ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0136/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle. Eurojustin perustaminen.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0089 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0136/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Eurojustin perustaminen Eurooppa-neuvosto päätti Tampereen huippukokouksessa, että olisi perustettava yksikkö (Eurojust) vakavan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi. Neuvostoa pyydettiin hyväksymään tarvittava oikeudellinen asiakirja vuoden 2001 loppuun mennessä. 1. Miten pitkälle ovat Eurojustin perustamista koskevat konkreettiset suunnitelmat edistyneet? 2. Mitä tässä vaiheessa voidaan sanoa perustettavan yksikön organisaatiorakenteesta? 3. Kuinka suureksi neuvosto arvioi Eurojustin henkilöstömäärän? 4. Millaisiksi neuvosto arvio yksikön kustannukset? Vastaus (2. toukokuuta 2000) Puheenjohtajavaltio Portugali on antanut neuvoston käsiteltäväksi muistion, jossa pyritään esittämään kaikki mahdolliset Eurojustin perustamista koskevat vaihtoehdot. Neuvoston toimivaltaisissa elimissä on jo käyty ensimmäinen periaatekeskustelu asiakirjasta. Lisäksi puheenjohtajavaltio antoi Eurojustin perustamisen oikeus- ja sisäasiainministerien käsiteltäväksi vuoden 2000 maaliskuun alussa Lissabonissa pidetyssä epävirallisessa kokouksessa. Vielä ei ole mahdollista antaa mitään tietoja Eurojustin tulevasta organisaatiosta tai esittää arvioita tarvittavista resursseista. Heti kun neuvosto on saanut aloitteen oikeudelliseksi välineeksi, Euroopan parlamenttia kuullaan asianmukaisella tavalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1221/00

esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle

(10. huhtikuuta 2000)

Aihe: Elävien eläinten kuljettaminen hyväksyttyjen pysähdyspaikkojen käyttäminen Italiassa

Eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetussa neuvoston direktiivissä 91/628/ETY(1) (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 95/29/EY(2)) säädetään, että eläimet on purettava kuljetusajoneuvosta ja niille on annettava 24 tunnin lepo, ruokaa ja juomaa 29 tunnin kuljetuksen jälkeen, mikäli kyse on lampaista tai karjasta, ja 24 tunnin jälkeen, mikäli kyse on sioista.

Tämän pakollisen eläinten purkamisen ajoneuvosta, ruokkimisen, juottamisen ja lepäämisen on tapahduttava jäsenvaltion neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/97(3) mukaisesti hyväksymässä pysähdyspaikassa.

Monia sikoja ja lampaita sekä karjaa kuljetetaan pitkiä matkoja muista jäsenvaltioista Italiaan. Mitä italialaisia pysähdyspaikkoja käytännössä käytetään Pohjois-Italiaan muista jäsenvaltioista tulevien ja sitten Italian läpi maan eteläosaan tai Kreikkaan kuljetettavien eläinten purkamiseen kuljetusajoneuvosta, ruokkimiseen, juottamiseen ja lepuuttamiseen?

(1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17.

(2) EYVL L 148, 30.6.1995, s. 52.

(3) EYVL L 174, 2.7.1997, s. 1.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(4. toukokuuta 2000)

Neuvosto antoi 25. kesäkuuta 1997 asetuksen (EY) N:o 1255/97 pysähdyspaikkoja koskevista yhteisön vaatimuksista ja direktiivin 91/628/ETY (sellaisena kuin se on muutettuna 29. kesäkuuta 1995 annetulla neuvoston direktiivillä 95/29/EY) liitteessä tarkoitetun reittisuunnitelman mukauttamisesta. Asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että pysähdyspaikat ovat sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksymiä, jonka alueella ne sijaitsevat. Komission toimivalta määritellään saman artiklan 3 kohdassa: Toimivaltainen viranomainen toimittaa komissiolle luettelon hyväksytyistä pysähdyspaikoista sekä mahdolliset ajan tasalle saatetut tiedot. Komissio antaa kyseiset tiedot jäsenvaltioille pysyvän eläinlääkintäkomitean puitteissa.

