ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2673/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Jäsenehdokkaille ulkorajojen valvonnassa annettava apu EU:n lainsäädännön ja siten EU:n vaatimusten käyttöönottoa ulkorajojen valvonnassa on toistuvasti korostettu jäsenyyden ehtona. Viime aikoina on arvosteltu yhä enemmän ehdokasvaltioiden rajavalvonnan tehokkuutta, ja on epäilty, että ehdokasvaltiot eivät täytä tätä vaatimusta. Neuvoston puheenjohtaja kehotti siksi 15. heinäkuuta 1998 Euroopan parlamentissa Strasbourgissa pitämässään puheessa nimenomaisesti etsimään mahdollisuuksia auttaa ehdokasvaltioita rajavalvonnassa. Hän totesi myös, että on otettava huomioon näiden 11 ehdokasvaltion ulkorajojen yhteispituus, joka on peräti 6 600 km. 1. Mitkä ovat puheenjohtajamaan mielestä ulkorajojen valvonnan puutteet, ja kuinka vakavina se pitää puutteita? 2. Mitä mieltä neuvosto on tästä avusta? 3. Millaisista summista on kyse, ja mistä budjettikohdista varat on tarkoitus ottaa? 4. Miten tällainen apu on puolusteltavissa, kun jäsenvaltiot ovat joutuneet selviytymään Schengenin sopimuksen velvoitteista yksin, vaikka esimerkiksi Itävallalla on 2 400 km Schengen-ulkorajaa? Vastaus (18.-19. tammikuuta 1999) Neuvosto on tietoinen ongelmista, jotka liittyvät jäsenyyttä hakevien maiden rajavalvonnan toimintaan ja joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. On selkeästi Euroopan unionin edun mukaista varmistaa, että hakijamaat soveltavat samoja vaatimuksia kuin jäsenvaltiot kuten käy ilmi unionin kannasta, joka ilmoitettiin hakijamaille maaliskuussa 1998, kun liittymisprosessi ja liittymisneuvottelut aloitettiin. Tämän vuoksi lokakuussa 1998 järjestettiin seminaari, johon kutsuttiin useita hakijamaita. Seminaari on ensimmäinen tapahtuma kokonaisesta sarjasta tapahtumia, joiden tarkoituksena on antaa kaikille hakijamaille mahdollisuus siirtää rajavalvontaan liittyvät tärkeimmät säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä, tarvittaessa vaiheittain, mutta kuitenkin ennen liittymistä. ODYSSEUS-ohjelman puitteissa on hyväksytty useita yhteistyöhön ja tietojen vaihtoon liittyviä hankkeita, jotka koskevat hakijamaiden ulkorajoja. Lisäksi oikeus- ja sisäasiat kuuluvat maaliskuussa hyväksyttyihin liittymiskumppanuuksien painopistealueisiin kuten myös jäsenvaltioiden ja hakijamaiden hallinnollinen yhteistyö. Neuvosto ei voi vastata arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin 2 ja 3, jotka kuuluvat pikemminkin komission toimivaltaan PHARE-ohjelman täytäntöönpanon puitteissa.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3790/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: PK-yrityksiä ja matkailua koskevat ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Koska komissio toteuttaa kulujen suhteen avoimuuspolitiikkaa, voiko se ilmoittaa, mitkä Kataloniassa ajanjaksolla 1994-1999 toteutetut hankkeet ovat saaneet kaikkia avustuksia, jotka ovat käytettävissä pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä matkailualaa varten? Voiko komissio ilmoittaa täsmällisesti, mitkä määrät on lopulta myönnetty kullekin hankkeelle? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3033/98 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (ARE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Alitalian esittämät syytökset virka-aseman käytöstä yksityisen hyödyn edistämiseksi Malpensan lentokentän tapauksessa Alitalia julkaisi 20. syyskuuta 1998 eräissä italialaisissa sanomalehdissä maksullisen ilmoituksen, jonka otsikkona oli "Likaista peliä Malpensan avaamisen estämiseksi" ja jossa todettiin muun muassa, että koko asia pyritään peruuttamaan tiettyjen kansainvälisten lentoyhtiöiden taloudellisten etujen vuoksi. Alitalian kritiikki koskee selvästi komission päätöstä, jossa todetaan että Burlando-asetus on yhteisön oikeuden vastainen. Alitalia väittää, että komissio on toiminut laittomasti ("pelannut likaista peliä") tiettyjen kansainvälisten lentoyhtiöiden taloudellisten etujen suojelemiseksi. Syytöksissä annetaan ymmärtää, että komission Malpensan suhteen tekemä päätös oli virka-aseman väärinkäyttöä yksityisten etujen edistämiseksi ja että tähän liittyi muita rikoksia, kuten lahjontaa. Mitä toimenpiteitä - myös oikeudellisia - komissio aikoo toteuttaa näihin syytöksiin vastaamiseksi? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1998) Syyskuun 16. päivänä 1998 tekemässään päätöksessä komissio käsitteli merkittäviä tasapuolisuuteen ja suhteellisuusperiaatteen noudattamiseen liittyviä puutteita niissä säännöissä, joita Italia tuolloin kaavaili käytettäväksi lentoliikenteen jakamisessa. Päätös perustui yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2408/92(1) 8 artiklaan. Komission väliintulo Malpensan tapauksessa pohjautui yksinomaan tarpeeseen varmistaa, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan. Perusteitta esitetyt väitteet eivät horjuta komissiota sen täyttäessä tätä velvollisuuttaan. (1) EYVL L 240, 24.8.1992.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3359/98 esittäjä(t): Irene Soltwedel-Schäfer (V) neuvostolle (16. marraskuuta 1998) Aihe: Ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä 1. Euroopan unionissa on 29.6.1993 lähtien ollut ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä, jota on tähän mennessä toteutettu noin 1 960 yrityksessä. Miten neuvoston asetus (ETY) 1836/93(1) on otettu huomioon Euroopan parlamentin uudisrakennuksissa Brysselissä (Rue Wiertz) ja Strasbourgissa? 2. Mitä veden- ja energiansäästömahdollisuuksia on otettu huomioon kummassakin uudisrakennuksessa, ja mitä teknisiä ratkaisuja on käytetty hyväksi? 3. Miten paljon energiaa voidaan säästää aurinkokennolaitteistojen asennuksen ansiosta? 4. Mitä strategioita Euroopan parlamentin hallinnolla on tällä hetkellä suunnitteilla tai käytössä parlamentin rakennuksissa syntyvien jätteiden määrän vähentämiseksi? Vastaus (25. tammikuuta 1999) Neuvosto katsoo, että on Euroopan parlamentin tehtävä vastata Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin. (1) EYVL L 168, 10.7.1993, s. 1.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3032/98 esittäjä(t): Odile Leperre-Verrier (ARE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Kulttuuriperinnön suojelu Kosovossa Kosovon nykyisellä konfliktilla on väistämättä seurauksia myös tämän maan kulttuuriperinnölle, riippumatta siitä, onko kyse uskonnollisesta, islamilaisesta tai ortodoksisesta, vai muusta kulttuuriperinnöstä. Voiko komissio kertoa, aikooko se toteuttaa toimia suojellakseen tätä kulttuuriperintöä ja tehdä yhteistyötä UNESCOn kanssa saadakseen kansainvälisen yhteisön tietoiseksi asiasta sekä edistääkseen konsensuksen syntymistä kahden kulttuuriperinnöltään rikkaan yhteisön välille. Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1998) Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa Kosovon konfliktin tuhoisista seurauksista maan kansalliselle ja uskonnolliselle kulttuuriperinnölle. Kuten parlamentin jäsen tietää, Euroopan yhteisö on aktiivisesti mukana kansainvälisissä toimissa näiden kahden yhteisön sovintoon saattamiseksi. Komissiolla ei kuitenkaan ole toimivaltaa toimenpiteiden toteuttamiseen kulttuuriperinnön suojelemiseksi Kosovon alueella. Komissio on halukas tekemään yhteistyötä Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) kanssa, mikäli tämä aikoo ryhtyä toimiin parlamentin jäsenen mainitsemassa asiassa.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3024/98 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Postipalvelut Voiko komissio ilmoittaa, milloin se pystyy tiedottamaan parlamentille postialaa koskevista ehdotuksista? Ovatko nämä ehdotukset yhdenmukaisia parlamentin useaan otteeseen esittämän, postipalvelujen liberalisoimista koskevan kannan kanssa? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1998) Yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15. joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/67/EY(1) 7 artiklassa säädetään, että komissio tekee ennen vuoden 1998 loppua direktiiviehdotuksen postipalvelumarkkinoiden asteittaisen ja säännellyn vapauttamisen jatkamisesta. Koska direktiiviehdotus on tehtävä alaa koskevan selvityksen perusteella, komission on välttämätöntä saada tätä ennen käyttöönsä tulokset niistä tutkimuksista, joita parhaillaan tehdään joidenkin postipalvelujen vapauttamisen vaikutuksista. Tutkimukset on määrä saada päätökseen vuoden 1998 lokakuun loppuun mennessä, joten komissio voi tämän jälkeen lähettää ehdotuksensa Euroopan parlamentille vuoden lopulla. Komissio ei voi tässä vaiheessa antaa tietoja direktiiviehdotuksensa sisällöstä, mm. siksi, että sillä ei ole vielä käytettävissään parhaillaan käynnissä olevien tutkimusten tuloksia. Komissio voi kuitenkin vakuuttaa parlamentin jäsenelle ottavansa erityisesti huomioon parlamentin aiemmin asiassa omaksuman kannan. (1) EYVL L 15, 21.1.1998.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2576/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Sianliha-ala Onko komissio tietoinen sianliha-alan nykyisestä katastrofaalisesta tilanteesta, ja onko komissio antanut ehdotuksia, jotka saattaisivat auttaa tätä alaa laajalle ulottuvien konkurssien välttämisessä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1998) Komissio tietää hyvin, että sianlihan hintojen oltua poikkeuksellisen korkeita kahden vuoden ajan EU:n sianlihantuottajat ovat lisänneet tuotantoaan huomattavasti vuonna 1998, mikä on väistämättä johtanut markkinahintojen alenemiseen. Tuotanto lisääntyi selvästi jo vuonna 1997, mutta silloin tilannetta tasoitti se, että suuri määrä sikoja jouduttiin poistamaan markkinoilta klassisen sikaruton vuoksi. Hintojen nopea lasku tuotannon lisääntyessä on sianlihan tuotannolle tyypillinen syklinen ilmiö. Toisaalta hintojen lasku lisää kulutusta. Komissio on seurannut tilannetta tarkasti ja se on reagoinut jo ottamalla käyttöön ruhojen ja luullisten ruhonosien vientitukia 14. päivästä toukokuuta 1998. Tietyt luuttomiksi leikatut ruhonosat lisättiin 3. elokuuta 1998 luetteloon vientitukeen oikeutetuista tuotteista ja tukien määrää korotettiin. Vienti yhteisön ulkopuolisiin maihin on lisääntynyt varsin hyvin. Vuonna 1997 yhteisöstä vietiin ennätykselliset 1,07 miljoonaa tonnia, joista 78 prosenttia ilman tukea. Kahden viime vuoden aikana yhteisön sianlihan vienti Itä-Eurooppaan ja Venäjälle on lisääntynyt 25 prosenttia. Samana aikana vienti Kaakkois-Aasiaan (Japani mukaan lukien) kasvoi 51 prosentilla. Vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen vientiluvut osoittavat viennin lisääntyvän entisestään. Komissio on valmis harkitsemaan tarvittaessa muita mahdollisia markkinatukitoimenpiteitä, mutta sillä ei ole juurikaan keinoja vaikuttaa kasvaneen tuotannon ongelmaan. Tuottajien asia on päättää, haluavatko he vaikuttaa markkinahintoihin mukauttamalla tuotantoaan.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2268/98 esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Muuttolintujen metsästäminen Ranskassa Ranskan kansalliskokous päätti äskettäin pidentää muuttolintujen metsästyskautta. Siten kansalliskokous on tietoisesti piittaamatta eurooppalaisista säädöksistä, ja tämä avoin piittaamattomuus voimassa olevia oikeudellisia normeja kohtaan osoittaa, että eurooppalainen sääntely ei nykyisin sido Ranskaa. 1. Onko komissio reagoinut tähän eurooppalaisten säädösten laiminlyöntiin, ja jos on, miten? Tai aikooko se reagoida siihen myöhemmin, ja jos aikoo, niin miten? 