ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3041/00 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) neuvostolle. Jalometallituotteiden leimaamista koskevien määräysten yhdenmukaistaminen.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0045 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3041/00 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) neuvostolle (29. syyskuuta 2000) Aihe: Jalometallituotteiden leimaamista koskevien määräysten yhdenmukaistaminen Ministerineuvosto on jo muutaman vuoden ajan viivyttänyt jäsenvaltioiden jalometallien työstämistä koskevien säännösten ja hallinnollisten määräysten yhdenmukaistamisesta annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin (COD 93/0472) hyväksymistä. Yhteisön sisäistä jalometallituotekauppaa hankaloittaa erityisesti se, että muutamat jäsenvaltiot edelleen noudattavat poikkeavia jalometallituotteiden leimaamista koskevia määräyksiä, jotka sisältävät aikaa vieviä ja kalliita tuotteiden markkinakelpoisuutta koskevia sertifiointimenettelyitä. Nämä vapaan liikkuvuuden esteet on tunnettu jo kauan, mutta silti muutamat jäsenvaltiot voivat selvästi estää välttämättömien yhdenmukaistamistoimien toteuttamisen. 1. Mitkä syyt ovat neuvoston mielestä vielä yhteisen kannan pikaisen hyväksymisen tiellä? 2. Onko neuvosto valmis käsittelemään tätä aihetta Ranskan puheenjohtajuuden aikana ja varmistamaan jo vuodesta 1994 asti lykätyn yhteisen kannan hyväksymisen? Vastaus (22. joulukuuta 2000) 1. Kuten arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä todetaan, komissio antoi vuonna 1993 jalometallituotteita koskevan ehdotuksen. Ehdotusta on tarkasteltu neuvostossa useaan otteeseen yhteisen kannan vahvistamiseksi. Ratkaisuun ei kuitenkaan ole päästy, sillä käsittelyä on haitannut kaksi merkittävää ongelmaa, jotka liittyvät merkintöjä koskeviin säännöksiin ja sertifiointimenettelyihin. 2. Neuvostossa ei tällä hetkellä suunnitella ehdotuksen käsittelyn aloittamista uudelleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3098/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Komission kielipolitiikka: vähemmistökielten ja alueellisten kielten suojelu ja edistäminen.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0241 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3098/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (4. lokakuuta 2000) Aihe: Komission kielipolitiikka: vähemmistökielten ja alueellisten kielten suojelu ja edistäminen Vastauksessaan kysymykseeni E-1730/00 komissio ilmoitti, että alueellisten kieliyhteisöjen ja kielivähemmistöjen tarpeista tehtävän tutkimuksen aikataulu riippuu kyseisen budjettikohdan (B3-1000) täytäntöönpanoon liittyvien oikeudellisten ongelmien ratkaisemisesta. Voiko komissio täsmentää mitä nämä oikeudelliset ongelmat ovat ja mihin varainhoitovuoteen se viittaa? Entä mistä näiden oikeudellisten ongelmien ratkaiseminen riippuu ja missä ajassa se voisi tapahtua? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 2000) Komissio on tarkastellut vuoden 2000 talousarvion toteuttamisen yhteydessä perusteellisesti vailla oikeusperustaa olevia budjettikohtia koskevia kysymyksiä, jotka puolestaan liittyvät mm. alueellisia ja vähemmistökieliä ja -kulttuureja tukeviin toimiin. Komissio otti tässä tarkastelussa huomioon myös parlamentin, neuvoston ja komission välillä 6. toukokuuta 1999 tehdyn sopimuksen(1). Arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen osalta tarkastelu johti ehdotuspyynnön julkaisemiseen 16. syyskuuta 2000. Tutkimusta koskeva tarjouspyyntö julkaistiin 20. lokakuuta 2000. (1) EYVL C 172, 18.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2680/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Vauvojen rintaruokinta.