ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0736/98 komissiolle esittäjä(t): Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Koheesiorahastolle jätetty hakemus Lis- ja Seiça- jokien valuma-alueiden puhdistushankkeesta Komissio vastasi 6. tammikuuta 1998 Portugalin Lis ja Seiça-jokien valuma-aluetta ja koheesiorahastoa koskeneeseen kysymykseeni P-3932/97 ((EYVL C 187, 16.6.1998, s. 94. )) ilmoittamalla, että se on saanut hakemuksen puhdistushankkeesta käsittelyn ensimmäiseen vaiheeseen ja että se jatkaa asian käsittelyä tekniseen ja taloudelliseen arvioon, koheesiorahaston Portugalia varten käytettävissä oleviin määrärahoihin ja komission ja jäsenvaltion määrittelemään tärkeysjärjestykseen perustuen. Palaan asiaan kysymällä uudelleen komissiolta missä vaiheessa arviointi ja tärkeysjärjestyksen määrittely ovat, sekä onko hakemuksesta tehty jo päätöksiä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 1998) Koheesiorahastolle jätetty hakemus ¨Lis- ja Seiça-jokien valuma-alueen puhdistushankkeen¨ yhteisrahoituksesta on yhä käsittelyssä. Pyydetty rahamäärä ylittää kuitenkin reilusti koheesiorahaston Portugalille vuoteen 1999 asti myönnettävissä olevien varojen määrän. Hanketta koskeva lopullinen päätös riippuu näin ollen tärkeysjärjestyksestä, jonka koheesiorahasto määrittelee yhdessä Portugalin viranomaisten kanssa.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0055/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Ilotalot Kreikassa ja muualla EU:ssa Voidakseen toimia Kreikan ilotaloilla on oltava lupa, jonka tähän asti on myöntänyt poliisi (parlamentissa on jo käsiteltävänä lakiehdotus, jossa ehdotetaan, että kunnalliset viranomaiset antaisivat nämä luvat), ja prostituoitujen on ilmoittauduttava poliisille saadakseen erityisen henkilökirjan sekä käytävä lääkärintarkastuksessa ja verikokeessa kaksi kertaa viikossa. Edellä mainitut järjestelyt koskevat kreikkalaisia prostituoituja, mutta niitä ei sovelleta tuhansiin muihin, kolmansista maista Kreikkaan tulleisiin ja laittomasti ilotaloissa työskenteleviin prostituoituihin. Haluaisin saada tietää, mitä ilotalojen toimintaedellytyksiä sekä prostituoitujen velvoitteita koskevia säännöksiä muissa EU:n jäsenvaltioissa on voimassa? Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1998) Komissio toimii aktiivisesti seksuaalista hyväksikäyttöä varten ihmisillä käytävän kaupan torjumiseksi. Se on laatinut marraskuussa 1996 tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ((KOM(96) 567. )) tätä asiaa koskevan yhtenäisen eurooppalaisen lähestymistavan edistämiseksi. Lisäksi se ylläpitää ihmisillä käytävän kaupan torjunnasta vastaavien viranomaisten vaihto- ja koulutusohjelmaa (neuvoston 29. marraskuuta 1996 hyväksymä yhteinen toiminta Stop-ohjelman perustamisesta). Jäsenvaltiot päättävät kuitenkin itse prostituutiota koskevista säännöksistään. Yhteisö ei ole siten toimivaltainen tällä alalla.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0165/98 komissiolle esittäjä(t): Constanze Krehl (PSE) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Mahdollisuus saada tukea toimenpiteisiin, jotka rahoitetaan osittain Euroopan rakennerahastojen varoista Voisiko komissio ilmoittaa, määrätäänkö rakennerahastoasetuksessa, että jollain tavoitealueella laillisesti asuvat kolmannen maan kansalaiset eivät periaatteessa kuulu rakennerahastojen tuen piiriin? Jos rakennerahastoasetuksessa ei ole tällaista määräystä, sallitaanko siinä, että toimivaltaiset kansalliset tai alueelliset viranomaiset voivat omien suuntaviivojen mukaan jättää kyseisellä tavoitealueella asuvat kolmannen maan kansalaiset niiden toimenpiteiden tuen ulkopuolelle, jotka rahoitetaan osittain Euroopan rakennerahastojen varoista? Onko siis mahdollista, että EU:n kansalaisen kanssa naimisissa ja hänen kanssaan EU:n valtiossa asuvalta puolalaiselta, jolla on kuitenkin Puolan kansalaisuus, voidaan evätä tämän vuoksi mahdollisuus saada Euroopan rakennerahastojen varoja? