijöiden terveys ja turvallisuus Komission vastauksessa kysymykseeni E-0339/00(1) jäsenvaltioiden harjoittamasta valvonnasta työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi puitedirektiivin 89/391/ETY(2) 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti mainitaan seuraavaa: Jos komissiolle esitetään tapauskohtaisia tietoja siitä, että kansalliset viranomaiset eivät ole täyttäneet asiaankuuluvia velvoitteitaan, komissio käynnistää vaadittavat toimenpiteet, etenkin EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukaiset rikkomisesta johtuvat menettelyt, mikäli tapaukseen liittyvät tutkimukset sitä edellyttävät. Koska kysymys on edelleen ajankohtainen, valvonta on yhä puutteellista ja komissio on vastauksensa mukaan kerännyt tietoja aiheesta 20. maaliskuuta 2000 lähtien sekä vastaanottanut konkreettisia syytöksiä Kreikan työntekijöiden keskusjärjestön jättämässä vetoomuksessa 00/4404, SAG2000 A/382828/2, ja kun otetaan huomioon kysymykseni E-0014/00(3), kysyn seuraavaa: 1. Koska komissio aikoo välittää edelleen tiedot, jotka se on kerännyt? 2. Miksi se ei ole edennyt 226 artiklan mukaisessa rikkomismenettelyssä niiden tietojen pohjalta, joihin syytökset perustuvat, tai itse keräämiensä tietojen pohjalta? (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000, s. 178. (2) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1. (3) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 158. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 2001) Komissio haluaa korostaa, että niin monitahoinen kysymys kuin jäsenvaltioiden työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston puitedirektiivin 89/391/ETY 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti harjoittaman asianmukaisen valvonnan ja tarkkailun toimivuus ei ole ratkaistavissa ilman yksityiskohtaisia ja täydellisiä tietoja valvonta- ja tarkkailujärjestelmän väitetyistä toimintahäiriöistä. Kreikan tapauksessa komissio pyysi Kreikan työntekijöiden keskusjärjestöltä lisätietoja sen tekemän valituksen vuoksi. Saatuaan kyseiset tiedot komissio lähetti lisäksi Kreikan hallitukselle kirjeen, jossa se pyysi tietoja toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi. Kreikan viranomaiset eivät ole vieläkään toimittaneet komissiolle sen pyytämiä tietoja, vaikka niille on lähetetty asiaa koskeva muistutuskirje. Arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisen kysymyksen E-0339/00(1) vuoksi kerätyt tiedot välitetään erikseen suoraan sekä arvoisalle parlamentin jäsenelle että parlamentin sihteeristölle. (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1676/01 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Telakkateollisuus.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0208 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1676/01 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Telakkateollisuus Komissio toteaa neljännessä telakkateollisuutta koskevassa kertomuksessaan, että Korea on jo vuosia harjoittanut vilpillistä kilpailua. Komissio esitti 8. toukokuuta 2001 lopulta vievänsä asian Maailman kauppajärjestöön 30. kesäkuuta 2001. Tämän tappiollisen alan kärsineille osille aiotaan myös pikaisesti ottaa käyttöön jopa 14 prosentin tuki, jotka keskeytettiin 31. joulukuuta 2000. Mitä korvauksia 31. joulukuuta 2000 lähtien tappioita kärsineet yritykset saavat tällä alalla, jonka tilauskanta on lähes olematon ja joka on teollisuuden alana jäänyt täysin Etelä-Korean harjoittaman vilpillisen kilpailun armoille? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 2001) Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa kysymyksessään, aluksia on tilattu yhteisössä vähän tämän vuoden ensimmäisten kuukausien aikana. Tämä johtuu kuitenkin suurelta osin siitä, että viime vuoden lopulla tilauksia tehtiin paljon juuri ennen tuotantotuen poistamista. Komissio ei katso olevan tarvetta korvata telakoille sitä, että tuotantotuen poistaminen vaikutti tilausten ajoitukseen. Lisäksi tilausten määrä ei ole vuonna 2001 vähentynyt pelkästään yhteisössä, vaan myös muualla. Esimerkiksi Etelä-Korean telakat ovat vuoden 2001 ensimmäisen neljänneksen aikana saaneet 32,6 prosenttia vähemmän tilauksia kuin saman ajanjakson aikana viime vuonna. Komissio pyrkii kaikin tavoin normalisoimaan maailman laivanrakennusmarkkinoiden tilanteen. Komissio neuvotteleekin Etelä-Korean hallituksen kanssa päästäkseen pysyvään ratkaisuun, joka varmistaisi tavanomaisen hintatason maailmanmarkkinoilla. Samanaikaisesti komissio valmistelee Maailman kauppajärjestön (WTO) kanssa toimenpiteitä Korean laittomia tukia vastaan ja väliaikaista järjestelmää yhteisön telakoiden suojaamiseksi. WTO:n toimenpiteitä Koreaa vastaan ja väliaikaista suojajärjestelmää ehdotetaan neuvostolle ja parlamentille, jos Korean kanssa käytävissä neuvotteluissa ei päästä tulokseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1599/01 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) komissiolle. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille langettama tuomio.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1599/01 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) komissiolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille langettama tuomio Toukokuun 10. päivänä tekemässään päätöksessä Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tuomitsi Turkin jatkuvista laajamittaisista ihmisoikeusrikkomuksista Kyproksella vuonna 1974 ja päätti asiasta kantajana olleen Kyproksen tasavallan eduksi. Kun otetaan huomioon, että Turkin hallitus on kiirehtinyt ilmoittamaan, että se aikoo jättää Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen huomiotta, vaikka Turkki on mikä on huomionarvoista virallisesti tunnustanut tämän tuomioistuimen toimivallan vuodesta 1990 lähtien, ja kun otetaan huomioon, että Turkki on aikaisemminkin, vuonna 1996, jättänyt huomiotta saman tuomioistuimen antaman vastaavan tuomion asiassa, jossa kantajana oli Titina Loizidou, komissiolta kysytään: - Mihin välittömiin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Turkki kunnioittaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksiä? - Mitä seurauksia on Turkin asenteesta, jolla se rikkoo eurooppalaisten toimielinten kanssa EU-jäsenyytensä valmistelemiseksi tekemiään sitoumuksia, ja miten nämä mahdolliset seuraukset tulevat ilmenemään konkreettisella tavalla Euroopan unionin ja Turkin välisissä poliittisissa ja taloudellisissa suhteissa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2001) Komissio on tietoinen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen äskettäisestä tuomiosta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Koska Turkki on ehdolla EU:n jäseneksi, sen on täytettävä Kööpenhaminassa vahvistetut arviointiperusteet, muun muassa ihmisoikeuksien osalta. Tämä aihe sisältyy liittymiskumppanuuteen ja Turkin kanssa käytävään syvennettyyn poliittiseen vuoropuheluun. Komissio arvioi kaikkien ehdokasmaiden edistymistä Kööpenhaminassa vahvistettujen arviointiperusteiden täyttämisessä määräaikaiskertomuksissaan edistymisestä liittymisen valmisteluissa. Seuraavat määräaikaiskertomukset annetaan marraskuussa 2001. Muistutettakoon tässä yhteydessä, että viimeksi annetussa, marraskuussa 2000 julkaistussa määräaikaiskertomuksessa mainittiin asia Loizidou vastaan Turkki(1). (1) KOM(2000) 713 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0048/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Groupement Européen de Recherches Technologiques sur les Hydrocarbures.