ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3616/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Kreikalta perittävä sakko.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0021 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3616/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Kreikalta perittävä sakko Esittämääni kysymykseen (P-2843/00)(1) Kreikalta perittävästä sakosta komission 16. lokakuuta antaman vastauksen johdosta kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Onko päivittäistä sakkoa maksettava 7. huhtikuuta 1992 vai 4. heinäkuuta 2000 annetusta tuomiosta alkaen? 2. Onko komissio lähettänyt sakon ehtoja koskevan kirjeen Kreikan viranomaisille? Jos ei ole, miksei? (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 107. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2001) Euroopan yhteisön tuomioistuin antoi 4. heinäkuuta 2000(1) tuomion, jossa Kreikka määrättiin suorittamaan komissiolle EY:n omat varat -nimiselle tilille uhkasakkona 20 000 euroa päivässä kultakin päivältä, jonka viivästys toteuttaa asiassa komissio vastaan Kreikka 7. huhtikuuta 1992 annetun tuomion noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet kestää, tuomion julistamisesta lukien siihen saakka, kunnes kyseinen tuomio on pantu täytäntöön. Kreikan on siis 4. heinäkuuta 2000 alkaen maksettava uhkasakkoa 20 000 euroa päivässä. Komissio lähetti voimassa olevien sääntöjen(2) mukaisesti 20. lokakuuta 2000 Kreikan viranomaisille kirjeen, jossa näitä kehotetaan maksamaan kahden kuukauden kuluessa kirjeen vastaanottamisesta 1 760 000 euroa. Tämä summa vastaa 20 000 euron päivittäisen sakon määrää heinäkuusta syyskuuhun vuonna 2000. Komissio ilmoitti kirjeessään myös, että se lähettää joka kuukausi kirjeen, jossa kehotetaan maksamaan kyseisen kuukauden uhkasakon määrä. Tämän jälkeen Kreikan viranomaisille lähetettiin 9. marraskuuta 2000 kirje, jossa Kreikan viranomaisia kehotettiin maksamaan vuoden 2000 lokakuun osalta 620 000 euroa. (1) Asia C-387/97. (2) Tuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla määräämiin kiinteämääräisten hyvitysten tai uhkasakkojen suorittamiseen sovellettavan sisäisen menettelyn säännöksiä koskeva päätös (tehty 14. joulukuuta 1994).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4072/00 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Puutteet yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnassa ja erityisesti ydinmateriaalin käsittelyssä.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0055 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4072/00 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: Puutteet yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnassa ja erityisesti ydinmateriaalin käsittelyssä Euroopan parlamentin 13. huhtikuuta 2000 antaman, vastuuvapauden myöntämistä vuodelle 1998 koskevan päätöslauselman 1 kohdan j alakohdassa vaaditaan komissiota käynnistämään virallinen hallinnollinen tutkimus, jotta voidaan selvittää, kenelle kuuluu vastuu siitä, että yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnassa ja erityisesti ydinmateriaalin käsittelyssä esiintyneistä vakavista puutteista ei varoitettu etukäteen. Voiko komissio toimittaa kopion tästä tutkimusraportista? Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt tämän raportin pohjalta? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2001) Euroopan parlamentti antoi 13. huhtikuuta 2000 vastuuvapauden lykkäämistä koskevan päätöslauselman, jonka perusteella komissio käynnisti asiaa koskevan hallinnollisen tutkimuksen. Tutkimuksessa ei tullut esiin sääntöjenvastaisuuksia, joten hallinnollisia tai kurinpidollisia menettelyjä ei ole aloitettu. Tutkimus osoittaa erityisesti, ettei varainhoidon valvonnan pääosaston suorittaman, yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toimien tuloksellisuutta koskevan tarkastuksen käsittelyssä ollut tarkoituksena salata tietoja. Ydinmateriaalin käsittelyn turvallisuuden takaamiseksi YTK:ssa on tietenkin toteutettu tarvittavat toimenpiteet asiaa koskevien sääntöjen noudattamiseksi ja niiden soveltamisen valvonnan parantamiseksi. Tästä ovat esimerkkinä seuraavat toimet: toisen säteilysuojaukseen erikoistuneen asiantuntijan palkkaaminen (valintamenettely päättyi vuoden 2000 lopulla) sekä halkeamiskelpoisen materiaalin ja radioaktiivisten aineiden kuljetuksesta vastaavan toimihenkilön viran perustaminen (huhtikuu 2000), halkeamiskelpoisen materiaalin ja radioaktiivisten aineiden varastointiin tarkoitettujen erityisvalvonta-alueiden uudelleenmäärittely (saatiin päätökseen vuoden 1999 lopussa), ydinlaboratorioiden poistaminen käytöstä toimilupien määrän vähentämiseksi ja niihin mahdollisesti liittyvien riskien minimoimiseksi (saatiin päätökseen vuonna 2000), henkilöstön koulutusohjelman laajentaminen (aloitettiin huhtikuussa 2000). Lisäksi YTK perusti asiaa käsittelevän pysyvän komitean, jonka tehtävänä on seurata eurooppalaisen lainsäädännön kehitystä ja alan kehitystä jäsenvaltioissa sekä taata varmistustoimenpiteiden yhdenmukaisuus YTK:n eri toimipisteissä. Koska hallinnollista tutkimusta kiirehdittiin varainhoitovuotta 1998 koskevan vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä, tutkimusraportti ja sen perusteella tehtyjä päätelmiä koskevat tiedot voidaan antaa luottamuksellisesti perustamissopimuksen 276 artiklan (entisen 206 artiklan) määräysten mukaisesti. Raportin sisältämät tiedot saattavat vaikuttaa henkilökohtaisiin oikeuksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4044/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Komission puheenjohtajan Prodin toimiston kunnostaminen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4044/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Komission puheenjohtajan Prodin toimiston kunnostaminen 1. Voiko komissio ilmoittaa, rahoittiko komissio vai jokin muu taho kunnostustyöt, jotka tehtiin vastikään komission puheenjohtajan Prodin rue Breydelillä sijaitsevassa toimistossa? 2. Jos komissio rahoitti kunnostamisen, voiko se ilmoittaa, a) mitkä olivat kunnostamisen kokonaiskustannukset ja b) mistä budjettikohdasta kunnostustyöt rahoitettiin? 3. Jos Italian hallitus myönsi varoja toimiston kunnostamista varten, voiko komissio ilmoittaa, a) mitä sääntöjä hallitusten komissiolle myöntämiin lainoihin sovelletaan, kun otetaan huomioon, että komission jäsenet eivät enää ole kotimaansa palveluksessa, ja b) onko puheenjohtaja Prodi antanut selvityksen näistä varoista? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2001) 1. Uusien komission jäsenten astuessa virkaansa komissio vahvisti 25 000 euron määrärahan kunkin komission jäsenen toimiston kunnostamiseksi uusin huonekaluin. Komission puheenjohtaja Prodin toimiston uudelleen kalustamiseen ei kuitenkaan käytetty näitä 25 000 euroa, vaan se kalustettiin jokin aika sitten antiikkihuonekaluilla, jotka roomalainen Galleria Nazionale di Arte Antica on antanut maksutta lainaksi. 2. Komissio on maksanut vain lainaksi saatujen huonekalujen kuljetuksen budjettikohdasta A02353 ja vakuutuksen budjettikohdasta A02350. Puheenjohtaja Prodi ei siis ole käyttänyt toimistonsa kunnostamiseen varattua 25 000 euron määrärahaa. 3. Hallitusten komissiolle myöntämistä lainoista ei ole vahvistettu erityisiä sääntöjä. Galleria Nazionale di Arte Antican laina on osoitettu Romano Prodille Euroopan komission puheenjohtajan ominaisuudessa hänen virkakautensa ajaksi ja hänen komissiossa sijaitsevan virkahuoneensa somistamista varten. Puheenjohtaja Prodi on myös tehnyt asianmukaisen ilmoituksen näistä tavaroista. 