ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3489/97 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (3. marraskuuta 1997) Aihe: Työkyvyttömyysetuuksia koskevien oikeutusten yhteensopimattomuus Britannian ja Espanjan välillä Voiko komissio kertoa vaalipiirissäni asuvan Thomas Hawkingin tapauksen taustalla olevista periaatteista? Hän muutti Britanniasta Espanjaan vuonna 1995, minkä jälkeen vakava sairaus aiheutti työkyvyttömyyden vuonna 1996. Komissio huomioikoon, että Hawking maksoi säännöllisesti sosiaaliturvamaksunsa Espanjassa, mutta häneltä evättiin etuudet, koska kahden vuoden maksut eivät olleet riittäviä. Muutto puolestaan vei häneltä oikeuden Britannian etuuksiin, koska hänen aiemmat täysimääräiset maksunsa olivat loppuneet muuton myötä, eikä kahden vuoden vaadittuja maksuja siten syntynyt. Onko tämä komission mielestä täysin epäoikeudenmukaista? Aikooko komissio luoda esityksiä, jotka lopettaisivat kyseiset säännöttömyydet liikkumisvapauttaan Euroopan unionin alueella käyttävien kansalaisten kohdalta? Sillä välin, mitä mekanismeja komissiossa tai jäsenvaltioissa on olemassa, jotta tällaisia tapauksia voidaan tarkastella henkilökohtaisesti? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1997) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys käsittelee siirtotyöläisten oikeutta saada työkyvyttömyyseläkettä. Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) 1408/71 ((Tämän asetuksen ajan tasalle saatettu versio on hyväksytty 2. joulukuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) 118/97, EYVL L 28, 30.1.1997. )) säädetään yksityiskohtaisesti työkyvyttömyydestä. Erityisesti henkilön, jonka osalta vakuutuskaudet ovat täyttyneet sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa eläkkeen määrä on riippumaton vakuutuskausien kestosta, olisi saatava eläkettä siitä jäsenvaltiosta, jossa hän on ollut vakuutettu joutuessaan työkyvyttömäksi. Tämän jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen on määritettävä, täyttääkö kyseinen henkilö etuuksien saamiseksi asetetut edellytykset, ja otettava tarpeellisessa määrin huomioon ne vakuutuskaudet, jotka ovat täyttyneet toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan (38 artikla). Ainoa edellytys on, että henkilö on ollut vakuutettu vähintään vuoden ajan siinä jäsenvaltiossa, josta hän eläkettä hakee. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämät tiedot ovat kuitenkin liian yleisluontoisia, että komissio voisi määrittää tässä nimenomaisessa tapauksessa sen, onko yhteisön oikeutta noudatettu. Komissio pyytää tämän vuoksi arvoisaa parlamentin jäsentä toimittamaan lisätietoja asiasta, jotta komissio voi tarkastella niitä yhteisön oikeuden pohjalta.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3214/97 komissiolle esittäjä(t): David Martin (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Kulkukoirien ja -kissojen käyttö kirurgisiin eläinkokeisiin Belgiassa Onko komissio tietoinen siitä, että direktiiviä 86/609/ETY ((EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1. )) nähtävästi rikotaan Belgiassa, viitaten erityisesti video- ja silminnäkijätodisteisiin siitä, että kulkukoiria ja -kissoja käytetään eläinkokeisiin? Onko komissio lisäksi tietoinen todisteista, jotka osoittavat, että koiria ja kissoja pidetään olosuhteissa, jotka eivät selvästikään täytä lain vaatimuksia? Mikäli on, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän jäsenvaltion rikkomuksen suhteen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1997) Komissio on saanut valituksen