ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Tavallinen valmistevero, jota sovelletaan polttoaineena käytettyyn dieseliin, on tällä hetkellä Ranskassa 389 euroa ja Saksassa 440 euroa tuhannelta litralta. Saksan kivennäisöljyn verotusta koskevan lain (Mineralölsteuergesetz) 1 pykälän 2 kohdassa ja sen 1 alakohdassa myönnetään vapautus verosta Saksassa myydylle 97-prosenttisesti puhtaalle biodieselille. Käytännössä tämä verovapaus koskee lähinnä kasviperäisiä (kuten rypsin) metyyliestereitä. Saksan laki perustuu kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY (1) 8 artiklan 2 kohdan d alakohtaan. Komissio ei ole vielä perusteellisesti tutkinut, soveltuuko kyseinen artikla tähän, mutta lähikuukausina todennäköisesti hyväksyttävässä komission ehdotuksessa biopolttoaineiden verotukseen sovellettavasta erityisjärjestelmästä on otettu tämä erikoistapaus huomioon ns. saavutettujen etuuksien säilyttämislausekkeella (8 c artiklan 3 kohta). Kyseisen lausekkeen mukaan jäsenvaltiot, jotka olivat 1. tammikuuta 2001 vapauttaneet verosta kokonaan pelkästään biopolttoaineista koostuvat tuotteet, saavat jatkaa näiden tuotteiden täysimääräistä vapautusta 31. päivään joulukuuta 2003. Ranska on saanut neuvostolta luvan myöntää lupia poikkeavan valmisteveron soveltamiseen dieselin ja kasviöljyestereiden polttoainesekoituksille. Nämä veronalennukset voivat olla enintään 35,06 euroa hehtolitralta tai 396,64 euroa tonnilta kasviöljyesteriä. Ranskassa asiasta on säädetty vuoden 1997 finanssilain muuttamisesta annetun lain 25 artiklassa, 22. huhtikuuta 1998 annetussa asetuksessa nro 98—309, jossa vahvistetaan edellytykset kotimaisen kulutusveron vähentämiseen oikeutettujen biopolttoaineiden kotikäyttöön vapauttamista Ranskassa koskevaan tarjoukilpailuun osallistumiselle sekä komitean perustamisesta biopolttoaineiden tuotantoyksiköiden lupapyyntöjen tarkastelua varten 22. huhtikuuta 1998 tehdyssä päätöksessä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/707

(2004/C 84 E/0794)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3826/02

esittäjä(t): Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) komissiolle

(20. joulukuuta 2002)

Aihe: Al-Sharin perheen karkotus Italiasta

Italian poliisi on luovuttanut insinööri Muhammad Al-Sharin (tuomittu useita vuosia sitten kuolemaan Syyriassa Muslimiveljet-järjestöön kuulumisen vuoksi) Syyrian poliisille. Al-Sharin lisäksi poliisille luovutettiin myös hänen vaimonsa ja heidän neljä lastaan sen jälkeen, kun heitä oli pidetty viisi päivää Milanon Malpensan lentokentällä ilman, että he saivat olla yhteydessä kolmansiin osapuoliin. Toiminta on vastoin turvapaikkaoikeudesta tehtyjä kansainvälisiä sopimuksia sekä paljon puhuttua Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. Al-Sharin perhe oli tulossa Irakista ja heidät olisi pitänyt ”palauttaa” tähän maahan, eikä antaa heitä Syyrian diktatuurihallinnon käsiin.

Aion viedä asian Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimeen, mutta pyydän komissiota tarkistamaan, onko Muhammad Al-Sharin kuolemanrangaistus pantu täytäntöön Syyriassa. Lisäksi tiedustelen komissiolta, millaisia toimia se aikoo toteuttaa suojellakseen Al-Sharin perheen fyysistä koskemattomuutta, sekä pyydän komissiota muistuttamaan Italian hallitukselle, että sen olisi noudatettava kansainvälisiä sitoumuksiaan.

