ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2525/02

esittäjä(t): Colette Flesch (ELDR) komissiolle

(11. syyskuuta 2002)

Aihe: Yritystoiminnan pääosaston innovaatioiden linjan uudelleenorganisointi

Voiko komissio täsmentää yritystoiminnan pääosaston innovaatioiden linjan uudelleenorganisointia koskevia suunnitelmiaan?

Onko suunniteltu yksiköiden siirtämistä Brysselin ja Luxemburgin välillä? Minkä yksiköiden?

Onko suunniteltu yksiköiden siirtämistä toisiin toimielimiin tai laitoksiin? Mihin?

Onko suunniteltu ura-alueen A virkojen lakkauttamista? Minkä virkojen?

Ovatko suunnitellut toimet jäsenvaltioiden 8. huhtikuuta 1965 tekemän päätöksen ja komission Luxemburgin viranomaisten kanssa tekemien sitoumusten mukaisia?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(28. lokakuuta 2002)

Kuten komission tammikuussa 2001 esittämässä Luxemburgin toimipaikan tulevaisuutta koskevassa asiakirjassa mainitaan, komissio tarkastelee uudelleen perusteellisesti tiettyjen Luxemburgissa toimivien yksiköiden, kuten yritystoiminnan pääosaston innovaatioiden linjan, organisointia ja sijaintipaikkaa.

Näitä tutkimuksia tehdessään komissio käyttää perustana vuoden 2001 asiakirjassa esitettäviä suuntaviivoja:

- Luxemburgin toimipaikan lujittaminen yhtenä komission asemapaikoista.

- Yhteyden luominen sen välille, että Luxemburgissa käynnistetään uusia toimintoja ja että pieniä yksiköitä siirretään Brysseliin. Nämä muutokset on toteutettava siten, että komission yksiköiden toiminnan tehokkuus maksimoidaan ja että samalla menot ja ennen kaikkea henkilöstön siirrot minimoidaan. Luxemburgin toimipaikkaan liittyvien muutosten kohteeksi mahdollisesti joutuvan

henkilöstön on saatava asianmukaista ammattitaitoista neuvontaa ja tukea. Joka tapauksessa nämä muutokset voivat tapahtua vasta sitten, kun Luxemburgin viranomaisten kanssa on neuvoteltu, kun on tehty selkeä ja yksiselitteinen yleissopimus ja kun ammattiliittojen ja ammattialajärjestöjen kanssa on keskusteltu.

- Monikulttuuristen koulutus- ja sosiaalisten rakenteiden olemassaolon ottaminen huomioon.

- Viralliset neuvottelut ammattiliittojen ja ammattialajärjestöjen kanssa sekä yleiset neuvottelut henkilöstön kanssa Luxemburgia koskevan strategisen lähestymistavan kehittämisestä.

- Luxemburgin viranomaisten ja yhteisön toimielinten kanssa käytävän vuoropuhelun jatkaminen erityisesti hallinnollisista näkökohdista ja Luxemburgissa toimivien yksiköiden fyysisistä olosuhteista.

Mitään päätöstä ei ole vielä tehty. Samalla komissio vahvistaa uudelleen sitoumuksensa harjoittaa innovaatiopolitiikkaa parantaakseen eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. Näin ollen komissio hyväksyy täysin sen, että kuudennessa puiteohjelmassa innovaatiota pidetään tärkeänä eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämisen kannalta. Tällä hetkellä komissio tarkastelee, kuinka innovaatioiden linja voitaisiin organisoida parhaalla mahdollisella tavalla tämän politiikan hallinnoimiseksi vieläkin menestyksekkäämmin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2678/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL)ja Herman Schmid (GUE/NGL) neuvostolle

(24. syyskuuta 2002)

Aihe: Rauhanomaisten ratkaisujen edelleensoveltaminen pitkäaikaisiin konflikteihin Filippiineillä välttämällä ei-terroristijärjestöjen kieltämistä

1. Muistaako neuvosto Euroopan parlamentin 14. tammikuuta 1999 antaman päätöslauselman ihmisoikeustilanteesta Filippiineillä(1), jossa vahvistettiin 13. joulukuuta 1990 annettu päätöslauselma, jossa Euroopan parlamentti kannusti ja tuki Filippiinien tasavallan hallituksen ja Filippiinien kansallisdemokraattisen rintaman (National Democratic Front of the Philippines, NDFP) välisiä neuvotteluja ja pyysi komissiota ja neuvostoa tarjoamaan tukea ja helpottamaan avun antamista osapuolille, jotka jatkavat muodollisia rauhanneuvotteluja ja panevat täytäntöön kehitys-, avustus- ja kunnostusohjelmia sekä muita hankkeita perustan luomiseksi kestävälle rauhalle?

