ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1670/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: LIFE ja hankkeiden toteuttamista koskevat määräajat Mantovan paikallislehdissä on ollut viime aikoina useita artikkeleita, jotka koskevat Ecovia-nimisen hankkeen kokeiluvaiheessa esiintyneitä viivästymisiä. Uutisten mukaan hanke on saanut rahoitusta ympäristöalan LIFE-rahoitusvälineestä. Lehdissä on käyty keskustelua hankkeesta, joka on keskeytynyt, ja kysymys kuuluu "ymmärtääkö Euroopan yhteisö tällaista tuhlausta". Voiko komissio sanoa, 1. Onko LIFE-ohjelmalla rahoitettu omaan vaalipiiriini kuuluvassa Mantovan kaupungissa toteutettava hanke? 2. Jos näin on, niin mistä hankkeesta on kyse ja miten paljon se saa rahoitusta? 3. Onko hankkeen toteuttamiselle asetettu määräaikaa, josta rahoitus riippuu? 4. Miten paljon hankkeen toteuttamisella luotaisiin työpaikkoja? 5. Miten rahoituksen kävisi, jos hanketta ei toteutettaisi kokonaan? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 1998) 1. Komissio myönsi 24. marraskuuta 1995 tehdyllä päätöksellä LIFE-rahoitustukea Ecovia-hankkeelle. Hanke koskee Mantovan kaupungin ja sitä ympäröivän maaseudun yhteiskunnallista integroitumismallia. Hankkeeseen liittyy ympäristöön liittyviä tavoitteita, joista erityisen tärkeä on maantieliikenteen vähentäminen. 2. Yhteisön tuen enimmäismäärä on 440 000 ecua. 3. Hankkeen toteuttamiselle asetettu määräpäivä oli 30. huhtikuuta 1998, mutta komissio voi jälkikäteen pidentää määräaikaa tuensaajan pyynnöstä. 4. LIFE-toimien yhteydessä ei ole sitouduttu luomaan uusia työpaikkoja. 5. Jos hanketta ei toteuteta kokonaan, komissio voi peruuttaa myöntämänsä tuen ja periä takaisin maksetut määrät.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1593/98 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Tutkimusohjelmat Minkä kriteerien perusteella valitaan ne asiantuntijat, jotka vastaavat tutkimusvarojen myöntämisestä? Ovatko eri jäsenvaltiot asiantuntijoita valittaessa tasavertaisessa asemassa? Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta asiantuntijaa oli valittu myöntämään varoja Brite-Euram hankkeelle vuonna 1996? Voiko komissio nimetä kyseiset asiantuntijat? Voiko komissio olla varma siitä, ettei jokin jäsenvaltio joutunut tässä yhteydessä heikompaan asemaan kuin toiset tai jopa jätetty kokonaan huomiotta, ja ettei tämä millään tavalla vaikuttanut siihen, mille hankkeille varoja myönnettiin? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Euroopan yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) ohjelmien yhteydessä jätettyjen ehdotusten arvioinnissa käytettävät asiantuntijat valitaan seuraavien pääkriteerien perusteella: - asiantuntijan pätevyys ja kokemus kyseisellä alalla - tasapuolisuus asiantuntijoiden taustan osalta (tasapaino teollisuuden, akateemisen sektorin ja käyttäjien edustajien välillä) - yhteyksien puuttuminen arvioitavan ehdotuksen jättäneeseen yhteenliittymään - asiantuntijan objektiivisuus tietyn ehdotuksen tai ehdotuksen jättäneen ryhmän suhteen. Asiantuntijat valitaan mahdollisimman laajalta maantieteelliseltä alueelta lähinnä jäsenvaltioista ja puiteohjelmaan assosioituneista EU:n ulkopuolisista maista. Asiantuntijoita valitaan EU:n ulkopuolisista maista, jos tarvitaan heidän erityistaitojaan. Komissio pyrkii välttämään tilannetta, jossa asiantuntija on samasta maasta kuin ehdotuksen koordinoija. Lisäksi asiantuntijat vaihtuvat säännöllisesti, jotta ei synny säännöllisesti käytettävien arvioijien "klikkejä". Teollisuus- ja materiaaliteknologian ohjelmassa (Brite-Euram III) vuonna 1996 käytettyjen asiantuntija-arvioijien määrä ja tausta käyvät ilmi seuraavasta taulukosta: >TAULUKON PAIKKA> Suunniteltua maantieteellistä jakaumaa ei ole aina mahdollista noudattaa, sillä asiantuntijat eivät aina ole käytettävissä arviointitilaisuuksien ajankohtana. Arviointitilaisuuksissa on kuitenkin käynyt ilmi, että tiettyä maata edustavien asiantuntijoiden osuus arviointipaneelissa ei ole koskaan vaikuttanut kyseisestä maasta tulleiden ehdotusten arviointiin.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2481/98 esittäjä(t): Elisabeth Schroedter (V) ja Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (V) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Biologisen maanviljelyn tutkiminen 1. a) Kuinka monta (asetuksessa 2078/92(1) tarkoitettujen kriteerien mukaisen) biologisen maanviljelyn alaa koskevaa tutkimusehdotusta on tähän mennessä tuettu ensimmäisen, toisen, kolmannen ja neljännen puiteohjelman yhteydessä ja mitkä nämä ehdotukset ovat? b) Kuinka monessa tutkimusehdotuksessa on käsitelty perinteisen maanviljelyn ja (asetuksessa 2078/92 tarkoitettujen kriteerien mukaisen) biologisen maanviljelyn välistä vertailevaa kustannusanalyysia ja mitkä nämä ehdotukset ovat? 2. Kuinka monessa hankkeessa on käsitelty seuraavia aiheita: a) kustannus/hyöty -laskelmat, joissa on otettu huomioon sosiaalisten seurausten aiheuttamat kustannukset; b) ihmisten toiminnan ja ympäristön välistä vuorovaikutusta koskeva tutkimus (ei tietokonemalleja); c) toteutettavuutta koskevat tutkimukset, joissa on jo vahvistettu alkuperäisen lajien monimuotoisuuden lisääntyminen; ja mitkä nämä hankkeet ovat? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle. (1) EYVL L 215, 30.7.1992, s. 85.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1822/98 esittäjä(t): Stanislaw Tillich (PPE) komissiolle (3. kesäkuuta 1998) Aihe: Yhdistyneelle kuningaskunnalle BSE-kriisistä aiheutuneiden kustannusten hyvittäminen nk. "brittialennuksella" Voiko komissio kertoa, onko se hyvittänyt tai vähentänyt BSE-kriisin Yhdistyneelle kuningaskunnalle aiheuttamia kustannuksia nk. "brittialennuksella", josta käydään parhaillaan uusia neuvotteluja, ja jos on, niin kuinka? Kuinka suurista summista on kyse vuosina 1997 ja 1998? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 1998) Kysyjälle ja parlamentin sihteeristölle on lähetetty taulukko (ote alustavaa talousarvioesitystä vuodeksi 1999 koskevasta alustavasta asiakirjasta), josta käy ilmi, että BSE-kriisiin liittyvien toimenpiteiden kokonaiskustannuksiksi vuosina 1996-1999 arvioidaan 4 300 miljoonaa ecua, josta vuoden 1997 osuus oli 1 300 miljoonaa ecua ja vuoden 1998 osuus 800 miljoonaa ecua. Tänä aikana Yhdistyneen kuningaskunnan BSE-kriisistä aiheutuneet (jo maksetut tai tulevat) kustannukset voidaan arvioida 1 800 miljoonaksi ecuksi, jotka jakautuvat vuosittain seuraavasti: 450 miljoonaa (1996), 550 miljoonaa (1997) ja 400 miljoonaa (1998 ja 1999). Yhdistyneen kuningaskunnan saamia korvauksia eli "brittialennusta" laskettaessa huomioon otettavat kustannukset määritellään neuvoston yksimielisesti hyväksymässä asiakirjassa, joka tunnetaan nimellä mode de calcul (laskutapa). Alennusta laskettaessa otetaan huomioon sekä BSE-kustannukset että kaikki muutkin maatalousmenot. Vuonna 1997 Yhdistynyt kuningaskunta sai 550 miljoonaa ecua BSE-kriisiin liittyvää tukea, mikä vähennettiin epäsuhdasta, jonka perusteella alennuksen suuruus