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998) Rakennerahastoasetuksissa ei ole säännöksiä, joiden perusteella jäsenvaltion tukikelpoisella alueella laillisesti asuvilla kolmannen maan kansalaisilla ei olisi oikeutta rakennerahastojen tukeen, eikä niissä sallita, että kansalliset tai alueelliset viranomaiset jättäisivät kyseisellä alueella asuvat kolmannen maan kansalaiset tukikelpoisuuden ulkopuolelle. Kyseisissä asetuksissa säädetään kuitenkin, että tukea voidaan myöntää ainoastaan yhteisön alueella toteutettaviin toimiin.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0059/98 komissiolle esittäjä(t): Ian White (PSE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Erittäin matalataajuiset radioaallot Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen näyttäisi siltä, että jotkut erittäin matalataajuiset radiolähettimet ovat jatkaneet toimintaansa Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa. Onko komissio tietoinen tällaisesta jatkuvasta lähetystoiminnasta ja onko suoritettu mitään taajuuden ja kentän voimakkuuden seurantaa? Onko komissio tietoinen siitä, onko tehty, ollaanko tekemässä tai tullaanko tekemään mitään tutkimusta niiden terveydelle haitallisten vaikutusten määrittämiseksi, joita näihin lähetyksiin liittyvä syklotroniresonanssi aiheuttaa? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen arvoisan jäsenen esiin tuomasta asiasta. Vuonna 1996 komissio julkaisi asiakirjan, jossa käsiteltiin kattavasti ionisoimatonta säteilyä, johon sisältyi myös erittäin pienitaajuuksinen säteily samoin kuin maan luonnolliset magneettikentät. Säteilyn lähteitä, sille altistumista ja sen terveysvaikutuksia tutkittiin. Ihmisten altistumista erittäin pienitaajuuksiselle säteilylle koskeva riskinarviointi on myös ollut monien tutkimusten kohteena; näistä osaa yhteisö on tukenut. Lisäksi Maailman terveysjärjestö (WHO) koordinoi katsausta kaikista aihetta koskevista kansainvälisesti saatavista tutkimuksista. Komissio on hankkeessa mukana tarkkailijana, ja toukokuussa 1998 pidetään kokous Moskovassa pien- ja suurtaajuuksisille kentille altistumista koskevista aiheista. Kokouksen pöytäkirjat julkaistaan venäjäksi ja englanniksi. WHO:n hankkeesta saa tietoa internetistä (http://www.who.ch:programmes/peh/emf/emf-home.htm). Kopio vuoden 1996 asiakirjasta ja luettelo syklotroniresonanssiin liittyvistä tutkimuksista lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0311/98 komissiolle esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (10. helmikuuta 1998)

Aihe: Italian valtionkassan sitoumukset

Alankomaiden parlamentin alahuone on esittänyt seuraavat kysymykset maan valtiovarainministerille. Voisiko komissio vastata niihin Italian kannalta mahdollisimman puolueettomasti?

1. Onko komissio tietoinen, että Banca d'Italia on saanut tekemästään liiketoimesta seitsemän biljoonan liiran myyntivoiton, josta se maksoi Italian valtiolle 50 prosentin myyntivoittoveron eli summan, joka vastaa 0.175 prosenttia bruttokansantuotteesta?

2. Katsooko komissio, että tällainen voitto on mahdollinen ainoastaan, jos kyseinen kulta on myyty paljon alle sen markkina-arvon? Onko kyseessä kirjanpidollinen toimi, jonka avulla liiketoimi saadaan kiertoteitse hyväksytyksi talous- ja rahaliiton edellyttämän budjettialijäämän vähentämiseen liittyväksi toimenpiteeksi, sillä kultavarannon tai muun valtiollisen omaisuuden myyntihän ei normaalisti ole sallittua tässä tarkoituksessa?

