ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1877/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Ghana.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1877/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Ghana Voiko komissio kertoa, mitä hankkeita Ghanassa rahoitettiin EU:n talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli kaikkien tälle maalle vuoden 2000 aikana osoitettujen tukien kokonaismäärä? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1418/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Kielten valinta Euroopassa tehtävää pimeää työtä koskevassa kertomuksessa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0053 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1418/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: Kielten valinta Euroopassa tehtävää pimeää työtä koskevassa kertomuksessa Komissio julkaisi 26. helmikuuta 2002 kertomuksen Euroopan pimeän työn sektorista. Se löytyy yhteisön virallisilta verkkosivuilta vain englanniksi ja lyhyet tiivistelmät ovat saatavissa saksaksi ja ranskaksi. Mistä syystä valittiin nämä kolme kieltä? Tullaanko tämä kertomus vielä käännättämään kaikille unionin virallisille kielille? Varmistaako komissio tulevaisuudessa, että yhteisön virallisen verkkosivun kautta levitetyt asiakirjat tullaan kääntämään kaikille yhteisön 11 viralliselle kielelle? Onko komissio myös tässä asiassa sitä mieltä, että on erittäin tärkeää, että unionin kansalaiset voivat tutkia unionin tekstejä omalla kielellään (ks. http://www.europa.eu.int/comm/role_nl.htm 5)? Katsooko komissiokin, että tämä rajoitettu kielivalikoima on vastoin EU:n perusoikeuskirjan III luvun 21 artiklaa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2002) Komission hyväksymät asiakirjat julkaistaan unionin yhdellätoista virallisella kielellä. Tämä koskee erityisesti KOM-asiakirjoja, jotka sisältävät komission lainsäädäntöehdotuksia, ja muita yleisen edun kannalta keskeisiä tiedonantoja, jotka on tarkoitus toimittaa muihin toimielimiin. Samaa periaatetta sovelletaan myös sähköisessä julkaisutoiminnassa: komission viralliset asiakirjat julkaistaan yhteisön verkkosivuilla yhdellätoista virallisella kielellä. Kertomus Undeclared labour in Europe. Towards an integrated approach of combating undeclared labour (Euroopan pimeän työn sektori. Kohti yhtenäistä lähestymistapaa pimeän työn torjunnassa) ei ole komission hyväksymä asiakirja vaan erikoistietoa sisältävä ulkopuolisen tutkimuksen loppuraportti. Näin ollen se on julkaistu yhteisön verkkosivuilla alkuperäiskielellä englanniksi. Tämän lisäksi siitä on julkaistu lyhyet tiivistelmät ranskaksi ja saksaksi. Komission ei siis ole tarkoitus kääntää 158-sivuista kertomusta muille virallisille kielille. Komission mielestä on toki erittäin tärkeää varmistaa, että unionin kansalaiset voivat lukea unionin tasolla hyväksytyt tekstit omalla kielellään, ja kuten edellä on sanottu, tämän komissio myös yrittää tehdä mahdolliseksi. Kyseessä olevan kertomuksen kaltaisia ulkopuolisten tutkimusten raportteja ei kuitenkaan ole mahdollista kääntää. Tämän kertomuksen julkaiseminen on konkreettinen todiste komission sitoumuksesta toimia avoimesti ja tehdä tiedoista, myös ulkopuolisia tutkimuksia koskevista kertomuksista, julkisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1948/02 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle. Vapaan liikkuvuuden rajoittaminen.