ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0716/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Britannian lukukausimaksut ja EU:n kilpailulainsäädäntö.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0716/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Britannian lukukausimaksut ja EU:n kilpailulainsäädäntö Skotlannin itsemääräämisoikeuden lisääntymisen myötä maan yliopistot ovat alentaneet eurooppalaisten opiskelijoiden (lukuun ottamatta englantilaisia, walesilaisia ja pohjoisirlantilaisia) lukukausimaksuja. Niiden maksamista voi myös lykätä. Kaikkien muiden Yhdistyneen kuningaskunnan yliopistojen on vaadittava lukukausimaksujen maksamista ilmoittautumisvaiheessa. Opintojen rahoittamista koskevien määräysten erilainen soveltaminen antaa skotlantilaisille yliopistoille epäreilua kilpailuetua englantilaisiin, walesilaisiin ja pohjoisirlantilaisiin yliopistoihin verrattuna. Tämä näkyy erityisesti ulkomaalaisten opiskelijoiden houkuttelemisessa. Voisiko komissio siksi ilmoittaa, onko tämä tilanne täysin perussopimuksiin kirjatun Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön periaatteiden mukainen? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-0374/00(1). (1) Katso sivu 143.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1177/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) neuvostolle. EU:n laajentuminen ja alueet.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0139 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1177/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) neuvostolle (13. huhtikuuta 2000) Aihe: EU:n laajentuminen ja alueet Olemme parhaillaan Euroopan unionin ja koko Euroopan mantereen historian merkittävässä taitekohdassa. Turkkia lukuun ottamatta kahdentoista muun ehdokasvaltion väkiluku on yhteensä yli sata miljoonaa, joka lisäisi EU:n väkilukua 27 prosentilla. Euroopan parlamentin jäsenten määrä nousee tällöin oletettavasti yli seitsemänsadan, jolloin parlamentti olisi ainoastaan 11 prosenttia sen nykyistä kokoonpanoa suurempi. Euroopan toimielinten roolia ja toimivaltaa ei kuitenkaan aiota muuttaa.Eikö neuvosto usko, että alueiden edustus tulee voimakkaasti vähenemään? Onko neuvosto suunnitellut toimia, joiden avulla alueet kuten Baskimaa (kolme miljoonaa asukasta) tai Katalonia (kaksitoista miljoonaa asukasta) voisivat olla edustettuina samassa suhteessa kuin tulevat jäsenvaltiot, esimerkiksi Malta ja Kypros? Onko neuvosto suunnitellut mitään merkittävää uudistusta alueiden komiteaan, jotta se olisi todella alueita edustava elin? Vastaus (10. heinäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämiä asioita, jotka liittyvät alueiden komitean kokoonpanoon sekä paikkojen jakamiseen sen sisällä, pohditaan parhaillaan toimielinten uudistusta käsittelevässä hallitusten välisessä konferenssissa. Neuvosto on luonnollisesti tietoinen ehdotuksista, joita sekä Euroopan parlamentti että komissio ovat esittäneet konferenssille, mutta kumpikaan ei ole maininnut jäsenvaltioiden sisäistä alueiden komitean paikkojen jakoa. Neuvosto haluaisi muistuttaa, että nykyisessä perustamissopimuksessa määritellään komitean jäsenten määrä jäsenvaltioittain: on kunkin jäsenvaltion tehtävä määritellä, millä perusteilla paikat sisäisesti jaetaan. Koska konferenssissa kokoontuvat jäsenvaltioiden hallitukset eikä neuvostolla ei ole siinä virallista asemaa, neuvoston olisi täysin sopimatonta pohtia etukäteen konferenssin työskentelyn mahdollisia tuloksia. Euroopan parlamentti puolestaan on tiiviisti mukana konferenssin työskentelyssä. HVK:n valmisteluryhmän kokouksiin osallistuu kaksi Euroopan parlamentin tarkkailijaa, ja kutakin konferenssin ministerikokousta edeltää näkemysten vaihto Euroopan parlamentin puhemiehen kanssa, jota avustaa kaksi Euroopan parlamentin edustajaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0909/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. YMP:n tuki eläinten julmalle kohtelulle.