lasketaan. Itse alennus väheni tämän myötä noin 320 miljoonaa ecua. Myös muille jäsenvaltioille on kuitenkin aiheutunut BSE-kustannuksia. Nämä vaikuttavat osaltaan kokonaiskustannuksiin, joiden perusteella brittialennus ja Yhdistyneen kuningaskunnan osuus kokonaiskustannuksista lasketaan. BSE-kriisin kokonaiskustannukset vuoden 1997 aikana olivat 1 303 miljoonaa ecua, josta muiden jäsenvaltioiden osuus oli 753 miljoonaa ecua. Koska Yhdistynyt kuningaskunta ei saanut tästä summasta senttiäkään, brittialennusta lisättiin sen perusteella (noin 65 miljoonaa ecua vuonna 1997). Siispä BSE-kriisin kokonaiskustannuksista vuonna 1997 aiheutunut vähennys brittialennukseen oli kaikkineen noin 255 miljoonaa ecua.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2267/98 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Parlamentaarisen järjestelmän kustannukset Saksan liittovaltiopäivien tieteellisten palvelujen yksikön alaosasto IV valmisti 24. helmikuuta 1998 selvityksen "parlamentaarisen järjestelmän aiheuttamista kustannuksista Amerikan yhdysvalloissa ja Saksan liittotasavallassa". (Selvitys on arkistoitu tunnuksella WF IV.) Arveleeko komissio pystyvänsä esittämään vastaavanlaisen selvityksen EU:n parlamentaarisen järjestelmän kustannuksista vuodesta 1993 lähtien varainhoitovuosilta saatujen lukemien perusteella kahdella eri tavalla - kielipalvelut mukaan lukien ja kielipalveluja lukuun ottamatta? Jos vastaus on myönteinen, millaiselta tämä vertailu näyttää? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen kirjalliseen kysymykseensä E-1660/98(1). Sama vastaus on voimassa edelleen. (1) EYVL C 386, 11.12.1998, s. 154.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1860/98 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Brasiliaan kohdistettu polkumyynnin vastainen menettely Komissio on 7.11.1997 päivätyssä Euroopan yhteisöjen virallisen lehden numerossa C 336 ilmoittanut polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Brasiliaa vastaan. Menettely koskee kovalevyä, joka on valmistettu sataprosenttisesti eukalyptuspuusta ja jota käytetään sisämarkkinoilla ovien valmistukseen. Näitä levyjä tuodaan yhteisöön tähän tarkoitukseen huomattavia määriä. Samankaltaisia, yhtä korkealaatuisia tuotteita ei ole saatavissa Euroopan unionista. Huonompilaatuisen kovalevyn käyttö johtaisi sitä paitsi hintojen nousuun, mikä heikentäisi merkittävästi eurooppalaisten tuottajien kilpailukykyä. Millä tavoin komissio ottaa kyseisten valmistajien edut huomioon tässä menettelyssä? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) Komissio todellakin aloitti kyseisen polkumyynnin vastaisen menettelyn julkaisemalla asiasta ilmoituksen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). Menettely koskee kovalevyn tuontia paitsi Brasiliasta, myös Bulgariasta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta, Venäjältä ja Virosta. Se koskee myös muita kuin eukalyptuspuusta valmistettuja kovalevyjä. Komissio on selvillä yhteisön ovenvalmistajien huolesta. Asiaa tutkiessaan komissio sai kirjallisia huomautuksia useilta ovenvalmistajilta, jotka korostivat polkumyynnin vastaisen menettelyn vaikutuksia omiin tuotantokustannuksiinsa. Asiasta järjestettyyn kuulemistilaisuuteen osallistui huomattava joukko käsiteltyjen ovipinnoitteiden valmistajia EU:n alueelta. Komissio perehtyy huolellisesti näin saatuun ja muiden asianomaisten osapuolien toimittamaan tietoon tehdessään päätelmiään suoja- tai muiden toimien tarpeellisuudesta tässä menettelyssä. (1) EYVL C 336, 7.11.1997.