ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0117/00 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle. Yölentojen kieltäminen Zaventemin kansallisella lentokentällä (B).



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0117/00 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Yölentojen kieltäminen Zaventemin kansallisella lentokentällä (B) Belgian varapääministeri ja liikenneministeri antoi 31. joulukuuta 1999 hallinnollisen määräysluonnoksen, joka kuitenkin peruutettiin 12. tammikuuta 2000, jotta määräyksestä voitaisiin käydä lisäneuvotteluja. Kyseisellä hallinnollisella määräyksellä belgialaisministeri halusi asettaa äänikiintiöitä ottamalla käyttöön melurajoihin perustuvan järjestelmän. Tässä määräyksessä sanottiin myös, että kesästä 2003 lähtien ei sallittaisi enää ainoatakaan kaupallista lentoa aamuisin kello yhden ja viiden välillä. Tämä hallinnollinen määräysluonnos perustuu erityisesti yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen 2408/92/ETY(1) 9 artiklaan, jossa säädetään, että jos ilmaantuu ruuhkaantumiseen tai ympäristöön liittyviä vakavia ongelmia, jäsenvaltiolla on mahdollisuus asettaa liikenneoikeuksien käyttämiselle ehtoja, rajoittaa niiden käyttämistä tai kieltää niiden käyttäminen. 1. Millä tavalla Belgian liikenneministerin olisi tullut ottaa huomioon neuvoston asetuksen 2408/92/ETY 9 artiklan 3 kohdassa mainittu velvoite sen tulee ilmoittaa muille jäsenvaltiolle ja komissiolle toimenpiteistään vähintään kolme kuukautta ennen ryhtymistään niihin? 2. Ottaen huomioon, ettei ole olemassa yölentoja kieltävää yhteisön lainsäädäntöä, eikö kyseisessä hallinnollisessa määräysluonnoksessa asetettu yksinomaan Zaventemin lentokenttää koskeva yölentokielto ole sellainen belgialaisten ja eurooppalaisten lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua vääristävä toimenpide, kuin asetuksen 9 artiklan 2 kohdan neljännessä luetelmakohdassa mainitaan? (1) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2000) Komissio on pannut merkille, että yölennot Zaventemin lentokentällä kieltävää asetusluonnosta ei ole julkaistu Belgian virallisessa lehdessä (Moniteur Belge) ja että se on peruutettu 12. tammikuuta 2000, kuten parlamentin jäsen mainitsee. Koska Belgian viranomaiset ovat peruuttaneet yölennot Zaventemin kentällä kieltävän lainsäädännön ennen sen voimaantuloa, kysymyksellä ei enää ole käytännön merkitystä. Komission tietojen mukaan Belgian viranomaiset valmistelevat nyt edellä mainitun asetuksen korvaamista laajalla sääntökokonaisuudella, jolla pyritään ratkaisemaan öinen meluongelma Zaventemin alueella. Komission aikomuksena on sisällyttää lentoasemien toimintarajoituksiin liittyvät kysymykset osaksi lentoasemien toimintarajoituksia ja parhaita toimintatapoja koskevaa laajempaa yhteisön kehystä, joka on määritelty komission äskettäin antamassa tiedonannossa Lentoliikenne ja ympäristö(1). (1) KOM(1999) 640 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1012/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Vaarallisten eläinten maahantuonti ja pitäminen ja niitä koskevat säännöt.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1012/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Vaarallisten eläinten maahantuonti ja pitäminen ja niitä koskevat säännöt Lehtitietojen mukaan Italiassa arvioidaan olevan yli 11 200 harvinaista ja vaarallista eläintä. Silloin tällöin lehdissä kerrotaan, että eläimet ovat raadelleet isäntiään tai muita pakotielleen sattuneita ihmisiä. Eläintarhoissa pidettävien eläinten osalta on olemassa säännökset, mutta yksityisten pitämiä eläimiä koskevat vain tavalliset turvallisuusnormit, ja ne joutuvat yleensä elämään huonoissa terveydellisissä ja hygieenisissä oloissa. Italiassa on velvollisuus rekisteröidä tällaiset eläimet vuoden 1975 Washingtonin yleissopimuksen nojalla, mutta viralliset luvut antavat ymmärtää, että monet eläimistä on tuotu maahan ja otettu kotiin laittomasti. 