ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1107/98 esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) komissiolle (8. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhteisön lainsäädännön rikkomiseen liittyvien tapausten tutkimusmenettelyn nopeuttaminen Euroopan parlamentti ja eräät ammatti- ja kansalaisjärjestöt ovat pyytäneet komissiota nopeuttamaan yhteisön lainsäädännön rikkomista koskevien tapausten tutkimista. Huolimatta komission tähän mennessä toteuttamista toimenpiteistä nopeus ei ole tyydyttävä, mikä antaa aihetta asianosaisten tahojen oikeutettuihin korvausvaatimuksiin. Komissiolta kysytään, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa: 1. rajatakseen määräajan niiden neuvottelujen prosessille, joita käydään mahdollisesti rikkomukseen syyllistyneen jäsenvaltion kanssa ennen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 169 artiklan soveltamisen aloittamista, 2. se määrittelisi selvästi määräajan, jonka sisällä jäsenvaltion tulee antaa vastaus tai ryhtyä noudattamaan yhteisön oikeutta sen jälkeen, kun huomautuskirje tai perusteltu lausunto on lähetetty tai asia on annettu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Komissio pitää perustamissopimusten valvomista ensisijaisena tehtävänään ja pyrkii kaikin tavoin parantamaan EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menetelmän käyttöä. Kuten yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa koskevasta neljännestätoista vuosikertomuksesta(1) käy ilmi, komissio on pannut täytäntöön sisäisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa 169 artiklan mukaista rikkomisesta johtuvaa menettelyä. Kun komissiolle tehdään valitus, se pyrkii vuoden kuluessa tekemään asiasisällöstä riippuen päätöksen siitä, lähettääkö se virallisen ilmoituksen vai lopettaako se asian käsittelyn. Jotta tämä määräaika ei ylittyisi, komissio on vähentänyt huomattavasti jäsenvaltion kanssa käytävää alustavaa kirjeenvaihtoa ennen rikkomisesta johtuvan menettelyn aloittamista. Komissio pyrkii myös välttämään sen, että jäsenvaltioiden kanssa pidetyt sovittelukokoukset eivät hidastaisi menettelyä. Tällaiset toimenpiteet ovat nopeuttaneet asioiden käsittelyä, kuten käy ilmi yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa koskevasta viidennestätoista vuosikertomuksesta, joka esitetään piakkoin parlamentille. Komissio antaa yleensä kaksi kuukautta aikaa vastata viralliseen ilmoitukseen. Perustelullussa lausunnossa ei vastaamiselle aseteta määräaikaa, vaan siinä määrätään aika, johon mennessä jäsenvaltion tulee lopettaa rikkominen. Kiireellisissä tapauksissa aikaa voidaan joskus lyhentää kuukauteen tai jopa 15 päivään. Käytännössä komissio noudattaa yhä tiukemmin tätä määräaikaa. (1) KOM(97) 299 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0553/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Attikan alueellinen toimintaohjelma - 1 alaohjelma, 2 toimi Attikan alueellisessa toimintaohjelmassa 1 alaohjelman 2 toimi koskee jätteiden käsittelyä, toimenpiteinä jätteiden kierrätys, hygieenisten jätehautapaikkojen rakentaminen, pakkausjärjestelmät ja jälleenlastausasema. Aikataulun mukaan julkisia varoja olisi pitänyt ottaa käyttöön vuoteen 1997 mennessä 19 591 miljoonaa ecua. 1. Missä näistä hankkeista on esiintynyt suurimpia viivästymisiä ja mitkä ovat niiden tärkeimmät syyt? 2. Onko yhteisön tukikehyksen tarkistamisen aikana tapahtunut muutoksia? Kuinka suurta osuutta talousarviosta ne koskevat? 3. Minkä verran varoja on otettu käyttöön 31. joulukuuta 1997 mennessä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1998) Lokakuun 21. päivänä 1997 muutettujen rahoituslaskelmien mukaan Attikan toimenpideohjelmaan kuuluvasta toimenpiteestä 1.2 (jätehuolto) aiheutuvien julkisten menojen määräksi arvioitiin 5,3 miljoonaa ecua vuonna 1997. Yhteisön tukikehyksen seurantakomitean kokouksessa 31. lokakuuta 1997 ei tehty muutoksia alueellisiin ohjelmiin. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tiedustelemaan suunniteltuihin toimiin, niiden etenemiseen ja mahdollisen viivästymisen syihin liittyviä teknisiä yksityiskohtia Attikan alueellisilta viranomaisilta, jotka vastaavat yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanosta. Vuoden 1997 loppuun mennessä oli käytetty yhteensä 6,4 miljoonaa ecua määrärahoja. Se on enemmän kuin 21. lokakuuta 1997 muutetussa vuoden 1997 rahoituslaskelmassa arvioitiin.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1239/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Lapsiin kohdistuvat rikokset Ottaen huomioon, että pysyvän kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamista valmistelevan YK:n komitean mietinnössä todetaan, että rikoksiksi ihmiskuntaa vastaan katsotaan teot, joilla järjestelmällisesti ja laajamittaisesti aiheutetaan jotakin seuraavista: kärsimys, tuho, kidutus, orjuus, kostotoimet poliittisista, rodullisista, uskonnollisista tai eettisistä syistä, järjestelmällinen syrjintä, johon liittyy rikkomuksia vapautta ja ihmisen perusoikeuksia vastaan, väestön mielivaltainen pakkosiirto, vangitseminen mielivaltaisin perustein, vapaudenriisto, prostituutioon houkutteleminen ja mikä tahansa muu sukupuoliväkivallan muoto, muut epäinhimilliset teot, joista aiheutuu vahinkoa ihmisyksilön fyysiselle ja henkiselle koskemattomuudelle, terveydelle tai ihmisarvolle kuten silpominen ja voimakkaan kivun tuottaminen. Komissiota pyydetään ryhtymään toimiin sellaisen direktiivin antamiseksi, jossa säädetään, että 1. järjestöt, jotka tuottavat järjestelmällisesti kärsimystä, kuolemaa ja harjoittavat lasten hyväksikäyttöä, rinnastettaisiin muihin järjestäytyneen rikollisuuden muotoihin (laiton huumausaine- ja asekauppa, petokset), 2. milloin tällaisen rikoksen kohteena on lapsi, sitä pidettäisiin rikoksena ihmiskuntaa vastaan, 3. lapsen harkintakykyä tai hänen väitettyä suostumustaan pidettäisiin raskauttavana asianhaarana tarkasteltaessa tehtyjä rikoksia. Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998) Komissio pitää arvoisten parlamentin jäsenten tavoin järkyttävinä kysymyksessä mainittuja rikoksia, erityisesti kun ne kohdistuvat lapsiin. Euroopan unionissa rikosoikeus ja erityisesti rikollisen toiminnan luokittelu kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tämä tietenkin edellyttää, että yleissopimuksissa ja kansainvälisissä sopimuksissa ei jäsenvaltioiden vastuualasta ja sitoumuksista toisin määrätä. Komissio tukee aktiivisesti Euroopan poliisiviraston huumeyksikön (EDU) ihmiskaupan torjumiseksi tekemää työtä sellaisena kuin yksikön toimialueesta määrätään oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 16. joulukuuta 1996 hyväksymässä yhteisessä toiminnassa(1). Kyseisessä toiminnassa EDU:n toimialue laajennettiin kattamaan ihmiskauppa. (1) EYVL L 342, 31.12.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1312/98

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle

(29. huhtikuuta 1998)

Aihe: EURO 1999

Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti jäsenvaltiot asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion. Mikäli jäsenvaltiot jatkavat budjettisopeutusta lähivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden käsitellä talouden mahdollisen epäsuotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon.

Mutta millainen olisi komission mielestä nykyinen tilanne Belgiassa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus

(2. kesäkuuta 1998)

Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997(1) antamasta päätöslauselmasta, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) 1466/97(2) sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) 1467/972. Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mikä luo vakaat edellytykset kestävälle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena jäsenvaltiolle välttää liiallista alijäämää ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alijäämä kuitenkin syntyy.

