KIRJALLINEN KYSYMYS E-4056/97 komissiolle esittäjä(t): Yiannis Roubatis (PSE) (14. tammikuuta 1998)

Aihe: Irakiin kohdistetut rangaistukset ja niiden vaikutukset Irakin väestöön

Yleisesti tiedetään, että Saddam Husseinin hallintoa vastaan suunnattu rankaisupolitiikka vaikuttaa traagisella tavalla tämän maan väestöön ja erityisesti lapsiin, jotka kärsivät aliravitsemuksesta ja lääkepulasta.

Ottaen huomioon, että on epäilyksenalaista, missä määrin rankaisupolitiikka on aikaansaanut odotettuja tuloksia, kun taas väestön tila on ajautunut sellaiseen pisteeseen, ettei mikään sivistynyt valtio voi sitä sietää, komissiolta kysytään:

1. Mikä on sen kanta edellä mainittuun kysymykseen?

2. Aikooko se toteuttaa mitään toimenpiteitä koetellun väestön tilanteen helpottamiseksi, erityisesti lasten, jotka kärsivät aliravitsemuksesta ja lääkepulasta?

Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1998)

Irakin vastaisesta kauppasaarrosta huolimatta lääkkeitä ja elintarvikkeita on pystytty viemään Irakiin tietyin rajoituksin vuoden 1990 elokuun ja vuoden 1991 toukokuun välisenä aikana. Toukokuusta 1991 lähtien lääkkeitä ja elintarvikkeita on pystytty viemään Irakiin periaatteessa rajattomia määriä, mutta kyse on ollut lähinnä Irakin hallituksen halukkuudesta käyttää rahavarojaan näiden tavaroiden maahan tuomiseen.

Ihmisten kärsimysten helpottamiseksi komissio on toimittanut vuodesta 1991 lähtien Irakiin humanitaarista apua 200 miljoonan ecun arvosta, aluksi lähes yksinomaan kurdien hallinnoimalle Pohjois-Irakille. Yhteisön 22 miljoonan ecun arvoinen ohjelma jaettiin vuonna 1997 tasavertaisesti kurdien asuttaman Pohjois-Irakin ja Irakin hallinnon valvomien alueiden välillä. Tästä rahoituksesta noin kaksi miljoonaa ecua on suunnattu kansalaisjärjestöille, jotka toimittavat lääkevarastoja kurdeille. Komissio on myöntänyt kymmenen miljoonaa ecua vuoden 1998 toimien rahoittamiseksi.

Verrattuna Keski- ja Etelä-Irakiin, Pohjois-Irakissa vierailleet asiantuntijat arvioivat humanitaarisen tilanteen siellä tyydyttäväksi. Ruoan jakaminen näyttää toimivan suhteellisen tehokkaasti ja aliravitsemus ei ole aikaisemmasta ilmoituksesta poiketen merkittävä ongelma. Lääketarvikevarastot ovat vielä riittämättömiä, mikä johtuu pääasiassa jakelujärjestelmästä. Kansalaisjärjestöt ja kurdiviranomaiset pyrkivät löytämään keinoja jakelukanavien toiminnan parantamiseksi.

Yhdistyneiden kansakuntien (YK) öljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevien päätöslauselmien kahden ensimmäisen vaiheen aikana (10. joulukuuta 1996 / 4. joulukuuta 1997) Pohjois-Irakille (3 miljoonaa ihmistä) jaettiin 470 miljoonaa ecua, joista 70 miljoonaa ecua myönnettiin terveyssektorille (tähän sisältyy 50 miljoonaa ecua lääkevarastojen ja 19 miljoonaa ecua terveyspalvelujen parantamiseksi), 200 miljoonaa ecua ruokaan ja lisäksi 13,5 miljoonaa ecua ravitsemukseen.

Jos öljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevat hankinnat lisääntyvät huomattavasti, yhteisön apu tulevaisuudessa riippuu öljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevan järjestelyn soveltamisen tehokkuudesta ja mahdollisesti kasvavasta öljyn myynnistä sekä sitä seuraavista lääke- ja elintarvikehankinnoista. YK:n pääsihteeristö harkitsee Irakin öljyn myynnin kasvattamista koskevan ehdotuksen esittämistä YK:n turvallisuusneuvostolle.