ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0841/03 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) komissiolle. Terveys.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0236 - 0237



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0841/03 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) komissiolle (18. maaliskuuta 2003) Aihe: Terveys Ylipaino on osoittautunut tämän vuosisadan suurimmaksi ongelmaksi. Portugalissa ja EU-maissa ylipainoisten lukumäärä on lisääntynyt huomattavasti. Luotettavissa tieteellisissä tutkimuksissa on arvioitu, että jos tämä suuntaus säilyy, vuoden 2015 vaiheilla 95 prosenttia Amerikan väestöstä on ylipainoisia. Kyseinen luku saavutetaan Euroopassa vuonna 2030. Koska ylipaino on krooninen sairaus, joka aiheuttaa monia muita sairauksia ja joka on sydän- ja verisuonitauteihin ja sokeritautiin liittyvä riskitekijä (kyseiset taudit ovat selvästi suurin kuolinsyy Portugalissa), on tullut olennaisen tärkeäksi kehittää ennaltaehkäiseviä rakennepolitiikkoja, sillä tähän asti on kyseisten sairauksien hoitamisessa toteutettu pelkästään lääkkeisiin perustuvia kliinisiä toimenpiteitä. Haluaisin, että komissio ilmoittaisi minulle, onko tästä ongelmasta suunniteltu käytävän erityisesti ennaltaehkäisyä ja ravintomäärien vähentämistä koskevaa strategista keskustelua ja minkälaista tehtävää on kaavailtu ravitsemusalan ammattilaisille, kuten ravitsemusneuvojille ja dieteetikoille, jotta nykyinen suuntaus voidaan kääntää. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2003) Komission saamien tietojen mukaan ylipaino lisääntyy käytännössä kaikkialla maailmassa ja erityisesti unionissa. EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa määritetään yhteisön toimivalta kansanterveyden alalla ja asetetaan sille rajat. Ylipainon torjunta kuuluu jäsenvaltioiden toiminta-alaan. Komissiolla on tarkoitus toimia tässä yhteydessä jäsenvaltioiden toteuttamien toimien koordinaattorina ja innoittajana. Uudessa kansanterveysalan toimintaohjelmassa kaudelle 20032008 määritelläänkin, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio jatkaa tiedonkeruuta, jotta ylipainon lisääntymisen syistä saataisiin parempi käsitys, ja perustaa ravitsemusta ja liikuntaa jäsenvaltioissa tutkivien laitosten uuden verkoston (NPA Network). Komissio on aikaisemminkin rahoittanut ravitsemusalan merkittäviä toimia osana edeltävien vuosien kansanterveysalan toimintaohjelmia, kuten terveystilanteen valvontaa, syöpää ja terveystilanteen edistämistä koskevia ohjelmia. Noin kymmenestä rahoitetusta hankkeesta voidaan mainita Eurodiet-hanke, jonka ansiosta laadittiin terveellisen elämäntavan perustana olevaa ravitsemusta ja ruokatottumuksia koskeva yhteenveto Nutrition & Diet for Healthy Lifestyles in Europe. Euroopan komission työstä ravitsemuksen alalla Euroopassa annetussa tilanneraportissa, joka on julkaistu komission Internet-sivustolla(1), tehdään yhteenveto alalla tähän mennessä toteutetuista toimista. (1) http://europa.eu.int/comm/food/index-fr.html.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0554/03 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle. Yhteisöaloiteohjelmat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0554/03 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle (27. helmikuuta 2003) Aihe: Yhteisöaloiteohjelmat Yhdistynyt kuningaskunta on osallistunut laimeasti eri yhteisöaloiteohjelmiin. Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia, alueittain jaoteltuja tietoja Yhdistyneen kuningaskunnan tekemistä ehdotuksista Leader+- ja Urban II -ohjelmien yhteydessä (ehdotusten arvo)? Voiko komissio lisäksi kertoa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä sen suhteen, että ohjelmien tulos eroaa yli 25 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen esittämistä ennakkoarvioista ohjelmiin käytettävistä summista, ja mitä Yhdistyneen kuningaskunnan hankkeisiin tarkoitettuja summia asia koskee? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2003) Vastuu rakennerahastojen puitteissa rahoitettujen ohjelmien hallinnoinnista kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden viranomaisille. Sen jälkeen, kun kunkin ohjelman yleisluontoisista strategisista tavoitteista on päätetty yhdessä komission kanssa, kunkin jäsenvaltion tehtävänä on valita tuettavat yksittäiset hankkeet ja valvoa ohjelman toteutusta. Komissiolle ei siis lähetetä pyyntöjä yksittäisten hankkeiden rahoittamiseksi eikä se myöskään tee hankkeita koskevia maksusitoumuksia. Rakennerahastoista maksettava rahoitustuki ohjelmille suoritetaan ennakkomaksuina ja jäsenvaltion asianomaisen viranomaisen tekemien maksatushakemusten perusteella. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 31 artiklan 2 kohdan mukaan komissio vapauttaa viran puolesta sen osan yhteisön maksusitoumuksesta, josta ei ole suoritettu ennakkomaksua tai jonka osalta komissiolle ei ole esitetty hyväksyttävää maksatushakemusta viimeistään maksusitoumusta seuraavan toisen vuoden aikana. Yhdistyneen kuningaskunnan osalta Leader+- ja URBAN II -aloitteita koskevia maksusitoumuksia ei ole tässä vaiheessa ole vapautettu. Kummankin ohjelman osalta alkuperäiset maksusitoumukset tehtiin vasta vuoden 2001 lopussa. Tämän vuoksi maksusitoumusten mahdollinen vapauttaminen 31 artiklan 2 kohdan perusteella ei ole ajankohtaista ennen kuin vuoden 2003 lopussa. Maksatushakemuksia koskevien ennusteiden osalta komissio on aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitean välityksellä pyytänyt jäsenvaltioita painottamaan omille maksuviranomaisilleen luotettavien ennusteiden merkitystä talousarvion moitteettoman ja tehokkaan toimeenpanon kannalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0827/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Frosinonen kunnan käyttämät Tempus III -ohjelman varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0180 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0827/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (18. maaliskuuta 2003) Aihe: Frosinonen kunnan käyttämät Tempus III -ohjelman varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut alueelliset viranomaiset ovat myöntäneet hankkeille Euroopan unionin varoja huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Euroopan komissio on useaan otteeseen ilmaissut huolestuneisuutensa siitä, että paikallisviranomaiset käyttävät riittämättömästi Euroopan unionin varoja. Koska joillakin tietyillä alueellisilla yksiköillä, kuten esimerkiksi Frosinonen kunnalla, on erityisen suuri tarve käyttää Euroopan unionin varoja helpottaakseen nuorten yliopisto-opiskelijoiden Euroopan laajuista yhteistyötä sekä yliopisto-opetuksen yhteydessä tapahtuvaa kulttuurivaihtoa ja tieteellistä vaihtoa, voiko komissio ilmoittaa: 1. onko Frosinonen kunta esitellyt hankkeita Tempus III -ohjelman puitteissa; 2. onko kyseisiä hankkeita varten saatu rahoitusta; 3. onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 ja E-1170/03 (8. toukokuuta 2003) Yleissääntönä on, että Tempus-ohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuu useita korkeakouluja sekä Euroopan unionin jäsenvaltioista että kumppanuusmaista. On hyvin vaikea saada selville summia, jotka ovat jääneet käyttämättä Euroopan unionin alueella toimivalta yliopistolta ja jotka on siirretty kumppanuusmaiden yliopistojen käyttöön hankekustannusten kattamiseksi. Seuraavassa on ohjeellinen luettelo Frosinonen, Anconan, Firenzen, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan ja Sienan kunnissa sijaitseville yhteisöille Tempus III -hankkeisiin myönnetyistä summista. Yksityiskohtaisemmat tiedot toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. 1. Anconan yliopistolle on myönnetty 1 739 euroa Tempus-hankkeeseen (apuraha) vuonna 2002. 2. Firenzeläisille yhteisöille on myönnetty 832 014,98 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 3. Maceratan yliopistolle on myönnetty 112 257,80 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 4. Perugian yliopistolle on myönnetty 546 452,10 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 5. Pisan yliopistolle on myönnetty 285 178,80 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 6. Sienan yliopistolle on myönnetty 63 050 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 7. Frosinonessa ja Pesarossa ei ole toteutettu Tempus III -hankkeita. Saadakseen tarkempia tietoja arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten paikallisten viranomaisten puoleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0200/03

