ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2555/00 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) neuvostolle. Mont Blancin tunneli.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0181 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2555/00 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) neuvostolle (31. heinäkuuta 2000) Aihe: Mont Blancin tunneli Italian ja Ranskan välinen tunneli on ollut suljettuna liikenteeltä 24. maaliskuuta 1999 lähtien. Tuolloin Mont Blancin tunnelin sisällä syttyi tulipalo, jonka seuraukset olivat traagiset. Viimeisimpien tietojen mukaan maaliskuussa 2001 saataisiin päätökseen kunnostustyöt, jotka on uusien turvallisuusmääräysten mukaan suoritettava ennen kuin tunneli voidaan avata uudelleen ja joiden tarkoituksena on estää tällaisten vakavien onnettomuuksien toistuminen. Tämä tieosuus, sekä rakenteilla olevan moottoritien suunniteltu lisäosuus Italian puoleisella rinteellä, on jo sisällytetty Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin, mikä kertoo sen merkityksestä Alppien ylitysreittinä. Maantieliikenteen liiallisesta määrästä Alppien alueella on keskusteltu laajasti ja keskustelu on ollut entistäkin vilkkaampaa Mont Blancin tunnelin tulipalon traagisten seurausten vuoksi. Tunnelin avaamisesta käydyissä keskusteluissa on esitetty kaksi vaihtoehtoa: toinen niistä kieltäisi TIR-ajoneuvoliikenteen tunnelissa kokonaan ja toinen taas asettaisi tiukan kiintiön ajoneuvojen määrälle. Lisäksi Aostanlaakson autonomisen alueen ja Valais'n kantonin aloitteesta on jälleen otettu esiin suunnitelma Aostan ja Martignyn välisestä rautatietunnelista ja Milanosta tulevasta rautatieyhteydestä. Suunnitelma on otettu huomioon myös Italian vuoden 2000 talousarviossa. Reittiä ei ole kuitenkaan vielä sisällytetty EU:n ensisijaisten tavoitteiden joukkoon. Voiko neuvosto näin ollen ilmoittaa, onko tunnelin avaamisen ajankohdaksi vahvistettu vuoden 2001 maaliskuu ja mitä tiukennettuja turvallisuusvaatimuksia tai määräyksiä tiesulkuja tai rajoituksia aiotaan soveltaa tunnelin kautta kulkevaan rekkaliikenteeseen? Vastaus (10. marraskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin vastaaminen edellyttää jäsenvaltioilla, joita asia koskee, olevia tietoja ja kuuluu niiden toimivaltaan. On kuitenkin aiheellista muistuttaa, että Mont Blancin tunnelissa liikennöiviä kuorma-autoja koskevissa turvatoimissa on kaikissa tapauksissa edelleen noudatettava yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti syrjimättömyyden periaatetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2247/00 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) neuvostolle. Opus Dei ja Euroopan yhteisöjen virkamiesten oikeus yksityisyyteen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0095 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2247/00 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) neuvostolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Opus Dei ja Euroopan yhteisöjen virkamiesten oikeus yksityisyyteen Ministerineuvoston sihteeristö teki 19. kesäkuuta päätöksen, jonka mukaan L'Amicale de la pensée critique -nimisen virkamiesten yhdistyksen konferenssia aiheesta Ovatko lahkot yleensä ja erityisesti Opus Dei vaara demokraattiselle ja moniarvoiselle Euroopalle? ei saa järjestää neuvoston toimitiloissa, koska se olisi vastoin Euroopan yhteisöjen virkamiehiltä vaadittavaa pidättyvyyttä. Tähän saakka yhteisöjen virkamiehiä koskevaa pidättyvyyden velvoitetta on sovellettu, kun on ollut kyse unionin jäsenvaltioiden eduista. Mikä tai mitkä maat ovat näin olleen katsoneet, että konferenssin järjestäminen olisi vastoin niiden etuja? Onko neuvostolla Euroopassa toimivia lahkoja koskevaa toimintalinjaa? Jos on, mikä on sen toimintalinja? Onko neuvostolla kuvaa järjestöistä, joita eri jäsenvaltioissa pidetään lahkoina? Katsooko neuvosto, yksi tai useampi jäsenvaltio pitää Opus Deitä lahkona? Mikä on neuvoston toimintalinja, jos virkamies