ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4217/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista annetun direktiivin rikkominen 1. Onko komissio tietoinen Mantovan kaupunginvaltuuston 18. marraskuuta 1997 antamasta päätöksestä, joka koskee sopimuksen myöntämistä uuden oikeuspalatsin suunnittelemiseksi? 2. Voiko komissio arvioida, ovatko valtuuston noudattamat menettelyt direktiivin 92/50/ETY ((EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1. )) ja vuonna 1995 annetun, kyseisen direktiivin täytäntöönpanoa koskevan valtuusasetuksen N:o 157/1995 26 artiklan määräysten vastaisia, sillä suunnittelun tehtäväksi antamisesta ei järjestetty tarjouskilpailua? 3. Mitä komissio aikoo vastata Mantovan kaupunginvaltuustossa vähemmistönä olevien johtohenkilöiden sille esittämään vetoomukseen? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 1998) 1. Komissio on vastaanottanut Mantovan kaupunginvaltuuston oppositiojäsenten valituksen, joka koskee uuden oikeuspalatsin suunnittelua, ja on siten tietoinen kaupungin tekemästä päätöksestä. 2. Komissio tutkii parhaillaan valituksen perusteina lähetettyjä asiakirjoja voidakseen arvioida, onko asiassa menetelty yhteisön julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön mukaisesti. 3. Komissio arvioi, täyttyvätkö tässä tapauksessa tarpeelliset edellytykset EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen jäsenyysvelvoitteen noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn aloittamiseksi Italian osalta.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4178/97 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Koheesiopolitiikka ja kulttuuri Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdassa viitataan siihen, että yhteisön on otettava kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon kyseisen sopimuksen muiden määräysten mukaisessa toiminnassaan. Voiko komissio kertoa, mitä seuranta- ja valvontatoimenpiteitä se on toteuttanut asian suhteen, erityisesti yhteisön rakennepolitiikan alalla? Voiko komissio ilmoittaa, miten tämä näkökohta otetaan huomioon rakennerahastojen tulevassa uudistuksessa? Mikä strategia ja mitkä tavoitteet ja suuntaviivat ohjaavat tätä uudistusta suhteessa koheesiopolitiikan kulttuurialaan kohdistuviin vaikutuksiin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 1998) Komissio ottaa kulttuurinäkökohdat huomioon ohjelma-asiakirjojen käsittely- ja hyväksymisvaiheessa. Esimerkiksi komission jäsenvaltioille antamissa uusien tavoitteen 2 ohjelmien (1997-1999) suuntaviivoissa kulttuuriin viitataan aivan erikseen. Ohjelmien painopistealueiden määritteleminen on kuitenkin paikallisten ja alueellisten viranomaisten tehtävä. Alueet päättävät itse, haluavatko ne antaa etusijan kulttuurin sisällyttämiselle ohjelmiinsa ja missä muodossa. Komissio ei voi määrätä minkäänlaisia ¨kiintiöitä¨ kulttuurin osalta, koska tällainen menettely olisi ristiriidassa toissijaisuusperiaatteen kanssa. Komissio pitää kulttuuria merkittävänä mahdollisena työpaikkoja luovana alana, joka on sisällytettävä tuleviin ohjelmiin. Komissio ei kuitenkaan katso tarpeelliseksi sisällyttää kulttuuria uusiin asetuksiin erityisenä tukikelpoisena toimena, koska se kuuluu jo nykyisen soveltamisalan piiriin. Alueellisen kehittämisen ja työpaikkojen luomisen välinen yhteys säilyy taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen tarkoitetun tuen välttämättömänä edellytyksenä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3951/97 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Argentiinan yksinoikeutetun talousvyöhykkeen selventäminen Argentiinan viranomaisten suorittama Euroopan yhteisön ARPON-aluksen pidättäminen sen ollessa kalastamassa kansainvälisillä vesialueilla lähellä Argentiinan yksinoikeutettua talousvyöhykettä johtui alunperin Argentiinan epätarkasta vyöhykkeensä rajaamisesta. Pitkä, kallis ja epätoivottu kiista on seurausta tästä. Voiko komissio tiedottaa mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä selvittääkseen lopullisesti tarkan rajan Argentiinan ytv:lle ja taatakseen kyseisen alueen lähistöllä kansainvälisillä vesialueilla kalastaville yhteisön aluksille tarvittavan turvallisuuden? