ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1531/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Rheinland-Pfalzille tammikuun ja joulukuun välisenä aikana vuonna 1995 myönnetyn EU:n tuen suuruutta koskevat tiedot Mitä toimenpiteitä varten yhteisön varoja virtasi Rheinland-Pfalziin vuonna 1995, ja kuinka paljon varoja ohjattiin alueelle 1. Euroopan sosiaalirahastosta; 2. tutkimuksen neljännen puiteohjelman varoista; 3. Euroopan aluekehitysrahastosta; 4. yhteisön ympäristö- ja energiaohjelmavaroista; 5. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjaus- ja tukiosastosta; 6. yhteisön muiden ohjelmien varoista? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1530/97, E-1531/97 ja E-1532/97 (24. syyskuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-1528/97 ((EYVL C 60, 25.2.1998, s. 24. )).
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2498/97 komissiolle esittäjä(t): Maren Günther (PPE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Muista Euroopan maista tulevat potilaat ja lääkärinpalkkioiden asianmukainen maksaminen Lääkärinpalkkioiden perimisen yhteydessä on ilmennyt ongelmia etenkin siksi, että portugalilaiset työsuhteessa olevat potilaat vaihtavat usein asuinpaikkaansa. Sairaskassat eivät voi antaa vakuutustodistusta portugalilaisten työntekijöiden kohdalla. Lisäksi asuinpaikan toistuvan vaihtumisen vuoksi ei pystytä edes henkilöpapereiden avulla saamaan tietoja potilaasta tai hänen vakuutuksestaan. Miten voidaan varmistaa se, että Euroopan muista maista tulevat potilaat maksavat lääkärinpalkkiot asianmukaisesti? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (9. syyskuuta 1997) Jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiä koordinoidaan neuvoston asetuksilla (ETY) - 1408/71 ja 574/72 ((Saatettu ajan tasalle asetuksella - 118/97 (EYVL L 28, 30.1.1997.), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella - 1290/97 (EYVL L 176, 4.7.1997). )). Näiden asetusten mukaisesti henkilö, joka on Portugalissa toimivan yrityksen palveluksessa ja jonka työnantaja lähettää toisen jäsenvaltion alueelle suorittamaan siellä työtä, kuuluu edelleen Portugalin sosiaaliturvajärjestelmän piiriin, ellei komennuksen kesto ylitä 12 kuukautta. Tällaisessa tapauksessa portugalilainen työntekijä kuuluu edelleen Portugalin terveydenhoitojärjestelmän piiriin. Hänellä on siis oikeus saada terveydenhoitopalveluja Portugalissa ja sen lisäksi myös siinä jäsenvaltiossa, jossa parhaillaan työskentelee. Jälkimmäisessä tapauksessa luontoisedut antaa toimivaltaisen Portugalin terveydenhoitolaitoksen puolesta sen jäsenvaltion laitos, jossa asianomainen työntekijä työskentelee (asetuksen (ETY) - 1408/71 22 ja 22 b artikla). Etuuksien saamista varten Portugalin laitos antaa työntekijälle terveydenhuoltoalan lomakkeet E 111 ja E 106. Myöhemmin otetaan lisäksi käyttöön uusi lomake E 128, joka on tarkoitettu nimenomaan lähetetyille työntekijöille, joilla on ollut laajennettu etuusoikeus 1. helmikuuta 1997 lähtien. Mikäli lähetetyllä työntekijällä on pysyvä osoite siinä jäsenvaltiossa, jossa hän parhaillaan työskentelee, hän voi liittyä oleskelupaikkansa sairasvakuutusjärjestelmään lomaketta E 106 käyttämällä. Ellei pysyvää osoitetta ole, lääketieteellistä hoitoa tarvittaessa käytetään lomaketta E 111. Lomake todistaa työntekijän kuuluvan Portugalin terveydenhoitojärjestelmän piiriin. Jokaisella tällaisen lomakkeen esittävällä henkilöllä on oikeus saada lääketieteellistä hoitoa sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella hän työskentelee. Toimivaltainen laitos * eli tässä nimenomaisessa tapauksessa Portugalin laitos * korvaa toiselle jäsenvaltiolle sille aiheutuneet kulut.