ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2240/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Matkailu.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2240/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (5. heinäkuuta 2000) Aihe: Matkailu Mitä toimenpiteitä komissio aikoo ehdottaa Euroopan unionin jäsenvaltioihin kohdistuvan matkailun vähenemisen vuoksi? Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2176/00 ja E-2240/00 (19. syyskuuta 2000) Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti on jäsenvaltioiden paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten tehtävänä tietää, tutkia, analysoida ja tarvittaessa korjata rakenteelliset syyt, jotka saattavat aiheuttaa matkailijoiden vähenemisen Costa del Solin alueella tai muualla. Toimiessaan yhteisön välineiden ja politiikan eri osa-alueiden katalysaattorina komissio voi auttaa jäsenvaltioiden viranomaisia kehittämään matkailun mahdollisuuksia. Komissio on äskettäin julkaissut Internet-sivustollaan matkailualaa koskevan oppaan EU schemes in support of tourism. An Internet road-map for the tourism sector. Komissio työskentelee parhaillaan neuvoston toimeksiannosta ja yhteistyössä jäsenvaltioiden valitsemien asiantuntijoiden kanssa eurooppalaisen matkailun kehittämiseksi. Tämä työ liittyy tiedotukseen, koulutukseen, matkailutuotteiden laatuun sekä ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen edistämiseen matkailun alalla. Tässä tarkoituksessa on perustettu neljä työryhmää, jotka antavat vuoden 2001 loppuun mennessä loppuraportin päätelmineen ja suosituksineen. Komissio analysoi tämän raportin perusteella matkailuun liittyvää politiikkaansa tulevina vuosina. Komissio on suorittanut kolme tutkimusta voidakseen tarjota eurooppalaisille matkailuyrityksille ja -kohteille suuntaviivat siitä, kuinka ne voivat toteuttaa integroidun laatujohtamisstrategian rannikko-, kaupunki- ja maaseutukohteissa. Suuntaviivoihin on valittu parhaat käytännöt, ja niissä esitetään päätelmiä ja suosituksia siitä, miten integroitua laatustrategiaa voidaan toteuttaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1448/00

esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (PSE) komissiolle

(10. toukokuuta 2000)

Aihe: Kaupan pääosasto ja brasilialaisten ympäristöalan kansalaisjärjestöjen taloudellinen tukeminen

Komissio (kaupan pääosasto) teki vuonna 1997 useiden brasilialaisten ympäristöalan kansalaisjärjestöjen kanssa sopimuksia, joissa näiden järjestöjen hankkeisiin luvattiin taloudellista tukea. Brasilialaiset osapuolet ovat odottaneet uusia tietoja ja tukea nyt jo kolmen vuoden ajan. Tämä pätee esimerkiksi Ecotropian kanssa tehtyyn sopimukseen BR97/023/B7-6201/04.

Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:

1. Mitkä ovat brasilialaisille järjestöille myönnettävän tuen yleistavoitteet?

2. Mitä tähän mennessä on tapahtunut? Onko tukitoimia arvioitu?

3. Miten tuen toteuttamatta jääminen on selitettävissä?

4. Toteuttaako komissio piakkoin toimia sopimuksellisten velvoitteidensa täyttämiseksi?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(29. kesäkuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittama hanke on osa laajaa vuonna 1997 tehtyä sopimusta (Brasilia-paketti, B7-6021/97/0542). Paketti käsittää 12 kansalaisjärjestöjen ympäristöhanketta, joilla on keskitetty hallinnointiyksikkö. Pakettia ei valitettavasti ole onnistuttu toteuttamaan eikä siihen osallistuvien kansalaisjärjestöjen kanssa toistaiseksi ole allekirjoitettu sopimuksia.

Kumppaneina toimivien kansalaisjärjestöjen voimin tässä paketissa toteutettavien hankkeiden tavoitteet liittyvät Brasilian trooppisten metsien suojeluun ja kestävään hyödyntämiseen eri tavoin.