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0075 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2680/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Vauvojen rintaruokinta Komissiolle on valitettu useiden vauvanruokaa ja -maitoa vievien eurooppalaisten yhtiöiden markkinointitoimista kehitysmaissa. Tähän mennessä näitä yhtiöitä vastaan ei ole kuitenkaan ryhdytty minkäänlaisiin toimiin. Voiko komissio ilmoittaa, millaista linjaa se noudattaa rintaruokinnan ja vauvanruokateollisuuden suhteen kehitysmaissa? Voiko komissio myös ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt lisätäkseen rintaruokintaa kehitysmaissa, etenkin kun UNICEF on kertonut, että rintaruokinnan nostaminen uudelleen suosioon voisi joka vuosi pelastaa maailmassa 1,5 miljoonan vauvan hengen? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2000) Komissio korostaa jatkuvasti rintaruokinnan suojelun, edistämisen ja tukemisen merkitystä. Tämä menetelmä on edelleenkin selvästi ja epäilemättä paras imeväisten ruokintatapa, erityisesti HIV-negatiivisten äitien osalta sekä sellaisten äitien osalta, jotka eivät tiedä, onko heillä immuunikatovirus (HIV). Komissio pyrkii edelleenkin saamaan vauvanruokateollisuuden hyväksymään ja noudattamaan tätä linjaa kehitysmaiden suhteen. Sen sijaan on tarvetta suorittaa lisätutkimuksia niiden olosuhteiden selvittämiseksi ja tarkkailemiseksi, joissa rintaruokinta vaikuttaa HIV-positiivisten äitien ja heidän lastensa terveyteen ja elinajanodotteeseen. Ainoastaan silloin, kun tällä tavoin on saatu tarkempaa tietoa ja harkittu uudelleen tarpeet ja toteutettavuus, voidaan ottaa perusteellisesti kantaa rintaruokintaa korvaaviin vaihtoehtoihin HIV-positiivisten äitien kyseessä ollen. Komissio tukee laajasti äitien ja lasten terveyteen liittyviä toimia, joiden yhteydessä voi tulla harkittavaksi kysymys rintaruokinnasta. Suurin osa tästä tuesta tulee nykyisin yhteisön ohjelmista, joissa on kyse laaja-alaisten terveyspalvelujen tarjoamisesta tai terveydenhuoltojärjestelmästä yleensä. Niihin sisältyy useita täydentäviä välineitä, muun muassa valtioista riippumattomien järjestöjen hankkeiden tukeminen sekä ohjelma- tai budjettituki, joiden kaikkien tavoitteena on sopivien terveyspalvelujen, myös terveyskasvatuksen, tuominen tasavertaisesti kaikkien ulottuville. Rintaruokinnan merkityksen tunnetuksi tekeminen ja tähän liittyvä varoittaminen vääränlaisesta vauvanruoasta on elimellinen osa komission tukea. Huomattava osa yhteisön toimista HIV:n ja AIDSin alalla on kanavoitu budjettikohdan B7-6212 (HIV/AIDS ja väestö) kautta. Myös yhteisön INCO-DEV -ohjelmaan (kansainvälinen yhteistyö kehitysmaiden kanssa) kuuluu erityistä lisääntymisterveyteen liittyvää tutkimusyhteistyötä kehitysmaiden kanssa, ja sitä rahoitetaan yhteisön normaalista tutkimusbudjetista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3229/00 esittäjä(t): Olivier Duhamel (PSE) komissiolle. Itävallan vastaiset pakotteet.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0107 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3229/00 esittäjä(t): Olivier Duhamel (PSE) komissiolle (17. lokakuuta 2000) Aihe: Itävallan vastaiset pakotteet Martti Ahtisaaren, Jochen Frontinin ja Marcelino Orejan Itävallan tilannetta koskevan raportin 115 kohdassa korostetaan, että Euroopan unionin 14 jäsenvaltion toteuttamat toimet ovat vahvistaneet tietoisuutta yhteisten eurooppalaisten arvojen tärkeydestä. Raportissa todetaan lisäksi, että ei ole epäilystäkään siitä, etteivätkö toimet, joihin 14 jäsenvaltiota ryhtyi Itävallan tapauksessa olisi rohkaisseet Itävallan hallituksen ponnisteluja asian ratkaisemiseksi. Raportin mukaan ne kaiken lisäksi myös kannustivat kansalaisyhteiskuntaa puolustamaan yhteisiä eurooppalaisia arvoja. Lehdistössä 16.9.2000 olleiden tietojen