ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2822/99 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Euroopan petostentorjuntaviraston hallinnolliset tutkimukset Euroopan investointipankissa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0058 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2822/99 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan petostentorjuntaviraston hallinnolliset tutkimukset Euroopan investointipankissa Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat antaneet 25. toukokuuta 1999 asetuksen (EY) N:o 1073/1999(1) Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista. Asetuksen 7 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että toimielinten ja elinten on toimitettava viipymättä virastolle kaikki tiedot, jotka liittyvät mahdollisiin petoksiin, lahjontaan tai muuhun laittomaan toimintaan. Asetus on ollut voimassa 1. heinäkuuta 1999 alkaen. Brysselissä ilmestyvän tiedotuslehden Europa-Journal 29. heinäkuuta 1999 julkaistussa numerossa oli artikkeli, jonka otsikkona oli Huumeiden hankkimisskandaali Euroopan investointipankissa. Jutussa todettiin, että eräs työntekijä on rikastunut pankin kustannuksella, mutta pankki ei ole tehnyt rikosilmoitusta, koska kyse on ollut vähäisestä summasta. Milloin investointipankki on ilmoittanut tapauksesta OLAFille 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti? Onko OLAF tutkinut tapausta ja vakuuttunut siitä, että kyse on tosiaan vain vähäisestä summasta? Mitä toimia OLAF on suositellut pankille? (1) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2821/99 ja E-2822/99 (25. helmikuuta 2000) Komissio katsoo, että Euroopan keskuspankin (EKP) 7. lokakuuta 1999 tekemä petosten estämistä koskeva päätös samoin kuin Euroopan investointipankin (EIP) ilmoittama päätös eivät vastaa Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamista koskevaa sääntelykehystä, etenkään Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 sisäisiä tutkimuksia koskevia säännöksiä. Tämä on omiaan rikkomaan yhteisön lainsäätäjän toivoman yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisen yhtenäisyyden. Siksi komissio on nostanut kaksi kannetta yhteisöjen tuomioistuimessa, Euroopan keskuspankkia koskevan 13. tammikuuta ja Euroopan investointipankkia koskevan 19. tammikuuta 2000. Arvoisan kysyjän antamat Euroopan investointipankkia koskevat tiedot on toimitettu Euroopan petostentorjuntavirastolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2785/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Natura 2000 -verkostoon kuuluvaa suojelualuetta tuhoava Euroopan unionin rahoittama hanke.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2785/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Natura 2000 -verkostoon kuuluvaa suojelualuetta tuhoava Euroopan unionin rahoittama hanke Esitettyjen syytösten mukaan Aliakmonas-joen kapeikkoaluetta, joka lukeutuu luontotyyppien suojelusta (Natura 2000) annetulla direktiivillä 92/43(1) suojeltujen alueiden ensisijaisesti suojeltaviin luontotyyppeihin, uhkaavat työt, jotka toteutetaan osana Via Egnatian Verian ja Polimilosin välistä rakennushanketta. Tarkemmin sanottuna yritys, joka on vastuussa kyseisen tieosuuden rakentamisesta, laiminlyö ympäristönäkohdat ja heittää vuoren rinteillä tehtävissä kaivaustöissä syntyvän aineksen joen puolelle peittäen siten laajoja alueita, vaikka sen tulisi sijoittaa kaivausjätteet niille varatuille erityisille alueille. Kun otetaan huomioon, että rakennustyöt tuhoavat erityisen luonnonkaunista aluetta, jolle on luonteenomaista rikas kasvisto ja eläimistö, mitä komissio aikoo tehdä estääkseen rakennusyhtiön ympäristölle aiheuttamat tuhoisat seuraukset? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä velvoittaakseen asiasta vastaavat tahot palauttamaan ympäristö alkuperäiseen tilaansa? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Kreikan viranomaisten antamien tietojen perusteella komissiolle ilmoitettiin, että inhimillisestä erehdyksestä johtunut maanvieremä sattui lähestymistien rakentamisen yhteydessä Egnatia -moottoritien VeriaLefkopetra -osuuden työmaalla. Voimassaolevan sopimuksen mukaan urakoitsijan (AktorMechanikiOlympiaki TechnikiKorontzis -rakennusyhtiöiden konsortio) täytyy suorittaa kyseisellä alueella Kreikan viranomaisten hyväksymä ympäristövaikutusten arviointi ja laskea kaivausjätteet Aliakmon -joen ulkopuolisille alueille. Komissio on huomauttanut Egnatia-projektista vastaavalle Egnatia Odos S.A. -yhtiölle voimassa olevan sopimuksen noudattamisesta kaikin puolin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2804/99 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön avokadoalan huolestuneisuus EU:n ja Meksikon välisestä sopimuksesta.