Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0578/99 esittäjä(t): Giuseppe Rauti (NI) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: YK:n mandaatin myöntäminen Italian toimille Albaniassa Jotta komissio vaikuttaisi siihen, että Euroopan unioni hyväksyisi aloitteen YK:n mandaatin myöntämisestä Italian toimille Albaniassa, esitän seuraavaa: 1. Tällaisella toimella - jota käytettiin toisen maailmansodan jälkeisellä ensimmäisellä vuosikymmenellä ja joka on niin sanotusti peritty Kansainliitolta ensimmäisen maailmansodan jälkeiseltä ajalta - on aina saavutettu myönteisiä tuloksia, josta on osoituksena 50-luvulla Italialle myönnetty Somalian mandaatti. Tämän avulla oli mahdollista rakentaa täysin Somalian sisäinen hallinto uudelleen ja saavuttaa talouden ja kaupan tasapaino ulkomaiden kanssa; 2. Tähän mennessä toteutetut toimet eivät ole johtaneet myönteisiin tuloksiin. Italia on itse asiassa maksanut Albanialle vuosina 1991-1998 lähes 2 000 miljardia liiraa, mutta Albanian tilanne ei ole ainoastaan entistä heikompi, vaan se vaikuttaa myös "tartuntataudin tavoin" Apuliaan (Italian alue, joka sijaitsee Albaniaa vastapäätä), mikä merkitsee lisääntyneitä ja hallitsemattomia pakolaisvirtoja, valtavia huume-eriä, erilaisia aseita ja tuhansia naisia - myös hyvin nuoria naisia - joita kiristetään monin eri tavoin ja jotka lopulta päätyvät prostituoiduksi. 3. Italian maksaman 2 000 miljardin liiran lisäksi Euroopan unioni on myöntänyt huomattavan summan, josta Leonie van Bladelin mietinnön mukaan (A4-0041/99) on keskusteltu Strasburgissa 11. helmikuuta 1999 pidetyssä täysistunnossa, ja joka oli 1 500 miljardia liiraa vuosina 1991-1998. Tähän tukeen on lisättävä myös 40 miljardin liiran makrotaloudellinen apu. Olisiko komission mielestä syytä muuttaa radikaalisti Italian ja Euroopan unionin läsnäoloa Albaniassa koskevaa politiikkaa ja menettelytapoja sen sijaan, että heitetään miljardeja pohjattomaan kaivoon? Komission jäsenen Hans Van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1999) Komission ei kuulu tehdä aloitetta YK-mandaatin myöntämisestä Euroopan unionin jäsenvaltion toimille kolmannessa maassa. Albanian tapauksessa on korostettava sitä, että se kuuluu eurooppalaiseen perheeseen ja se on ollut Euroopan neuvoston jäsen vuodesta 1994. Komissio on myös täysin tietoinen siitä, että vuoden 1997 kriisin seurauksena Albaniassa on paljon epävakautta, joka on vaikuttanut naapurimaihin ja erityisesti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan Italian alueeseen. Vuoden 1997 lopusta lähtien kansainvälinen yhteisö ja etenkin Euroopan yhteisö (yksinään yli 150 miljoonan euron arvosta) avustaa Albaniaa kokonaisvaltaisen ohjelman avulla, jolla edistetään maan vakauttamis- ja kehitysprosessia erityisesti antamalla apua poliisille, oikeuslaitokselle, tullille ja julkishallinnolle yleensä. Lisäksi annetaan humanitaarista apua myös Kosovon pakolaisille. Makrotalouden tasolla maan tilanne parantui huomattavasti vuonna 1998. Komissio on vakuuttunut siitä, että Albanian valtion ja hallinnon vahvistaminen on ainoa keino parantaa maan tilannetta edelleen. Lisäksi kansainvälisten poliisivoimien vahvistaminen Länsi-Euroopan unionin toiminnan puitteissa, jota tuetaan 9. maaliskuuta 1999 hyväksytyllä yhteisön yhteisellä toiminnalla, voi edistää turvallisemman ympäristön luomista Albanian vakauttamisen ja talouskehityksen helpottamiseksi. Yleisesti ottaen kansainvälinen yhteisö tulee jatkossakin ottamaan aktiivisesti osaa Albanian vakauttamis- ja kehitysprosessiin. Tätä kuvastaa Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ:n) poliittinen työmatka Albaniaan, Albanian ystävien ryhmä, joka toimii epävirallisena neuvoa-antavana foorumina, ja jonka puheenjohtajina ovat ETYJ ja Euroopan unioni, sekä komission ja kansainvälisten rahoituslaitosten takaama avainalojen avunantajien koordinoiminen.