Christopher Patteriin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-3821/02 ja P-3826/02

(29. tammikuuta 2003)

Jäsenvaltiossa tapahtuneen turvapaikkaoikeuden mahdollisen rikkomisen osalta tilanne on seuraava: vaikka komissiolla on velvollisuus varmistaa perusoikeuksien kunnioittaminen yhteisön lainsäädännössä, sillä ei kuitenkaan ole toimivaltaa tarkastella yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan kuulumattoman kansallisen lainsäädännön ja käytännön yhteensopivuutta Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen kanssa.

Tämä on vahvistettu EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännössä (Demirel, Wachauf ja ERT) ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 51 artiklassa. Turvapaikka-asioista ei ole olemassa EY:n perustamissopimuksen näissä kahdessa kysymyksessä kuvattuun tilanteeseen liittyvään 63 artiklaan perustuvia yhteisön säännöksiä. Ehdotuksista turvapaikkamenettelyjä koskevista minimivaatimuksista annettavaksi direktiiviksi sekä henkilöistä, joita on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, annettavaksi direktiiviksi neuvotellaan edelleen neuvostossa. Näin ollen komissiolla ei ole toimivaltaa puuttua Italian viranomaisten toimiin tältä pohjalta.

Syyrian viranomaisten mukaan Muhammad al Shari on vangittuna, ja hänen asiaansa tutkitaan liittyen tapahtumiin Hamassa 1980-luvun alussa. Hänen perheensä ei ole vangittuna. Syyrian viranomaisille on myös osoitettu pyyntöjä kohdella Muhammad al Sharia kansainvälisten normien mukaisesti.

Komissio pitää yhteyttä unionin puheenjohtajamaahan sekä Damaskuksessa toimiviin jäsenvaltioiden lähetystöihin huolehtiakseen tämän asian jatkuvasta seurannasta ja jatkotoimista.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/16

(2004/C 70 E/017)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3648/02

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(17. joulukuuta 2002)

Aihe: Uskonnonvapaus Laosissa

Komissio tietää, että Laosissa ei juurikaan ole uskonnonvapautta.

Onko komissio tietoinen myös siitä, että kesä-elokuussa 2002 on Laosissa vähintään 39 kristittyä pidätetty näiden tunnustaman uskonnon vuoksi ja että heitä pidetään vangittuina kauhistuttavissa oloissa?

Onko komissio valmis painostamaan Laosin viranomaisia, jotta nämä vapauttavat kyseiset vangit ja arvioivat uudelleen uskonnonvapautta koskevan politiikkansa?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(29. tammikuuta 2003)

Komissio on tietoinen Laosissa edelleen vallitsevista uskonnonvapauden rajoituksista. Asiasta ovat raportoineet muun muassa kristittyjen ryhmien jäsenet, joita on vainottu ja/tai pidätetty uskonnollisen vakaumuksensa vuoksi.

Kysymyksessä mainittuja erityistapauksia koskeviin tietoihin ei vielä ole saatu vahvistusta EU:n ja muiden kumppaneiden Laosissa tekemistä tiedusteluista huolimatta.

Laosin perustuslain mukaan maassa on oikeus ja vapaus tunnustaa tai olla tunnustamatta uskontoa, mutta viranomaiset ilmeisesti kuitenkin rajoittavat tätä oikeutta käytännössä erityisesti muiden kuin buddhalaisten yhteisöjen suhteen.

Suvaitsevaisuus uskonnonharjoittamisen suhteen näyttää vaihtelevan eri alueiden välillä. Uskovia ja hengellisiä johtajia on tietojen mukaan pidätetty ja vangittu syytteitä kuitenkaan esittämättä. Kristityille on annettu myös tuomioita sillä perusteella, että näiden kokoontumiset ovat aiheuttaneet yhteiskunnallista levottomuutta. Uskonnollisilla ryhmillä on tietojen mukaan ollut myös vaikeuksia uusien uskonnonharjoituspaikkojen perustamisessa.