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0122 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1948/02 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Vapaan liikkuvuuden rajoittaminen Tietääkö komissio, että eräiltä Falun Gong -liikkeeseen kuuluvilta EU:n kansalaisilta ja Kiinan passin omaavilta henkilöiltä evättiin pääsy Islantiin Kiinan presidentin Jiang Zeminin Islannin-vierailun alla kesäkuun 2002 alussa? Tämä on ensimmäinen kerta, kun Islanti on evännyt jonkin liikkeen tai kansainvälisen järjestön jäsenten maahanpääsyn. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä yhteisön ja kansainvälisten lakien rikkomisen ja ihmisoikeusloukkausten lopettamiseksi? Aikooko komissio saattaa näkökantansa Islannin hallituksen tietoon? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (29. heinäkuuta 2002) Islanti on soveltanut maaliskuusta 2001 alkaen Schengenin säännöstöä, jonka mukaan alueen sisärajat voidaan ylittää periaatteessa ilman henkilöiden tarkastamista. Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa kuitenkin määrätään, että jäsenvaltiot voivat ottaa rajatarkastukset käyttöön rajoitetuksi ajaksi, jos yleinen järjestys tai kansallinen turvallisuus sitä edellyttää. Näin tehdään poikkeuksellisissa tilanteissa ehkäisemään riskiä, että ihmiset hyödyntävät vapaata liikkuvuutta vaarantaakseen jäsenvaltion yleisen järjestyksen tai turvallisuuden erityisesti silloin, kun siellä on tarkoitus järjestää mielenosoitus. Islanti ilmoitti ennakolta komissiolle ja muille jäsenvaltioille rajatarkastuksista, jotka se aikoi ottaa käyttöön 7. ja 16. kesäkuuta 2002 väliseksi ajaksi Kiinan presidentin Jiang Zeminin virallisen vierailun johdosta. On muistettava, että perustamissopimuksen mukaan vastuu yleisen järjestyksen ylläpitämisestä ja sisäisen turvallisuuden suojaamisesta kuuluu jäsenvaltioille. Yhteisöjen tuomioistuimella ei ole toimivaltaa tehdä päätöksiä toimenpiteistä tai päätöksistä, joita toteutetaan rajatarkastusten palauttamiseksi edellä mainituista syistä. Näin ollen komissiolla on vain sivurooli rajatarkastusten palauttamisesta tehtävissä päätöksissä. Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen huoleen, onko Euroopan unionin kansalaisten vapaata liikkuvuutta rajoitettu, komissio viittaa Ilda Figueiredon kirjalliseen kysymykseen P-1975/02 ja Carlos Lagen kirjalliseen kysymykseen P-1987/02 antamaansa yhteiseen vastaukseen(1). Henkilöiden oikeus ilmaista vapaasti mielipiteensä ja kokoontua rauhanomaisesti mainitaan Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Ihmisten on voitava nauttia näistä oikeuksista ilman turvallisuuteensa, muiden ihmisten turvallisuuteen tai omaisuuteen kohdistuvaa uhkaa. Jäsenvaltiot joutuvat kuitenkin joskus tilanteisiin, joissa ihmiset käyttävät väärin näitä oikeuksia harjoittamalla väkivaltaa laillisten yleisten mielenosoitusten yhteydessä. Komissio muistuttaa, että yleisen järjestyksen ylläpitäminen kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulle. (1) Katso sivu 124.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1762/02 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Uusiutuvista energialähteistä saatavan vetypolttoaineen edistäminen ja alueelliset ohjelmat.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1762/02 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (19. kesäkuuta 2002) Aihe: Uusiutuvista energialähteistä saatavan vetypolttoaineen edistäminen ja alueelliset ohjelmat Kestävän liikennepolitiikan edistämiseksi, joka vähentää kaupunkien pilaantumista ja CO2-päästöjä, on selvästi tarpeen tukea uusiutuvista energialähteistä saatavien vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä EU:n alueellisten/rakenteellisten ohjelmien avulla. Eräs lupaava polttoaine on vety, jonka etuna on myös melun vähentyminen, kun sitä käytetään polttokennoissa. Vetyä saadaan mistä tahansa sähkön muodosta sekä biomassasta, maakaasusta ja monista kemiallisista prosesseista. Edistääkö komissio vetypolttoaineen käyttöä osana EU:n alueellisia ohjelmia esimerkiksi rahoittamalla julkisen liikenteen hankkeita? Ottaen huomioon, että ohjelmissa korostetaan uusiutuvia energialähteitä monesta syystä, edistääkö komissio uusiutuvista energialähteistä saatavan vedyn käyttöä alueellisissa ja rakenteellisissa ohjelmissa? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2002) Rakennerahastojen alueellisiin ohjelmiin voi sisältyä uusiutuvien energianlähteiden käytön kehittämiseen suunnattuja toimenpiteitä. Ohjelmakauden 20002006 ohjelmien laatimisohjeiden(1) energiaa käsittelevässä osassa komissio tarkastelee eri energianlähteitä ja kehottaa jäsenvaltioita niiden kehittämiseksi turvautumaan yhteisön rahoitukseen. Ensisijaisia toimintalinjoja ovat uusiutuvien energianlähteiden käyttöä edistävät investoinnit, tuet rikki- ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtääviin investointeihin, energiatalouteen liittyvät tarkastukset sekä pk-yritysten ja kuntien tehokkaan energiahuollon edistäminen. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä osarahoitettavien hankkeiden valinta että niiden täytäntöönpano kuuluvat kuitenkin kansallisten ja alueellisten hallintoviranomaisten toimivaltaan. Vedyn käyttö polttoaineena on tulevaisuuden vaihtoehto nestemäisille polttoaineille erityisesti silloin, kun vety on peräisin uusiutuvista energianlähteistä. Sen nykyinen tuotantoteknologia ja turvalliset käyttöedellytykset ovat kuitenkin vasta kehittelyasteella. Tutkimusta koskevaan kuudenteen puiteohjelmaan sisältyy merkittäviä aiheeseen liittyviä toimenpiteitä, ja vedyn käyttöä polttoaineena on mahdollista edistää erilaisten pilottihankkeiden avulla. (1) Komission tiedonanto rakennerahastoista ja niiden yhteensovittamisesta koheesiorahaston kanssa Ohjelmien laatismisohjeet ohjelmakaudeksi 20002006 EYVL C 267, 22.9.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2029/02 esittäjä(t): Carlos Lage (PSE) neuvostolle. Vapaa liikkuvuus Schengen-alueella.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0121 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2029/02 esittäjä(t): Carlos Lage (PSE) neuvostolle (9. heinäkuuta 2002) Aihe: Vapaa liikkuvuus Schengen-alueella Espanjan poliisi esti 22. kesäkuuta väkivaltaisesti noin viidestäsadasta Portugalin kansalaisesta koostuvan ryhmän pääsyn Espanjaan. Ryhmä oli matkalla Espanjaan osallistuakseen Sevillan Eurooppa-neuvostoa koskevaan mielenosoitukseen, jonka järjestämiseen oli saatu lupa. Välikohtaus tapahtui rajaseudulla Vila Verde do Ficalhossa Alentejossa, ja Espanjan viranomaiset pamputtivat ja tyrkkivät portugalilaisia (joiden joukossa myös erästä Portugalin parlamentin jäsentä), jotka pyysivät ainoastaan saada tietää, miksi heitä ei päästetä rajan yli. Espanjan poliisi tunkeutui jopa ryhmää kuljettaneisiin linja-autoihin ja takavarikoi valokuvauslaitteita ja kuvia. Mikään ei oikeuta tämänkaltaista menettelyä ja toimintaa, eikä tällaista kohtelua voida hyväksyä unionissa, joka pitää perusvapauksien ja -oikeuksien kunnioittamista perusperiaatteinaan. Tällaista menettelyä ei voida hyväksyä edes niistä kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä syistä, joiden perusteella jokainen Schengenin sopimuksen allekirjoittajajäsenvaltio voi panna täytäntöön sopimuksen 2 artiklan ja ottaa sen nojalla uudelleen valvontaansa sisärajansa. Minusta ei näytä siltä, että kyseinen portugalilaisryhmä olisi voinut aiheuttaa erityistä uhkaa tai vaaraa Espanjan valtiolle. Vaikka niin olisi, ei missään tapauksessa voida hyväksyä ei Espanjassa, ei Portugalissa eikä missään unionin jäsenvaltiossa sellaista väkivaltaista reaktiota ja vallan väärinkäyttöä, johon Espanjan poliisiviranomaiset valitettavasti syyllistyivät tässä tapauksessa. Miten neuvosto aikoo lähestyä Espanjan hallitusta tämän tapauksen selvittämiseksi? Eikö se katso, että on välttämätöntä määritellä selkeästi ja yhteisesti ne olosuhteet ja tapaukset, joissa Schengenin sopimuksen määräyksistä voidaan poiketa? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2021/02, E-2028/02 ja E-2029/02 (11. marraskuuta 2002) Neuvosto ilmoittaa parlamentin jäsenille, että Schengenin sopimuksen soveltamisesta vuonna 1990 tehdyn yleissopimuksen(1) 2 artiklan 2 kohta mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot ottavat sisärajoilla rajoitetuksi ajaksi käyttöön kansallisia rajatarkastuksia. On jäsenvaltioiden itsensä päätettävissä, käytetäänkö kyseistä mahdollisuutta ja missä määrin heidän johtaessaan Eurooppa-neuvostoa. Päätöksessä SCH/Com-Ex (95) 20 Rev. 2(2) määrätään Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 2 artiklan 2 kohdan soveltamismenettelyjä koskevista säännöistä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklassa ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 64 artiklan 1 kohdassa määrätään, että on jäsenvaltioiden vastuulla toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi ja sisäisen turvallisuuden suojaamiseksi. Ei ole näin ollen neuvoston asia arvioida, onko kyseiset toimenpiteet toteutettu asianmukaisesti. (1) EYVL L 239, 22.9.2000. (2) EYVL L 239, 22.9.2000, s. 133.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2805/02 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta annettu direktiivi 2000/35/EY.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2805/02 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (30. syyskuuta 2002) Aihe: Kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta annettu direktiivi 2000/35/EY Kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta annetun direktiivin 2000/35/EY(1) 6 artiklan mukaan EU:n jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 8 päivänä elokuuta 2002. Onko direktiivi 2000/35/EY jo saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa? Jos ei ole, mitkä jäsenvaltiot eivät sitä ole vielä tehneet, ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? (1) EYVL L 200, 8.8.2000, s. 35. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 2002) Yli puolet jäsenvaltioista on jo saattanut kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/35/EY osaksi kansallista lainsäädäntöään. Komissio ei ollut kuitenkaan vielä 30. syyskuuta 2002 mennessä saanut ilmoitusta seuraavilta jäsenvaltioilta: Kreikka, Espanja, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta ja Portugal. Koska tämä asia kiinnostaa suuresti yleisöä ja erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset), komissio on kehittänyt yleisölle avoimen Internet-sivuston. Muiden tietojen lisäksi sivusto sisältää luettelon kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä, jota päivitetään sitä mukaan kuin komissio saa tietoja jäsenvaltioilta. Sivuston osoite on: http://europa.eu.int/comm/enterprise/regulation/late_payments/index.htm. Komissio on 30. syyskuuta 2002 aloittanut rikkomista koskevan menettelyn EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät vielä ole saattaneet direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1099/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Verojen palauttaminen ja EY:n tuomioistuimen tuomio asiassa C-249/00.