ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1779/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Euroopan ympäristökeskuksen (EEA:n) henkilökunnan työhönotto Komissaari Bjerregaard lähetti (13.5.1998)(1) minulle ystävällisesti vastauksen kysymykseeni (E-1007/98), joka koski EEA:n henkilökunnan työhönottoa. Vastauksena esittämääni kysymykseen 4 esitetään taulukko, josta ilmenee, että EEA:n virkamiesten kokonaismäärästä, joka on 56, vain yksi (1) on kreikkalainen, mutta keskuksessa työskentelee seitsemän (7) belgialaista, neljä (4) portugalilaista, kolme (3) suomalaista, seitsemän (7) hollantilaista ja ainoastaan yksi (1) irlantilainen. Tämä on erittäin outoa, koska Kreikan väkiluku on ainakin yhtä suuri kuin Belgian ja Portugalin, huomattavasti suurempi kuin Suomen, alittaa Hollannin väkiluvun, mutta kuitenkaan tämä ero ei oikeuta sitä, että hollantilaisia virkamiehiä on seitsemän kertaa enemmän. Jotakin vastaavanlaista on tapahtunut myös Irlannin edustuksen kohdalla EEA:ssa, joka ei näytä vastaavan tämän maan ja muiden EU:n jäsenvaltioiden väkilukujen suhdetta. Haluaisin saada tietää, millä tavoin ja koska tämä virkamiesten kansallisuusjakaumassa vallitseva selvä epätasapaino korjataan siten, että Kreikan kansalaisten edustus EEA:n henkilökunnassa saadaan nostettua riittävälle tasolle? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 1998) Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevia henkilöstösääntöjä sovelletaan myös Euroopan ympäristökeskukseen. Sääntöjen 27 artiklassa vahvistetaan palvelukseen ottamisen perusperiaatteet, ja se kuuluu seuraavasti: "Palvelukseen otettaessa on tarkoitus varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia virkamiehiä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta. " Komissio muistuttaa parlamentin jäsentä siitä, ettei virkoja voida jakaa maantieteellisten tai demografisten perusteiden mukaan. Sen sijaan palvelukseen otettaessa korostetaan pääasiassa ansioita, ja menettely perustuu avoimeen ja puolueettomaan kilpailuun, joka on suunniteltu tätä tarkoitusta varten. Luonnollisesti Euroopan ympäristökeskuksen kaltaisen pienen organisaation, joka sijaitsee Euroopan pohjoisosassa, on käytännössä vaikea sovittaa yhteen parhaiden hakijoiden ja asianmukaisen maantieteellisen jakautumisen tarve. Tästä syystä epätasapaino näyttää silmiinpistävämmältä, kuten keskuksen kohdalla käy ilmi. Komissio uskoo, että keskus on noudattanut palvelukseen ottamista koskevia yleisiä periaatteita ja että se on pyrkinyt parempaan tasapainoon kansallisia asiantuntijoita nimitettäessä. Keskuksen johtokunnassa oleva komission edustaja saattaa parlamentin jäsenen esille tuomat kysymykset keskuksen toiminnanjohtajan ja sen johtokunnan tietoon. (1) EYVL C 402, 22.12.1998, s. 56.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2252/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Italialle vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Italia on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1917/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Christien huutokauppakamarin haltuunottamista koskeva pyyntö Aikooko komissio teettää tutkimuksen ranskalaisen sijoittajan François Pinaultin ehdotuksesta, joka koskee Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Christien huutokauppakamarin ostamista? Christie siirtynee todennäköisesti valtion omistuksesta yksityisomistukseen, kuten Pinaultin hankinnoille useimmiten käy. Eikö komissio pidä tätä lainkaan huolestuttavana? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen Artémiksen, François Pinault'n johtaman sijoitusyhtiön, tekemästä julkisesta tarjouksesta ostaa loput Christie's International Plc:n osakkeet (Christie's). Christie'sin hallitus on suositellut osakkeenomistajille tarjouksen hyväksymistä. Komissio tutkii neuvoston asetuksen (ETY) 4064/89(1) (niin sanottu sulautuma-asetus) nojalla kaikki sulautumat ja yritysvaltaukset, jotka voivat johtaa "yhteisönlaajuisen" keskittymän syntyyn, siten kuin tämä on määritelty kyseisessä, nyttemmin muutetussa asetuksessa. Tapausten tutkinta perustuu yritysten liikevaihtoon. Mainitut toimenpiteet voidaan toteuttaa vasta sen jälkeen kun ne kaikkine yksityiskohtineen on ilmoitettu komissiolle. Ilmoittamatta jättämisestä rangaistaan. Komissio tutkii ilmoitetut toimenpiteet arvioidakseen niiden soveltuvuuden yhteismarkkinoille. Komission on julistettava yhteismarkkinoille soveltumattomiksi toimenpiteet, joilla luodaan sellainen määräävä asema tai vahvistetaan sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy, ja kiellettävä niiden toteuttaminen, elleivät osapuolet tee niihin soveltuvuuden edellyttämiä muutoksia. Arvoisan kysyjän mainitsemassa tapauksessa tutkimuksen aloittaminen riippuu siitä, täyttääkö toimenpide asetuksessa säädetyt liikevaihtorajat. Osapuolilta saatujen tietojen perusteella näin ei ole. Sillä, noteerataanko yrityksen osakkeet pörssissä omistajanvaihdoksen jälkeen, ei yleensä ole juurikaan vaikutusta kilpailuun niillä tavaroiden ja palvelujen markkinoilla, joilla kyseinen yritys toimii. Tämän vuoksi sillä ei myöskään katsota olevan vaikutusta toimenpiteen soveltuvuutta koskeviin päätöksiin. (1) EYVL L 395, 30.12.1989.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1826/98 esittäjä(t): Karl-Heinz Florenz (PPE) komissiolle (12. kesäkuuta 1998) Aihe: Kunnallinen PVC-kielto Saksassa Lukuisat Saksan kunnat ovat jo jonkin aikaa boikotoineet polyvinyylikloridia (PVC) sisältäviä tuotteita. Polyvinyylikloridia käytetään sen monipuolisuuden vuoksi erityisesti rakennustarvikkeissa. Rakennusalan osuus yhteisön PVC-markkinoista on yli 50 %. Saksan kunnat antavat nyt sisäisiä määräyksiä siitä, että polyvinyylikloridia sisältäviä tuotteita ei enää pitäisi hankkia. Julkisten toimeksiantojen, erityisesti rakennusalan tarjouskilpailujen, yhteydessä sopimus olisi tehtävä vain, kun kyseinen tarjoaja käyttää tuotteita, jotka eivät sisällä polyvinyylikloridia. Käytännössä tämä voi johtaa "kunnalliseen PVC-kieltoon". Tietääkö komissio tästä menettelystä ja miten se suhtautuu siihen ottaen huomioon rakennusalan kansantaloudellisen merkityksen ja PVC-tuotannon tarjoamat työpaikat, jotka tällainen "kunnallinen kielto" vaarantaa?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3028/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Espanjalaisen "Ingeniero Técnico" -tutkinnon suorittaneiden mahdollisuus päästä ura-alueen A/LA virkoihin Komissio on saanut tietoonsa Vicente Alonso Moralesin 1. joulukuuta 1997 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimelle jättämän mitätöimistä koskevan kanteen (T-299/99) liitteenä olevien asiakirjojen perusteella, että espanjalaisen "Ingeniero Técnico" -tutkinnon suorittanut Roberto Arce Recio on osallistunut Toulousen Paul Sabatier -yliopiston tohtorin tutkintoon tähtääviin jatko-opintoihin ja suorittanut tohtorin tutkinnon 24. kesäkuuta 1998 arvosanalla erinomaiset tiedot (muy honorable). Miksi komission jäsen Liikanen 10. helmikuuta 1998 antamassaan vastauksessa Bárbara Dührkopin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-4186/97(1) ilmoitti, että komissio ei hyväksy espanjalaisen "Ingeniero Técnico" -tutkinnon suorittaneita Euroopan unionin ura-alueen A/LA virkamiehiksi mm. siitä syystä, että espanjalainen "Ingeniero Técnico" -tutkinto ei oikeuta tohtorin tutkintoon tähtääviin jatko-opintoihin? