ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2429/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. EU:n laajentuminen ja alueet.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0005 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2429/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (18. heinäkuuta 2000) Aihe: EU:n laajentuminen ja alueet Vastauksessaan tästä samasta aiheesta esittämääni kirjalliseen kysymykseen E-1178/00(1) komissio viittasi Evansin kysymykseen H-666/99(2) antamaansa vastaukseen. Kuten komissio hyvin muistaa, EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan 2 kohdassa sanotaan: kustakin jäsenvaltiosta valittavien edustajien määrän on varmistettava yhteisöksi yhdistyneiden valtioiden kansojen asianmukainen edustus. Nyt neuvotellaan Espanjan valtion edustajien määrän laskemisesta 64:stä 46:een. Koska Euroopan parlamentin vaaleissa koko Espanja on yhtä ainoaa vaalipiiriä, toteutuuko kansojen edustus komission mielestä asianmukaisesti? (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 139. (2) Kirjallinen vastaus 16.11.1999. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2000) Komissio muistuttaa, että kysymys parlamentaarisesta edustamisesta on ratkaistu Amsterdamin sopimuksella (EY:n perustamissopimuksen 189 artikla), jolla parlamentin jäsenmäärän ylärajaksi on asetettu 700. Parlamentti vahvisti paikkajaon perusteet laajentuneessa unionissa hyväksyessään 13. huhtikuuta 2000 päätöslauselman Dimitrakopouloulos/Leinen mietinnöstä (parlamentin ehdotukset hallitusten väliselle konferenssille). Komissio ei voi tämän jälkeen muuta kuin noudattaa parlamentin kantaa. Luonnollisestikaan se ei voi vaikuttaa jäsenvaltioiden kantoihin HVK:ssa. Lisäksi kunkin jäsenvaltion vaalijärjestelmä määräytyy kansallisesta lainsäädännöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2293/00 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle. Humanitaarinen apu Etelä-Sudaniin.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0110 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2293/00 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Humanitaarinen apu Etelä-Sudaniin Antaako neuvosto lausunnon päätöksestään lopettaa humanitaarinen apu Etelä-Sudaniin, ja kertooko se kantansa ihmisoikeusrikkomuksiin, joihin Sudanin hallituksen väitetään syyllistyneen? Vastaus (9. marraskuuta 2000) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen tosiasiaan, ettei neuvosto ole koskaan tehnyt päätöstä lopettaa Etelä-Sudanin humanitaarista apua. Puheenjohtajavaltion 8. maaliskuuta 2000 antamassa julkilausumassa Euroopan unioni on kuitenkin ilmaissut vakavan huolestumisensa niistä olosuhteista, jotka SPLM/SRRA on luonut Sudanin eteläosissa työskenteleville valtioista riippumattomille järjestöille ja jotka ovat johtaneet monen järjestön vetäytymiseen alueelta. Euroopan unioni on kehottanut SPLM/SRRA:ta harkitsemaan neuvottelujen uudelleen aloittamista valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa mahdollisimman pian, jotta voitaisiin luoda olosuhteet, joissa valtioista riippumattomat järjestöt voisivat vapaasti toteuttaa humanitaariseen apuun liittyviä operaatioita kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti. Euroopan unioni on viime vuosina käsitellyt Sudanin ihmisoikeustilannetta Geneven ihmisoikeustoimikunnassa samoin kuin muissakin Yhdistyneiden Kansakuntien elimissä, joiden toimivaltaan asia kuuluu, sekä marraskuusta 1999 lähtien suoraan Sudanin viranomaisten kanssa Euroopan unionin ja Sudanin välillä uudelleen aloitetun vuoropuhelun puitteissa. Etenkin Euroopan unionin ja Sudanin välillä uudelleen aloitetun vuoropuhelun merkeissä järjestetyt tapaamiset ovat suoneet tilaisuuden lähestyä suoralla ja rakentavalla tavalla useita Sudanin ihmisoikeuksiin liittyviä aiheita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3227/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Euroopan komission harjoittama yrityskeskittymien valvonta.