ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1924/02 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE)ja Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Tietyöt Puxeirosin ja Tuin välisellä moottoritiellä Galiciassa.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0247 - 0248



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1924/02 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE)ja Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Tietyöt Puxeirosin ja Tuin välisellä moottoritiellä Galiciassa Mos Porriñon, Salceda de Caselasin ja Tuin (Rebullónin ja Portugalin rajan solmukohtana tunnettu osuus) kautta kulkevan A-9-moottoritien tietöistä kärsiviä henkilöitä edustava taho on tehnyt 7. maaliskuuta 2002 valituksen komissiolle. Valituksen aiheena on muun muassa se, että moottoritien rakennushankkeiden ympäristövaikutusten arviointia ei ole tehty ennen töiden aloittamista. Tästä on aiheutunut suunnattomia ongelmia etenkin sadevesien viemäröintiin liittyen. Poikittaiset viemäriputket ajoradan alla on sijoitettu väärin, ja koska ne tyhjenevät huonosti, seurauksena on tulvia, likavesien kertymistä, maa-aineksen kasaantumista ja erinäisiä vakavia haittoja viljelyksille, asunnoille ja alueen asukkaille. Toisaalta valituksen tekijät katsovat, että koska ympäristövaikutusten arviointia ei ole tehty, ei ole myöskään otettu huomioon melusaasteen tason huomattavaa nousua. Voisiko komissio ilmoittaa, missä vaiheessa mainitun valituksen käsittely on? Eikö komissio katso, että tietyöt edellä mainitulla moottoritiellä kuuluvat direktiivin 97/11/EY(1) soveltamisalaan ja ympäristövaikutusten arviointi olisi pitänyt suorittaa siksi etukäteen? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että alueen asukkaita suojellaan, sillä he joutuvat kärsimään, jos riittämättömän viemäröintijärjestelmän takia tietyömaalta kertynyt maa-aines saastuttaa vedet? Eikö komissio katso, että vesiympäristö on vaarassa saastua likavesien imeytymisen takia, mikä voi olla pohjaveden suojelemisesta annetun direktiivin 80/68/ETY(2) sekä vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta annetun direktiivin 76/464/ETY(3) vastaista? (1) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5. (2) EYVL L 20, 26.1.1980, s. 43. (3) EYVL L 129, 18.5.1976, s. 23. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 2002) Komissio ei ollut tietoinen parlamentin jäsenten esiin tuomista seikoista, sillä se vastaanotti parlamentin jäsenten mainitseman kantelun vasta tämän kirjallisen kysymyksen ja sen mukana seuranneiden liitteiden vastaanottamisen jälkeen. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio ei voi tässä vaiheessa ottaa kantaa siihen, onko kirjallisessa kysymyksessä mainittuja direktiivejä mahdollisesti rikottu. Komissio on aloittanut kantelun käsittelyn saadakseen lisätietoja asiasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1655/02 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Euroopan unionin pienten lentokenttien tukeminen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0234 - 0234