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Ana Palacio Vallelersundin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2786/98(2). (1) EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. (2) Katso sivu 150.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2208/98 esittäjä(t): Ulrich Stockmann (PSE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Saksan osavaltiolle Sachsen-Anhaltille vuonna 1997 annettu yhteisön tuki Miten paljon Saksan osavaltiolle Sachsen-Anhaltille on annettu yhteisön tukea vuotta 1997 varten, mihin toimiin ja ohjelmiin ne on tarkoitettu ja miten paljon tätä tukea on peruutettu? 1. Euroopan aluekehitysrahaston yhteydessä? 2. Euroopan sosiaalirahaston yhteydessä? 3. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston yhteydessä? 4. yhteisön tutkimusohjelmien yhteydessä 5. energia-alaa koskevien yhteisön ohjelmien yhteydessä? 6. ympäristöalaa koskevien yhteisön ohjelmien yhteydessä? 7. yhteisön aloitteiden yhteydessä? 8. muiden yhteisön ohjelmien yhteydessä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (19. lokakuuta 1998) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 11. syyskuuta 1998(1) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. (1) EYVL C 50, 22.2.1999.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2111/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: EY:n maitotuki kouluille Voiko komissio vahvistaa - kun otetaan huomioon kysymykseen E-1368/98(1) annettu vastaus - että se harkitsi huolellisesti lasten terveyteen ja kuluttajan valintamahdollisuuksiin liittyviä näkökohtia kieltäytyessään kouluissa tarjottavalle osittain kuoritulle maidolle annettavan tuen yhdenmukaistamisesta maidon yleisen tukijärjestelmän kanssa, mikä olisi tapahtunut lainsäädännön vähäisellä tarkistamisella (asetuksen (EY) 3392/93(2) 4 artiklan 1 kohdan b alakohta)? Voiko komissio vahvistaa, että kieltäytyminen ei perustu pelkästään maatalouden talousarvion hyötynäkökohtiin, mikä ei EU:n periaatteiden mukaan olisi riittävä peruste kieltäytymiselle? Voiko komissio antaa koosteen lasten terveyttä koskevista asiakirjoista ja kuluttajien kuulemista koskevista todisteista, joihin kyseinen kielteinen päätös perustui? Voiko komissio selvittää, millä perusteilla tämä ehdotus hylättiin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 1998) Komission asetuksen (EY) 3392/93 muutos osittain kuoritulle maidolle maksettavan tuen saattamiseksi yhdenmukaiseksi täysmaidon kanssa edellyttäisi ensin muutosta neuvoston asetukseen (ETY) 1842/83(3), jossa säädetään eri maitotuotteiden tukien vahvistamisperusteista. Voimassa olevan säännön mukaan tuen määrät vahvistetaan ottamalla huomioon kyseessä olevien tuotteiden maitopitoisuus. Sen vuoksi kyseessä on täysin tekninen kysymys, johon ei liity talousarvionäkökohtia. Nykyisen säännön soveltamisesta seuraa se, että kouluihin myytävän täysmaidon ja osittain kuoritun maidon hinta olisi laskettava toisiaan vastaavalle tasolle. Tällä tavoin ei vaikutettaisi koulujen valintoihin suuntaan tai toiseen. Näillä perustein komissio katsoo, että voimassa olevalla säännöllä ei ole vaikutuksia kuluttajien valintamahdollisuuksien ja terveysnäkökohtien kannalta. (1) EYVL C 402, 22.12.1998. (2) EYVL L 306, 11.12.1993, s. 27. (3) EYVL L 183, 7.7.1983.