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 1998) Argentiina on toimittanut yksinomaisen talousvyöhykkeensä rajaamisen selventämiseksi ja Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 75 artiklan mukaisesti 16. syyskuuta 1996 Yhdistyneille Kansakunnille yksinomaisen talousvyöhykkeensä maantieteellisen sijainnin koordinaatit. Kansainvälisen merioikeuden noudattaminen on yhteisön kannalta keskeistä. Yksinomaisen talousvyöhykkeen rajaamista koskevat seikat eivät kuitenkaan kuulu sen toimivaltaan. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Euroopan yhteisö ja Argentiina pyrkivät yhdessä luomaan monenkeskisen yhteistyöjärjestelmän lounaisen Atlantin avomeren luonnonvarojen hallinnoimiseksi ja suojelemiseksi. Komissio aikoo sopivimpana ajankohtana ottaa tässä yhteydessä esiin tämän kysymyksen.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4155/97 komissiolle esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Kreikan maarekisterin toteutuksen eteneminen Kysymyksessä, jonka olin esittänyt komissiolle (P-3617/97 ((EYVL C 158, 25.5.1998. ))), pyysin saada tietoja määrätyistä kansallisen maarekisterin edistymistä koskevista näkökohdista. Mitä tulee määrärahojen käyttöön (tähän mennessä 11 % eli 5,5 mrd drakmaa ja vuoden loppuun mennessä 22 % eli 11 mrd drakmaa), budjettimäärärahojen leikkauksiin (noin 11 mrd drakmaa eli 1/5 yhteisön rahoituksesta) ja hankkeen ennakoituun aikatauluun (se tullaan viemään loppuun 15 vuodessa), komission vastaus oli selkeä. Komissio ei kuitenkaan vastannut kysymykseen, joka koski sitä, ¨kuinka suuria summia on tähän mennessä maksettu ja mihin tulokseen niiden avulla on päästy suhteessa hankkeen koko suuruuteen¨. Koska siis tietääkseni tähän mennessä vain muutamia kyliä on kirjattu maarekisteriin Kreikassa, voiko komissio kertoa minulle, kuinka suuri osa Kreikan maaperästä tullaan saamaan maarekisteriin vuoden 1997 loppuun mennessä yhteisön 11 mrd drakman rahoituksen ja käyttöön annettujen kansallisten varojen avulla? Komission jäsenen Monica Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 1998) Komissio antaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tiedoksi, että Kreikan maarekisterin edistymistä koskevien komission tietojen mukaan tähän päivään asti on tehty seuraavaa: a) 52 prosenttia rekisteröinnistä, joka koskee 66 ensimmäiseen sopimuserään kuuluvaa kunnallista aluetta (talousarvio: 27,3 miljoonaa ecua, pinta-ala: 2,3 miljoonaa stremataa (1 hehtaari = 10 stremataa), arvioitu valmistumisaika: vuoden 1998 loppu) sekä b) 20 prosenttia rekisteröinnistä, joka koskee 54 toiseen sopimuserään kuuluvaa kunnallista aluetta (talousarvio: 14 miljoonaa ecua, pinta-ala: 1,1 miljoonaa stremataa, arvioitu valmistumisaika: vuoden 1999 loppu). Tämän perusteella parhaillaan tehtävät työt koskevat 3,4 miljoonan strematan kokoista pinta-alaa (40 prosenttia toiseen yhteisön tukikehykseen (YTK-II) kuuluvasta 8,5 miljoonasta strematasta). On syytä muistuttaa, että Kreikan kokonaispinta-ala on 132 miljoonaa stremataa ja että Kreikan maarekisterin valmiiksi saattaminen kestää noin 15 vuotta. Parhaillaan arvioidaan YTK-II:een kuuluvaa kolmatta ja viimeistä sopimuserää koskevia tarjouksia; erän talousarvio on 83,3 miljoonaa ecua (pinta-ala: 5 miljoonaa stremataa).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4170/97 komissiolle esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Pk-yritysten erityisedustus Euroopan tasolla käytävässä sosiaalisessa vuoropuhelussa Maastrichtin sopimuksen mukaan tietty sosiaalinen lainsäädäntö kuten työpaikkaa koskevat säännöt voidaan säätää Euroopan tasolla käytävän työmarkkinaosapuolien välisen vuoropuhelun kautta. Tuleeko pk-yrityksillä olemaan erityisedustus Euroopan tasolla käytävässä sosiaalisessa vuoropuhelussa? Mitä komissio voi tehdä tukeakseen vaatimusta, joka koskee pk-yritysten erityisedustusta sosiaalisessa vuoropuhelussa? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1998) Pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) edustaa Euroopan tasolla useita organisaatioita. Työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun osallistuvista pk-yrityksiä edustavista järjestöistä mainittakoon esimerkiksi Euroopan käsiteollisuuden sekä pienten ja keskisuurten yritysten liitto UEAPME, EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto UNICE sekä Eurocommerce. Järjestöt ovat jäseninä eräissä neuvoa-antavissa komiteoissa samoin kuin pysyvässä työllisyyskomiteassa, ja niitä kuullaan lainsäädäntöehdotusten yhteydessä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyn sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Pk-yritykset ovat edustettuina myös toimialakohtaisissa sekakomiteoissa ja epävirallisissa työryhmissä esimerkiksi kaupan, maatalouden ja kalastuksen alalla. Näiden elinten työhön osallistuvat työnantajajärjestöt edustavat lähes yksinomaan pk-yrityksiä. Toinen työmarkkinaosapuolten Euroopan tason vuoropuheluun liittyvä näkökohta ovat sopimusneuvottelut. Neuvotteluihin osallistuminen perustuu osapuolten riippumattomaan ja vastavuoroisesti tunnustettuun asemaan. Sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan puitteissa vastikään hyväksytyt kaksi virallista sopimusta olivat UNICE:n, CEEP:n ja EAL:n neuvottelemia. Komissio on kuitenkin toistuvasti ilmoittanut toivovansa, että työmarkkinaosapuolet osoittavat todellista neuvotteluhalua ja avoimuutta voidakseen yhdessä löytää keinoja, joilla sopimusten ja kuulemisten tuloksille saataisiin mahdollisimman laaja tuki. Komissio pyrkiikin edelleen vaikuttamaan työmarkkinaosapuoliin tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Lisäksi komissio on tekemässä tutkimusta työmarkkinaosapuolten edustavuudesta, ja tutkimustulosten odotetaan olevan käytettävissä loppuvuodesta 1998. Komissio on laatimassa tiedonantoa, jota valmisteltaessa on kuultu kaikkia asiaan liittyviä osapuolia. Taustalla on vuonna 1996 julkaistu komission tiedonanto sosiaalisen vuoropuhelun kehityksestä yhteisön tasolla. ((KOM(96) 448. )) Uudessa tiedonannossa komissio esittää keinot, joilla se aikoo tulevaisuudessa muokata ja edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua * luonnollisesti kuitenkin loukkaamatta työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. Päämääränä on tarjota välineet entistäkin rakentavammalle Euroopan tason vuoropuhelulle, jossa kaikkien osapuolten, siis myös pk-yritysten, edut voidaan ottaa huomioon tavalla, joka kuvastaa osapuolten merkitystä työllisyyden kannalta ja työpaikkojen luojina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4159/97 komissiolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (21. tammikuuta 1998)

Aihe: Epäonnistunut TACIS-ohjelma Venäjällä

1. Venäläisenä hankekumppanina toiminut Tonar haastoi 4. joulukuuta 1997 Alankomaat ja sen neuvonantajana/konsulttina toimineen Koninklijke Ahold N.V.:n oikeuteen ja vaati 9 miljoonan guldenin vahingonkorvauksia EU:n vireille paneman TACIS-avustusohjelman (TAGOS) laittomasta lopettamisesta. Avustusohjelman lopettamisen laittomuus todettiin Amsterdamin ylemmän oikeusasteen päätöksellä. Niin Alankomaat kuin Koninklijke Ahold N.V.:kin kieltäytyvät nyt korvaamasta vahinkoa asianmukaisella tavalla ja pakottavat venäläisen kumppanin kalliiseen, turhaan ja pitkälliseen oikeudenkäyntiin. Onko komissio tietoinen, että tämä odotettavasti vuosia kestävä oikeudenkäynti, joka ei tule antamaan kantajalleen sen enempää positiivista kuin negatiivistakaan lopputulosta, vaikuttaa kielteisesti tulevaisuuden avustusohjelmiin, keskinäiseen luottamukseen ja Itä-Euroopan suhteiden vakauteen? Eikö komissio olekin sitä mieltä, että sekä Koninklijke Ahold N.V., jonka Amsterdamin ylempi oikeusaste totesi vahingonkorvausvelvolliseksi että Alankomaat syyllistyvät karkeaan välinpitämättömyyteen kieltäytyessään neuvottelemasta asianmukaisesti vahinkoa kärsineen osapuolen eli venäläisen kumppanin Tonarin kanssa?

