KIRJALLINEN KYSYMYS E-3308/01

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(28. marraskuuta 2001)

Aihe: Terroristisoluja Balkanilla

Wall Street Journal -sanomalehden viime aikoina julkaisemien tietojen mukaan näyttää siltä, että Osama bin Laden kävi Balkanilla kolme kertaa vuosien 1994 ja 1996 välisenä aikana. Monien ulkomaisten tietotoimistojen välittämien tietojen mukaan bin Ladenilla on bosnialainen passi, jonka on myöntänyt Bosnian Wienin-suurlähetystö vuonna 1993. Vuonna 1997 Bosnian hallitus sitä paitsi myönsi kansalaisuuden ja passin bin Ladenin läheiselle yhteistyökumppanille Mahrez Amdunille, joka taisteli Bosniassa 90-luvun alussa. Amduni pidätettiin Interpolin vihjeen perusteella etsintäkuulutettuna terroritekoihin osallistumisesta.

Lisäksi Lontoossa ilmestyvä Sunday Times on paljastanut julkaisemassaan artikkelissa (marraskuussa 1998), että bin Laden johti Albaniassa terroristiverkostoa, joka suoritti operaatioita Kosovossa. Albanian salaisen palvelun johtaja Fatos Klosi on tälle brittilehdelle antamissaan lausunnoissa väittänyt, että verkostoa johtaa saudiarabialainen Osama bin Laden ja että sen yksiköitä lähetetään taistelemaan Kosovoon. Bin Ladenin suhteet Albaniaan ovat saaneet vahvistusta myös Claude Kaderin murhaoikeudenkäynnin aikana. Kader oli bin Ladenin albanialaisen verkoston jäsen, joka paljasti, että bin Laden oli käynyt Albaniassa vuosien 1996 ja 1997 välisenä aikana.

Washington Times -sanomalehden julkaiseman artikkelin mukaan bin Laden on ilmeisesti rahoittanut Kosovon vapautusarmeijaa UCK:ta 7 miljoonalla dollarilla, ja monet UCK:n jäsenistä näyttävät saaneen koulutuksensa al-Qaida-järjestön terroristileireillä. Lisäksi Jamal al-Fadl, Yhdysvaltain suurlähetystöihin Itä-Afrikassa suoritetuista pommi-iskuista syytetty al-Qaidan jäsen, on paljastanut oikeudenkäynnissään helmikuussa 2001, että vuonna 1994 Kyproksen miehitetyssä osassa suoritettiin kokeita uraanilla, jota käytetään kuolettavaa radioaktiivista säteilyä lähettävissä likaisissa pommeissa.

1. Onko komissiolla tiedossaan tosiasioita, jotka osoittavat näiden tietojen paikkansapitävyyden, ja mitä nämä tosiasiat ovat?

2. Mitä neuvosto aikoo tehdä ottaakseen selvää näistä runsaslukuisista tiedoista, jotka kertovat nähtävästi al-Qaida-järjestöön läheisesti sidoksissa olevien terroristisolujen toiminnasta Balkanilla?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(22. tammikuuta 2002)

Sekä paikallisissa että kansainvälisissä tiedotusvälineissä väitetyt Bosnia ja Hertsegovinan entisten viranomaisten ja islamilaisvaltioista peräisin olevien terroristeiksi epäiltyjen henkilöiden väliset yhteydet ovat saaneet paljon huomiota 11. syyskuuta 2001 suoritettujen terrori-iskujen jälkeen. Vuoden 2000 alussa Bosnia ja Hertsegovinan ministerineuvosto perusti kansalaisoikeudet muun kuin syntymän perusteella saaneiden Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten statuksen tarkistamiseksi komitean, jonka tehtävänä oli tutkia sellaisia passiin liittyviä tapauksia, joissa passin myöntäminen on mahdollisesti tapahtunut tavanomaisesta myöntämiskäytännöstä poiketen. Komitea on nyt saanut käytyä läpi sodanaikaiset tapaukset eli tapaukset vuosilta 19921995, ja tutkinnan tuloksena 94:n kansalaisoikeudet muun kuin syntymän perusteella saaneen bosnialaisten kansalaisuus kumottiin. Vastaavan tutkinnan suorittaminen on meneillään sodanjälkeisen ajanjakson osalta.

Tarkistuskomitean havainnot vahvistavat Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisten vakuuttelut siitä, ettei Osama bin Ladenille ole koskaan myönnetty Bosnia ja Hertsegovinan passia. Varmuudella ei voida sanoa, ettei Osama bin Laden tai joku hänen liittolaisistaan oleillut Bosnia ja Hertsegovinassa sodan aikana, mutta mitään uskottavaa näyttöä väitteiden toteennäyttämiseksi ei ole tähän mennessä löydetty. Ennen 11. syyskuuta 2001 Bosnia ja Hertsegovinassa arvioitiin olevan muutama sata niin kutsuttua mujahidin-taistelijaa.

Komissiolla ei ole tietoa väitetyistä toimista Kosovossa ja se ehdottaakin, että kysymys esitettäisiin Yhdistyneiden kansakuntien väliaikaisen hallinnon operaatiolle Kosovossa ja Yhdistyneiden kansakuntien Kosovon rauhanturvajoukoille (UNMIK ja KFOR).

Albanian osalta komissiolla ei ole käytössään tarvittavia tietoja niiden seikkojen vahvistamiseksi, joihin arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa. Albanian viranomaiset

ovat kuitenkin vakuuttaneet komissiolle eri yhteyksissä kuluvan vuoden aikana, ettei Albanian alueella harjoiteta terrori- tai puolisotilaallista toimintaa. Lisäksi Albania on osoittanut 11. syyskuuta 2001 jälkeen osallistuvansa täysipainoisesti terrorismintorjuntaan ja tukenut Yhdysvaltojen ja unionin kantoja asiassa.