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0909/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: YMP:n tuki eläinten julmalle kohtelulle Komission vastauksessa kysymykseen E-0039/00(1) todetaan, että nautaeläimet kastroidaan hyvin nuorina (eläinten kärsimysten minimoimiseksi). Alan kirjallisuudesta (Compassion in World Farming Trust, for their own good, a study of farm animal mutilations, October 1994, s. 18, Robertson et al.) käy kuitenkin ilmi, että kaikki kastrointimenetelmät aiheuttavat eläimille suurta kipua riippumatta siitä, minkä ikäisestä eläimestä on kyse (kokeessa tutkittiin 6, 21 ja 42 päivän ikäisiä eläimiä). Lisäksi vastauksessa mainitaan kolmessa jäsenvaltiossa sovellettavia yhteisiä käytäntöjä. Vaikka kuvailtu tilanne näissä kolmessa maassa vastaisi todellisuutta, se ei suinkaan tarkoita, etteikö asia olisi näin myös lukuisissa muissa tapauksissa. Azorien autonomisella alueella konkreettinen tilanne ei ole tämä. Euroopan unionin asetuksia on sovellettava koko unionin alueella, eikä niihin sisälly mitään maantieteellisiä poikkeuksia. Eikö komissionkin mielestä ole käsittämätöntä, että YMP:llä kannustetaan nautojen kastrointiin, joka aiheuttaa eläimille syyttä suotta kärsimyksiä? Milloin komissio aikoo ehdottaa asetuksen nro 1254/1999(2) muuttamista niin, että lakataan tukemasta tällaista nautaeläinten julmaa kohtelua? (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000, s. 134. (2) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. huhtikuuta 2000) Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan myös hänen samaa ongelmaa koskevaan kirjalliseen kysymykseensä E-0876/00(1) annettuun vastaukseen. Yhteisen maatalouspolitiikan tukia myönnettäessä otetaan huomioon perinteiset karjanhoitotavat. Komissio pitää huolta eläinten hyvinvoinnista huomionarvoisena. Kuitenkaan komission saamien tietojen perusteella ei ole aihetta parlamentin jäsenen toivomaan asetusmuutokseen. (1) Katso sivu 125.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0822/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN), Sergio Berlato (UEN) ja Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Veriappelsiini ja syrjäiset markkinat.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0822/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN), Sergio Berlato (UEN) ja Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Veriappelsiini ja syrjäiset markkinat Sisilia on sijaintinsa vuoksi syrjässä tavarakuljetuksista. Sitrushedelmien viljelyllä on pitkät perinteet Etelä-Italiassa ja varsinkin Sisiliassa, ja kokonaiset pienten asutuskeskusten talonpoikaisyhteisöt ovat muodostuneet ja kehittyneet sitrushedelmien viljelyn ympärille. Sisiliassa ja erityisesti Catanian tasangolla viljellään veriappelsiineja, joiden erityiset laatuominaisuudet on tunnustettu myös lääketieteellisesti. Aikooko komissio suunnata varoja ja hankkeita tämän koko maailmassa ainutlaatuisen hedelmän tuotannon kehittämiseksi? Aikooko komissio edistää veriappelsiinien markkinointia ja kaupan pitoa lähentääkseen Sisilian markkinoita Eurooppaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 2000) Hedelmä- ja vihannesalan voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä on jo tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmiin (asetuksen (EY) N:o 2200/96(1) 15 artikla) liittyviä toimenpiteitä, joita voidaan soveltaa veriappelsiinien tuotantoon. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on erityisesti tuotteiden laadun parantaminen, kaupan pitämisen kehittäminen, tuotteiden mainostaminen kuluttajille, luonnonmukaisten tuotelinjojen kehittäminen, integroidun tuotannon tai muiden luontoa säästävien viljelymenetelmien edistäminen sekä markkinoilta vetämisen vähentäminen. Näiden toimenpiteiden lisäksi on myös olemassa maaseudun kehittämiseen liittyviä toimenpiteitä, joista on säädetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 1257/1999(2). Lisäksi ASPAO (Associazione Siciliana Produttori Agrumicoli ed Ortofrutticoli) toteuttaa parhaillaan erityisesti veriappelsiineihin keskittyvää ohjelmaa sitrushedelmien menekin edistämiseksi. Ohjelma perustuu toimenpiteistä sitrushedelmien kulutuksen lisäämiseksi annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 1201/90(3). (1) EYVL L 297, 21.11.1996. (2) EYVL L 160, 26.6.1999. (3) EYVL L 119, 11.5.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0584/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Yhteisön kestävä liikennepolitiikka.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0065 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0584/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteisön kestävä liikennepolitiikka Miten komissio voi jatkaa ministerineuvoston aktiivista tukemista laadittaessa strategiaa, joka tähtää siihen, että ympäristönäkökohtien integrointia liikennejärjestelmiin jatketaan ja vahvistetaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2000) Eurooppa-neuvoston Helsingin kokouksessa vahvistettiin lokakuussa 1999 pidetyn liikenneneuvoston päätelmät, joiden mukaan komission tulee kesäkuuhun 2001 mennessä esittää kokonaisstrategia ympäristön ja kestävän kehityksen kysymysten integroimiseksi liikennepolitiikkaan sekä käynnistää asiaankuuluvat toimenpiteet. Kuten komission työohjelmassa ilmoitetaan, komissio antaa tiedonannon yhteisen liikennepolitiikan uudelleentarkastelusta vuonna 2000. Tiedonannossa otetaan huomioon Kioton pöytäkirjassa vahvistetut sekä yhteisön että jäsenvaltioiden sitoumukset. Tässä tehtävässä komissiota avustaa ympäristö- ja liikennealan asiantuntijoista koostuva työryhmä, jonka päätelmillä ja työn tuloksilla täydennetään ja tarkennetaan komission tietoja. Tämä asiantuntijaryhmä on jo osallistunut liikenneneuvoston 6. lokakuuta 1999 hyväksymän integrointistrategian valmisteluvaiheeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0450/00 esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle. Aluepolitiikka ja rakennerahastot: Sisilian alueen toimintasuunnitelma.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0077 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0450/00 esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Aluepolitiikka ja rakennerahastot: Sisilian alueen toimintasuunnitelma Sisilian alueen esittämä alueellinen toimintasuunnitelma ei näytä, kuten Euroopan komissio on osoittanut, täyttävän uusia rakennerahastoja koskevia määräyksiä. Komissio on erityisesti tuonut esille suunniteltujen täytäntöönpanotoimien liian suuren määrän ja täytäntöönpanohankkeiden olennaisia puutteita, joihin pyydetty rahoitus perustuu. Toisin sanoen esitetty suunnitelma on liian yleisluontoinen ja liian hajanainen, mikä aiheuttaa suurta huolta lukuisten valmisteltujen mikrohankkeitten lisäarvon ja mahdollisen yhteisön yhteisrahoituksen menettämisen kannalta, mikäli suunnitelman sisältöä ja laatimistapaa ei muuteta yhteistyössä komission kanssa. Edellä esitetyn perusteella tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Ovatko nämä huolenaiheet perusteltuja? 2. Mitä muita määräyksiä Sisilia on mahdollisesti jättänyt noudattamatta? 3. Mitä muutoksia olisi tehtävä edellä mainittuun suunnitelmaan? 4. Onko ohjelman sisällöstä olemassa todellista Palermon ja Brysselin välistä sopimusta? 5. Onko todellakin mahdollista, että Sisilian alue menettää yhteisrahoituksen, jos suunnitelma ei vastaa rakennerahastojen määräyksiä? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2000) Italian viranomaiset ovat toimittaneet ohjelmakauden 20002006 osalta komissiolle yhdessä Etelä-Italian (Mezzogiorno) kehittämissuunnitelman kanssa sarjan Sisiliaa koskevia toimintaohjelmaehdotuksia. Nämä asiakirjat ovat tällä hetkellä komission tutkittavina. Erityisesti Sisiliaa koskevaa hyväksyttyä alueellista toimintaohjelmaa (POR) varten komissio on esittänyt tiettyjä huomautuksia neuvotellessaan Italian viranomaisten kanssa. Näistä kohdista neuvotellaan tarkemmin edellämainittujen viranomaisten kanssa asiakirjan lopullista versiota varten, jonka perusteella komissio tekee päätöksensä. On huomattava että kauden 20002006 toimintasuunnitelmien valmistelu tehdään yhteistyössä yhdessä alueellisten, maakunnallisten ja kansallisten viranomaisten kanssa. Ohjelmatyön alkuvaiheessa olettamusta rahastojen vajaakäytöstä ei ole tullut ilmi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0605/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Mahdollisuus määrittää syrjäiset alueet pysyvästi tavoitteen 1 alueiksi.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0017 - 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0605/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Mahdollisuus määrittää syrjäiset alueet pysyvästi tavoitteen 1 alueiksi Euroopan unionin syrjäisten alueiden etäisyys oman jäsenvaltionsa keskusalueisiin aiheuttaa niille erityisen hankalan tilanteen. Tämän vuoksi ja siksi, että joidenkin EU:n syrjäisten alueiden tulotaso on saattanut ylittää 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, jolloin ne suljetaan tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden joukon ulkopuolelle, ja ilman tukia niitä uhkaisi joutuminen takaisin tähän joukkoon, on ehdotettu syrjäisten alueiden automaattista määrittämistä tavoitteen 1 alueiksi. Voidaanko komission mielestä harkita syrjäisten alueiden määrittämistä automaattisesti tavoitteen 1 alueiksi riippumatta niiden tulotasosta, jolloin niiden suuresta etäisyydestä kunkin jäsenvaltion keskusalueisiin johtuvia vaikeuksia voitaisiin lievittää? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2000) Antaessaan asetukset rakennerahastoja koskevista säännöksistä(1) neuvosto päätti, että seitsemän yhteisön syrjäisintä aluetta voivat saada tukea tavoitteesta 1. Edellytyksenä oli, että niiden bruttokansantuote on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Tuolloin käytettävissä olleet tilastotiedot osoittivat, että kaikki kyseiset alueet täyttivät tämän edellytyksen. Ne ovat tukikelpoisia koko ohjelmakauden 20002006 ajan. Komissio totesi hiljattain neuvostolle toimittamassaan kertomuksessa perustamissopimuksen 299 artiklan (entinen 227 artikla) 2 kohdan täytäntöönpanosta(2), että se aikoo vuodesta 2007 ehdottaa tarkasteltavaksi sitä, miten 299 artiklan 2 kohdassa näiden alueiden tunnustettu erikoistilanne voitaisiin ottaa paremmin huomioon rakennerahastojen tukikelpoisuussäännösten osalta. (1) EYVL L 161, 26.6.1999. (2) KOM(2000) 147 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0606/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalainen suvaitsevaisuuden päivä.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0190 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0606/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Eurooppalainen suvaitsevaisuuden päivä Hyökkäykset sananvapautta vastaan, mielipiderikosten vuoksi tehdyt murhat, kidutus rodun tai uskonnon vuoksi ja muut ihmiseen vapaana olentona kohdistuvat hirmutyöt ovat olleet tavallisia päättyneellä vuosisadalla. Tämä aiheuttaa väkisinkin kollektiivista häpeän tunnetta ja halua tuomita pysyvästi menneisyyden lukemattomat virheet. Kun Euroopan demokraattisessa yhteiskunnassa rauhan oloissa nousee vieläkin esiin haamuja, jotka uhkaavat johtaa takaisin menneisyyden virheisiin, on harkittava pitäisikö julistaa vuosittain vietettävä eurooppalainen suvaitsevaisuuden päivä. Voiko komissio ilmoittaa, katsooko se aloiteoikeutensa perusteella tarpeelliseksi ehdottaa, että Euroopan unioni omistaisi joka vuosi yhden päivän sille, että suvaitsevaisuutta korostettaisiin rauhanomaisen eurooppalaisen yhteiselon kulmakivenä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2000) Komissio tuomitsee kaikki yksilöiden perusoikeuksiin kohdistuvat rikokset ja kannattaa rauhanomaista yhteiseloa. Komissio ei kuitenkaan aio ehdottaa vuotuista eurooppalaista suvaitsevaisuuden päivää.