ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0435/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Komission perussopimusten tarkistamiseen liittyvä Euroopan parlamenttia koskeva ehdotus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0214 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0435/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Komission perussopimusten tarkistamiseen liittyvä Euroopan parlamenttia koskeva ehdotus Komission Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti hyväksymässä hallitustenvälisessä konferenssissa käsiteltäväksi tarkoitetussa asiakirjassa ehdotetaan, että Euroopan parlamentin jäsenten lukumäärä saa olla korkeintaan 700, mikä on Amsterdamin sopimuksen mukaista. Lisäksi siinä ehdotetaan, että tietty määrä jäseniä voidaan valita unionin yhteisiltä listoilta. Jos nämä ehdotukset hyväksytään, sellaisten kansojen, jotka eivät ole muodosta valtioita, ja sellaisten yhteisön kansalaisten, kuten Galician kansalaisten, joita kysyjä edustaa ja joka on tullut valituksi erityislistalla, edustus parlamentissa heikkenisi. Tämä muutoksella olisi sekä määrällisesti että laadullisesti kielteinen vaikutus myös muiden Espanjan kansojen sekä Yhdistyneen kuningaskunnan, Belgian ja muiden jäsenvaltioiden, joissa on oma kansallisten poliittisten puolueiden järjestelmänsä, kansojen mahdollisuuksiin osallistua Euroopan unionin toimintaan. Onko komissio pohtinut tätä kysymystä, joka vaikuttaa Euroopan poliittiseen ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen, jota kaikkien tulisi kunnioittaa? Aikooko komissio tehdä uusia ehdotuksia tämän vakavan ongelman ratkaisemiseksi? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2000) Toimielinjärjestelmän muuttamista koskevassa lausunnossaan hallitustenväliselle konferenssille(1) komissio katsoo yhteisön kannalta tärkeäksi, että osa Euroopan parlamentin jäsenistä valittaisiin yleiseurooppalaisilta listoilta. Ehdotuksen hyväksymisen jälkeenkin valtaosa Euroopan parlamentin jäsenistä valittaisiin yhä kansallisilta listoilta. Komissio katsoo, että on parlamentin asia laatia uudet säännöt paikkojen jakautumisesta vaalitavan mukaan. Komissio tähdentää lisäksi, että kunkin jäsenvaltion eri ryhmittymien edustus riippuu suurelta osin käytettävästä vaalijärjestelmästä ja että EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan (ent. 138 artikla) mukaisesti on parlamentin asia vahvistaa yhtenäinen vaalijärjestelmä Euroopan parlamentille. (1) Toimielinjärjestelmän muuttaminen laajentumisen onnistumiseksi. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukainen komission lausunto jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin järjestämisestä unionin perussopimusten tarkistamiseksi, KOM(2000) 34 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0212/00 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) komissiolle. Terästeollisuuden tukeminen.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0212/00 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Terästeollisuuden tukeminen Minulla oli tilaisuus lausua mielipiteeni terästeollisuuden tukien kuudennen säännöstön soveltamisesta parlamentin täysistunnossa vuonna 1998. Olin tyytyväinen komission kertomuksen korkeaan laatuun, mutta pahoittelin, että kertomus ei kattanut kaikkia tukiin liittyviä puolia. Vaikka terästeollisuuden tukisäännöstö on muotoiltu hyvin selkeästi, on komissio useaan otteeseen myöntänyt terästeollisuuden yrityksille tukia, jotka eivät kuuluu säännöstössä määriteltyihin luokkiin. Tasapuolisuuden nimissä tulisi tukisäännöstöä noudattaa tarkasti, tai vaihtoehtoisesti muuttaa kyseistä säännöstöä, jos komissio haluaa myöntää muita kuin säännöstössä nykyään sallittuja tukia. Aikooko komissio tehdä jotakin tilanteen selventämiseksi? Lisäksi on huomioitava EHTY:n perustamissopimuksen voimassaoloajan päättymisen vaikutukset ja tulisikin varmistaa tukijärjestelmän jatkuminen vuoden 2002 jälkeen. Tästä olen sitä mieltä, että ainoastaan neuvoston asetus voi tarjota vaadittavan oikeusvarmuuden ja taata muodollisesti sen, että tukisäännöstön soveltamisalan ulkopuolelle jäävät tuet kielletään. Aikooko komissio tehdä asiassa ehdotuksia? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2000) Komissio laatii joka vuosi kertomuksen terästukisääntöjen soveltamisesta. Se kattaa kaikki komission kyseisenä vuotena sääntöjen perusteella tekemät päätökset. Vuosina 19931994 komissio teki teräsalan yrityksille myönnettävistä tuista päätöksiä myös EHTY-sopimuksen 95 artiklan eikä yksinomaan terästukisääntöjen perusteella. Näiden päätösten tekemisessä noudatettiin samaa menettelyä kuin terästukisääntöjen mukaisissa päätöksissä ja niiden oikeudellinen arvokin on sama. Myöhemmin ei tällaisia päätöksiä ole enää tehty. Vuosina 19931994 tehtyjen päätösten täytäntöönpanosta laaditaan neuvostolle erillinen kertomus, kuten näissä päätöksissä määrätään. Komissio ei ole vielä määritellyt lopullista kantaansa terästukisääntöjen tulevaisuuteen EHTY-sopimuksen voimassaolon päätyttyä. Kilpailukomissaari lupasi tammikuun 2000 täysistunnossa, että asiaa koskeva ehdotus esitellään parlamentille. Komissio ottaa huomioon parlamentin kannan, joka määriteltiin komission vuoden 1998 kertomuksesta annetussa päätöslauselmassa ja jonka arvoisa parlamentin jäsen esitti myös kannaotossaan 18. tammikuuta 2000 ja tässä käsiteltävässä kirjallisessa kysymyksessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0058/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Rehusokerin tuet.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0058/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Rehusokerin tuet Rehusokerin tukeminen loppui yhteisön alueella vuonna 1975 voimaan tulleen sokerimarkkinajärjestelyn myötä. Euroopan komission vuonna 1997 esittämät Agenda 2000:ta koskevat ehdotukset valmistivat tietä EU:n maatalouden lisäuudistuksille. Ehdotukset eivät kuitenkaan sisältäneet suosituksia sokerimarkkinajärjestelyn tai erityisesti rehusokerin tukemisen uudistamiseksi. Voiko komissio tästä syytä ilmoittaa: - Miksi rehusokerin tukeminen lopetettiin? - Onko mahdollista ottaa rehusokerin tuet uudelleen käyttöön yhteisön alueella? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2000) Sokerialan yhteiseen markkinajärjestelyyn sovellettavaan lainsäädäntöön on aina sisältynyt säädöksiä, jotka mahdollistavat tuen myöntämisen sokerin käytölle eläinten rehussa. Näiden säädösten käyttöönotto edellyttää kuitenkin, että joukko taloudellisia edellytyksiä täyttyy. Niiden ei katsota täyttyvän tällä hetkellä. Komission tiedossa ei myöskään ole, että niillä kahdella alalla, joita asia välittömästi koskee, olisi esitetty pyyntöjä tuen saamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0051/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Kölnin prosessi: Poseima-ohjelman soveltaminen Azoreiden pienimmillä saarilla.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0051/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Kölnin prosessi: Poseima-ohjelman soveltaminen Azoreiden pienimmillä saarilla Poseima-ohjelman merkittävimpiä toimintamuotoja on ollut lisätuki Azorien itsehallintoalueen karjatiloille. Tämän lisätuen avulla maaltapakoa ja poismuuttoa saarilta on voitu vähentää huomattavasti. Azorit ovat kuitenkin yhdeksästä saaresta koostuva saaristo, ja etäisyys, hajanaisuus ja pienuus haittaavat enemmän pienimpiä ja kaukaisempia saaria kuin suurempia. Pienimpien saarten vaikeudet näkyvät erityisesti maataloudessa: maidon ja lihan tuottajahinnat ovat pienillä saarilla matalampia ja materiaali- ja tuotantokustannukset korkeampia kuin suurilla saarilla. Esimerkiksi Azoreiden suurimmalla saarella maidon enimmäishinta on 25,5 cêntimoa, mutta Floresin saarella rasvapitoisuudeltaan 3,7-prosenttisen maidon hinta on 18,4 cêntimoa. Seitsemän pienimmän saaren osuus Azorien lypsykarjasta on 18 %. Eikö komissio katso, että Poseima-ohjelmaa olisi mukautettava niin, että Azorien pienimmät saaret saisivat nykyistä enemmän maataloustukea? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 ja E-0052/00 (28. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt useita kysymyksiä Azoreja koskevasta Poseima-ohjelmasta. Komission kertomusta toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entisen 227 artiklan) 2 kohdan toteuttamiseksi valmistellaan parhaillaan. Menettelyn tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata kertomuksen sisältöä koskeviin parlamentin jäsenen kysymyksiin, ennen kuin se on antanut kertomuksen. Vuotta 2000 koskevan komission työohjelman osalta todetaan, että siinä säädetään neuvostolle ja parlamentille esitettävästä kertomuksesta, joka koskee tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 15 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) täytäntöönpanoa Poseima-ohjelman maatalousosuuden osalta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa muutosehdotuksia, joita pidetään tarpeellisina ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Azorien maataloutta koskevia toimenpiteitä tarkastellaan kokonaisuudessaan tässä yhteydessä. (1) EYVL L 173, 27.6.