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0039 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1099/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Verojen palauttaminen ja EY:n tuomioistuimen tuomio asiassa C-249/00 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-249/00 2. elokuuta 2001 antamalla tuomiolla poistettiin ulkomailla työskennelleiden kreikkalaisten, kreikkalaisten merimiesten ja ulkomailla asuvien syntyperäisten kreikkalaisten oikeus alhaisempaan veroprosenttiin siirrettäessä kiinteää omaisuutta valuutalla tehtävän kiinteistökaupan yhteydessä. Koska ulkomaalaiset Euroopan unionin kansalaiset pyytävät verojen palauttamista kiinteistöjen siirtämisestä eri aikoina, kysyn komissiolta, voiko se määrittää ajallisesti, milloin mahdollinen veronpalautus voidaan tehdä edellä mainituissa tapauksissa? Tehdäänkö se tuomion antamisajankohdasta alkaen, perustellun lausunnon antamisajankohdasta alkaen vai jostakin muusta ajankohdasta alkaen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2002) Tuomioistuin ei ole antanut asiassa tuomiota vaan tehnyt hallinnollisen päätöksen poistaa asia rekisteristä(1). Komissio pidättyi jatkamasta jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa menettelyä tuomioistuimessa sen jälkeen, kun Kreikka poisti muita kuin kreikkalaisia Euroopan unionin kansalaisia syrjivät säännökset. Kreikan vuodelta 1950 peräisin olevassa laissa, jota kyseisen asian osalta muutettiin osittain vuonna 1997, säädetään kreikkalaisia suosivasta verokohtelusta; Kreikan liityttyä EY:hyn vuonna 1981 tämä on ollut ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa. Etuuskohtelu on sittemmin poistettu, mutta sitä sovelletaan vasta verovuodesta 2001 eikä takautuvasti vuosien 19812001 tapauksiin. Syrjimättömyyttä koskevan yhteisön oikeusperiaatteen mukaisesti EU:n kansalaiset voivat vaatia samanlaista kohtelua kuin kreikkalaiset. Niinpä vuotta 2001 edeltäneissä tapauksissa he voivat periaatteessa nauttia alun perin ainoastaan kreikkalaisille tarkoitetusta verohyvityksestä. Kuten kaikissa jäsenvaltioissa, kansalliset säännöt kuitenkin rajoittavat mahdollisuutta uuden käsittelyn toimittamiseen loppuun käsitellyissä tapauksissa. Yleensä perusteettomasti maksettuja veroja (jotka siis koskevat ennen vuotta 2001 tehtyjä hankintoja) voi vaatia hyvitettäviksi ainoastaan siinä tapauksessa, että hankintoja koskevat verolaskelmat on riitautettu (yleensä käyttämällä joko hallinnollista tai oikeudellista muutoksenhakuoikeutta). Tällaisilla kansallisilla säännöillä ei saa kuitenkaan vaarantaa yhteisön lainsäädäntöön perustuvan vaatimuksen täytäntöönpanoa tai syrjiä sitä suhteessa kansalliseen lakiin perustuvan vaatimuksen täytäntöönpanoon. (1) EYVL C 348, 8.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2138/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Jamaika.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0111 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2138/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Jamaika Voisiko komissio kertoa, mitä Jamaikaa koskevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin vuoden 2000 talousarviosta? Mikä oli kyseiselle maalle myönnetyn tuen kokonaismäärä vuoden 2000 aikana kaikki kohteet huomioon ottaen? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0727/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Savukkeita rahakortilla.