mukaan komission puheenjohtaja on antamassaan lausunnossa tuntunut pahoitelleen tammikuusta joulukuuhun 2000 toteutettavaksi aiottuja toimia ja ilmaissut suhtautuvansa kielteisesti vastaavanlaisten päätösten tekemiseen samanlaisissa tapauksissa tulevaisuudessa. Kiistääkö puheenjohtaja Prodi näin ollen näkemyksen, jonka kolmen viisaan ryhmä esitti kyseisistä toimista? Merkitseekö tämä sitä, että äärioikeistopuolueen joukkoonsa hyväksynyttä Itävallan hallitusta vastaan kohdistettuja pakotteita ei ainoastaan olisi pitänyt poistaa silloin, kun niiden avulla oltiin päästy haluttuihin tavoitteisiin, vaan että niitä ei olisi lainkaan pitänyt käyttää? Jos komission vastaus on myönteinen, niin millä perusteella komission puheenjohtaja kiistää edellä esitetyn kolmen viisaan näkemyksen? Jos komission vastaus on kielteinen, niin miten komission puheenjohtaja perustelee sen, että hän on tuominnut näin jyrkästi 14 jäsenvaltion sitoutumisen demokratian periaatteisiin? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (5. joulukuuta 2000) Komissio on pannut merkille kolmen viisaan ryhmän raportissa tehdyt päätelmät ja suhtautuu myönteisesti saavutettuun tulokseen, jolla palautetaan jäsenvaltioiden väliset perinteiset ystävälliset suhteet. Komissio korostaa jäsenvaltioiden yhteisten arvojen säilyttämiseksi toteuttamien toimenpiteiden tärkeyttä, myös Itävallan erityisongelmien ja tapahtumien yhteydessä. Se muistuttaa lisäksi sitoumuksestaan valvoa perusoikeuksien ja demokratian periaatteiden noudattamista erityisesti unionin jäsenvaltioissa. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että kyseinen tilanne ei kuulu perustamissopimusten soveltamisalaan. Perustamissopimuksissa nimittäin määritellään edellytykset ja menettelyt, joiden mukaan unioni voi ryhtyä toimenpiteisiin asioissa, jotka koskevat perusoikeuksien ja demokratian periaatteiden noudattamista. Näihin edellytyksiin ja menettelyihin ei vedottu kyseessä olevassa tilanteessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3160/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön toiseen tukikehykseen sisältyvien hankkeiden viivästyminen.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3160/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: Yhteisön toiseen tukikehykseen sisältyvien hankkeiden viivästyminen Katerinin, Pirgosin ja Korfun sairaaloiden lääketieteellisten laitteistojen asennus- ja toimitushankkeiden loppuun saattaminen poistettiin yhteisön toisesta tukikehyksestä niissä esiintyneiden viivästymisten vuoksi. Kysyn komissiolta, mitkä olivat tärkeimmät syyt hankkeiden viivästymiseen? Onko tähän mennessä ilmenneet esteet poistettu? Jatketaanko hankkeiden rahoitusta uudesta yhteisön tukikehyksestä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 2000) Kansallisten viranomaisten antamien tietojen perusteella arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat kolme sairaalaa eivät ole voineet saada tukea yhteisön tukikehyksestä (YTK) ohjelmakaudella 19941999 niiden toteuttamisessa tapahtuneiden viivästymisien vuoksi, jotka johtuivat erilaisista syistä, kuten tekniset ongelmat ja urakoitsijoille kasaantuneet viivästymiset. Näistä viivästymisistä aiheutuvien menetysten välttämiseksi näiltä hankkeilta käyttämättä jääneet määrärahat on suunnattu muihin hankkeisiin kyseisten toimenpideohjelmien (TO) sisällä. Komissio pahoittelee sitä, että Kreikan sosiaalis-taloudelliselle kehitykselle varsin tärkeät hankkeet kärsivät tällaisista viivästymisistä. Komissio pyytää Kreikan viranomaisilta tarkempia tietoja viivästymisien syistä sekä näiden hankkeiden toteutumisnäkymistä eikä jätä tarvittaessa toteuttamatta rahoituksellisia seuraamuksia. Eri toimenpideohjelmista neuvotellaan parhaillaan ja siksi tässä vaiheessa ei ole mahdollista kertoa myönnetäänkö tällaisille hankkeille osarahoitusta yhteisön tukikehyksestä nykyisellä ohjelmakaudella 20002006.