KIRJALLINEN KYSYMYS E-1449/02 esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle. EU:n tukijärjestelmän joustavuus.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1449/02 esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: EU:n tukijärjestelmän joustavuus Suomen kunnat ovat ennen Suomen EU-jäsenyyttä saaneet peruspalveluinvestointeihin, kuten koulujen korjauksiin ja jätevesipuhdistamoihin, kansallista aluepoliittista tukea. EU-jäsenyyden myötä kansallinen tukirahoitus on yhä enemmän osarahoitusta EU:n aluepolitiikkaan Tavoite 1 -alueilla, mikä samalla tarkoittaa, että toiminta on luonteeltaan kehitysprojektiluonteista eivätkä perusinvestoinnit ole enää mahdollisia. Ymmärrän hyvin EU:n aluepolitiikan projektiluonteisen toimintatavan, koska toimet ovat luonteeltaan täydentäviä. Suomen toteutusmallissa kansallinen tukirahoitus on kuitenkin samalla sidottu projektiluonteisuuteen, eikä kunnilla ole omia varoja kunnallistekniikkaan tai sosiaali- ja terveyspalveluihin. Pienissä kunnissa kunnallisverot on jo nostettu maksimiinsa. Pyydän saada tietää, eikö EU:n tukijärjestelmää voida joustavoittaa niin, että tukikohteina voisivat olla myös peruspalvelut? Eikö kunnalla täytyisi olla mahdollisuus hakea tukea esimerkiksi projektiluonteiseen jätevedenpuhdistamon uusimiseen ja keskittää enemmän omia varojaan esim. lääkäreiden palkkaamiseen? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2002) Perusinfrastruktuureihin, esimerkiksi jätevedenkäsittelylaitoksen kunnostamiseen, voidaan myöntää yhteisön tukea sillä edellytyksellä, että investointi tehdään rakennerahaston tukialueilla ja että se on voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukainen. Rakennerahastoasetuksissa määritetään kullekin rahastolle erityinen toiminta-ala. Euroopan aluekehitysrahastosta voidaan myöntää osarahoitusta infrastruktuuri-investointeihin, jotka edistävät talouskasvua, kehitystä, rakenteellista mukauttamista sekä kestävien työpaikkojen luomista tai säilyttämistä alueilla, mutta rahoitusta ei voida myöntää esimerkiksi kouluihin tai oppilaitoksiin. Kansalliset viranomaiset voivat lisäksi rajoittaa tukitoimet rakennerahastoista osarahoitettavissa ohjelmissa tietyille aloille strategisten valintojensa mukaan. Manner-Suomen neljässä tavoite 1- ja 2 -ohjelmassa onkin mahdollisuus infrastruktuuri- tai peruspalveluinvestointien osarahoitukseen. Talousarviomäärärahat vaihtelevat ohjelmittain riippuen alueellisten ja kansallisten viranomaisten strategisista valinnoista. Itä-Suomen tavoite 1 -ohjelmassa esimerkiksi yhteisön rahoituksesta noin 14 prosenttia on kohdennettu toimintalinjassa 4 jokapäiväiseen elämään ja hyvään ympäristöön liittyvien rakenteiden parantamiseen. Yhteisön osarahoitus ohjelmasta on kokonaisuudessaan noin 626,6 miljoonaa euroa. Länsi-Suomen tavoite 2 -ohjelmassa yhteisön kokonaisrahoituksesta on varattu noin 26 prosenttia toimintalinjaan 3 rakenteiden ja elinympäristön parantamiseksi. Yhteisön osarahoitus tästä ohjelmasta on kokonaisuudessaan noin 284,2 miljoonaa euroa. Tukikelpoiset hankkeet voivat liittyä esimerkiksi jätehuoltoon, uusien palveluntuotantomallien kehittämiseen tai sosiaalipalvelujen kehittämiseen ja kokeiluihin. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999(1) säädetään kuitenkin enimmäismääristä, joita on noudatettava kussakin toimessa. Rahastoista osarahoitettavissa ohjelmissa on lisäksi noudatettava toimenpidekohtaista tukiosuuden määrää. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.