ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3129/01 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle. Is Arenasin golfkenttien käyttö Sardiniassa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0107 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3129/01 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (14. marraskuuta 2001) Aihe: Is Arenasin golfkenttien käyttö Sardiniassa Ensimmäinen Golf Cup Giudicato de Arborea -turnaus järjestettiin 5.7. lokakuuta 2001 Is Arenasissa lähellä yhteisön tärkeänä pitämää Is Arenasin aluetta (koodi ITB 002228) Narbolia-San Vero Milisissä Sardiniassa. Tapahtumapaikkana oli golfkenttä, jota koskevan rikkomismenettelyn aloittamista tutkitaan komissiossa direktiivin 92/43(1) noudattamatta jättämisen perusteella. Sanomalehden La Nuova Sardegna 4. lokakuuta 2001 ilmestyneen numeron sivulla 20 kirjoitettiin, että paikalla olivat Sardinian aluehallinnon edustajana Pasquale Onida, maakunnan matkailutoimiston johtaja, Oristanon arkkipiispa Piergiuliano Tiddia ja 10 000 ihmisen yleisö. Tilaisuuden suojelijoina olivat mm. Sardinian alue, Oristanon maakunnan matkailutoimisto, Oristanon kunta ja CONI. Alueen erittäin tärkeinä pidettyihin luonnollisiin elinympäristöihin kohdistui siis jälleen kerran ympäristöhaittoja. Tunteeko komissio nämä tapahtumat? Voiko se varmistaa, että yhteisön varoja ei ole käytetty tämän golftapahtuman järjestämiseen? Voiko se ottaa nämä seikat huomioon tarkastellessaan 9. helmikuuta 2001 annettua perusteltua lausuntoa ottaen huomioon, että golfkentän rakentamisesta aiheutuneiden vahinkojen korjaamiseksi ei ole tehty mitään, vaan kentän käyttöä jopa edistetään? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2002) Komissio ei ollut tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista tapahtumista. Ne otetaan tarvittaessa huomioon arvioitaessa rikkomistapausta, joka koskee golfkentän rakentamisen aiheuttamaa vahinkoa ensisijaisille luontotyypeille, joita Italia on esittänyt suojeltaviksi luontotyyppidirektiivin nojalla (neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta) Is Arenasissa Sardiniassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3427/01 esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE-DE) komissiolle. Komission kokoukset.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3427/01 esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE-DE) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: Komission kokoukset EY:n perustamissopimuksen 219 artiklan nojalla komissio on päätösvaltainen vain, kun sen työjärjestyksessä määrätty määrä jäseniä on läsnä. Komission työjärjestyksen 5 artiklassa määrätään, että komissio kokoontuu yleensä vähintään kerran viikossa. Ylimääräisiä kokouksia järjestetään aina tarvittaessa. Samassa artiklassa mainitaan lisäksi, että komission jäsenten on osallistuttava kaikkiin kokouksiin. Voiko komissio ilmoittaa, montako kertaa komissio on kokoontunut nykyisen komission virkaan asettamisesta lähtien ja kuinka moneen kokoukseen kukin komissaari on osallistunut? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 2002) Komissio kokoontuu lomakausia(1) lukuun ottamatta kerran viikossa (Brysselissä kokoontuessaan keskiviikkoisin ja parlamentin kokoontuessa Strasbourgissa tiistaisin). Romano Prodin johtama komissio sai Euroopan parlamentin hyväksymisen 15. syyskuuta 1999. Se kokoontui ensimmäisen kerran lauantaina 18. syyskuuta 1999 (kokous nro 1446). Vuoden 2001 viimeinen kokous pidettiin torstaina 20. joulukuuta 2001 (kokous nro 1549). Nykyinen komissio on siis kokoontunut nimittämisensä jälkeen ja vuoden 2001 loppuun mennessä yhteensä 104 kertaa. Komission jäsenet ovat osallistuneet kokouksiin seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> (1) Joulukuun viimeinen viikko ja elokuu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3150/01 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Yhtiöverotus.