Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2520/97 komissiolle esittäjä(t): Renate Heinisch (PPE) (22. heinäkuuta 1997) Aihe: Neljännen tutkimusta ja teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan puiteohjelman vertaaminen komission viidettä puiteohjelmaa koskevaan ehdotukseen EU:n komissio on liittänyt viidettä tutkimusta ja teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaan ehdotukseensa muun muassa keskittämistavoitteen sekä pyrkimyksen suurempaan joustavuuteen TTK-varojen käytön osalta. Tämän vuoksi haluan kysyä komissiolta 1. a) Mille tutkimusaloille ei myönnetä enää tukea neljännen puiteohjelman päättymisen jälkeen? b) Mitkä uudet tutkimusalat on sisällytetty komission ehdotukseen? c) Millaisia joustavuuden lisäämistä koskevia alustavia suunnitelmia komissio on tehnyt, jotka mahdollistaisivat jäsenvaltioille mahdollisuuden riittävällä tavalla osallistua rahavarojen jakamiseen yksittäisille ohjelmille ja hankkeille uutta puitesopimusta toimeenpantaessa? 2. Valmisteltaessa ensimmäistä käsittelyä komission ehdotuksesta viidenneksi puitesopimukseksi pyydän komissiolta neljänteen ja viidenteen puitesopimukseen liittyvien yksittäisten tutkimusalojen rahoitusta koskevan vertailevan esityksen. Komissionjäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1997) 1. Komission ehdottaman viidennen puiteohjelman ((KOM(97)142 lopull. )) periaate on selvästi erilainen kuin neljännessä puiteohjelmassa ((Päätös N:o 1110/94/EY - EYVL L126, 18.5.1994. )). Viides puiteohjelma perustuu ajatukseen sosioekonomisten tavoitteiden saavuttamisesta (¨problem solving approach¨). Nykyisessä puiteohjelmassa keskitytään lähinnä teknologisiin tuloksiin. Tämä erilainen lähtökohta muuttaa viidennen puiteohjelman rakennetta. Siinä ehdotetaan vain muutamia ohjelmia, jotka koskevat erilaisia mutta toisiaan täydentäviä tieteenaloja. Viidennessä puiteohjelmassa ehdotettu uusi lähestymistapa näkyy erityisen hyvin ohjelman ¨avaintoimintakokonaisuuksissa¨. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää monen tekniikan alan osallistumista ohjelmaan, mutta kaikilla näillä aloilla ei tarvitsen tehdä niin laajamittaista työtä kuin neljännessä puiteohjelmassa. Asioiden havainnollistamiseksi esitetään seuraavassa kuitenkin esimerkkejä tutkimusaloista, joilla toiminta viidennessä puiteohjelmassa voitaisiin lopettaa tai päin vastoin sisällyttää kyseiseen ohjelmaan: - raaka-aineet (kaivostoiminta) malliorganismien geenien järjestelmällinen sekvenssointi (esimerkki alasta, jolla tutkimustoiminta on lopetettu tai sitä on huomattavasti vähennetty), - tulevaisuuden lentokone, ympäristöjohtaminen tuotteiden kannalta, napaseutujen tutkimus, ¨huomisen/digitaalinen kaupunki¨ (esimerkkejä aloista, joilla toiminta on aloitettu tai joilla sitä on lisätty). Erityisohjelmiin liitetään järjestelyjä, joiden avulla ohjelmat saadaan joustavammiksi. Komission ehdotus siitä, että aihealuekohtaisia ohjelmia vähennetään (viidestätoista kolmeen) lisää kuitenkin joustavuutta ohjelmien toteuttamisessa ohjelmaa koskevien päätösten ja vuosittaisen talousarviomenettelyn asettamissa rajoissa. 2. Neljännen ja viidennen puiteohjelman tutkimusalojen määrärahojen suora vertailu on edellä esitetyistä syistä vaikeaa. Elävän luonnon ja ekosysteemien tutkimukseen tutkimusaiheiden merkitys on kuitenkin kasvamassa, neljäs toimintakokonaisuus (inhimillisten voimavarojen lisääminen) laajenemassa ja ydinalan ohjelmien määrärahaosuudet vähenemässä.