Koska hankkeita ei ole vielä käynnistetty, arviointiakaan ei ole tehty. Komissio ei ole tehnyt sopimusta yhdenkään toteuttajaksi kaavaillun kansalaisjärjestön kanssa, mutta niille on ilmoitettu, että niiden hankkeille on myönnetty rahoitus. Eräitä valmistavia toimia on tehty, mm. asetettu valtuuskunta saattamaan päätökseen osaprojektien suunnittelu. Tärkein valmistelutoimenpide on oikeusperustan luominen hankkeen hallinnointiyksikköä varten ja toteuttamismenettelyiden määritteleminen, koska Brasiliassa ei aiemmin ole ollut vastaavia tapauksia. Toteuttamismenettelyistä käydään parhaillaan neuvotteluja.

Komissiolla ei siis ole sopimusvelvoitteita kumppaneiksi suunniteltuihin kansalaisjärjestöihin, koska sopimuksia ei ole allekirjoitettu. Komissio yrittää kuitenkin parhaansa mukaan saada lukkiutuneen tilanteen laukeamaan Brasilian viranomaisten kanssa.

Hankkeen toteuttamisen viivästyminen on vakavaa. Ongelmasta huolimatta on kuitenkin hyvä muistaa, että vuosina 19971999 käytettiin Brasiliassa 3,9 miljoonaa euroa trooppisten metsien budjettikohdasta neljän muun kansalaisjärjestöhankkeen rahoittamiseen ja Brasilialle myönnettiin kansalaisjärjestöjen yhteisrahoitukseen varattuja varoja yli 22 miljoonaa euroa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2388/00 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle. Koulujärjestelmä.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2388/00 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Koulujärjestelmä Euroopassa on käytössä ajankäytöltään kaksi erilaista koulujärjestelmää: puolipäiväkoulu ja kokopäiväkoulu. Voiko komissio kertoa uuteen opetuksen laatua koskevaan kertomukseen liittyen, onko sillä tietoja, jotka osoittaisivat opetuksen laadun ja siihen käytetyn ajan korreloivan keskenään? Jos vastaus on myönteinen, millaisia ovat tulokset ja mihin toimiin komissio aikoo tulevaisuudessa ryhtyä niiden perusteella? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio ei ole huomioinut tätä asiaa arvioinnissaan ja miten komissio aikoo tehdä sen tulevaisuudessa? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Euroopan kouluopetuksen laatua kartoittava raportti perustuu huolellisesti ennalta valittuihin kuuteentoista indikaattoriin ja olemassa oleviin lähteisiin. Raportin pohjana on asiantuntijakomitean selvitys, joka on tehty 26 Euroopan maan opetusministereiden aloitteesta. Raportin mukaan kouluaikojen järjestelyissä on eroja paitsi eri maiden välillä, myös useiden maiden sisällä. Tämä johtuu siitä, että kunnille ja kouluille on annettu entistä enemmän vapautta kouluaikaa koskevien päätösten suhteen. Kouluaikajärjestelyihin vaikuttavat osaltaan myös maantieteelliset, sosiaaliset ja ilmastolliset olosuhteet. Kun halutaan tutkia oppimistulosten ja opetuksen laadun välistä yhteyttä, huomiota on kiinnitettävä paitsi koulupäivän pituuteen, myös opetussuunnitelmaan, eri aineille varattuihin tuntimääriin, aineiden opettamisajankohtiin koulupäivän aikana, käytettyihin opetusmenetelmiin jne. Useimmissa maissa kouluille on annettu mahdollisuus päättää itse opetusmenetelmistä ja kouluaikajärjestelyistä, mikä vaikeuttaa luotettavien vertailujen tekemistä maiden välillä, sillä huomioon otettavia tekijöitä on paljon. Euroopan koulutusalan tiedotusverkkoon Eurydiceen on koottu deskriptiivistä tietoa kunkin maan kouluaikaa koskevista järjestelyistä. Vertailukelpoista tietoa Euroopan eri maista ei kuitenkaan ole olemassa eikä sellaisen keräämistä suunnitella tällä hetkellä. Kansainvälinen koulutussaavutusten arviointijärjestö IEA on useassa tutkimuksessaan tarkastellut, miten koulutoiminnan järjestelyt muun muassa eri aineille varatut tuntimäärät vaikuttavat perusaineissa (matematiikka, äidinkieli jne.) saavutettuihin oppimistuloksiin, mutta suoraa yhteyttä ei tuntimäärien ja oppimistulosten välillä ole havaittu. Mahdollisissa tulevissa tutkimuksissa olisi varmasti mielekkäämpää tarkastella kouluaikaa koskevien yleisten järjestelyjen ja opetuksen laadun välistä yhteyttä kuin koulupäivän pituuden ja opetuksen laadun välisiä yhteyksiä. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei koulunkäynnin koko- tai puolipäiväisyys vaikuta merkittävästi opetuksen laatuun. Tämän vuoksi komissio ei suunnittele asiaa koskevan tutkimuksen tekemistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1402/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Euroopan komissio ja Euroopan keskuspankki.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1402/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Euroopan komissio ja Euroopan keskuspankki Voiko komissio ilmoittaa, mitä yhteisiä kokouksia on järjestetty Euroopan komission ja Euroopan keskuspankin ylempien virkamiesten välillä, ja antamaan tässä yhteydessä seuraavat tiedot: a) kokousten päivämäärät b) kokouspaikat c) kokousten osanottajien henkilöllisyys; (ja lisäksi yhteenveto kussakin kokouksessa käsitellyistä asioista). Voiko komissio myös ilmoittaa, onko Euroopan keskuspankki täysin riippumaton komissiosta, vai voidaanko sanoa, että se on jollakin tavalla tai jossakin muodossa komission vaikutusvallan alainen? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 2000) Komission ja Euroopan keskuspankin (EKP) henkilöstön välillä pidetään paljon yhteyttä puhelimitse, kirjallisesti ja kokouksissa. Tämä yhteydenpito on luonnollinen seuraus näiden kahden toimielimen tehtävistä ja se tehostaa niiden työtä. Yhtenä esimerkkinä yhteydenpidosta on komission edustajien osallistuminen tiettyihin EKP:n komiteoihin tai työryhmiin, joissa EKP:n ja kansallisten keskuspankkien henkilöstö valmistelevat EKP:n päätöksentekoelinten päätöksiä tai kannanottoja. Komissio kutsutaan yleensä pankkivalvontakomiteaan ja maksu- ja selvitysjärjestelmä- ja tilastotyöryhmään. Komissio puolestaan kutsuu EKP:n henkilöstöä tiettyihin komission järjestämiin kokouksiin, joissa EKP:n edustus on toivottavaa, kuten pankkialan neuvoa-antavan komitean kokouksiin tai talousennustekokouksiin. Lisäksi henkilöstö järjestää usein ad hoc -kokouksia yhteisesti kiinnostavista aiheista. Esimerkkinä voidaan mainita euroseteleiden väärentämisen torjuntaa koskevan lainsäädännön valmistelusta 6. huhtikuuta 2000 Brysselissä järjestetty kokous, jonka puheenjohtajana oli talouden ja rahoituksen pääosaston pääjohtaja. Mainittakoon vielä, että komission korkeammat virkamiehet tapaavat säännöllisesti EKP:n korkeampia virkamiehiä talous- ja rahoituskomiteassa. Kummankin toimielimen korkeammat virkamiehet tapaavat usein myös kansainvälisillä foorumeilla (Kansainvälinen valuuttarahasto, OECD, jne.) Kuten muuallakin komissio noudattaa EY:n perustamissopimuksen määräyksiä suhteissaan EKP:hen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2455/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Autojen hinnoittelu Irlannissa ja EU:ssa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2455/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Autojen hinnoittelu Irlannissa ja EU:ssa Onko komissio tietoinen moottoriajoneuvojen kohtuuttoman korkeista hinnoista Irlannissa muihin EU:n jäsenvaltioihin verrattuna ja voiko se ilmoittaa, missä määrin nämä hintaerot johtuvat hallituksen asettamista veroista ja missä määrin epäonnistuneesta kilpailusta markkinoilla? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Voimassa olevan ryhmäpoikkeusasetuksen eli perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä ja huoltopalvelua koskevien sopimusten ryhmiin 28 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1475/95(1) 11 artiklassa säädetään, että komissio arvioi säännöllisesti tämän asetuksen soveltamista erityisesti siltä osin, miten poikkeuksen alainen jakelujärjestelmä vaikuttaa kuluttajille tarjottavien palvelujen laatuun ja tavaroiden hintoihin eri jäsenvaltioissa. Tämän toteuttamiseksi komissio on vuodesta 1993 tarkastellut moottoriajoneuvojen hintaeroja yhteisössä puolivuosittaisessa moottoriajoneuvojen hintaraportissa. Lisäksi 11 artiklassa säädetään, että komissio laatii raportin kyseisen asetuksen