KIRJALLINEN KYSYMYS E-3334/98

esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (PPE) komissiolle

(10. marraskuuta 1998)

Aihe: Euroopan toimet maailmanlaajuisen kestävän kehityksen saavuttamiseksi

Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin Euroopan yhteisö on ryhtynyt kestävän kehityksen alalla, erityisesti:

1. Millaisilla toimilla kannustetaan lyhyellä (kolme vuotta) ja keskipitkällä aikavälillä (3-10 vuotta) sähköenergian tuotantoa korkeatuottoisissa yhteistuotantovoimaloissa uudistamalla vanhentuneita, mutta teknisesti vielä käyttökelpoisia höyryvoimaloita (repowering)?

2. Miten edistetään ympäristöystävällisen tekniikan avulla tällä hetkellä laiminlyötyjen tai vajaakäytettyjen primaaristen ja sekundääristen energianlähteiden kuten eurooppalaisen kivihiilen ja kierrätettävien polttoaineiden (kiinteät kaupunkijätteet ja niiden johdannaiset, teollisuusjätteet, sairaalajäte, biomassa, jne.) käyttöä?

3. Miten ratkaistaan liikenteen korkeasta energiankulutuksesta aiheutuvat ongelmat, ja erityisesti missä vaiheessa ovat seuraavat hankkeet: tavaraliikenteen siirtäminen kiskoille, lyhyiden matkojen lentoliikenteen vähentäminen ja rationaalistaminen, kaupunkiliikenteen järkiperäistäminen ja aikataulujen uudelleen laatiminen, sähkö- ja/tai hybridimoottorien kehittäminen, vaihtoehtoisten polttoaineiden (metanolin ja synteettisen bensiinin) käyttöön ottaminen?

4. Miten Euroopan teollisuutta kannustetaan kehittämään integroituja ohjelmia oman sähköenergian tuottamiseksi? Tämä lisäisi energiantuotannon integraatiota ja synergiaa paikallistasolla. Entä miten on edistytty tällaisen energiantuotannon vapauttamisessa niin, että se saataisiin vapaasti kaikkien käytettäväksi.

5. Miten kehitetään kaupallisesti ja edistetään ns. vaihtoehtoisia energianlähteitä, ja erityisesti paikallista tuulivoimaa (ei suuria "tuulifarmeja"), kotitalouksien aurinkovoimaa, auringonvalon muuttamista säh-köksi ja polttokennoja?

6. Minkälaisia voimavaroja on suunnattu analyyttisten tutkimusten tekemiseen energia ja/tai lämpötalouskäsitteisiin perustuvan Eurooppa-järjestelmän nykyisestä tilanteesta?

Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus

(12. tammikuuta 1999)

1. Komissio antoi 15. lokakuuta 1997 tiedonannon "Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi"(1) tavoitteenaan saada yhdistetyn lämmön ja sähkön osuus sähköntuotannosta 18 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Lisäksi useissa yhteisön ohjelmissa, joista voidaan mainita erityisesti Joule-Thermie, Save, Altener, Synergy, Fair, Phare ja Tacis, tuetaan toimia, joilla edistetään yhdistettyä lämmön ja sähkön tuotantoa teollisuudessa ja palvelusektorilla sekä biomassan kaasuttamisessa. Joule- ja Fair -ohjelmien kokonaistuki ajanjaksolla 1995-1998 oli 24 miljoonaa ecua, ja Thermie-ohjelmalle annettu tuki oli ajanjaksolla 1994-1998 yhteensä 44 miljoonaa ecua. Save-ohjelmassa valittiin varainhoitovuonna 1998 rahoitettaviksi 9 yhdistettyyn lämmön ja sähkön tuotantoon liittyvää projektia. Niille myönnettiin rahoitustukea yhteensä 1,5 miljoonaa ecua.