2. Koninklijke Ahold N.V.:n EU:n toimeksiantona tekemästä tutkimuksesta ilmenee, että elintarvikkeiden tukkukaupan eli tässä tapauksessa jakelukeskuksen perustaminen on tärkeysjärjestyksessä ensisijalla. Koninklijke Ahold N.V.:n elokuussa 1992 antamassa raportissa tämä päätelmä asetettiin tärkeimmäksi päämääräksi. Eikö neuvoston mielestä olekin epätavallista, että avunantajamaa - tässä tapauksessa Alankomaat - kieltäytyy TACIS-avustusohjelmassa noudattamasta avunsaajamaan - tässä tapauksessa Venäjän - ensisijaisia toiveita, ja että Alankomaiden ja Venäjän välillä tehdyt sopimukset jäävät jatkuvasti toteuttamatta jopa senkin jälkeen, kun on todettu, että venäläiset täyttävät kaikki Euroopan unionin ja Alankomaiden talousministeriön asettamat ehdot?

Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1998)

Komissio viittaa Arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3887/97 ((Katso sivu 30. )) antamaansa vastaukseen.

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman Venäjän ja Alankomaiden osapuolien riidan aiheena olevan hankkeen rahoitti Alankomaiden hallitus. Hanke ei saanut Tacis-rahoitusta. Näin ollen komissio ei voi puuttua asiaan.

Komissio pyrkii varmistamaan Tacis-ohjelman ja jäsenvaltioiden teknisen avustuksen ohjelmien yhteisvaikutuksen. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio voisi vaikuttaa jäsenvaltioiden ohjelmien toteutukseen tai asettaa niille ehtoja, niin kuin kysymyksessä annetaan ymmärtää.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4076/97 komissiolle esittäjä(t): Marie-France Stirbois (NI) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Apua työllistäjille Voiko komissio toimittaa vertailevan selvityksen siitä avusta ja niistä sosiaaliturvamaksujen vapautuksista, jotka on tarkoitettu eri jäsenvaltioissa työttömille, jotka haluavat perustaa oman yrityksen tai työskennellä itsenäisinä ammatinharjoittajina? Voiko komissio tarkentaa, mitä mieltä se on näiden eri järjestelmien vaikutuksesta kilpailuun? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 1998) Vastauksena kysymykseen jäsenvaltioiden tukijärjestelmistä itsenäisen ammatinharjoittamisen mahdollistamiseksi komissio pyytää kysyjää tutustumaan komission vuosittaiseen julkaisuun ¨Observatoire de l'emploi - tableau de bord. Suivi des recommandations du Conseil européen d'Essen sur la politique de l'emploi¨ (eli Työllisyyden seurantakeskuksen tilannekatsaus. Essenin Eurooppa-neuvoston työllisyyspolitiikkaa koskevien suositusten seuranta.) Sen osalta, miten komissio suhtautuu näiden järjestelmien vaikutukseen kilpailuun, komissio pyytää kysyjää tutustumaan komissio tästä aiheesta julkaisemiin asiakirjoihin eli valtion tukien valvonnasta ja työkustannusten alentamisesta annettuun tiedonantoon ((EYVL C 1, 3.1.1997. )) ja työllisyystuen suuntaviivoihin ((EYVL C 334, 12.12.1995. )).