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0052 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2804/99 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteisön avokadoalan huolestuneisuus EU:n ja Meksikon välisestä sopimuksesta Málagan maakunta (Espanja) on eräs tärkeimpiä avokadon tuotantokeskuksia Euroopan unionissa. Alueen maanviljelijät ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa niistä seurauksista, joita äskettäin allekirjoitettu EU:n ja Meksikon välinen kauppasopimus saattaa heille aiheuttaa. Nykyisin EU:n meksikolaisille avokadoille asettama tuontitulli on tammikuusta toukokuuhun 4 prosenttia, kesäkuusta marraskuuhun 7,5 prosenttia ja joulukuussa 5 prosenttia. Vapaakauppasopimuksen myötä kyseiset tullit poistetaan, mikä aiheuttaa suuria vaikeuksia EU:n avokadoalalle. Voiko komissio kertoa, miten se aikoo suojella espanjalaisten avokadontuottajien etuja, kun kyseistä tuotetta tuodaan Meksikosta, ottaen huomioon, että espanjalaiset tuottajat joutuvat suuriin vaikeuksiin kaupan vapauduttua EU:n ja Meksikon välisen vapaakauppasopimuksen voimaantulon myötä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2000) Meksikon kanssa tehdyn vapaakauppasopimuksen mukaan tästä maasta peräisin olevat avokadot hyötyvät todellakin heinäkuusta 2000 lähtien yhteisöön suuntautuvaa tuontia koskevan arvotullin progressiivisesta ja lineaarisesta alenemisesta. Arvotulli poistuu kokonaan vuodesta 2008 lähtien. Aleneminen lasketaan perustulleista, jotka ovat 2,75,1 prosenttia (kuukauden mukaan). Lisäksi Meksikosta tulevaan tuontiin sovelletaan 20 000 tonnin tariffikiintiötä ilman tullimaksua 1. kesäkuuta ja 30. syyskuuta välisenä aikana, koska tämä aika ei ole perinteistä tuotantoaikaa yhteisössä (lokakuusta toukokuuhun). Yhteisön tuotannolla on siis huomattavasti aikaa sopeutua yhteisöön tuotaviin meksikolaisiin avokadoihin sovellettavien tullien poistamiseen. Koska nyt voimassa oleva arvotulli on jo alhainen (45,6 prosenttia kuukauden mukaan), vaikuttaa lisäksi epätodennäköiseltä, että Meksikon kanssa tehdyn vapaakauppasopimuksen voimaantulo voisi haitata yhteisön avokadontuotantoa, joka on hyvin kilpailukykyistä. Yhteisön tuotannolle aiheutuvat kielteiset vaikutukset ovat sitäkin epätodennäköisempiä, kun otetaan huomioon toisaalta se, että Meksikon tuotanto kärsii jossain määrin epäsäännöllisyydestä, ja toisaalta se, että suhteellisen korkea kotimainen kysyntä rasittaa meksikolaisten avokadojen hintatasoa ja sitä kautta niiden kilpailukykyä. Lisäksi vuonna 1997 aloitettu asteittainen kasvinsuojeluun perustuvien esteiden poistaminen meksikolaisten avokadojen tuonnilta Yhdysvaltoihin suuntaa todennäköisesti Meksikon avokadonvientiä tätä markkina-aluetta kohti. Komissio voi kuitenkin tarpeen vaatiessa harkita Meksikon kanssa tehtyyn vapaakauppasopimukseen sisältyvien suojamenettelyjen täytäntöönpanoa ehdoilla, joista määrätään sopimuksen 15 artiklassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2557/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Jätteiden kierrätys.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0021 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2557/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Jätteiden kierrätys Voiko komissio ilmoittaa viimeisimmät saatavissa olevat luvut siitä, kuinka suuren prosentuaalisen osuuden kukin jäsenvaltio kierrättää tuottamistaan talousjätteistä? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2557/99 ja E-2558/99 (17. helmikuuta 2000) Kotitalousjätteen kierrätykseen vaikuttavat monet asiat, joista tärkeimpiä ovat keräysjärjestelmän tehokkuus, teknologinen tietämys ja se, onko kierrätettäville tai kierrätetyille tuotteille olemassa markkinoita. Kotitalousjätteen kierrätyksen tehostamiseksi yhteisössä on annettu useita säädöksiä, joista voidaan mainita esimerkiksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY(1), jossa asetetaan tavoitteet pakkausjätteen kierrätykselle, sekä kaatopaikoista 26 päivänä huhtikuuta 1999 annettu neuvoston direktiivi 1999/31/EY(2), jossa asetetaan tavoitteet kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan yhdyskuntajätteen määrän vähentämiselle. Kotitalousjätteen kierrätystä voidaan edistää myös muulla kuin lainsäädännöllä, esimerkiksi markkinaperusteisilla välineillä, kierrätettyjen tuotteiden laatuvaatimuksilla, ympäristönäkökohtien sisällyttämisellä julkisiin hankintamenettelyihin sekä parantamalla käsitystä kierrätetyistä tuotteista. Parantaakseen kierrätyksen mahdollisuuksia Euroopan unionissa komissio on laatinut kierrätysteollisuuden kilpailukykyä koskevan tiedonannon(3), jonka hyväksymisen jälkeen perustettiin kierrätysfoorumi vuonna 1999. Tämän foorumin tehtävä on arvioida kierrätysteollisuuden kilpailukykyyn vaikuttavia tärkeimpiä tekijöitä ja määritellä toteutettavien toimien sopivin yhdistelmä. Foorumin loppuraportti valmistuu vuoden 2000 alkupuolella. Komissio antoi 10. tammikuuta 2000 neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen yhteisön jätelainsäädännön direktiivi 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/692/ETY, vaarallisista jätteistä annettu direktiivi 91/689/ETY, jäteöljyhuollosta annettu direktiivi 75/439/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 87/101/ETY ja puhdistamolietettä koskeva direktiivi 86/278/ETY täytäntöönpanosta ajalta 19951997(4). Jätteistä 15 päivänä heinäkuuta 1975 annetun direktiivin 75/442/ETY(5) mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella kierrätetyn kotitalousjätteen jäsenvaltiokohtaiset osuudet kaikesta tuotetusta jätteestä olivat vuosina 19951997 seuraavat: Belgia 39 %, Tanska 28 %, Saksa 30 %, Kreikka 7 %, Espanja 16 %, Ranska 6 %, Irlanti 8 %, Luxemburg 7 %, Alankomaat 44 %, Itävalta 43 %, Suomi 17 %, Ruotsi 16 %, Yhdistynyt kuningaskunta 7 %. Koko yhteisön keskiarvo on 15 %. Portugalin ja Italian osalta tietoja ei ole saatavilla. (1) EYVL L 365, 31.12.1994. (2) EYVL L 182, 16.7.1999. (3) KOM(98) 463 lopullinen. (4) KOM(1999) 752 lopullinen. (5) EYVL L 194, 25.7.1975.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0466/99 esittäjä(t): Georg Jarzembowski (PPE-DE) komissiolle. Agios Dimitriosiin Pilion alueelle Kreikkaan suunnitellun täydennyskoulutuskeskuksen rakentamisen keskeyttäminen.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0001 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0466/99 esittäjä(t): Georg Jarzembowski (PPE-DE) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Agios Dimitriosiin Pilion alueelle Kreikkaan suunnitellun täydennyskoulutuskeskuksen rakentamisen keskeyttäminen Agios Dimitriosissa (Pilion alueella, Magnisian läänissä) Kreikassa aloitettiin vuonna 1994 rakentamaan paikallisia hallintoviranomaisia varten täydennyskoulutuskeskusta, EKTA-rakennusta. Rakennuspaikalla olevien kylttien mukaan noin 40 miljoonan Saksan markan (600 000 000 Kreikan drakman) hintaisen hankkeen rahoitus on peräisin yhteisön budjetista. Rakennuksen perustuksien valmistuttua rakentaminen kuitenkin keskeytettiin vuonna 1995. Viime vuosien aikana rakennuspaikka on päässyt rapistumaan ja rakennusmateriaaleja on viety paikalta luvattomasti. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Miksi Agios Dimitriosiin Pilion alueelle suunnitellun täydennyskoulutuskeskuksen rakentaminen keskeytettiin? Pitääkö komissio mahdollisena sitä, että rakennustöitä vielä jatketaan? 2. Kuinka suuri määrä arvioidusta 600 000 000 Kreikan drakmasta on maksettu? Mistä budjettikohdasta nämä varat ovat peräisin? 3. Minkä tahon valvonnan alaisuudessa hankkeen työnjohdosta vastaava yritys Ergodynamiki oy on? 4. Aikooko komissio nostaa takautumiskanteen vastuussa olevia vastaan? Michel Barnierin komission puolesta antama täydentävä vastaus (18. helmikuuta 2000) 1. Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan hanke paikallisviranomaisten täydennyskoulutuskeskuksen rakentamiseksi Agios Dimitriosiin Pilion alueelle oli suunniteltu toteutettavaksi kahdessa vaiheessa. Ensimmäinen vaihe suunniteltiin, toteutettiin ja sitä yhteisrahoitettiin yhteisön Kreikan tukikehyksestä ohjelmakaudelle 19891993. Toinen vaihe saatetaan päätökseen osana yhteisön kauden 19941999 tukikehystä. 