2. Saiko komissio tiedoksi NDFP:n neuvottelijoiden 3. syyskuuta 2002 antaman lausunnon, jonka otsikkona oli Miksi Filippiinien kommunistipuolue (CPP) ja New People's Army (NPA) eivät ole terroristijärjestöjä?

3. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä välttääkseen sitä, että NDFP ja siihen kuuluvat järjestöt (CPP ja NPA) tai NDFP:n, CPP:n tai NPA:n vastuuhenkilöt otetaan YK:n pakotekomitean ja Euroopan parlamentin laatimille terroristijärjestöjen listoille, mikä voisi estää nopean ja rauhanomaisen ratkaisun löytymisen tähän pitkäaikaiseen konfliktiin?

(1) EYVL C 104, 14.4.1999, s. 116.

Vastaus

(18. helmikuuta 2003)

1. Neuvosto on pannut merkille Euroopan parlamentin 14. tammikuuta 1999 antaman päätöslauselman Filippiinien ihmisoikeustilanteesta.

2. Neuvosto ei ole keskustellut Filippiinien kansallisdemokraattisen rintaman neuvottelijoiden 3. syyskuuta 2002 antamasta lausunnosta, jonka otsikkona on Miksi CPP ja NPA eivät ole terroristijärjestöjä.

3. Tutkittuaan huolellisesti saatavilla olevia tietoja yhteisen kannan 2002/931/YUTP 1 artiklan 4 kohdassa määriteltyjen perusteiden mukaisesti neuvosto on päättänyt ottaa New People's Armyn ja sen johtajan José María Sisonin niiden henkilöiden ja järjestöjen ajantasaistettuun luetteloon(1), joihin yhteisessä kannassa 2001/931/YUTP vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan.

(1) Yhteinen kanta 2002/847/YUTP, EYVL L 295, 30.10.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3330/02 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Verojen määrääminen huvialuksille Kreikassa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0203 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3330/02 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (26. marraskuuta 2002) Aihe: Verojen määrääminen huvialuksille Kreikassa Agence Europe -nimisen tiedotuslehden mukaan (24. heinäkuuta 2002 ilmestynyt numero) komissio on päättänyt viedä Kreikan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen, koska se perii erityisveroa Kreikan aluevesille tulevilta yksityisiltä huvialuksilta. Kyseisen artikkelin mukaan Kreikan parlamentin vuonna 1999 hyväksymä laki määrää tällaisen veron perittäväksi aluksilta, joiden pituus on 7 metriä tai enemmän ja jotka tulevat Kreikan aluevesille, eikä niillä ole vakinaista ankkuripaikkaa missään kreikkalaisessa satamassa. Pitävätkö edellä mainitut tiedot paikkansa? Mitkä ovat mahdollisesti rangaistukset, jos Kreikka tuomitaan? Mitkä muut jäsenvaltiot perivät vastaavaa veroa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. joulukuuta 2002) Pitää paikkansa, että komissio on aloittanut Kreikkaa vastaan menettelyn, joka koskee sen kantamaa veroa. Komissio ei ole tietoinen, että vastaavia säännöksiä sovellettaisiin muissa jäsenvaltioissa, mutta sille on ilmoitettu Kreikan kantavan liikennöintiveroa sen aluevesille saapuvista yli seitsemän metriä pitkistä yksityisistä huvialuksista. Komission tulkinnan mukaan kyse on EY:n perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 23 ja 25 artiklassa kielletystä vaikutukseltaan vastaavasta maksusta. Jos tuomioistuimen tuomio on komission tulkinnan mukainen, komissio aloittaa Kreikan kanssa vuoropuhelun EY:n perustamissopimuksessa yhteisön lainsäädännön rikkomisesta määrättyjä muodollisuuksia ja menettelyjä noudattaen. Tällä vuoropuhelulla on mahdollista käynnistää kansallisen verolainsäädännön uudistaminen. Kun uudistaminen on saatu päätökseen, komissio tarkastelee Kreikan lainsäädäntöä uudelleen ja päättää, onko se muutettu yhteisön lainsäädäntöä vastaavaksi. Arvoisa parlamentin jäsen voi tutustua 23. heinäkuuta 2002 päivätyssä lehdistötiedotteessa(1) olevaan oikeudelliseen analyysiin, jonka perusteella komissio päätti haastaa Kreikan tuomioistuimeen sen huvialuksiin soveltaman liikennöintiveron vuoksi. (1) IP/02/1120.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1457/02