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3227/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (17. lokakuuta 2000) Aihe: Euroopan komission harjoittama yrityskeskittymien valvonta Komission jäsen Mario Monti on useaan otteeseen ilmoittanut kannattavansa yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen muuttamista siten, että Euroopan komission toimintamahdollisuuksia voidaan parantaa. Montin näkemys on perusteltu. Esimerkiksi Espanjassa on ilmoitettu Endesan ja Ibedrolan sulautumishankkeesta, jonka Espanjan hallitus näyttää hyväksyneen. Kun tätä sulautumisoperaatiota analysoidaan, on otettava huomioon, että yhdistyvien yritysten liiketoiminnasta kaksi kolmasosaa tulee Espanjasta, eli sulautumisella ei ole suurta merkitystä yhteisön tasolla. Espanjassa yrityskeskittymille luvan antaa maan hallitus eikä riippumaton elin kuten kilpailua valvova tuomioistuin. Katsooko komissio, että tapauksissa, joissa sulautuminen koskee strategisilla aloilla toimivia yrityksiä, joiden toiminta keskittyy vain yhteen maahan, keskittymisen valvonta pitäisi kuulua komissiolle? Onko komissiolla joitakin kriteereitä, joilla Espanjan kahden suurimman sähköyrityksen sulautumisesta arvioidaan? Katsooko komissio, että tämä sulautuminen vaikuttaa kilpailuun? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 2000) Komissio antoi kesäkuussa 2000 neuvostolle kertomuksen(1) sulautuma-asetuksessa(2) säädettyjen raja-arvojen soveltamisesta. Kertomuksessa, joka toimitettiin tiedoksi parlamentille, komissio ilmaisi näkemyksensä sellaisten yritysten välisistä sulautumista, joiden liikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa kertyy yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta: Mitä tulee kahden kolmasosan säännön vaikutukseen, komission kokemuksen mukaan tietyt selviä rajatylittäviä vaikutuksia aiheuttavat liiketoimet jäävät tämän kriteerin vuoksi sulautuma-asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle mldr Siitä huolimatta on pääteltävä, että käytettävissä ei ole riittävästi tietoja sitovien päätelmien tekemiseksi. Ennen konkreettisten päätelmien tekemistä tai tiettyjen muutosten ehdottamista on vielä koottava lisätietoja ja analysoitava niitä. Koska komissiolle ei ole edes alustavan näkemyksen muodostamiseksi tarvittavia tietoja, se ei voi ottaa kantaa parlamentin jäsenen mainitsemaan sulautumaan. (1) KOM(2000) 399 lopullinen. (2) http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2404/00 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) neuvostolle. Pakolaisten kuolemat EU:n ulkorajoilla.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2404/00 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) neuvostolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Pakolaisten kuolemat EU:n ulkorajoilla Kuinka paljon pakolaisia on löytynyt kuolleina EU:n ulkorajoilla vuonna 1999 ja vuoden 2000 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana? Kuinka paljon pakolaisia on löytynyt loukkaantuneina? (Pyydän erittelemään tiedot kuukauden, pakolaisten alkuperämaan, löytöpaikan (maa, alue) ja vammojen laadun mukaan). Vastaus (7. marraskuuta 2000) Neuvostolla ei ole arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3255/00 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Postidirektiivin uudelleentarkastelu ja korvausrahaston perustaminen.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0213 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3255/00 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Postidirektiivin uudelleentarkastelu ja korvausrahaston perustaminen Komissio näyttää suuresti luottavan korvausrahastoihin yleispalvelun rahoituksen turvaajina, kun vähennetään huomattavasti varattujen palvelujen määrää (komission 30. toukokuuta 2000 antama ehdotus KOM(2000) 319 lopullinen). Komissio ei kuitenkaan täsmennä, miten korvausrahastoja käytettäisiin toisin kuin televiestinnässä, jota koskevat periaatteet on esitetty direktiiviehdotuksissa. 1. Voiko komissio osoittaa tutkimukset, jotka tukevat ajatusta korvausrahaston perustamisesta? Voiko se täsmentää rahaston toimintaa ja rahoitusta pitkällä aikavälillä? 2. Riittääkö korvausrahaston perustaminen takaamaan postipalvelujen korkean laadun maaseutualueilla tai harvaan asutuilla alueilla? 