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2260/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Saksalle vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Saksa on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1579/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Liuskekiviteollisuus ja laajentuminen Komission tiedonannossa tullijärjestelmien hallinnosta (KOM(97) 0402/lopull.) komissio on sivuilla 9 ja 22 esittänyt, että yhteisö on 1970-luvun alusta lähtien valmistellut uusien jäsenvaltioiden liittymistä neuvottelemalla kauppasopimuksia. Nämä sopimukset mahdollistavat vapaakaupan asteittaisen luomisen, mikä on ennakkoehto uusien jäsenvaltioiden liittymiselle, ja ne sisältävät tullietuusjärjestelyitä. Tiedonannon mukaan näihin järjestelmiin kohdistunut paine on viime vuosina kasvanut jäsenehdokasmaita koskevien järjestelmien laajentumisen ja voimistumisen myötä. Voisiko komissio kertoa, tuoko EU liuskekiveä jäsenehdokasmaista, ja jos tuo, sisältyykö näiden maiden kanssa tehtyihin kauppasopimuksiin tullietuusjärjestelmiä, joissa liuskekivi on mukana? Mikäli vastaus on kyllä, voisiko komissio tiedottaa ehdokasmaista tuotuun liuskekiveen sovellettavista marginaalietuuksista ja tulleista sekä etuuksien ja tullien mahdollisesta kehityksestä ja muutoksista tulevaisuudessa?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2254/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Irlannille vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Irlanti on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1820/98 esittäjä(t): Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) komissiolle (3. kesäkuuta 1998) Aihe: Pääsy Euroopan tiedostoihin yhdysväylien avulla Teettikö komissio kustannus/hyöty -analyysin ennen kuin se teki päätöksen, jonka mukaan tiedostoihin pääseminen ei enää edellyttäisi yhdysväylien käyttöä, vaan niihin olisi päästävä ilmaiseksi Internetin välityksellä? Onko komissiolla tietoja siitä, millaiset ihmiset (tavalliset kansalaiset/ammatti-ihmiset) käyttävät tiedostoja Internetin välityksellä ja kuinka suuri heidän lukumääränsä on? Onko varmaa, että Internetin välityksellä saatavissa oleva tieto kyetään päivittämään riittävän nopeasti ammatti-ihmisten tarpeisiin ja että heille tarjotaan myös tarvittavaa apua? Ovatko yhdysväylät käyneet nyt täysin tarpeettomiksi? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen on perustellusti pannut merkille, että komissio pyrkii tarjoamaan vapaan pääsyn yhteisön tietokantoihin erityisesti Internetin kautta, jos näin voidaan edistää laajasti ja tehokkaasti yhteisön politiikkoja. Internetin välityksellä tietokantoja käyttävistä asiakkaista on hyvin rajoitetusti tietoa saatavilla eikä yksityiskohtaista tutkimusta asiasta ole vielä suoritettu. Siirtyminen yhdyskäytäväpalveluista Internet-palveluihin ei vaikuta tietojen päivityksen nopeuteen. Yhdyskäytävien tulevaisuus on vielä epävarma, mutta lisäarvoa tuottaville palveluille on todennäköisesti jatkossakin markkinat.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1364/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Nollapäästöjä koskeva tutkimusaloite Nollapäästöjä koskevan tutkimusaloitteen (Zero Emissions Research Initiative ZERI) säätiön tarkoituksena on laatia kestävään sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen perustuvia yhteisiä strategioita ja teollisuuden toimintalinjoja. Japanin hallitus on äskettäin nimennyt 42 tiedemiestä Tokion yliopistossa tutkimaan nollapäästöjen teoreettisia puitteita. Onko komissio tietoinen ZERI-säätiön työstä Yhdistyneiden kansakuntien yliopistossa, mikä perustettiin neljä vuotta sitten belgialaisen teollisuusmiehen Gunther Paulin toimesta, ja mitä yhteyksiä komissiolla on ZERI:n kanssa?