Komissio on halunnut laajentaa luettelon jakelua yleisölle ja erityisesti valtiosta riippumattomille organisaatioille kuten kuljetusalan ja eläinsuojeluyhdistyksille. Pysähdyspaikkaluettelo on nyt saatavissa myös seuraavasta Internet-osoitteesta:

http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dg6/vets/info/data/stagpt/stagpt.htm.

Kreikkaan tai Etelä-Italiaan suuntautuvista eläinkuljetuksista todettakoon, että luettelon viimeisimmässä versiossa (31. maaliskuuta 2000) mainitaan seitsemän pysähdyspaikkaa Italiassa. Viimeisin Italian viranomaisten ilmoittama pysähdyspaikka sijaitsee Barin provinssissa (Puglian alueella) eli Kreikkaan suuntautuvien lammaskuljetusten pääreitillä. Rooman provinssissa (Lazion alueella) sijaitseva pysähdyspaikka taas on erään Etelä-Italiaan suuntautuvan pääreitin varrella.

Komissio seuraa tarkasti pysähdyspaikkaverkon kehitystä yhteisön alueella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1300/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle. Ratkaisuja neuvoston kyvyttömyyteen vastata ajoissa parlamentin jäsenten esittämiin kysymyksiin.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0166 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1300/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Ratkaisuja neuvoston kyvyttömyyteen vastata ajoissa parlamentin jäsenten esittämiin kysymyksiin Voiko neuvosto kertoa, ovatko tiettyjen jäsenvaltioiden pitkät vastausajat syynä siihen, että neuvostolle tuottaa jatkuvasti ongelmia vastata ajoissa parlamentin jäsenten esittämiin kysymyksiin? Jos näin on, onko mietitty aikarajan asettamista jäsenvaltioiden ehdotettuja vastauksia koskeville vastalauseille, jotta parlamentin jäsenet saisivat vastaukset määräajassa? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1299/00, E-1300/00 ja P-1541/00 (10. heinäkuuta 2000) Neuvosto muistuttaa Parlamentin jäsentä siitä, etteivät mainitut aikarajat koske neuvostoa, sillä ne johtuvat Euroopan parlamentin työjärjestyksestä, sen 44 artiklan 5, 6 ja 7 kohdasta. Neuvosto haluaa myös korostaa, että pyrkiessään kehittämään Euroopan parlamentin kanssa tällä alalla tekemäänsä yhteistyötä se on lyhyessä ajassa toteuttanut useita sisäisiä toimia voidakseen vastata kirjallisiin kysymyksiin alle kahden kuukauden kuluessa. Se on määritellyt valmisteluelimissä tapahtuvaa käsittelyä varten menettelyn, jolla pyritään sovittamaan yhteen tämä tavoite ja vaatimus vastausten korkeatasoisuuden varmistamisesta kuulemalla toimivaltaisia yksikköjä ja järjestämällä kontradiktorinen menettely neuvostossa. Vuosien kuluessa menettelyn tasapaino on horjunut eikä vastauksia ole aina saatu annettua nopeasti. Tähän on useita syitä. Neuvostolle esitettävien kirjallisten kysymysten määrä on kasvanut huomattavasti, mikä ei ole vähäpätöinen seikka. Kysymyksiä nykyisin esitetään myös aloilta, jotka edellyttävät perusteellista paneutumista, ja lisäksi jokin päivänpolttava kysymys saattaa joskus vaatia pitkän vastausajan, jotta Parlamentin jäsen todella voisi saada käsityksen viimeisimmistä tapahtumista. Neuvosto ymmärtää toki Parlamentin jäsenen huolen ja vakuuttaa pyrkivänsä kaikissa tilanteissa toimittamaan mahdollisimman asiaankuuluvat ja perusteelliset vastaukset sille esitettyihin kirjallisiin kysymyksiin. Neuvosto yrittää löytää ratkaisuja nykyisten menettelyjen optimoimiseksi edellä mainitut vaatimukset huomioon ottaen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0407/00 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Saksalaisille laivayhtiöille ja huolintaliikkeille Tonavan reitin tukkeutumisesta Jugoslaviassa aiheutuvat vahingonkorvaukset.