3. Voidaanko rahaston perustamisella taata kaikille käyttäjille tasaveroiset postipalvelut, etenkin kun on kyse hinnoista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2000) 1. Joulukuun 15 päivänä 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 97/67/EY(1), joka koskee yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevia yhteisiä sääntöjä säädetään korvausrahastosta. Rahasto on yksi täydentävä keino, jota jäsenvaltiot voivat käyttää yleispalvelun rahoittamiseksi. Tätä ajatusta tukevat tutkimukset perustuvat samaisessa direktiivissä säädettyyn kustannuspaikkapohjaiseen tilinpitoon, jonka tulisi mahdollistaa kustannusten avoimuus. Viiden jäsenvaltion lainsäädännössä on säädetty korvausrahastoista, mutta niitä ei ole kuitenkaan toteutettu. Komissio tutkii näiden toimenpiteiden yksityiskohtaiset säännöt valtionapuina ja ottaa tässä näkökulmakseen kilpailusäännöt. Tutkimuksen perusteella komissio voi ehdottaa tarvittaessa täydentäviä periaatteita, joita voitaisiin soveltaa korvausrahastoihin kuten on tehty televiestinnän alalla. Tällä hetkellä ei kuitenkaan näytä suotavalta ryhtyä laatimaan teoreettista tutkimusta korvausrahastojen toiminnasta, koska direktiivissä 97/67/EY on jo annettu tällaisen toimenpiteen elementit (9 artikla). 2. Nykyisen direktiivin mukaan kunkin jäsenvaltion on taattava vähintään yleispalvelu. Korvausrahastojen käyttöönotto yleispalvelun takaamiseksi ei todennäköisesti ole tarpeellista useimmissa tapauksissa, koska Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviehdotuksessa, jonka tarkoituksena on muuttaa direktiiviä 97/67/EY yhteisön postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkon osalta, säädetään, että yleispalvelun tarjoajien postituloista voidaan edelleenkin tarpeen mukaan jättää 50 prosenttia varausalueelle. 3. Kyllä. Yhden tai useamman direktiivissä säädetyn keinon yhdistäminen yleispalvelun varmistamiseksi (varatut postipalvelut, toimilupaehdot, kustannuksiin suuntautuva hinnoittelu, korvausrahastot) takaa kaikille käyttäjille tasaveroiset postipalvelut. (1) EYVL L 15, 21.1.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2577/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) neuvostolle. Puhdistetun tiivistetyn rypälemehun käyttö Sisilian viininviljelyalan vahingoksi.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0188 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2577/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) neuvostolle (26. heinäkuuta 2000) Aihe: Puhdistetun tiivistetyn rypälemehun käyttö Sisilian viininviljelyalan vahingoksi Sisilian viininviljelyala on tärkeässä laajentumisvaiheessa ja tuotteiden laatu on paranemassa, mikä tunnustetaan kaikkialla maailmassa. Yhteisön toimivaltaiset elimet ovat nyt hyväksymässä säännöksiä, joiden mukaan C III A ja C III B -viininviljelyvyöhykkeiden ulkopuolisilta alueilta poimituista rypäleistä peräisin olevan puhdistetun tiivistetyn rypälemehun käyttö on hyväksyttävää. Tällaisilla säännöksillä olisi kielteisiä vaikutuksia koko Sisilian ja muiden Välimeren alueiden viininviljelyalaan. 1. Voiko neuvosto vahvistaa tiedot, joiden mukaan edellä mainitut säännökset aiotaan lähiaikoina hyväksyä? 2. Jos tiedot pitävät paikkansa, voiko neuvosto muuttaa kyseisiä säännöksiä Sisilian viininviljelyalalle aiheutuvien huomattavien taloudellisten vahinkojen välttämiseksi? Vastaus (10. marraskuuta 2000) Viinin yhteisessä markkinajärjestelyssä ei ole sääntöjä, joiden mukaan tiivistetyssä, puhdistetussa rypälemehussa saisi käyttää vain tietyiltä viinialueilta korjattuja rypäleitä. Viinin yhteistä markkinajärjestelyä koskevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999(1) III osaston III luvussa Tiettyjä käyttötarkoituksia koskevat tuet säädetään nimittäin 34 artiklan b kohdassa erityistuista muun muassa tiivistetylle, puhdistetulle rypälemehulle. Lisäksi mainitussa artiklassa säädetään seuraavaa: Tuen myöntäminen voidaan rajata koskemaan ainoastaan C III -viininviljelyvyöhykkeiden tuotteita, jos ilman tätä toimenpidettä ei olisi mahdollista turvata rypäleen puristemehujen ja leikkaamiseen käytettävien viinien kauppaa. Tätä uutta sääntelyä on sovellettu 1. elokuuta 2000 lähtien, ja komissio on täytäntöönpanoon liittyvien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamista koskevan toimivaltansa puitteissa antanut 25. päivänä heinäkuuta 2000 asetuksen (EY) N:o 1623/2000(2). Ottaen huomioon komission toimivallan tällä alalla, neuvoston asiana ei ole ottaa kantaa tämän täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan. (1) EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. (2) EYVL L 194, 31.7.2000, s. 45.