kuuluu lahkoon? Mihin toimiin neuvosto ryhtyy estääkseen lahkojen jäseniä järjestäytymästä Euroopan yhteisöjen toimielimissä? Kuka teki päätöksen edellä mainitun tapahtuman kieltämisestä? Vastaus (7. marraskuuta 2000) Neuvosto ei ole koskaan käsitellyt neljää ensimmäistä arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamaa kysymystä. Jälkimmäiset kolme kysymystä puolestaan kuuluvat selkeästi pääsihteeristön asianomaisen yksikön toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2330/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Eläkeveron periminen taannehtivasti Saksassa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0086 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2330/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Eläkeveron periminen taannehtivasti Saksassa Saksan hallitus on äskettäin pyytänyt freelance-opettajilta, että he maksaisivat takautuvasti 19,5 prosenttia viimeisen neljän vuoden tuloistaan valtion eläkekassaan. Vaikka on myönnettävä, että jäsenvaltioiden asia on päättää omista veroasteistaan, voisiko komissio kuitenkin vahvistaa, onko sen mielestä 1. freelance-opettajia kohdeltu epäoikeudenmukaisesti eri tavalla kuin muita tässä prosessissa, ja 2. takautuva veronkorotus yhteisön lainsäädännön vastaista? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 2000) Komissio ei ollut tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamasta asiasta. Ensi näkemältä ei kuitenkaan ole näyttöä siitä, että yhteisön lainsäädäntöä olisi rikottu. Näin voisi olla, jos maksuja vaadittaessa tapahtuisi syrjintää esimerkiksi kansalaisuuden tai sukupuolen perusteella. On huomattava, että Saksan viranomaiset pyytävät maksamaan eläkemaksuja, joiden pitäisi oikeuttaa etuuksien saamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2698/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Romanian liittyminen.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0079 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2698/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Romanian liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Romaniaan sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän takuu- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2692/00, E-2693/00, E-2694/00, E-2696/00, E-2697/00 ja E-2698/00 (13. lokakuuta 2000) Latvian, Liettuan, Maltan, Slovakian, Bulgarian ja Romanian yhteisöön liittymisestä aiheutuvien maataloustuen lisäkustannusten arvioiminen edellyttäisi, että liittymisen ajankohdasta, ehdoista ja edellytyksistä on käytettävissä kohtuullisen tarkat tiedot. Nämä seikat on määriteltävä kyseisten maiden kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joiden maataloutta koskevaa osaa ei ole vielä alettu käsitellä. Tämän vuoksi kustannusten arvioiminen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien olettamusten perusteella olisi mitä ilmeisimmin varsin hypoteettista, spekulatiivista ja epävarmaa. Neuvotteluprosessin tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata esitettyihin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1818/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Sergio Berlato (UEN) komissiolle. Maataloudelle myönnettävän rahoituksen vähentäminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0030 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1818/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Sergio Berlato (UEN) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: Maataloudelle myönnettävän rahoituksen vähentäminen Komission ehdotus maatalousmenojen vähentämisestä sodan runteleman Balkanin niemimaan hyväksi toteutettavien toimien rahoittamiseksi on aiheuttanut reaktioita eri maiden maatalouspiireissä. Päätös Balkanin alueen elpymisen poliittisesta ja taloudellisesta tukemisesta on hyvin tärkeä. Haluaisimme kuitenkin kysyä komissiolta, 1. eikö se katso, että maatalousmenojen vähentäminen saattaa asettaa kyseenalaisiksi valinnat, joista päätettiin vajaa vuosi sitten Berliinissä Agenda 2000 -kysymyksen yhteydessä? 