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1500/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Tietoyhteiskunta ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Puhuessaan 23. tammikuuta 1997 Euroopan parlamentin aluepoliittisessa valiokunnassa, joka käsitteli komission tiedonantoa yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta (KOM(97) 0007, lopull., 22.1.1997), komission jäsen Wulf-Mathies sanoi, että EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan puitteissa eräiden alueiden käytettäväksi on annettu määrärahoja strategian ja toimintaohjelman laatimiseksi siirtymisestä tietoyhteiskuntaan. Voiko komissio ilmoittaa, mitä tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita komissio on tähän mennessä ollut mukana rahoittamassa ja mitä hankkeita tullaan rahoittamaan nykyisen suunnittelujakson loppuun mennessä EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan puitteissa? Mitkä alueet saavat tällaista etua, mikä on kokonaiskustannus ja yhteisön osuus siitä?
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1952/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Trooppisia metsiä koskeva budjettikohta Koska trooppisia metsiä koskevan budjettiasetuksen on määrä umpeutua ensi vuonna tai pian sen jälkeen, aikooko komissio tehdä perusteellisen katsauksen kaikista asetuksen perusteella toteutetuista hankkeista tämän toiminnan tulevaisuutta koskevaa keskustelua silmälläpitäen? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 1998) Komissio julkaisi vuonna 1997 välikertomuksen(1) budjettikohdan B7-6201 nojalla rahoitetuista, vuosina 1992/1995 toteutetuista yhteistyötoimista. Myöhemmin tänä vuonna on tarkoitus julkaista ajantasaistettu kertomus, joka kattaa vuonna 1996 toteutetun toiminnan. Molempiin kertomuksiin sisältyy täydellinen luettelo kaikista trooppisia metsiä koskevan budjettikohdan nojalla rahoitettavista hankkeista sekä kuvaukset eräistä ohjelman keskeisistä kohdista. Lisäksi komissio valmistelee trooppisia metsiä koskevista toimista 20. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) 3062/95(2) 12 artiklassa tarkoitettua vuosikertomusta, johon liittyy arvio asetuksen täytäntöönpanosta vuonna 1997. Vuosikertomus annetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi yhdessä vastaavien, eri budjettikohtiin liittyvien kertomusten kanssa. Komissio on vuodesta 1996 valmistellut ja rahoittanut mainitun asetuksen mukaisesti tehtävää arviointia kaikista vuosina 1992/1996 rahoitetuista trooppisia metsiä koskevista toimista, mukaan lukien Aasian ja Latinalaisen Amerikan (ALA) maita, Euroopan kehitysrahastoa (EKR) ja valtiosta riippumattomia järjestöjä koskevista budjettikohdista rahoitetut toimet. Työhön on sisältynyt asiakirjoihin perehtymistä, itse paikalla tehtyjä arviointeja ja lopullisen yhteenvedon laatimista, ja se on tarkoitus saattaa loppuun pian. Samanaikaisesti komissio valmistelee trooppisten metsien alalla tehtävää kehitysyhteistyötä koskevaa tiedonantoa, jossa esitetään yhteisön toimintasuunnitelma trooppisiin metsiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi tulevaisuudessa yhteisön kehitysyhteistyöohjelmien avulla. (1) ISBN 92-28-0004-0. (2) EYVL L 327, 30.12.1995.