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2914/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Itävallan vastaiset pakotteet.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0024 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2914/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Itävallan vastaiset pakotteet Euroopan unioni päätti viime vuoden joulukuussa jäädyttää Venäjälle tarkoitetun 58 miljoonan euron suuruisen rahoitusavun keinona painostaa Venäjää ryhtymään toimiin Kaukasuksen alueella käytävien taisteluiden lopettamiseksi ja aloittamaan poliittinen vuoropuhelu Tetenian itsenäisyyden puolesta taistelevien joukkojen kanssa. EU:n ulkoministerit päättivät kuitenkin 10. heinäkuuta 2000 pitämässään kokouksessa vapauttaa nämä varat, vaikka he pitivät Tetenian tilannetta edelleen huolestuttavana. Jäädytetyt varat on tällä välin vapautettu, mikä merkitsee sitä, että Moskova voi raakojen sortotoimien jatkamisesta huolimatta hakea tänä vuonna rahoitusapua täysimääräisesti eli 90 miljoonaa euroa. Tämä merkitsee täyskäännöstä EU:n Venäjää koskevassa politiikassa; EU luopuu jo kauan harjoittamastaan, mutta viime kädessä hajanaisuutensa vuoksi tuloksettomasta pakotepolitiikasta, ja osoittaa olevansa valmis aloittamaan vuoropuhelun sellaisen valtion kanssa, jonka poliittisia näkemyksiä ja epäinhimillisiä menettelytapoja se tosin ei voi hyväksyä, mutta jonka kumppanuutta se tarvitsee rauhan ja vakauden aikaansaamiseksi Euroopassa. EU:n jäsenvaltiot pitävät kuitenkin edelleen tiukasti kiinni Itävallan vastaisesta pakotepolitiikasta. Voiko neuvosto edellä mainittu huomioon ottaen vastata seuraaviin kysymyksiin: - Onko neuvosto valmis tarkistamaan myös Itävaltaa koskevaa pakotepolitiikkaansa tai jopa luopumaan siitä, koska se on ottanut uuden ulkopoliittisen kannan pakotekysymyksissä? - Aikovatko 14 jäsenvaltiota aloittaa perusteellisen kahdenvälisen poliittisen vuoropuhelun sopimusosapuolensa kanssa? Vastaus (22. joulukuuta 2000) Neuvosto ei ole ottanut kantaa kumpaankaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämistä asioista eikä näin ollen voi vastata kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2711/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Elinkeinoelämän, julkisen sektorin ja muiden alojen työllisyys.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0214 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2711/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Elinkeinoelämän, julkisen sektorin ja muiden alojen työllisyys Millaiset ovat neljännesvuosittaiset työllisyysluvut kaikissa jäsenvaltioissa viimeisen kymmenen vuoden aikana - elinkeinoelämän sektorilla (yksityiset yritykset ja kaupallisia tuotteita ja palveluja tuottavat julkisessa omistuksessa olevat yhtiöt) - julkisella sektorilla - muilla aloilla (vapaaehtoistyö ym.)? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Yhteisön työllisyystilastojen avulla ei voida eritellä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia aloja. Tilastot kattavat ainoastaan ansiotyön (eivät siis vapaaehtoistyötä), ja niiden erittely perustuu NACE Rev. 1 -nimikkeistöön, jossa ei tehdä eroa markkinatoimintojen ja markkinattomien toimintojen välillä. Tietoja markkinapalveluista, markkinattomista palveluista sekä julkisyhteisöistä on saatavilla kansantalouden tilinpidosta ajanjaksolta 19871997. Lähetämme tiedot suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Tietoja on tällä hetkellä saatavilla ainoastaan vuosittain.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2848/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Emilia-Romagnan alueen perinnetuotteiden tunnustaminen ja perinnetuotteiden tunnustamispolitiikka.