2. Eurooppalaiseen hiileen liittyvää tutkimusta, jolla tähdätään erityisesti tuotantokustannusten vähentämiseen, tuetaan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) hiilentutkimusohjelmasta. Ohjelma kattaa myös hiilen käyttöä koskevan tutkimuksen, ja siinä painotetaan voimakkaasti sähköntuotantoon käytettävää puhdasta kivihiiliteknologiaa. Joule-Thermie-ohjelmasta on osana neljättä puiteohjelmaa tuettu tutkimusta ja esittelytoimintaa, jotka liittyvät kiinteiden fossiilisten polttoaineiden (kivihiilen, ruskohiilen, turpeen) puhtaaseen käyttöön sähköntuotannossa. Tämä tuki jatkuu myös viidennessä puiteohjelmassa. Viime vuosina osa Joule-Thermie-ohjelman talousarviosta on osoitettu tutkimukseen ja kehittämiseen sekä esittelytoimiin fossiilisten polttoaineiden sekä biomassan ja jätteen yhteiskäytön alalla. Thermie-ohjelmasta on vastikään tuettu uusiopolttoaineita koskevaa kansainvälistä tutkimusta.

3. Ympäristönäkökohtien sisällyttäminen liikennepolitiikkaan on olennainen osatekijä yhteisen liikennepolitiikan kehittämisessä. Liikennettä ja CO2-päästöjä käsittelevässä komission tiedonannossa(2) esitetään useita toimenpiteitä tarkoituksena vähentää liikenteen vaikutusta ilmastonmuutokseen. Lisäksi komissio on kehittänyt kohdennetun strategian, jolla kannustetaan ajoneuvoteollisuutta parantamaan noin 30 prosentilla Euroopan markkinoille saatettavien ajoneuvojen polttoainetaloutta. Vuonna 1999 komissio esittää kattavan lentoliikennettä koskevan tiedonannon, jossa käsitellään melua ja päästöjä sekä paikallisesti että maailmanlaajuisesti. Lisäksi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan sisältyy erityisenä avaintoimintakokonaisuutena "kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus", jossa pyritään tutkimuksen avulla löytämään vaihtoehtoja perinteiselle henkilöautolle paikallisliikennejärjestelmissä ja hallitsemaan liikenteen kysyntää paremmin. Puhtaampien moottoreiden ja vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittäminen on muiden avaintoimintakokonaisuuksien keskeinen tavoite.

4. Sähkön (direktiivi 96/92/EY(3)) ja maakaasun (direktiivi 98/30/EY(4)) sisämarkkinoita koskevissa direktiiveissä suositaan yhdistettyä lämmön ja sähkön tuotantoa. Yhteistuotantovoimaloilla voi olla etusija sähköntuotantolaitosten ajojärjestelyissä, ja niille myönnetään periaatteessa pääsy kaasuputkistoverkkoihin. Uudessa ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi(5) tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan pääsevien epäpuhtauspäästöjen rajoittamisesta annetun direktiivin muuttamisesta säädetään, että toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että sellaisia uusia laitoksia varten, joille myönnetään lupa 1 päivästä tammikuuta 2000, määrätään yhdistetystä lämmön ja sähkön tuotannosta, jos tämä voidaan toteuttaa teknisesti ja taloudellisesti. Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttäjät tutkivat mahdollisuudet sijoittaa laitokset paikkoihin, joissa on tarvetta lämmöntuotannolle.

5. Komissio on osana neljättä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmaa (TTK)(6) antanut rahoitustukea uusiin (polttokennot) ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvälle tutkimus-, kehittämis- ja esittelytoiminnalle. Tähän tarkoitukseen on varattu 54 miljoonaa ja 450 miljoonaa ecua, joista noin 70 miljoonaa myönnettiin liitännäistoimille, kuten markkinoinnille, tuloksista tiedottamiselle sekä pk-yritysten tukemiselle. Näistä toimista ovat hyötyneet komission laatiman työohjelman perusteella valitut tekniikan alat.

6. Osana energia-alan puiteohjelmaa neuvosto hyväksyi vastikään energia-alan tutkimuksia, analyyseja ja ennusteita koskevan monivuotisen ohjelman (1998-2002) (ETAP)(7). Tämän ohjelman suuntaa-antava talousarvio on 5 miljoonaa ecua. Ohjelman aikaansaama lisäarvo on siinä, että sillä kerätään yhteen eri puolilla Eurooppaa tehdyt analyysit.

(1) KOM(97) 514 lopullinen.

(2) KOM(98) 204 lopullinen.

(3) EYVL L 27, 30.1.1997.

(4) EYVL L 204, 21.7.1998.

(5) EYVL C 300, 29.9.1998.

(6) EYVL L 334, 22.12.1994.

(7) KOM(98) 423.