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2089/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Euroopan kielten teemavuosi.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0009 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2089/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2000) Aihe: Euroopan kielten teemavuosi Viime huhtikuun täysistunnossa hyväksyttiin Graça Mouran mietintö, jossa hyväksyttiin komission päätös julistaa vuosi 2001 Euroopan kielten teemavuodeksi. Päätöksessä ei ole erityismainintaa kielistä, jotka ovat virallisia vain tietyllä alueella, ja tällaisten kielten oikeus osallistua tämän päätöksen mukaiseen toimintaan jätetään jäsenvaltioiden päätettäväksi. Nämä kielet ovat osa unionin kulttuuriperintöä ja siksi niitä on suojeltava ja edistettävä. Miten komissio aikoo siis varmistaa, että kielet, jotka ovat virallisia vain tietyllä alueella, voivat osallistua Euroopan kielten teemavuoteen? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. syyskuuta 2000) Euroopan kielten teemavuotta koskevan päätösehdotuksen(1) 1 artiklassa mainittuja kohdekieliä ovat yhteisön viralliset kielet sekä lëtzebuerg, iiri ja muut jäsenvaltioiden kyseisen päätöksen täytäntöönpanoa varten määrittämät kielet. Komissio noudattaa jäsenvaltioiden päätöstä siitä, mitä muita kieliä nimenomaisesti mainittujen kielten lisäksi pitäisi sisällyttää mukaan. Suuren osan teemavuoteen liittyvistä toimista pitäisi kuitenkin olla kohdekielten kannalta neutraaleja. Eurooppalaisen tiedotuskampanjan keskeisenä aiheena on kielellinen monimuotoisuus sekä kielten oppimisen edistäminen yleensä. Kampanjalla edistetään kaikkien kielten oppimista. Komissio katsoo, että toiminnan piiriin kuuluvien kielten määrän pitäisi olla mahdollisimman suuri, silloin kun kohteena ovat tietyt kielet. (1) EYVL C 56 E, 29.2.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2940/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Veroetuuksien poistaminen diplomaattikuntaan kuuluvilta virkamiehiltä.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0027 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2940/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Veroetuuksien poistaminen diplomaattikuntaan kuuluvilta virkamiehiltä Viitaten kirjalliseen kysymykseen E-1996/99(1) haluan aluksi kiittää kyseistä komission jäsentä tämän johtopäätöksestä, että diplomaattien verotuskohtelua koskevassa Wienin sopimuksessa vuonna 1961 määrätyt edut eivät sovellu sisämarkkinoiden aikakaudelle, mistä syystä ne on poistettava. Komissio osoitti jo 29. syyskuuta 1999 antamallaan päätöksellä ja toimilla verovapaiden kauppojen lakkauttamiseksi Euroopan unionissa, että se ei pidä edellä mainittuja veroetuuksia ajantasaisina. Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se ehdottaa, että neuvosto antaisi yksimielisen päätöksen vanhentuneen vuonna 1961 tehdyn Wienin sopimuksen muuttamiseksi? (1) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 63. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 2000) Yhteisön aloite diplomaattien verovapausetujen säätelystä merkitsisi, kuten vastauksessa parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1996/99(1) todettiin, puuttumista jäsenvaltioiden oikeuteen soveltaa Wienin yleissopimusta. Tätä koskevan komission ehdotuksen hyväksyminen vaatisi neuvoston yksimielisen päätöksen, minkä syntyminen on epätodennäköistä. Tämän vuoksi komissio ei tällä hetkellä suunnittele ehdotuksen tekemistä tästä asiasta. Yhteisön voimassa oleva lainsäädäntö ei kuitenkaan estä yksittäisiä jäsenvaltioita rajoittamasta diplomaateille myöntämiään etuoikeuksia parlamentin jäsenen ehdottamalla tavalla. (1) EYVL L 219 E, 1.8.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3107/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Demokratia ja ihmisoikeudet Nigeriassa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0244 - 0244