2. eikö se ole sitä mieltä, että määrärahojen vähentäminen asettaa vaakalaudalle tulevien uudistusten toteuttamisen riisin, ruokaöljyn, vihannesten ja hedelmien tuotannon alalla? 3. eikö se katso, että peltokasvien viljelyn vastaava suuri uudistus saattaisi kokea saman kohtalon ja että eurooppalaisen maatalousjärjestelmän yleinen kehitys saattaisi kärsiä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. heinäkuuta 2000) Demokratian, rauhan ja vakauden tukeminen Kosovon alueella on merkittävä haaste Euroopan unionille. Vuosien 2001 ja 2002 osalta komissio on ehdottanut yhteisön talousarvion nykyisen vuotuisen enimmäismäärän pienentämistä yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevan otsakkeen 1a osalta 300 miljoonalla eurolla, maaseudun kehittämistä lukuun ottamatta, ja ulkosuhteita koskevan otsakkeen 4 kasvattamista vastaavasti. Viimeisimmät ennusteet ovat osoittaneet, että maatalousmenoissa 400 miljoonan euron käyttämättön marginaalin. Ennusteet perustuvat nykyiseen lainsäädäntöön ja komission jo tekemiin ehdotuksiin. On tärkeää erottaa toisistaan rahoitusnäkymien enimmäismäärä ja YMP:n tosiasiallinen rahoitustarve. Koska komission ehdotus perustuu alustavan talousarvion tarkistukseen, ei otsakkeen 1a enimmäismäärän pienentäminen merkitse maanviljelijöiden tuen vähenemistä eikä Berliinissä tehtyjen YMP:n uudistamista koskevien päätösten kyseenalaistamista. Komission arvion mukaan YMP:n todellinen määrärahatarve vuonna 2001 tulee olemaan niin paljon pienempi kuin nykyinen enimmäismäärä, että se mahdollistaa 300 miljoonan euron vähennyksen. Sokerialan suunnitellut uudistukset tulevat voimaan vuonna 2002. Berliinissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sopimuksen perusteella mahdolliset lisämenot, jotka perustuvat yhteisen markkinajärjestelyn uudistukseen tai tarkistukseen vuoteen 2006 mennessä, esimerkiksi riisin, oliiviöljyn, hedelmien tai vihannesten osalta, on rahoitettava säästöillä rahoitusnäkymien maataloutta koskevista enimmäismääristä. Komission tukea Balkanin alueelle koskeva ehdotus ei siis muuta uudistusten tai tarkistusten rahoitusmahdollisuuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2487/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Hollantilaisten poliisien käytös jalkapallon EM-kisojen viimeisenä päivänä.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0160 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2487/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Hollantilaisten poliisien käytös jalkapallon EM-kisojen viimeisenä päivänä Hollantilaisten poliisien käytös Italian television kuvausryhmiä kohtaan jalkapallon EM-kisojen viimeisenä päivänä antaa ymmärtää, että Alankomaissa kärsitään demokratiavajeesta. Mitä seuraamuksia yhteisö aikoo määrätä ilmoitettuaan asiasta ensin Hollannin hallitukselle ja kuningattarelle, joka oli itse asiassa paljon mitättömämmästä syystä evännyt erään itävaltalaisen diplomaatin osallistumisen viralliselle lounaalle? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2460/00 ja E-2487/00 (7. marraskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen kuvaama tilanne ei kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3694/00 esittäjä(t): Mario Mastella (PPE-DE) komissiolle. Työntekijöiden suojelu työpaikalla.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0202 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3694/00 esittäjä(t): Mario Mastella (PPE-DE) komissiolle (23. marraskuuta 2000) Aihe: Työntekijöiden suojelu työpaikalla Euroopan parlamentin ja neuvoston 18.9.2000 antamassa direktiivissä 2000/54/EY(1) kiinnitetään erityistä huomiota työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseen vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä. Ehkäisevään terveydenhuoltoon erikoistuvia lääkäreitä koulutetaan erityisesti sitä silmällä pitäen, että he voivat huolehtia niiden työntekijöiden