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(23. toukokuuta 2002)

Aihe: Tiibetiläisen pojan pidätys

Onko komissio tietoinen, että Kiinan viranomaiset ovat vanginneet poliittisista syistä 12-vuotiaan tiibetiläispojan Gedhun Choekyi Nyiman?

Onko komissio valmis pyytämään selvitystä Kiinan viranomaisilta tämän tiibetiläispojan vangitsemisesta?

Mihin toimiin komissio voi ryhtyä lasten suojelemiseksi tällaisilta ihmisoikeusrikkomuksilta Kiinassa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(25. kesäkuuta 2002)

EU on tietoinen, että Tiibetin kiinalaiset viranomaiset valitsivat Gyaltsen Norbun panchen-lamaksi Tashilhunpon luostarissa 8. joulukuuta 1996 hylättyään dalai-laman oman ehdokkaan Gedhun Choekyi Nyiman, joka on tämän jälkeen asunut perheensä kanssa tuntemattomassa paikassa.

EU korostaa edelleen, että Kiinan on noudatettava vähemmistöjen oikeuksia koskevia kansainvälisiä normeja ja sitoumuksia, ja ilmoittaa olevansa erittäin huolestunut Tiibetin ihmisoikeustilanteesta. EU ottaa tämän kysymyksen esille säännöllisesti Kiinan viranomaisten kanssa käymässään vuoropuhelussa, myös korkean tason tapaamisten aikana sekä EU:n ja Kiinan väliseen ihmisoikeusvuoropuheluun liittyvien säännöllisten tapaamisten yhteydessä. EU tähdentää, että Kiinan on kunnioitettava kulttuurisia ja kielellisiä oikeuksia, uskonnonvapautta ja vähemmistöjen suojelua Tiibetissä. Beijingin viranomaisten on myös aloitettava suora vuoropuhelu dalai-laman kanssa ja annettava riippumattomalle valtuuskunnalle lupa tavata Gedhun Choekyi Nyima.

EU on sitoutunut kunnioittamaan lasten oikeuksia ja hyväksyy YK:n lasten oikeuksia koskevan yleissopimuksen näkemyksen, jonka mukaan lapset ovat täysivaltaisia kansalaisia ja itsenäisiä henkilöitä, jotka ovat tietoisia omista tarpeistaan ja eduistaan. Tästä syystä heillä on oltava oikeus esittää näkemyksensä, ja heidän mielipiteensä on otettava huomioon.

Komissio on käynnistänyt paikallisten kansalaisjärjestöjen kanssa kaksi lasten terveyttä ja hyvinvointia koskevaa hanketta, joita toteutetaan parhaillaan useissa paikallisyhteisöissä eri puolilla Kiinaa.