parlamentin jäsenen esiin nostamista seikoista, ja se on ottanut yhteyttä Belgian viranomaisiin varmistaakseen, että kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta 24. marraskuuta 1986 annettua neuvoston direktiiviä 86/609/ETY noudatetaan. Saamiensa tietojen perusteella komissio aikoo jatkaa tapauksen selvittämistä, eikä epäröi toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan. Tässä yhteydessä komissio on tarvittaessa valmis turvautumaan EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitettuun valvontamenettelyyn.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3431/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Isossa-Britanniassa sijaitsevassa Sellafieldin ydinvoimalassa tapahtunut välikohtaus Brittiläisessä Sellafieldin ydinvoimalassa, joka sijaitsee Calder Hallissa, oli yksi vanhenevista Magnox-reaktoreista poistettava käytöstä 11. syyskuuta 1997 säätösauvamoottorin sähkönsaannissa esiintyneiden ongelmien vuoksi. Vaikka näyttääkin siltä, ettei tämän operaation yhteydessä päässyt lainkaan radioaktiivista säteilyä vapaaksi, on monien mielestä kaikkia Magnox-reaktoreissa esiintyviä ennakolta arvaamattomia tilanteita tarkasteltava suurta huolestuneisuutta herättävänä kehityksenä, koska näissä reaktoreissa käytetty teknologia on teknisen kehityksen kannalta asiaa tarkasteltuna ollut lähes täysin vanhentunutta jo laitoksen rakentamisesta lähtien. Onko komissio laatinut yhtään Sellafieldin Magnox-reaktoreiden ja muiden Euroopan unionissa sijaitsevien vanhenevien reaktoreiden turvallisuusstandardeja koskevaa arviota? Jos ei ole, aikooko se laatia tällaisen arvion? Onko komissio tyytyväinen kyseisten reaktoreiden turvallisuusstandardeihin vai onko se samaa mieltä siitä, että ne eivät periaatteessa vastaa lainkaan turvallisuudelle asetettuja vaatimuksia? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1997) Ydinvoimalan turvallisuus on toiminnanharjoittajan vastuulla. Toiminnanharjoittajaa valvoo sille toimiluvan antanut kansallinen ydinturvaviranomainen. Calder Hallin tapauksessa sen toiminnanharjoittaja, British Nuclear Fuels Ltd (BNFL), suorittaa säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että reaktoreiden turvallisuutta parannetaan nykyisen käytännön mukaiseksi niin pitkälti kuin on kohtuullisesti mahdollista. Tarkastukset toimitetaan ydinturvaviranomaiselle riippumatonta arviointia ja hyväksymistä varten. Komissiolla ei ole toimivaltaa pyytää minkään laitoksen turvallisuusarviointia. Komissio kuitenkin edistää jäsenvaltioiden ydinturvaviranomaisten välistä keskustelua eri aiheista, kuten vanhenevista ydinvoimaloista.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3193/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Liikennesääntöjen yhdenmukaistaminen Kun otetaan huomioon kuinka paljon jalankulkijoita kuolee vuosittain tieliikenneonnettomuuksissa, onko komissiolla mitään suunnitelmia esittää lainsäädäntöä, joka vähentäisi tehokkaasti tätä määrää? Erityisesti onko komissiolla suunnitelmia esittää yhdenmukaistamislainsäädäntöä, joka koskisi jalankulkijoiden kuoleman aiheuttaneiden autoilijoiden syytteeseen asettamisessa käytettyjä ohjeita? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1997) Komissio on laatinut lainsäädäntötoimenpiteitä sisältävän toimintaohjelman, jonka tavoitteena on vähentää kuolemiin ja loukkaantumisiin johtavien onnettomuuksien määrää Euroopan tieliikenteessä. Parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan tiedonantoon Liikenneturvallisuuden edistäminen EU:ssa: ohjelma vuosiksi 1997-2001 ((KOM(97) 131 lopullinen. )), jossa komission lähestymistapa esitetään yksityiskohtaisesti. Komission tämänhetkisissä suunnitelmissa ei ole ottaa käyttöön lainsäädäntöä, jolla yhdenmukaistettaisiin perusteet jalankulkijoiden kuoleman aiheuttaneiden autoilijoiden syytteeseen asettamiseksi, sillä kyseinen ala kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden rikosoikeusjärjestelmien toimivaltaan. Neuvostossa työskennellään parhaillaan komission avustuksella sellaisen kaikkien jäsenvaltioiden välisen yleissopimuksen aikaansaamiseksi, jolla taataan, että ajokieltoon (ajokortin hyllyttämiseen tai ajo-oikeuden peruuttamiseen) johtaneista liikennerikkomuksista, joihin on syyllistytty muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa rikkomuksen tekijä asuu, rangaistaan asuinpaikkana olevassa jäsenvaltiossa rikkomuksen tekijän palattua sinne.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3418/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Maailmankauppa ja eläintensuojelu Komissio on useaan otteeseen ilmoittanut, että eläintensuojelun edistämiseksi kannattaisi pikemminkin tehdä monenkeskisiä sopimuksia EU:n ja kolmansien maiden välillä. 1. Onko tämä kehotus realistinen, kun otetaan huomioon kokemukset, joita on saatu neuvoteltaessa eläintensuojelua koskevista määräyksistä EU:n alueella? Minkälaista konkreettista sopimusta on kaavailtu? 2. Jos tämä vaihtoehto on realistinen, niin mikä estää parantamasta samanaikaisesti myös WTO:n säännöstöä? 3. Mihin toimiin EU voi periaatteessa ryhtyä edistääkseen eläintensuojelua kolmansissa maissa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3414/97, E-3415/97, E-3417/97 ja E-3418/97 (24. marraskuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Oddyn esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2569/94 ((EYVL C 145, 12.6.1995. )).
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3569/97 komissiolle esittäjä(t): Frédéric Striby (I-EDN) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Lampaiden krooninen kuparimyrkytys Onko olemassa yhteisön lainsäädäntöä, jolla asetetaan lampaiden kroonisen myrkytyksen raja-arvot? Mikäli kyseistä lainsäädäntöä yhteisön tasolla ei ole, pitääkö komissio tarpeellisena raja-arvojen yhdenmukaistamista, jotta myrkytyksen luokittelussa käytettäisiin samoja arvoja kaikissa jäsenvaltioissa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3568/97 ja E-3569/97 (17. joulukuuta 1997) Komissiolla ei ole riittävän tarkkoja tietoja asiasta, jotta se voisi tutkia esitettyä ongelmaa ja sen vuoksi se ei pysty tällä hetkellä vastaamaan kysymykseen. Se pyytää kunnianarvoisaa jäsentä toimittamaan lisätietoja.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3082/97 komissiolle esittäjä(t): David Thomas (PSE) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Hedelmänviljelijöiden avustus Monet EU:n alueen hedelmänviljelijät menettivät suuren osan sadostaan, jotkut jopa koko satonsa, viime huhtikuun alussa olleiden kovien pakkasten johdosta. Onko komissiolla suunnitelmia näiden viljelijöiden avustamiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 1997) Komissio on tietoinen huhtikuun 1997 pakkasten aiheuttamista ongelmista hedelmänviljelijöille, mutta se ei voi tarjota tukea suoraan näille viljelijöille heidän tappioidensa korvaamiseksi. Jäsenvaltioiden on kuitenkin mahdollista antaa kansallista tukea EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla. Komissio teki hiljattain eri puolilla yhteisöä tapahtuneista luonnononnettomuuksista kuultuaan