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3107/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (27. syyskuuta 2000) Aihe: Demokratia ja ihmisoikeudet Nigeriassa Voiko komissio selventää, miten Nigerian ihmisoikeus- ja demokratiakehitystä aiotaan tukea ilman entistä Nigeria-budjettikohtaa? Säilyykö rahoitus entisen suuruisena, ja aiotaanko noudattaa sitoumusta sellaisen ihmisoikeussäätiön perustamisesta, jota Euroopan yhteisö on tukenut Etelä-Afrikassa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 2000) Ihmisoikeuksien ja demokratian edistämistä Nigeriassa jatketaan samalta pohjalta kuin muissa AKT-valtioissa (eteläistä Afrikkaa lukuun ottamatta, jota varten on budjettikohta 7021) yleisestä budjettikohdasta B7-7020 Ihmisoikeudet ja demokratia kehitysmaissa, erityisesti AKT-maissa. Budjettikohta on tarkoitettu kannustaviin toimiin. Myös Euroopan kehitysrahastoa voidaan käyttää ihmisoikeuksien ja demokratian edistämiseen kuten muissakin maissa. Budjettikohdan B7-7020 vuoden 2000 määrärahoista on tarkoitus rahoittaa Nigeriassa 1,7 miljoonalla eurolla kolmea hanketta, joilla pyritään tukemaan kansalaisyhteiskuntaa ja vankeinhoitoa. Neljäs, teknistä apua koskeva hanke saa 310 000 euroa budjettikohdasta B7-7020A. Komissio tietää Nigerian poliittisen ja maantieteellisen merkityksen. Sen mielestä on tärkeää vaalia Nigeriaa varten laadittujen ihmisoikeushankkeiden laatua esimerkiksi jatkamalla ja lisäämällä teknistä apua kentällä. Avun määrä on sidoksissa rahoitettavien hankkeiden laatuun. Kuitenkin sekä kesäkuussa 1999 käynnistetyn ehdotuspyyntömenettelyn perusteella että oma-aloitteisissa tarjouksissa Nigeriaa varten ehdotetut hankkeet ovat olleet laadullisesti puutteellisia. Ihmisoikeussäätiön osalta komissio katsoo, että olosuhteet, jotka johtivat vuonna 1996 säätiön perustamiseen Etelä-Afrikassa, olivat toisenlaiset. Kyseinen säätiö on sitä paitsi sittemmin muuttunut. Siitä on tullut eteläafrikkalainen valtiosta riippumaton järjestö, se toteuttaa yhteisön Etelä-Afrikan ihmisoikeusohjelmaa, mutta se voi hankkia rahoitusta myös jäsenvaltioilta ja paikallisilta instituutioilta, eikä komissio anna sille enää teknistä apua. Komissio päätti 16. toukokuuta 2000 parlamentin suositusten mukaisesti ulkosuhteiden ohjelmiin liittyvien teknisen avun toimistojen asteittaisesta lakkauttamisesta. Tämä päätös on tärkeä osa ulkosuhteiden hallinnonuudistusta, ja sitä on vaikea sovittaa yhteen uuden ihmisoikeussäätiön perustamisen kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2106/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) neuvostolle. Vuoden 1995 yleissopimus Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0063 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2106/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) neuvostolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Vuoden 1995 yleissopimus Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta Mitä toimia neuvosto aikoo toteuttaa varmistaakseen Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta vuonna 1995 tehdyn yleissopimuksen ratifioinnin, kun otetaan huomioon, että yleissopimus olisi pitänyt ratifioida vuoden 1998 mennessä ja että ratifiointi käy tarpeettomaksi, kun komissio on esittänyt ehdotuksen yhteisön säädökseksi? Vastaus (7. marraskuuta 2000) Neuvosto on jatkuvasti kehottanut niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole sitä vielä tehneet, ratifioimaan pikaisesti vuonna 1995 allekirjoitetun yleissopimuksen ja sen pöytäkirjat. Neuvosto katsoo, ettei ole tarpeen pohtia komission asiaa koskevan yhteisön säädösehdotuksen mahdollisia seurauksia ennen kuin tällainen ehdotus on tehty tai siitä on virallisesti