KIRJALLINEN KYSYMYS E-0936/00 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle. Jubilee 2000.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0011 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0936/00 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle (30. maaliskuuta 2000) Aihe: Jubilee 2000 Jubilee 2000 -hankkeella pyritään maailman kaikkein köyhimpien maiden velkojen mitätöimiseen. G7-maiden Kölnissä tekemällä aloitteella mitätöidään noin 33 valtion velat, mutta monille muille aloitteen mukaan kiireellistä apua tarvitseville maille ei tarjota yhtään mitään. Tukeeko neuvosto Jubilee 2000-hankkeen päämääriä? Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt vähentääkseen maailman kaikkein köyhimpien maiden velkojen takaisinmaksamista koskevia vaatimuksia? Vastaus (29. syyskuuta 2000) EU ja jäsenvaltiot ovat hyvin tietoisia niistä vaikeuksista, joita monilla köyhillä mailla on niiden liiallisten velkojen vuoksi, mikä vaikuttaa niiden kehitysnäkymiin ja muodostaa uhan niiden poliittiselle vakaudelle ja demokratisoitumiselle. EU ja jäsenvaltiot ovat jo tehneet velkataakan keventämiseen liittyviä aloitteita eri tasoilla tai osallistuneet niihin toimivaltuuksiensa mukaisesti. Neuvosto päätti 6. heinäkuuta 1998 osallistua kaikilta osin Maailman valuuttarahaston ja Maailmanpankin käynnistämään HIPC-aloitteeseen (HIPC, voimakkaasti velkaantunut köyhä maa). Tämä aloite perustui kansainvälisen rahoitusyhteisön sitoumukseen vähentää kyseisten maiden velkataakkaa kestävälle tasolle, mikäli asianomainen maa saavuttaa tiettynä aikana hyviä talouspoliittisia tuloksia. Ministerit hyväksyivät kesäkuussa 1999 Kölnissä pidetyssä G7-maiden huippukokouksessa laajennetun HIPC-aloitteen, joka antaa mahdollisuuden velkataakan keventämiseen nopeammin, perusteellisemmin ja laajemmin. Kesäkuussa 1999 Kölnissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että köyhimpien maiden velkaantumisongelmien ratkaisemiseksi on löydettävä kestävä ratkaisu. Eurooppa-neuvosto on tyytyväinen pahiten velkaantuneiden köyhien maiden velanhoitoaloitteen parantamista koskevasta yhteisestä eurooppalaisesta linjasta, sekä kannattaa köyhimpien maiden velan vähentämisprosessin nopeuttamista ja sen laajuutta koskevia kunnianhimoisia tavoitteita. Se korostaa, että velan vähentämisen ja köyhyyden torjuntastrategian on liityttävä tiiviimmin toisiinsa. Jäsenvaltiot ovat valmiit tukemaan kaupallisten luottojen anteeksiantoasteen korottamista Pariisin klubin puitteissa 90 prosenttiin ja sitäkin suuremmaksi ja kannattavat virallisena kehitysapuna myönnettyjen velkojen lisähelpotuksia. Eurooppa on siten valmis osallistumaan tasasuhtaisen taakan jaon pohjalta omalla kohtuullisella osuudellaan parannetun velanhoitoaloitteen rahoitukseen. Syyskuussa 1999 Washingtonissa järjestettyjen Maailmanpankin ja Maailman valuuttarahaston vuosikokousten yhteydessä lainanantajat tekivät huomattavan määrän poliittisia päätöksiä, joilla köyhyyden torjuntastrategiat, rakennesopeutusohjelmat ja velan vähentämistä koskeva aloite liitetään kiinteästi yhteen. Näiden päätösten johdosta AKTEU-ministerineuvosto päätti yhteisistunnossaan joulukuussa 1999, että Euroopan kehitysrahaston EKR:n kohdentamattomat varat voitaisiin käyttää tukiin, joita ei tarvitse maksaa takaisin, kattamaan HIPC-aloitteeseen ensimmäisinä hyväksyttyjen AKT-maiden yhteisöltä ottamien velkojen hoito- ja maksuvelvoitteita 320 miljoonalla eurolla, ja osallistumaan HIPC-aloitteen kokonaisrahoitukseen enintään 680 miljoonalla eurolla, jotka maksetaan Maailmanpankin hallinnoimalle HIPC-sijoitusrahastolle. Lisäksi myös yleisten asioiden neuvoston istunnossa 6. joulukuuta 1999 sovittiin HIPC-sijoitusrahastolle myönnettävästä 54 miljoonan euron rahoitusosuudesta, joka on tarkoitettu AKT-maiden ulkopuolisille erittäin velkaantuneille köyhille maille. Summa täydentää Euroopan kehitysrahaston (EKR) 1 miljardin euron rahoitusosuutta, josta sovittiin samassa yhteydessä kaikkien erittäin velkaantuneiden köyhien maiden hyväksi. Kairossa 3.4. huhtikuuta 2000 järjestetyssä Euroopan unionin ja Afrikan huippukokouksessa useat jäsenvaltiot ilmoittivat olevansa halukkaita mitätöimään lähes kaikki HIPC-aloitteen piiriin kuuluvien maiden velat. Lisäksi kyseisessä huippukokouksessa osapuolet - katsoivat, että olemassa olevat toimenpiteet ja mekanismit, joilla pyritään helpottamaan Afrikan velkarästiä, on arvioitava asianmukaisesti niiden yksityiskohtaisten sääntöjen ja täytäntöönpanon osalta ottamalla huomioon niiden vaikutus kaikkiin Afrikan tarpeisiin, erityisesti keskituloisten maiden velanmaksukykyä koskeviin tarpeisiin, ja löydettävä lopuksi oikeudenmukaisia ratkaisuja. - tunnustivat, että kaikkien velkataakan keventämisaloitteiden onnistuminen riippuu tarvittavien talousuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanosta, ja tässä suhteessa kannustivat Afrikan maita jatkamaan tällaisten uudistusten täytäntöönpanoa, hyvän hallintotavan käyttöönottoa ja sitoutumista siihen, että velkahelpotuksista saadut säästöt osoitetaan köyhyyden lievittämiseen, sosiaalialojen kehittäminen ja infrastruktuurien kunnostus mukaan lukien. - panivat merkille ulkoista velkaa koskevan Afrikan kannan, jolla pyritään velkahelpotuksiin ja velan mitätöintiin kaikkien velkaantuneiden Afrikan maiden osalta kestävän kehityksen mahdollistavien olosuhteiden luomiseksi. - sopivat auttavansa Afrikan maita kanavoimaan velan keventämisestä saadut varat köyhyyden poistamista koskeviin strategioihin ja ohjelmiin, myös sosiaalisella ja infrastruktuurin alalla. - vahvistivat sitoumuksen saavuttaa yleismaailmallisesti sovittu tavoite vähentää köyhyys puoleen vuoteen 2015 mennessä. Kahden alueen välisen työryhmän korkeat virkamiehet ryhtyvät tarvittaviin toimiin valmistellakseen selvityksen Afrikan maiden ulkoisesta velasta, jota tarkastellaan kohtuullisessa ajassa ministeritasolla osana jatkojärjestelyjä.