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2848/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (8. syyskuuta 2000) Aihe: Emilia-Romagnan alueen perinnetuotteiden tunnustaminen ja perinnetuotteiden tunnustamispolitiikka Italian maatalousministeri Alfonso Pecoraro Scanio antoi äskettäin tunnustuksen yli 2000:lle paikalliselle perinnetuotteelle vaatien sellaisten tuotteiden tunnustamista, joilla on tarkistettu alkuperäisnimitys ja joita Euroopan unioni suojelee. Näistä tuotteista 73 on Emilia-Romagnan alueen perinnetuotteita. Emilian alueen perinnetuotteisiin kuuluu myös perinteinen spongata-kakku, jota aiemmin esittämämme kysymys koski. Myös ruoka kuuluu kansojen, kansakuntien ja alueiden kulttuurisiin ominaispiirteisiin ja siten perinnetuotteiden arvostuksen edistäminen on tärkeä osa Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden turvaamista ja edistää siten eri kansojen välistä rauhanomaista yhteistyötä. - Eikö komissio katso, että olisi aiheellista tunnustaa suojatuiksi alkuperäis- ja perinnetuotteiksi kaikki Emilia-Romagnan alueen tuotteet, joihin Italian maatalousministeriö viittaa, sekä myös kaikki Italian muiden alueiden tuotteet? - Eikö komissio katso, että olisi aiheellista määritellä eurooppalainen politiikka, jolla eri alueiden ja paikallisyhteisöjen perinnetuotteet voitaisiin turvata ja niiden arvostusta edistää yhteistyössä Euroopan unionin kanssa niin, että jäsenvaltioiden kulttuurista monimuotoisuutta voitaisiin paremmin kunnioittaa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen Italian maatalousministerin esittämästä hakemuksesta yli 2000 paikallistuotteen kirjaamiseksi suojattujen alkuperänimitysten rekisteriin. Kyseisiin tuotteisiin kuuluu myös Spongata, jonka osalta vastaus arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2631/99(1) on edelleen ajankohtainen. Komissio huomauttaa kysyjälle, että yhteisön eri alueiden kulttuurien erityispiirteitä on vuodesta 1992 korostettu ja suojattu yhteisön tasolla maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2081/92(2). Tähän mennessä on rekisteröity asetuksen mukaisesti yli 540 jäsenvaltioiden maantieteellistä merkintää ja alkuperänimitystä. Emilia-Romagnan tuotteiden maantieteellisten merkintöjen tai alkuperänimitysten hyväksymisen osalta komissio on valmis käsittelemään Italian ministeriön asetuksen (ETY) N:o 2081/92 mukaisesti esittämät mahdolliset rekisteröintihakemukset. (1) EYVL C 280 E, 3.10.2000. (2) EYVL L 208, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2354/00 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle. Valtion hyväksymien yksityisten peruskoulujen ala-asteen opettajien asema ja syrjimättömyyttä ja vapaata kilpailua koskevan periaatteen rikkominen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2354/00 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Valtion hyväksymien yksityisten peruskoulujen ala-asteen opettajien asema ja syrjimättömyyttä ja vapaata kilpailua koskevan periaatteen rikkominen Italian valtion hyväksymiä yksityisiä peruskouluja koskevassa järjestelmässä esiintyy ilmeistä eriarvoista kohtelua ja syrjintää, joka on vastoin Italian perustuslain henkeä ja yhteisön kilpailusäännöksiä. Tämä kysymys ei käsittele tai aseta kyseenalaiseksi EY:n perustamissopimuksen 126 artiklaa tai koulujärjestelmien organisointia vaan sitä, että syrjivillä käytännöillä on rikottu valtionkoulujen ja valtion hyväksymien yksityisten peruskoulujen opettajakunnan oikeutta työhön. 1. Italian valtion hyväksymien yksityisten peruskoulujen opettajat ovat voineet osallistua rajoitettuun kelpoisuuskokeeseen, jossa käsittämättömästi otetaan huomioon vain puolet palvelusajasta: kokonaispisteisiin lasketaan sekä kokeessa saadut pisteet että puolet palvelusvuosista. Miksi pysyvää sijoittumisjärjestystä vahvistettaessa palvelusvuosien määrää ei kuitenkaan oteta enää huomioon? 