2. Olisiko Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen tehtävä asiasta kantelu, joka saattaisi lopulta johtaa Ranskalle langetettavaan sakkorangaistukseen? Millaisiksi komissio arvioi tällaisen kanteen onnistumismahdollisuudet? Kuinka pitkän aikaa tällainen menettely veisi? Kuinka kauan kestäisi, kunnes sakkorangaistukset maksettaisiin? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 1998) 1. Parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Michael Elliottin suulliseen kysymykseen H-726/98(1). 2. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 ja 171 artiklassa määrätään rikkomisesta johtuvasta menettelystä valtiota vastaan. Artiklassa 171 määrätyn uhkasakon yhteisön tuomioistuin voi määrätä vasta toisessa tuomiossa, jossa se toteaa, että jäsenvaltio, jota asia koskee, ei ole noudattanut sen ensimmäistä tuomiota. Jos komissio päättää edellä mainitun tuomioistuimen perustellun lausunnon ja Ranskan vastauksen perusteella saattaa asian tuomioistuimen käsiteltäväksi, tämä esittää siitä arvionsa määräajassa. Yleensä käsittely kestää yhdestä kahteen vuotta. Jos tuomioistuin katsoo, että Ranska on rikkonut luonnonvaraisten lintujen metsästyskaudesta annettuja yhteisön säännöksiä eikä ole noudattanut annettua tuomiota, komissio voi aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artiklan mukaisen menettelyn. Tämä menettely käsittää, kuten perustamissopimuksen 169 artiklan mukainen menettelykin, alustavan käsittelyn (virallinen ilmoitus, perusteltu lausunto) ja varsinaisen käsittelyn tuomioistuimessa. Menettely kestää yleensä useita vuosia. (1) Euroopan parlamentin istuntopöytäkirja (syyskuu 1998).
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2636/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) , Otto von Habsburg (PPE) , Charles Goerens (ELDR) , Klaus-Heiner Lehne (PPE) , Claudia Roth (V) , Wilmya Zimmermann (PSE) ja Karl Habsburg-Lothringen (PPE) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Bulgarian ja Romanian viisumipakko 1. Kuinka neuvoston mielestä Bulgarian ja Romanian lähentäminen Euroopan unioniin sopii yhteen sen kanssa, että näiden maiden kansalaisilla on viisumipakko? Kaksi EU:n toimielintä, Euroopan parlamentti ja komissio, kannattavat kyseisten valtioiden poistamista EY:n perustamissopimuksen 100 c artiklassa mainitusta luettelosta, ja Euroopan parlamentti aikoo piakkoin vahvistaa tämän kannan. 2. Mistä syystä neuvosto kieltäytyy poistamasta näitä maita koskevaa viisumipakkoa? 3. Tunteeko neuvosto Bulgarian ja Romanian kansalaisille asetetut osittain kohtuuttomat edellytykset viisumin saamiseksi EU:n jäsenvaltioihin? Aikooko neuvosto helpottaa näitä vaatimuksia ja edellytyksiä viisumin saamiseksi ja poistaa ne lähitulevaisuudessa? 4. Pitääkö neuvosto kyseisten valtioiden romaniväestöä esteenä sille, että nämä valtiot poistetaan yhteisestä luettelosta? Jos pitää, miksi? Vastaus (7. ja 8. joulukuuta 1998) Tällä hetkellä neuvoston käsiteltävänä ei ole komission ehdotusta Bulgarian ja Romanian kansalaisten viisumipakon poistamisesta. Itse asiassa neuvosto ei ole toistaiseksi saanut komissiolta mitään ehdotusta, jossa Bulgaria ja Romania poistettaisiin niiden kolmansien maiden luettelosta, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden ulkorajat. Neuvosto ei ole tietoinen arvoisien parlamentin jäsenten mainitsemista vaikeuksista viisumien saamisessa. Tällä hetkellä vaatimuksia ja edellytyksiä viisumin saamiseksi ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla. On aiheellista korostaa, ettei viisumipolitiikassa tehdä eroa erilaisten etnisten ryhmien, vaan kansalaisuuksien välillä. Hakijamaiden viisumipolitiikkojen lähentämistä Euroopan unionin viisumipolitiikan kanssa koskevan neuvoston suunnitelman puitteissa neuvosto järjestää Luxemburgin puheenjohtajakaudesta lähtien säännöllisesti tapaamisia jäsenvaltioiden, komission ja kyseisten maiden välillä.