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4083/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (15. tammikuuta 1998) Aihe: Kasvua edistävät hormonit USA:n kanssa hormoneista käytävä kiista herättää seuraavia kysymyksiä: 1. Millaisin argumentein EU puolustautuu syytöksiä vastaan? 2. Mitä EU:n esittämissä tieteellisissä lausunnoissa todetaan ja ketkä ovat laatineet nämä lausunnot? 3. Ketkä kaksi WTO:n käyttämistä tiedemiehistä ovat puoltaneet EU:n asiantuntijalausuntoja ja millaisin argumentein? 4. Ketkä kolme WTO:n käyttämistä tiedemiehistä ovat puoltaneet EU:n asiantuntijalausuntoja ja millaisin argumentein? 5. Mille paneelin jäsenet ovat perustaneet päätöksensä joko puoltaa tai vastustaa tätä tai jotain muuta lausuntoa? 6. Missä määrin sovittelukomitea on tulkinnut väärin terveyspolitiikkaa ja kasvinsuojelua koskevia toimenpiteitä? 7. Mitä mieltä on asettaa tuontituotteille samoja terveysvaatimuksia kuin kotimaan tuotteille, jos WTO:n säännöstön mukaan terveydelle ei aiheudu minkäänlaista vaaraa? 8. Missä määrin terveyspolitiikkaa ja kasvinsuojelua koskeva sopimus antaa WTO-neuvotteluosapuolille mahdollisuuden soveltaa kansainvälisiä standardeja tiukempia vaatimuksia elintarvikealan kysymyksissä? Vastaus (11. toukokuuta 1998) Euroopan unionin perustamissopimuksen perusteella komissio on tässä tapauksessa toimivaltainen edustamaan Euroopan yhteisöä WTO:n puitteissa käytävissä neuvotteluissa ja näin ollen myös WTO:n paneelissa ja sen riitojenratkaisuelimessä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymykset tulisi sen vuoksi esittää komissiolle.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4166/97 komissiolle esittäjä(t): Irene Soltwedel-Schäfer (V) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Brittiläinen naudanliha Milloin EU:n julistama brittiläisen naudanlihan vientikielto siirrettiin osaksi kansallista (englantilaista) lainsäädäntöä toteuttamista koskevien määräysten mukaisesti? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 1998) Komission päätöksessä 96/239/EY ((EYVL L 78, 28.3.1996. )), tehty 27 päivänä maaliskuuta 1996, sellaisena kuin se on muutettuna tietyistä BSE:hen liittyvistä kiireellisistä suojatoimenpiteistä 11 päivänä kesäkuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä 96/326/EY ((EYVL L 139, 12.6.1996. )), säädetään Yhdistyneen kuningaskunnan nautojen sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa teurastettujen nautojen lihan ja naudoista peräisin olevien tuotteiden vientikiellosta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sovelsivat aluksi näitä päätöksiä lakien, asetusten ja hallinnollisten määräyksien yhdistelmänä. Eläinlääkintätarkastuksissa kävi ilmi, että tämän kiellon täytäntöönpanemiseksi toteutetut kansalliset toimenpiteet olivat joiltakin osin epätäydelliset. Komission jatkuvien kehotusten ansiosta Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus hyväksyi elokuussa 1997 laaja-alaisemmat kansalliset lait. Sitä seuraavien kuukausien aikana määrättiin yksityiskohtaisilla kiertokirjeillä erityisesti uuden lainsäädännön täytäntöönpanemisesta satamissa. Myös komission suorittamissa tarkastuksissa on paljastunut joitakin puutteita Yhdistyneen kuningaskunnan teurastamojen ja kylmävarastojen virallisessa valvonnassa. Tämä saattaa vaikuttaa vientikiellon tiukentamiseen. Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan on aloitettu tähän liittyen rikkomisesta johtuva menettely.