Komission Bangkokin-lähetystö, joka vastaa myös suhteista Laosin demokraattiseen kansantasavaltaan, seuraa yhdessä unionin jäsenvaltioiden diplomaattisten edustustojen kanssa tätä asiaa ja muita Laosin ihmisoikeuksiin liittyviä kysymyksiä erittäin tarkkaan. Komissio on useaan otteeseen korostanut tarvetta parantaa kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien, mukaan luettuna uskonnonvapauden, kunnioittamista Laosissa. Kun Vientianessa avataan vuonna 2003 yhteisön lähetystö, saamme entistä paremmat mahdollisuudet ottaa näihin seikkoihin liittyvät kysymykset esille Laosin hallituksen kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1583/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Saksalaisten notaarien oikeaksi todistamien asiakirjojen tunnustaminen Espanjassa.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0004 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1583/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (4. kesäkuuta 2002) Aihe: Saksalaisten notaarien oikeaksi todistamien asiakirjojen tunnustaminen Espanjassa Tietojeni mukaan Espanjan kiinteistörekisterin ylläpidosta vastaavat viranomaiset kieltäytyvät toistuvasti hyväksymästä saksalaisen notaarin oikeaksi todistamia kiinteistönluovutusasiakirjoja. Viranomaiset vetoavat Espanjan oikeusministeriön (Ministerio de Justicia, Secretaria de Estado de Justicia, Dirección General de los Registros y del Notariado) 15. maaliskuuta 2000 antamaan päätöslauselmaan 3a N Expte 166/99-B. 1. Onko komission tietoon tullut tällaisia tapauksia? 2. Onko menettely Euroopan unionin oikeuden vastainen? 3. Jos on, mitä komissio aikoo tehdä asian suhteen? Frits Bolkesteinin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (5. marraskuuta 2002) Kirjoitettuaan Espanjan viranomaisille komissio on saanut niiltä tietoja, jotka voidaan tiivistää seuraavasti: Espanjassa ei ole omistusoikeuden siirtämistä koskevia muodollisia vaatimuksia. Omistusoikeuden siirtäminen on Espanjassa vapaaehtoista, mutta viranomaiset suosittavat sitä painokkaasti, sillä rekisteröinti tekee toimen julkiseksi kolmansiin osapuoliin nähden. Espanjassa laaditun asiakirjan rekisteröinti edellyttää, että asiakirja on oikeaksi vahvistettu (Escritura Publica). Vuodesta 1999 Espanjan viranomaiset ovat kuninkaallisen asetuksen 664/1999 mukaisesti rekiströineet muiden jäsenvaltioiden kiinteistönluovutusasiakirjoja, jos ne on kyseisessä jäsenvaltiossa oikeaksi vahvistettu tai jos ne muuten täyttävät kyseisissä jäsenvaltioissa rekisteröinnille asetetut vaatimukset. Espanjan viranomaiset edellyttävät, että saksalaiset kiinteistönluovutusasiakijat ovat sakasalaisen notaarin vahvistamia, koska tämä on Saksan lain mukainen vaatimus asiakirjan rekisteröimiselle Saksassa. Saksalaisia yksityisiä asiakirjoja, jotka eivät ole notaarin vahvistamia tai muuten oikeaksi vahvistettuja asiakirjoja, ei voida rekisteröidä Espanjassa. Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan ei siis ole näyttöä siitä, että Espanjan viranomaiset toistuvasti kieltäytyisivät rekisteröimästä saksalaisia kiinteistönluovutusasiakirjoja. Mainitulla kuninkaallisella asetuksella nimenomaan säädetään saksalaisten kiinteistönluovutusasiakirjojen rekisteröinnistä. Näin ollen komissio toteaa, että saadut tiedot eivät viittaa siihen, että Espanjassa rajoitettaisiin palvelujen tarjoamisen vapautta (EY:n perustamissopimuksen 49 artikla).
Lukuisteneurooppalaistenterästeollisuusjärjestöjenpyynnöstäkomissiotutkiinäinollenmahdollisuuksia