1. Onko EU:ssa tällaisten eläinten maahantuontia ja pitämistä koskevat yhteiset säännöt? 2. Jos ei ole, noudattavatko kaikki jäsenvaltiot Washingtonin yleissopimusta? 3. Mitä takeita on kansalaisten turvallisuudesta, kun yksityiset ihmiset pitävät luonaan tällaisia eläimiä? 4. Mitkä ovat hygienia- ja terveysolojen määrittämistä koskevat perusteet sekä eläinten että ihmisten osalta? 5. Onko tieteellisen tutkimuksen ja tiettyjen viihteellisten esitysten lisäksi olemassa erityisiä syitä, joiden vuoksi yksityiset saavat tuoda maahan ja pitää luonaan villejä eläimiä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9. joulukuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 338/97(1) annetaan säännökset luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston kuljetuksesta, hallussapidosta ja siitä, millaisissa tiloissa niitä pidetään. Vastaavat määräykset sisältyvät villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) liitteisiin. Neuvoston direktiivissä 92/65/ETY, annettu 13. heinäkuuta 1992 eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset(2), vahvistetaan tuontimääräyksiä, jotka koskevat eläinten terveyttä. Erityisiä säännöksiä noudatetaan siirrettäessä eläimiä eläintarhojen välillä. Yhteisön toimivaltaan eivät kuulu mitkään muut muiden kuin kotieläinten tuonti- tai hallussapitorajoituksia koskevat toimenpiteet, eivätkä myöskään ongelmat, jotka aiheutuvat eksoottisten eläinten pitämisestä muualla kuin eläintarhoissa. (1) EYVL L 61, 3.3.1997. (2) EYVL L 268, 14.9.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0972/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön tuet.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0972/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Yhteisön tuet Yli 150 LISNAVE (Estaleiros Navais de Lisboa, Sarl) -yrityksen työntekijää on odottanut jo 15 vuotta päästäkseen takaisin työhön, josta heidät pakkoirtisanottiin ilman heidän suostumustaan. Nyt on kantautunut tietoja siitä, että LISNAVE ja sen seuraaja GESTNAVE (Serviços Industriais, SA) ovat saaneet yhteisön tukia. 1. Mitä yhteisön tukia nämä yritykset ovat saaneet? 2. Oliko yhteisön tukien saamisen ehtona työpaikkojen säilyttäminen? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (26. toukokuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1337/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Commercial Intertechin ja Parker Hannifinin fuusio.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1337/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Commercial Intertechin ja Parker Hannifinin fuusio Onko komissio tietoinen yritysten Commercial Intertech ja Parker Hannifin yhteensulautumisesta ja sen vaikutuksista Euroopan kilpailukykyyn? Aikooko komissio tutkia, onko yhteensulautumisen tapahtuminen asianmukaista Euroopan kilpailupolitiikan valossa? Aikooko se tavata työntekijöiden edustajia kuullakseen heidän näkemyksiään? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2000) Komissiolle ei ole ilmoitettu fuusiosta, johon arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa. Komissio on yleensä halukas tapaamaan fuusioilmoituksen tehneiden yritysten työntekijöiden edustajia kuullakseen heidän näkemyksiään yrityskaupan kilpailuvaikutuksista. Lisäksi sulautuma-asetuksen 18 artiklan 4 kohdassa (neuvoston asetus (ETY) N:o 4064/89, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, yrityskeskittymien valvonnasta)(1) säädetään työntekijöiden edustajien oikeudesta tulla kuulluksi erityistilanteissa, varsinkin yrityskaupan laajan tutkimuksen yhteydessä. (1) EYVL L 395, 30.12.