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0048/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (22. tammikuuta 2001) Aihe: Groupement Européen de Recherches Technologiques sur les Hydrocarbures Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-1041/00(1) komissaari Loyola de Palacio kertoo, että komissio on vuodesta 1990 lähtien myöntänyt Groupement Européen de Recherches Technologiques sur les Hydrocarbures -ryhmittymälle (teknisten hiilivetytutkimusten eurooppalainen yhteenliittymä) tukea kaikkiaan 49 455 924 euroa (49,46 miljoonaa euroa). Tämä merkitsee sitä, että Groupement Européen de Recherches Technologiques sur les Hydrocarbures -ryhmittymä sai yksin noin 62 prosenttia EU:n Ranskan öljyteollisuudelle myöntämästä tuesta. 1. Kuka jätti Groupement Européen de Recherches Technologiques sur les Hydrocarbures -ryhmittymän puolesta kaikki sen tukihakemukset komissiolle? 2. Milloin Groupement Européen de Recherches Technologiques sur les Hydrocarbures -ryhmittymä jätti ensimmäisen tukihakemuksensa komissiolle? 3. Kuka hallitsee Groupement Européen de Recherches Technologiques sur les Hydrocarbures -ryhmittymää (osakkeenomistajat, ristiinomistukset, johtokunnan jäsenet)? 4. Mitä hankkeita on Groupement Européen de Recherches Technologiques sur les Hydrocarbures -ryhmittymä toteuttanut vuosina 19901998? (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 110. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (5. huhtikuuta 2001) 1. Luettelo yrityksistä, jotka ovat tehneet komissiolle hakemuksia teknisten hiilivetytutkimusten eurooppalaisen yhteenliittymän GERTH:n (Groupement européen de recherches technologiques sur les hydrocarbures) nimissä, toimitetaan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle. 2. Ensimmäinen GERTH:n nimissä tehty tukihakemus jätettiin vuonna 1975. 3. GERTH määrittelee itsensä seuraavasti: GERTH on 23. syyskuuta 1967 annetun asetuksen (Ranskan viranomaisten asetus, jolla hyväksytään taloudellisen eturyhmän perustaminen) mukainen taloudellinen eturyhmä. Vuonna 1974 perustetulla GERTH:lla on seuraavat jäsenet: - ELF Aquitaine, Tour Elf 2, Place la Coupole, La Défense 6, F-92400 Courbevoie (No RCS Nanterre B555120784); - Totalfina SA, 2, Place la Coupole, La Défense, F-92400 Courbevoie (No RCS Nanterre B542051180); - Institut Français du Pétrole (IFP), 14, Avenue de Bois Préau F-92500 Rueil-Malmaison. Kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle toimitetaan luettelo, jossa on GERTH:n johtokunnan jäsenten ja tilintarkastajien nimet. GERTH:n tehtävä on koordinoida tieteellisiin hankkeisiin liittyviä hallinnollisia ja taloudellisia kysymyksiä. Se osallistuu myös hankkeiden valmisteluun ja niiden tuloksena saatujen tietojen levittämiseen. 4. Taulukko GERTH:n vuosina 19901998 toteuttamista hankkeista toimitetaan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0471/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Kolumbia-suunnitelma.