Komissio on myös perustanut uuden välineen, ihmisoikeuksien pienhankerahaston, jota hallinnoi Euroopan komission Beijingin lähetystö. Tämän osalta lähetystön arvioitavana on parhaillaan useita lasten hyvinvoinnin edistämistä ja lasten oikeuksien suojelua Kiinassa koskevia hankkeita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2595/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Moottoripyöräilijöiden kypärät ja sakotus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2595/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (18. syyskuuta 2002) Aihe: Moottoripyöräilijöiden kypärät ja sakotus Kreikassa Kreikkalaiset viranomaiset ovat viime aikoina ryhtyneet määräämään sakkoja ja moottoripyörien takavarikointeja niille kuljettajille, jotka eivät käytä kypärää moottoripyörällä liikkuessaan. Kuitenkin kreikkalaiset moottoripyöräilijät valittavat, että hyvien ja turvallisten kypärien hinnat vaihtelevat 300 ja 600 euron välillä Kreikassa, johtuen lähinnä kreikkalaisten viranomaisten määräämistä korkeista tulli- ja veromaksuista. Mikä on komission näkemys kypäriä koskevien kreikkalaisten tulli- ja veromaksujen korkeudesta? Mikä on tarkalleen veromaksujen suuruus muissa 14:ssä Euroopan unionin jäsenvaltiossa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (17. joulukuuta 2002) Voidakseen vastata parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen, komissio tutki tilannetta muissa jäsenvaltioissa kuin Kreikassa. Moottoripyöräilijöiden kypäriä koskee pääasiassa kaksi verotyyppiä: arvonlisävero ja tullimaksut. Lukuun ottamatta Yhdistynyttä kuningaskuntaa, jossa arvonlisäveron taso on 0 %, muut jäsenvaltiot soveltavat normaalia arvonlisäveroa seuraavasti: Luxemburg 15 %, Saksa ja Espanja 16 %, Portugali 17 %, Kreikka 18 %, Alankomaat 19 %, Ranska 19,6 %, Italia ja Itävalta 20 %, Belgia ja Irlanti 21 % (lasten kypärille määrättävä vero Irlannissa on 0 %), Suomi 22 %, Ruotsi ja Tanska 25 %. Arvonlisäveron normaalitason soveltaminen on kuudennen direktiivin 77/388/ETY(1) mukaista, sillä direktiivin yhden säännöksen mukaan on mahdollista säilyttää väliaikaisesti nollataso. Tullimaksujen osalta koodeihin 6506 10 10 (muoviset suojakypärät) ja koodeihin 6506 10 80 (muista materiaaleista tehdyt suojakypärät) kuuluvien tuotteiden maahantuonnille määrättyjen muiden tullien kuin suosituimmuustullien taso on 2,7 %. Lisäksi on huomattava, että suosituimmuussopimusten ja tariffihelpotusten mukaisesti näiden, useimmilta kauppakumppaneiltamme peräisin olevien tuotteiden tuonti on vapautettu tullimaksusta (0 %). Koska nämä autonomiset tariffitoimenpiteet ja suosituimmuustoimenpiteet johtuvat yhteisön lainsäädännöstä, on itsestään selvää, että kaikkien jäsenvaltioiden on sovellettava niitä yhdenmukaisesti silloin kun edellä mainittuja tuotteita tuodaan EU:n tullialueelle. (1) Kuudes neuvoston direktiivi 77/388/ETY, annettu 17 päivänä toukokuuta 1977, jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste, EYVL L 145, 13.6.1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2299/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Selvitykset Vatikaanivaltion mahdolliseen osallisuuteen maataloustukipetoksiin liittyvään kirjalliseen kysymykseen E-1187/02 annettuun vastaukseen.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0039 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2299/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (25. heinäkuuta 2002) Aihe: Selvitykset Vatikaanivaltion mahdolliseen osallisuuteen maataloustukipetoksiin liittyvään kirjalliseen kysymykseen E-1187/02 annettuun vastaukseen Kirjalliseen kysymykseen E-1187/02(1), joka koski Vatikaanivaltion mahdollista osallisuutta maataloustukia koskeviin petoksiin, 2. heinäkuuta 2002 annetusta vastauksesta käy ilmi, että Euroopan unionin petostentorjuntavirasto on päättänyt sen hallussa olevien tietojen perusteella olla käynnistämättä asiaa koskevaa tutkintaa. Voiko komissio ilmoittaa, - mistä syystä Euroopan unionin petostentorjuntavirasto on päättänyt olla käynnistämättä tutkintaa? Merkitseekö tämä sitä, että Euroopan unionin petostentorjuntavirasto ei ole ilmoittanut asiasta Guardia di Finanzalle (Italian vero- ja tullipoliisi) ja/tai Italian oikeuslaitokselle? - vahvistaako komissio tai Euroopan unionin petostentorjuntavirasto tiedon, jonka mukaan eräs itävaltalainen meijeri on vienyt Vatikaanivaltioon 800 tonnia voita? - onko edellä mainitussa tapauksessa myönnetty vientitukea, ja jos on, niin kuinka paljon? (1) EYVL C 28 E, 6.2.2003, s. 81. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 2002) Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on antanut komissiolle seuraavat tiedot, jotka koskevat arvoisan parlamentin jäsenen kysymystä: 1. OLAF on ottanut yhteyttä Italian viranomaisiin ja katsoo niiden antamien tietojen ja yhteisön kauppaa Vatikaanivaltion kanssa säätelevän Italian ja Vatikaanivaltion tullisopimuksen perusteella, ettei tutkinnan aloittamiselle ole perusteita. 2. Kyllä. 3. Itävallan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan vuosina 19962002 maksettiin yhteensä 1 544 079 euroa vientitukea voista, jonka määrä oli yhteensä 898,2 tonnia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1827/02 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Terra Mítica -hankkeelle myönnettyjen tukien vuoksi aloitettu 88 artiklan 2 kohdan mukainen selvitys.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0025 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1827/02 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (27. kesäkuuta 2002) Aihe: Terra Mítica -hankkeelle myönnettyjen tukien vuoksi aloitettu 88 artiklan 2 kohdan mukainen selvitys Valencian hallitus on valtuuttanut finanssiministeriönsä takaamaan Sociedad Parque Temático de Alicante -yhtiön 145 miljoonan euron uuden lainan. Tästä johtuen yhtiön taattujen lainojen kokonaismäärä on 556 miljoonaa pesetaa. Pääosa lainoista on myönnetty Terra Míticalle, loput Ciudad de la Luz -hankkeelle. Molemmat hankkeet liittyvät tietyssä mielessä toisiinsa. Toisaalta muiden tietojen mukaan Terra Mítica ei maksa korkoa teemapuiston perustamiseen myönnetyistä lainoista, joiden takaajana Valencian hallitus alkujaan on. Onko komissio tietoinen näistä asioista? Jos on, voivatko ne vaikuttaa Terra Mítican tukia koskevaan selvitykseen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (12. elokuuta 2002) Komission tietoon ei ole tullut parlamentin jäsenen mainitsemia seikkoja. Generalitat Valencianan Sociedad Parque Temático de Alicantelle uutta 145 miljoonan lainaa varten mahdollisesti myöntämästä takauksesta komissio haluaa korostaa, että tällainen takaus ei sinänsä ole valtiontukea, koska kyseinen teemapuisto ei harjoita kaupallista toimintaa. Sitä vastoin mahdollisissa lisärahoitustoimissa, jotka Sociedad Parque Temático de Alicante on voinut saamansa lainatakauksen ansiosta toteuttaa Terra Mítican hyväksi, on mahdollisesti kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuesta. Komissio kääntyykin Espanjan viranomaisten puoleen tarkistaakseen kyseiset tiedot ja tiedustelee näiltä tarvittaessa, onko Sociedad Parque Temático de Alicante toteuttanut Terra Mítican hyväksi uusia rahoitustoimia. Komissio katsoo, kuten se on ilmoittanut parlamentin jäsenelle jo aiemmin(1), että Terra Mítican ja Ciudad de la Luzin hankkeet eivät ole yhteydessä toisiinsa. Komissio ottaa Espanjan viranomaisiin yhteyttä tarkistaakseen, pitääkö paikkansa, että Terra Mítica ei maksa Sociedad Parque Temático de Alicanten myöntämästä lainasta korkoja. Komissio toimittaa parlamentin jäsenen kysymyksen molempien osien perusteella tekemiensä tutkimusten tulokset suoraan parlamentin jäsenelle. Komissio haluaa myös korostaa, että tämä kysymys liittyy Terra Míticalle mahdollisesti myönnettyihin uusiin sääntöjenvastaisiin tukiin, joita komissio käsittelee erillisenä asiana. Uudet tuet eivät liity komission aiemmin aloittamaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaiseen muodolliseen tutkimusmenettelyyn(2), jonka päätteeksi komissio teki 2. elokuuta 2002 lopullisen päätöksen (ei tukea ja yhteismarkkinoille soveltuva tuki). (1) Mario Montin 5.2.2002 päivätty kirje parlamentin jäsenelle. (2) EYVL C 300, 26.10.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2830/02 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) neuvostolle. Sotaharjoitukset Fuerteventuran saarella (Kanariansaaret) — Espanja/Nato.