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1647/98 esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Kiinteät polttoaineet ja yhteisön energiapolitiikka Komissiolta kysytään, miksi se jätti kiinteät ja fossiiliset polttoaineet pois tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidettä puiteohjelmaa koskevasta ehdotuksestaan, kun otetaan huomioon, että eräissä Euroopan unionin maissa niitä käytetään jopa merkittävässä määrin ja näin ollen on olemassa suuri tarve kehittää parannettua polttoteknologiaa. Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että kiinteillä tai kivennäispolttoaineilla on tärkeä asema Euroopan ja koko maailman energiataseessa. Kiinteät polttoaineet kuuluvat nimenomaisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) viidennessä puiteohjelmassa(1) ehdotettuun toimintaan. Ekosysteemin säilyttämistä koskevassa erityisohjelmassa(2) ja lisäksi erityisesti energiaa koskevissa kahdessa avaintoimintakokonaisuudessa säädetään TTK-toimista erityisesti hiilen palamistehon parantamiseksi siten, että samalla minimoidaan ympäristövaikutukset. Niin ikään tavoitteena on tehostaa fossiilisten polttoaineiden etsintää ja kaivannaistuotantoa. (1) KOM(97) 142 lopullinen. (2) KOM(98) 306 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2273/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: "Unionin puheenjohtajavaltio" Euroopan komission Lontoon toimiston The Week in Europe -julkaisussa mainittiin 25. kesäkuuta, että Itävallasta tulee "EU:n puheenjohtajavaltio". Voisiko komissio selittää, mikä tämä uusi asema on? Mistä lähtien EU:lla on ollut puheenjohtaja? Mihin perustamissopimuksen artiklaan tämä perustuu? Mitä tapahtui vanhalle järjestelmälle, jossa kullakin toimielimellä oli oma puheenjohtajansa (neuvoston puheenjohtajavaltio, komission puheenjohtaja, parlamentin puhemies, jne.)? Vai onko tämä vain osoitus siitä, että komission osastot tietävät Euroopan unionin rakenteesta aivan yhtä vähän kuin lehdistökin ja antavat neuvoston puheenjohtajavaltiolle laajemmat valtuudet kuin sille kuuluu? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) The Week in Europe on tarkoitettu luonteeltaan epäviralliseksi julkaisuksi, jossa kerrotaan lyhyesti viikon huomattavimmista tapahtumista Euroopan unionissa. Tässä yhteydessä käytetään usein termien ja nimien lyhyitä muotoja mm. sen vuoksi, että ne ovat lukijoille tutumpia. Jäsenvaltioiden hallitukset käyttävät vastaavanlaisia termejä: brittihallitus käytti monissa asiakirjoissa määritelmää "Euroopan unionin puheenjohtajana toimiva Yhdistynyt kuningaskunta". Parhaillaan neuvoston puheenjohtajana toimii Itävalta, jonka liittokanslerinviraston ja ulkoasiainministeriön julkaiseman virallisen tiedotusvälineille tarkoitetun käsikirjan kannessa viitataan Itävaltaan "EU:n puheenjohtajana".
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2025/98

esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE) komissiolle

(30. kesäkuuta 1998)

Aihe: Käytettyjen autojen tuonti kaupalliseen tarkoitukseen

Ruotsiin on käytännöllisesti katsoen mahdotonta tuoda käytettyjä autoja kaupalliseen tarkoitukseen kuluttajille myytäväksi.

Tämä ei liene vapaan liikkuvuuden periaatteiden mukaista.