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0115 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3150/01 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (14. marraskuuta 2001) Aihe: Yhtiöverotus Yhtenäismarkkinoista ja eurosta huolimatta yrityksiin sovellettavan verotuksen erot 15 jäsenvaltiossa pysyvät, vieläpä kasvavat. Suuntaus saattaa jopa korostua unionin laajentuessa. EU:ssa yhtiöiden todellisissa veroprosenteissa on merkittäviä, jopa 30 prosentin eroja. Ekonometrisen mallittamisen mukaan erot johtuvat pääasiassa lakisääteisten kansallisten veroprosenttien kirjavuudesta eivätkä niinkään verotusperusteiden eroista. 1. Erot pysyvät ja tulevat kalliiksi taloudellisille toimijoille sekä vaarantavat niiden kilpailukyvyn. Aikooko komissio tehdä asiaa koskevan ehdotuksen? 2. Aikooko komissio vihdoinkin tarttua yhtenäismarkkinoita haittaaviin räikeimpiin esteisiin kaksinkertaista verotusta koskevat kahdenväliset sopimukset, kasvavat hallintomenot ja verosäännösten puute , jotka tekevät viime kuussa kolme vuosikymmentä kestäneiden neuvottelujen jälkeen hyväksytystä eurooppayhtiöstä tyhjän kuoren? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Komissio antoi 23. lokakuuta 2001 tiedonannon Kohti sisämarkkinoita, joilla ei ole veroesteitä Strategia yhtenäistetyn yhtiöveropohjan luomiseksi yritysten EU:n laajuista toimintaa varten(1), jossa se esittää kattavan strategian niiden sisämarkkinoiden nykyisten ongelmien ratkaisemiseksi, jotka johtuvat 15 erilaisen verojärjestelmän rinnakkaiselosta yhteisössä. Tiedonanto täydentää ja jatkaa komission laajaa selvitystä Yritysverotus sisämarkkinoilla(2). Tiedonannossaan komissio kiinnittää huomiota siihen, että veroasteiden tosiasialliset erot yhteisön sisällä ovat suuret ja erot johtuvat lähinnä kansallisista kokonaisveroasteista. Samalla tiedonannossa korostetaan, ettei komission selvityksessä analysoitu tosiasiallisten veroasteiden kehitystä ajan saatossa eikä verokilpailun vaikutusta. Laskelmissa ei myöskään arvioitu jäsenvaltioiden yritysveroasteiden tosiasiallisista eroista mahdollisesti aiheutuvia hyvinvoinnin menetyksiä. Näin ollen tällä hetkellä ei ole vakuuttavaa näyttöä, joka oikeuttaisi komission suosittamaan erityisiä toimia kansallisten yritysveroasteiden lähentämiseksi tai yritysverotuksen vähimmäisasteen vahvistamiseksi. Edellä mainitussa tiedonannossa esitetään yksityiskohtaisesti, mitä toimia on tarpeen toteuttaa ja mitä voidaan realistisesti toteuttaa yhteisön sisällä rajat ylittävää taloudellista toimintaa haittaavien, yritysverotukseen liittyvien esteiden poistamiseksi. Myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat ongelmat kuuluvat näihin esteisiin. Komissio jatkaa näitä ensisijaisina pitämiään toimia, jotka edellyttävät kuitenkin jäsenvaltioiden yksimielistä hyväksyntää, jollei niihin jossain vaiheessa aleta soveltaa tehostettua yhteistyötä. (1) KOM(2001) 582 lopullinen. (2) SEC(2001) 1681.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2699/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Tietoyhteiskunnan pääosaston myöntämä rahoitus.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0033 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2699/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Tietoyhteiskunnan pääosaston myöntämä rahoitus Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa kaikki Ligurian, Lombardian, Piemonten ja Aostanlaakson vuosina 20002001 tietoyhteiskunnan pääosaston hallinnoimaa rahoitusta varten esittämät hankkeet sekä hyväksyttyjen hankkeiden nimet? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Seuraavassa esitetään katsaus kyseessä oleviin tietoyhteiskunnan pääosaston ohjelmiin. Komissio lähettää suoraan kysyjälle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristöön tilastokatsauksen TEN-Telecom-ohjelmasta rahoitetuista hankkeista, joissa on mukana osallistujia Italian alueilta Liguriasta, Lombardiasta, Piemontesta ja Val d'Aostasta. Viidenteen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmaan kuuluvasta tietoyhteiskunnan tekniikoita koskevasta ohjelmasta rahoitettavien hankkeiden osalta vastaus sisältyy jo puiteohjelmaa koskevaan vastaukseen, joka parlamentin jäsenelle on annettu puiteohjelmaa koskevista luvuista (kirjallinen kysymys E-2697/01(1)). Lisätietoja sopimuksista, mukaan luettuina hankkeiden tiivistelmät ja yhteistyökumppaneita koskevat yksityiskohtaiset tiedot, on saatavilla Cordis-tietokannasta Internet-osoitteissa http://www.cordis.lu ja http://dbs.cordis.lu/search/en/simple/EN_PROJ_simple.html. Promise-ohjelmassa ei järjestetty lainkaan ehdotuspyyntöjä vuosina 2000 ja 2001, joten ehdotuksia ei jättänyt yksikään organisaatio. (1) Katso sivu 33.