Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1666/98 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Iranin vastaiset sanktiot Vastauksena suulliseen kysymykseeni H-317/98(1) komissio totesi, että elintarvikkeisiin ja lääkkeisiin ei ole koskaan kohdistettu sanktioita, minkä jo tiesinkin. Voisiko komissio siis vahvistaa, että se katsoo, ettei sanktioilla ole mitään vaikutusta elintarvikkeiden ja lääkkeiden saatavuuteen Irakissa? Myöntääkö komissio, että sen näkemykset - toisaalta se, että sanktiot ovat tehokas väline Irakin taloudellisessa lamaannuttamisessa ja toisaalta se, että näillä sanktioilla ei ole vakavaa vaikutusta lääkkeiden ja elintarvikkeiden tarjontaan Irakin köyhimmille ihmisille - ovat keskenään ristiriitaiset? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 1998) Vaikka Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma nro 661 (1990) sallii ainoastaan lääketieteellisiin tarkoituksiin tarkoitettujen tarvikkeiden ja humanitaarisiin tarkoituksiin tarkoitettujen elintarvikkeiden myynnin ja toimitukset Irakiin, toimitukset ovat silti kansainvälisessä valvonnassa. Päätöslauselman nro 661 toteutuminen pyritään varmistamaan sen nojalla perustetun komitean avulla, ja siinä kehotetaan kaikkia valtioita täysipainoiseen yhteistyöhön komitean kanssa, jotta komitea onnistuisi tehtävässään. Irakin hallituksella on ollut vain rajoitettu mahdollisuus hankkia lääkkeitä ja elintarvikkeita pakotteiden voimassaoloaikana. Öljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevalla päätöslauselmalla nro 986 (1995) kansainvälinen yhteisö antoi Irakille huomattavasti enemmän hankintamahdollisuuksia. Kuitenkin vasta vuoden 1997 ensimmäisen neljänneksen aikana maahan alkoi saapua tuotteita, jotka oli hankittu vaihtamalla öljyä elintarvikkeisiin. Lääkkeistä on kuitenkin ollut pulaa. Irak on aina ollut riippuvainen elintarvikkeiden tuonnista, ja arvioidaan, että kotimainen tuotanto on nyttemmin vakiintunut vuotta 1990 edeltäneelle tasolle ja kattaa kolmanneksen tarpeesta. Öljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevan järjestelyn kahden ensimmäisen vaiheen aikana Irak sai vuosittain tuoda elintarvikkeita lähes 1,8 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla eli lähes saman verran kuin ennen vuotta 1990, jolloin elintarvikkeita tuotiin 2-3 miljardilla dollarilla. Vaikka pakotteet ovat saatujen tietojen mukaan vaikuttaneet kotimaiseen tuotantoon, ilmaisten elintarvikkeiden jakelu kolmessa pohjoisessa maakunnassa on vähentänyt halukkuutta paikalliseen viljantuotantoon. Myös karjankasvatus kamppailee lisääntyvien ongelmien kanssa; eläinlääkintäalan romahduksen myötä esimerkiksi ruuvimatokärpänen on leviämässä maan eteläosissa. Joidenkin mielestä strategiset elintarvikevarastot eivät riitä kattamaan toimitusten epäsäännöllisyyksistä aiheutuvia ongelmia. Komissio on tietoinen siitä, että niin taloudelliset pakotteet kuin Irakin hallituksen toimetkin ovat vaikeuttaneet elintarvikkeiden ja lääkkeiden jakelua maan köyhimmälle väestönosalle. Vuodesta 1990 lähtien se onkin antanut noin 230 miljoonaa ecua humanitaarisen avun toimiin, joilla pyritään lievittämään kaikkein heikoimmassa asemassa olevien irakilaisten kärsimyksiä. (1) Débats du Parlement Européen (huhtikuu 1998).