3. Voisiko komissio tutkia, onko Eurostat on hyväksynyt tämän liiketoimen talous- ja rahaliiton budjettialijäämän vähentämiseen liittyväksi toimenpiteeksi?

4. Voisiko komissio tutkia talous- ja rahaliittoon hyväksymisen arviointia edeltävän liiallista budjettialijäämää koskevan menettelyn yhteydessä, ovatko jäsenvaltiot ilmoittaneet, miten paljon yksittäiset toimet ovat vaikuttaneet budjettiylijäämän vähentämiseen vuonna 1997?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1998)

Suojatakseen liiraa keinottelua vastaan Italian keskuspankki sai vuonna 1974 Bundesbankilta 2 miljardin Yhdysvaltain dollarin (1 840 miljoonan ecun) suuruisen lainan. Lainan takuuna oli 543 tonnia kultaa, jonka Ufficio Italiano Cambi (UIC) osti Italian keskuspankilta. Laina maksettiin takaisin syyskuussa 1978, mutta kulta säilyi edelleen UIC:n taseessa. Seuraavina vuosina kullan arvoa nostettiin neljännesvuosittain, mutta siihen liittyviä pääomavoittoja ei verotettu. Italian verolainsäädännön mukaan pääomavoitoista peritään veroa ainoastaan silloin kun ne realisoidaan. Heinäkuussa 1997 UIC myi kullan takaisin Italian keskuspankille. UIC sai myynnistä voittoa, josta sen oli maksettava veroa 3,076 triljoonaa Italian liiraa (1 577 miljoonaa ecua) eli 0,16 prosenttia bruttokansantuotteesta. Vero maksettiin marraskuussa 1997.

Eurostat on analysoinut tämän toimenpiteen määritelläkseen, onko sitä käsitelty asianmukaisesti tilinpidossa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän ESA 79:n mukaisesti. Tammikuun 27. päivänä 1998 tehdyssä päätöksessään Eurostat päätti käsitellä tätä maksua rahoitustoimena, joka ei vaikuta julkisen talouden alijäämän mittaamiseen sellaisena kuin se on määritelty liiallisen alijäämän menettelyssä. Toisin sanoen tämä toimenpide ei vähennä alijäämää tavalla, jolla on merkitystä talous- ja rahaliittoon osallistumiselle.

Komissio esittää arvion sekä Italian että muiden jäsenvaltioiden julkisen talouden kestävyydestä 25. maaliskuuta 1998 mennessä julkaistavassa lähentymiskertomuksessaan EY:n perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdan mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0177/98 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Viemäri- ja jätevesipäästöt Onko olemassa tai suunnitteilla EU:n lainsäädäntöä, jolla yritetään estää käsittelemättömän jätteen laskeminen mereen, kun jätteenkäsittelylaitosten toimintakyky ei riitä rankkasateen tai tulvan jälkeen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 1998) Yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21. toukokuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/271/ETY ((EYVL L 135, 30.5.1991. )) säädetään, että jätevesien keräys- ja käsittelyjärjestelmät on suunniteltava ja rakennettava ja niitä on käytettävä ja ylläpidettävä siten, että rajoitetaan vesien pilaantumista erityisesti siltä osin, kuin se aiheutuu rankkasateista johtuvasta ylikuormituksesta.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0084/98 neuvostolle esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) (30. tammikuuta 1998) Aihe: ¨Parlamentaariset¨vaalit Kuubassa Kuubassa on juuri pidetty vaalit, joilla valittiin 601 jäsentä kansalliskokoukseen. Puheissaan Fidel Castro on kehottanut ¨imperialisteja¨ ottamaan näiden vaalien kautta oppia demokratiasta Kuubassa. Sattumalta ehdokkaiden lukumäärä paikkojen täyttämiseksi oli myös 601. Valitsijoita kehotettiin antamaan ¨yhteisääni¨, jolla kaikkia äänestyslipuissa mainittuja ehdokkaita voi äänestää ryhmänä. Katsooko komissio, että nämä vaalit merkitsevät demokratian kehittymistä neuvoston Kuubasta antaman yhteisen kannan mukaisesti? Katsooko komissio myös, että jäsenvaltiot, joita kenties tämän