arvioimisesta 31. joulukuuta 2000 mennessä. Tässä raportissa komissio analysoi tekijöitä, joista ajoneuvojen hintaerot johtuvat. Toisin kuin kysyjä toteaa, komission säännöllisin väliajoin laatimista ajoneuvojen hintaraporteista ei ole käynyt ilmi, että moottoriajoneuvojen verottomat hinnat olisivat erityisen korkeat Irlannissa muihin jäsenvaltioihin verrattuna, lukuun ottamatta ehkä tiettyjä automalleja(2). Komissio onkin havainnut, että jäsenvaltioissa, joissa ajoneuvon hankintaa verotetaan voimakkaasti, kuten Irlannissa, verottomat hinnat ovat suhteellisen alhaisia. Verollisista hinnoista voidaan puolestaan todeta, että ajoneuvojen hankintavero kuuluu edelleenkin jäsenvaltioiden päätäntävaltaan; asiaa ei ole toistaiseksi sisällytetty yhteisön yhtenäismarkkinoiden veroharmonisointitoimenpiteisiin. (1) EYVL L 145, 29.6.1995. (2) Katso esim. viimeisin lehdistötiedote IP/00/781, 13.7.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1660/00 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Ballymunin kaupunginosan elvyttäminen Dublinissa, Irlannissa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0094 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1660/00 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (18. toukokuuta 2000) Aihe: Ballymunin kaupunginosan elvyttäminen Dublinissa, Irlannissa Dublinin köyhimpiin alueisiin kuuluvan Ballymunin uudelleenkehittämisen yhteydessä aiotaan purkaa satoja rakennuksia, ja näin ollen 10 000 asukasta joudutaan sijoittamaan uudelleen. Uudelleenkehittämisen piiriin kuuluva alue on arviolta 280 eekkerin laajuinen ja osa hankkeista rahoitetaan osittain URBAN-ohjelmasta. Uudelleenkehittämisohjelmaan kuuluu liiketalous- ja teknologiapuiston kehittäminen 100 eekkerin laajuiselle maa-alueelle. Ottaen huomioon, että kaikkien yli kaksi hehtaaria kattavien nykyisillä kaupunkialueilla suoritettavien uusien kehityshankkeiden ympäristövaikutukset pitäisi arvioida neuvoston direktiivin 85/337/ETY(1) ja siihen myöhemmin tehtyjen muutosten (97/11)(2) mukaisesti, katsooko komissio, että Ballymunin koko uudelleenkehittämishankkeen yhteydessä olisi tehtävä arvio ympäristövaikutuksista? Aikooko komissio ryhtyä oikeudellisiin toimenpiteisiin Ballymun Regeneration Ltd:ä vastaan tarjouksen tekemättä jättämisen vuoksi ja huolehtia siitä, että Ballymunin koko kehityshankkeen ympäristövaikutukset arvioidaan? (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. (2) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Komissiolle tehtiin vuonna 1999 useita valituksia siitä, että Ballymunin yleisestä kehittämishankkeesta ei ole tehty tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun direktiivin 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla direktiivillä 97/11/EY, mukaista ympäristövaikutusten arviointia. Komissio teki vuonna 1999 Irlannin viranomaisille asiaa koskevan tiedustelun, johon se sai sittemmin vastauksen. Irlannin viranomaiset katsovat, että yleinen kehittämishanke ei kuulu direktiivin 85/337/ETY soveltamisalaan, vaan se toteutetaan sarjana erillisiä hankkeita. Osasta mutta ei kaikista hankkeista on tehty mainitun direktiivin mukainen ympäristövaikutusten arviointi. Komissio on toimittanut asiaa koskevat tiedot valituksen tekijöille ja tutkii parhaillaan runsasta määrää kommentteja, joita sille on toimitettu asiasta. Komissio suunnittelee päätöksen tekemistä asiasta tulevina kuukausina. Jos oikeudellisiin toimiin päätetään ryhtyä valituksen johdosta, ne kohdistuvat jäsenvaltioon eivätkä oikeussubjektiin kuten parlamentin jäsenen mainitsemaan yritykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1331/00 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Unionin kansalaisten mahdollisuudet viedä perusvapauksien vastaiset rikkomukset Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0046 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1331/00 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Unionin kansalaisten mahdollisuudet viedä perusvapauksien vastaiset