esittäjä(t): Emilio Menéndez del Valle (PSE) neuvostolle

(3. helmikuuta 2003)

Aihe: Gibraltarin poliisin väkivaltainen toiminta

Greenpeacen aktivistit järjestivät 20. tammikuuta 2003 Algecirasin lahden vesillä, joiden Espanja katsoo kuuluvan itselleen, rauhanomaisen vastalausemielenosoituksen yksirunkoiselle, Maltan lipun alla purjehtivalle Vemamagna-säiliöalukselle.

Suuri yleisö Espanjassa ja tietyissä muissakin Euroopan maissa reagoi tunnetusti hyvin herkästi tällaisiin asioihin Prestige-aluksen katastrofin vuoksi ja vielä enemmän sen jälkeen kun näille samoille Algecirasin vesille upposi 21. tammikuuta 2003 proomu, jossa oli yli tuhat tonnia polttoainetta.

Tästä johtui tiedotusvälineiden kiinnostus Greenpeacen toimintaa kohtaan. El Paísin, El Mundon, Tele-5:n, Antena 3:n, RTVE:n, Canal Surin ja Associated Pressin reportterit joutuivat työtään tehdessään Gibraltarin poliisin väkivallan kohteeksi ja pidätetyiksi (merellä, mikä on vähintäänkin kansainvälisen oikeuden vastaista). El Mundon etusivun uutisen (21. tammikuuta 2003) mukaan eräs gibraltarilainen poliisi antoi Tele-5:n kirjeenvaihtajalle korvapuustin.

Siitä huolimatta että jäsenvaltio, jonka alaisuuteen Gibraltar kuuluu, on haluton vakuuttamaan Gibraltarille, että sen on sovellettava yksirunkoisia säiliöaluksia koskevia yhteisön direktiivejä, on yllättävää, että yhtä eurooppalaisuudelle tunnusomaista periaatetta tai arvoa viestinnän ammattilaisten ilmaisunvapauden kunnioittamista loukattiin niin räikeästi Gibraltarilla.

Aikooko neuvosto ehdottaa mikä olisi erittäin sopivaa unionin meneillään olevan laajentumisen yhteydessä jäsenvaltiolle, jonka alaisuuteen Gibraltarin siirtokunta kuuluu, että sen hallituksen on unionin arvovallan vuoksi noudatettava ja saatava Gibraltar noudattamaan edellä mainittua periaatetta?

Vastaus

(13. toukokuuta 2003)