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0390/00 esittäjä(t): Liam Hyland (UEN) komissiolle. EU:n kansalaisten maahantuloviisumin epääminen Israelissa.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0187 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0390/00 esittäjä(t): Liam Hyland (UEN) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: EU:n kansalaisten maahantuloviisumin epääminen Israelissa Irlannin Co Wexfordissa toimivan katolisen hyväntekeväisyysjärjestön 25 jäseneltä kiellettin tulo Israeliin 10.10.1999. Tällöin he joutuivat poliisin väkivallan uhreiksi ja tiedotusvälineiden panettelemiksi. Irlannin hallituksen ja katolisen kirkon johtajien puututtua asiaan korkealla tasolla Israel ehdotti, että se päästäisi ryhmän maahan mutta vasta 31. maaliskuuta 2000 jälkeen ja enintään 30 päiväksi. Lisäksi Israel asetti muita ehtoja, joita Irlannin ulkoministeriö ei pitänyt hyväksyttävinä. Aikooko komissio tutkia pikaisesti Israelin viranomaisten toiminnan? Sitoutuuko se puuttumaan asiaan näiden EU:n kansalaisten puolesta varmistaakseen heille pääsyn Israeliin siten, ettei tätä ryhmää kohdella uhkana kansalliselle turvallisuudelle? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Komissio on täysin tietoinen tapahtumista, jotka liittyvät County Wexfordissa toimivan katolisen hyväntekeväisyysjärjestön Israelin-vierailuun. Sekä Euroopan parlamentin jäsenet että Israelin Brysselissä sijaitseva edustusto ovat toimittaneet komissiolle paljon yksityiskohtaista tietoa asiasta. Asiakirjoista käy ilmi kuvaus valitettavasta tapahtumaketjusta, joka johti tähän ikävään tilanteeseen. Komissio on Irlannin viranomaisten tapaan huolissaan asiasta ja uskoo, että siihen löydetään ratkaisu lähitulevaisuudessa. Se toteaa, että Irlannin ulkoasiainministeriö on ollut läheisessä yhteydessä Israelin hallitukseen, jotta tilanteeseen löydettäisiin pikainen ratkaisu. Konsuliviranomaisten antama suojelu ja yhteisön ulkopuolisiin maihin pääsy eivät kuulu komission toimivaltaan, mutta komissio on valmis tarjoamaan apuaan, jos Irlannin viranomaiset tätä pyytävät.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0473/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Albanian liittyminen WTO:hon.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0473/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Albanian liittyminen WTO:hon Kirjalliseen kysymykseen Albanian liittymisestä WTO:hon antamassaan vastauksessa n:o 2526/99(1) komission jäsen Pascal Lamy antaa välttelevän vastauksen WTO:n kanssa yhtäpitävien sääntöjen soveltamisessa saavutetusta edistyksestä, ja vakuuttaa, että valmistelut Albanian liittymiseksi WTO:hon ovat loppusuoralla. Komission jäsen Lamy ei sen sijaan vastannut komissiolle esitettyyn pääkysymykseen, eikä erityisesti kysymykseen, vahvistaako vai kiistääkö komissio tiedot, joiden mukaan Albanian liittyminen WTO:hon on kytköksissä Ranskan ja erään toisen WTO:n jäsenmaan väliseen riitaan, jolla ei kuitenkaan ole mitään tekemistä Albanian WTO:hon liittymisen kanssa. Jos näin on, niin mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa, jotta Albaniasta voisi unionin päätöksen mukaisesti nopeasti tulla WTO:n täysivaltainen jäsen? (1) EYVL C 219, 1.8.2000, s. 177. Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Komissio pahoittelee sitä, että arvoisa parlamentin jäsen piti edellistä vastausta välttelevänä. Asian ydin on se, että komissio ei voinut hyväksyä Albanian ehdottamia audio-visuaalisia palveluja koskevia sitoumuksia. Nämä sitoumukset, jos ne pantaisiin täytäntöön, vaikeuttaisivat tulevaisuudessa Albanian ja yhteisön välisten suhteiden kehitystä audio-visuaalista viestintää koskevan politiikan osalta, ja vaarana olisi, että ne sulkisivat Albanialta mahdollisuuden osallistua yhteisön eri ohjelmiin, kuten Mediaan. Kyseisiä sitoumuksia ehdotettiin Yhdysvaltain pyynnöstä, kun lähes kaikki kahdenväliset neuvottelut Albanian liittymisestä Maailman kauppajärjestöön (WTO) oli saatettu päätökseen. Yhdysvaltain teollisuuden Albanian markkinoita kohtaan osoittaman rajallisen kiinnostuksen perusteella Yhdysvaltain ehdotukset olisivat saattaneet muuttua haitallisiksi, sillä ne olisivat voineet viivästyttää Albanian vahvempaa integroitumista Eurooppaan, mikä on keskeistä yhteisön Balkanin maihin kohdistamassa strategiassa. Tämän vuoksi komissio käy aktiivisesti neuvotteluja asianomaisten osapuolten kanssa, jotta Albanian liittyminen WTO:hon, mitä yhteisö vahvasti kannattaa, saataisiin pikaisesti päätökseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0154/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Sisäisten rajojen tullimuodollisuuksien poistamisesta aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0187 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0154/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Sisäisten rajojen tullimuodollisuuksien poistamisesta aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen Sisäisten rajojen katoaminen muutti merkittävästi niiden paikkakuntien talouselämää, joilla tullimuodollisuudet suoritettiin. Joillakin paikkakunnilla, kuten Ventimigliassa, tullille palveluja tarjonneet yritykset ovat kärsineet kovasti. Monet näistä yrityksistä ovat selvitystilassa, ja loput yrityksistä ovat vähentäneet toimintansa minimiin ja joutuvat pian tekemään seuraa konkurssin tehneille. Asetus 3904/92 (ETY)(1) koskee tulliasioitsijoiden uudelleenkoulutusta sisämarkkinoilla. Voisiko komissio siihen liittyen vastata seuraaviin kysymyksiin: - Onko edellä mainitussa asetuksessa tarkoitettuja toimia toimeenpantu myös Ventimiglian alueella? - Jos on, keihin näitä toimia on sovellettu? - Jos ei ole, kuka on vastuussa mahdollisesta laiminlyönnistä? - Eikö komissio katso, että asetusta pitäisi soveltaa työntekijöiden lisäksi myös yrityksiin? - Eikö komissio katso, että tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet asetusta, olisi luotava rahasto, josta maksettaisiin korvauksia yrityksille, joille on aiheutunut vahinkoa toimialansa katoamisesta alueelta ja joilla ei ole muita toimintavaihtoehtoja? (1) EYVL L 394, 31.12.1992, s. 1. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2000) Komission Italialle myöntämä tuki sellaisten hankkeiden rahoittamiseen, jotka kuuluvat toimenpiteistä tulliasioitsijan ammatin mukauttamiseksi sisämarkkinoihin 17. joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3904/92(1) soveltamisalaan, oli 4,4 miljoonaa euroa. Koko ohjelman kokonaiskustannukset olivat 15 888 miljoonaa liiraa. Liguriassa rahoitettujen hankkeiden osuus oli 17 prosenttia kokonaismenoista eli 2 707 miljoonaa liiraa. 97 prosenttia rahoitustoimista oli suunniteltu hyödyttämään pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Rahoitustukea käytettiin rakenneuudistuksiin, uudenaikaistamiseen tai laajennuksiin, henkilöstön kouluttamiseen, uusien korvaavien toimien kehittämiseen sekä markkinoiden monipuolistamiseen suuntautuviin investointeihin. Tätä asetusta sovellettiin vuoden ajan 1. tammikuuta 1993 alkaen. (1) EYVL L 394, 31.12.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0023/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Leader+ -aloite.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0160 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0023/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (13. tammikuuta 2000) Aihe: Leader+ -aloite Tiedonantoluonnoksessa jäsenvaltioille maaseudun kehittämistä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (Leader+) komissio edellyttää, että valittujen edustajien osuus saa päätöksentekotasolla olla enintään 50 prosenttia paikallisten yhteistyökumppanien osuudesta. Käsiteltyään tätä tiedonantoa maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea päätti tarkistuksesta, joka edellyttää taloudellisten ja sosiaalisten kumppanien vähintään 50 prosentin osuutta päätöksentekotasolla. Mikä on komission kanta tähän säännökseen? Katsooko komissio säännöksen olevan valittujen edustajien kannalta entistä joustavampi vai rajoittavampi? Onko komissiolla mahdollisesti joitakin perusteita paikallishallinnon rajoittamiseksi? Jos on, voiko se ilmoittaa, mitkä ne ovat? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemalla tarkistuksella ei ole komission alkuperäisestä ehdotuksesta poikkeavia vaikutuksia paikallisiin valittuihin edustajiin. Uudella sanamuodolla pyritään ainoastaan lisäämään tekstin selkeyttä. Komissio vakuuttaa kysyjälle, että tarkoitus ei missään tapauksessa ole paikallisten valittujen edustajien ja paikallishallinnon sulkeminen paikallisten toimintaryhmien ulkopuolelle. Komission tavoitteena on, että koko julkisen sektorin valitut edustajat mukaan luettuna osallistuminen päätöksentekotasolla ei ylitä 50 prosentin enimmäisrajaa, jotta yksityinen sektori voisi kehittää aloitteitaan. Tämä johtuu Leader+ -aloitteen luonteesta toiminnan käynnistäjänä ja erityisesti sen pyrkimyksestä lisätä taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden aktiivista sitoutumista alueensa tulevaisuuden kehittämiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0188/00