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3627/01 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Erityisen tislaustoimenpiteen aloittamista Sisiliassa tukevat toimet.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0213 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3627/01 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Erityisen tislaustoimenpiteen aloittamista Sisiliassa tukevat toimet Sisilian viininviljelyala on vakavassa kriisissä viiniosuuskuntien ja yksittäisten tuottajien välisten erimielisyyksien vuoksi. Tislaus voisi olla pikainen, vaikkakin vain väliaikainen ratkaisu ongelmaan. Siten voitaisiin välttää koko viinialan romahdus ennen kuin otetaan käyttöön riittävät ja konkreettiset lopulliset toimet, joiden avulla voidaan turvata Sisilian viininviljely, joka on laadultaan kilpailukykyistä mutta jota haittaa espanjalaisten tuotteiden ankara kilpailu hinnoissa ja tuotantomäärissä. Italian hallitus on jo pyytänyt Euroopan komissiolta lupaa kahdeksan miljoonan viinihehtolitran erityisen tislaustoimenpiteen aloittamiseen. Voisiko komissio ilmoittaa, pitääkö sen mielestä Italian maatalousministeriölle myöntää lupa täydentää kansallisella avustuksella interventiohintaa sen saattamiseksi samalle tasolle vapaaehtoisessa tislauksessa sovellettavan hinnan kanssa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Komissio on jo saanut tietoja Sisilian viinimarkkinoiden vaikeasta tilanteesta ja kiittää parlamentin jäsentä siitä, että tämä tuo esiin ongelmien vakavuuden. Komissio sai 17. tammikuuta 2002 Italian viranomaisilta kriisitilanteessa toteutettavan erityisen tislaustoimenpiteen aloittamista koskevan pyynnön. Komissio tarkastelee tätä pyyntöä perusteellisesti kaiken tarvittavan tiedon perusteella tehdäkseen asiassa päätöksen. Parlamentin jäsen mainitsee valtiontuen, jonka avulla yhteisön tislauksesta maksamaa hintaa voitaisiin korottaa, jos erityinen tislaustoimenpide toteutetaan. Komissio voi ilmaista kantansa kuitenkin vasta tosiasioita tarkasteltuaan. Pääsääntöisesti se pitää tällaista tukea toimintatukena, joka ei sovellu yhteismarkkinoille ja voi häiritä yhteisten markkinajärjestelyjen mekanismeja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2016/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR)ja Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle. Vaikeudet Kyproksen kahden yhteisön välisten hankkeiden eteenpäin viemisessä.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0007 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2016/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR)ja Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Vaikeudet Kyproksen kahden yhteisön välisten hankkeiden eteenpäin viemisessä Voiko komissio laatia luettelon, joka sisältää kaikki vaikka kokeilumielessäkin Kyproksen kahden yhteisön välille ensimmäisten rahoitusosuuksien myöntämisen jälkeen ehdotetut hankkeet, joita Kyproksen hallitus tai mikä tahansa muu asianosainen virallinen taho vastustaa, kuvata hanketta ja esittää hankkeen kustannusarvion? Voiko komissio kertoa lyhyesti, miksi kutakin hanketta vastustetaan? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2001) Näin ei ole käynyt koskaan, sillä kahden yhteisön välisiä hankkeita koskevat aloitteet tulevat useimmiten Kyproksen hallitukselta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3403/01 esittäjä(t): Thierry Jean-Pierre (PPE-DE) komissiolle. Tiedot unionin myöntämästä ulkoisesta avusta.