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1260/97 esittäjä(t): Quinídio Correia (PSE) - komissiolle (2. huhtikuuta 1997) Aihe: Madeiran autonomisen alueen banaanintuottajille maksettavien tukien viivästyminen Ottaen huomioon äskettäiset uutiset Madeiran autonomisen alueen banaanintuottajille maksettavien tukien viivästymisestä, pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: - Vahvistaako komissio nämä viivästymiset? - Milloin ja kuinka suuria summia komissio on määrännyt maksettavaksi tuottajille näitä tukia? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1997) Yhteisön banaanialan tuottajajärjestöille myönnetään banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn puitteissa tasaustukea tulojen menetysten korvaamiseksi. Tasaustuki lasketaan kullekin vuodelle seuraavan vuoden ensimmäisten kuukausien aikana, sen jälkeen kun vuosittaiset tiedot markkinoinnista on täydennetty ja tarkastettu. Tietyt vuotta 1996 koskevat tiedot ovat ongelmallisia ja edellyttävät ylimääräisiä tarkastuksia. Tämän vuoksi tuen jäännoserän maksamista, jonka piti tapahtua 31. maaliskuuta, ei voitu suorittaa. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan näytä siltä, että kysymys olisi valtavasta tuen maksun viivästymisestä. Lisäksi on syytä muistuttaa, että banaanialan tuottajajärjestöt ovat saaneet ennakkoja tasaustuesta vuoden 1996 aikana. Ottaen huomioon selvittämättömät ongelmat, komissio ei voi tarkkaan määrittää tuen lopullista määrää, eikä täsmällistä päivämäärää, jolloin tuki vahvistetaan. Jonkinlainen aikataulu voidaan kuitenkin asettaa. Asetusluonnos tasaustuen määrästä vuodeksi 1996 tulee toimittaa banaanialan hallintokomitealle huhtikuun puoleen väliin mennessä.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2703/97 esittäjä(t): Luigi Florio (UPE) - komissiolle (28. heinäkuuta 1997) Aihe: Savoijin suvun jälkeläisten kansalaisoikeudet Kysyn komissiolta, 1. onko Italian tasavallan perustuslain väliaikainen säännös XIII (joka estää entisen Savoiji-sukuisen kuninkaan miespuolisia jälkeläisiä tulemasta Italian maaperälle) sopusoinnussa Maastrichtin sopimukseen koottujen unionikansalaisuutta koskevien säädösten kanssa, tai yleisemmin eurooppalaisten vapauden ja suvaitsevuuden periaatteiden kanssa, joille Euroopan yhdentyminen rakentuu, 2. mikäli vastaus edelliseen on myönteinen, kysyn, voiko maastakarkoitusta, joka ei EU:n alueella koske muita kuin edellä mainittuja henkilöitä, soveltaa tarpeen tullen muissakin Euroopan valtioissa nykyisiin tai vielä syntymättömiin kansalaisiin, 3. mikäli vastaus on kielteinen, kysyn, eikö Italiaa tulisi vaatia noudattamaan samoja siviili- ja ihmisoikeuksia kaikkia kansalaisiaan kohtaan, myös niitä, joiden kohtalona on ollut syntyä entiseen hallitsijaperheeseen, 4. lopuksi kysyn, onko komission mielestä se eräiden poliitikkojen esittämä ratkaisu, että Savoijin suvun jälkeläiset voisivat palata Italiaan, mutta heiltä evättäisiin jotkin kansalaisen perusoikeudet (esimerkiksi äänioikeus ja vaalikelpoisuus) sopusoinnussa edellä mainittujen periaatteiden kanssa? Komission jäsenen Hans Van den Broek komission puolesta antama vastaus (9.9.1997) Kyseinen asia ei kuulu komission toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1844/97 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) - komissiolle (30. toukokuuta 1997) Aihe: Parlamentin talousarvio Kuinka suuret ovat parlamentin kiinteistömenot? Onko parlamentin talousarviota korotettu ja jos on, kuinka paljon? Kuinka paljon varoja käytetään kuukausittain parlamentin muuttoon Brysselistä Strasbourgiin ja takaisin? Kuinka paljon maksaa vuodessa ¨parlamentin jäsenten laatikoiden¨ siirtäminen Brysselistä Strasbourgiin ja takaisin? Kuinka paljon maksavat parlamentin käyttöön asetetut autonkuljettajat vuodessa? Kuinka korkeat ovat parlamentin kieli- ja käännöspalvelujen vuosikustannukset? Kuinka moni parlamentin työntekijä siirtyy joka kuukausi parlamentin istuntoa varten Strasbourgiin? Jos EU järjestää näille työntekijöille majoituksen, missä he silloin asuvat? Kuinka paljon tämä maksaa? Kuinka paljon parlamentin sisäiset kustannukset (esim. käännöspalvelun kustannukset) kasvaisivat valtiota kohden, jos Itä-Euroopan valtiot liittyisivät jäseniksi? Onko tästä olemassa tutkimuksia tai skenaarioita? Jos on, mihin tuloksiin on tultu, ja missä näihin tuloksiin voi tutustua? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (25. heinäkuuta 1997) Komissio ei ole vastuussa parlamentin talousarviosta; arvoisa parlamentin jäsen saanee halutut tiedot itse parlamentista, esimerkiksi esittämällä kysymyksen puhemiehistölle, kuten työjärjestyksen 28 artiklassa säädetään.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2081/97 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) - komissiolle (19. kesäkuuta 1997) Aihe: Mukavuuslippulaivat ja EU:n laivasto Kuten komissio tietää, mukavuuslippulaivojen aiheuttaman jatkuvasti kasvavan kilpailun kielteiset vaikutukset kohdistuvat epäoikeutetusti yhteisön laivanvarustajiin ja merimiehiin. Tämä johtuu olennaisesti siitä, että Euroopan unionin maiden laivanvarustajia ja merimiehiä kohdellaan eri tavoin ja verotetaan raskaammin kuin kolmansien maiden varustajia ja merimiehiä. Eikö komissio katso tämän tilanteen huomioon ottaen, että 1. on luotava verotukseen, määräyksiin ja hallintoon liittyvät edellytykset, joilla voidaan poistaa yhteisön laivanvarustajia ja merimiehiä vahingoittava syrjintä 2. unionin ja jäsenvaltioiden lipun alla kulkevien laivojen tukemiseksi maailman merillä purjehtiviin jättiläismäisiin laivoihin nähden olisi vuonna 1989 annetun direktiivin määräykset pantava täytäntöön viipymättä, jotta voidaan tasaväkisesti puolustaa omaa asemaa mukavuuslippulaivojen mahtiasemaan nähden? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 1997) Komissio antoi 6. toukokuuta 1997 muutetut ohjeet valtiontuesta merenkulun alalla ((SEC(97) 747 )). Ohjeissa todetaan, että yhteisössä rekisteröidyt alukset ovat kilpailun kannalta erilaisessa tilanteessa kuin muualla rekisteröidyt alukset ja varsinkin mukavuuslippulaivat, mikä johtuu lähinnä verotuksellisista tekijöistä (yritysverotus ja merimiesten palkkojen sivukulut). Verotus on osoittautunut eri tutkimuksissa merkitseväksi tekijäksi. Komissio on samaa mieltä siitä, että tarvitaan pikaisia toimia yhteisössä rekisteröityjen alusten tilanteen heikentymisen estämiseksi, varsinkin kun tämä heikentyminen merkitsee myös Euroopan merimiehille työpaikkojen menetystä ja merenkulkutaitojen vähenemistä yhteisössä, mutta on jäsenvaltioiden tehtävä päättää mahdollisista laivanvarustamoille suunnatuista kansallisista tukitoimista. Muutetuissa ohjeissa luodaan yhteiset puitteet tällaisille kansallisille tukiohjelmille ja määritellään erityisesti avoin menetelmä suurimman sallitun tuen määräämiseksi. Jäsenvaltiot voivat vapauttaa varustamot veroluonteisista maksuista tai sosiaaliturvamaksusta, tai ne voivat palauttaa näitä maksuja varustamoille. Tällaisia verohelpotuksia voidaan myöntää sellaisten merimiesten palkkojen sivukuluihin, joiden verotuksellinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, ja jotka työskentelevät yhteisössä rekisteröidyllä aluksella. Myös yritysverohelpotuksia varustamotoiminnasta saaduista tuloista voidaan myöntää tietyissä tapauksissa. Komissio uskoo, että vuoden 1989 ohjeet ((SEC(89) 921 lopullinen )) korvaavien uusien ohjeiden myötä jäsenvaltioilla on paremmat mahdollisuudet vähentää tai poistaa kilpailuhaittoja, joihin parlamentin jäsen viittaa. Ensimmäiset myönteiset seuraukset ovat jo nähtävissä yhteisössä rekisteröityjen alusten määrän kasvuna.