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1110/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Laittomien siirtolaisten vapaa liikkuminen Italiassa.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1110/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Laittomien siirtolaisten vapaa liikkuminen Italiassa Italian sisäministeriö lähetti 6. maaliskuuta 2000 kaikille Italian poliisilaitoksille sekä rajapoliisille kirjeen, jossa ehdotettiin, ettei enää pidätettäisi yhteisön ulkopuolelta tulevia henkilöitä, joita tiettyyn kansaan tai kansanryhmään kuulumisesta johtuen ei saatujen kokemusten perusteella todennäköisesti enää palauteta takaisin kotimaahansa, sillä henkilöiden oletetun kotimaan diplomaattiset edustustot eivät ole halukkaita yhteistyöhön heidän henkilöllisyytensä selvittämiseksi sen enimmäisajan kuluessa, jonka he voivat viettää väliaikaisissa, erityisesti laittomien siirtolaisten vastaanottoon tarkoitetuissa keskuksissa (laittomasti maahan tulleet tai ilman henkilöllisyystodistusta olevat tai kotimaahan palauttamista odottavat maahanmuuttajat). Tämä toimi koskisi erityisesti jugoslavialaisia, algerialaisia, ecuadorilaisia, irakilaisia ja turkkilaisia sekä kurdeja. Toisin sanoen kirjeessä sallitaan laittomasti ja ilman papereita maahan tulleiden vapaa liikkuvuus, mikä on maahanmuuttovirran sääntelyyn tarkoitetun Napolitano-Turco-lain vastaista. Tämä merkitsisi, että Italia soveltaa vapaan liikkuvuuden periaatetta maahanmuuttajiin, joilla ei ole henkilöllisyystodistusta tai jotka eivät halua paljastaa henkilöllisyyttään. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko komissio tietoinen siitä, mitä tämä toimi pitää sisällään? 2. Onko komissio arvioinut sen soveltamisen seurauksia myös niille jäsenvaltioille, jotka ovat Italian rajanaapureita ja/tai Schengenin sopimuksen allekirjoittaneille jäsenvaltioille? 3. Katsooko komissio näiden ehdotusten olevan Schengenin sopimuksen mukaisia? 4. Ellei katso, mistä syystä se ei ehdota Italian jättämistä näiden sopimusten ulkopuolelle, jotta voidaan suojella jäsenvaltioiden oikeuksia valvoa maahanmuuttoa alueellaan? 5. Eikö komissio katso, että tällaiset toimet lietsovat muukalaisvihamielisiä tunteita väestön keskuudessa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2000) Komissiolla ei ole tietoa kunnianarvoisan jäsenen viittaamista tosiseikoista. Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja ja ilmoittaa kunnianarvoisalle jäsenelle näistä tuloksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0493/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Italian valtionvarainministeriön lounasseteleiden toimittamista koskevan tarjouskilpailun säännönmukaisuus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0493/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Italian valtionvarainministeriön lounasseteleiden toimittamista koskevan tarjouskilpailun säännönmukaisuus 1. Voiko komissio tarkastaa, onko Italian valtionvarainministeriön (Provveditorato generale dello Stato) julistama tarjouskilpailu ministeriöiden henkilökunnalle tarkoitettujen lounasseteleiden toimittamisesta ollut säännönmukainen? Tarjouskilpailun kokonaisarvo oli 180 miljardia liiraa jaettuna kolmeen yhtä suureen osaan. 