KIRJALLINEN KYSYMYS E-0688/03

esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle

(7. maaliskuuta 2003)

Aihe: Kasvinsuojelutoimenpiteet ja hedelmiä vaivaavat tuhohyönteiset

Puhtaus ja laatu ovat ehdoton edellytys maataloustuotteilla käytävälle kaupalle. Erilaiset taudit ja sairaudet ovat yksi sektorin tuottavuutta eniten rajoittavia tekijöitä. Eräät hedelmiä vaivaavat tuhohyönteislajit ovat vakava ongelma maanviljelijöille, koska niiden aiheuttama vahinko kohdistuu suoraan maanviljelijöihin samoin kuin tuholaisten leviämisen estämiseksi määrätyt karanteenitoimenpiteet.

Hyvä esimerkki tästä on eräs Meksikosta lähtöisin oleva tuhohyönteinen (Anastrepha ludens Loew), joka vaivaa appelsiineja, mandariineja, greippejä ja muita sitrushedelmiä. Kyseinen hyönteinen upottaa munansa melkein kypsien tai kypsien hedelmien kuoren alle. Kuoriuduttuaan toukat syövät hedelmälihaa ja muodostavat näin tunneleita hedelmän sisälle, jolloin hedelmä putoaa maahan. Lisäksi hyönteiset levittävät bakteeri- ja sienitauteja.

Toisena esimerkkinä mainittakoon eräs hedelmätuholainen (Bactrocera dorsalis Hendel), joka laskee munansa hedelmälihaan. Toukat kasvavat hedelmän sisällä. Valmiiksi kehityttyään ne tulevat ulos hedelmästä ja kaivautuvat maahan 15 senttimetrin syvyyteen. Toukat koteloituvat maan alla ja kehittyvät sitten aikuisiksi. Bactrocera dorsalis Hendel leviää aikuisten, lentävien hyönteisten ja tuulen mukana sekä tartunnan saaneiden hedelmien välityksellä ihmisen kuljettaessa niitä paikasta toiseen. Kyseisen hyönteisen vaivaamia kasvilajeja on yli 175, joista yli sata on erilaisia hedelmiä ja vihanneksia. Tunnetuimpia näistä ovat citrus- ja prunus-lajit, omena, guayava, mango, banaani, kahvi ja papaija sekä annona-lajit, ananas, Meksikon omena, keltainen tähtiomena, viikuna, mansikka, kärsimyskukka, avokado jne. Bactrocera dorsalis Hendel on yksi tuhoisimmista edellä mainittuja hedelmälajeja vaivaavista tuhohyönteisistä.

Jos jokin edellä kuvatuista tuhohyönteisistä leviää Euroopan unionin alueelle, seuraukset ovat vakavat. Aikooko Euroopan komissio lisätä kasvinsuojelutoimenpiteitä Euroopan satamissa estääkseen Yhdysvalloissa, erityisesti Kaliforniassa tuotettuja sitrushedelmiä vaivanneiden Bactrocera dorsalis Hendelin ja Anastrepha ludens Loewin leviämisen Euroopan unioniin ja erityisesti Espanjaan, missä niiden leviämisellä olisi tuhoisa vaikutus sitrushedelmien tuotantoon?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(15. huhtikuuta 2003)

Komissio on tietoinen kahden Euroopan ulkopuolisen hedelmäkärpäslajin Anastrepha ludens (Loew) ja Bactrocera (Dacus) dorsalis Hendel leviämisestä Yhdysvalloissa, erityisesti tietyillä sitrushedelmien tuotantoalueilla Kaliforniassa.

Kaikkien Euroopan ulkopuolisten hedelmäkärpäslajien ja siis myös edellä mainittujen kahden haitallisen organismin unionin alueelle leviämisen estämiseksi yhteisöön on luotu kasvinsuojelujärjestelmä, jonka määräykset perustuvat kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämisen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY(1) säännöksiin. Tässä direktiivissä määritellään tuontimenettelyt, johon kuuluvat myös sekä alkuperämaan että jäsenvaltioiden toteuttamat asianmukaiset toimenpiteet.

Jäsenvaltioista saatujen, vähintään seitsemää viime vuotta koskevien tietojen mukaan Yhdysvalloista peräisin olevissa sitrushedelmissä ei ole todettu Anastrepha ludens ja Bactrocera (Dacus) dorsalis -kärpäsiä eikä muita hedelmäkärpäsiä. Komission kanta onkin, että nykyiset sitrushedelmien tuontia koskevat säännökset ovat riittäviä ja ettei niiden muuttaminen ole tällä hetkellä tarpeen.

(1) EYVL L 169, 10.7.2000, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä maaliskuuta 2003 annetulla komission direktiivillä 2003/22/EY, EUVL L 78, 25.3.2003.