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0068 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0407/00 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (15. helmikuuta 2000) Aihe: Saksalaisille laivayhtiöille ja huolintaliikkeille Tonavan reitin tukkeutumisesta Jugoslaviassa aiheutuvat vahingonkorvaukset Regensburgin kaupungissa (Saksa) on useita yrityksiä, jotka suorittavat yksinomaan kuljetuksia Tonavalla Saksasta Jugoslaviaa kauempana olevaan määränpäähän. Kosovon sota, Tonavan siltojen tuhoutuminen ja tästä aiheutunut Tonavan reitin tukkeutuminen Jugoslaviassa ovat johtaneet siihen, että näiden yritysten toiminta on tyrehtymässä. Koska ne ovat erikoistuneet erittäin pitkälti juuri Tonavalla liikennöintiin, niillä ei ole juurikaan mahdollisuuksia siirtyä uusille toimialoille. Tästä syystä kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Onko tilanne tulkittava siten, että Kosovon sota on vahingoittanut näitä yrityksiä aivan kuten kosovolaisyrityksiä? 2. Voivatko nämä yritykset saada rahallista kehitystukea vahinkojen korvaamiseksi? 3. Onko näillä yrityksillä oikeus saada ilmaista kehitys- tai yritysvakuutustukea nykyisten tappioiden korvaamiseksi sekä investointitukea, jossa on julkinen rakennusaikainen vakuus? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2000) Komissio on tietoinen Tonavan kuljetuksista sekä suorasti että epäsuorasti vastaavien yritysten erityisongelmista, jotka johtuvat Naton suorittamasta Novi Sadin siltojen tuhoamisesta aiheutuneesta Tonavan reitin tukkeutumisesta. Kysymystä aiheutuneiden tappioiden korvauksista ei kuitenkaan voida ratkaista, ennen kuin kyseisiin tappioihin liittyvä tuottamuksellinen vastuu, jos sellainen osoitetaan olevan, on määritelty asianmukaisissa oikeudellisissa elimissä. Tonavan liikennöinnin palauttamisen osalta Euroopan komissio tutkii parhaillaan Tonava-komitean esittämän hanke-ehdotuksen yhteisrahoituspyyntöä, joka koskee kulkureitin puhdistamista poistamalla Naton tuhoamien siltojen pirstaleet ja räjähtämättömät ammukset sekä joenuomien ja -törmien korjaamista. Hanke taustoineen on moniulotteinen sekä poliittiselta, tekniseltä että lainopilliselta kannalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0811/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Ministeri Christian Sautterin käytös.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0162 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0811/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (20. maaliskuuta 2000) Aihe: Ministeri Christian Sautterin käytös Ranskan valtiovarainministeri Christian Sautter kantoi epätavallista tarralappua Brysselissä 28. helmikuuta pidetyn EU:n valtiovarainministerien kokouksen aikana ja sai suurta huomiota osakseen. Sautterin päällystakkia ja myöhemmin myös pukua koristi kämmenen kokoinen tarra, joka esitti kieltomerkkiä, jossa solmukkeen yli kulki poikittainen viiva. Solmuke on Itävallan uuden liittokanslerin, Wolfgang Schüsselin, tunnus. Sautter ei hyväksy Itävallan hallituskoalitiota, mistä syystä hän pyrki heti Brysseliin saavuttuaan hanakasti esille, jotta journalistit kiinnittäisivät huomionsa tähän tarralappuun ja sen sanomaan. Sautter mainitsi, että hänen valtuuskunnallaan on riittävästi tarroja mukana jaettaviksi muillekin ministereille. Myöhemmin myös Belgian valtiovarainministeri Didier Reynders yhtyi ranskalaisen kollegansa kampanjaan. Makuasioista ei tunnetusti voi kiistellä, mutta mauttomuudellakin on rajansa. Oikeustieteen tohtori Wolfgang Schüssel on Itävallan tasavallan liittokansleri. Hän toimi aiemmin Itävallan kansanpuolueen (ÖVP) parlamenttiryhmän pitkäaikaisena sihteerinä, Itävallan teollisuusliiton pääsihteerinä, talousministerinä, ulkoministerinä ja varaliittokanslerina, ja hänen uransa on moitteeton. Vuodesta 1995 lähtien hän on johtanut ÖVP:tä, joka on aina puhunut demokraattisen Euroopan puolesta muita itävaltalaisia puolueita painokkaammin. Schüsselistä tehtiin liittokansleri 