yhteisen kannan vuoksi pidetään ¨imperialisteina¨, ovat tässä tapauksessa saaneet oppia todellisesta demokratiasta? Vastaus (27. huhtikuuta 1998) Neuvosto arvioi Kuuban poliittista kehitystä samoin perustein kuin Euroopan unionin ja muiden maiden välisiä suhteita. Näin ollen neuvosto ei todellakaan pidä Kuuban äskettäisiä parlamenttivaaleja osoituksena kehityksestä kohti demokratiaa. Kuuban demokraattisen moniarvoisuuden olemattomuudesta, johon arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa, ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioituksen laiminlyömisestä erityisesti sananvapauden ja yhdistymisvapauden osalta johtuu, että näistä vaaleista puuttuvat kaikki vapaiden ja rehellisten vaalien edellytykset. Neuvosto aikoo Kuubasta 2. joulukuuta 1996 vahvistetun unionin yhteisen kannan mukaisesti kannustaa edelleen käytettävissään olevin keinoin rauhanomaista muutosta kohti demokraattista moniarvoisuutta sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioitusta Kuubassa. Neuvosto haluaa kyseisellä vuoropuhelulla muistuttaa Kuuban viranomaisia heidän kansainvälisistä sitoumuksistaan sekä heidän vastuustaan kansaansa kohtaan. Neuvosto toivoo saavansa viranomaiset vakuuttuneiksi siitä, että ainoastaan todellinen edistys kohti demokratiaa takaa rauhanomaisen muutoksen, jolla Kuuban edut suojataan. Neuvosto toivoo, että paavi Johannes Paavali II:n Kuuban-vierailun jälkeinen useiden kymmenien poliittisten vankien vapauttaminen on ensimmäinen monista tulevista konkreettisista toimenpiteistä, jotka johtavat demokratian toteuttamiseen ja ihmisoikeuksien kunnioitukseen.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0175/98 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Viemäri- ja jätevesipäästöt Mitkä EU:n direktiivit ja asetukset liittyvät viemäri- ja jätevesien laskemiseen mereen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 1998) Jätevesien laskemisesta mereen tai muihin vesistöihin (makeisiin vesiin, suistovesiin) ovat voimassa seuraavat yhteisön säädökset: - yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21. toukokuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/271/ETY ((EYVL L 135, 30.5.1991.)), - ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24. syyskuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/61/EY ((EYVL L 257, 10.10.1996.)), joka koskee teollisuuden jätevesipäästöjä, - tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta 4. toukokuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 76/464/ETY ((EYVL L 129, 18.5.1976.)), - vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/676/ETY ((EYVL L 375, 31.12.1991.)). Tässä direktiivissä säädetään erityisesti toimenpiteistä karjanlantaa tai säiliörehun kaltaisia kasviaineksia sisältävien nesteiden valumisesta johtuvan veden pilaantumisen ehkäisemiseksi.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0222/98 komissiolle esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) (13. helmikuuta 1998) Aihe: EU:n tuki sosiaali- ja aluerahastoista Baijerin Schwabenin hallintoalueelle Voisiko komissio ilmoittaa kuinka paljon Baijerin Schwabenin hallintoalueelle annettiin EU:n rahoituksellista ja alueellista tukea: 1. Kuinka paljon tämä alue sai vuonna 1997 EU:n rakennerahastovaroja, rahastoista ja yhteisöaloitteista erikseen ilmoitettuna? 2. Kuinka suuri osa tästä osoitettiin maatalousalalle? 3. Kuinka monta työpaikkaa luotiin Baijerin Schwabenin alueelle vuonna 1997 EU:n rakenteellisen ja alueellisen tuen avulla? 4. Kuinka paljon yhteisön muiden jäsenvaltioiden vastaavat alueet saivat EU:n rakennerahastovaroja vuonna 1997? 