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1655/02 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (11. kesäkuuta 2002) Aihe: Euroopan unionin pienten lentokenttien tukeminen Siviili-ilmailua koskevissa asiakirjoissa kuten jokin aika sitten esitetyssä ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun turvaamisen alalla (KOM(2001) 575 2001/0234(COD)/(15029/4/2001 C5-0033/2002)(1) tehdään ero pienten ja suurten lentokenttien välillä. Koska Euroopan unionin saarialueilla pienten lentokenttien toiminta on ehdottoman välttämätöntä saarten taloudellisen selviytymisen ja kehityksen kannalta, mikä ei voi olla riippuvainen näiden lentokenttien matkustaja- ja tavaraliikenteestä, kysyn komissiolta, onko se toteuttanut toimia pienten saarten lentokenttien toiminnan tukemiseksi ja jos se ei ole näin tehnyt, aikooko se ryhtyä tällaisiin toimiin? Onko komissio pitänyt huolen siitä, etteivät eurooppalaisilla lentokentillä käyttöön otettavat uudet turvatoimet muodostuisi erityisen hankaliksi pienten saarten lentokentillä, eikä niiden toiminta uhkaisi tämän johdosta keskeytyä? (1) EYVL C 51 E, 26.2.2002, s. 221. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2002) Parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään ilmailun turvaamista koskevaan yhteisön lainsäädäntöön. Lainsäädännön tarkoituksena on varmistaa, että unionin kansalaisille taataan ilmailun turvaamista koskeva kattava ja täytäntöönpanokelpoinen säännöstö kaikkialla unionissa lentoaseman koosta riippumatta. Komissio ei luonnollisestikaan halua soveltaa pieniin lentoasemiin sellaisia suhteettoman tiukkoja sääntöjä, jotka vaarantaisivat niiden toiminnan. Tämän vuoksi komission asetusehdotuksen 4 artiklassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa paikallisesti suoritetun riskinarvioinnin perusteella sellaisia turvallisuusvaatimuksia, jotka poikkeava asetuksessa säädetyistä yleisvaatimuksista. Poikkeusta voidaan soveltaa ainoastaan sellaisiin lentoasemiin, - joilla operoidaan enintään kaksi päivittäistä liikennelentoa (vuosikeskiarvo) tai - joilla operoidaan ainoastaan yleisilmailulentoja tai - joiden liiketoimintaa harjoitetaan ainoastaan sellaisilla ilma-aluksilla, joiden enimmäislentoonlähtöpaino on alle 10 tonnia tai joissa on alle 20 matkustajapaikkaa. Komissio katsoo, että mainitun poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvat kaikki pienet lentoasemat, joilla voisi olla ongelmia soveltaa täysimääräisesti komission ehdottamia vaatimuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1627/02 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle. Jäteöljyhuollosta annettu direktiivi.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1627/02 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle (3. kesäkuuta 2002) Aihe: Jäteöljyhuollosta annettu direktiivi Jäteöljyhuollosta annetun direktiivin (75/439/ETY(1) muutettuna direktiiveillä 87/101/ETY(2) ja 91/692/ETY(3)) 3 artiklan 1 kohdan mukaan jos se on teknisesti, taloudellisesti ja järjestelyjen kannalta mahdollista, on jäsenvaltioiden toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jäteöljyjen käsittelyssä annetaan etusija uudistamiselle. Käytössäni olevien tietojen mukaan tätä direktiivin kohtaa ei ole vielä pantu täytäntöön Itävallassa, Irlannissa, Ranskassa, Tanskassa, Belgiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa eikä Suomessa. Pitävätkö nämä tiedot paikkansa? Mitä Euroopan komissio tekee siinä tapauksessa varmistaakseen, että direktiiviä sovelletaan asianmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa? (1) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 23. (2) EYVL L 42, 12.2.1987, s. 43. (3) EYVL L 377, 31.12.1991, s. 48. Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-1627/02 ja P-1642/02 (28. kesäkuuta 2002) Komissio on parlamentin jäsenten tavoin huolestunut jäteöljyhuollosta 16. kesäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/439/ETY muuttamisesta 22. joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 87/101/ETY ja eräiden ympäristöä koskevien direktiivien täytäntöönpanoon liittyvien kertomusten standardoinnista ja järkeistämisestä 23. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/692/ETY täytäntöönpanosta jäteöljyhuollon osalta ja erityisesti sen 3 artiklan käytännön toteutuksesta. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa tosiaankin vaaditaan, että jos se on teknisesti, taloudellisesti ja järjestelyjen kannalta mahdollista, on jäsenvaltioiden toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jäteöljyjen käsittelyssä annetaan etusija uudistamiselle. Komissio on käytettävissään olevien tietojen perusteella käynnistänyt vuosina 2000 ja 2001 rikkomisesta johtuvat menettelyt 13 jäsenvaltiota vastaan (kaikkia muita paitsi Italiaa ja Luxemburgia), koska ne eivät ole noudattaneet periaatetta, jonka mukaan etusija on annettava jäteöljyjen uudistamiselle, jos se on teknisesti, taloudellisesti ja järjestelyjen kannalta mahdollista.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0437/02 esittäjä(t): Ozan Ceyhun (PSE) komissiolle. Saksan liittotasavallan kansalaiset ja läpikulku Bulgarian tasavallan kautta — yksityiskohtaiset tiedot ja todistajanlausunnot.