FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/134

(2004/C 88 E/0141)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3163/03

esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle

(24. lokakuuta 2003)

Aihe: Unkarin aluepolitiikka

Mitä aluepolitiikkoja Unkarissa on toteutettu? Miten liittymistä edeltäviä ohjelmia/tukia on käytetty/jaettu Unkarissa (esim. kunkin ohjelman tuen hakijoiden/saajien määrä/tyyppi (yksityinen, valtiollinen, osuustoiminnallinen); alueellinen jakauma; keskeisten hankkeiden onnistuminen/kustannukset/toteutuspaikka; Ispa/Phare/Sapard-varojen käyttö; EU:n hankkeiden integrointi Unkarin hallituksen omiin maaseudun kehittämisohjelmiin; EU:n pitkän aikavälin tavoitteet Unkarin aluepolitiikalle liittymisen jälkeen)?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(19. marraskuuta 2003)

Se, että Unkari pitää aluekehitystä tärkeänä, ilmenee vuoden 1996 laissa aluekehityksestä ja kaavoituksesta. Lain perusteella on perustettu nykyisin toimivia aluekehitysneuvostoja. Aluekehitysstrategioita on määritelty sekä alustavassa kansallisessa kehittämissuunnitelmassa (2000—2002) että sen jälkeen laaditussa kansallisessa kehittämissuunnitelmassa (2003—2006).

Euroopan yhteisöjen komissio on tukenut liittymistä edeltävien rahastojen avulla (Phare, Ispa ja Sapard) Unkarin valmistautumista siihen, että se tulevaisuudessa osallistuu unionin aluepolitiikkaan ja siten myös rakenne- ja koheesiorahastojen hallinnointiin ja käyttöön.

Phare-varoista on myönnetty vuodesta 1998 alkaen laaja-alaista instituutioiden rakentamistukea (12,5 miljoonaa euroa eri varainhoitovuosina) institutionaalisten rakenteiden perustamiseksi ja vahvistamiseksi, edellytysten luomiseksi unionin rakenne- ja koheesiorahastojen moitteettomalle ja tehokkaalle hallinnoinnille ja ohjelmointiprosessin tukemiseksi. Unkarille myönnetään myös tukea asianmukaisen hankkeiden käsittelykoneiston luomiseen (15 miljoonaa euroa). Phare-varoista rahoitettu toiminta jatkuu vielä vuonna 2004 Unkarin avustamiseksi rakennerahastojen toimenpiteiden ensimmäisessä vaiheessa.

Phare-varoista on myös avustettu investointitoimintaa, ja tältä osin kaudelle 2002—2003 on laadittu erityinen ”alaohjelma”. Sen pääasiallisena tavoitteena on tarjota tukea, joka noudattaa tarkemmin Tavoite 1 -ohjelman lähestymistapaa rakennerahastoihin. Tämä ohjelma, joka perustuu alustavaan kansalliseen kehittämissuunnitelmaan ja saa rahoituksensa Phare-ohjelmasta (84 miljoonaa euroa) ja Unkarin hallitukselta (66,23 miljoonaa euroa), keskittyy kolmeen toimenpiteeseen, joiden tarkoituksena on tukea pitkäaikaistyöttömien (ja erityisesti romanien) uudelleenintegrointia työmarkkinoille, tietotekniikan ottamista käyttöön ala-asteen kouluissa ja paikallisen kehityksen edistämistä.

Yleisesti ottaen Phare-ohjelma on suuresti auttanut Unkaria liittymiseen valmistautumisessa sekä yleisellä tasolla että erityisesti suhteessa rakennerahastojen täytäntöönpanoon. Instituutioita on vahvistettu, henkilökuntaa on koulutettu ja pilottihankkeita aloitettu, ja vuosien 2002—2003 taloudellisen ja sosiaalisen yhdentymisen alaohjelman yhteydessä koko maa osallistui ensimmäistä kertaa yhtenäisen ohjelman laatimiseen ja täytäntöönpanoon.

Lisätietoja vuosien 1998—2003 Phare-ohjelmista ja tarkempia tietoja alaohjelmien määrärahoista on saatavissa seuraavalta Internet-sivulta: (http://europa.eu.int/comm/enlargement/financial_assistance.htm).

Ispa-ohjelman (liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline) osalta Unkari on lisäksi saanut Ispa-varoista 88,3 miljoonaa euroa vuonna 2000, 90,8 miljoonaa euroa vuonna 2001, 94,2 miljoonaa euroa vuonna 2002 ja saa 94,5 miljoonaa euroa vuonna 2003. Tuki on jakautunut karkeasti ottaen tasan ympäristö- ja liikennehankkeille. Kolmen ensimmäisen toimenpidevuoden aikana kaikista Ispan määrärahoista on tehty maksusitoumukset. Unkarin hallitus on myös laatinut liikennettä ja ympäristöä koskevat strategia-asiakirjat.

Tarkempia tietoja yksittäisistä Ispa-hankkeista on saatavissa seuraavalta Internet-sivulta: (http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/ispa/ispa_fr.htm).

Unkarin Sapard-ohjelman (liittymistä edeltävä maatalouden ja maaseudun kehittämisen väline) komissio on hyväksynyt lokakuussa 2000. Ohjelmassa ennakoidaan maatalousalan ja jalostusteollisuuden kilpailukyvyn paranevan ja keskitytään ympäristönsuojeluun, ja sen avulla pyritään edistämään maaseutualueiden sopeutumiskykyä. Kaudella 2000—2003 keskimääräinen vuosittainen julkinen rahoitus on 50,5 miljoonaa euroa, josta 38,7 miljoonaa euroa on yhteisön rahoitusosuutta. Syyskuun lopussa 2003 on hyväksytty 541 Sapard-hanketta, joita koskevat maksusitoumukset ovat arvoltaan yhteensä noin 40 miljoonaa euroa.