2. Onko komissio tietoinen, että sen jälkeen kun alueellinen hallintotuomioistuin hyväksyi tarjouskilpailussa hylätyiksi tulleiden yritysten perustelut ja lykkäsi hankintasopimusta ja Italian tilintarkastustuomioistuimen kieltäydyttyä hyväksymästä tarjouskilpailuun liittyvien asiakirjojen säännönmukaisuutta, Italian valtionvarainministeriö peruutti tarjouskilpailun ja julisti uuden tarjouskilpailun sopimuksesta, jonka kokonaisarvo on 180 miljardia liiraa jaettuna kolmeen vuoden kestävään osaan, jotka voidaan uusia yhtä pitkäksi ajaksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2000) Komissio olisi erittäin kiitollinen, jos arvoisa parlamentin jäsen voisi toimittaa sille tietonsa, jotka koskevat julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön epäiltyä noudattamatta jättämistä Italian valtiovarainministeriön tarjouskilpailun aikana. Komissiolla ei ole tiedossa mitään, minkä perusteella se voisi puuttua Italian toimivaltaisten viranomaisten toimintaan tarkistaakseen, onko mainittu tarjouskilpailu yhdenmukainen edellä esitetyn lainsäädännön kanssa. Arvoisan parlamentin jäsenen ystävällisesti toimittamien tietojen perusteella komissio ryhtyy kaikkiin tarpeellisiin tutkimuksiin arvioidakseen, onko julkisista hankinnoista annettua yhteisön lainsäädäntöä rikottu. Tarvittaessa komissio ryhtyy tämän jälkeen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisiin toimenpiteisiin, jotta kyseinen tarjouskilpailu saatetaan julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön mukaiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0013/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikankielisen palvelun perustaminen Euronewsiin.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0215 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0013/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Kreikankielisen palvelun perustaminen Euronewsiin Uutistoimisto Euronews lähettää ohjelmaa 1. marraskuuta alkaen myös kuudennella kielellä, portugaliksi. Lausunnoissaan kanavan johtaja korosti, että Euronews pystyy laajentamaan toimintaansa myös muihin kieliin. Komissiolta kysytään: Tutkiiko se mahdollisuutta perustaa kreikankielinen palvelu kanavalle, jotta kreikankielisistä uutislähetyksistä kiinnostuneiden, Kreikan ulkopuolella asuvien kreikkalaisten ja kreikkaa äidinkielenään puhuvien ihmisten suurelle joukolle tarjottaisiin ajankohtaista tietoa? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2000) Kysymys ohjelmien lähettämisestä kreikan kielellä Euronews-uutiskanavalla ei kuulu komission toimivaltaan vaan Euronews-kanavan toiminnasta vastaaville viranomaisille. Komissionkin mielestä olisi kuitenkin toivottavaa, että Euronews-kanava lähettäisi ohjelmaa mahdollisimman monella yhteisön kielellä. Se, että nykyään ohjelmia lähetetään kuudella kielellä, on jo tärkeä askel kohti tätä tavoitetta. Komissio tuo esiin tämän toivomuksen ollessaan yhteydessä Euronews-kanavan edustajiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0164/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Kustannukset vapaaseen kilpailuun siirtymisestä.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0154 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0164/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Kustannukset vapaaseen kilpailuun siirtymisestä Väheksymättä arviota, jonka komissio teettää itsenäisellä asiantuntijalla Espanjan sähköteollisuudesta, kysymme seuraavaa. Voiko komissio selostaa, miten se on koskien kustannuksia, joita ei ole korvattu vapaaseen kilpailuun siirtymisen yhteydessä arvioinut kustannuksia, jotka suoraan aiheutuvat Espanjan aiemmin hyväksymistä määräyksistä? Onko komissio varmistanut, että kyseisiä kustannuksia ei ole korvattu aikaisemmin? Eikö komission mielestä ole väärin, että kuluttajat joutuvat (korvataan kustannukset sitten tai ei) vastaamaan kustannuksista, joilla ei ole mitään tekemistä korvaukseen oikeuttavien siirtymäkustannusten kanssa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Komissio ei ole saanut tutkimustaan hukkakustannuksista Espanjassa vielä valmiiksi eikä siten voi vastata välittömästi arvoisien parlamentin jäsenten kysymyksiin. Joka tapauksessa on selvää, että jo korvattuja kustannuksia ei voida pitää hukkakustannuksina. Sähkönkuluttajat vastaavat vain kustannuksista, jotka komissio katsoo hukkakustannuksiksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0016/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Tiedonanto valtiontukijärjestelmästä epäsuotuisten kaupunkialueiden yrityksille.