4. Komission jäsenten toimistojen kunnostamista koskevat sisäiset säännöt ovat aikaisemmin koskeneet vain uusien huonekalujen ostamista. Siksi sääntöjä ollaan parhaillaan tarkistamassa niin, että tulevaisuudessa olisi mahdollista kustantaa myös halvempia tapoja kunnostaa komission jäsenten toimistoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3864/00 esittäjä(t): Ingo Friedrich (PPE-DE) komissiolle. Inforegion Panorama -esite.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3864/00 esittäjä(t): Ingo Friedrich (PPE-DE) komissiolle (8. joulukuuta 2000) Aihe: Inforegion Panorama -esite Aluepolitiikasta vastaavan pääosaston julkaiseman, kerran kuukaudessa ilmestyvän Inforegion Panorama -esitteen kansilehti on kiillotettua paperia. Esite tulee hyvin kalliiksi, vaikka se painetaan kierrätyspaperille. Kuinka korkeat ovat yhden julkaisun tuotantokustannukset? Ovatko kustannukset perusteltuja? Paljonko maksaisi julkaisun vaatimattomampi toteutus? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 2001) Neljännesvuosittain ilmestyvän Inforegio Panorama -esitteen tarkoituksena on antaa puheenvuoro niille toimijoille, jotka ovat mukana Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitetussa alueiden kehittämisessä, ja saada näin aikaan kokemusten vaihtoa. Julkaisun ulkoasun tarkoituksena on antaa arvoa näille kokemuksille, eikä siitä ole aiheutunut ylimääräisiä kustannuksia mainitusta politiikasta toimitettujen esitteiden keskimääräisiin kustannuksiin verrattuna. Julkaisun tuotantokustannukset ovat 55 810 euroa. Nykyisen taiton muuttaminen lisäisi kustannuksia. Inforegio Panorama -esitettä jaetaan kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille, komission institutionaalisille kumppaneille ja kaikille aluepolitiikasta kiinnostuneille. Ensimmäisestä numerosta otettiin 50 790 kappaleen painos. Ensimmäisen numeron kansilehdessä käytetty paperi ei vastannut tilausta, ja sen käyttö johtui painajan virheestä, jota ei laskutettu komissiolta. Seuraavien Inforegio Panorama -esitteiden kansilehdet painetaan paperille, jota ei ole päällystetty kalvolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3471/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Asiantuntijapalveluiden sisämarkkinat.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3471/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Asiantuntijapalveluiden sisämarkkinat Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä tunnistaakseen ja poistaakseen tiettyjen itsenäisten ammatinharjoittajien aikaansaamat esteet, jotka vääristävät asiantuntijapalvelujen tarjoajien välistä kilpailua EU:n alueella? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. joulukuuta 2000) Komissio on päättänyt käynnistää tutkimuksen tutustuakseen paremmin kansallisten lainsäädäntöjen ja vapaiden ammatinharjoittajien järjestöjen asettamiin kilpailunrajoituksiin ja suunnatakseen kilpailupolitiikkansa tehokkaammin. Tutkimuksesta odotetaan tuloksia ensi vuonna. Tällä tutkimuksella selvitetään tiettyjen vapaiden ammattien sääntelytilanne jäsenvaltioissa sekä sen taloudelliset vaikutukset kilpailuun. Samalla komissio pyrkii poistamaan erityisesti hintojen muodostamista ja mainonnan rajoittamista koskevat kilpailua rajoittavat käytännöt niiden kanteluiden pohjalta, joita se saa vapaiden ammatinharjoittajien tarjoamien palvelujen käyttäjiltä. EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen soveltamista koskevilla päätöksenteko- ja hallintokäytännöillä komissio pyrkii kunkin vapaan ammatin kohdalla erottamaan tarkasti EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuulumattomat ammattietiikkaan liittyvät säännöt sekä sen soveltamisalaan kuuluvat rajoittavat säännöt. Lisäksi komissio pyrkii varmistamaan, että jäsenvaltiot kumoavat sellaiset lait, joilla mahdollistetaan vapaille ammatinharjoittajille rajoittavien käytäntöjen soveltaminen tai joilla vahvistetaan niiden vaikutuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4140/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Lampaanlihan markkinajärjestely.