5. Kuinka monta työpaikkaa luotiin yhteisön muiden jäsenvaltioiden vastaaville alueille EU:n rakenteellisen ja alueellisen tuen avulla vuonna 1997? Komission puheenjohtajan jäsenen Santerin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0111/98 komissiolle esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan komission julkaisut Voiko komissio antaa vastaukset seuraaviin kysymyksiin, jotka liittyvät sen harjoittamaan julkaisutoimintaan: 1. Kuinka paljon kaikki komission pääosastot, yhteinen tutkimuskeskus ja jäsenvaltioissa sijaitsevat komission edustustot mukaan lukien, tuottavat julkaisuja? 2. Kuinka monta julkaisua kukin pääosasto tuottaa ja mistä budjettikohdista eri pääosastojen julkaisut rahoitetaan? 3. Kuinka paljon komission koko julkaisutoiminnalle on varattu varoja ja kuinka paljon julkaisutoimintaan tarkoitettuja varoja on varattu yksittäisille pääosastoille? Komission jäsenen Jacques Santer komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1998) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0180/98 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Kansainvälinen huumeidentorjuntakeskus Panamassa Panaman ja Yhdysvaltain hallitus ovat päässeet periaatesopimukseen siitä, että hallitusten välistä yhteistyötä huumeiden torjunnassa jatketaan 31. joulukuuta 1999 alkaen seuraavan 12 vuoden ajan kansainvälisen huumeidentorjuntakeskuksen puitteissa. On toivottavaa ja todennäköistä, että muut Latinalaisen Amerikan maat osallistuvat tähän hankkeeseen. Onko komissio ottanut selvää, mitä hyötyä olisi Euroopan unionin osallistumisesta yhteistyöhön tämän kansainvälisen huumeidentorjuntakeskuksen kanssa, ottaen huomioon, että tällaisen keskuksen panos voi olla merkittävä yleisamerikkalaisessa yhteistyössä huumeidentorjunnan alalla? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 1998) Komissio on yhteyksissään Panamaan ja Yhdysvaltoihin saanut tietää kyseisen kahden maan välillä parhaillaan käytävistä keskusteluista huumekaupan torjumisesta vastaavan monenvälisen keskuksen perustamisesta Howardin tukikohtaan Panaman kanavan alueelle. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole saavutettu yhteisymmärrystä kyseisen keskuksen asemasta huumeiden torjunnassa alueella eikä niistä Latinalaisen Amerikan maista, jotka tulisivat mukaan aloitteeseen. Kysymysta yhteisön osallistumisesta keskuksen toimintaan ei sen vuoksi ole käsitelty.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0500/98 neuvostolle esittäjä(t): Jaak Vandemeulebroucke (ARE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Burundia koskeva asevientikielto Joulukuun 18 päivänä 1997 antamassaan päätöslauselmassa ja YK:n Burundin erityslähettilään suosituksesta Euroopan parlamentti vaatii Burundin konfliktin osapuolia koskevaa EU:n asevientikieltoa. Onko neuvosto valmis täyttämään tämän vaatimuksen aktiivisen rauhanpolitiikan puitteissa ja esittämään kaikkia EU:n jäsenvaltioita koskevan yleisen kiellon, jonka mukaan ne eivät saa osallistua kolmansiin maihin suuntautuvaan asevientiin? Vastaus (30. huhtikuuta 1998) Neuvosto on tietoinen Burundia koskevasta päätöslauselmasta, jonka Euroopan parlamentti hyväksyi 18. joulukuuta 1997, ja panee tyytyväisenä merkille, että siinä tuomitaan siviiliväestöön kohdistuvat julmuudet ja ihmisoikeusrikkomukset sekä jatkuva aseiden toimittaminen konfliktin vastakkaisille osapuolille. Vaikka EU:lla ei olekaan varsinaista Burundia koskevaa asevientikieltoa, jäsenvaltiot noudattavat toimissaan 29. kesäkuuta 1991 ja 26.-27. kesäkuuta 1992 pidettyjen Eurooppa-neuvoston kokousten päätelmissä määriteltyjä yhteisiä kriteerejä, joiden perusteella Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa (16.