Belgian julkistalouden alijäämä vuonna 1992 oli 6,9 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) ja vuonna 1993 7,1 prosenttia BKT:stä. Tilanne johti 26 päivänä syyskuuta 1994 tehtyyn neuvoston päätökseen liiallisen alijäämän olemassaolosta Belgiassa (EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohta). Arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksessään mainitsemana ajanjaksona eli vuosina 1992-1997 Belgian finanssipolitiikassa keskityttiin pääasiassa lähentymiseen eli liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseen ja julkisyhteisöjen rahoitusasemaa koskevien lähentymisperusteiden saavuttamiseen. Sitä paitsi EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 9 ja 11 kohdassa määrättyjä seuraamuksia ei sovellettu vielä talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa.

(1) EYVL C 236, 2.8.1997.

(2) EYVL L 209, 2.8.1997.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1181/98 esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Syrjäytetyt eurooppalaiset kielet Euroopan parlamentti on useaan kertaan tuonut julki, että se on omistautunut monikulttuuriselle ja monikieliselle Euroopalle. Kuitenkin ollaan pyrkimässä useiden eurooppalaisten kielten "syrjäyttämiseen", lähinnä "menojen hillitsemisen" verukkeella (joita voitaisiin ehkä rajoittaa myös monilla muilla tavoilla, ja tavoilla, jotka eivät jyrää eurooppalaista kulttuuria maan tasalle). Komissiolta kysytään: Missä ja kuinka monissa sen omista tiedotusverkoista käytetään kaikkia EU:n virallisia kieliä? Kuinka se suhtautuu tähän liittyvään suureen kansanvaltaa ja demokratiaa koskevaan kysymykseen, joka EU:n sisällä syntyy? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Komission tiedotuspolitiikan perustana ovat erilaiset paikalliset toimipisteet, jotka muodostavat kohdeyleisönsä tai sijoituspaikkansa mukaisia tietoverkostoja. Komission tietoverkoissa käytetään kaikkia Euroopan unionin virallisia kieliä. Jäsenvaltioissa olevissa toimipisteissä käytetään luonnollisesti sijoitusmaan kieltä tai kieliä. Tietoverkostoihin kuuluu: - 65 eurooppatiedon palvelupistettä, jotka välittävät suurelle yleisölle perustietoa yhteisöstä ja sen politiikoista, - 350 eurotietokeskusta, joiden tehtävänä on tukea EU-asioita koskevaa opetusta ja tutkimusta sekä helpotta, yhteisöä ja sen toimintaa koskevan tiedon hankkimista (myös korkeakoulujen ulkopuoliselle yleisölle) ja osallistumista yhteisöä koskevaan keskusteluun. - 200 tallekirjastoa, joiden välityksellä yhteisön toimintaa koskevat tiedot saadaan kaikkien kansalaisten ulottuville, - 3 suurta eurooppatietokeskusta Pariisissa (Sources d'Europe), Lissabonissa (Centro de Informação Jacques Delors) ja Berliinissä (Jean-Monnet-Haus), jotka antavat tietoa suurelle yleisölle ja valikoiduille kohdeyleisöille sekä teknistä apua sijoitusmaidensa muille verkostoille, - 96 maaseudun tiedotus- ja toimintakeskusta, joiden tehtävänä on tuoda yhteisötietoutta maaseutuyhdyskunnille, - 233 euroneuvontakeskusta, jotka antavat erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille sekä käsiteollisuusyrityksille sisämarkkinoita koskevaa neuvontaa ja tietoja. Tavoitteena on edistää yritysten sopeutumista ja kehitystä kannustamalla niitä osallistumaan laajemmin yhteisön toimintoihin ja ohjelmiin sekä parantaa niiden mahdollisuuksia saada toimeksiantoja julkisten hankintojen yhteydessä, - 10 kuluttajan eurotietokeskusta, jotka perustettiin antamaan eurooppalaisille kuluttajille erikoisalan neuvoja ja tietoja sekä ajamaan kuluttajien etua erityisesti rajat ylittävään kauppaan liittyvissä kysymyksissä.