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2135/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Kotietsinnät itävaltalaisissa pankeissa Kuten komission 23.6.1998 antamasta lehdistötiedotteesta (IP98/556) käy ilmi, neljässä itävaltalaisessa pankissa tehdään ennalta ilmoittamatta kotietsintöjä. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Mitkä lehtitiedot olivat ratkaisevia tutkintamenettelyn aloittamiselle, mitä konkreettista tietoa niihin sisältyi ja miten pääosasto sai tiedon niistä? 2. Tutkintamenettelyn aloittamisen ja 23. kesäkuuta 1998 tapahtuneiden konkreettisten etsintöjen välillä on kulunut aikaa yli vuosi. Millä perusteella kotietsinnät tehtiin vasta 23. kesäkuuta 1998? 3. Mitä komissio tietää Lombard-klubin jäsenistä, kokouspaikoista ja kokousten esityslistoista? 4. Miten komissio selittää sen, että itävaltalaisen puolueen tekemä valitus ei riitä tutkimusten aloittamiseen, mutta komissio ryhtyy toimiin lehtitietojen perusteella? 5. Miten tämä menettely jatkuu, ja kuinka kauan se kestää? 6. Toimittivatko kyseessä olevat pankit komissiolle sen pyynnöstä täydelliset tiedot, vai onko kotietsintöjen syynä se, että pankkien toimittamat tiedot eivät olleet täydellisiä? 7. Jos asia on näin, mitkä pankit toimittivat täydelliset tiedot? Jos asia ei ole näin, mitkä pankit eivät toimittaneet täydellisiä tietoja, ja millä ne perustelivat epätäydelliset tiedot? 8. Kenelle on suunnattu kehotus käyttää Lombard-vihjepuhelinta, ja miten taattiin se, että tämä tieto todella tavoitti halutut tahot? 9. Kuinka paljon soittoja tähän vihjepuhelimeen on tähän mennessä tullut, ja miten arvokkaita asialliset vihjeet olivat laadullisesti? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (3. elokuuta 1998) Vastauksena parlamentin jäsenen kirjallisen kysymyksen kohtaan 8 komissio vahvistaa, että Itävallassa on otettu käyttöön Lombard-vihjepuhelinnumero, johon soittamalla ulkopuoliset voivat antaa asiaa koskevia tietoja. Lehdistötiedotteessa mainittu puhelinnumero on sittemmin ilmoitettu yleisölle Itävallan tiedotusvälineissä. Kirjallisen kysymyksen muiden kohtien osalta komissio ilmoittaa, ettei se voi antaa tietoja keskeneräisistä menettelyistä.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1976/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Kuudennen alv-direktiivin mukaiset veronalennukset Kuudennen alv-direktiivin perusteella jäsenvaltiot voivat poikkeustapauksissa anoa vähintään 5 prosentin alv-alennusta tiettyihin tuotteisiin ja palveluihin, jotka luetellaan direktiivin liitteessä. Britannian kirkolliskokous pyrkii tällä hetkellä saamaan 5 prosentin alv-alennuksen kirkkojen ylläpito- ja huoltotöitä varten. Tämä koskee erityisesti kirkon ylläpitämiä kouluja ja historiallisia rakennuksia. Britannian hallitus on ilmoittanut, että pääasiallinen syy veronalennusten todennäköiseen eväämiseen on kyseisten palvelujen puuttuminen direktiivin liitteenä olevasta luettelosta. Koska alhaisemman alv-asteen anominen on tässä tapauksessa perusteltua, ottaen etenkin huomioon kulttuuriperinnön suojeluun liittyvät näkökohdat, niin 1. Katsooko komissio, että kirkkorakennusten korjaustöille myönnettävä alhaisempi alv-prosentti voitaisiin periaatteessa lisätä kuudennen alv-direktiivin liitteenä olevaan luetteloon? 2. Kaavaileeko komissio toteuttavansa tämän lisäyksen lähikuukausien aikana? 