terveydenhuollosta, jotka altistuvat tai saattavat altistua biologisille tekijöille ammattinsa vuoksi. Työterveyslääkäreille korostetaan erityisesti kaikkien mahdollisten ehkäisevien toimenpiteiden, kuten esimerkiksi rokotusten, käytön merkitystä. Tässä yhteydessä nousee jälleen kerran esille kysymys ehkäisevään terveydenhuoltoon erikoistuvien lääkärien mahdollisuudesta toimia toimivaltaisena lääkärinä työterveys ja -turvallisuuskysymyksissä työpaikoilla ja ehkä hyödyntää siten direktiivin soveltamista kaikissa jäsenvaltioissa. Aikooko komissio ryhtyä erityisiin toimiin suodakseen ehkäisevään terveydenhuoltoon erikoistuneille lääkäreille mahdollisuuden työskennellä toimivaltaisina lääkäreinä, jotka vastaavat työterveydestä ja -turvallisuudesta? (1) EYVL L 262, 17.10.2000, s. 21. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2000) Työntekijöiden terveystarkastuksia tekeviltä lääkäreiltä vaadittavasta ammattipätevyydestä ei ole mainintaa työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä 18 päivänä syyskuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/54/EY, jonka arvoisa parlamentin jäsen mainitsi. Asiaan ei viitata myöskään missään muussa sellaisessa työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelua koskevassa erityisdirektiivissä, jota tarkoitetaan toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annetun puitedirektiivin 89/391/ETY(1) 16 artiklan 1 kohdassa. Italian lainsäädännössä määritellään vaadittava ammatillinen pätevyys siten, että työntekijöiden terveyden suojelusta vastaa toimivaltainen lääkäri. Toimivaltaisen lääkärin määritelmän laajentaminen, jota arvoisa parlamentin jäsen vaatii, kuuluu tämän vuoksi Italian lainsäätäjän toimivaltaan. (1) EYVL L 183, 29.6.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3167/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Kypros ja Loizidoun tapaus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3167/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (2. lokakuuta 2000) Aihe: Kypros ja Loizidoun tapaus 1. Tullaanko Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio tapauksessa Loizidou vastaan Turkki määrittämään ehdoksi, kun EU tekee liittymiskumppanuussopimuksen Turkin kanssa? 2. Mainitaanko Kypros tulevassa EU:n ja Turkin liittymiskumppanuussopimuksessa? 3. Onko Turkki komission mielestä saavuttanut edistystä Helsingin Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen a) Kööpenhaminan kriteerien täyttämisessä? b) Helsingin Eurooppa-neuvoston julkilausumaan sisältyvien ennakkoehtojen täyttämisessä? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2000) Komissio on hyvin tietoinen Loizidoun tapauksesta. Se on maininnut tämän asian Turkkia koskevassa vuoden 1999 määräaikaiskertomuksessa(1) ja aikoo ottaa asian uudestaan esille vuoden 2000 määräaikaiskertomuksessa, joka julkaistaan 8. marraskuuta 2000. Komissio aikoo julkaista myös Turkkia koskevan liittymiskumppanuuden 8. marraskuuta 2000. Sen sisältö esitellään parlamentille samana päivänä. Kyseisen asiakirjan laadintaa tarkastellaan parhaillaan komission tavanomaisten sisäisten menettelyjen mukaisesti. (1) KOM(1999) 513 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3133/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Marokon vesillä pyytävän yhteisön laivaston toiminnan keskeytymisestä myönnettävä, muuhun kuin pyyntitoimintaan suunnattu yhteisön tuki.