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0437/02 esittäjä(t): Ozan Ceyhun (PSE) komissiolle (12. helmikuuta 2002) Aihe: Saksan liittotasavallan kansalaiset ja läpikulku Bulgarian tasavallan kautta yksityiskohtaiset tiedot ja todistajanlausunnot Viitaten kysymykseeni H-0793/01 ja komission 13. marraskuuta 2001 antamaan vastaukseen pyytäisin komissiolta lisätietoja ja yksityiskohtia voidakseni arvioida tilannetta paremmin. Lähetän komissiolle erikseen yksityiskohtaisia tietoja ja todistajanlausuntoja. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Bulgarian tasavallan ja Kööpenhaminan kriteerien noudattamisen suhteen uusien tietojen perusteella? Günter Verheugenin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (15. toukokuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämien yksityiskohtaisten tietojen ja todistajanlausuntojen käännättämisen ja arvioinnin perusteella komissio on ottanut huomioon näissä asiakirjoissa esitetyt huomiot arvioidessaan toimivan ja syrjimättömän lainsäädännön soveltamisen valvonnan kehittymistä Bulgariassa. Komissio aikoo pyytää Bulgariaa kommentoimaan erityisesti silminnäkijöiden kuvaamia ongelmia. Arvoisalle parlamentin jäsennelle toimitetaan saatu vastaus tiedoksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1046/02 esittäjä(t): Raina Echerer (Verts/ALE) komissiolle. Itävallan uudet ulkomaalaislait ja Schengen-alue.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1046/02 esittäjä(t): Raina Echerer (Verts/ALE) komissiolle (17. huhtikuuta 2002) Aihe: Itävallan uudet ulkomaalaislait ja Schengen-alue Itävallassa suunnitteilla olevaan maahanmuuttajia koskevaan lakiehdotukseen kuuluu ns. integraatiopaketti. Lakiehdotuksen mukaan maahan tullut ulkomaalainen voi menettää oleskelulupansa ja hänet karkotetaan maasta tietyn ajan kuluttua, ellei hän osallistu integraatio-ohjelmaan eli käytännössä läpäise saksan kielen kurssia tietyn aikarajan sisällä. Koska Itävallassa annettavat oleskelukiellot ja karkoitukset koskevat koko Schengen-aluetta, uudet oleskelulupaa koskevat lait voivat johtaa seuraavanlaiseen tilanteeseen: henkilö tulee Itävaltaan ranskankielisestä maasta, mutta ei opi saksaa riittävän hyvin. Schengenin sopimuksen mukaan häntä ei päästetä enää Ranskaankaan, vaikka hän puhuu täydellisesti ranskaa. 1. Voiko komissio tutkia, pitääkö tämä paikkansa ja voisiko uusi oleskelulaki todella johtaa edellä kuvattuun absurdiin esimerkkitilanteeseen? 2. Katsooko komissio, että tämä uusi oleskeluoikeutta koskeva laki on eurooppalaisittain hyväksyttävä ja Euroopan unionin periaatteiden mukainen? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2002) Komissiolla ei ole tapana puuttua lainsäädäntöhankkeisiin alueilla, joilla jäsenvaltioita ei vaadita ilmoittamaan hankkeistaan komissiolle. Komissio muistuttaa kuitenkin, että 1. kesäkuuta 2002 alkaen on niin Euroopan unionin kuin myös Euroopan talousalueen (ETA) ja Sveitsin valaliiton kansalaisilla ja heidän perheidensä jäsenillä oikeus liikkua ja oleskella vapaasti EU:n ja ETA:n jäsenmaiden sekä Sveitsin alueilla ilman että heiltä voidaan edellyttää kyseisen maan kielen taitoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0638/02 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle. Kansallinen vesisuunnitelma.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0070 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0638/02 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle (6. maaliskuuta 2002) Aihe: Kansallinen vesisuunnitelma Espanjan hallitus toimitti hiljattain ympäristöasioiden pääosaston toimistolle Espanjan senaatin 20. kesäkuuta 2001 hyväksymästä kansallisesta vesisuunnitelmasta tehdyn ympäristövaikutusten arviointia koskevan strategisen selvityksen. Minkä teknisen arvion komissio tekee Espanjan hallituksen esittämästä ympäristövaikutusten arviointia koskevasta strategisesta selvityksestä? Mitä menettelyä komissio aikoo noudattaa arvioidessaan edellä mainittua selvitystä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2002) Komissio sai kopion kansallisen vesisuunnitelman ympäristövaikutusten strategisesta arvioinnista tammikuussa 2002. Se on luettavissa myös Espanjan ympäristöministeriön verkkosivuilla (www.mma.es). Espanjan viranomaiset esittävät tässä asiakirjassa selvityksensä Espanjan vesivarojen nykytilanteesta ja tulevaisuuden odotuksista sekä erittelevät ympäristövaikutuksia ja veden riittävyysongelmia. Asiakirjassa mainitaan myös vedenpuutteen pääasialliset seuraukset ympäristölle ja mahdolliset parannukset, jos ehdotettu vedensiirto toteutetaan. Asiakirjassa on yli 150 sivua ja se on äärimmäisen seikkaperäinen. Komissio tutkii vielä sen tietoja ja saanee arvionsa valmiiksi muutaman viikon kuluessa. Asiakirjan tekninen arviointi tehdään komission sisällä. Komissio aikoo jatkaa vuoropuheluaan Espanjan viranomaisten kanssa varmistaakseen, että asiaa koskevia yhteisön säädöksiä noudatetaan täysimääräisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0445/02

esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle

(21. helmikuuta 2002)

Aihe: Alueelliset ja vähemmistökielet

Kuinka komissio aikoo käyttää Euroopan unionin vuoden 2002 talousarviossa budjettikohtaan B3-1007 myönnetyt varat?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(17. huhtikuuta 2002)

Budjettivaliokunnan puheenjohtajalle Terry Wynnille osoitetussa, 29. marraskuuta 2001 päivätyssä kirjeessä budjettiasioista vastaava komission jäsen ilmoitti parlamentille, ettei komissio voi toteuttaa budjettikohtaan B3-1007 (alueellisten ja vähemmistöjen kielten, murteiden ja kulttuurien edistämistä ja säilyttämistä koskevat valmistelutoimet) perustuvia määrärahoja niiden rajoitusten vuoksi, joita Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6. toukokuuta 1999 tekemässä toimielinten välisessä sopimuksessa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta on valmistelutoimille asetettu. Komission on valitettavasti ilmoitettava arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei sillä ole mitään mahdollisuuksia toteuttaa kyseistä budjettikohtaa ja samalla noudattaa kyseisessä sopimuksessa sille asetettuja velvoitteita parlamenttia ja neuvostoa kohtaan.

Alueellisten ja vähemmistöjen kielten, murteiden ja kulttuurien edistämistä ja säilyttämistä koskevat valmistelutoimet keskeytettiin vuoden 2000 jälkeen, koska näkyvissä ei ollut lainsäädännöllistä menettelyä, jolla oikeusperusta saataisiin valmiiksi ennen valmistelutoimien kolmannen varainhoitovuoden päättymistä. Tilanne on yhä tämä.