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0016/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Tiedonanto valtiontukijärjestelmästä epäsuotuisten kaupunkialueiden yrityksille Viitaten tiedonantoon nro 97/c 146/08 ja aikaisempaan kysymykseeni P-3945/97(1) voiko komissio kertoa, 1. mitkä Euroopan valtiot ovat hyödyntäneet näitä yhteisön asettamia puitteita ja myöntäneet tukea epäsuotuisilla kaupunkialueilla sijaitseville yrityksille? 2. onko tästä aiheesta olemassa tutkimuksia ja/tai selvityksiä? 3. onko aiheeseen liittyen olemassa esimerkkejä hyvistä käytännöistä? (1) EYVL C 187, 16.6.1998, s. 99. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 2000) Tällä hetkellä Ranska on ainoa EU-maa, joka on myöntänyt tukea soveltaen yhteisön puitteita kaupunkien ongelma-alueilla toimiville yrityksille myönnettävälle valtiontuelle(1). Komissio haluaa myös muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä antamistaan vastauksista kirjallisiin kysymyksiin P-2628/97(2), P-3945/97(3) ja E-173/99(4). Edellä mainituilla puitteilla tarkennetaan perusteita, joilla komissio tutkii kaupunkien ongelma-alueille suunnatun valtiontuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, mutta ne eivät velvoita jäsenvaltiota myöntämään tällaista tukea. Puitteiden soveltamisalan rajallisuus ei mahdollista nykyisellään tekemään selvitystä tai laatimaan luetteloa tähän liittyvistä hyvistä käytänteistä. (1) EYVL C 146, 14.5.1997. (2) EYVL C 82, 17.3.1998. (3) EYVL C 18, 16.6.1998. (4) EYVL C 341, 29.11.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0026/00 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Asekauppa.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0026/00 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Asekauppa Kontrolloimaton asekauppa on vitsaus, joka uhkaa rauhaa. Monella alueella eri puolilla maailmaa on joskus aivan kirjaimellisesti aseiden paikallista ylitarjontaa, josta kumpuaa jatkuvasti terroria ja väkivaltaa. Salakähmäinen toiminta, kuten timanttien salakuljetus, kiristys ja huumekauppa kulkevat usein käsi kädessä laittoman asekaupan kanssa. Jokainen oikeusvaltio pyrkii ohjaamaan asekaupan laillisiin uomiin ja asettamaan sille rajoituksia, vaikkakin eri tavoin, mikä johtaa kilpailun vääristymiseen. Mitkä jäsenvaltiot ovat kieltäneet asekaupan maihin, joissa on konflikti? Mitkä jäsenvaltiot kieltävät viennin maihin, joissa ei kunnioiteta ihmisoikeuksia ja/tai joissa on sisäisiä aseellisia konflikteja? Mitkä jäsenvaltiot sallivat kaikenlaisen aseiden viennin Nato-maihin? Mitä toimia toteutetaan kilpailun vääristymisen estämiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2000) Tähän asti EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan(entisen 223 artiklan) perusteella asekauppa ei ole kuulunut perustamissopimuksen määräysten soveltamisalaan. Sen vuoksi yhteisön toimenpiteille ei ole ollut perusteita. Asekauppaa käsitellään parhaillaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP:n) yhteydessä, mihin myös komissio osallistuu täysimääräisesti. Menettelysäännöistä sovittiin vuonna 1998. Ensimmäiset kokemukset ovat olleet myönteisiä, mutta ne osoittavat myös, että sekä menettelysääntöjä että niiden soveltamista on vahvistettava. Komissiolla ei kuitenkaan ole valtuuksia eikä keinoja valvoa jäsenvaltioiden aseidenmyyntiä eikä julistaa saartoja tai kieltää niiden mahdollista murtamista. Täysi vastuu aseviennin luvanvaraistamisesta kuuluu kansallisille hallituksille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0095/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Laivojen rakentaminen Astanon telakalla.