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0022 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0727/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (14. maaliskuuta 2002) Aihe: Savukkeita rahakortilla Saksan hallituksen huumeasiamies on Frankfurter Allgemeine Zeitung -lehden mukaan todennut, että nuorten ei pitäisi enää saada ostaa savukkeita automaateista. Automaatteja olisi siksi muutettava siten, että niistä ei enää voi ostaa kolikoilla vaan ainoastaan rahakorteilla. Rahakorttiin sisältyvään mikrosiruun tallennettaisiin vastedes henkilön ikä. Voiko komissio ilmoittaa, mitä toimia se toteuttaa nuorten suojelemiseksi niin kutsutuilta kevyiltä huumeilta (tupakka), joista kuitenkin voi tulla riippuvaiseksi ja jotka siten voivat aiheuttaa vakavia terveysvahinkoja? Olisiko mahdollista ulottaa tällainen ehdotus nuorten suojelemiseksi liian helpolta savukkeiden saannilta koskemaan koko EU:ta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 2002) Kansanterveyden kannalta olisi hyvä, jos lasten ja nuorten mahdollisuuksia ostaa tupakkatuotteita rajoitettaisiin. Kuuluu kuitenkin jäsenvaltioiden eikä komission toimivaltaan asettaa tupakkatuotteiden ostamista koskeva vähimmäisikä, valvoa tällaisen ikärajan noudattamista ja säännellä yleisesti tupakkatuotteiden myyntiä. Asia on tärkeä, ja niinpä komissio aikookin lähikuukausina tehdä ehdotuksen neuvoston suositukseksi, joka koskee tupakoinnin ehkäisyä ja aloitteita, jotka liittyvät erityisesti nuorille kohdennettuun tupakankulutuksen vastaiseen kampanjaan. Komissio aikoo sisällyttää ehdotukseen savukeautomaattien käyttömahdollisuuksia koskevia suosituksia jäsenvaltioille. Lisäksi komissio toteaa, että lasten ja nuorten suojelua edistetään tupakkatuotteiden mainontaa ja sponsorointia koskevalla direktiiviehdotuksella(1), joka on ollut parlamentin käsiteltävänä viime vuoden puolivälistä lähtien, sekä tupakkatuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 5. kesäkuuta 2001 annetulla parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/37/EY(2). (1) KOM(2001) 283 final. (2) EYVL L 194, 18.7.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1331/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) neuvostolle. Kalan vienti Puolaan.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0059 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1331/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) neuvostolle (8. toukokuuta 2002) Aihe: Kalan vienti Puolaan Yhdistyneen kuningaskunnan, ja erityisesti Shetlannin saarten, kalastusteollisuudella ei tällä hetkellä ole yhtäläisiä mahdollisuuksia viedä kalataloustuotteitaan Puolaan kuin norjalaisilla kilpakumppaneillaan. Brittein saarilta peräisin olevan kalan tuontia koskevat tullit ovat säilyneet ennallaan, kun taas Norjalla on suotuisa asema markkinoilla johtuen maan kahdenvälisestä sopimuksesta Puolan kanssa. Komissio hyväksyi äskettäin yhteisön puolesta EU:n ja Puolan Eurooppa-sopimukseen lisäpöytäkirjan, jonka mukaan kalataloustuotteita koskevat tuontitullit poistetaan vähitellen. Voiko neuvosto selventää sovittuja toimia ja vahvistaa päivämäärän, jolloin ne tulevat lopullisesti voimaan? Vastaus (11. marraskuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa Puolan kanssa tehtyyn Eurooppa-sopimukseen liittyvään lisäpöytäkirjaan, jonka neuvosto päätti 17. joulukuuta 2001 tehdä komission ehdotuksesta komission käytyä Puolan kanssa (samoin kuin muiden assosioituneiden maiden kanssa) neuvotteluja kalojen ja kalastustuotteiden kaupan vapauttamiseksi. Tällä sopimuksella sopimuspuolten kyseisten tuotteiden tuonnissa soveltamia tariffeja alennetaan pöytäkirjan voimaantulohetkellä kolmanneksella ja vuotta myöhemmin toisella kolmanneksella, kunnes kaksi vuotta pöytäkirjan voimaantulosta (tai sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta aikaisemmin) kauppa vapautetaan täysin. Puolan kanssa tehtävä pöytäkirja allekirjoitettiin 14. kesäkuuta 2002, ja 18. kesäkuuta sopimuspuolet ilmoittivat toisilleen saattaneensa sisäiset menettelynsä päätökseen. Näin ollen pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti pöytäkirja tuli voimaan 1. heinäkuuta 2002.