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0058 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0471/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (21. helmikuuta 2001) Aihe: Kolumbia-suunnitelma Vuodesta 1990 lähtien yli 35 000 ihmistä, joista suurin osa siviilejä, on saanut surmansa aseellisissa välikohtauksissa Kolumbiassa. Viime vuoden syyskuusta lähtien rauhanprosessiin on kuulunut maan presidentin Andrés Pastranan esittelemä niin kutsuttu Kolumbia-suunnitelma (Plan Colombia), johon käytetään arviolta 7 miljardia dollaria vuosina 2000-2006. Samalla aikavälillä komissio aikoo avustaa maata 105 miljoonalla eurolla. Kokonaisuudessaan Euroopan unioni myöntää 300 miljoonaa euroa. Luonnehtimatta Kolumbian konfliktia aseistautuneeksi ja militaristiseksi, Euroopan parlamentti totesi 18. tammikuuta 2001 antamissa päätöslauselmissaan, että Euroopan unionin tulisi noudattaa omaa ei-militaristista strategiaansa ja että Kolumbian nykytilanne ei ole luonteeltaan ainoastaan aseellinen vaan sillä on myös poliittinen ja sosiaalinen ulottuvuus. Maan taloudellinen eristäytyminen vaatii, että EU kohdentaa apunsa lähinnä siviilisektorin avustamis- ja uudistamisprojekteihin. Kuinka komissio määrittelee Euroopan yhteisön yhteistyöstrategian ja missä määrin tietyt Kolumbia-suunnitelman kohdat ovat sen vastaisia? Mille aloille komissio aikoo kohdentaa taloudellisen apunsa ja mihin konkreettisiin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä opetuksen, maanviljelyn, kalastuksen, terveydenhoidon, oikeusjärjestelmän uudistamisen ja ihmisoikeuksien alalla? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (31. toukokuuta 2001) Kuten lokakuussa 2000 annetussa tiedonannossa Monivuotinen tukiohjelma Kolumbialle todetaan, komissio on hyvin tietoinen Kolumbia-suunnitelman sotilaallisen osan sekä Kolumbiassa että Euroopassa aiheuttamasta huolesta. Samassa asiakirjassa todetaan, ettei komissio aio osallistua Kolumbiassa mihinkään sellaiseen aloitteeseen, johon liittyy sotilaallinen ulottuvuus. Komissio harkitsee lähinnä kahdenlaisten hankkeiden rahoittamista: - 105 miljoonaa euroa vuosiksi 2000-2006 ohjelmoitavaa apua seuraaville aloille: sosiaalinen ja taloudellinen kehitys sekä köyhyyden lievittäminen (40 miljoonaa euroa), vaihtoehtoinen kehitys (30 miljoonaa euroa), tuki oikeuslaitoksen uudistamiseksi (25 miljoonaa euroa), ihmisoikeuksien tukeminen ja edistäminen (10 miljoonaa euroa). - Lisäksi komissio aikoo tukea useita hätäapuhankkeita, joista vastaa Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimisto (ECHO) (erityisesti maan sisällä siirtymään joutuneiden ihmisten auttamiseksi), ja antaa yhteisrahoitusta valtiosta riippumattomille järjestöille sekä tukea luonnon ja trooppisten metsien suojelua. Näihin ryhmiin kuuluvien yksittäisten hankkeiden määrittäminen on käynnissä riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1774/01 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE-DE) komissiolle. Saksan pakkauksia ja pakkausjätettä koskeva asetus - juomapakkauksiin liittyvä syrjintä.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1774/01 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE-DE) komissiolle (15. kesäkuuta 2001) Aihe: Saksan pakkauksia ja pakkausjätettä koskeva asetus - juomapakkauksiin liittyvä syrjintä Saksan voimassa olevassa pakkauksia ja pakkausjätettä koskevassa asetuksessa säädetään tiettyjen juomien pakkausten kierrätyspakosta. Säännös on voimassa silloin, kun jonkin juoman pakkauksista alle 72 prosenttia on kierrätettäviä. Maidon kohdalla vastaava osuus on 20 prosenttia. Vuosia jatkuneista asetukseen kohdistuneista epäilyistä huolimatta Saksassa on ilmoitettu muutettavan asetusta ottamalla käyttöön tähän mennessä uhattu kierrätyspakko, jossa ei oteta huomioon kierrätettävien pakkausten määrää. Poikkeuksia ovat kierrätettävät pakkaukset, pakkauskartonki ja maidon polyeteenipakkaukset, jotka eivät ole haitallisia ympäristölle. Asetuksen kierrätyspakko ei koske maitoa ja viiniä, riippumatta