3. Onko komissiolla muuta kommentoitavaa tämän asian suhteen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Tilanne nykyisen yhteisön alv-lainsäädännön osalta on, että jäsenvaltioiden liikevaihtoveroa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperusta - 17. toukokuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) liitteessä H määrätty luokka 9 kattaa "asuntotuotantoon osana sosiaalipolitiikkaa kuuluvat toimitukset, rakentamisen, korjaukset ja muutokset". Jäsenvaltiot voivat siis määrätä näille palveluille vähintää 5 % normaalia alemman arvonlisäveron. Kirkkojen rakennustyöt eivät kuulu alennettuun alv:hen oikeuttavaan luetteloon, mutta Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus säilyttää siirtymäkauden ajan nykyinen 0-taso joidenkin tämän alan töiden osalta. Tässä vaiheessa on liian aikaista kommentoida kirkkojen ylläpitoon ja korjaukseen tulevaisuudessa sovellettavaa käytäntöä. Alv:n yhdenmukaistamista koskeva komission ehdotus valmistuu aikaisintaan vuoden 1998 lopussa ja siinä tullaan käsittelemään muun muassa tätä kysymystä. Lisäksi komissio on julkaissut tiedonannon vapaaehtoisesta työvaltaisten palvelujen alv-kannan alentamisesta koeajaksi(2). Kokeiluun uskotaan yleisesti kuuluvan ainoastaan hyvin pieni joukko sellaisia palveluita, jotka täyttävät tiedonannossa mainitut kriteerit. Kirkkojen ja historiallisten rakennusten ylläpito ja korjaus on ainakin osittain otettu tässä tiedonannossa huomioon. Tiedoantoa käsitellään parhaillaan neuvostossa ja käsittely on toistaiseksi kesken. (1) EYVL L 145, 13.6.1977. (2) SEK(97) 2089 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1568/98 esittäjä(t): Andrea Manzella (PSE) komissiolle (20. toukokuuta 1998) Aihe: Piispa Juan Gerardin murha Voiko komissio sanoa, mihin kiireellisiin toimenpiteisiin sen mielestä Euroopan unionin olisi ryhdyttävä piispa Juan Gerardin murhan vuoksi, jotta Guatemalan hallitus saataisiin tutkimaan tehokkaasti ja totuuteen pyrkien, ketkä olivat piispan murhaajia ja mitkä poliittiset tahot ovat siitä vastuussa, sillä rikoksen vuoksi Guatemalan kansalaissodan kauheimmat vaiheet saattavat toistua? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1998) Komissio on tyytyväisyydekseen saanut tietää, että Guatemalan hallitus on ilmoittanut turvautuvansa kaikkiin käytössään oleviin keinoihin saadakseen selville ja saattaakseen oikeuden eteen piispa Gerardin murhasta vastuussa olevat henkilöt. Komissio seuraa tarkoin myös käynnissä olevan rikostutkinnan jatkuvan seurannan varmistamiseksi perustetun korkean tason komitean työskentelyä. Komissio on tietoinen siitä, että puutteet oikeusvaltion rakenteiden, ennen kaikkea turvallisuusjoukkojen ja oikeushallinnon, toiminnassa voivat muodostaa vakavan esteen rikostutkinnan päätökseen saattamiselle. Näin ollen komissio voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se tulee - Guatemalan itsemääräämisoikeutta kunnioittaen ja rauhansopimusten hengessä - tekemään kaiken voitavansa näiden puutteiden korjaamiseksi, jotta Guatemalan valtio voisi tehokkaasti toteuttaa hallituksen ilmaiseman tahdon saada selville rikoksen tekijät ja teettäjät sekä luoda edellytykset rauhanomaiselle yhteiselolle. Tätä silmällä pitäen komissio on äskettäin allekirjoittanut merkittävän rahoitussopimuksen, jolla tuetaan uuden kansallisen siviilipoliisikunnan muodostamista. Tämä rauhanohjelmaan sisältyvä toimi on merkittävin yhteisön koskaan rahoittama yhteistyöhanke Latinalaisessa Amerikassa (melkein 32 miljoonaa ecua), minkä lisäksi tänä vuonna toteutetaan myös tärkeä oikeusjärjestelmän uudistamiseen ja lujittamiseen tähtäävä hanke.