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(31. tammikuuta 2000)

Aihe: Tulkkausjärjestelyt yli kahdellakymmenellä kielellä

EU:n Keski- ja Itä-Eurooppaan tapahtuvan laajentumisen myötä virallisten kielten lukumäärä kasvaa. Kuinka pitkälle komissio on edistynyt arvioinneissaan, jotka koskevat mahdollisuutta järjestää tulkkaus yli kahdellakymmenellä kielellä EU:n kokouksissa? Voiko komissio vahvistaa, että suuri osa tulkkauksesta on tehtävä niin sanotun rele-kielen kautta ja välitettävä toisen tulkkauksen kautta muihin kieliin? Jos asia on näin, onko tähän mennessä harkittu esperanton käyttöä rele-kielenä?

Esperanto on:

- neutraali kieli eikä siksi asettaisi mitään EU:n kieliyhteisöä etusijalle

- jäsentynyt ja looginen kieli, joka sopii tähän käyttötarkoitukseen erittäin hyvin

- helposti opittava kieli.

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(14. maaliskuuta 2000)

Komissio on järjestänyt Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maiden kieliä taitaville freelancetulkeille valintakokeita säännöllisesti vuodesta 1990. Tähän mennessä on hyväksytty yhteensä noin 200 KIE-kielten tulkkia. Arvoisa parlamentin jäsen voi tutustua vastaukseen, jonka komissio on antanut Olivier Dupuis'n 22. joulukuuta 1999 esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2064/99(1).

Näissä maissa on myönnetty lisärahoitusta koulutukseen ja näiden kielten opiskelijoille on varattu 120 stipendiä vuosina 1999 ja 2000.

Toimintatapa on sopusoinnussa Euroopan yhdentymisen avaintekijän, kulttuurien ja kielten moninaisuuden kunnioittamisen kanssa.

Yhteinen tulkkaus- ja konferenssipalvelu (SCIC) pyrkii varmistamaan tulkkaukseen suoraan kielestä toiseen tai, jos tämä ei ole mahdollista, enintään yhden relekielen kautta. Relekieli vaihtelee tulkkausryhmän kokoonpanon ja puhuttujen kielien mukaan.