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0095/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Laivojen rakentaminen Astanon telakalla Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä ehdot Galiciassa sijaitsevan Astanon telakan on täytettävä, jotta siellä voidaan aloittaa jälleen laivojen rakentaminen ja jotta telakkaan kohdistuva syrjintä lopetetaan? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Kuten komissio on selvittänyt vastauksissaan parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-1432/99(1) ja E-2051/99(2), Astanon telakan sulkeminen edelleen laivanrakennustoiminnan osalta oli yksi niistä ehdoista, joita asetettiin julkisessa omistuksessa oleville Espanjan telakoille myönnettävälle merkittävälle valtiontuelle, jonka komissio hyväksyi vuonna 1997. On huomattava, että komission hyväksymispäätöksessä kaikkien kyseisten telakoiden kokonaislaivanrakennuskapasiteetti rajoitettiin 210 000 tasattuun bruttorekisteritonniin 10 vuoden ajaksi. Astanon telakan laivanrakennuskapasiteetti oli 135 000 bruttorekisteritonnia. Tämän perusteella on erittäin vaikeaa kuvitella, missä olosuhteissa Astanon toimintaa koskevia rajoituksia voitaisiin lieventää. (1) EYVL C 27 E, 29.1.2000, s. 66. (2) EYVL C 170 E, 20.6.2000, s. 141.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0266/00 esittäjä(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle. Eurooppalaisten filateelisten postimerkkien tulevaisuus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0205 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0266/00 esittäjä(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Eurooppalaisten filateelisten postimerkkien tulevaisuus Postimerkkien tuotanto ja hallussapito on yleensä ollut valtiollisen postilaitoksen monopoli. Yleinen yhteiskunnallinen kehitys on kuitenkin johtanut myös valtiollisten postilaitosten yksityistämiseen. Postimerkkien keräilijöillä on suuria postimerkkikokoelmia, joiden arvo perustuu merkkien harvinaisuuteen, kuntoon ja kiinnostavuuteen. Arvokkaimmat postimerkit muodostavat tärkeän sijoituskohteen. Postilaitoksia yksityistettäessä valtiollisten postilaitosten ylläpitämät vanhojen merkkien varastot ovat siirtymässä yksityisiin käsiin. Postilaitosten hallussa olevien merkkien on tähän asti laskettu olevan ikuisesti markkinoilta pois. Tässä tilanteessa nämä merkkivarastot muodostavat uhkan filatelialle, mikäli tiedossa olevien merkkien lisäksi yksityistämisen kautta markkinoille ilmestyy uusia kokoelmia vanhoista merkeistä, joiden arvo on periaatteessa sama kuin jo kansalaisten kokoelmissa ja markkinoilla olevien merkkien. Täten harvinaisten merkkien määrällä ei olekaan enää tunnettuja rajoja ja suuretkin omaisuudet voivat tuhoutua hetkessä arvon romahtaessa. Tiedustelen komissiolta, mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai mihin toimiin komission voi ryhtyä, jotta filatelian, postimerkkien keräilyn ja siihen liittyvän sijoitustoiminnan edellytykset säilyisivät ja vahvistuisivat EU:n alueella? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Postilaitosten hallussa tällä hetkellä mahdollisesti olevat postimerkkikokoelmat ovat postin omaisuutta. Jos jäsenvaltio päättää muuttaa valtiollisen postilaitoksen oikeudellista asemaa, sen on tässä tilanteessa ratkaistava, kuten muunkin omaisuutensa osalta, näiden kokoelmien kohtalo ottaen huomioon niiden markkinat. Omaisuusjärjestelmästä päättäminen jäsenvaltioissa eikä myöskään postimerkkien liikkeellelaskun järjestäminen kuulu komission toimivaltaan. Komission asiana ei siis ole puuttua postimerkkikokoelmien tilanteeseen tällaisen oikeudellisen aseman muuttumisen yhteydessä.