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0482/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle. Interreg -yhteisöaloitteesta myönnettävät varat.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0049 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0482/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Interreg -yhteisöaloitteesta myönnettävät varat Voiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat arviolta Interreg-yhteisöaloitteesta Extremaduran (Espanja) alueelle myönnettävät varat? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Komissio hyväksyvän Interreg-yhteisöaloitetta koskevat suuntaviivat luultavasti maaliskuun lopussa tai huhtikuun alussa vuonna 2000. Jäsenvaltioita pyydetään esittämään ohjelmaehdotuksensa komissiolle kuuden kuukauden kuluessa suuntaviivojen julkaisemisesta Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä. Yhteisöaloitteen rahoituksesta vastaavat sekä jäsenvaltiot että yhteisö Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) kautta. EAKR:n kokonaisosuus Interreg-yhteisöaloitteen rahoituksen osuudeksi ohjelmakaudella 20002006 on vahvistettu 4 875 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintatasolla laskettuna. Maksusitoumusmäärärahoja on alustavasti osoitettu Espanjalle 900 miljoonaa euroa. Suuntaviivoissa ei kuvata tarkemmin varojen alueellista jakoa. Komissio myöntää yksittäisen rahoituksen EAKR:sta ohjelmakohtaisesti ilman rahoituksen jakautumisen erittelyä jäsenvaltioissa hyväksyessään ohjelman tai ohjelmia esimerkiksi Espanjan ja Portugalin välistä rajaa varten. Interreg-yhteisöaloitteen varojen jakautumista Espanjan Extremaduran alueelle ei voida tästäkään syystä osoittaa tarkasti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0751/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Rooman sopimus.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0103 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0751/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (15. maaliskuuta 2000) Aihe: Rooman sopimus Mitä kokouksia on pidetty viimeksi kuluneen kuuden kuukauden aikana ehdotetusta lainsäädännöstä, joka koskee Rooman sopimuksen korvaamista sopimuksenulkoisilla velvoitteilla (Projet de communication sur la loi applicable aux obligations non-contractuelles (Rome II))? Missä nämä kokoukset on pidetty? Ovatko jäsenvaltioiden ministerit keskustelleet tästä ehdotuksesta viimeksi kuluneen kuuden kuukauden aikana? Jos vastaus on myönteinen, missä yhteydessä niistä on keskusteltu ja mitkä olivat ministerien johtopäätökset? Jos ministerit eivät ole osallistuneet keskusteluihin, minkä tason virkamiehiä on ollut läsnä kokouksissa? Ketkä virkamiehet ovat olleet läsnä kokouksissa? Keillä neuvoston virkamiehillä ja/tai millä osastoilla on päävastuu Rooma II:ta koskevista neuvotteluista? Onko parhaillaan kierrossa oleva yksikön sisäinen valmisteluasiakirja (DG JAI D (99) 495 Communication de la Commission sur la loi applicable aux obligations non-contractuelles) saatavissa englannin kielellä? Jos vastaus on myönteinen, keneltä kopio on saatavissa? Jos vastaus on kielteinen, miksi asiakirjaa ei ole käännetty englannin kielelle? Mitä yksikön sisäinen valmisteluasiakirja sisältää? Koska yksikön sisäisen valmistelun on määrä päättyä? Pyydetäänkö tästä ehdotuksesta lausuntoja ulkopuolisilta toimijoilta? Jos kuullaan, mitä ryhmiä kuullaan ja millä perusteilla nämä ryhmät valitaan? Koska tätä asiaa koskeva virallinen lainsäädäntöehdotus on odotettavissa ja koska lainsäädäntöprosessin odotetaan päättyvän? Vastaus (26. kesäkuuta 2000) Kun Wienissä vahvistettiin joulukuussa 1998 toimintasuunnitelma vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta, yksi sen painopisteistä koski oikeudellisen välineen laatimista sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma II) sen tarvetta ja toteutettavuutta. Asiasta alettiin käydä keskusteluja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston määräysten puitteissa (sellaisina kuin ne olivat Maastrichtin sopimuksessa) neuvoston elimissä ja työryhmätasolla. Neuvoston pääsihteeristössä asiaa hoitava yksikkö on oikeus- ja sisäasioiden pääosasto. Neuvosto ei ole jatkanut asian käsittelyä, koska se ei ole saanut siitä jäsenvaltion tekemää aloitetta tai komission ehdotusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Neuvosto tietää, että komissiossa valmistellaan asiaa koskevaa tiedonantoa, mutta ei tunne suunniteltujen toimenpiteiden laajuutta eikä sisältöä. Se ei voi näin ollen vastata arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin komission tiedonannosta ja pyytääkin häntä kääntymään asiassa suoraan komission puoleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1415/00

esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle

(3. toukokuuta 2000)

Aihe: Toimet Crédit Mutuel -pankkia vastaan sen vastaanottaman valtiontuen johdosta

Missä määrin voidaan puhua valtiontuesta ranskalaisen Crédit Mutuel -osuuspankin tapauksessa, kun tiedetään, että sen Livret bleu -säästötilin nimissä kerätään rahaa ja kannustetaan yksityissäästämiseen ja että kerätty raha on varattu valtiovallan määrittelemien yleisten etujen mukaisten työpaikkojen rahoittamiseen, etenkin paikallisen kehityksen ja sosiaalisen asuntotuotannon alalla? Toisaalta Crédit Mutuelin täytyi tämän vastineeksi noudattaa tiettyjä erityis- ja lisävaatimuksia (etenkin sen toimintaverkon ja toimialan rajoittaminen).

Euroopan komission tutkimusten kohteena olleet harvat säästötoimia koskevat riita-asiat eivät ole koskaan johtaneet sakkoihin.Onko komissio samaa mieltä, että tällaisissa tapauksissa on pyrittävä ensisijaisesti löytämään oikeudenmukainen ja pitkän tähtäimen ratkaisu mahdollisten riita-asioiden selvittämiseksi, sillä säästämisen ja erityisesti yksityissäästämisen tukeminen on huolenaihe Euroopassa etenkin, kun se on tunnustettu useimmissa unionin jäsenvaltioissa?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(24. toukokuuta 2000)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä suulliseen kysymykseen H-0386/00 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla toukokuu II 2000(1).

(1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (toukokuu II 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1604/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Motorolan kilpailun vastainen toiminta.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1604/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (16. toukokuuta 2000) Aihe: Motorolan kilpailun vastainen toiminta Vaalipiirissäni sijaitsevasta Wordsworth Technology Ltd -yhtiöstä on valitettu Motorolan kilpailun vastaisesta toiminnasta. Voiko komissio vahvistaa, että se tutkii aktiivisesti tätä tapausta? Millaisia johtopäätöksiä se on tähän mennessä tehnyt ja millaisella aikataululla se aikoo ryhtyä toimiin? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2000) Komissio vahvistaa, että Wordsworth Technology Ltd jätti 8. tammikuuta 1999 Motorola Computer -yhtymää koskevan kantelun neuvoston asetuksen N:o 17/62, perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (nyk. 81 ja 82 artikla) ensimmäisen täytäntöönpanoasetuksen(1), 3 artiklan nojalla. Komissio tutkii parhaillaan asiaa. Arvoisa parlamentin jäsen ymmärtänee, että niin kauan kuin tutkimukset ovat kesken komissio ei voi keskustella kilpailuoikeuden yleisten sääntöjen soveltamisesta tiettyyn asiaan muiden kuin asianomaisten osapuolten kanssa. Komissio arvelee alustavien päätelmiensä valmistuvan lähiviikkoina. (1) EYVL 13, 21.2.1962.