KIRJALLINEN KYSYMYS E-1794/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(24. kesäkuuta 2002)

Aihe: Valtiovaltaa koskevien suojajärjestelyjen estäminen oikeusteitse suurimmalta osin yksityistettyjen yritysten osalta

1. Muistaako komissio, että valtionyhtiöiden yksityistämiseen kohdistunut arvostelu torjuttiin aikoinaan muun muassa sillä perusteella, että vaikka pääomaa hankittiinkin julkisen sektorin ulkopuolelta, valtiovallalle jäisi eri suojajärjestelyjen, kuten vähemmistöosuuteen liitetyn veto-oikeuden, ansiosta paljon sananvaltaa päätettäessä kotipaikasta, tuotannon luonteesta, työllisyydestä, fuusioista tai muihin yrityksiin liittämisestä tai siitä, missä määrin yritys ottaa huomioon yhteiskunnan ja elinympäristön tarpeet?

2. Mitä seurauksia on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen komission pyynnöstä antamalla kannanotolla Ranskan ja Portugalin valtioiden kultaisista osakkeista, joiden ei tuomioistuimen kannan perusteella nyt katsota palvelevan yleistä etua, vaan olevan vastoin pääomien vapaata liikkuvuutta EU:ssa koskevaa periaatetta?

3. Voiko komissio vahvistaa hyväksyvänsä vastaavanlaiset Belgian valtion osakkeet Distrigas-yhtiössä ja Alankomaiden valtion osakkeet postiyritys TPG:ssä ja teleyritys KPN:ssä, koska ne palvelevat tärkeää yleistä etua? Millä tavoin alankomaalaiset ja belgialaiset suojajärjestelyt poikkeavat Ranskan ja Portugalin vastaavista järjestelyistä

4. Voivatko jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset kysymyksessä 2 tarkoitetun kannanoton seurauksena jatkaa elintärkeinä pitämiensä etujen puolustamista energiahuollon, vesihuollon, postipalveluiden, televiestinnän ja julkisen liikenteen alalla, vaikka valtiovallalla ei olisikaan enää osake-enemmistöä?

5. Jos komissio vastaa kysymykseen 4 myöntävästi, miten ja missä tilanteissa kyseinen suojeleminen voi tulla kyseeseen?

6. Jos komissio vastaa kysymykseen 4 kieltävästi, tarkoittaako se sitä, että haluttu etujen suojeleminen voidaan turvata ainoastaan pitämällä koko yritys tai ainakin sen osake-enemmistö valtiovallan omistuksessa tai hankkimalla uudestaan enemmistö kyseisen yrityksen osakkeista?

(Lähde: De Volkskrant -päivälehti ja Metro-lehden Alankomaiden painos 5. kesäkuuta 2002)

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(9. elokuuta 2002)

1. EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa määrätään seuraavaa: Tällä sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Tämän määräyksen mukaan jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää omistusoikeusjärjestelmistä, koska EY:n perustamissopimuksessa ei edellytetä uutta omistusoikeuden käsitettä tai sääntelyä yhteisön oikeudessa. Tämän vuoksi jäsenvaltioilla on kansallistamisen ja yksityistämisen oikeus. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (esimerkiksi) yksityistämispäätöksen täytäntöönpanemisessa on kuitenkin noudatettava yhteisön lainsäädännön, erityisesti pääomien vapaa liikkuvuuden periaatteita.

2. EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: Jos yhteisön tuomioistuin toteaa, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille tämän sopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden, jäsenvaltion on toteutettava yhteisön tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Esillä olevassa tapauksessa Portugalin ja Ranskan on muutettava yksityistämistä koskevia puitelakejaan (ja niihin liittyviä asetuksia) ja asetusta, joka koskee valtion erityisosakkeita Elf-Aquitainessa siten, että ne täyttävät pääomien vapaata liikkuvuutta koskevat yhteisön vaatimukset. Tarkastaakseen, että suunnitellut muutokset ovat tyydyttäviä komissio pyytää molemmilta jäsenvaltioilta kuvausta toimenpiteistä, joihin ne aikovat tässä asiassa ryhtyä sekä toimenpiteiden toteuttamisen aikataulua.

3. Yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että ei voida kiistää sellaisten huolenaiheiden olemassaoloa, joilla olosuhteista riippuen voidaan perustella se, että jäsenvaltiot säilyttävät tietyn määräysvallan alun perin julkisissa ja sittemmin yksityistetyissä yrityksissä silloin, kun kyseiset yritykset toimivat yleishyödyllisten palvelujen alalla tai strategisella alalla. Pääomien vapaata liikkuvuutta, joka on EY:n perustamissopimuksen perusperiaate, voidaan rajoittaa kansallisella lainsäädännöllä ainoastaan silloin, kun kyseinen lainsäädäntö voidaan perustella EY:n perustamissopimuksen 58 artiklassa tarkoitetuilla syillä (esim. yleisen järjestyksen ja turvallisuuden vuoksi) tai yleistä etua koskevilla pakottavilla syillä ja kun sitä sovelletaan kaikkiin henkilöihin ja yrityksiin, jotka harjoittavat toimintaa vastaanottavan jäsenvaltion alueella. Jotta kyseinen kansallinen lainsäädäntö olisi tällä tavoin perusteltu, sen on oltava omiaan takaamaan siinä asetetun tavoitteen toteuttaminen eikä sillä saa ylittää sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi, jotta se täyttäisi oikeasuhteisuutta koskevan perusteen.

Belgian suojajärjestelmästä voidaan todeta, että yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että ensiksi kyseessä on vastustamismenettely (etukäteen myönnettävää ei lupaa ei edellytetä). Lisäksi järjestelmä rajoittuu tiettyihin päätöksiin, jotka koskevat kyseisten yhtiöiden strategisia varoja (mukaan lukien erityisesti energiaverkot), ja näin ollen tällaisiin kyseisten varojen hoitoa koskeviin erityisiin päätöksiin, jotka voidaan yksittäistapauksia koskevina päätöksinä riitauttaa. Lopuksi ministeri voi kuninkaallisen asetuksen nojalla puuttua kultaisia osakkeita koskeviin asioihin valtiossa vain, jos ne

uhkaavat energianhuoltopolitiikan tavoitteita. Tämän vuoksi järjestelmässä annetaan kyseiselle jäsenvaltiolle mahdollisuus puuttua asioihin varmistaakseen tietyssä tilanteessa sen, että Distrigazille kuuluvat julkisen palvelun velvoitteet täytetään ja samalla noudatetaan oikeusvarmuuden vaatimuksia. Komissio päätti lähettää virallisen ilmoituksen Alankomaiden viranomaisille näiden osallistumisesta TPG ja KPN -yhtiöihin. Ilmoitukseen vastattiin. Komissio tutkii Alankomaiden viranomaisten esittämiä väitteitä, joilla ne perustelevat molempien yhtiöiden erityisosakkeisiin liittyviä oikeuksia, ja tukeutuu tutkinnassaan erityisesti edellä mainittuun 4. kesäkuuta 2002 annettuun yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon.

4. Kysymykseen 3 annetussa vastauksessa todettiin jo, että jäsenvaltiot voivat säilyttää tietynasteisen vaikutusvallan yksityistetyissä yrityksissä, jotka toimivat yleishyödyllisten palvelujen tai strategisten palvelujen alalla. Pääomien vapaan liikkuvuuden rajoituksia voidaan kuitenkin perustella ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 58 artiklassa tarkoitetuilla syillä tai yleistä etua koskevilla pakottavilla syillä. Lisäksi jotta kyseinen kansallinen lainsäädäntö olisi tällä tavoin perusteltu, sen on oltava omiaan takaamaan siinä asetetun tavoitteen toteuttaminen eikä sillä saa ylittää sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi, jotta se täyttäisi oikeasuhteisuutta koskevan perusteen.

Lisäksi on muistettava, että yhteisön lainsäädäntöön kuuluu useilla kysymyksessä viitatuilla aloilla säännöksiä, joilla suojellaan yleistä etua tai säädetään toimintaperiaatteista sen varmistamiseksi noudattaen sisämarkkinoiden sääntöjä.

5. Kysymyksiin 3 ja 4 annetuissa vastauksissa esitetään keinot, joilla pääoman vapaata liikkuvuutta voidaan rajoittaa yleisen edun suojelemiseksi yhteisön vaatimusten mukaisesti, ja siihen liittyvät olosuhteet.

6. Kysymykseen vastataan myöntävästi.