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0168 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3403/01 esittäjä(t): Thierry Jean-Pierre (PPE-DE) komissiolle (5. joulukuuta 2001) Aihe: Tiedot unionin myöntämästä ulkoisesta avusta Euroopan komissio korostaa vuosikertomuksessaan ulkoisen avun täytäntöönpanosta vuonna 2000, että EU:n ulkoisen avun hallinnon uudistus on meneillään ja alkaa tuottaa tulosta vuonna 2002. Uudistuksen tärkeimmät tavoitteet ovat sitoumusten ja maksujen välisen ajan lyhentäminen ja vastuun hajauttaminen komission lähetystöille edunsaajamaissa ja -alueilla. Myös komission yhteistyötoimisto Europe Aid on julkaissut ensimmäisen vuosikertomuksensa, jossa käsitellään uudistusprosessia. Uudistusohjelman lähtökohtana on perustaa yksi ainoa toimisto, joka vastaa Europe Aid -hankkeiden koko toiminnallisesta kierrosta, ja myöntää erityistoimivaltaa tehokkaasti toimiville lähetystöille, jotta komission yleistä toimintakykyä ohjelmien maakohtaisessa hallinnoinnissa voidaan parantaa. Ulkoisen avun vaikutusten näkyvyyden lisäämiseksi haluaisin saada ajanjaksolta 19972001 täydellisen luettelon unionin ulkoista apua saavista yhdistyksistä ja kansalaisjärjestöistä seuraavissa maissa: erityisesti Barcelonan prosessin maat, Libya, Mauritania, Sudan, Nigeria, Iran, Irak, Libanon, Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Pakistan, Afganistan, Bangladesh, Filippiinit ja Indonesia. Voiko komissio toimittaa tällaisen luettelon? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee voidakseen vastata kysymykseen kunnolla. Se toimittaa hankkimansa tiedot mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3503/01

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(8. tammikuuta 2002)

Aihe: Espanjan hallituksen ehdotus yliopistolaiksi (LOU)

Espanjan hallitus teki ehdotuksen yliopistolaiksi (LOU), josta keskustellaan tällä hetkellä maan senaatissa. Lakiehdotusta käsiteltiin kiireellisesti edustajainhuoneessa, ja se on aiheuttanut suunnattoman vastareaktion koko yliopistomaailmassa. On järjestetty mielenosoituksia ja protestitilaisuuksia, joihin on osallistunut Espanjan yliopistojen rehtorikollegio, opettajia, opiskelijoita ja hallintohenkilökuntaa kaikista Espanjan valtion yliopistoista.

Koska lain valmistelussa on ilmennyt yliopistoyhteisön ja autonomisten yhteisöjen kanssa käytävän vuoropuhelun vakavaa laiminlyöntiä, yliopistoyhteisö pyrkii painostamaan hallitusta peruuttamaan lakiehdotuksen tai muuttamaan sitä oleellisesti. Lakialoitteen pohjalta on kirvonnut vakavia kysymyksiä, muiden muassa yliopistojen rahoituksen ja stipendien lisäämissuunnitelmien puute,

yliopistojen itsehallinnon rajoittaminen, itsehallintoyhteisöjen yliopistoja koskevan toimivallan uudelleenkeskittäminen, suunnitelmat suosia yksityisiä yliopistoja valtion yliopistojen kustannuksella tai yliopistojen hallintoelinten täyttömenettelyjen politisointi.

Joka tapauksessa kolme edellä mainittua kysymystä liittyy Espanjan valtion yliopistojen liittämiseen Euroopan unionin yliopistojärjestelmään osana poliittisen ja sosiaalisen Euroopan rakentamista. Niitä ovat yliopistojen itsehallinnon väheksyntä ja yritykset hallita yliopistoja poliittisen vallan kautta sekä rahoituksellisen tuen puuttuminen, vaikka Espanjan valtion yliopistot ovat nykyään kaukana muiden Euroopan valtioiden yliopistoista koulutukseen ja julkiseen tutkimukseen sijoittamisen suhteen (yliopisto-opetukseen myönnetty osuus BKT:stä on 1,1 prosenttia, kun EU:n keskiarvo on 2 prosenttia sekä sijoitukset tutkimukseen ja kehitykseen ovat 0,38 prosenttia, kun keskiarvo Euroopassa on 1,6 prosenttia ja Saksassa jopa 2,4 prosenttia). Lopuksi puuttuvat vielä takeet Euroopan yliopistoja koskevan alueen muodostamisesta. Tässä mielessä lakiehdotuksella pyritään ottamaan käyttöön virkoihin pääsyä koskeva valtiollinen järjestelmä, jolla pyritään luomaan keskitetty menettely ja rajaamaan virat koulutusta ohjaavan poliittisen vallan käsiin keskitetysti maan ja yliopistojärjestelmän sisällä. Kaikki tämä on vastoin Euroopan yliopistojen perustuslain periaatteita.