rikkomukset Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen Kun Amsterdamin sopimus tuli voimaan viime vuoden maaliskuun alussa unionisopimuksen 7 artiklaan sisällytettiin määräyksiä toimenpiteistä sellaista jäsenvaltiota vastaan, jonka todetaan laiminlyövän ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja takaamiseen liittyvät velvollisuutensa. Haluaisin tietää, voivatko myös yksityiset kansalaiset turvautua kyseiseen menettelyyn sellaista jäsenvaltiota vastaan, joka laiminlyö velvollisuuksiaan? Voivatko unionin kansalaiset kääntyä tuomioistuimen puoleen, jos mainittuja oikeuksia rikotaan jäsenvaltiossa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2000) Komissio muistuttaa että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan mukaan vain komissio tai yksi kolmasosa jäsenvaltioista voi ehdottaa valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuvalle neuvostolle, että se toteaisi jonkin jäsenvaltion rikkoneen vakavasti ja jatkuvasti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa mainittuja periaatteita. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta koskevien Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräysten (220 artikla ss. (ent. 164 artikla)) mukaan yksityinen kansalainen ei voi suoraan valittaa jäsenvaltioiden toimista yhteisöjen tuomioistuimeen. Sen sijaan kansalliset tuomioistuimet voivat saattaa tai tarvittaessa niiden on saatettava ennakkoratkaisupyynnöt yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäviksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 234 artiklan (ent. 177 artikla) mukaisesti myös riita-asioissa, joissa yksityinen kansalainen esittää jonkin jäsenvaltion syyllistyneen rikkomukseen yhteisön oikeuden, perusoikeuksien tai yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden soveltamisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1076/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Phare-ohjelma.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0066 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1076/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Phare-ohjelma Voisiko komissio kertoa Phare-ohjelmaan liittyen, miksi sen ohjelmat, joita se toteuttaa tarjouskilpailun kautta, esimerkiksi Lot 1, project title: Assessment of Phare national programmes, ovat niin laajoja, etteivät pienet ja keskisuuret yritykset voi käytännössä selvitä niin suuresta määrästä valtioita kuin ohjelmiin kuuluu, ja näin ollen ne itse asiassa suljetaan kilpailun ulkopuolelle, vaikka komission yleisstrategiana on pienten ja keskisuurten yritysten kehittäminen ja tukeminen? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (23. toukokuuta 2000) Phare-ohjelman tärkeimpiä kohtia on todellakin pienten ja keskisuurten alueellisten yritysten (pk-yritysten) tukeminen ja kehittäminen erityisesti suunniteltujen ohjelmien ja rahoitusvälineiden avulla. Arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottamassa tapauksessa on kyse komission avaamasta tarjouskilpailusta ohjelman arvioimiseksi. Kyseessä on yksi ainoa kaikki liittymistä valmistelevat maat kattava tarjouskilpailu. Vaaditut palvelut ovat pitkälle erikoistuneita. Odotettavissa on, että tähän kilpailuun toimittavat tarjouksia yhteenliittymät, joihin todennäköisesti kuuluu pienehköjä mutta erikoistuneita yrityksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1513/00 esittäjä(t): Imelda Read (PSE) komissiolle. Asuntopaloja koskevat tiedot.