hedelmien ja vihannesten tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmiin muutoksen (29 päivänä heinäkuuta 1997 annettu asetus (EY) 1501/97 ((EYVL L 202, 30.7.1997. ))), jolla pyritään rajoittamaan näiden onnettomuuksien vaikutusta toimintaohjelmien täytäntöönpanoon ja rahoittamiseen. Muutos merkitsi sitä, että kansallisen viranomaisen rekisteröimän luonnononnettomuuden yhteydessä tuottajaorganisaation kaupan pitämän tuotannon arvo katsotaan vähintään 70 prosentiksi teoreettisesta keskimääräisestä arvosta, joka perustuu kyseisen tuotteen alaan, keskituotokseen ja tuottajaorganisaation saamaan keskihintaan kolmena onnettomuutta edeltäneenä vuonna yhden vuoden sijasta. Yhteisö voi osallistua luonnononnettomuuksien vahingoittamien maa- ja metsätalouden suojeluresurssien palauttamiseen 1- ja 5 b -kohdealueilla. Asianomaisen yhteisön tukikehyksen tai yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantakomitea voi päättää antaa tähän varoja olemassa olevista määrärahoistaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3337/97 komissiolle esittäjä(t): David Hallam (PSE) (22. lokakuuta 1997)

Aihe: Lakisääteisen äitiyspäivärahan maksamisen 16 viikon väliinputoajat (Yhdistynyt Kuningaskunta)

Onko komissio tietoinen siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan naisella, joka on ollut vähemmän kuin 16 viikkoa raskaana ennen siirtymistään työpaikasta toiseen, ei ole oikeutta lakisääteiseen äitiyspäivärahaan kummaltakaan, ei aikaisemmalta eikä uudelta työnantajaltaan; jos hän sen sijaan on ollut raskaana 25 viikkoa ennen uuteen työpaikkaan tuloa, hänen entisen työnantajansa on maksettava äitiyspäiväraha; jos hän tulee raskaaksi työhöntulopäivänään, uusi työnantaja joutuu maksamaan, ja voi saada rahat takaisin kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän kautta?

Eikö komissio pidä tätä käytäntöä varsin epäoikeudenmukaisena erityisesti niiden naisten osalta, jotka ovat perheen pääasiallisia tulonhankkijoita ja jotka ovat olleet jatkuvasti työelämässä?

Eurooppalaisen lainsäädännön mukaan työnantaja ei saa antaa raskauden vaikuttaa työhön ottamiseen (Dekkerin asia); katsooko komissio että naispuolinen työntekijä voidaan pakottaa kieltäytymään työpaikasta yksinomaan sillä perusteella, että hän siinä tapauksessa ei saisi lakisääteistä 90 % äitiyspäivärahaa kuuden viikon ajan?

Kun Euroopan yhteisöjen tuomioistuin teki päätöksen Dekkerin asiassa (EOR35), julkisasiamies Darmon puki asian sanoiksi kuuluisaksi tulleella tavalla: ¨Äitiys koskee - suokaa anteeksi tämä truismi - aina vain naisia: sen käyttäminen työhönotosta kieltäytymisen perusteena on sen vuoksi luonteeltaan suoraan sukupuoleen kohdistuvaa syrjintää¨. Onko komissio samaa mieltä siitä, että jos nainen joutuu kieltäytymään työpaikasta raskauden vuoksi, on tämä yhtäläisellä tavalla sukupuoleen kohdistuvaa syrjintää?

Yhdistyneessä kuningaskunnassa niiden naisten peruspäiväraha, jotka eivät täytä äitiyspäivärahan maksamisen vaatimuksia, on 52.50 £ viikossa 12 viikon ajan. Euroopan yhteisön tuomioistuimen Gillespien asiassa antaman päätöksen mukaisesti, jonka mukaan samapalkkaisuutta koskeva direktiivi ei vaadi täyttä palkkaa eikä määrää maksettavan summan kriteerejä, edellyttäen, että summa ei ole niin pieni, että se vaarantaa äitiysloman tarkoituksen, eikö komissio katso, että Yhdistyneen kuningaskunnan peruspäiväraha 16 viikon väliinputoajille on niin pieni, että se vaarantaa äitiysloman tarkoituksen, erityisesti niiden naisten osalta, jotka ovat perheen pääasiallisia tulonhankkijoita?

Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 1997)

Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee monimutkaista kansallista lainsäädäntöä ja sitä, että kyseisessä lainsäädännössä väitetään jätetyn noudattamatta yhteisön oikeuden perustavaa laatua olevaa periaatetta. Lopullista vastausta varten on otettu yhteys Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin, jotta he selventäisivät, mikä tarkalleen ottaen on Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön vaikutus arvoisan parlamentin jäsenen kuvaamassa tilanteessa.

Komissio antaa seikkaperäisen vastauksen heti nämä tiedot saatuaan.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3427/97 komissiolle esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) (21. lokakuuta 1997) Aihe: Kreikalle suunnatun yhteisön tukikehyksen määrärahojen siirto sosiaalialan ohjelmista muille aloille Äskettäin Kreikan hallitus osoitti Euroopan komissiolle pyynnön, että Kreikalle suunnatun yhteisön tukikehyksen puitteissa siirrettäisiin Euroopan sosiaalirahaston ohjelmiin ja toimiin, joiden toteuttaminen on huomattavasti viivästynyt, varattuja määrärahoja muille Kreikalle suunnatun yhteisön tukikehyksen aloille, joilla varat on otettu paremmin käyttöön. Kun otetaan huomioon, että nämä määrärahat on suunnattu sellaisiin toimiin kuten koulutukseen ja ammatilliseen peruskoulutukseen, jatkokoulutukseen ja työllisyyden edistämiseen sekä työmarkkinoilta syrjäytymisen torjumiseen, ts. sosiaalipolitiikan herkille alueille, jotka samanaikaisesti liittyvät myös Euroopan unionin Euroopan työllisyyden ja sosiaalialan edistämispolitiikan pääasiallisiin painopistealueisiin, voiko komissio kertoa minulle, kuinka se suhtautuu tähän Kreikan hallituksen pyyntöön, mitkä ovat määrärahojen siirtojen syyt ja kuinka suuri summa lopulta tullaan leikkaamaan? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1997) Pääsyy siihen, että Kreikan hallitus pyysi vastikään yhteisön tukikehyksen II väliarvioinnin yhteydessä, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR) myöntämiä määrärahoja siirrettäisiin muuhun rahoitukseen, oli määrärahojen heikko käyttöaste henkilövaroihin liittyvissä toimissa. Kreikalle kaudella 1994*1999 suunnattavaan tukikehykseen liittyvä henkilövaroja käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontui Ateenassa 10. lokakuuta 1997. Kokouksessa harkittiin uusia ehdotuksia, jotka oli saatu henkilövaroihin liittyvien toimien väliarvioinnin perusteella. Kreikan viranomaiset vakuuttivat pyrkivänsä päättäväisesti parantamaan ja nopeuttamaan täytäntöönpanotoimiaan. Tässä suhteessa osoittautunevat hyödyllisiksi ne merkittävät toimet, joihin on ryhdytty * erityisesti kansallisen pätevyydentunnustamisjärjestelmän luominen. Yhtä mieltä oltiin siitä, ettei tässä vaiheessa ole tarvetta muuttaa henkilövaroihin liittyvien ohjelmien määrärahajakoa. Lisäksi sovittiin, että tehostetaan ESR:n rahoitusta saavien kreikkalaisten toimien täytäntöönpanon valvontaa ja tuetaan näin ESR:n määrärahojen nopeaa ja tehokasta käyttöä. Yhteisön tukikehysten seurantakomitea päätti 30.*31. lokakuuta 1997 pitämässään kokouksessa, että henkilövaroihin liittyvien ohjelmien määrärahajakoa ei tässä vaiheessa ole syytä muuttaa. Kaikkien tukikehykseen liittyvien toimintaohjelmien toimintaa tarkastellaan uudelleen Kreikalle suunnattavan tukikehyksen väliarvioinnin yhteydessä vuoden 1998 alkupuolella.