Mihin Espanjan valtiota ja yliopistolakia koskeviin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jotta varmistettaisiin demokraattinen julkinen koulutusjärjestelmä, jolla taataan yhdenvertaiset mahdollisuudet EU:n perusoikeuskirjan mukaisesti ja vältetään esteet, jotka näin tulisivat poliittisen ja sosiaalisen Euroopan rakentamisprosessin tielle?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(4. helmikuuta 2002)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklan mukaan yhteisö pitää täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta koulutusjärjestelmän järjestämisestä. Tästä syystä komissio ei suunnittele erityistoimia Espanjan eikä yliopistolakiehdotuksen suhteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3048/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Lloyd's ja direktiivi 73/239/ETY.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0080 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3048/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Lloyd's ja direktiivi 73/239/ETY Lloyd's-yhtiön Lontoon vakuutusmarkkinoista perillä olevien lähteiden mukaan Lloyd's on asettanut noin 30 000 jäsentään vastuuseen Yhdysvalloissa 11. syyskuuta tapahtuneen terrori-iskujen vuoksi yhtiölle aiheutuneista menetyksistä. Tämä on heidän mielestään epäoikeudenmukaista ja vastoin direktiiviä 73/239/ETY(1). Mikä on komission kanta tähän asiaan, ja katsooko komissio, ettei direktiiviä 73/239/ETY ole noudatettu? (1) EYVL L 228, 16.8.1973, s. 3. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 2002) Komissio suhtautuu erittäin vakavasti useisiin saamiinsa kanteluihin, joiden mukaan vakuutusyhtiö Lloyd's on rikkonut yhteisön vakuutusdirektiivejä. Komissio on juuri saanut päätökseen alustavat tutkimuksensa ja päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 art.) mukaisen virallisen menettelyn. Kantelut on esitetty alunperin Yhdysvalloissa 1980-luvulla tehtyjen asbestoosiin liittyvien vahingonkorvausvaatimusten perusteella. Komissio ei ole tietoinen siitä, että syyskuun 11. päivän tapahtumien osalta olisi rikottu yhteisön vakuutusdirektiivejä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3578/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Galicia ja merten moottoritiet.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3578/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (9. tammikuuta 2002) Aihe: Galicia ja merten moottoritiet Galicialla on strateginen sijainti Euroopan merillä ja Atlantin valtameren reiteillä, jotka yhdistävät Euroopan muihin mantereisiin. Millaista aikataulua ja rahoitusta suunnitellaan Galician osallistumiseksi välttämättömien infrastruktuurien kehittämiseen, jotta voidaan luoda todelliset eurooppalaisesta liikennepolitiikasta laaditussa valkoisessa kirjassa(1) ensisijaisina toimina mainitut merten moottoritiet? (1) KOM(2001) 370 lopullinen. Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Neuvosto palauttaa mieleen, että komissio katsoo kuten se on sen ilmaissut valkoisessa kirjassaan että merten moottoritiet olisi luotava seuraaviin tekijöihin pohjautuvan sääntelykehyksen puitteissa: säädösehdotukset meri- ja satamapolitiikan alalla, intermodaaliliikenteen edistämistä koskeva Marco Polo -ohjelma(1) ja Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevien yhteisön suuntaviivojen perusteellisempi tarkistaminen, joka on tarkoitus tehdä vuonna 2004. Neuvosto on täysin tietoinen Galician maatieteellisesti strategisesta asemasta tässä asiassa. Tästä huolimatta ja koska neuvosto ei ole saanut yhtään edellä tarkoitetuista säädösehdotuksista, se ei voi vielä antaa konkreettista vastausta kysymykseen Galician sisällyttämisestä merten moottoriteiden luomiseksi tarvittavan infrastruktuurin kehittämiseen. Neuvosto korostaa lisäksi, että merten moottoriteiden luomista koskevien hankkeiden todellinen täytäntöönpano riippuu kansallisten viranomaisten lopullisesta päätöksestä. Esimerkiksi rakennustöiden aikataulua ja määrärahojen jakamista koskevat kysymykset kuuluvat yhtäläisesti kansallisten viranomaisten toimivaltaan. (1) Kyseinen ohjelma, jota koskevan säädösehdotuksen komission on määrä esittää lähiaikoina, mahdollistaisi lyhyen matkan meriliikenteen uusien palvelujen luomisen yhteisrahoituksen. Jäsenvaltion viranomaisten olisi osoitettava yhteisrahoitusta koskevat hakemukset komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3463/01 esittäjä(t): Enrico Ferri (PPE-DE) ja Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle. Lentoturvallisuuden valvonta.