ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1542/00 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle. Euro 2000 -turnauksen sponsorointi.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1542/00 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Euro 2000 -turnauksen sponsorointi UEFA on myynyt jalkapallon vuoden 2000 Euroopan mestaruuskisojen kaupalliset oikeudet 9 miljoonalla eurolla urheilun markkinointitoimistolle ISL:lle (International Sports Leisure), mikä antoi ISL:lle yksinoikeuden hoitaa Euro 2000 -turnauksen markkinointi. ISL on tehnyt kahdenväliset sopimukset useimpien niiden Alankomaiden ja Belgian kaupunkien kanssa, joissa otteluita pelataan. Samalla ottelukaupungit saivat oikeuden käyttää Euro 2000 -logoa. Alankomaiden sisäministeriön arvion mukaan käytetään yksin Alankomaissa noin 59 miljoonaa guldenia lisäpoliisivoimien, turvallisuustoimien, tiedottamisen, julkisen liikenteen lisävuorojen ja oikeudellisten toimien vaatimiin ylimääräisiin menoihin. 1. Miten komissio suhtautuu siihen, että ottelukaupungit tosiasiallisesti pakotettiin tekemään sopimus ISL:n kanssa saadakseen oikeuden julistaa mukanaolonsa Euro 2000 -turnauksen järjestelyissä, samalla kun kyseiset kunnat joutuvat julkisten paikkojen vaalijoina uhraamaan paljon voimavaroja toteuttaakseen turnauksen läpiviemiseksi välttämättömät toimenpiteet? 2. Katsooko komissio, että ISL:n ja ottelukaupunkien väliset sopimukset ovat yhteisön kilpailulainsäädännön mukaiset? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2000) Euro 2000:n kaltaisten tapahtumien sponsorointioikeuksien myynti on tavallinen käytäntö eikä sellaisenaan riko Euroopan yhteisön oikeutta. Euro 2000 -tapahtuman sponsorointioikeuksien haltijan oikeus vaatia Alankomaan ja Belgian viranomaisilta maksua oikeudesta käyttää Euro 2000 -logoa ottaen huomioon, että viranomaiset rahoittavat turvallisuusjärjestelyt, kuljetukset ja muut tapahtumaan liittyvät aloitteet, on sopimusasia, josta osapuolet päättävät keskenään. Komissio ei voi muodostaa kantaa kyseisten sopimusten yksittäisten ehtojen yhteensopivuudesta yhteisön kilpailusääntöjen kanssa pelkästään arvoisan parlamentin jäsenen toimittamien tietojen pohjalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0547/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Corpus Juriksen laatijat.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0547/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Corpus Juriksen laatijat Viitaten kirjalliseen kysymykseeni E-2596/99(1) annettuun vastaukseen, ilmoittaisiko komissio, missä tehtävissä Corpus Jurikseen liittyneiden selontekojen laatijat nyt ovat? (1) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 79. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 2000) Corpus jurisin laatimisessa mukana ollut tutkijaryhmä valittiin sen vuoksi, että nämä henkilöt ovat kotimaassaan erittäin tunnettuja rikosoikeuden asiantuntijoita. Komission tietojen mukaan kyseiset tutkijat jatkavat tehtävissään kansallisella tasolla. He hoitavat riippumattomina työtään yliopistoissa sekä opettavat korkeakouluissa. Lisäksi he toimivat alansa auktoriteetteina. Eräät heistä hoitavat muita kansallisia tehtäviä (esimerkiksi tuomareina). Lisäksi Mireille Delmas-Marty, joka oli vastuussa Corpus jurisin seurantaraportin yhteenvedosta, on parlamentin, neuvoston ja komission yhteisellä sopimuksella(1) nimitetty Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitean jäseneksi. (1) EYVL C 220, 31.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0131/00 esittäjä(t): Theodorus Bouwman (Verts/ALE) komissiolle. Kolmansien maiden autonkuljettajien käyttäminen.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0088 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0131/00 esittäjä(t): Theodorus Bouwman (Verts/ALE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Kolmansien maiden autonkuljettajien käyttäminen Belgialais-alankomaalaisen Nieuwsblad Transport (NT) -lehden 4. tammikuuta 2000 ilmestyneessä numerossa kerrotaan laajasti, miten yhteisön ulkopuolisista maista, erityisesti Itä-Euroopasta, tulevien autonkuljettajien laiton työllistäminen on lisääntynyt huomattavasti unionissa. Toiminta on laitonta, koska työluvat ja/tai työsopimukset puuttuvat. Tästä on seurauksena kilpailun vääristyminen ja työehtosopimusten laiminlyönti, jota ei voida hyväksyä. 