2. Voiko neuvosto selittää, miksi Italian opetusministeriö ei anna kyseisten koulujen opettajille mahdollisuutta osallistua aina kokeisiin, kun kerran palvelusvuosien määrää ei oteta huomioon? 3. Miksi maakuntien sijaisopettajia koskevaa sijoittautumisjärjestystä vahvistettaessa valtion hyväksymissä yksityisissä peruskouluissa suoritetusta palvelusajasta otetaan huomioon puolet? Miksei 1/3 tai 2/3? Työskentelevätkö kyseisten oppilaitosten opettajat puolipäiväisesti? 4. Miksi tavanomaisen kokeen läpäisevälle valtion hyväksymän yksityisen peruskoulun opettajalle ei anneta pisteitä opetuksesta? Vastaus (7. marraskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys koskee Italian sisäistä tilannetta, joka ei kuulu neuvoston toimivaltaan. Jos oletetaan jäsenvaltion jättäneen noudattamatta sille perustamissopimuksen nojalla kuuluvia velvoitteitaan, EY:n perustamissopimuksen 211 ja 226 artiklan mukaisesti komission on huolehdittava siitä, että perustamissopimusten määräyksiä sekä toimielinten tämän nojalla antamia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2885/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. EU-kuluttajaneuvontakeskukset.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2885/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: EU-kuluttajaneuvontakeskukset Euroopan komissio käynnisti vuonna 1991 kuluttajien tiedottamista koskevan kokeiluhankkeen, johon sisältyy oikeudellisiin näkökohtiin liittyvien tietojen sekä oikeusavun ja -neuvonnan tarjoaminen. Tätä tarkoitusta varten luotiin EU-kuluttajaneuvontaa tarjoavia keskuksia (European Consumer Infocentres). Euroopan komissio yhteisrahoittaa tätä hanketta terveydestä ja kuluttaja-asioista vastaavan pääosastonsa kautta 50:llä prosentilla, ja hankekohtainen rahoituksen enimmäismäärä on 160 000 euroa. Vuonna 1997 ehdotettiin, että tätä määrää nostettaisiin 200 000 euroon ja että joka jäsenvaltioon luotaisiin ainakin yksi neuvontakeskus. Nyt kun kolme vuotta on kulunut, neuvontakeskuksia on perustettu vain yhdeksään jäsenvaltioon. Miksi hankkeen tulokset ovat niin huonoja yhdeksän vuotta sen käynnistämisen jälkeen? Mistä huonot tulokset johtuvat ja mitä komissio aikoo tehdä tulevaisuudessa asian johdosta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (19. lokakuuta 2000) Komissio arvioi vuonna 1997 rajatylittäviä kuluttajaneuvontakeskuksia koskevan kokeiluhankkeen, joka käynnistettiin vuonna 1991. Arvioinnin jälkeen komissio päätti jatkaa näiden rajatylittävien neuvontajärjestelmien uudistusta kehittämällä niitä EU-kuluttajaneuvontakeskusten verkoston suuntaan. Tämä tukee myös yhtenäismarkkinoiden toteuttamista. Vaikka EU-kuluttajaneuvontakeskusten tehtävänä on edelleenkin auttaa ja neuvoa kuluttajia (muun muassa rajatylittävissä) riita-asioissa, on selvää, että vastedes niiden päätehtävänä on tiedottaa yhteisön tason kuluttaja-asioista jäsenvaltioissa sekä mahdollistaa tietojen vaihto jäsenvaltioiden välillä. EU-kuluttajaneuvontakeskusten perustaminen kaikkiin jäsenvaltioihin ei riipu kuitenkaan pelkästään komission tahdosta. Kansallisen hallinnon myöntämä yhteisrahoitus on yhä useammin välttämätöntä, koska kansallisilla kuluttajaorganisaatioilla ei ole käytettävissään tarkoitukseen tarvittavia varoja. Seuraavaksi verkosto laajenee Ruotsiin, jossa avataan piakkoin uusi EU-kuluttajaneuvontakeskus. Komissio neuvottelee kuluttajaneuvontakeskusten perustamisesta myös Alankomaiden, Belgian, Italian, Kreikan ja Tanskan kanssa. Komissio aikoo lähettää arvoisalle parlamentin jäsenelle EU-kuluttajaneuvontakeskusten toimintaa vuonna 1999 käsittelevän raportin heti, kun se on saatavilla.