ilmoitettu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3002/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Veronalennusta koskevan uuden lain mukainen kotimaisten osinkotulojen verotus Saksassa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0038 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3002/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Veronalennusta koskevan uuden lain mukainen kotimaisten osinkotulojen verotus Saksassa Frankfurter Allgemeinessa 2. syyskuuta 2000 ilmestyneestä artikkelista käy ilmi, että 1. tammikuuta 2001 voimaantuleva veronalennusta koskeva laki suosii kotimaisia osinkotuloja ulkomaisten kustannuksella. Kotimaisista osinkotuloista otetaan tämän jälkeen verotuksessa huomioon ainoastaan puolet, kun taas ulkomaisia osinkotuloja verotetaan edelleenkin täysimääräisesti. Siksi kysyn komissiolta: 1. Millaisina komissio pitää näitä Saksan verolain uusia säädöksiä, kun otetaan huomioon yhteisön säännöstön mukainen yhdenvertaisen kohtelun periaate ja syrjintäkielto? 2. Mitä komissio aikoo tarvittaessa tehdä tässä asiassa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2000) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että useat ulkomaiset osakesijoitusrahastot ovat jo tuoneet komission tietoon niitä koskevan verotuskysymyksen. 1. Tässä vaiheessa komissio korostaa jo tutustuneensa Frankfurter Allgemeine Zeitungin artikkelissa 2. syyskuuta 2000 mainittuun lakiin, johon parlamentin jäsen viittaa. Komissio suorittaa parhaillaan perusteellista tutkimusta saksalaisten rahastojen osinkoihin sovellettavasta verotuskäytännöstä verrattuna ulkomaisten rahastojen osinkoihin sovellettavaan käytäntöön asiaa koskevien yhteisön säännösten valossa ja ottaen erityisesti huomioon syrjimättömyyden periaatteen. 2. Edellä mainitun analyysin perusteella komissio varaa itselleen oikeuden tarvittaessa soveltaa asiaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) mukaista menettelyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2421/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Riisialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0149 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2421/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Riisialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus Euroopan komissio hyväksyi 7. kesäkuuta 2000 ehdotuksen riisialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamiseksi, jossa esitetään interventiohintajärjestelmän lakkauttamista ja suorien tukien lisäämistä sekä riisin sisällyttämistä peltokasvijärjestelmään. Ottaen huomioon, että interventiohinta on perustavan tärkeä väline alan suojaamisessa maailmanmarkkinoilla kilpailukykyisemmin hinnoin toimivien kolmansien maiden tuonnilta ja että tukien lisääminen ei välttämättä korvaa interventiohinnan menettämisestä aiheutuneita tappioita, riisiala saattaa menettää kannattavuutensa. Lisäksi riisiin sovelletaan jo nyt muihin peltokasveihin verrattuna syrjivää seuraamusjärjestelmää. Miten komissio aikoo oikaista riisin syrjivän kohtelun muihin peltokasveihin verrattuna? Mitä toimia komissio aikoo ehdottaa, jotta riisialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus ei aiheuta epätasapainoa markkinoilla? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2000) Riisin markkinajärjestelyn uudistuksesta tehdyn ehdotuksen(1) perustana on riisialan liittäminen peltokasvijärjestelmään ja interventiohinnan poistaminen. Komission mielestä ehdotus ei syrji riisiä muihin peltokasveihin verrattuna eikä aiheuta epätasapainoa markkinoilla. Nykyinen 52,65 euron hehtaarituki tonnia kohti korotetaan 63 euroon tonnia kohti markkinointivuodesta 20012002 maksettavaa viljan tukea vastaavasti. Markkinahäiriöiden ilmetessä voidaan interventiojärjestelmän poistamisen jälkeen ottaa käyttöön erityistoimenpiteitä. Lisäksi ulkoista suojaa ja yhteisön etuuskohtelua lisätään soveltamalla yleisesti kiinteiden tariffien järjestelmää. Tästä on vielä neuvoteltava toimittajamaiden kanssa. Näillä toimenpiteillä voidaan yhdessä kesannoinnin kanssa saavuttaa tasapaino kysynnän ja tarjonnan välillä riisinviljelijöiden tulotasoa heikentämättä. (1) KOM(2000) 278 lopullinen.