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1368/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: EY:n maitotuki kouluille Puheenjohtajavaltio on esittänyt selkeän toivomuksen, että osittain kuorittu maito sisällytettäisiin kouluissa tarjottavan maidon tukijärjestelmään. Aikooko komissio tämän vuoksi tehdä suosituksia osittain kuoritun maidon tuen saamiseksi vastaamaan täysmaidolle annettavaa tukea? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio haluaa korostaa, että osittain kuoritulle maidolle voidaan jo nyt myöntää tukea yhteisön koulumaito-ohjelmaa koskevien voimassa olevien järjestelyjen osana. Komissio ei aio ehdottaa kyseisen tuotteen tuen tasoa koskevia muutoksia neuvoston asetuksiin, joissa säädetään ohjelmaan kuuluvien eri maitotuotteiden tuen tason vahvistamisperusteista. Nykyisen sääntelyn mukaan ei ole mahdollista saattaa osittain kuoritulle maidolle myönnettävää tukea samalle tasolle täysmaidolle maksettavan tuen kanssa.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1335/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: MOX-reaktoripolttoaineen (plutonium- ja uraaniseoksen) kehittäminen Radioaktiivisten jätteiden loppusijoitusjärjestelyissä plutoniumin vaihtoehtoisena käsittelymenetelmänä on erotetun plutoniumin eristäminen. Mitä tukea tälle menetelmälle on saatavissa? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (29. kesäkuuta 1998) Ydinfission turvallisuusohjelmaan kuuluvalla tutkimusalalla, jossa pyritään löytämään innovatiivisia lähestymistapoja, on tehty joitain teoreettisia tutkimuksia kehittyneiden sekaoksidipolttoaineiden (MOX-polttoaineiden) käytöstä plutoniumin muuntamisessa. Tämän lisäksi komissio on usean vuoden ajan tutkinut MOX-polttoaineen luonnetta ja käyttäytymistä. Lisäksi on rahoitettu tutkimusta ja teknologista kehitystyötä, joka koskee käytetyn polttoaineen eristämistä - ja täsmällisemmin sen varastointia kallioperään. Yhteisö ei kuitenkaan tue käytetyn polttoaineen eristämiseen tai MOX-polttoaineen valmistamiseen tarkoitettuja investointeja.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1231/98 esittäjä(t): Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Meluhaittojen rajoittaminen lentokenttiä ympäröivillä alueilla Päätöslauselmassaan A-0183/97(1), joka hyväksyttiin 10. kesäkuuta 1997 tulevaisuuden melupolitiikkaa koskevasta komission vihreästä kirjasta, Euroopan parlamentti pyytää komissiota "laatimaan lentoliikennettä koskevia sitovia määräyksiä ja harkitsemaan myös mahdollisuutta yhdenmukaistaa lentokoneiden ja lentokenttiä ympäröivien alueiden melua koskevia vaatimuksia" (tämän päätöslauselman 29 kohta). Haluaisin mielelläni saada tietää komissiolta: 1. mitä toimenpiteitä se on jo toteuttanut ja mitä aloitteita tehnyt tämän pyynnön johdosta? 2. onko se yhtä mieltä siitä, että Euroopan sitovat määräykset meluhaittojen rajoittamiseksi ovat ainoa keino sen välttämiseksi, että jotkin alueelliset lentoasemat ottavat löysemmän linjan meluhaittojen torjumisessa lujittaakseen omaa kilpailuasemaansa suuriin lentoasemiin nähden? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Tulevaisuuden melupolitiikkaa koskevan vihreän kirjan(2) seurantaan liittyen komissio on perustamassa työryhmiä, jotka vastaavat kyseisen politiikan teknisestä valmistelusta tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa. Tämän teknisen arvioinnin tulosten perusteella komissio pystynee valitsemaan sopivimmat aloitteet niillä aloilla, joihin arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa. Komissio aikoo antaa lentoliikennettä ja ympäristöä koskevan tiedonannon vuoden loppuun mennessä. Asiakirjassa käsitellään muun muassa lentokentillä ja niiden läheisyydessä ilmeneviä ympäristöongelmia. (1) EYVL C 200, 30.6.1997, s. 28. (2) KOM(96) 540 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1151/98 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: NUTS II Jos BKT henkilöä kohti NUTS II -tasolla on hyväksyttävä tavoite 1:n suhteen, mutta ei tavoite 2:n suhteen NUTS III -tasolla, miksi BKT henkilöä kohti on hyväksyttävä valtion avun suhteen NUTS III -tasolla? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (26. toukokuuta 1998) Bruttokansantuote (BKT) ilmentää alueellista vaurautta ja kehitystä ja on sen vuoksi sopiva osoitin, jonka perusteella valitaan vähiten kehittyneet tavoitteen 1 kohdealueet. Se soveltuu erityisen hyvin kuvastamaan laajoja alueita (tilastollisen alueluokituksen {NUTS} II-taso), joilla työmatkat tehdään yleensä alueen sisällä. Tällöin alueen BKT perustuu vakinaisen asujaimiston työhön. Molemmissa tapauksissa BKT on sopimaton osoitin komission ehdottoman uuden tavoitteen 2 suhteen. Talouden rakennemuutos vaikuttaa merkittävästi tämän tavoitteen mahdollisiin tukikelpoisiin alueisiin, mutta se ei liity suoraan niiden vauraustasoon. Näitä alueita koettelevat muut ongelmat, joita kuvastavat muiden muassa työttömyysaste, teollisuuden työpaikkojen määrät, maatalouden ja kalastusteollisuuden toiminnan määrä ja kehitys sekä sosiaalisen syrjäytymisen aste. Tavoitteen 2 kohdealueet ovat usein myös huomattavasti pienempiä kuin tavoitteen 1 laajat, vähemmän kehittyneet kohdealueet. Pienemmillä alueilla BKT-tilastot eivät useinkaan kuvasta hyvin vauraustasoa, koska työmatkat alueen ulkopuolelle vaikuttavat tilanteeseen. Siten muuten vaurailla asuinalueilla voi olla alhainen BKT henkilöä kohti, koska vaurautta synnyttävät yritykset sijaitsevat naapurialueella. Uusien suuntaviivojen mukaisesti NUTS III-tasolla ei käytetä BKT:ta asukasta kohti EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisten tukialueiden valinnassa, kun valtiontuesta päätetään. Sen sijaan BKT:n ja työttömyysasteen avulla lasketaan kunkin jäsenvaltion tukikelpoisten alueiden väestökynnys. Näin BKT:ta asukasta kohti käytetään yleisenä osoittimena, joka kertoo jäsenvaltioiden ongelma-alueista. Alueiden varsinainen valinta tehdään muilla perusteilla. Kun BKT:ta asukasta kohti käytetään päätettäessä tukialueista, esimerkiksi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisista vähiten kehittyneistä alueista, päätös perustuu NUTS II-tason tietoihin.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1067/98 esittäjä(t): David Hallam (PSE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Venäjä uhkaa määrätä tuontikiintiön Venäjälle vietäville matoille Onko komissio tietoinen siitä, että Venäjän federaatio saattaa asettaa tuontikiintiöt Euroopan unionista tuotaville matoille? Jos se on tietoinen asiasta, koska kiintiöt aiotaan määrätä ja kuinka suuriksi kiintiöt arvioidaan? Onko komissio tietoinen siitä, että tällainen tuontikiintiö vahingoittaa myös niitä valmistajia, jotka eivät tällä hetkellä vie mattoja Venäjälle? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 1998) Komissio tietää, että Venäjän federaatio on asettanut yhteisöstä tuotaville matoille yksipuolisen tuontikiintiön, kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa. Komissio on pyrkinyt löytämään ratkaisun tähän tilanteeseen, joka on omiaan aiheuttamaan vahinkoa yhteisön viejille. Pyrkimysten tuloksena saatiinkin 28. maaliskuuta 1998 aikaan tekstiilituotteiden kauppaa koskeva sopimus, jonka mukaisesti Venäjä poisti 1. toukokuuta 1998 mattoja koskevan yksipuolisen kiintiönsä ja sitoutui tekemään kaupallisesti merkittäviä aloitteita yhteisöstä tuotavia tekstiilituotteita koskevien todistusvaatimusten helpottamiseksi. Myös yhteisö poisti Venäjältä tuotavia tekstiilituotteita koskevat kiintiönsä 1. toukokuuta 1998.