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3463/01 esittäjä(t): Enrico Ferri (PPE-DE) ja Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle (4. tammikuuta 2002) Aihe: Lentoturvallisuuden valvonta Milanossa 8. lokakuuta 2001 Linaten lentokentällä sattunut SAS-lentoyhtiön nousukiidossa olleen MD87-lentokoneen ja kiitoradan liittymässä olleen yksityiskoneen (saksalainen Cessna) yhteentörmäyksessä kuoli 118 ihmistä, mikä on aiheuttanut suurta huolta kaikkialla maailmassa. Törmäyksen jälkeen SAS:n lentokoneen oikea kylki osui rajusti matkatavaroiden lajitteluhalliin ja hajosi kahteen osaan. Törmäyksen jälkeen syttyi tulipalo, jossa lentokone ja matkatavarahalli tuhoutuivat. Informaatiokatkos ja virheellisten tietojen antaminen näyttävät johtuneen ei pelkästään sumusta vaan myös epäkunnossa olleesta maatutkasta, joka ei ole ollut toiminnassa vuoden 1999 marraskuun jälkeen, mikä vaikutti merkittävästi mahdolliseen inhimilliseen erehdykseen. Vaikka Linaten maatutkajärjestelmää (Surface Mouvement Ground Control System) voidaankin pitää tällä hetkellä vanhentuneena ja sen korvaamisesta on päätetty jo kaksi vuotta sitten, tutkaa ei ole kuitenkaan koskaan korvattu uudella. Tällainen tehoton toiminta ei ole tyypillistä pelkästään Milanon lentokentälle, vaan myös monille muille lentokentille Euroopassa. Eikö komission mielestä olisi säädettävä tiukempia lentokenttien turvallisuutta koskevia yhteisön säännöksiä ja näin ollen pakottaa jäsenvaltiot toteuttamaan asianmukaisia toimia, muun muassa turvalaitteiden toimintaa, ja selvittämään voidaanko niiden avulla hätätilanteessa välttää näinkin vakavat onnettomuudet? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2002) Turvallisuuden parantamista kaikilla yhteisön lentoasemilla pidettiin tarpeellisena jo ennen Linaten onnettomuutta ottaen huomioon ilmaliikenteen jatkuvan kasvun ja tarpeen toimia kaikissa sääoloissa. Viimeisten kymmenen vuoden aikana komissio on rahoittanut lukuisia tutkimustoimia tukeakseen eurooppalaisen ICAO A-SMGCS (Advanced Surface Movement Guidance & Control System) -käsikirjan valmistelua. Käsikirjan on tarkoitus sisältää sekä lentoasemaviranomaisille että järjestelmien toimittajille tarpeellista tietoa, jolla varmistettaisiin lentoasemien maatoimintojen korkea turvallisuustaso. Käsikirja on nyt viimeistelyvaiheessa. Komissio arvioi, olisiko se kokonaisuudessaan tai osittain tehtävä sitovaksi tällä hetkellä parlamentin ja neuvoston käsiteltävinä olevien, yhtenäistä ilmatilaa koskevien ehdotusten(1) perusteella. Lisäksi komissio olettaa, että satelliittipaikannuslaitteiden kehittyminen (Galileo) tulee myös osaltaan parantamaan lentoasemaoperaatioiden turvallisuutta. (1) KOM(2001) 564 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2689/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Energian ja liikenteen pääosaston myöntämä rahoitus.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0032 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2689/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Energian ja liikenteen pääosaston myöntämä rahoitus Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa kaikki Ligurian, Lombardian, Piemonten ja Aostanlaakson vuosina 20002001 energian ja liikenteen pääosaston hallinnoimaa rahoitusta varten esittämät hankkeet sekä hyväksyttyjen hankkeiden nimet? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Euroopan laajuisiin verkkoihin liikenteen ja energian alalla liittyvien hankkeiden rahoitusta hakevat jäsenvaltioiden viranomaiset eivätkä alueet itse. Komissio lähettää suoraan kysyjälle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristöön tiedot Italian viranomaisten vuosina 2000 ja 2001 ehdottamista Italian alueilla Liguriassa, Lombardiassa, Piemontessa ja Val d'Aostassa toteutettavista hyväksytyistä hankkeista liikenteen ja energian alalla.