1. Onko komissio tietoinen tästä ilmiöstä? Jos vastaus on myönteinen, kuinka laajasta ilmiöstä on kyse? Voiko komissio antaa aiheesta selvityksen? 2. Suuret yritykset, kuten Willy Betz, harjoittavat kyseenalaista toimintaa, jossa kiinnijäämisen mahdollisuus on hyvin pieni. Ne esimerkiksi antavat itäeurooppalaisten autonkuljettajien toimia kaikissa muissa jäsenvaltioissa, paitsi siinä, jossa kyseinen kuorma-auto on rekisteröity, koska vain siinä valtiossa tarkastetaan työlupa. Onko komissio tietoinen tästä ja muista samanlaisista käytännöistä? Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kyseisten tarkastusten laajentamiseksi ja yhtenäistämiseksi? 3. Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se on ryhtynyt tässä asiassa, mitä neuvotteluja se on käynyt jäsenvaltioiden kanssa ja mitä toimenpiteitä ja direktiivejä se on valmistellut? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (29. helmikuuta 2000) 1. Komissio on tietoinen siitä, että yhteisön alueella toimivat kuljetusyritykset palkkaavat yhä enemmän yhteisön ulkopuolisista maista olevia kuljettajia. On todennäköistä, että monissa tapauksissa näiden kuljettajien työolot eivät noudata sen jäsenvaltion kansallisia määräyksiä, johon liikenteenharjoittaja on sijoittautunut. Komissio on huolissaan siitä, että tämä käytäntö vääristää maantiekuljetusten kilpailua yhteisössä, mutta sillä ei ole tarkkoja tietoja ongelman laajuudesta. 2. Komissio pitää kuljettajien työsuhteen laillisuuden vaikeaa valvontaa erittäin vakavana ongelmana jäsenvaltioiden sisäisten ja kansainvälisten maantiekuljetusten alalla. Tämän vuoksi komissio onkin jo kirjoittanut jäsenvaltioille lisätäkseen tietoisuutta tästä ongelmasta. 3. Saadakseen käsityksen yhteisön ulkopuolisten kuljettajien usein laittoman käytön laajuudesta komissio on pyytänyt jäsenvaltioita toimittamaan koosteen tällä alalla soveltamastaan sosiaali-, työvoima- ja liikennelainsäädännöstä. Piakkoin on määrä järjestää kokous hallitusten asiantuntijoiden kanssa, jotta voidaan pohtia mahdollisia tapoja käsitellä tätä kysymystä. Myös alan edustajia kuullaan. Saatuaan kokonaiskuvan nykykäytäntöihin vaikuttavista säännöistä ja olosuhteista ja tarkasteltuaan mahdollisia toimenpiteitä komissio harkitsee tarvittavia toimia. Komission tarkoituksena on laatia asiasta tiedonanto tämän vuoden kuluessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0350/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Espanjan sähköalalle myönnetyt julkiset tuet: kuluttajille aiheutuneet kustannukset.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0350/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Espanjan sähköalalle myönnetyt julkiset tuet: kuluttajille aiheutuneet kustannukset Espanjalaiset kuluttajat ovat tähän mennessä maksaneet yli 300 000 miljoonaa pesetaa hallituksen hyväksymistä kustannuksista, jotka johtuvat sähköalan vapaaseen kilpailuun siirtymisestä. Komissio on määrittänyt nämä laittomiksi julkisiksi tuiksi. Katsooko komissio, että sen olisi välittömästi tehtävä loppu tästä tilanteesta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) Komissio tutkii perusteellisesti tätä erittäin monimutkaista asiaa, jossa se itse asiassa katsoo olevan periaatteessa kyse valtiontuesta, josta ei ole ilmoitettu komissiolle. Kuten komissio on jo esittänyt vastauksessaan arvoisien parlamentin jäsenten kirjalliseen kysymykseen E-0165/00(1), valtiontuen laittomuus, toisin sanoen sen myöntäminen ilmoittamatta asiasta ennakolta komissiolle, ei yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ilman muuta tarkoita, että tuki ei soveltuisi yhteismarkkinoille. Komissio ei aio tässä vaiheessa soveltaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(2) 11 artiklan ensimmäistä kappaletta pyytääkseen jäsenvaltiota keskeyttämään tuen maksamisen. Komissio ottaa tietenkin huomioon jo myönnetyt tuet tehdessään asiasta lopullisen päätöksen. (1) Katso sivu 96. (2) EYVL L 83, 27.3.