Neuvosto muistuttaa kysyjälle, että yleisen järjestyksen ylläpitäminen on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklan mukaan jäsenvaltioiden vastuulla oleva asia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0798/03 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. AIRINC-yritys.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0178 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0798/03 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (10. maaliskuuta 2003) Aihe: AIRINC-yritys Eri maiden elinkustannuksia vertaileva Eurocost-yritys on korvattu AIRINC:llä. Voiko komissio antaa yksityiskohtaiset tiedot AIRINC:n vuosittain saamasta tuesta? Millä perusteilla AIRINC:lle myönnettiin sopimus Eurocostin sijasta? Keitä kuuluu AIRINC:n ylimpään johtoon? Onko kenelläkään yrityksen johtajista tai omistajista yhteyksiä joko Eurocostiin tai Euroopan komissioon? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2003) Airincin tekemän sopimuksen arvo oli 766 500 euroa vuonna 2000, 781 500 euroa vuonna 2001 ja 796 500 euroa vuonna 2002. Tuolloin vallinneen yleisen politiikan mukaisesti ulkoistettavat työt saatettiin mahdollisimman laajan yritysjoukon saataville, ja tätä politiikkaa noudattaen Eurostat päätti keskeyttää Eurocostin suorittaman korjauskertoimien laskennan rahoittamisen ja avata yleisen tarjouspyynnön. Henkilöstösääntöjen edellyttämien korjauskertoimien laskemista koskeva tarjouspyyntö avattiin vuonna 1999. Arviointikomitean mukaan Airincin tarjouksella oli paras hinta-laatusuhde, ja vuonna 2000 Airincin kanssa tehtiin ensimmäinen sopimus. Saatavissa olevien tietojen mukaan Airincin johtoon kuuluvat seuravat henkilöt: - Arthur Nelson, Weston MA, Yhdysvallat - Carl Nelson, Weston MA, Yhdysvallat - James Reid, Concord MA, Yhdysvallat Saatavissa olevien tietojen mukaan seuraavat henkilöt omistavat Airincin osakkeet: - Arthur H. Nelson, Weston, MA - Carl F. Nelson, Weston, MA - Francis N. McSherry, MA - Pamela B. Nelson, MA - Geoff Rowley, Cambridge, MA - Richard Downey, Cambridge, MA Komissio ei tämänhetkisten tietojen perusteella ole tietoinen kytköksistä edellä mainittujen henkilöiden ja Eurocostin tai komission välillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0729/03 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Prestige-öljykatastrofi ja solidaarisuusrahaston tarkistaminen.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0729/03 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (11. maaliskuuta 2003) Aihe: Prestige-öljykatastrofi ja solidaarisuusrahaston tarkistaminen Espanjalaisessa La Voz de Galicia -sanomalehdessä (19. tammikuuta 2003, sivu 7) todetaan, että vastauksena Espanjan hallituksen pyyntöihin komission puheenjohtaja Prodi on sitoutunut harkitsemaan solidaarisuusrahaston käytön tarkistamista Prestigen katastrofin tapauksessa, koska rahaston tehokas täytäntöönpano Prestigen laajuisessa suuronnettomuudessa on aiheuttanut vaikeuksia. Voisiko komission puheenjohtaja vahvistaa, että solidaarisuusrahaston tarkistamista harkitaan ja että tämä on seurausta ongelmista, joita rahaston täytäntöönpano aiheutti Prestigen öljykatastrofin tapauksessa? Mikäli näin on, mitä solidaarisuusrahaston käytön tarkistamiseen sisältyy? Mitä ongelmia siihen mahdollisesti liittyy? Aikooko komissio tehdä aloitteen muuttaakseen asiaa koskevaa asetusta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2003) Komissio toteaa tiedonannossaan Kertomus Eurooppa-neuvostolle Prestigen onnettomuuden vuoksi toteutettavista toimenpiteistä(1), ettei vielä ole varmistettu, voidaanko Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR)(2) myöntää tukea Prestigen onnettomuuden vuoksi. Eurooppa-neuvostolle annetussa tiedonannossa todetaan, että Prestigen onnettomuuden vuoksi tarvittavan tukimäärän suuruus edellyttäisi rahaston oikeusperustan muuttamista. Komissio on valmis antamaan tätä koskevan ehdotuksen neuvostolle. Muutosehdotus noudattelisi komission syyskuussa 2002 antaman alkuperäisen ehdotuksen periaatteita. Siinä voitaisiin esittää muun muassa, että solidaarisuusrahasto kattaisi ihmisen aiheuttamat ja luonnontuhot, että toimintakynnystä alennettaisiin (nykyisellään 3 miljardia euroa tai 0,6 prosenttia asianomaisen jäsenvaltion BKT:stä) ja että lisätään 3 artiklassa määriteltyjä tukikelpoisia toimia siten, että niihin kuuluisivat ennaltaehkäisevät toimet, joiden tarkoituksena on rajoittaa meneillään olevan tai uhkaavan onnettomuuden vahinkoja. (1) KOM(2003) 105 lopullinen. (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11. marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta, EYVL L 311, 14.11.