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2359/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Pellavan viljelijöille maksettavat maksut Voiko komissio selittää, miksi pellavan viljelijöille maksettavat maksut suoritetaan kaksitoista kuukautta myöhässä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Pellavan ja hampun yhteistä markkinajärjestelyä koskevassa yhteisön lainsäädännössä vaaditaan markkinointivuodesta 1998/1999 alkaen uusia rajoituksia kuitupellavalle myönnettäviin tukiin. Jotta tukea ei maksettaisi sellaisille viljelyaloille, joita ei käytetä, on otettu käyttöön tuottajan ja ensimmäisen jalostajan väliset pakolliset sopimukset, jalostamisvelvoite, periaate hyväksymisen myöntämisestä sekä korsimääräisen vähimmäistuotoksen saavuttaminen. Jalostamissopimusten ja -velvoitteiden kohteena olevilla viljelyaloilla tuotettujen pellavankorsien tosiasiallista jalostamista koskevan vaatimuksen mukaisesti tuet on maksettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua markkinointivuoden päättymisestä. Toimijat voivat kuitenkin toteuttaa vaatimuksen edellyttämät toimet mahdollisimman nopeasti saadakseen tukea. Takuuta vastaan tuensaajat voivat saada myös ennakkotukea ennen tosiasiallista jalostamista.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2732/98 esittäjä(t): Christine Oddy (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Uskonnolliset vainot Sudanissa Aikooko komissio esittää voimakkaan vastalauseen Sudanin tasavallan hallitukselle maan harjoittamasta jatkuvasta vainoamisesta kristinuskoon kääntyviä kohtaan? Huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti Faisal Abdallahin, Ahmad Abdulrahamin ja Al Faki Kuku Hassanin tapauksiin. Kaikki he ovat islamista kääntyneitä, jotka on vangittu ja joita syytetään kumouksellisista toimista, jotta heitä voitaisiin vainota heidän uskonsa vuoksi. Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 1998) Komissio on tietoinen uskosta luopumisesta syytettyjen henkilöiden jatkuvasta vainoamisesta Sudanissa ja on huolestunut perusluonteisten ihmisoikeuksien puutteesta, jonka osoituksena on muun muassa se, että Sudanin hallitus yrittää pakottaa väestön noudattamaan tiettyä islaminuskon suuntausta ja kieltää uskonnonvapauden. Vaikka Sudanin hallitus on todennut, että kaikkia uskontoja olisi kunnioitettava ja että uskonnonvapaus taataan, islaminuskolla, jota enemmistö väestöstä tunnustaa, on käytännössä valtion uskonnon asema. Hallitus on myös ilmoittanut, että maan lakien, toimielinten ja politiikan on perustuttava islaminuskoon. Vaikka ei-muslimit saavat kääntyä islaminuskoon, vuoden 1991 rikoslaissa säädetään, että islaminuskosta luopuminen (johon kuuluu muun muassa kääntyminen toiseen uskontoon) on rangaistava teko. Viranomaiset rajoittavat edelleen muiden kuin islaminuskoisten toimintaa, minkä lisäksi on saatu tietoja häirinnästä ja pidätyksistä, jotka ovat johtuneet uskonnollisista syistä tai uskonnollisesta toiminnasta. Komissio tutkii parhaillaan Khartumin-edustustonsa välityksellä ja tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa Faisal Abdallahin, Ahmad Abdulrahamin ja Al Faki Kuku Hassanin tilannetta. Euroopan unioni on useaan otteeseen kehottanut Sudanin hallitusta kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja noudattamaan niitä koskevaa lainsäädäntöä kaikkialla Sudanissa ja erityisesti sallimaan avustusjärjestöjen ja kansainvälisten tarkkailijoiden esteettömän pääsyn, tutkimaan nopeasti väitetyt rikkomukset, julkaisemaan tutkimustensa tulokset ja rankaisemaan rikkomuksiin syyllistyneitä.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2884/98 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Viestintä Komissio on tehnyt jo kuukausien ajan selvitystä matkapuhelinten liian korkeista käyttömaksuista. Milloin komissio aikoo toteuttaa toimenpiteet, joilla asia pannaan järjestykseen? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1998) Komissio julkaisi heinäkuussa 1998 alustavat tulokset tutkimuksestaan, joka koskee kiinteän verkon ja matkapuhelinverkon operaattorien yhteenliittämishinnoittelua. Tammikuussa 1998 vireille pannussa tutkimuksessa keskityttiin kolmeen alueeseen, jotka ovat liityntä yleiseen analogiseen puhelinverkkoon (PSTN) matkapuhelimesta kiinteään puhelimeen soitettaessa, liityntä matkapuhelinverkkoon kiinteästä puhelimesta matkapuhelimeen soitettaessa sekä analogisen puhelinverkon operaattorin palvelun ylläpito kiinteästä puhelimesta matkapuhelimeen soitettaessa. Tutkimuksen ensimmäisen vaiheen tavoitteena oli kerätä monipuolista tietoa asiasta sekä arvioida kerätyt tiedot. Tarkoituksena oli löytää mahdollisia osoituksia liian korkeasta tai syrjivästä hinnoittelusta. Tarkastelu viittasi siihen, että tarkemmat tutkimukset ovat aiheellisia ainakin 14 tapauksessa. Kansalliset televiestintäviranomaiset voisivat ratkaista ainakin osan näistä tapauksista alaan liittyviä säännöksiä soveltaen. Alustavat päätelmät ovat tietenkin vain viitteellisiä, ja kunkin operaattorin kustannukset on tutkittava tarkkaan ennen lopullisten päätelmien tekemistä. Tässä vaiheessa ei vielä voida antaa ennustetta tapausten loppuun saattamiseen tarvittavasta ajasta.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2548/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Ydinjätekuljetukset IAEO:n (Kansainvälinen atomienergiajärjestö) Safety Series 37:n mukaan raja-arvojen ei pitäisi periaatteessa ylittyä, jos suositellut säteilynvastaiset toimet toteutetaan. Sen mukaan satunnaiset raja-arvojen ylitykset ovat täysin vaarattomia, sillä raja-arvot on määritetty tiukoiksi. Jos raja-arvot ylitetään, vastaanottajan on ilmoitettava siitä lähettäjälle, jotta tämä voi korjata asian. 1. Pitääkö komissio tätä IAEO:n käsitystä edelleen ajanmukaisena? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, kun otetaan huomioon tietoon tulleet jopa 5000-kertaiset raja-arvojen ylitykset ydinjätekuljetuksissa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-2547/98 ja E-2548/98 (30. syyskuuta 1998) Komissio pitää kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) julkaisusarjoissa julkaistuja turvallisuusnormisuosituksia (IAEA safety series 37) yhä asianmukaisina. Raja-arvojen riittävyys ilmenee hyvin ranskalaisten ja saksalaisten viranomaisten tekemistä kyselytutkimuksista. Vaikka tutkimukset eivät olekaan vielä täysin valmiita, niistä käy jo ilmi, että työntekijät ja väestö eivät ole altistuneet liialliselle säteilylle, vaikka sallitut kontaminaatioarvot on ylitetty ja tällaisia tapauksia on useita. Koska tapauksia on kuitenkin sattunut tiuhaan ja tilanteen vakavuus on todettu myöhäisessä vaiheessa, asiaan on selvästi puututtava toimenpitein. Ensimmäisessä vaiheessa toimien toteuttamisvastuu on kansallisilla viranomaisilla, jotka ovat jo ryhtyneet tarkistamaan perusteellisesti nykyisin toteutettavia toimia. Kansallisten viranomaisten tavoitteena on ollut korjata nykyisiä toimia sen varmistamiseksi, että yksittäiset tapaukset ovat todellakin vain satunnaisia. Lisäksi tavoitteena on ollut varmistaa, että sallittujen säteilyannosten ylittyessä kaikille osapuolille tiedotetaan asiasta IAEA:n suositusten mukaisesti. Lisäksi komissio katsoo, että Ranskassa ja Saksassa saadut kokemukset voivat olla merkittäviä myös siksi, että niiden ansiosta muissa jäsenvaltioissa voidaan varmistaa hyvien käytäntöjen toteuttaminen. Komissio on ilmoittanut 17. kesäkuuta 1998 parlamentille antamassaan lausunnossa, että se aikoo tarkastella Ranskan ja Saksan laatimia loppuraportteja myös muiden jäsenvaltioiden eikä vain näiden kahden jäsenvaltion tilanteen kannalta. Näin ollen komissio kuulee pikaisesti kaikkia jäsenvaltioita, joita asia koskee.