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0858/97 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) - komissiolle (12. maaliskuuta 1997) Aihe: Ympäristö Pyydän Euroopan komissiota ilmoittamaan, onko budjettikohdasta B4-304 - Lainsäädäntö ja muut viidenteen ympäristöohjelmaan liittyvät yleiset toimet - myönnetty tukia Italiaa varten ja siinä tapauksessa, että näin on, pyydän laatimaan niistä sekä järjestökohtaisen että toimintokohtaisen luettelon. Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 ja E-0871/97 (22.09.1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 25. huhtikuuta 1997 ((EYVL C 319, 18.10.1997, s. 81. )) antamaansa vastaukseen. Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1829/97 esittäjä(t): Alfonso Novo Belenguer (ARE) - komissiolle (28. toukokuuta 1997) Aihe: Riisin tuonti - kumulatiivinen perintäjärjestelmä Euroopan unioni teki neuvoston päätöksen 95/591/EY ((EYVL L 334, 30.12.1995, s. 25. )) pohjalta viljaa ja riisiä koskevan kirjeenvaihtomuotoisen sopimuksen Amerikan Yhdysvaltojen kanssa. Tässä sopimuksessa määrättiin kumulatiivinen perintäjärjestelmä (KPJ) kuoritulle riisille yhden vuoden koeajaksi. Äskettäin julkaistiin komission asetus (EY) 703/97 ((EYVL L 104, 22.4.1997, s. 12. )), jossa säädetään edellä mainitun kumulatiivisen perintäjärjestelmän (KPJ) käyttöönotosta. Kyseinen sopimus vaikuttaa kielteisellä tavalla EU:n riisiä tuottavien maiden etuihin, vaikka se helpottaakin riisin laajaa tuontia halvalla hinnalla yhteisöön kuulumattomista maista, mikä saa aikaan riisin hinnan yleisen alenemisen yhteisön markkinoilla. Minkälaista korjaavaa toimenpidettä komissio aikoo soveltaa, jotta edellä mainitun asetuksen aikaansaamia kielteisiä vaikutuksia Euroopan unionin riisintuottajamaissa ja -alueilla saadaan vähennettyä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 1997) Esikuorittua riisiä koskevan kumulatiivisen perintäjärjestelmän (KPJ) tarkoituksena on määrittää asetuksen (EY) N:o 703/97 mukaisesti vahvistettujen tuontitullien ja riisin vapaaseen liikkeeseen luovuttamisen yhteydessä kannettujen tullien summien välinen positiivinen tai negatiivinen saldo, jonka perusteella on mahdollista korjata liian pieninä kannetut tai liian suurina maksetut määrät. Näiden laskutoimitusten tulokset selviävät vasta kokeilukauden päättyessä. Ennakolta on mahdotonta arvioida millaiset vaikutukset KPJ:llä on riisin tuontiin. Joka tapauksessa komissio seuraa hyvin tarkasti tämän järjestelmän soveltamista ja sen vaikutusta tuontiin.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2031/97 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) ja Juan Colino Salamanca (PSE) - komissiolle (13. kesäkuuta 1997) Aihe: Tavaran vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa Toukokuun 1997 aikana Ranskassa on tehty useita hyökkäyksiä, jotka ovat kohdistuneet muihin kuin ranskalaisiin, hedelmiä ja vihanneksia kuljettaviin kuorma-autoihin. Hyökkäyksiä on tehty myös laitoksiin ja ostoskeskuksiin. Ranskalaiset yleisestä järjestyksestä vastaavat voimat ovat olleet passiivisia tapahtuneen suhteen. Ranskan viranomaiset eivät myöskään ole osoittaneet vakavia pyrkimyksiä estää tällaiset hyökkäykset. Miten komissio on reagoinut tällaisiin selkeisiin ja toistuviin henkilöiden ja tavaran vapaan liikkuvuuden loukkauksiin? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. heinäkuu 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisia jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra García-Margallo y Marfil esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1992/97 ((EYVL C, 45, 10.2.1998,137. )).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1300/97 esittäjä(t): Vincenzo Viola (PPE) - komissiolle (11. huhtikuuta 1997)

