KIRJALLINEN KYSYMYS E-3078/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Yhteisön kanta Yhdysvaltain ohjuskilven kehittämiseen.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0091 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3078/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Yhteisön kanta Yhdysvaltain ohjuskilven kehittämiseen EU:n viidellätoista jäsenvaltiolla ei ole vieläkään yhteistä kantaa Yhdysvaltain aloitteeseen rakentaa ohjuspuolustusjärjestelmä (National Missile Defense). Tämä käy ilmi vastauksista kysymyksiin E-0049/01(1) ja E-1739/01(2). Ohjuspuolustusjärjestelmä on kuitenkin ollut useasti aiheena yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Javier Solanan ja Yhdysvaltain hallituksen edustajien välisissä keskusteluissa. Javier Solana on tässä yhteydessä välittänyt tiettyjen jäsenvaltioiden kannat, jotka koskevat sitä, miten tärkeä maailmanlaajuinen, sovitulla turvallisuuskehyksellä aikaansaatu vakaus on. Viime vuonna New Yorkissa pidetyssä konferenssissa, joka koski sopimusta aseiden leviämisen estämisestä, Euroopan unioni vahvisti, miten tärkeä osa Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton vuonna 1972 allekirjoittamalla ballististen ohjusten torjuntajärjestelmiä koskevalla sopimuksella (ABM-sopimus) on strategisen vakauden suhteen. Aikooko komissio Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 22 artiklan mukaisesti tehdä ehdotuksia neuvostolle unionin yhteisen kannan muodostamiseksi Yhdysvaltain aloitteeseen rakentaa ohjuspuolustusjärjestelmä (National Missile Defense)? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio ei aio tehdä neuvostolle ehdotusta unionin yhteisen kannan muodostamiseksi Yhdysvaltain ohjuspuolustusaloitteeseen, ottaen huomioon a), että ohjuskilpi on mahdollisesti ristiriidassa vuonna 1972 allekirjoitetun ABM-sopimuksen kanssa ja b) miten tärkeä tämä kysymys on yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kannalta? (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 102. (2) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 97. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2001) Euroopan kanta Yhdysvaltojen ohjuskilven kehittämiseen Ottaen huomioon, että - torjuntaohjuskieltosopimus (Anti-Ballistic Missile, ABM)(1) on, kuten neuvoston parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen E-1739/01 antamassa vastauksessa todetaan, luonteeltaan kahdenvälinen sopimus, joka on allekirjoitettu vuonna 1972 Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton kesken (Valko-Venäjä, Ukraina ja Kazakhstan liittyivät sopimukseen vuonna 1997), - unioni on jo useaan otteeseen ilmaissut Yhdysvalloille huolestuneisuutensa kyseisen sopimuksen irtisanomisen mahdollisuudesta eritoten Yhdysvaltojen yksipuolisen sopimuksesta vetäytymisen seurauksena ilman, että sopimusta korvattaisiin yleistä vakaustilaa vahvistavalla instrumentilla, - unioni on vaatinut Yhdysvaltoja käymään laajaa ja avointa keskustelua liittolaistensa ja asiaan kuuluvien kolmansien maiden kanssa asianomaisesta kysymyksestä, joka liittyy erottamattomasti kansainväliseen strategiseen tasapainoon, ja että - neuvosto on jo useaan otteeseen ottanut nimenomaisesti kantaa ballististen ohjusten leviämisen estämiseen monenvälisissä yhteyksissä (yleisten asioiden neuvoston 14 päivänä toukokuuta 2001 tekemät päätelmät, Göteborgin Eurooppa-neuvoston 16 päivänä kesäkuuta antama julkilausuma, 23 päivänä heinäkuuta vahvistettu yhteinen kanta), komissio katsoo, että unionin nimissä suoritetut toimet ovat olleet tarkoituksenmukaisia ja että unionin tulee jatkaa toimintaansa samansuuntaisesti seuraten asian kehittymistä, tuoden näkökohtansa yhä uudelleen esille ja tehden parhaansa näkemyksiensä asianmukaiseksi huomioon ottamiseksi. (1) Sopimuksessa kielletään antiballististen ohjusjärjestelmien käyttö.