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3030/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Ihmisoikeudet Asiani koskee asiakirjaa ¨Euroopan unioni ja ihmisoikeuspolitiikan ulkoinen ulottuvuus¨ (CES 474/97) ((EYVL C 206, 7.7.1997, s. 117. )). Pyydän erityisten ihmisoikeussäännösten liittämistä Maastrichtin sopimuksen liitteenä olevaan pöytäkirjaan. Komission jäsenen Hansz Van den Broekin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3029/97 ja E-3030/97 (17. lokakuuta 1997) Komissio ilmoittaa arvoisille parlamentin jäsenille, että se on jo kauan toteuttanut johdonmukaista lähestymistapaa ihmisoikeuksien alalla, erityisesti arvoisien parlamentin jäsenten esille tuomien näkökohtien osalta. Vuonna 1991 komissio toimitti neuvostolle tiedonannon saadakseen neuvotteluvaltuutuksen yhteisön liittymistä Euroopan ihmisoikeuksien yleissopimukseen koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen määrittelemiseksi. Tämän parlamentin aktiivisesti tukeman aloitteen johdosta neuvosto pyysi huhtikuussa 1994 tuomioistuimen lausunnon kyseiseen yleissopimukseen liittymisen yhteensopivuudesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kanssa. Tuomioistuin antoi 28. maaliskuuta 1996 lausunnon, jonka mukaan ¨yhteisön lainsäädännön tämänhetkisen tilanteen huomioon ottaen yhteisöllä ei ole toimivaltaa liittyä yleissopimukseen¨. Lausunnon perusteluissa tuomioistuin esitti, että ¨koska kyseinen toimi on laajudeltaan perustuslaillinen ja sillä on vaikutuksia yhteisön toimielimiin, se ylittää tuomioistuimen lausunnon mukaan 235 artiklassa määrätyt rajat, ja sitä ei voida toteuttaa kuin ainoastaan perustamissopimusta muuttamalla¨. Tutkittuaan tätä mahdollisuutta, hallitusten välinen konferenssi päätti lisätä Amsterdamin sopimuksen F artiklaan 1 kappaleen, jonka mukaan ¨Unioni perustuu vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin, jotka ovat jäsenvaltioille yhteisiä¨. Tämä artikla lisätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklaan, jonka mukaan ¨Unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä [...] Euroopan yleissopimuksessa¨. Lisäksi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitettiin uusi F.1 artikla ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen uusi 236 artikla, joka liittyy toteutettaviin toimenpiteisiin jonkin jäsenvaltion rikkoessa unionin perusperiaatteita. Uuden 6 a artiklan mukaisesti neuvosto voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3447/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin osallistuminen Moskovan Kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen toimintaan Komissio ilmoitti kysymykseeni E-2557/97 ((EYVL C 76, 11.3.1998, s. 126. )) antamassaan vastauksessa, että Kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen työntekijöiden työsopimusten jatkamiseksi tarvittavan rahoituksen perustaksi etsitään jokin toinen talousarvioratkaisu. Millaisesta talousarvioon liittyvästä rahoitusperustasta on kysymys ja millä tavoin on tarkoitus konkreettisesti muotoilla työsopimuksia koskeva vastuun jakautuminen? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1997) Kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen (ISTC) työntekijöistä viisi on tällä hetkellä komission palkkaamia. He ovat tehneet sopimuksen Euroopan yhteistyöliiton kanssa.. Sopimuksia, jotka raukeavat vuoden 1997 lopussa, on jatkettu kahden työntekijän osalta 30. huhtikuuta 1998 asti tilapäisenä toimenpiteenä. Kaikki Tacis-ohjelman rahoittamat viisi työntekijää saavat nykyisten sopimusten rauetessa uuden, ISTC:n sihteeristön luoman sopimuspohjan, kuten on tilanne Yhdysvaltojen palkkaamien työntekijöiden osalta. Työntekijoiden työehdot neuvotellaan uudelleen tapauskohtaisesti kyseisten sopimuksellisten perusteiden mukaisesti.