Komissio on ilmoittanut, että se suorittaa läpikotaisen arvioinnin Euroopan kielten teemavuodesta 2001. Arvioinnin päätelmien perusteella tehdään ehdotuksia toimiksi, joilla edistetään kielellistä monimuotoisuutta ja kieltenopiskelua vuonna 2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1885/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle. Kivihiiliteollisuudelle maksettava valtiontuki.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0249 - 0250



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1885/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle (24. kesäkuuta 2002) Aihe: Kivihiiliteollisuudelle maksettava valtiontuki Pitääkö paikkansa, että Saksa maksaa edelleen valtiontukea kivihiiliteollisuudelleen? Jos pitää, kuinka paljon valtiontukea tonnia kohti Saksa maksaa kivihiiliteollisuudelleen, ja kuinka pitkään tilanteen aiotaan antaa jatkua? Miten komissio aikoo taata jäsenvaltioille yhtäläiset toimintaedellytykset kivihiiliteollisuuden alalla? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2002) Saksa maksaa tukea kivihiiliteollisuudelleen. Komissio on antanut jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevasta yhteisön järjestelmästä 28. joulukuuta 1993 tehdyn komission päätöksen N:o 3632/93/EHTY(1) nojalla Saksalle luvan myöntää kivihiiliteollisuudelle tukea vuonna 2001 yhteensä 4 156 miljoonaa euroa. Tästä 2 755 miljoonaa euroa oli tarkoitettu tuotannosta johtuvien tappioiden kattamiseen (toimintatukia ja toiminnan vähentämistukia) ja 1 401 miljoonaa euroa muiden kuin varsinaisten kulujen kattamiseen tarkoitettuja tukia (aikaisemmasta toiminnasta periytyvät velvoitteet). Kun otetaan huomioon, että Saksa oli arvioinut kivihiilentuotantonsa vuonna 2001 28,5 hiiliekvivalenttitonniksi, keskimääräinen tuen määrä hiiliekvivalenttitonnia kohti vuonna 2001 oli noin 117 euroa. Komissio on antanut Saksalle luvan maksaa tukea yhteensä 2 073 miljoonaa euroa (josta 1 398 miljoonaa euroa tuotannosta johtuvien tappioiden kattamiseen) ajanjaksolla 1. tammikuuta 2002 23. heinäkuuta 2002. Komissio antoi 26. heinäkuuta 2001 ehdotuksen(2) neuvoston asetukseksi kivihiiliteollisuuden valtiontuesta sen jälkeen, kun EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo päättyy 23. heinäkuuta 2002. Asetusehdotuksessa säädetään, että kivihiiliteollisuuden tuen on edistettävä alan rakenneuudistusta hyväksyttävissä sosiaalisissa ja alueellisissa olosuhteissa sekä ylläpidettävä kivihiilen tuotantoa, jotta voidaan taata varantojen käyttömahdollisuus energiahuollon varmistamiseksi. Tukijärjestelmän voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2010. Luxemburgissa 7. kesäkuuta 2002 kokoontunut energianeuvosto pääsi poliittiseen yhteisymmärrykseen kivihiiliteollisuuden tulevasta valtiontukijärjestelmästä. EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen sovellettavassa tukijärjestelmässä toteutetaan toimenpiteitä, joilla on määrä taata jäsenvaltioille tasapuoliset kilpailuedellytykset kivihiilialalla. Näin ollen tuen määrä hiiliekvivalenttitonnia kohti ei saa missään tapauksessa ylittää tuotantokustannusten ja tulojen välistä erotusta. Tuen määrä ei saa myöskään johtaa siihen, että yhteisön kivihiilen toimitushinnat olisivat alemmat kuin kolmansista maista tulevan samanlaatuisen kivihiilen hinnat. (1) EYVL L 329, 30.12.1993. (2) EYVL C 304 E, 30.10.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1556/02 esittäjä(t): Pernille Frahm (GUE/NGL) komissiolle. Tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuus.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0226 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1556/02 esittäjä(t): Pernille Frahm (GUE/NGL) komissiolle (31. toukokuuta 2002) Aihe: Tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuus Pyydän komissiota ilmoittamaan, mitkä yritykset antoivat kuulemisten yhteydessä vastauksia vihreään kirjaan tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta, kun nämä vastaukset ovat johtaneet siihen, että komissio on direktiiviehdotuksessaan päättänyt myötäillä suuryrityksiä eikä monia kuluttajia ja pienyrityksiä, jotka eivät halunneet esim. avoimen lähdekoodin patentointia, sekä selittämään, miksi elinkeinoelämän edut on asetettu kuluttajien etujen edelle. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 2002) Komissio on saanut suuren määrän tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuutta koskevia vastauksia sen jälkeen kun Euroopan patenttijärjestelmää käsittelevä vihreä kirja julkaistiin 1997(1). Ne tulivat yksityishenkilöiltä, kaikenkokoisilta yrityksiltä, ammatinharjoittajilta ja toimialajärjestöiltä. Komissio otti kaikki nämä vastaukset huomioon laatiessaan direktiiviehdotusta. Ehdotuksen ajatuksena on yhdenmukaistaa tämän alan lainsäädäntöä muttei tehdä laajennuksia siihen, mitä Euroopan patenttisopimuksen ja kansallisen lainsäädännön mukaan voidaan tällä hetkellä patentoida. Ehdotuksen tarkoituksena ei ole suosia mitään tiettyä ryhmittymää. Kaikkien sekä patentinhaltijoiden että mahdollisesti patentoidun teknologian käyttäjien pitäisi hyötyä yhdenmukaistamisella saavutetusta paremmasta oikeusvarmuudesta. (1) KOM(97) 314 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1481/02

esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) komissiolle

(22. toukokuuta 2002)

Aihe: EU:n rakennepolitiikan tyhjäksi tekeminen ja Cetarsan tehtaan sulkeminen Granadassa

Tämän tehtaan sulkeminen heikentäisi sosioekonomista tilannetta erittäin epäsuotuisalla alueella 1-tukialueeseen kuuluvassa maakunnassa, jonka tulotaso on Espanjan alhaisin ja jonka yhteiskuntarakenteeseen EU on juuri investoinut huomattavasti. Tehdas tuottaa runsaasti voittoa ja sen sulkeminen huolestuttaa tupakanviljelystä elantonsa saavaa 1500 perhettä ja alueen 32 kuntaa. Tällä yrityksellä, jonka yksityistämistä ja siirtoa muualle on suunniteltu, on 231 työntekijää ja yli 12 miljardin pesetan investointien ansiosta sen koneet ovat erittäin uudenaikaisia. Tehtaan 66 000 neliömetriä käsittävä alue on valtavan

arvokas ja sen myyminen tulee hyödyttämään kaikkein hyväosaisimpia. Valtion teollistamisyhtiön SEPIn johtaja perusteli Espanjan parlamentissa Cetarsan tehtaan sulkemista Granadassa Euroopan unionista johtuvilla syillä. Hän käytti perusteena olemattomia lakeja ja tutkimuksia, joita komissio on kieltänyt tehneensä. Eikö komissio katso, että tehtaan sulkeminen kääntyy tavoitettaan vastaan, sillä se aiheuttaa korvaamatonta sosioekonomista vahinkoa, joka kohdistuu myös EU:n rakennepolitiikkaan?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(25. kesäkuuta 2002)

Komissio on myös huolissaan parlamentin jäsenen mainitseman Granadassa sijaitsevan Cetarsan tehtaan mahdollisesta sulkemisesta ja tästä aiheutuvista työpaikkojen menetyksistä. Komissio ei kuitenkaan voi vaikuttaa jäsenvaltion teollisuuspolitiikkaan, paitsi siinä tapauksessa, ettei yhteisön säännöksiä noudateta. Päätös julkisen tai yksityisen tehtaan sulkemisesta kuuluu tehtaan johdon toimivaltaan.

Yhden yrityksen sulkemisen suhdannevaikutuksista huolimatta komissio haluaa korostaa harjoittamansa rakennepolitiikan pitkäaikaisvaikutuksia. Yhteisö on päättänyt vuosia 20002006 koskevan integroidun toimenpideohjelman puitteissa luoda tai säilyttää vuosittain 96 000 työpaikkaa Andalusian alueella.