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2830/02 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) neuvostolle (9. lokakuuta 2002) Aihe: Sotaharjoitukset Fuerteventuran saarella (Kanariansaaret) Espanja/Nato Euroopan unionin syrjäisimpiin alueisiin kuuluvalla Fuerteventuran saarella (Kanariansaaret) järjestettiin syyskuun 2002 jälkipuoliskolla sotaharjoitukset, joiden järjestämisestä oli vastuussa Espanjan puolustusministeriö ja joihin osallistui myös Nato. Sen lisäksi että harjoitusten laajuus yllätti saaren asukkaat ja siellä oleskelleet matkailijat ja että virallisen tiedon puuttuminen ihmetytti Kanariansaarten viranomaisia, saaren rannoille ajautui harjoitusten aikana lähes parikymmentä kuollutta tai haavoittunutta Kanariansaarten vesillä tavattavan harvinaisen valaslajin edustajaa. Huolimatta paikallisen väestön voimakkaista reaktioista ja matkailijoiden kokemasta järkytyksestä, jotka saivat Kanariansaarten viranomaiset ottamaan yhteyttä keskushallintoon, harjoituksia ei keskeytetty. Tapahtunut liittyy puolustukseen ja on ristiriidassa EU:n yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevien määräysten erityisesti Maastrichtin sopimuksen 21 ja 28 artiklan kanssa. 1. Eikö näin ollen olisi asianmukaista, että neuvosto ehdottaisi Espanjan hallitukselle ja Natolle, että nämä ryhtyisivät tarvittaviin toimenpiteisiin Fuerteventuran saaren kärsimien taloudellisten ja sosiaalisten vahinkojen korvaamiseksi ja vastaavanlaisten tilanteiden toistumisen välttämiseksi, ja 2. ottaisi EU:n ja Naton välisissä suhteissa esille sotaharjoitusten järjestämiseen liittyvät ympäristönsuojelulliset näkökohdat, jotta vastaisuudessa vältyttäisiin laajamittaisilta luonnonvahingoilta? Vastaus (18. helmikuuta 2003) Neuvoston ei kuulu ottaa kantaa jäsenvaltion suhteisiin kansainväliseen järjestöön, jonka jäsen tämä on.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1990/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Muiden kuin yhteisön kansalaisten äänioikeus.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0039 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1990/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Muiden kuin yhteisön kansalaisten äänioikeus Kreikkalaisessa lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan monien Kreikan alueiden asukkaat ovat tuoneet julki voimakkaan huolestumisensa siitä, että taloudelliset pakolaiset, joita on virrannut Kreikkaan satojatuhansia viime vuosina (heistä monet ovat hankkineet niin kutsutun vihreän työlupakortin), saavat pian myös äänioikeuden kunnallis- ja lääninvaaleissa. Tämä luonnollisesti tuo vieraita elementtejä kansanvaltaan Kreikassa ja heikentää sitä mandaattia, jonka paikallisyhteisöt antavat kuntien johtohenkilöille. Onko vihreän työlupakortin ja yhteisöön kuulumattomien maiden kansalaisille annettavan äänioikeuden välillä kausaalinen yhteys yhteisön lainsäädännön mukaan? Onko komission tiedossa tapauksia, joissa yhteisön ulkopuolisen maan kansalaiset olisivat saaneet äänioikeuden Kreikassa tai muissa unionin jäsenvaltioissa, joissa he työskentelevät tilapäisesti? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (9. elokuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten äänioikeutta jäsenvaltioissa. Jäsenvaltiossa asuvien yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten äänioikeus kyseisen jäsenvaltion vaaleissa kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Tämä asia vahvistetaan nimenomaan kunnallisvaalien osalta direktiivillä 94/80/EY(1), jossa säädetään, että kyseisen direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioissa voimassa oleviin säännöksiin, joilla äänioikeus ja vaalikelpoisuus on myönnetty kyseisessä maassa asuville kolmansien maiden kansalaisille. Toimivallan puuttumisen vuoksi yhteisöllä ei ole säädöstä kolmansien maiden kansalaisten äänioikeudesta tai vihreän työlupakortin ja äänioikeuden välisestä yhteydestä. Yhteisön lainsäädännössä ei estetä jäsenvaltiota päättämästä äänioikeuden myöntämisestä unionin ulkopuolisten maiden kansalaisille, jotka asuvat kyseisessä jäsenvaltiossa. Komissio tietää, että tietyt jäsenvaltiot, kuten Espanja, Irlanti, Alankomaat, Suomi ja Ruotsi ovat myöntäneet äänioikeuden tietyille unionin ulkopuolisten maiden kansalaisille tietyissä vaaleissa. Koska kyseessä ei kuitenkaan ole komission toimivaltaan kuuluva asia, sillä ei ole käytettävissään kattavia tietoja vaaleista eikä täsmällisiä tietoja siitä, ketkä voivat äänestää tai siitä, mitkä ovat äänestykselle asetetut edellytykset. (1) Neuvoston direktiivi 94/80/EY, 19. joulukuuta 1994, niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole. EYVL L 368, 31.12.1994.