2. Ensimmäistä vaihetta rahoitettiin Euroopan aluekehitysrahastosta yhteensä 200 miljoonan drakman arvosta budjettikohdasta B2-1200. 3. Hankkeiden hallinnointi on hajautettu jäsenvaltioihin, ja näin ollen Kreikan viranomaisten vastuulla on toteuttaa tarkoituksenmukaista valvontaa, jos sopimusongelmia syntyy niiden yritysten kanssa, jotka toteuttavat yhteisön tukikehyksen hankkeita. Tässä tapauksessa toimivaltainen viranomainen on maan valtiovarainministeriö. 4. Valtiovarainministeriö on lähettänyt kirjeen hankkeen toteuttamisesta vastaavalle virastolle KEDKE:lle. Kirjeessä edellytetään, että hanke saatetaan päätökseen välittömästi, jos sille halutaan rahoitusta yhteisön tukikehyksestä kaudelle 19941999. Muussa tapauksessa hankkeen päätökseen saattaminen on varmistettava viraston omista varoista. Jos hanketta ei saateta päätökseen, komissio perii takaisin myönnetyt yhteisön varat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2585/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Tiedot merien ydinsaastumisesta.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2585/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Tiedot merien ydinsaastumisesta 1. Missä yhteydessä komissio julkaisee saamiaan tätä ongelmaa koskevia tietoja? 2. Noudatetaanko ympäristöstä tiedottamista koskevan direktiivin vaatimuksia? 3. Onko kysymyksen esittäjän mahdollista saada käyttöönsä edellä mainitut tiedot? 4. Miten arvioidaan riippumattomilta laitoksilta (esim. Walesin yliopisto ja muut yliopistot) saatuja tietoja, ja mitä johtopäätöksiä komissio tekee niistä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) Komissio julkaisee säännöllisesti tietoja ympäristön radioaktiivisuudesta sekä yhteisössä sijaitsevien ydinvoimaloiden ja ydinpolttoaineen käsittelylaitosten radioaktiivisista päästöistä. Edelliset perustuvat ympäristön radioaktiivisuuden määrästä Euratomin perustamissopimuksen 36 artiklan mukaisesti komissiolle toimitettuihin tietoihin, ja jälkimmäiset ovat aikaisemmin perustuneet tietoihin, joita komissiolle on toimitettu Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamisesta 7 päivänä joulukuuta 1990 annetun komission suosituksen 91/4/Euratom(1) 8 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tätä suositusta on äskettäin tarkistettu komission suosituksella 1999/829/Euratom(2). Komissio pyrkii kaikkina aikoina turvaamaan kaikkien ympäristön radioaktiivisuutta koskevien tietojen saatavuuden ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta 7 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/313/ETY(3) mukaisesti. Lisäksi komissio toteuttaa erityisiä arvioita, joiden yhteydessä tarkastellaan myös tietoja, jotka ovat peräisin muista lähteistä, esimerkiksi Marína-sarjasta, joka koskee radioaktiivisuutta Pohjois-Euroopan vesialueilla (johon liittyy myös arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-2524/99(4) annettu vastaus), Itämerellä ja Välimerellä. Kaikki edellä mainitut asiakirjat ovat saatavilla komissiosta(5). Marína-tutkimussarjan arviointien toteutuksessa komissio ottaa laajasti huomioon asiasta saatavilla olevat sekä asiantuntijaelinten ja yksityisten henkilöiden toimittamat tiedot. (1) EYVL L 6, 9.1.1991. (2) EYVL L 324, 16.12.1999. (3) EYVL L 158, 23.6.1990. (4) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 63. (5) Säteilysuojelu 110 laadittavana, Säteilysuojelu 104(ISBN 92-828-6098-1), Säteilysuojelu 94(ISBN 92-828-2140-4), Säteilysuojelu 69, Säteilysuojelu 47(ISBN 92-826-1113-2).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2673/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Aasien tuonti KIE-maista EU:hun teurastettavaksi.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0010 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2673/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Aasien tuonti KIE-maista EU:hun teurastettavaksi Kuinka monta elävää aasia tuotiin Keski- ja Itä-Euroopan maista EU:hun teurastettavaksi vuosina 1997 ja 1998? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Tullitilastoissa ei eritellä yhteisöön tuotujen aasien lukumäärää sen mukaan, mihin ne on tarkoitettu. Yhteisöön tuotiin Keski- ja Itä-Euroopasta vuonna 1997 yhteensä 4 715 aasia ja vuonna 1998 7 467 aasia. Niistä yli 90 prosenttia oli peräisin Romaniasta ja tuotiin Italiaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2718/99

esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle

(13. tammikuuta 2000)

Aihe: Venäläisen vangitun aseistakieltäytyjän Dmitrij Neverovskijin tapaus, joka jätettiin käsiteltäväksi 9. joulukuuta 1999

Dmitrij Neverovskij, 26-vuotias matemaatikko, joka on kotoisin Obninskista Kalugan alueelta, ilmoitti vuonna 1997 kieltäytyvänsä aseista. Lokakuussa 1999 hänet asetettiin syytteeseen. Obninskissa 24. ja 25. marraskuuta järjestetyn oikeudenkäynnin aikana hän ilmoitti uudelleen kieltäytyvänsä asepalveluksesta vastalauseena Tetenian sodalle. Hänet tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Dmitrij Neverovskij on tällä hetkellä ilmeisesti Venäjän federaation ainoa vangittu aseistakieltäytyjä.

Oikeus aseistakieltäytymiseen ja pakollisen asepalveluksen korvaamiseen vaihtoehtoisella siviilipalveluksella on turvattu Venäjän federaation perustuslaissa (59 pykälän 3 kohta). Tätä perustuslaillista oikeutta (samoin kuin muitakin kansalaisoikeuksia ja -vapauksia) sovelletaan perustuslain 15 ja 18 pykälän mukaan suoraan, vaikka duuma ei ole vielä hyväksynyt vaihtoehtoisen siviilipalveluksen suorittamiseen liittyviä kysymyksiä koskevaa lakia. Venäjän perustuslakituomioistuimen 22. toukokuuta 1996 tekemän päätöksen

mukaan asepalveluksesta kieltäytyminen ei täytä rikoksen tunnusmerkkejä, vaikka lakia vaihtoehtoisesta siviilipalvelusta ei olisi olemassa. Kansalaisten oikeus kieltäytyä aseista ja vaihtoehtoisen siviilipalveluksen nopea käyttöönotto olivat keskeisiä edellytyksiä, kun Venäjä hyväksyttiin Euroopan neuvoston jäseneksi vuonna 1996.

Mitä toimia neuvosto aikoo toteuttaa vaatiakseen Venäjän viranomaisia luopumaan Dmitrij Neverovskijia ja satoja muita venäläisiä aseistakieltäytyjiä vastaan nostamistaan rikosoikeudellisista syytteistä sekä kunnioittamaan perustuslailla ja kansainvälisillä säädöksillä turvattuja Venäjän kansalaisten oikeuksia ja Venäjän federaation kansainvälisiä velvoitteita?

Vastaus

(10. ja 11. huhtikuuta 2000)

Neuvosto on pannut merkille Euroopan parlamentin 20. tammikuuta antaman päätöslauselman, jossa parlamentti ilmaisi syvän huolensa siitä, että Dmitri Neverovski on tuomittu kahdeksi vuodeksi vankeuteen, koska hän oli protestoinut Venäjän perustuslain sallimalla tavalla Venäjän Teteniassa käymää sotaa.