siitä, myydäänkö niitä (tiettävästi) ympäristölle haitallisissa tai edullisissa pakkauksissa. Lainsäätäjät viestittävät täten kuluttajille, että lasipullossa myytävä viini on hyväksyttävissä, mutta hedelmämehu ei. Millä ehdoilla komission mielestä nämä poikkeukset (toisistaan poikkeavat kierrätettävien pakkausten määrät ja tiettyjen juomien pakkauksia koskeva kierrätyspakko) eivät ole syrjiviä? Pitääkö komissio kierrätettävien juomapakkausten määriä ja kierrätyspakkoa joillakin ehdoilla syrjivinä muuhun pakkausjätteeseen nähden varsinkin kun otetaan huomioon juomapakkausten pieni osuus kaikista pakkausjätteistä ja jätejäämistä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1774/01, E-1775/01, E-1776/01, E-1777/01 ja P-1823/01 (26. heinäkuuta 2001) Komissio on tutkinut yhteisön oikeuden asiaa koskevien säännösten valossa Saksan pakkauksia koskevan asetuksen toisen muutosluonnoksen, josta on ilmoitettu pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY(1) ja teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annetun direktiivin 98/34/EY(2) mukaisesti. Komission toimivaltaiset yksiköt ovat tutkineet mm. arvoisten parlamentin jäsenten esille tuomia seikkoja. Koska Bundesrat noudatti 13. heinäkuuta 2001 pidetyssä istunnossaan useiden osavaltioiden ehdotusta yhteiseksi päätöslauselmaksi eikä äänestänyt luonnoksen puolesta sellaisena, kuin siitä oli ilmoitettu komissiolle, mainitun luonnoksen yhdenmukaisuutta yhteisön oikeuden kanssa koskeva kysymys ei ole enää ajankohtainen. (1) EYVL L 365, 31.12.1994. (2) EYVL L 204, 21.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0463/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) neuvostolle. Euroopan unionin ja Turkin kumppanuussuhde.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0032 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0463/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) neuvostolle (20. helmikuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin ja Turkin kumppanuussuhde Ranskan kansalliskokous tunnusti hiljattain päätöslauselmassaan armenialaisten kansanmurhan. Turkki reagoi lähinnä taloudellisella vastavedolla irtisanomalla useita ranskalaisten yritysten kanssa tehtyjä sopimuksia. Joulukuun 13. päivänä 1999 Helsingin Eurooppa-neuvosto teki päätöksen myöntää Turkille EU:n jäsenehdokkaan asema ja muodostaa liittymistä valmisteleva kumppanuussuhde sekä yhteinen rahoituskehys helpottamaan Turkin jäsenyysehdokkuuden edistymistä. Katsooko neuvosto, että Turkin Ranskan vastaiset taloudelliset vastatoimet ja sen yksipuolinen sopimusten irtisanominen ovat poliittisesti ja juridisesti sopusoinnussa Turkin ja EY:n tulliliiton kanssa ja että tällainen käytös sopii yhteen Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa määrättyjen arviointiperusteiden kanssa? Vastaus (10. heinäkuuta 2001) Lakia armenialaisten kansanmurhan virallisesta tunnustamisesta koskeneen äänestyksen jälkeiset vastatoimenpiteet Ranskaa kohtaan ovat koskeneet kahdenvälisiä hankkeita. Turkin kanssa tehdyn assosiaatiosopimuksen ja tulliliiton asianmukaisen soveltamisen valvominen kuuluu kuitenkin komissiolle, joka seuraa tilannetta tarkasti. Komissio on palauttanut mieleen, että näillä vastatoimenpiteillä on ainoastaan kielteisiä vaikutuksia ottaen huomioon, että Turkki on kutsuttu mukaan liittymiskumppanuuteen ja se on äskettäin hyväksynyt kansallisen ohjelman yhteisön säännöstön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Unioni harkitsee, onko Euroopan unionin ja Turkin välisten sopimusten sekä liittymistä edeltävän prosessin puitteissa tarpeen ryhtyä toimenpiteisiin.