ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3861/98 esittäjä(t): Clive Needle (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Rekisteröidyt hyötyajoneuvot Mitä tietoja komissio ylläpitää rekisteröityjen hyötyajoneuvojen ja vastaavan toimiluvan omistavien autoilijoiden lukumäärästä kaikissa jäsenvaltioissa? Mitkä ovat lukumäärät kaikissa oleellisissa luokissa jäsenmaittain? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Komissio ei tilastoi rekisteröityjen hyötyajoneuvojen ja vastaavan toimiluvan omistavien autoilijoiden määriä eri jäsenvaltioissa. Komission saatavissa olevat tilastot toimiluvan omistavien autoilijoiden määristä ovat melko vaillinaisia, joten niistä ei saa selkeää kokonaiskuvaa tilanteesta. Hyötyajoneuvoja koskevat tilastot sen sijaan ovat tarkempia. Alla olevassa taulukossa, joka on tehty neljännen puiteohjelman alaisen tutkimuksen perusteella, hyötyajoneuvot on eroteltu pakettiautoihin (suurin sallittu paino 3500 kg) ja kuorma-autoihin (suurin sallittu paino 3 500 kg tai enemmän). >TAULUKON PAIKKA>
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4013/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (8. tammikuuta 1999) Aihe: Vanhojen kalastusalusten korvaaminen uusilla aluksilla Osana kalastuslaivaston uusimiseen tähtäävää politiikkaa on odotettavissa vanhojen kalastusalusten korvaaminen uusilla aluksilla, minkä johdosta vanhat alukset poistetaan käytöstä ja tuhotaan. Kreikassa tämä merkitsee sitä, että perinteiset puiset kalastusalukset, joista monet ovat todellisia laivanrakennustaidon mestarinäytteitä, tuhotaan. Alusten tuhoamisen (joka toteutetaan erittäin tehokkain keinoin: alukset kirjaimellisesti murskautuvat kun nostokurjet pudottavat ne korkealta ilmasta maalle, ne sahataan kappaleiksi, jne.) myötä häviävät myös vuosisatojen aikana kertyneet ammatti- ja valmistustaidot, kulttuuriset mallit sekä mereen ja merenkulkuun liittyvän elämänmuodon symbolit. Voisiko komissio etsiä keinoja, joiden avulla nämä alukset saataisiin poistettua ammattikalastusmarkkinoilta aluksia tuhoamatta? Tällaisia keinoja voisivat olla esimerkiksi alusten järjestäytynyt luovuttaminen tunnustetuille pursiseuroille tai vastaavasti suuntautuneille voittoa tuottamattomille järjestöille. Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1999) Komissio vahvistaa neuvostolle hiljattain antamassaan ehdotuksessa kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä(1) mm. pyyntiponnistusten säätelytoimenpiteitä, joihin kuuluu kalastusalusten poistaminen pysyvästi kalastuskäytöstä. Näiden toimenpiteiden tavoitteita ovat alusten romuttaminen, siirtäminen pysyvästi kolmanteen maahan ja pysyvä siirtäminen yhteisössä muuhun kuin kalastuskäyttöön. Toimenpiteet voivat koskea ainoastaan yli 15 vuotta vanhoja aluksia ja niihin myönnetään julkista tukea. Tässä yhteydessä ehdotuksessa esitetään, että silloin kun aluksen toiminnan siirtämisellä pysyvästi muuhun kuin kalastuskäyttöön pyritään yksinomaan historiallisen perinnön säilyttämiseen jäsenvaltion alueella tai kalastustoiminnan valvontaan, toimenpiteelle voidaan myöntää tukea samoin edellytyksin kuin aluksen romuttamiselle, eli se voi saada julkisen tuen enimmäismäärän. (1) EYVL C 16, 21.1.1999.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2965/98 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Kolmansien maiden biologisista tauoista kärsiville yhteisön kalastajille maksettava tuki Mauritanian hallituksen syys-lokakuun ajaksi asettama biologinen tauko pakottaa monet mustaturskan pyyntiin erikoistuneet yhteisön varustamot jättämään aluksensa satamaan ja noudattamaan Mauritanian asettamaa kalastuskieltoa. Tämänhetkisissä säännöissä ei anneta mahdollisuutta Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden apuun biologisten taukojen haittojen lievittämiseksi. Täten olisikin harkittava, miten kiellon kohteena olevat varustamot ja kalastajat voivat selviytyä merkittävistä taloudellisista vahingoista, joita niille aiheutuu eri maiden asettamien kieltojen seurauksena olevasta toimettomuudesta. Voiko komissio kertoa, mitä toimenpiteitä se on harkinnut näiden kolmansien maiden asettamien kieltojen kohteena olevien kalastajien puolustuskyvyttömyyden ratkaisemiseksi, jotta yhteisön kalastusalan yrittäjät voivat pakollisen vakuutuksen tai muun vastaavan keinon kautta selviytyä taloudellisesta uhasta, joka vaikuttaa tuhansiin perheisiin EU:n kalastuspolitiikan piirissä? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1998) Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) taloudellista tukea voidaan myöntää yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) 3699/93(1) mukaisesti ainoastaan sellaisille toimenpiteille, joilla korvataan osittain erityisesti biologisista syistä johtuvien, ennalta arvaamattomien ja yksittäisten tapahtumien perusteella toteutettavasta kalastustoiminnan väliaikaisesta lopettamisesta aiheutuvat tulonmenetykset. Yhteisön ja Mauritanian välisestä sopimuksesta johtuva kalastustoiminnan lopettaminen ei tässä yhteydessä ole ennalta arvaamaton tapahtuma, sillä kyseisessä sopimuksessa määrätään nimenomaisesti tällaisesta mahdollisuudesta. Komissio muistuttaa, että jäsenvaltio voi panna täytäntöön muita KOR:n toimenpideohjelman kalastuslaivaston rakenneuudistuksen edistämiseksi tarkoitettuja toimenpiteitä. Lisäksi PESCA-yhteisöaloite tarjoaa täydentäviä toimenpiteitä kalastusalan rakennemuutoksen helpottamiseksi. Yritysten on itse otettava selvää mahdollisuudesta ottaa vakuutus yhteisön ja kolmansien maiden välisistä sopimuksista johtuvan kalastustoiminnan lopettamisen varalle. Yhteisön sääntelyssä tällaisesta vakuutuksesta ei voida säätää. (1) EYVL L 346, 31.12.1993.