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0192 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3133/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (6. lokakuuta 2000) Aihe: Marokon vesillä pyytävän yhteisön laivaston toiminnan keskeytymisestä myönnettävä, muuhun kuin pyyntitoimintaan suunnattu yhteisön tuki Marokon vesillä kalastava yhteisön laivasto ei ole voinut harjoittaa pyyntiä kalastussopimuksen voimassaolon päättymispäivän 30. marraskuuta 1999 jälkeen. Euroopan yhteisö suuntasi yhteisön varoja näille kalastajille lievittääkseen pyyntitoiminnan keskeytymisestä aiheutuvia haittoja. Tämä pitkä keskeytys aiheuttaa kuitenkin varsinaisen pyyntitoiminnan ohella vakavia menetyksiä myös kalatalouden muille aloille ja jopa sen ulkopuolisille taloudellisille aloille seuduilla, jotka ovat riippuvaisia tästä sopimuksesta ja jotka liittyvät epäsuorasti kalastukseen. Tämän vuoksi Andalusian ja Kanariansaarten, mutta ei Galician, aluehallitukset arvioivat kalatalouteen kuuluvien muiden alojen menetyksiä tänä aikana. Missä määrin yhteisö voisi yhteisrahoittaa kalatalouden muille aloille suunnattuja tukia ja mistä määrärahoista? Mihin toimiin tukea haluavan jäsenvaltion hallituksen olisi ryhdyttävä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Yhteisön lainsäädäntöön ei sisälly erityisiä tukitoimenpiteitä muun kuin pyyntitoiminnan hyväksi silloin, kun kalastussopimusta ei uusita tai sen soveltaminen keskeytyy. Sitä vastoin kalastussatamien laitteistot ja kalastustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen rakenteet voivat saada tukea kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) kaudella 20002006 jäsenvaltioiden tavoite 1 -alueilla ja niiden ulkopuolella toteutettavien kalastusalan rakenneuudistusohjelmien osana. Päätökset tuen myöntämisestä kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja niiden on oltava komission hyväksymien ohjelmien ja yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3472/00 esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle. Terveydenhuollon seurantakeskuksen suorittama valvonta.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3472/00 esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Terveydenhuollon seurantakeskuksen suorittama valvonta Miten terveydenhuollon seurantakeskus aikoo valvoa epilepsian, Parkinsonin taudin ja muiden neurologisten sairauksien seurantaa? David Byrnen vastaus komission puolesta (14. joulukuuta 2000) Terveystilanteen seurantaa koskevalla nykyisellä toimintaohjelmalla ja kansanterveyttä koskevalla tulevalla toimintaohjelmalla pyritään kehittämään sopivia, luotettavia ja vertailukelpoisia terveystietoja ja -indikaattoreita ja tuomaan nämä tiedot ja indikaattorit saataville, jotta terveystilanteesta yhteisössä voitaisiin esittää raportti. Komission suunnitelmissa on, että neurologiset sairaudet ovat osa Euroopan terveystilanteen seurantaa koskevaa järjestelmää, kun järjestelmä saadaan toimintaan. Monitoring neurological diseases in Europe (neurologisten sairauksien seuranta Euroopassa) -niminen hanke on jo saatu päätökseen, ja komissio toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle kopion tästä raportista.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3543/00 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle. Naudanlihan merkintäjärjestelmän markkinoita vääristävä vaikutus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3543/00 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle (9. marraskuuta 2000) Aihe: Naudanlihan merkintäjärjestelmän markkinoita vääristävä vaikutus Äskettäisten naudanlihan pakollista merkintäjärjestelmää koskevien keskustelujen yhteydessä Euroopan komissio totesi, että uusi direktiivi ei saa johtaa alan markkinoiden vääristymiin. 1. Onko komissio tietoinen, että saksalaiset osto-organisaatiot ovat keskeyttäneet ei-saksalaisen lihan ostamisen suurissa määrissä? 2. Aikooko komissio puuttua kyseiseen luvattoman protektionismin muotoon ja yhteisön sisäisen kaupan estämiseen? 