4. helmikuuta 2000. Itävallan kansa oli vuosien ajan voinut seurata hänen tehokasta ja ammattitaitoista työskentelyään. Hänen eurooppamielisyyttään ja eurooppalaista asennettaan ei vähimmässäkään määrin voi epäillä. Voiko neuvosto tästä syystä ilmoittaa, milloin se aikoo lopettaa tämän mauttoman mustamaalauskampanjan ja varmistaa asiallisten suhteiden säilyttämisen eurooppalaisten kumppanien ja ystävien välillä? Vastaus (25. toukokuuta 2000) Neuvosto ei ole ottanut kantaa asiaan eikä näin ollen voi kommentoida arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä esitettyjä seikkoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0996/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0101 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0996/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta Komissio toteaa elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan valkoisen kirjan (KOM(1999) 719 lopull.) 101 kohdassa, että se aikoo muuttaa pakkausmerkintöjä koskevaa direktiiviä 79/112/ETY(1) puuttuakseen väitteisiin, jotka koskevat elintarvikkeiden ravitsevuutta ja vaikutuksia elintoimintoihin. Voisiko komissio selvittää, 1. mitä se tarkoittaa käsitteellä functional claim (elintoimintoihin liittyvä väite), toisin sanoen sisältyykö tähän määritelmään enhanced functional claim (terveyttä edistävään vaikutukseen liittyvä väite) sellaisena kuin se on määritelty Codex Alimentariuksen ehdotuksessa suositukseksi terveysväittämien käytöstä (Alinorm 99/22A)? 2. miksei komissio ole tarkastellut valkoisessa kirjassaan kysymystä sairastumisriskin alentamiseen liittyvistä väitteistä? (1) EYVL L 33, 8.2.1979, s. 1. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2000) 1. Elintarvikkeiden turvallisuutta koskevassa valkoisessa kirjassa(1) komissio ilmoitti harkitsevansa, onko yhteisön lainsäädäntöön tarpeen sisällyttää erityiset säännökset, jotka koskevat elintarvikkeiden ravitsevuutta ja vaikutuksia elintoimintoihin. Samalla säädettäisiin myös väitteiden luokitusta koskevista määritelmistä. Aiheeseen liittyvä työ on vasta valmisteluvaiheessa, eikä määritelmistä ole toistaiseksi keskusteltu yksityiskohtaisesti. Elintarvikkeiden turvallisuutta koskevassa valkoisessa kirjassa elintoimintoihin liittyvät väitteet koskevat ravintoaineen suotuisia vaikutuksia ihmisen normaaleihin elintoimintoihin. Tämä vastaa Codex Alimentariukseen sisältyvien suuntaviivojen (CAC/GL 23-1997) määritelmää väitteistä, jotka liittyvät ravintoaineen vaikutukseen elintoimintoihin (nutrient function claims). Ehdotuksessa suositukseksi terveysväittämien käytöstä esitetään, että terveyttä edistävään vaikutukseen liittyvät väitteet (enhanced functional claims) ovat terveysväittämien erityinen luokka. On syytä huomata, että suositusluonnoksesta neuvotellaan vasta alustavasti eikä määritelmistä vielä ole päästy yhteisymmärrykseen. 2. Yhteisön nykyisessä lainsäädännössä (kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 79/112/ETY 2 artikla(2)) kielletään esittämästä, että elintarvikkeeseen liittyy ihmisen sairauksia ennalta ehkäiseviä, hoitavia tai parantavia ominaisuuksia, tai viittaamasta sellaisiin ominaisuuksiin. Kuten elintarvikkeiden turvallisuutta koskevasta valkoisesta kirjasta ilmenee, komissio ei pidä tarpeellisena muuttaa tämän säännöksen periaatetta. Sairastumisriskin alentamiseen liittyvät väitteet katsotaan sairauden ehkäisyksi, ja siksi kielto koskee myös niitä. (1) KOM(1999) 719 lopullinen. (2) EYVL L 33, 8.2.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0879/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) neuvostolle. EU:n aloitteet kolmannessa maailmassa annettavasta koulutuksesta.