Mahtaako komissio olla tietoinen asiasta? Mitä voidaan tehdä tällaisten esteiden poistamiseksi ja tuonnin helpottamiseksi?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(3. elokuuta 1998)

Komissiolle on esitetty valituksia esteistä, jotka koskevat toisessa jäsenvaltiossa ennestään tyyppihyväksyttyjen ja rekisteröityjen käytettyjen autojen rekisteröintiä Ruotsissa. Esteet johtuivat ruotsalaisista määräyksistä, jotka edellyttivät toisessa jäsenvaltiossa ennestään rekisteröidyiltä ja tyyppihyväksytyiltä autoilta pakokaasupäästötodistuksen ennen niiden rekisteröimistä Ruotsissa. Komissio ja Ruotsin viranomaiset ovat keskustelleet näiden ruotsalaisten määräysten yhteensopivuudesta EY:n perustamissopimuksen 30-36 artiklan tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevien määräysten sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa sen mukaan, mitä komission tulkitsevassa tiedonannossa toisessa jäsenvaltiossa ennestään rekisteröityjen ajoneuvojen tyyppihyväksyntä- ja rekisteröintimenettelystä(1) todetaan. Komissiolle on ilmoitettu, että ruotsalaisia määräyksiä on muutettu, jotta joidenkin kyseessä olevien ajoneuvojen rekisteröinti Ruotsissa on mahdollista ilman ylimääräisiä ruotsalaisia pakokaasupäästötodistuksia. Joidenkin ennen vuotta 1993 tuotettujen autojen vuosimallien osalta keskustelut jatkuvat komission ja Ruotsin viranomaisten välillä, jotta asiaan liittyviin ruotsalaisiin määräyksiin voidaan tehdä tiettyjä muutoksia.

Lisäksi komissiolle on esitetty valituksia muista ruotsalaisista vaatimuksista, jotka koskevat ajoneuvojen tieturvallisuutta ja yhden henkilön vuoden aikana rekisteröimien autojen rajoitettua määrää. Komission mukaan tällaisilla rajoituksilla olisi vaikutuksia mahdollisuuksiin tuoda maahan käytettyjä autoja kaupallisessa tarkoituksessa myytäväksi kuluttajille Ruotsissa. Näistä valituksista on keskusteltu Ruotsin viranomaisten kanssa ja komissio tutkii niitä parhaillaan arvioidakseen ruotsalaisten määräysten yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen 30-36 artiklan kanssa.

Näiden valitusten lisäksi komissiolla ei ole tietoa muista käytettyjen autojen tuonnin tai rekisteröinnin esteistä.

(1) EYVL C 143, 15.5.1996.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2389/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Autojen hinnoittelu: autojen hinnoissa jäsenvaltioiden välillä ilmenevät erot KPMG-yhtiön tilintarkastajat ovat laatineet tutkimuksen, jota esiteltiin kahdessa BBC:n televisio-ohjelmassa ("Top Gear" ja "Panorama"). Tutkimuksessa vahvistetaan, että autojen hinnat ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa keskimäärin 6,6 % korkeammat kuin muualla Euroopan unionissa. Komissio oli aiemmin vakuuttunut siitä, että jäsenvaltioiden autojen hinnoittelussa ilmenevät erot johtuvat enimmäkseen kulloisenkin valuutan vahvuudesta sekä jäsenvaltioiden erilaisista verotuskäytännöistä. Miten komissio aikoo tutkia näissä lähetyksissä ja myöhemmin myös lehdistössä esitetyt syytökset, joiden mukaan eräät valmistajat noudattavat hintaeroja ylläpitäviä strategioita? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komissio on tietoinen Yhdistyneen kuningaskunnan tiedotusvälineissä viime aikoina esitetyistä väitteistä, joiden mukaan eräät autojen valmistajat tai jälleenmyyjät noudattavat hintojen sopimista koskevia strategioita Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Koska väitetyt strategiat ovat luonteeltaan kansallisia, vaikuttaa toissijaisuusperiaatteen perusteella siltä, että on pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten vastuulla tarkistaa, ovatko nämä väitteet totta, ja jos ne ovat totta, toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet asian ratkaisemiseksi.