Puheenjohtajavaltio pyysi Moskovan edustustojen päälliköitä ottamaan selvää Neverovskin tapauksesta. Jos väitteet osoittautuvat todeksi, edustustojen päälliköt ottavat kysymyksen esille yhteydenotoissaan Venäjän toimivaltaisiin viranomaisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2553/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kotihoidon tarjoamista koskeva arvonlisäverokanta.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0162 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2553/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Kotihoidon tarjoamista koskeva arvonlisäverokanta Voiko komissio ilmoittaa kunkin jäsenvaltion (esimerkiksi vammaisten ja vanhusten) kotihoidon tarjoamiseen tällä hetkellä soveltamat arvonlisäverokannat? Vaihtelevatko nämä verokannat palvelujen tarjoajan mukaan (esimerkiksi paikallisviranomaiset, voittoa tavoittelevat yksityiset yritykset, voittoa tavoittelemattomat hyväntekeväisyysjärjestöt ja itsenäiset ammatinharjoittajat)? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) mukaan jäsenvaltioiden on vapautettava verosta kotipalvelut, jos ne täyttävät direktiivin 13 artiklassa säädetyt edellytykset, erityisesti jos palvelujen suorittaja on julkisoikeudellinen laitos. Jäsenvaltiot voivat lisäksi soveltaa alennettua verokantaa, jos kyseessä ovat kyseisen jäsenvaltion luonteeltaan yhteiskunnallisiksi tunnustamien, sosiaalihuollon tai sosiaaliturvan alalla toimivien laitosten palvelujen suoritukset tai tavaroiden luovutukset, jollei näitä ole vapautettu verosta kokonaan. Tällä hetkellä sovelletaan seuraavia verokantoja: Belgia: 6 %, 21 % tai vapautettu, Tanska: 25 %, Saksa: 7 %, Kreikka: 8 %, Espanja: 7 %, Ranska: 20,6 %, Irlanti: vapautettu, Italia: 20 %, Luxemburg: 3 %, 15 % tai vapautettu, Alankomaat: 17,5 %, Itävalta: 0 % tai 10 %, Portugali: 17 %, Suomi: vapautettu, Ruotsi: vapautettu tai 25 %, Yhdistynyt kuningaskunta: vapautettu. Muissa tapauksissa sovelletaan tavanomaista arvonlisäverokantaa. Direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta sisällyttämällä siihen mahdollisuus soveltaa kokeiluluontoisesti alennettua arvonlisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin 22 päivänä lokakuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/85/EY(2) mukaan jäsenvaltiot voivat lisäksi pyynnöstään soveltaa kotiapupalveluihin alennettua verokantaa 1. tammikuuta 2000 31. joulukuuta 2002. Kreikka, Ranska, Italia ja Portugali ovat esittäneet näitä palveluja koskevan pyynnön. (1) EYVL L 145, 13.6.1977. (2) EYVL L 277, 28.10.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2723/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Kalastusalueiden uusiutuminen.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2723/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Kalastusalueiden uusiutuminen Euroopan yhteisö pyrkii varojen tasapainoisella hoidolla säilyttämään kalastusalueiden eri kalalajit. Tästä huolimatta kuitenkin tietyillä yhteisön perinteisillä kalavesillä voidaan havaita kalakantojen vähenemistä. Voisiko komissio valtuuttaa tehtäväksi tieteellisen tutkimuksen, joka koskee mahdollisuutta uudistaa perinteisten kalastusalueiden kalakannat? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Kalakantojen uudistaminen onnistuu parhaiten lisäämällä kantoja keinotekoisesti tai varmistamalla, että säilyttämistoimenpiteiden avulla riittävä määrä täysikasvuisia kaloja voi kutea luonnollisissa olosuhteissa. Kantojen keinotekoinen lisääminen meressä on yleensä osoittautunut tehottomaksi. Muutamissa tapauksissa, kuten Itämeren lohen kohdalla, menetelmä on jopa uhannut johtaa luonnonvaraisten kantojen häviämiseen. Kalakantojen elvyttämistä säilyttämistoimenpiteiden avulla koskevat tutkimukset ovat yleisiä kalataloudessa, ja niitä tehdään useimmiten komission pyynnöstä. Niihin osallistuvat Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES), sen työ- ja tutkimusryhmät, komiteat ja muut täydentävät elimet sekä EY:n tieteellis-teknis-taloudellinen kalatalouskomitea (STECF) ja sen täydentävät elimet, ja ne sisältävät myös yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevia tutkimuksia (budjettikohta B2-1810) sekä erityisten tieteellisten perusteiden vuoksi tarvittaessa aiheellisiksi katsottuja tutkimuksia. Kaikkien näiden tutkimusten tulokset toimitetaan pyynnöstä arvoisalle parlamentin jäsenelle.