Aihe: Vesisäiliön rakentamishanketta Rio di Monte Niedduun (Sardiniassa Italiassa) koskevan, komissiossa esitetyn selonteon avoimuus

Tuntemattoman tekijän PO XVI:ssa esitetyn ja myöhemmin täysin perusteettomaksi osoittautuneen selonteon johdosta Rio di Monte Niedduun Sardiniaan rakennettavan vesisäiliön töiden aloittaminen on estynyt pitkäksi aikaa, mikä on aiheuttanut suuria taloudellisia vahinkoja, työpaikkojen menetyksiä ja vaikeuksia saaren suuren osan vedenhankinnassa.

Aikooko komissio edelleen jättää avoimeksi mahdollisuuden, että tällaisia virheitä sattuu uudelleen, olemalla muuttamatta sisäistä sääntöään anonymiteetista ja siten mahdollistaen, että niitä, jotka toimittavat todenvastaisia tietoja, ei rangaista? Vastaako tämä paljon puhuttua avoimuuspolitiikkaa?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 1997)

Yhteisön tukikehyksen mukaiseen vesivarojen toimintaohjelmaan Italian tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla kuuluvat veden keräämiseen, varastointiin, kuljetukseen ja jakeluun tarkoitettujen infrastruktuurien ja niihin liittyvien rakenteiden toteuttaminen. Ohjelmasta vastaa julkisten töiden ministeriö.

Komissiolle tehtiin kesäkuussa 1996 valitus Monti Nieddun patohankkeesta. Valitus ei ollut anonyymi, vaan sen tekivät Italian ympäristöjärjestöt, jotka katsoivat, että kysymyksessä oli tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetussa direktiivissä 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985. )) ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetussa direktiivissä 92/43/ETY ((EYVL L 206, 22.7.1992. )) tarkoitettu rikkominen. Valituksessa esitettiin tarkkoja tosiseikkoja, joiden perusteella valitus otettiin vastaan ja komissio aloitti tutkimuksen siitä, oliko kysymyksessä yhteisön ympäristölainsäädännön vastainen hanke. Kansallisilta ja alueellisilta viranomaisilta saatujen tietojen ja erityisesti lupien antopäivämäärien perustella komissio päätteli, ettei hanke ollut direktiivien 85/337/ETY ja 92/43/ETY vastainen. Valitus on siis katsottu loppuun käsitellyksi.

Komission teettämällä tutkimuksella ei ole ennen sen valmistumista voitu - eikä sillä olisi voitukaan - estää tai hidastaa Monti Nieddun altaan rakennustöiden aloittamista. Julkisten töiden ministeriö saattoi päätökseen hankkeen arvioinnin 9. joulukuuta 1996 ja hyväksyi hankkeen rahoituksen 27. joulukuuta 1996 annetulla säädöksellä n:o 25.

Julkisten töiden ministeriö on asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 4254/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2083/93 ((EYVL L 193, 31.7.1993. )), mukaisesti pyytänyt komissiolta 21. maaliskuuta 1997 rahoitusta ¨Rii Monti Nieddu e Is Canargius¨ -patohankkeelle, jonka arvioidut kokonaiskustannukset ovat 63 miljoonaa ecua. Komissio tutkii parhaillaan rahoituspyyntöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1421/97 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) - komissiolle (23. huhtikuuta 1997)

Aihe: Energian säästäminen Ukrainassa

Viitaten siihen, että Ukrainan energiankäytön tehokkuus on eräiden lähteiden mukaan 30 prosenttia OECD:n keskitasosta,

tiedustelen, mihin toimenpiteisiin EU on ryhtynyt toteuttaakseen tai tukeakseen taloudellisesti Ukrainan energiansäästötoimia tai tehdäkseen niitä koskevia yhteisiä aloitteita?

Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (21 päivänä toukokuuta 1997)

Ukraina on saanut kansainvälistä apua energia-alansa uudelleenjärjestelyyn erityisesti yhteisöltä vuodesta 1991. Kyseistä apua ovat lujittaneet G7-maat, jotka vaativat Ukrainan energia-alan uudelleenjärjestelyä edellytyksenä Tsernobylin ydinvoimalan sulkemiseen antamalleen avulle.