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3902/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (11. joulukuuta 1997) Aihe: ¨Koulutus ja valmentava ammatillinen koulutus¨-ohjelman alaohjelman ¨Peruskoulutus ja tekninen koulutus¨ edistyminen Kreikassa Lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan Kreikan opetusministeri ajaa ¨Koulutus ja valmentava ammatillinen koulutus¨-ohjelman alaohjelman 1, ¨Peruskoulutus ja tekninen koulutus¨, sekä erityisesti toimen 1.2 ¨Yhtenäinen lukio¨ täydellistä uudelleenjärjestelyä ja yhteisön määrärahojen käsittelyyn liittyvän toimivallan siirtämistä muille yksiköille. Komissiolta kysytään: 1. Onko Kreikka tehnyt ehdotuksia edellä kuvatuista, kyseiseen ohjelmaan liittyvistä toimenpiteistä ja mitä ehdotuksia? 2. Jos ehdotuksia on tehty, mikä on komission näkemys niistä? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1998) 1. Opetusministeriö on todella jättänyt yleissivistävää koulutusta ja ammatillista peruskoulutusta koskevaa ohjelmaa käsittelevälle seurantakomitealle ehdotuksen siitä, miten jo aiemmin ohjelmaan sisältyvää (toimenpide 1.2) yhtenäistä lyseota tuetaan edelleen ja ohjelman täytäntöönpanoa nopeutetaan. Ehdotukset koskevat äskettäin perustetun yhtenäisen lyseon oppilaiden saamaa tukiopetusta, opettajien ja hallintohenkilöstön koulutusta sekä kirjastojen, luonnontieteiden, tietokoneluokkien, tietotekniikan ja vaihto-ohjelmien kehittämistä nimenomaan lyseota varten. 2. Ohjelman seurantakomitea teki 3. joulukuuta 1997 pidetyssä kokouksessaan periaatepäätöksen siitä, miten alaohjelmaan 1 (yleinen ja tekninen koulutus) tehtävillä muutoksilla otetaan huomioon tarve tukea yhtenäistä lyseota. Lisäksi seurantakomitea painotti sitä, että kyseisen alaohjelman perusrakenne säilytetään. Talousarviot mukautetaan senhetkisen toteuttamistilanteen perusteella ja käytettyä suunnitelmaa muuttamatta. Hyväksyttyyn ohjelmaan liittyvät, monelta taholta rahoitusta saavat toimet, kuten koulukirjastot, tietotekniikka ja vaihto-ohjelmat mukautetaan siten, että yhtenäisen lyseon kehittämisellä on etusija. Täytäntöönpanomekanismit säilyvät muuttumattomina. Edellä esitetyn perustella opetusministeriö jättää seurantakomitealle mahdollisimman pian yksityiskohtaiset ehdotukset uusien toimien toteuttamisesta sekä tarvittavat rahoitustiedot (kuten talousarviot ja rahoitustaulukot). Seurantakomitea tekee lopulliset päätöksensä näiden yksityiskohtaisten ehdotusten perusteella. Tämän vuoksi komissio voi ilmaista kantansa vasta kun yksityiskohtaiset ehdotukset on jätetty.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4072/97 komissiolle esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Tuoteselosteet Onko komissio samaa mieltä siitä, että tällä hetkellä käytössä olevat ristiriitaiset ja epäselvät elintarvikkeiden tuoteselosteiden maininnat kuten ¨kevyt¨ ja ¨vähärasvainen¨ aiheuttava sen, että kuluttajien on vaikeaa luottaa tällaisiin mainintoihin, vaikka sisältöä koskevat maininnat voisivat olla hyödyllisiä kuluttajille, jos niitä kontrolloitaisiin tiukemmin? Suunnitteleeko komissio, että tällaisten sisältöä koskevien mainintojen kontrollointi otettaisiin käsiteltäväksi tulevan tuoteselostusten uudelleentarkastelun yhteydessä? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4070/97 ja E-4072/97 (30. tammikuuta 1998) Komissio katsoo, että yhteisössä on nykyään riittävä määrä turvallisia ja monipuolisia elintarvikkeita kuluttajien saatavilla. Yhteisön politiikka, toimenpiteet ja toimet ovat omalta osaltaan johtaneet tähän tilanteeseen. Elintarvikkeiden merkintöjä koskevat asianmukaiset ja yhdenmukaiset tiedot ovat tärkeitä tekijöitä, jotka auttavat kuluttajia valitsemaan heidän yksilöllisiin tarpeisiinsa parhaiten sopivat elintarvikkeet. Ravintoarvot ovat elintarvikkeiden merkintöjen tärkeä osa. Komissio tutkii parhaillaan huomioita, joita se on saanut vastauksena vihreään kirjaan Euroopan unionin elintarvikelainsäädännön yleisistä periaatteista ((Asiak. KOM(97) 176 lopullinen. )), ja päättää mahdollisista toimenpiteistä vasta tämän jälkeen.