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0145 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4140/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Lampaanlihan markkinajärjestely Kun muistetaan, että lampaan- ja vuohenlihan yhteisen markkinajärjestelyn arviointi julkaistiin marraskuussa 2000 ja että Euroopan lammastuotteiden tilanteesta pidettiin Brysselissä 20. marraskuuta 2000 Euroopan laajuinen konferenssi, jossa komissaari Fischler ja Mary Minch puhuivat, ja kun otetaan huomioon, että nykyinen järjestely ei heijasta markkinatilannetta riittävällä tavalla erityisesti Pohjois-Euroopassa (ja etenkin Isossa-Britanniassa ja Irlannissa), niin voisiko komissio kertoa pääpiirteittäin millaisia ehdotuksia sillä on lampaanlihan markkinajärjestelyn muuttamiseksi siten, että hinta/markkinatukijärjestelmä olisi oikeudenmukainen ja kohtuullinen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2001) Lampaan- ja vuohenlihan yhteisen markkinajärjestelyn arviointi nosti esille monia tärkeitä ja kiinnostavia asioita. Yleisesti ottaen siinä todettiin, että palkkiojärjestelmä on sallinut lampaan- ja vuohenlihan tuottajien säilyttää suhteellisen asemansa, mutta palkkion laskentamenetelmä on virheellinen. Erityisesti saatavilla olevien tietojen laatu jättää paljon toivomisen varaa. Tämä koskee hintatietojen keräämistä ja myös teknisen kertoimen laskemista. Kertomuksessa mainitaan tiettyjä harkittavaksi suositeltavia vaihtoehtoja. Tärkeintä on valinta sen välillä, parannetaanko nykyistä järjestelmää palkkion laskemisessa välttämättömien tarkempien tietojen saamiseksi vai yksinkertaistetaanko järjestelmää. Ensimmäinen vaihtoehto tekisi jo ennestään mutkikkaasta järjestelmästä vieläkin mutkikkaamman. Tämän perusteella komissio tarkastelee mahdollisuutta yksinkertaistaa järjestelmää korvaamalla tulotuen kiinteällä palkkiolla. Uudistuksen kokonaistavoitteena olisi taata asianmukainen perusta, jonka puitteissa tuottajat voisivat kehittää yrityksiään, kun samalla hallinnolliset esteet olisivat mahdollisimman pienet. Lisäksi tällainen lähestymistapa vastaisi paremmin Maailman kauppajärjestön (WTO) tavoitteita kuin nykyinen hintapohjainen järjestelmä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4033/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) neuvostolle. Ajoneuvojen hälytysvalojen yhdenmukaistaminen EU:ssa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4033/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) neuvostolle (3. tammikuuta 2001) Aihe: Ajoneuvojen hälytysvalojen yhdenmukaistaminen EU:ssa Espanjassa ajoneuvojen hälytysvalojen väri ei ole tällä hetkellä sama kuin muissa EU-maissa, joissa valot ovat sinisiä. Hälytysajoneuvot, kuten paloautot ja ambulanssit käyttävät samoja oransseja hälytysvaloja kuin jäteautot tai erikoiskuljetusautot. Sininen valo on varattu vain poliisille. Tilanne on epäselvä ja siitä aiheutuu liikenneongelmia hälytysajoneuvoille ja jopa vaaraa kansalaisille. Euroopan palomiesten kattojärjestö vaati lokakuussa 1995 ja toukokuussa 1996 liikenteestä vastaavia Espanjan viranomaisia tarkistamaan ajoneuvojen hälytysvaloja koskevaa säännöstöä. Espanjan palomiesten ammattiliitto on puolestaan pyytänyt useaan otteeseen samoja viranomaisia yhdenmukaistamaan järjestelmää ja korvaamaan hälytysajoneuvojen pyörivän oranssin valon sinisellä. Väestönsuojelusta vastaavat viranomaiset ovat myös kannattaneet yhdenmukaista käytäntöä muiden EU-maiden kanssa. YK:n Euroopan talouskomission sääntö nro 65 koskee hälytysvalojen yhdenmukaistamista, mutta siinä ei eritellä minkä väriset valot milläkin ajoneuvolla pitää olla. EY ei ole allekirjoittanut tätä sääntöä, sillä jäsenvaltiot ovat halunneet pitää kiinni mahdollisuudesta säännellä näiden laitteiden käyttöä ja teknisiä ominaisuuksia. Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen (E-3022/00(1)) komissio katsoi, että jos siihen ilmenee tahtoa, yhteisö voisi yhdenmukaistaa hälytysajoneuvojen laitteistot erottamalla ne muiden (hitaiden) ajoneuvojen merkkivaloista. Katsooko neuvosto, että tämän kysymyksen ensimmäisessä kappaleessa nimettyjen kansalaisten turvallisuutta koskevien kriteerien vuoksi hälytysvalojen käyttö pitäisi yhdenmukaistaa Espanjan ja Euroopan pelastusalan ammattilaisten esittämien vaatimusten mukaisesti? Mikäli ei, voiko neuvosto eritellä syyt, joiden vuoksi se vastustaa harmonisointia? (1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 230. Vastaus (7. toukokuuta 2001) Kuten arvoisa parlamentin jäsen syystä toteaa, YK:n Euroopan talouskomission sääntö n:o 65 koskee hälytysvalojen yhdenmukaistamista ilman, että siinä eritellään minkä värisiä valoja eri hälytysyksikköjen olisi käytettävä. Komission, jolla yksin on aloiteoikeus tässä asiassa, tehtävänä on toteuttaa kaikki tarvittavat toimet edistääkseen moottoriajoneuvoja koskevien teknisten erittelyjen yhdenmukaistamista, myös hälytysvaloja koskevat vaatimukset, liikenneturvallisuuden maksimoimiseksi yhteisössä. Jos komissio toimittaa asiaa koskevan ehdotuksen tulevaisuudessa, neuvosto sitoutuu tarkastelemaan perusteellisesti säännösehdotukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3660/00 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle. Kalastusta koskevien sääntöjen noudattaminen.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0011 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3660/00 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle (27. marraskuuta 2000) Aihe: Kalastusta koskevien sääntöjen noudattaminen Eurooppalaiset kalastusalukset ovat viimeaikaisten raporttien mukaan kalastaneet Länsi-Afrikan rannikolla kansallisilla aluevesillä. Tällainen toiminta vähentää paikallisen väestön käytettävissä olevia kalakantoja ja suuret kalastusalukset aiheuttavat vaaran paikallisille kalastajille. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Mitä toimia komissio tekee kyseisen alueen maiden kanssa laittoman kalastuksen estämiseksi kansallisilla aluevesillä? Mihin oikeudellisiin toimiin voidaan ryhtyä, jotta eurooppalaisten alusten harjoittama laiton kalastus voidaan estää kolmansien maiden aluevesillä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä hänen kysymyksestään ja ilmoittaa hänelle, että vaikka aluevesien ja erityistalousalueiden vesien valvonta kuuluu kyseisten valtioiden valvontaviranomaisten vastuulle, komissio tekee kaiken voitavansa auttaakseen kyseisiä maita näiden laittomien käytäntöjen torjunnassa. Tätä varten Afrikan maiden kanssa tehdyissä kalastussopimuksissa, jotka muodostavat oikeudelliset puitteet alueella toimiville yhteisön kalastajille, määritellään selkeästi lupaehdot, sallitut pyydykset, saalisilmoitukset, suljetut alueet jne. Lisäksi yhteisön ulkopuolisille maille kalastusmahdollisuuksista maksettava taloudellinen korvaus sisältää usein osuuden, jolla pyritään kehittämään yhteisön ulkopuolisen maan omia kalastuksen tutkimus- ja valvontamahdollisuuksia. Komissio tekee myös parhaansa kannustaakseen niitä maita, joiden kanssa sillä on kalastussopimuksia, tekemään valtioiden välisiä sopimuksia ja vähentämään yksityisiä lupia, joita annetaan yksittäisille aluksille ja laivanomistajille. Itse asiassa nämä yksityiset luvat usein vaikuttavat haitallisesti kalastussopimusten puitteissa myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien hyödyntämiseen ja siten niiden asianmukaiseen varainhoitoon. Lisäksi tämäntyyppisen kalastuksen valvonnan puuttuminen tai sen suppeus on haitallista kalakannoille. On syytä huomauttaa, että suurimmaksi osaksi laittomaan kalastukseen syyllistyvät laittomat alukset tai mukavuuslippulaivat, eivät yhteisön alukset. Komissio on sitoutunut kehittämään YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kansainvälistä toimintasuunnitelmaa laittoman, sääntelemättömän ja ilmoittamatta jätetyn kalastuksen hillitsemiseksi. Tässä suunnitelmassa yhteisön päätavoitteina on panna täytäntöön olemassa oleva kansainvälinen oikeudellinen väline, kuten noudattamissopimus, ja tukkia porsaanreiät kansainvälisessä laissa erityisesti satamiin pääsyn osalta. Tämä suunnitelma on esitettävä FAO:n kalastuskomitealle (COFI) helmikuussa 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4000/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Vaatteiden merkinnät.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4000/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Vaatteiden merkinnät Voisiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja siitä, millaisia merkintöjä Yhdysvaltoihin ja Japaniin tuotaviin vaatteisiin edellytetään? Voisiko komissio selittää, miksi EU:ssa ei ole tällaisia määräyksiä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2001) Vaatteissa, jotka viedään Japaniin tai Yhdysvaltoihin, on oltava pysyvästi kiinnitetty merkintä, joka sisältää seuraavat tiedot: tuotteessa käytettyjen kuitujen prosenttiosuudet, tuotteen hoito-ohjeet, tuotteen alkuperämaa sekä tiedot valmistajasta ja/tai maahantuojasta. Euroopan tasolla ainoa tekstiilien merkitsemistä koskeva säädös on tekstiilien nimityksistä 16 päivänä joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/74/EY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 19 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla komission direktiivillä 97/37/EY(2). Tekstiilituotteita saa pitää kaupan yhteisössä vain, jos niiden kuitukoostumus on ilmoitettu edellä mainitun direktiivin mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat kuitukoostumuksen merkitsemistä lukuun ottamatta soveltaa kansallisia säännöksiä, jotka koskevat teollisen tai kaupallisen omaisuuden suojelua, valmistusta, alkuperämerkintöjä ja vilpillisen kilpailun ehkäisemistä. Yhteisöjen tuomioistuin on määrännyt alkuperämerkinnän osalta, että yhteisössä tuotettujen tuotteiden alkuperämaan (esimerkiksi valmistettu [jäsenvaltion nimi]) merkitsemistä ei saa tehdä pakolliseksi yhteisössä, koska se olisi tällöin katsottava vaikutuksiltaan määrällisiä rajoituksia vastaavaksi toimenpiteeksi, joka on kielletty EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan (ent. 30 artiklan) nojalla(3). Yhteisön alueella olevat toimijat voivat kuitenkin halutessaan ilmoittaa tuotteensa alkuperämaan tai ilmoittaa, että tuote on valmistettu EU:ssa. Ne voivat käyttää valmistettu EU:ssa merkintää myös silloin, kun tuote on valmistettu useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Merkitsemistä koskevien yhteisön tason pakollisten lisävaatimusten tarkoituksenmukaisuutta ei ole vielä osoitettu, ja toimijat ovat asiasta eri mieltä. Tämänkaltaisten merkitsemistä koskevien vaatimusten olisi joka tapauksessa oltava Maailman kauppajärjestön vaatimusten mukaisia, ja erityisesti olisi varmistettava, etteivät ne ole kansallisen kohtelun velvoitteen vastaisia. Komissio aikoo tutkia yhdessä asianomaisten osapuolten kanssa sitä, miten merkitsemistä koskevaa nykyistä sääntelyä voitaisiin parantaa, ja se pyrkii samalla pitämään pakolliset hallinnolliset vaatimukset mahdollisimman vähäisinä. (1) EYVL L 32, 3.2.1997. (2) EYVL L 169, 27.6.1997. (3) Asia 207/83.