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1119/00 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle. Akin Birdalin vangitseminen ja Necmettin Erkabanin tuomitseminen Turkissa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1119/00 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle (13. huhtikuuta 2000) Aihe: Akin Birdalin vangitseminen ja Necmettin Erkabanin tuomitseminen Turkissa Ankaran valtakunnansyyttäjänvirasto kieltäytyi tiistaina 28. maaliskuuta 2000 lykkäämästä Turkissa hyvin tunnetun ja rohkean kansalaisoikeustaistelijan Arkin Birdalin rangaistusta ja määräsi hänet vangittavaksi. Birdal oli jo aiemmin tuomittu kapinaan yllyttävien puheiden pitämisestä. Hänen asianajajansa olivat pyytäneet rangaistuksen täytäntöönpanon lykkäämistä puolella vuodella, koska hänen murhayrityksessä saamansa vammat vaativat jatkuvaa lääkärihoitoa. Maaliskuun alussa entinen pääministeri Necmettin Erkaban tuomittiin vuodeksi vankilaan samantapaisten syytösten nojalla, jotka koskivat vuonna 1994 pidettyä puhetta. 1. Eikö neuvosto katso, että nämä törkeät ilmaisunvapauden ja ihmisoikeuksien loukkaukset ovat ristiriidassa niiden sitoumusten, joita Turkin hallitus teki hakiessaan Euroopan unionin jäsenyyttä, ja ehdokasvaltioille asetettujen perusehtojen kanssa? Näitä ehtoja ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa esitettyjen unionin perusperiaatteiden ja Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1993 määriteltyjen poliittisten kriteerien noudattaminen 2. Eikö neuvosto katso tarpeelliseksi vaatia Ankaran hallitusta lopettamaan Birdalin ja Erkabanin oikeudellisen ja muunlaisen vainoamisen? Vastaus (10. heinäkuuta 2000) Neuvosto on huolestunut Arkin Birdalin uudelleen vangitsemisesta, joka on vakava takaisku sananvapaudelle Turkissa. Vangitseminen ei myöskään ole Helsingin päätelmien hengen mukaista. Neuvosto on kehottanut Turkin hallitusta ryhtymään toimenpiteisiin Arkin Birdalin vapauttamiseksi ja varmistamaan, että hän saa asianmukaista lääkärinhoitoa vankilassaolonsa ajan. Neuvosto aikoo seurata tiiviisti Turkin ihmisoikeustilannetta ja tarvittaessa ottaa esille yksittäisiä tapauksia Turkin viranomaisten kanssa. Neuvosto toteaa, että Arkin Birdalin ja Necmettin Erkabanin tuomiot perustuvat Turkin rikoslain 312 pykälään. Kyseisen pykälän mukaan on rangaistava teko yllyttää ihmisiä vihaan tai vihamielisyyteen yhteiskuntaluokkien, rotujen, uskontojen, uskonnollisten yhteisöjen tai alueiden välisten erojen perusteella. Turkin tuomioistuimet ja muut viranomaiset ovat tulkinneet tätä säännöstä tavalla, joka neuvoston mielestä rajoittaa sananvapautta. Turkki on aloittanut ihmisoikeuksia koskevan uudistusprosessin. Neuvosto panee tyytyväisenä merkille Turkin aikomuksen parantaa ihmisoikeustilannetta sekä tukee ja rohkaisee edelleen Turkin tämänsuuntaisia toimia. EU odottaa, että tällä alalla saadaan aikaan edistystä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1538/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Nepal.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1538/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (18. toukokuuta 2000) Aihe: Nepal Nepal on yli 20 miljoonan asukkaan valtio, jonka poliittiset instituutiot ovat hyvin epävakaita. Osa Nepalista on maolaisten kapinallisten hallussa. Väkivaltaisuuksissa on kuollut jo yli 600 ihmistä. Naapurina on Kiinan kansantasavalta, voimakas ja epädemokraattisesti johdettu valtio, joka Nepalin tavoin kuuluu maailman köyhimpiin maihin. Näistä ja muistakin syistä Nepal on unionin erityishuomion kohteena. Komissio myös tukee monia kehityshankkeita, joiden seurannasta vastaa Delhissä oleva komission virkamies. Voiko komissio selittää, miksi komission edustaja toimii New Delhistä eikä Katmandusta käsin, koska syyt tähän eivät vaikuta talousarviosta johtuvilta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Komissio