Vaikka relejärjestelmän välityksellä tapahtuvan tulkkauksen osuus varmasti kasvaa, ei ole mitään syytä siirtyä järjestelmään, jossa kaikissa kokouksissa käytettäisiin samoja rele- tai pääkieliä tai vain yhtä relekieltä. Tulkit voivat valita useiden relekielten välillä kulttuurisen samankaltaisuuden tai kielten läheisen sukulaisuuden perusteella.

Parlamentin lukuisten esitysten tuloksena komissio on pyytänyt yhteistä tulkkaus- ja konferenssipalvelua perustamaan työryhmän tutkimaan Neighbour- ja Relais-hankkeita, jotka koskevat esperanton oppimista, ja sitä, missä määrin sen käyttö tulkkauksen välikielenä olisi mahdollista.

(1) EYVL C 219, 1.8.2000, s. 81.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0202/00

esittäjä(t): Dominique Souchet (UEN) komissiolle

(31. tammikuuta 2000)

Aihe: Saint Pierren ja Miquelonin vastaiset tullitoimet

Petostentorjunnan koordinointiyksikön tekemän tutkimuksen mukaan tietyille eurooppalaisille tullivirastoille on annettu määräys kieltäytyä hyväksymästä Saint Pierren ja Miquelonin paikallishallintoalueen päätöksen 91/482/ETY(1)101 artiklan mukaisesti antamia tuotteiden tulleista vapaaseen liikkeeseen laskemista koskevia todistuksia.

Voisiko komissio täsmentää tässä kyseisessä tapauksessa niiden tulliselvitystoimien määritelmää, jotka koskevat tuotteita, joita ei ole kokonaan tai osittain vapautettu tai niiden osalta ei ole saatu korvausta maksetuista tulleista tai vaikutukseltaan vastaavista maksuista?

Aikooko komissio keskeyttää annettujen määräysten soveltamisen, kunnes parhaillaan tehtävän tutkimuksen lopulliset tulokset on saatu, kun otetaan huomioon Saint Pierren ja Miquelonin paikallishallintoalueelle tästä menettelystä jo aiheutuneet ja tulevat huomattavat vaikeudet ja se, että alue on ilmoittanut olevansa valmis kaikkiin komission ehdottaviin korjaaviin toimiin?

(1) EYVL L 263, 19.9.1991, s. 1.

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa havaittiin, että Saint Pierre ja Miquelone olivat myöntäneet kuljetustukea tiettyjä tuotteita alueelle tuoneille taloudellisille toimijoille.

Komissio tutkii Ranskan viranomaisten sekä Saint Pierren ja Miquelonin viranomaisten toimittamien tietojen pohjalta, onko kyseessä merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhteisöön 25 päivänä heinäkuuta 1991 tehdyssä neuvoston päätöksessä 91/482/ETY(1) tarkoitetusta maksetun tullin korvaamisesta. Päätöksen mukaan tuotteet, jotka eivät ole MMA:ista peräisin ja jotka ovat vapaassa liikkeessä jossakin MMA:ssa ja joita jälleenviedään sellaisinaan yhteisöön, vapautetaan niitä yhteisöön tuotaessa tulleista ja vaikutukseltaan vastaavista maksuista sillä edellytyksellä, että 101 artiklan 2 kohdan ehdot täyttyvät (tuotteista on maksettu asianomaisessa MMA:ssa tullimaksut tai vaikutukseltaan vastaavat maksut, niitä ei ole kokonaan tai osittain vapautettu tai niiden osalta ei ole saatu korvausta maksetuista tulleista tai vaikutukseltaan vastaavista maksuista ja ne on varustettu vientitodistuksella).

Yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi kansallisia viranomaisia kehotetaan tässä vaiheessa ryhtymään turvaamistoimenpiteisiin (pyytämään takauksia kyseisiltä toimijoilta).

Komissio ilmoittaa tutkimuksensa tuloksista suoraan asianomaisille viranomaisille.

(1) EYVL L 263, 19.9.1991. Päätöstä on muutettu päätöksellä 97/803/EY; EYVL L 329, 29.11.1997.