-17. kesäkuuta 1997) kehotettiin uudestaan kiinnittämään kiinteästi huomiota yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) puitteissa vastuullisen ja yhtenäisen asevientipolitiikan kehittämiseen koko unionin alueella. Burundin tapauksessa toimivaltaiset kansalliset viranomaiset eivät myönnä aseidenvientilupia. Jos aseita saapuu Burundiin jostakin jäsenvaltiosta tai sen kautta, tapauksen tutkiminen kuuluu asianomaisille kansallisille viranomaisille. Neuvosto jatkaa Burundin ja Suurten järvien alueen tilanteen tiivistä tarkkailua aseiden siirrot mukaan lukien.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0310/98 neuvostolle esittäjä(t): Magda Aelvoet (V) (9. helmikuuta 1998) Aihe: Afrikan Suurten järvien alueen turvallisuus Aikooko neuvosto tukea kansainvälisiä pyrkimyksiä, joiden tarkoituksena on aktivoida uudelleen Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälinen tutkintakomitea (Ruanda) ja jatkaa sen valtuuksia Suurten järvien alueelle suuntautuvan aseviennin tutkimiseksi Euroopan parlamentin kehotuksen mukaisesti? Tukeeko neuvosto niitä kansainvälisiä pyyntöjä, jotka koskevat Yhdistyneiden kansakuntien tai Afrikan yhtenäisyysjärjestön sotilastarkkailijoiden sijoittamista tärkeimmille kiitoradoille ja rajanylityspaikoille Suurten järvien alueella? Vastaus (30. huhtikuuta 1998) Neuvosto tukisi mielellään kansainvälisiä pyrkimyksiä Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen tutkintakomitean uudelleen käynnistämiseksi. Yhdysvallat on ehdottanut kyseisen komitean toimeksiannon ulottamista koskemaan Burundia ja on neuvotellut turvallisuusneuvoston päätöslauselmaehdotuksen osa-alueista YK:n Afrikan maiden edustajien kanssa. Asiaa koskevia tekstejä ei ole kuitenkaan vielä esitetty. Ehdotuksia YK:n ja Afrikan yhtenäisyysjärjestö OAU:n tarkkailijoiden sijoittamisesta alueen kiitoratojen ja rajanylityspaikkojen tuntumaan ei ole tehty. Neuvosto on kuitenkin valmis huolellisesti tarkastelemaan asiaa koskevia ehdotuksia.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4101/97 komissiolle esittäjä(t): Christine Crawley (PSE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Väitetty valtiontuki italialaisille korunvalmistajille Voiko komissio selittää, miksi italialaiset koruvalmistajat ovat nähtävästi nauttineet suotuisasta verotuskohtelusta, mikä on johtanut siihen, että he ovat myyneet eurooppalaisille asiakkaille koruja hinnoilla, jotka ovat alhaisempia kuin pelkkä koruihin sisältyvän kullan hinta ja joihin ei sisälly saatavissa olevaan rahoitukseen, jakeluun ja myyntiin liittyviä kustannuksia? Voiko komissio antaa tietoja myös väitetystä Italian hallituksen ja korunvalmistajien välisestä sopimuksesta, jonka nojalla valmistajat voivat jättää laskuista tietyn prosenttiosuuden heidän jalostamastaan kullasta riippumatta siitä, menetetäänkö tämä kultamäärä vai ei? Eikö tämä ole muiden EU:n jäsenvaltioiden korunvalmistajien epäoikeudenmukaista syrjintää? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 1998) Arvoisa parlamentinjäsen toi 17. lokakuuta 1997 perille tulleella faksilla komission tietoon brittiläisen korualan yrityksen italialaisista kilpailijoistaan esittämät väitteet, joiden mukaan nämä nauttivat edullisesta verokohtelusta ja saavat muutakin julkista tukea. Valituksen esittäjän mukaan osa näistä tiedoista oli peräisin korualan lehdistä. Komissio vastasi arvoisalle kysyjälle 23. lokakuuta 1997, että esitetyt tiedot eivät väitettyjen toimenpiteiden tutkimuksen perusteella olleet riittävän yksityiskohtaisia, jotta komissio olisi voinut tutkia asiaa edelleen. Siksi arvoisaa kysyjää kehotettiin pyytämään tietolähteeltään yksityiskohtainen kuvaus väitetyistä valtiontuista sekä kopiot kyseisistä lehtiartikkeleista. Komissio ei tähän päivään mennessä ole saanut pyytämiään lisätietoja.