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0731/03 esittäjä(t): Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) komissiolle. Direktiivi maksuviivästyksistä.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0231 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0731/03 esittäjä(t): Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) komissiolle (11. maaliskuuta 2003) Aihe: Direktiivi maksuviivästyksistä Direktiivi 2000/35/EY(1) kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta hyväksyttiin 29. kesäkuuta 2000. Direktiivin täytäntöönpanon määräajaksi säädettiin 8. elokuuta 2002. Näyttää kuitenkin siltä, että useat jäsenvaltiot eivät ole vielä panneet kyseistä direktiiviä täytäntöön. Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä nämä valtiot ovat? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Onko komissio tietoinen direktiivin täytäntöönpanon laiminlyönnin kielteisistä vaikutuksista pk-yritysten toimintaedellytyksiin? (1) EYVL L 200, 8.8.2000, s. 35. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2003) Maaliskuun alussa 2003 kolme jäsenvaltiota ei ilmoittanut komissiolle arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Nämä jäsenvaltiot ovat Kreikka, Espanja ja Luxemburg. Komissio on tietoinen kielteisistä vaikutuksista, joita maksuviivästyksillä on erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin). Maksuviivästyksiä koskeva direktiivi on merkittävä väline yhteisön toiminnassa, jonka tavoitteena on pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen ja edistäminen unionissa. Tämän mukaisesti komissio jatkaa rikkomisesta johtuvia menettelyjä edellä mainittuja jäsenvaltioita vastaan. Rikkomisesta johtuvat menettelyt aloitettiin 30. syyskuuta 2002, ja toinen vaihe käynnistettiin 6. helmikuuta 2003, kun komissio lähetti perustellut lausuntonsa jäsenyysvelvoitteensa laiminlyöneille jäsenvaltioille. Komissio toivoo, että asianomaiset jäsenvaltiot saattavat nyt direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä mahdollisimman nopeasti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0635/03 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. Älykkäät ajovalaisimet.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0635/03 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (4. maaliskuuta 2003) Aihe: Älykkäät ajovalaisimet Autoteollisuus haluaa ottaa käyttöön niin sanotut älykkäät ajovalaisimet. Näiden ajoneuvon pyörivien silmien ansiosta näkyvyys parantuu, ja teollisuuden mukaan tieturvallisuus parantuu. Autoteollisuus odottaa enää yhteisön lainsäädännön mukauttamista. Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se tarkistaa niin sanottua ECE-direktiiviä ja tehdä älykkäiden ajovalaisimien käytön mahdolliseksi? Jos aikoo, voiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat sen suunnitelmat ja aikeet? Jos ei aio, miksi komissio vastustaa älykkäiden ajovalaisimien käyttöönottoa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2003) Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevaa Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) sääntöä N:o 48 on jo mukautettu siten, että siinä sallitaan sellaiset ajovalot, joiden valokeilan muotoa voidaan muuntaa antamaan lisävaloa ajoneuvon kääntymissuuntaan (ns. säätyvät ajovalaisimet). Lisäksi kahta muuta sääntöä, jotka koskevat ajovalaisimia komponentteina, on mukautettu siten, että ne sisältävät määräyksiä säätyvistä ajovalaisimista. Koska Euroopan yhteisö on allekirjoittajana YK:n Euroopan talouskomission sopimuksessa, jonka nojalla kyseiset säännöt on laadittu, ja koska yhteisö on nimenomaisesti liittynyt näihin sääntöihin, jäsenvaltioiden on sallittava niiden mukaisten ajoneuvojen ja komponenttien markkinoille saattaminen. Itse asiassa joillekin ajoneuvoille, joihin on asennettu säätyvät ajovalaisimet, on jo myönnetty yhteisön laajuinen koko ajoneuvon tyyppihyväksyntä, eikä komission tiedossa ole, että valmistajilla olisi ongelmia kyseisten hyväksyntöjen saamisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1022/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Massan kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1022/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Massan kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskuntatoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi, ja monet Italian kaupungit, mukaan lukien Massan kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Massan kunta esittänyt Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Massan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.