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1171/98 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE) komissiolle (2. huhtikuuta 1998) Aihe: Rooman meijerin myynti Voiko komissio vahvistaa tiedot, joiden mukaan Rooman meijerin (Centrale del latte) yksityistämiseen liittyen Italiaa ja Rooman kaupunkia vastaan on aloitettu jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva menettely? Voiko komissio vahvistaa, onko meijerin myynnin yhteydessä noudatettu kaikkia menettelyjä, joilla pyritään takaamaan myynnin julkisuus sekä Euroopan yhteisön säännöstön ja erityisesti vapaan kilpailun periaatteen noudattaminen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 1998) Komissio voi vahvistaa päättäneensä 30. maaliskuuta 1998 aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kuulemismenettelyn niiden tukien osalta, jotka Italia on myöntänyt Centrale de Latten vuotuisista toimintakustannuksista aiheutuneiden velkojen kattamiseksi. Vaikka komissio ei vastusta yrityksen yksityistämistä, sillä on kuitenkin epäilyksensä kilpailusääntöjen noudattamisesta tiettyjen tukien osalta, jotka vaikuttavat myönnetyn yksityistämismenettelyn osana. Tämän menettelyn yhteydessä komissio pyytää Italian hallitusta jättämään huomautuksensa yhden kuukauden kuluessa päivämäärästä, jona päätöksestä ilmoitettiin. Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmestyvässä ilmoituksessa pyydetään myös muita jäsenvaltioita ja kolmansia osapuolia jättämään huomautuksensa asiasta.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1137/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Koheesiorahasto/Azorit Portugalin Azorit on erittäin syrjäinen alue, jolle on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa annettu erityisasema. Pyydän komissiota selvittämään, kuinka paljon tämä alue on saanut yhteisön tukea koheesiorahastosta ja millaisia tukia komissio kaavailee tämän rahaston puitteissa rahoituskaudelle 2000-2006. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 1998) Portugalin viranomaiset ovat hakeneet tukea koheesiorahastosta yhdelle Azoreita koskevalle hankkeelle. Hanke koskee São Miguelin, Picon ja Terceiran saarten yhdyskuntajätteiden käsittelyä ja loppusijoitusta. Komissio vastaanotti kyseisen hakemuksen 19. maaliskuuta 1998, ja sitä tutkitaan parhaillaan. Komissio on ehdottanut, että koheesiorahasto säilytetään seuraavalla ohjelmakaudella. Koska jäsenvaltioiden tehtävänä on ehdottaa komissiolle koheesiorahastosta tuettavia hankkeita, ei ole mahdollista ennustaa, millaista tukea Azoreille myönnetään koheesiorahastosta tulevaisuudessa.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1379/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Teneriffalla sijaitseva La Laguna -koirakoti Onko komissio tietoinen Teneriffan La Laguna -koirakodin tilanteesta? Antaako Amsterdamin sopimukseen liitetty eläinten suojelua ja hyvinvointia koskeva pöytäkirja komissiolle lisävaltuudet tutkia syytöksiä eläinten hyvinvointiin kohdistuvista rikkomuksista tilanteessa, jossa eläinten hyvinvointia koskevien määräysten laiminlyömisen tekosyyksi ei voida esittää uskonnonvapautta, kulttuuritraditioita tai alueellisia perinnäistapoja? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Amsterdamin sopimukseen liitetty eläinten hyvinvointia koskeva pöytäkirja koskee ainoastaan maataloutta, liikennettä, sisämarkkinoita ja tutkimusta. Kenneleissä olevien koirien hyvinvointi ei siis kuulu pöytäkirjan soveltamisalaan, vaan kansallisten viranomaisten toimivaltaan.