3. Onko komissio valmis tarkastelemaan kriittisesti uudelleen alkuperämaan pakollista merkitsemistä koskevaa kysymystä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, että lihan alkuperämerkinnällä on vaikutusta kaupan päätöksiin. Yksittäisten kauppiaiden päätöksiä ei voida pitää protektionismia ilmentävänä laittomina toimenpiteinä. Komissio on jo aiemmin huomannut tiettyjä kansallisia reaktioita joissain jäsenmaissa, joissa naudanlihan alkuperä on merkitty. Tämä on suurin syy siihen, miksi komissio on sisällyttänyt ehdotukseensa naudanlihan pakollisen merkintäjärjestelmän yleisistä säännöistä annettavaksi neuvoston direktiiviksi(1) mahdollisuuden EU:n alkuperästä ilmoittavaan merkintään. Kuitenkin neuvosto (yksimielisesti) ja parlamentti (hyvin suurella enemmistöllä) päättivät rajoittaa naudanlihan alkuperämerkintää niin, että lihassa on oltava merkintä vain siitä jäsenvaltiosta, josta liha on peräisin. Naudanlihan pakollisen merkintäjärjestelmän yleisistä säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2772/1999(2) hyväksymisestä neuvostolle antamansa ilmoituksen mukaisesti komissio aikoo jatkaa naudanlihan yhteisön alueella tapahtuvan kaupan kehittymisen tarkkaa seurantaa. (1) KOM(1999) 664 lopullinen. (2) EYVL L 334, 28.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3015/00

esittäjä(t): Lord Bethell (PPE-DE), Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) ja Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(26. syyskuuta 2000)

Aihe: Gibraltarin oikeus käyttää Espanjan puhelinverkkoja

Ennen joulukuuta 1995 espanjalainen puhelinoperaattori Telefonica, joka oli tuolloin ainoa Espanjassa palveluja tarjoava GSM-operaattori, kieltäytyi tekemästä sijainnin seurantaa (roaming) koskevaa sopimusta GIBTEL-yrityksen kanssa ja rikkoi siten räikeästi kilpailua ja yhtenäismarkkinoita koskevia sääntöjä. Tämän seurauksena GIBTEL-yrityksen matkapuhelinasiakkaat eivät voi siirtyessään omien tukiasemiensa kattaman alueen ulkopuolelle Espanjaan käyttää matkapuhelimiaan ennen kuin ylittävät Andorran, Ranskan tai Portugalin rajan. Tämä on tilanne huolimatta siitä, että GIBTEL on sopinut sijainnin seurannasta kaikkien muiden EU:n jäsenvaltioiden GSM-operaattoreiden kanssa.

Käsittääksemme tämän vuoden kesäkuussa Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksille lähetettiin komission jäsenten Bolkesteinin, Liikasen ja Montin allekirjoittama kirje, jossa kehotettiin kyseisiä maita ratkaisemaan sekä numerointia että sijainnin seurantaa koskevat ongelmat heinäkuun 2000 loppuun mennessä. Vaikka aikaa jatkettiin elokuun 2000 loppuun, tämäkin määräaika on nyt mennyt umpeen ilman, että ratkaisua on löytynyt.

Katsooko komissio, kun jätetään huomiotta Espanjan esittämät Gibraltarin aluetta koskevat vaatimukset, että gibraltarilaiset ovat oikeutettuja samanlaiseen perussopimusten mukaiseen suojaan kuin muutkin EU:n kansalaiset? Pitääkö komissio Telefonican harjoittamaa GIBTELin syrjintää laillisena? Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä pitääkseen kiinni sopimuksista?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(7. marraskuuta 2000)

Arvoisien parlamentin jäsenten esiin tuoma kysymys koskee tilannetta, jossa Gibraltarin matkaviestinoperaattori Gibtel ei voi tehdä sijainnin seurantaa koskevaa ns. yhteisliikennesopimusta Espanjan teleoperaattoreiden eikä varsinkaan Telefónican kanssa.

Komissio tutkii asiaa laajemmassa yhteydessä, joka koskee Espanjan kieltäytymistä tunnustamasta Gibraltarin ulkomaanpuheluiden suuntanumeroa 350. Kuten parlamentin jäsenet toteavat, yksi kieltäytymisen seurauksia on todellakin se, että Gibtel ei voi tehdä sijainnin seurantaa koskevaa sopimusta espanjalaisen teleoperaattorin kanssa.

Komissio vahvistaa, että Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille lähetettiin kesäkuussa 2000 kirje, jossa niitä kehotettiin ratkaisemaan kyseinen ongelma mahdollisimman nopeasti. Kuten parlamentin jäsenet tietävät, EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (ent. 227 artiklan) 4 kohdassa määrätään, että perustamissopimuksen määräyksiä sovelletaan niihin Euroopassa sijaitseviin alueisiin, joiden suhteista ulkovaltoihin huolehtii jäsenvaltio. Näin ollen ko. määräyksiä sovelletaan myös Gibraltariin. Laajuus, jossa yhteisön oikeutta sovelletaan Gibraltariin, määritellään muussa yhteisön primäärioikeudessa ja johdetussa oikeudessa.

Komissio haluaa vielä tutkia asiaa tarkemmin, mutta julkistaa päätelmänsä mahdollisimman pian.