hoitaa suhteita Nepaliin New Delhin-lähetystöstään käsin, koska kyseisellä lähetystöllä on siihen vaadittava alueellinen valtuutus. Komissio punnitsee parhaillaan ensisijaisia poliittisia tavoitteitaan uusien lähetystöjen ja toimistojen avaamiseksi yhteisön ulkopuolisissa maissa. Kunhan tavoitteet on asetettu, käytettävissä olevat henkilöresurssit ja rahoitus on jaettava niiden mukaisesti. Neuvostolle ja Euroopan parlamentille toimitetaan näitä kysymyksiä käsittelevä tiedonanto tämän vuoden aikana. Näin ollen komissio ei voi tässä vaiheessa sitoutua edustuksen luomiseen Nepaliin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1461/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Jääviystilanteet komissiossa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1461/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Jääviystilanteet komissiossa Ruotsissa on kysytty, onko sopivaa, että kilpailevan yrityksen johtokunnassa istunut asiasta vastaava komissaari osallistui päätöksentekoon, kun komissio kielsi Volvon ja Scanian fuusion? Katsooko komissio, että asiasta vastaava komissaari on jäävi edellä mainitun kaltaisessa tilanteessa? Onko komissio määritellyt periaatteet, joiden mukaisesti se toimii yksittäisen komissaarin jääviystapauksessa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2000) Komission jäseniä koskevissa toimintasäännöissä määritellään ohjeet, joita jäsenten on noudatettava työtehtäviensä hoidossa ja vielä vuosi tehtävien päättymisen jälkeen. Toimintasäännöissä määrätään, että jokaisen komission jäsenen on tehtävä ilmoitus tämänhetkisistä ja aiemmista ulkopuolisista toimistaan, taloudellisista eduistaan ja omaisuudestaan sekä tarpeen vaatiessa puolisonsa toimista. Ilmoituksessa on aiempina toimina otettava huomioon toimet lähimmältä Kymmeneltä vuodelta. Kilpailusta vastaava komission jäsen on ilmoittanut muun muassa olleensa aiemmin useiden yritysten johtokunnan jäsen, mukaan luettuna Fiatin johtokunnan jäsen vuosina 19881993. Komission puheenjohtajan alaisuudessa ilmoitukset on tarkastettu jäsenten toimivaltuuksien perusteella ja tiedot on julkistettu. Kilpailusta vastaava komission jäsen oli ollut kaikkien kyseisten yritysten johtokunnissa viimeksi vuosina 19831994 ja luopui jäsenyydestään Fiatin johtokunnassa vuonna 1993 eli kuusi vuotta ennen siirtymistään kilpailukomissaariksi (syyskuussa 1999); tämän perusteella on selvää, että hänen ei voida katsoa olleen jäävi ottamaan vastaan nimitystä komission jäseneksi tai osallistumaan Volvon ja Scanian fuusion käsittelyyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1204/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Saksan kemiallisten aseiden tutkimuslaitoksen rakentamiseen antama apu.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0144 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1204/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (13. huhtikuuta 2000) Aihe: Saksan kemiallisten aseiden tutkimuslaitoksen rakentamiseen antama apu Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-2386/99(1) neuvosto ilmoittaa, että sille ei ole ilmoitettu lähteistä, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Tietolähteet - Saksan antamasta avusta kemiallisten aseiden laboratorion rakentamiseksi Turkkiin, - kemiallisten aseiden käytöstä Turkin armeijassa kurdien PKK-liikettä vastaan ja - Turkin armeijan käyttämien kemiallisten kranaattikärkien (Buck ja Depyfag) saksalaisesta alkuperästä ilmoitettiin kyseisen kysymyksen johdanto-osassa Kyseessä ovat nimittäin - Saksan puolustusministeriö, - ZDF-kanavan Kennzeichen D -ohjelma ja - Münchenin yliopiston tutkimus. Lisäksi kirjallisen kysymyksen E-2386/99 3 ja 5 kohdissa todetaan kirjaimellisesti, että neuvostolla on kyseisen kysymyksen myötä tosiasiat tiedossaan (mm. kemiallisten aseiden laboratorion rakentamisesta ja kemiallisten aseiden käytöstä). Aikooko neuvosto yhä pyytää tietoja ZDF-kanavalla esitetyn Kennzeichen-ohjelman tekijöiltä saksalaista alkuperää olevien kranaattikärkien, joita Turkin armeija käytti kemiallisin asein tehdyssä hyökkäyksessä kurdien PKK-liikettä vastaan 11. toukokuuta 1999, käytöstä? Mikä on syynä, jos neuvosto kieltäytyy pyytämästä tietoja näistä kranaattikärjistä, kun otetaan huomioon ristiriitaisuus kemiallisista aseista tehdyn yleissopimuksen kanssa? Jos neuvosto aikoo pyytää näitä tietoja, aikooko se myös ilmaista Saksan ja Turkin hallituksille tyytymättömyytensä mainitun yleissopimuksen rikkomisesta? (1) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 38. Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1203/00, E-1204/00 ja E-1205/00 (10. heinäkuuta 2000) Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskevan yleissopimuksen sopimusvaltioita. Kyseisen yleissopimuksen VIII artiklassa sopimusvaltiot perustivat Kemiallisten aseiden kieltojärjestön (OPCW) varmistaakseen sen määräysten täytäntöönpanon, mukaan lukien kansainvälistä todentamista koskevat määräykset velvoitteiden noudattamisen varmistamiseksi. Kaikki yleissopimuksen sopimusvaltiot ovat edellä mainitun järjestön jäseniä. Tämä järjestö vastaa sen todentamisesta, että jäsenvaltiot noudattavat yleissopimuksen määräysten mukaisia velvoitteitaan. Neuvostossa tai neuvoston elimissä ei ole otettu esille erityiskysymyksiä, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0771/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle. Yhteistyöstä vetäytyminen.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0771/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Yhteistyöstä vetäytyminen Voiko neuvosto vakuuttaa, että jäsenvaltio voi niin halutessaan vetäytyä EU:n toiminnasta tai sen osasta, esim. EMU-yhteistyöstä, ilman muiden jäsenvaltioiden suostumusta? Vastaus (8. kesäkuuta 2000) Perustamissopimuksessa ei ole erityisiä määräyksiä, jotka koskisivat jäsenvaltion vetäytymistä yhteistyöstä, olipa kysymyksessä EU yleensä tai EMU:n kolmas vaihe.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0443/00 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) neuvostolle. Lämmitysöljyn toimittaminen Serbian oppositiokaupungeille.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0160 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0443/00 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) neuvostolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Lämmitysöljyn toimittaminen Serbian oppositiokaupungeille 1. Mitkä kaupungit Jugoslaviassa saavat lämmitysöljyä EU:sta? 2. Mitä perusteita tässä yhteydessä sovelletaan? 3. Miksi Pancevon kuntaa ei ole kelpuutettu saamaan lämmitysöljyä? 4. Voisiko neuvosto talvivuodenajan vuoksi vastata kysymykseen tavallista pikaisemmin? Vastaus (2. toukokuuta 2000) 1. Neuvosto pyysi 24. tammikuuta pidetyssä istunnossaan komissiota laajentamaan Energiaa demokratian vastineeksi -aloitettaan Serbian oppositiovoimien Berliinissä EU:n ja USA:n kanssa 17. joulukuuta 1999 käytyjen kolmikantakeskustelujen jälkeen ehdottamalla tavalla. Lopullinen päätös siitä, mitkä yhteisöt voisivat päästä osalliseksi tästä aloitteesta, jäi komission tehtäväksi, koska se on vastuussa talousarvion täytäntöönpanosta. Komission ehdotuksen pohjalta neuvosto teki päätöksen Jugoslavian liittotasavallan demokraattisten voimien tukemista koskevan yhteisen kannan 1999/691/YUTP muuttamisesta siten, että sallitaan öljyn ja öljytuotteiden myynti ja vienti Somborin, Subotican, Kragujevacin, Kraljevon ja Novi Sadin kuntiin Serbiassa. 2. Kuntien valinta perustui Serbian opposition esittämään prioriteettilistaan. Erityistä huomiota kiinnitettiin kuntiin, joissa on paljon yhteiskunnallisesti heikossa asemassa olevaa väestöä ja paikallisluonteisia yhteiskunnallisia instituutioita. 3. Pancevo ei ollut Serbian opposition toimittamalla listalla. 4. Neuvosto toistaa olevansa valmis avustamaan Serbian avun tarpeessa olevaa kansaa ja palauttaa mieliin, että vuonna 1999 yhteisö toimitti yksinomaan Serbiaan 72,1 miljoonan euron arvosta humanitaarista apua, ja että lisäksi samaan aikaan jäsenvaltiot toimittivat apua lähes saman määrän.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0514/00