Yhteisö kehitti toimintamallin Ukrainan energia-alan tukemiseksi rahoittamalla yhteistyöohjelmia (Tacis, Synergy, Thermie), joissa keskityttiin kehitystä kaikilla energian tuottamisen ja käyttämisen aloilla koskevaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan.

Taciksen ensisijainen tavoite on ollut alusta lähtien energiansäästö ja energiatehokkuus. Niitä koskevia hankkeita Ukrainassa rahoitettiin 25 miljoonalla eculla vuosina 1991 - 1995. Tacis-hankkeesta ¨Energiansäästöä Ukrainassa koskeva yleinen toimintamalli¨ on tullut perusta tulevalle työlle Ukrainassa. Maahan on perustettu energiansäästöä käsittelevä valtionkomitea erityisesti luomaan ja toteuttamaan kansallista energiansäästöpolitiikkaa. Energiansäästötoimia on toteutettu metallurgiassa, sellu- ja paperiteollisuudessa, sähkövoimassa, tekniikassa, elintarviketeollisuudessa ja muilla teollisuuden aloilla. Yhteisö tukee rahoittamalla ja teknistä apua antamalla Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) ponnisteluja energiansäästöä koskevan rahoitussuunnitelman laatimiseksi osana G7-maiden toimintasuunnitelmaa.

Tulevaisuudessa jatketaan ponnisteluja energiatehokkuutta koskevan politiikan ja ohjelmien täytäntöönpanemiseksi Ukrainan talouden kaikilla osa-alueilla. Erityisiin toimiin kuuluvat energiansäästöä koskevien säännösten ja edistämistoimien määrittely, rahoitus- ja sijoitusmenetelmien edistäminen, koulutusohjelmien kehittäminen sekä kokeiluhankkeiden toteuttaminen energiansäästöstä valistamiseksi teollisuusalalla.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/423

(2004/C 78 E/0443)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2771/03

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(16. syyskuuta 2003)

Aihe: EU:n rahoitus Enable-hankkeelle

EY:n rahoittamassa Enable-hankkeessa mukana olevan kumppanin Dementia Voicen edustaja on ilmaissut huolestuneisuutena vajeesta, jota heille on koitunut, koska he eivät ole vielä saaneet EU:n rahoitusosuutta. Vaikka kaikki asiakirjat esitettiin tämän vuoden kesäkuussa olleeseen määräaikaan mennessä, komissio on ilmoittanut heille, että hanketta ei ole vielä käsitelty ja että heidän on odotettava syksyyn. Hanke on nyt noin 8 000 puntaa alijäämäinen, mikä näkyy heidän vuosikirjanpidossaan ja millä saattaa olla haitallinen vaikutus muihin rahoitushakemuksiin.

Mitä suunnitelmia komissiolla on parantaa rahoitusvajetta koskevia järjestelyjä, jotka nykyisin vaikeuttavat pienten mutta innovatiivisten hankkeiden ja organisaatioiden selviytymistä?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(29.lokakuuta 2003)

Kyseessä olevan hankkeen tukikelpoisia kustannuksia vastaava rahoitusosuus on suoritettu hankkeesta vastaavalle koordinaattorille.

Komissio pyrkii koko ajan parantamaan toimintaansa. Tässä yhteydessä ja ottaen huomioon hallinnonuudistuksen ja uusien rahoituskanavien yhteydessä käyttöön otettavat vahvistetut valvontamenetelmät, komissio toteuttaa merkittäviä toimenpiteitä sekä henkilöstöresurssien (yksiköt täyttävät kaikki rahoitushallinnon ja maksupuolen vapaana olevat paikat vakaaseen tahtiin: 16 vapaasta paikasta enää yksi on täyttämättä) että taloushallinnon rationalisoinnin (muutamia toteutettuja toimenpiteitä: tavanomaisten vaatimusten lisäksi intensiivinen koulutus työn yhteydessä; sekä sisäisten että ulkoisten (koordinaattoreille asetettujen) määräaikojen tiukka noudattaminen) muodossa varmistaakseen hankkeiden rahoitusosuuksien maksamisen tehokkaasti.