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1513/00 esittäjä(t): Imelda Read (PSE) komissiolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Asuntopaloja koskevat tiedot Vaalipiirissäni (Britannian East Midlands) tapahtui 3000 asuntopaloa vuonna 1998. Voisiko komissio kertoa, missä muissa jäsenvaltioissa pidetään kirjaa asuntopalojen määrästä? Aikooko komissio turvallisuussyistä varmistaa, että tätä alaa koskeva tietojen kerääminen harmonisoidaan kaikkialla EU:ssa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2000) Komissio on tietoinen asuntopaloja koskevien tietojen puutteellisuudesta. Jäsenvaltioiden toimittamat tiedot kyseiseltä alalta eivät ole missään tapauksessa tyhjentäviä eivätkä vertailukelpoisia. Yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9. joulukuuta 1999 säädetyn neuvoston päätöksen 1999/847/EY(1) tavoitteisiin kuuluu kuitenkin myös turvallisuus tulipalotapauksissa. Tällä alalla yhteisössä tehtävän aloitteen ja alan ammattijärjestöjen, erityisesti palokuntien järjestöjen liiton, toiminnan pitäisi parantaa tilannetta. Komissio harkitseekin parhaillaan uutta, kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa luonnononnettomuuksien ja tehdasonnettomuuksien estämiseen. Lopuksi on syytä todeta, että yhteisön yhteistyötä väestönsuojelun alalla ollaan juuri kehittämässä. Komissio on 30. toukokuuta 2000 päättänyt ehdottaa neuvostolle Euroopan unionin resurssien vahvistamista tällä alalla. Laajempia tietoja Euroopan yhteisön pelastuspalvelutoiminnasta on saatavilla seuraavasta osoitteesta: http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/. (1) EYVL L 327 E, 21.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1823/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Komission kertomus Itävallan tilanteesta.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0079 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1823/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Komission kertomus Itävallan tilanteesta Itävallan liittokansleri on ehdottanut, että sopimusten valvojana toimivan komission olisi laadittava Itävaltaa koskeva kertomus. Tässä asiakirjassa selvitettäisiin, noudattavatko Itävallan hallitus ja viranomaiset unionisopimuksen keskeisiä periaatteita. Tämän kertomuksen perusteella arvioitaisiin, onko Itävallan vastaisille pakotteille todellisia perusteita. 1. Millä ehdoin komissio laatii kertomuksen unionisopimuksen 6 artiklan periaatteiden noudattamisesta Itävallassa? 2. Komissio on sopimusten valvoja ja huolehtii pysyvästi siitä, että jäsenmaat noudattavat sopimuksia. Millä ehdoin komissio laatii kertomuksia unionisopimuksen 6 artiklan periaatteiden noudattamisesta kaikissa jäsenvaltioissa? 3. Katsooko komissio, että 14 muun jäsenvaltion pakotteet Itävaltaa vastaan rikkovat Euroopan unionia koskevia sopimuksia? 4. Katsooko komissio, että muiden jäsenvaltioiden toimilla Itävaltaa vastaan on sopimusperusta? 5. Mitä tietoja komissio on saanut tähänastisen jatkuvan Itävallan tarkkailun seurauksena? 6. Voidaanko osoittaa säännöksiä tai määräyksiä, joiden mukaan Itävallan Vapauspuolueen (FPÖ) mukanaolo hallituksessa loukkaa EU:n perusarvoja? Jos vastaus on myönteinen: mitä säännöksiä tai määräyksiä? 7. Muut 14 jäsenvaltiota katsovat päättäneensä kahdenvälisistä pakotteista. Päätöksestä ilmoitti neuvoston puheenjohtajavaltio Portugali. Jäsenvaltiot toistavat jatkuvasti, että ne voivat purkaa pakotteet vain yhdessä. Katsooko komissio, ettei kyse ole kahdenvälisiä, vaan monenvälisiä suhteita koskevasta päätöksestä eli neuvoston päätöksestä? Romano Prodin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1746/00 ja P-1823/00 (3. elokuuta 2000) Kuten komissio on toistanut vastauksessaan useisiin parlamentin jäsenten kysymyksiin, 14 jäsenvaltion hallitusten Itävallan hallituskoalitiota koskevat kahdenväliset toimenpiteet eivät liity EU:n perustamisesta tehtyyn sopimukseen tai EY:n perustamissopimukseen, eikä niillä ole vaikutusta yhteisön lainsäädännön nojalla yhdenkään jäsenvaltion oikeuksiin ja velvoitteisiin. Komissio on myös useaan otteeseen toistanut aikovansa edelleen valvoa perustamissopimuksissa esitettyjä määräyksiä ja arvoja, joille unioni perustuu. Komissio vahvistaa jälleen päätöksensä jatkaa tätä työtä. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, nyt on tarkoitus laatia jäsenvaltioiden pyynnöstä raportti, jossa selvitetään, miten Itävallan hallitus noudattaa unionin yhteisiä arvoja. Raportin laativat kolme Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen presidentin nimeämää henkilöä.