ottaa käyttöön eurooppalaisia suojatoimenpiteitä. Tällaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole estääyhteisöön suuntautuvaa nykyistä runsasta tuontia, vaan ainoastaan estää Yhdysvaltain toiminnanaiheuttamankauppavirtojenmerkittävänuudelleensuuntautumisenhaitallisiavaikutuksia.Yhteisönsuoja-toimenpiteet toteutettaisiin tietenkin ainoastaan, jos ne ovat täysin yhdenmukaisia WTO:n sääntöjenkanssa.
WTO:n sääntöjä noudattaen komissiopyytää myös Yhdysvaltojaehdottamaan korvaavia toimenpiteitä,
jotkavastaavatYhdysvaltaintoimientakiakärsimäänjoutuneideneurooppalaistenvientituotteidentasoa.Yhdysvaltojen reaktion valossa komissio harkitsee, onko tarpeen keskeyttää Yhdysvalloille annetuttariffimyönnytyksetWTO:nsääntöjenmukaisesti.
Tässävaiheessaonvaikeaaennustaaluotettavasti,mitenkauankiistajatkuu.JosWTO:nriitojenratkaisusta
annettujamenettelyjäsovelletaankaikiltaosin,tämäkestää18/dash24kuukautta.
(2004/C58E/004) KIRJALLINENKYSYMYSP-0800/02
esittäjä(t):ChristopherHuhne(ELDR)komissiolle
(13.maaliskuuta2002)
Aihe:Yksityisiinrahoitusaloitteisiinjajulkisenjayksityisensektorinyhteistyöhönliittyvätmenot/dashvastaus
kirjalliseenkysymykseenE-3528/01
Komission vastaukseen kirjalliseen kysymykseen E-3528/01(1) viitaten aikooko komissio kerätä tietoja
yksityisiinrahoitusaloitteisiinjajulkisenjayksityisensektorinyhteistyöhönliittyvistäjulkisistamenoista?Kerääkökomissioparhaillaannäitätietoja?
Josvastausonmyönteinen,milloinseuskoovoivansaesittääjäsenvaltiokohtaisetarviot?Jos vastaus on kielteinen, voiko komissio ilmoittaa miksi se ei ole kiinnostunut näiden järjestelmien
tarjoamasta tehokkaasta mahdollisuudesta poistaa julkiset investoinnit Maastrichtin sopimuksen talous-arviontasapainonmääritelmästäilman,ettäpoistetaanlopullinenvastuu?
Aikookokomissiovahvistaaarviointiperusteet,joidenperusteellasenmielestäjärjestelmätjokosisältyvät
Maastrichtinmääritelmääntaijäävätsenulkopuolelle?
(1) EYVLC147E,20.6.2002,s.198.
PedroSolbesMirankomissionpuolestaantamavastaus
(19.huhtikuuta2002)
Komissio ei kerää erillisiä tietoja yksityisiin rahoitushankkeisiin sekä julkisen ja yksityisen sektorin
kumppanuussuhteisiinliittyvistäjulkisistamenoistavelkaajaalijäämääkoskevientietojentoimittamisenyhteydessä.
Nämä rahoitustiedot kuuluvat kuitenkin kansantalouden kirjanpidon piiriin, joten tällaisen toiminnan
rahoitusvaikutuksetotetaanasianmukaisestihuomioontärkeimpienMaastricht-aggregaattien(alijäämäjavelka)laskennassa.
Kyseisten ohjelmien käsittely sisältyy lisäksi julkista alijäämää ja velkaa koskevaan käsikirjaan, jonka
Eurostat on laatinut ja joka on kansallisesta tilinpidosta vastaavien käytettävissä. Käsikirjanavulla varmistetaan, että tärkeimpiä yksityisiin rahoitushankkeisiin sekä julkisen ja yksityisen sektorinkumppanuussuhteisiinliittyviätoimintojakäsitelläänkirjanpidossayhdenmukaisesti.C58E/4 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3421/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. EU:n Albanian kulttuurihankkeille myöntämä rahoitus.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0055 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3421/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (2. joulukuuta 2002) Aihe: EU:n Albanian kulttuurihankkeille myöntämä rahoitus EU rahoittaa yhteistyössä Kreikan hallituksen kanssa tiettyjä hankkeita Albaniassa. Näiden hankkeiden tarkoituksena on tämän maan kehityksen nopeuttaminen ja sen kulttuurinen kehittäminen. Millä Albanian alueilla kulttuurihankkeita yhteisrahoitetaan? Huolehditaanko erityisesti sellaisten EU:n myötävaikutuksella toteutettavien kulttuurihankkeiden täytäntöönpanosta, joita toteutetaan Albanian eteläosassa? Mikä on niiden määrärahojen yhteissumma, jotka EU aikoo seuraavan viiden vuoden aikana myöntää Albanialle ja mikä osa näistä osoitetaan kulttuurihankkeille? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 2003) Euroopan unioni antaa apua Albanialle 5. joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2666/2000(1) perusteella. Keskipitkän aikavälin avustusnäkymät vahvistetaan vuosia 20022006 koskevassa maakohtaisessa strategia-asiakirjassa. Se sisältää monivuotisen maakohtaisen ohjelman, jossa yksilöidään unionin antaman avun ensisijaiset alat vuosina 20022004. Kyseistä ajanjaksoa koskevan kokonaisrahoituksen määrä on tällä hetkellä 143,9 miljoonaa euroa. Tärkeimmät alat ovat oikeus- ja sisäasiat, hallinnollisten valmiuksien kehittäminen, taloudellinen ja sosiaalinen kehitys, ympäristö, luonnonvarat ja demokratian vakauttaminen. Koska kulttuuri ei maakohtaisessa strategia-asiakirjassa ole ensisijainen yhteistyöala, komissio ei rahoita kyseisen alan hankkeita Cards-ohjelmasta. Kaikilla kyseisillä ensisijaisilla aloilla autetaan Albaniaa parantamaan sen hallinnollisia rakenteita, työskentelyvalmiuksia ja -menetelmiä, jotta se voisi asteittain edetä vakautus- ja assosiaatioprosessissaan. Kansallisten määrärahojen lisäksi vuosille 20022004 perustetusta Cards-alueohjelmasta avustetaan koko aluetta yhtenäisen rajavalvonnan, demokratian vakauttamisen, yhteiskunnallisten laitosten kehittämisen ja alueellisen infrastruktuurin aloilla 80 miljoonalla eurolla, mistä määrästä myös Albania hyötyy. Kreikan ja Albanian rajat ylittävää yhteistyötä koskevassa Interreg III A -ohjelmassa suunnitellaan joitakin toimia kulttuuri- ja taidetapahtumien tukemiseksi Albanian etelä-osissa. Albania osallistuu toimiin luontoissuorituksilla. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2666/2000, annettu 5 päivänä joulukuuta 2000, Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta ja asetuksen (EY) N:o 1628/96 kumoamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 3906/89 ja (ETY) N:o 1360/90 sekä päätösten 97/256/EY ja 1999/311/EY muuttamisesta (EYVL L 306, 7.12.2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2367/02 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Vakuutusmaksujen laittomat korotukset.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0004 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2367/02 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (2. elokuuta 2002) Aihe: Vakuutusmaksujen laittomat korotukset Vakuutettujen viime aikoina esittämien valitusten mukaan yksityiset vakuutusyhtiöt ovat korottaneet vakuutusmaksujaan kohtuuttomasti määrittämällä uudelleen vakuutussopimusten ehtoja. Vakuutusyhtiöt perustelevat valtavia korotuksia yleisellä pörssi- ja investointikriisillä. Koska eurooppalaisten kansalaisten yksityistä vakuuttamista ajava politiikka saa jatkuvasti lisää jalansijaa ja sillä korvataan julkisen sektorin hoito- ja vakuutuspalveluja, kysyn Euroopan komissiolta seuraavaa: 1. Onko komissio ryhtynyt toimiin vakuutettujen suojelemiseksi vakuutusyhtiöiden kiistanalaisilta indeksikorotuksilta? 2. Aikooko komissio ottaa käyttöön vakuutussopimusten ehtoja koskevan yhteisen kehyksen eurooppalaisten vakuutettujen suojelemiseksi? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2002) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietänee, rahoituspalveluja kuten vakuutuspalveluja tarjoavat yritykset voivat noudattaa toiminnassaan sopimusvapauden periaatetta. Komissio ei periaatteessa puutu vakuutusmarkkinoiden toimintaan eikä pyri vaikuttamaan hintojen määräytymiseen niillä. On ilmeistä, että vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumat kasvattivat vakuutuskustannuksia, mikä näkyi monista vakuutustuotteista perittävien vakuutusmaksujen suorana nousuna. Myös markkinoiden yleinen heikkeneminen on vähentänyt vakuutusyhtiöiden sijoitusten tuottoa ja lisännyt hintapaineita. Epäsuotuisa sijoitusilmasto johtaa vakuutusmaksujen sijoitustuottojen heikkenemiseen. Komissio tekee voitavansa parantaakseen vakuutusalan sisämarkkinoiden tehokkuutta. Sen suunnitelmat on esitetty rahoituspalvelujen toimintasuunnitelmassa. Komissio on vakuuttunut, että lisääntynyt kilpailu auttaa kuluttajia löytämään edullisempia hintoja ja laajemman tuotevalikoiman. Liian korkeat hinnat saattavat olla yhteisön kilpailusääntöjen kannalta ongelmallisia, jos ne ovat määräävässä markkina-asemassa olevan yhtiön asettamia. Komissio voi myös puuttua asiaan, jos vakuutusyhtiöt ovat sopineet keskenään kiinteistä hinnoista. Samankaltaiset hinnankorotukset eivät ole kuitenkaan välttämättä merkki salaisesta yhteistyöstä, vaan ne saattavat olla kunkin vakuutusyhtiön johdonmukainen erillinen reaktio ulkoisten olosuhteiden muutoksiin. Mahdollinen puuttuminen asiaan edellyttäisi todisteiden esittämistä epäillystä yhteistyöstä. Komissiolle ei käynyt selväksi, millaisia kiistanalaisiin indekseihin perustuvia vakuutusyhtiöiden hinnankorotuskäytäntöjä arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa. On kuitenkin syytä muistaa, että kaikki vakuutussopimuksen kohdat, joita voidaan pitää kuluttajan kannalta kohtuuttomina, kuuluvat kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/13/ETY(1) soveltamisalaan. (1) EYVL L 95, 21.4.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3360/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Komission EU:n laajentumista käsittelevän Internet-sivuston kielipolitiikka.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3360/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Komission EU:n laajentumista käsittelevän Internet-sivuston kielipolitiikka Kun pidetään mielessä, että yhteisön kansalaisten tietoja unionin laajentumisesta ei juurikaan voida pitää erinomaisina tai erityisen hyvinä tai heidän kiinnostustaan sitä kohtaan kovin suurena, on oikein, että Euroopan komissio kiinnittää tähän kysymykseen paljon huomiota verkkosivuillaan osoitteessa www.europa.eu.int. On kuitenkin outoa, että kaikki linkit hollanninkielisellä sivulla (www.europa.eu.int/comm/enlargement/index_nl.html) vievät liki poikkeuksetta englanninkielisille sivuille. Voiko komissio kertoa, miksi se on päättänyt käyttää kansalaisille tarkoitetulla verkkosivustolla vain englantia sellaisesta aiheesta tiedottaessaan, jossa ei ole kyse enemmästä tai vähemmästä kuin unionin kehityksen merkkipaalusta? Tunnustaako komissio yhdentoista virallisen kielen olemassaolon unionissa? Aikooko komissio näin ollen käyttää tiedottamisessaan unionin kymmentä muutakin virallista kieltä? Jos vastaus on myönteinen, milloin komissio tarjoaa samat palvelut kyseisillä kielillä? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio tyytyy käyttämään lähes yksinomaan englantia, yhtä ainoaa ranskankielistä poikkeusta lukuun ottamatta? Miksi komissio pitää englantia parempana vaihtoehtona kuin esimerkiksi saksaa, ranskaa tai hollantia? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2003) Laajentumisen pääosaston (PO ELARG) WWW-sivustoa on paranneltu jatkuvasti kuluneen vuoden aikana ja siitä otettiin käyttöön uusi versio lokakuun 2002 alkupuolella. Uudet WWW-sivustot, joilla voi suunnistaa myös muilla kymmenellä EU:n kielellä, on tarkoitus ottaa käyttöön, kun PO ELARGin WWW-sivustoa saatetaan ajantasalle tammikuussa 2003. Komissio haluaa huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että EU:n kansalaiset voivat jo nyt ladata luettaviksi Ehdokasmaiden edistymistä neuvotteluissa koskevia strategia-asiakirjoja vuosilta 19982002 kaikilla yhdellätoista EU:n virallisella kielellä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3179/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Kristittyjen vainot Vietnamissa.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0032 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3179/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (7. marraskuuta 2002) Aihe: Kristittyjen vainot Vietnamissa Kuinka huolissaan komissio on raporteista, joissa kerrotaan kristittyjen järjestelmällisistä vainoista Vietnamissa? Onko komissiolla tietoja taikauskoisen toiminnan kieltävän asetuksen N:o 26 (1999) nojalla toteutetuista kristittyjen pahoinpitelyistä ja vangitsemisista tai useita satoja tuhansia Vietnamin keskiylängöillä asuvia kristittyjä kohdanneesta sorrosta, jonka seurauksena sadat heistä ovat paenneet joko Kambodan puolelle tai alueen metsiin? Onko komissio siinä tapauksessa ilmaissut huolestuneisuutensa Vietnamin hallitukselle? Mikä on unionin Vietnamille myöntämän taloudellisen tuen määrä ja onko tuki millään tavalla sidottu uskonnonvapauden kunnioittamiseen tai ihmisoikeusstandardien noudattamiseen yleisellä tasolla? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 2002) Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka se on antanut Dell'Alban kirjalliseen kysymykseen P-1502/02(1) ja Panellan kirjalliseen kysymykseen E-2845/02(2). Yhteisön ja Vietnamin kahdenvälinen yhteistyöohjelma perustuu Vietnamin hallituksen kanssa sovittuun vuosia 20022006 koskevaan maastrategiaan, joka tavoitteena on helpottaa ja vauhdittaa köyhyyden vähentämistä kestävällä tavalla. Tämän strategian mukaisesti yhteisön ja Vietnamin välisen yhteistyön ensisijaiset painopistealueet ovat seuraavat: - inhimillisen kehityksen lujittaminen toteuttamalla yhtenäisiä maaseudun kehittämistoimia erityisesti eräillä köyhimmillä alueilla ja tukemalla opetussektoria - Vietnamin yhdentäminen kansainväliseen talouteen tukemalla taloudellisia lisäuudistuksia ja maan liittymistä kansainvälisiin ja alueellisiin taloudellisiin rakenteisiin. Monialaiset teemat käsittävät valmistautumisen katastrofeihin, ympäristönsuojelun, kulttuurin ja opetuksen, sukupuolten tasa-arvon ja ihmisoikeuksien sekä hyvän hallinnon edistämisen. Vuosille 20022004 sovitussa kansallisessa maaohjelmassa ohjeellinen 101 miljoonan euron yhteisötuki on kohdennettu ohjelmassa mainittujen Vietnamin maakohtaisen strategian tavoitteiden mukaisten ehdotusten täytäntöönpanoa varten. Euroopan unionin Vietnamin-politiikan, kuten kaikkia muitakin maita koskevan politiikan, tehtävänä on kannustaa ja tukea ihmisoikeus- ja demokratisoitumiskehityksen jatkumista ja esittää huolestumisensa mahdollisista väärinkäytöksistä tai kun tilanteen todetaan huonontuneen. (1) EUVL C 110 E, 8.5.2003, s. 18. (2) EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 81.