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(17. helmikuuta 2000)

Aihe: Korvaukset kaakaon viljelijöille

Ihmisten kulutukseen tarkoitettua kaakaota ja suklaatuotteita koskevan direktiivin muutos on parhaillaan Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä. Vaikka yhteispäätösmenettelyn tarkkaa tulosta ei vielä tiedetä, on todennäköistä, että vuoden 1973 suklaadirektiiviä muutetaan oleellisesti. Tärkein muutos on, että tietyn ajan kuluttua kasvirasvat, muutkin kuin kaakaovoi, sallitaan suklaassa.

Tämä tulee vaikuttamaan AKT-maista ja muista kehitysmaista tulevan kaakaon myyntiin.

Pohjoinen-etelä-suhteiden oikeudenmukaisuuden nimissä ja Lomén sopimuksen ja kaakaosopimuksen mukaisten velvoitteidemme täyttämiseksi näyttää itsestään selvältä, että kaakaon viljelijöille pitäisi tavalla tai toisella antaa asianmukainen korvaus ja auttaa heitä siirtymään muihin viljelykasveihin.

Onko olemassa oikeusperustaa, jonka perusteella komissio voi tehdä aloitteita tässä asiassa? Jos on, mikä se on?

Aikooko komissio tehdä tätä asiaa koskevia aloitteita? Jos ei, miksi ei?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(27. maaliskuuta 2000)

Niitä vaikutuksia, joita kyseisellä ehdotuksella neuvoston direktiiviksi(1) on muiden kasvirasvojen kuin kaakaovoin käyttöön suklaanvalmistuksessa, ei voida luotettavasti arvioida, ennen kuin kyseinen direktiivi tulee voimaan, eikä se ole myöskään perusteltua neuvoston joulukuussa 1999 vahvistaman yhteisen kannan(2) perusteella. Neuvosto sopi esimerkiksi kasvirasvojen rajoittamisesta trooppista alkuperää oleviin ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-maat) valmistamiin rasvoihin. Tämän lisäksi kasvirasvaa voi olla vain korkeintaan 5 prosenttia lopullisesta tuotteesta ja sitä voidaan lisätä vain siten, että vaatimukset tuotteen kaakaoaineiden vähimmäismäärästä täyttyvät. Ei ole myöskään selvää, kuinka paljon nykyistä enemmän kasvirasvoja aiotaan käyttää. Kaikki nämä tekijät on otettava huomioon, kun arvioidaan kyseisen

direktiivin vaikutusta AKT-maihin ja muihin kaakaontuottajiin, mikä voidaan tehdä vasta, kun direktiivi on pantu täytäntöön. Siinä tapauksessa, että vaikutusten arviointi olisi tarpeellista, se voidaan neuvoston kannan mukaan suorittaa, kun direktiiviä on sovellettu 36 kuukautta.

Korvaavien toimenpiteiden osalta Lomén yleissopimuksen jälkeisessä sopimuksessa otetaan käyttöön erityinen mekanismi niiden maiden tukemiseksi, jotka ovat herkkiä vientitulojen vaihteluille, erityisesti maataloudesta ja kaivostoiminnasta saatavien tulojen osalta.

Kaakaontuotannosta vahvasti riippuvainen maa voi saada järjestelmästä tukea, jos se täyttää vientitappioiden määrää ja valtion julkista taloutta koskevat perusteet. Kyseinen AKT-maa voi päättää kohdistaa tämän sille mahdollisesti myönnetyn lisätuen kaakaonviljelijöille annettaviin korvauksiin tai heidän satonsa monipuolistamiseen tähtäävään tukeen.

(1) EYVL C 231, 9.8.1996.

(2) EYVL C 10, 13.1.2000.