FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/692

(2004/C 88 E/0710)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0218/04

esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle

(30. tammikuuta 2004)

Aihe: EU:n Tšetšenian-politiikan käytännön toimet

Euroopan unioni on kiitettävän johdonmukaisesti nostanut esiin Tšetšenian-kysymyksen Venäjän kanssa käytävässä vuoropuhelussa, mutta ihmisoikeusloukkausten arvostelu ei kuitenkaan ole edennyt keskustelua pitemmälle.

Esimerkiksi ihmisoikeusjärjestö Memorial on viitannut puutteisiin vakavien ihmisoikeusloukkausten tutkimisessa. Memorialin tiedossa on ainakin 2 800”katoamista”, joista vain 47:n tiedetään edenneen oikeuden käsiteltäväksi. Järjestö tuntee vain kolme tai neljä tapausta, joissa sotilaille on langetettu pitkiä tuomioita.

Millaisia mahdollisuuksia Euroopan unionilla on vaikuttaa entistä voimakkaammin siihen, että Venäjän johto saataisiin antamaan toimintamahdollisuuksia sen tähänastista Tšetšenian-politiikkaansa arvosteleville tiedotusvälineille ja duuman jäsenille?

Rajoittaako yhteisön riippuvuus Venäjältä tuotavasta energiasta EU:n ulkopolitiikan toimintavapautta yli tavanomaisen diplomatian edellyttämän kohteliaisuuden?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(5. maaliskuuta 2004)

Tšetšeniassa käynnissä oleva konflikti ei valitettavasti näytä olevan laantumassa. Jatkuvista ihmisoikeusloukkauksista saadaan huolestuttavia raportteja, ja turvallisuustilanne on vain heikentynyt perustuslaista maaliskuussa 2003 pidetyn kansanäänestyksen jälkeen konfliktin levittyä Pohjois-Kaukasiasta laajemmalle.

Komission näkemyksen mukaan on ensiarvoisen tärkeää, että Tšetšeniaan palautetaan oikeusvaltioperiaatteet ja ihmisoikeuksia aletaan taas kunnioittaa täysimääräisesti (lehdistönvapaus mukaan luettuna), jotta konfliktiin voitaisiin löytää kestävä ratkaisu. Niiden aiheiden joukossa, jotka komissio on ottanut esille Venäjän viranomaisten kanssa, on Tšetšeniaan pääsy. Komissio on puuttunut aiheeseen etenkin humanitaarista apua toimittavien valtiosta riippumattomien järjestöjen vuoksi mutta myös huolestuneena siitä, että toimittajien on yhä vaikeampaa, ellei peräti mahdotonta, matkustaa Tšetšeniaan raportoimaan tilanteesta.

Komissio on erittäin hyvin selvillä Tšetšenian tilanteen puutteellisesta uutisoinnista Venäjällä. Sen lisäksi, että venäläisten tiedotusvälineiden toimintaa on rajoitettu entistä enemmän — mistä esimerkkinä viimeisen koko maan kattavan yksityisen TVS-televisiokanavan lakkauttaminen vuonna 2003 — monet venäläiset toimittajat ovat todenneet venäläisten tiedotusvälineiden tarkoituksella lieventäneen kritiikkiään Venäjän Tšetšenian-politiikkaa kohtaan viranomaisten häirinnän pelossa.

Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että avoimen ja suoran vuoropuhelun ylläpitäminen on tärkeää sen korostamiseksi, että Venäjän on kunnioitettava arvoja, joihin se on sitoutunut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) ja Euroopan neuvoston jäsenenä ja joihin ihmisoikeudet ja lehdistönvapaus lukeutuvat. Komissio on esittänyt hiljattain neuvostolle ja parlamentille antamassaan Venäjän-suhteita koskevassa tiedonannossa näkemyksensä siitä, että EU voi vaikuttaa tapahtumiin Venäjällä, jos se on valmis ottamaan vaikeita asioita esille selkeästi ja suorasukaisesti Venäjän viranomaisten kanssa. Siinä ehdotetaan, että EU vahvistaa kokonaisuutena sen, että yhteiset eurooppalaiset arvot pysyvät suhteiden syventämisen perustana, ja että EU ja sen jäsenvaltiot tuovat painokkaasti ja johdonmukaisesti julki huolensa ihmisoikeusloukkauksista.

Komission vakaata kantaa Venäjän ihmisoikeustilanteeseen eivät missään nimessä ”rajoita” sen talouden tai energia-alan suhteet Venäjään.