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0879/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) neuvostolle (23. maaliskuuta 2000) Aihe: EU:n aloitteet kolmannessa maailmassa annettavasta koulutuksesta Euroopan parlamentin jäsen Graham Watson esitti 19. marraskuuta 1999 kysymyksen (nro P-2163/99(1)) lukutaidon edistämisestä kehitysmaissa. Voiko neuvosto kertoa, millaisiin yhteisiin toimiin jäsenvaltiot ovat ryhtyneet edistääkseen kolmannessa maissa annettavaa koulutusta? Millä tavoin neuvosto aikoo tarkalleen kehittää koulutusta koskevia määräyksiä omissa tukiohjelmissaan? (1) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 107. Vastaus (8. kesäkuuta 2000) 1. Neuvosto toistaa, että se katsoo olevan erityisen tärkeää tukea kehitysmaissa annettavaa koulutusta, erityisesti siksi, että sillä voidaan merkittävästi osallistua köyhyyden torjumiseen, mikä on yksi yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan pääasiallisista tavoitteista. 2. Neuvosto ei ole tietoinen toimista, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet kahdenvälisen apunsa puitteissa koulutuksen edistämiseksi kolmannessa maailmassa. 3. Neuvosto kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että komissio on vastuussa yhteisön avustusohjelmien kehittämisestä ja hallinnoimisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. EU:n terveys-, aids- ja väestöpolitiikat.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0037 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: EU:n terveys-, aids- ja väestöpolitiikat Voisiko komissio selvittää, mikä on EY-asiakirjan Health, Aids and Population (HAP) Policies nykytilanne? Saiko se hyvän vastaanoton jäsenvaltioissa? Onko komission johtoporras jättänyt sen käsittelemättä asianmukaisella tavalla? Voisiko komissio antaa sen parlamentin käsiteltäväksi? Poul Nielsonin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0745/00 ja E-0746/00 (17. huhtikuuta 2000) Komissio tarkastelee parhaillaan kokemuksia yhteisön toiminnasta terveyttä, ihmisen immuunikatovirusta/immuunikatosairautta (hiv/aids) ja väestöpolitiikkaa koskevilla aloilla ja tekee uusia linjauksia yhteisön tulevien toimenpiteiden osalta. Kyseinen työ on osa yhteisön kehitysyhteistyöstä käytävää yleistä keskustelua ja linjanmuokkausta sekä siihen liittyvää keskustelua köyhyyden lievittämistä ja sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevista toimintasuunnitelmista ja sosiaalipolitiikan painopisteiden uudelleentarkastelusta. Jäsenvaltioiden asiantuntijoiden ja eräiden muiden tärkeiden yhteistyötahojen kanssa on käyty epävirallisia keskusteluja asiasta. Yleisesti ottaen komission linjaukset ovat saaneet hyvän vastaanoton ja niistä keskustellaan nyt ylimmän johdon kanssa, ennen kuin asiasta kuullaan laajempia tahoja. Poliittiset linjaukset annetaan luonnollisesti myös Euroopan parlamentin käsiteltäviksi siinä vaiheessa, kun kuullaan edellä mainittuja laajempia tahoja. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman budjettikohdan hallinnoinnin osalta henkilöstöresurssit ja tekninen apu huomioidaan käynnissä olevan yleisen poliittisen linjauksen ja voimavarojen kohdentamisen yhteydessä. Komission uudistamisesta esitetyn valkoisen kirjan(1) jatkotoimien yhteydessä aiotaan käsitellä tätä kysymystä joiltakin osin. Näin ollen henkilöstöresurssien ja taloudellisten voimavarojen kohdentaminen on osa yleisempää painopistealueista ja resurssien kohdentamisesta tehtävää ratkaisua, joka saataneen päätökseen syyskuuhun 2000 mennessä. (1) KOM(2000) 200 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0713/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Etnisiin ryhmiin kuuluvat yrittäjät.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0713/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Etnisiin ryhmiin kuuluvat yrittäjät Voisiko komissio esittää katsauksen etnisiin ryhmiin kuuluvien yrittäjien merkityksestä eri jäsenvaltioissa viiden viime vuoden aikana? Tuleeko komissio tulevaisuudessa sisällyttämään jakson etnisestä yrittäjyydestä sen pk-yrityksiä käsittelevään vuosikertomukseen? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (28. huhtikuuta 2000) Luotettavia tilastotietoja etnisiin ryhmiin kuuluvista yrittäjistä ja näiden ryhmien yrittäjyyden merkityksestä yhteisössä ei ole vielä saatavilla. Jotta saataisiin tietoja etnisten ryhmien yrittäjyyden ongelmista ja mahdollisuuksista Euroopassa, aloitettiin tutkimus nuorista yrittäjistä, naisyrittäjistä, yhteisyrittäjistä ja etnisiin ryhmiin kuuluvista yrittäjistä (avoin tarjouspyyntö nro 98/S 137-92958/EN(1)). Kun tutkimus on saatettu päätökseen, komissio analysoi ja levittää sen tulokset. Ennen edellä mainitun tutkimuksen aloittamista ja kolmannen monivuotisen pk-yrityksiä koskevan ohjelman (19972000) puitteissa komissio julkaisi ehdotuspyynnön käsityöläisalan yrityksille annettavasta avusta(2). Ehdotuspyynnön tarkoituksena oli tarjota apua näille yrityksille ja kiinnittää erityisesti huomiota naisyrittäjien, nuorten yrittäjien ja epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien yritysten hyväksi toteutettaviin toimenpiteisiin. Yksi tämän pyynnön puitteissa rahoitetuista kokeiluhankkeista koski etnisten vähemmistöjen yritysverkostoa (The ethnic minority business network EMBNeT). Sen ensisijainen tavoite on avustaa etnisiin ryhmiin kuuluvia yrittäjiä selviytymään yrityksen kohtaamista vaikeuksista ja sääntelyyn liittyvistä rajoitteista. Loppuraportin on määrä valmistua 30. kesäkuuta 2000 mennessä. Lopuksi todetaan, että komissio kertoo erityisryhmien, myös etnisten vähemmistöjen, hyväksi toteutetuista toimista myöhemmin julkaistavassa raportissa, joka koskee pk-yritysten ja käsityöläisyritysten hyväksi toteutettuja toimia, ja erityisesti sen osassa, jossa käsitellään yrittäjyyden edistämistä ja tukea kohderyhmille. (1) EYVL S 137, 18.7.1998. (2) EYVL C 117, 15.4.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0978/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle. T5-asiakirjat.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0978/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: T5-asiakirjat Aikaisemman kysymykseni (P-2817/99)(1) johdosta pyydän komissiota ottamaan vastauksessaan lähtökohdaksi sen, että vastuu on edelleen viejällä, vaikka asiakirja leimauksen jälkeen on viranomaisen hallussa ja siten yksinomaan viranomaisen valvonnassa. Aikooko komissio ryhtyä toimiin, jotta vastuu T5-asiakirjan palauttamisesta siirretään viranomaisille, koska asiakirja on niiden hallussa? (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 209. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Komissio on edelleen sitä mieltä, ettei toimivaltaisille viranomaisille tarvitsee siirtää vastuuta T5-asiakirjojen palauttamisesta, koska kyseinen vastuu kuuluu jo niille lain perusteella. Sen tietoon ei myöskään ole saatettu, että arvoisan parlamentin jäsenen kuvaama tilanne olisi yleinen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Jos erityistapauksessa vahvistetaan, että toimivaltaiset viranomaiset eivät ole täyttäneet alkuperäisen T5-valvontakappaleen palauttamisvelvollisuutta, viejä voi pyytää vahvistusta tavaroiden aiotusta käyttötarkoituksesta tai määräpaikasta, kuten käy ilmi komission vastauksesta parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2817/99. Viimeisenä keinona viejä voi ajaa oikeuksiaan, myös oikeusteitse, erityisesti silloin, jos jokin jäsenvaltio on rikkonut sille kuuluvia yhteisön velvoitteita, varsinkin, jos viejälle on aiheutunut siitä vahinkoa. Vaikka komissio ei voikaan puuttua tällaisiin yksittäistapauksiin, se haluaa kuitenkin muistuttaa jäsenvaltioita niiden velvollisuuksista yhteisön lainsäädännön noudattamisen yhteydessä yleisellä tasolla.