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3640/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Alueellinen tukijärjestelmä - Upper Shannon, Irlanti Kertoisiko komissio, onko Irlannin hallituksen anomus erityisveron myöntöjärjestelmästä maaseudun uudistusohjelmalle Upper Shannonin alueella parhaillaan käsiteltävänä ja käsitelläänkö sitä erillään muista Irlannin hallituksen tekemistä anomuksista? Mitä muita Irlannin hallituksen anomuksia Euroopan komissio parhaillaan käsittelee? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 1999) Komissio tutkii parhaillaan maaseudun uudistusohjelmaan liittyvää verohelpotusjärjestelmää, josta on ilmoitettu komissiolle EY:n perustamissopimuksen mukaisesti. Kyseistä järjestelmää käsitellään erillään muista parhaillaan tarkasteltavana olevista Irlannin tukijärjestelmistä. Komissio tutkii parhaillaan vuoden 1998 kaupunkien uudistuslakiin liittyvää verohelpotusjärjestelmää, poistojen soveltamisalan maantieteellistä laajentamista Dublinin satama-alueen tullitoimipaikassa sekä kaksinkertaisen vuokrahelpotuksen, veronhuojennuksen ja poistojen myöntämistä vuosien 1994 ja 1995 Finance Act -säädösten perusteella.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3822/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Tuki intialaiselle nahkateollisuudelle Voiko komissio toimittaa luettelon rahoittamistaan hankkeista intialaisen nahkateollisuuden (nahka- ja jalkineteollisuus) hyväksi ja kertoa, milloin kukin niistä hankkeista hyväksyttiin ja mikä niiden tavoite on? Komission jäsenen Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3811/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Optikkojen arvonlisäveron laskeminen Kun otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan ongelmat optikkojen arvonlisäveron laskemisessa, onko komissio tutkinut optikkojen arvonlisäveron laskemista muissa jäsenvaltioissa? Uskooko komissio, että muissa jäsenvaltioissa voitaisiin soveltaa samaa tapaa hankkia huomattavia arvonlisäverotuloja kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa? Voiko komissio selvittää lyhyesti, millä tavoin muissa jäsenvaltioissa lasketaan optikkojen arvonlisävero? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 1999) Komissio ei ole saanut optikoilta valituksia arvonlisäveron laskemiseen liittyvistä vaikeuksista. Kuudennessa neuvoston direktiivissä, annettu 17 päivänä toukokuuta 1977 jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä, yhdenmukainen määräytymisperuste (77/388/ETY)(1) olevan 13 artiklan A kohdan 1 alakohdan c luetelmakohdan mukaisesti lääkärinhoidon antaminen lääkärin ja paramedikaalisen ammatin harjoittamisessa kyseisen jäsenvaltioin lainsäädännössä määritellyllä tavalla on arvonlisäverotonta. Yhteisöjen tuomioistuin on päättänyt(2), että tämä poikkeus ei koske lääkärin tai muun siihen oikeutetun henkilön määräämien korjaavien silmälasien myyntiä. Yhdistyneessa kuningaskunnassa kertyvät huomattavat alv-tulot, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, johtuvat siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan tuomioistuimet ovat hylänneet maan viranomaisten (HM Customs and Excise) tulkinnan, jonka mukaan silmälasien myynti muodosti yhden toimituksen ja oli siten kokonaisuudessaan verotettava sen sijaan että kyseessä oli ollut kaksi toimitusta - palvelu (mittaus ja sovitus) ja itse silmälasien toimitus. Vuonna 1995 Yhdistyneen kuningaskunnan optikoita kehotettiin vaatimaan 1. syyskuuta 1988 lähtien liikaa maksettujen arvonlisäverojen takaisinmaksua. (1) EYVL L 145, 13.6.1977. (2) Asia 353/85, Euroopan yhteisöjen komissio vastaan Yhdistynyt kuningaskunta.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4087/98 esittäjä(t): José Mendes Bota (PPE) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Lagos ja Euroopan kansalaisuuden päivä Portugalilaisen Lagosin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja lähetti lokakuussa 1996 kirjeen Euroopan komission jäsenelle João de Deus Pinheirolle, jossa hän ehdotti 9. toukokuuta nimeämistä Euroopan kansalaisuuden päiväksi ja ilmoitti, että tämä kaunis kaupunki on käytettävissä juhlapäivään liittyvien tapahtumien näyttämönä. Euroopan parlamentti hyväksyi heinäkuussa 1998 ehdotuksen, jolla 9. toukokuuta julistetaan Euroopan juhlapäiväksi. Kysynkin komissiolta miten ehdotusta on sen jälkeen käsitelty, ja mitä mahdollisuuksia on järjestää tässä kaupungissa komission suojeluksessa ja yhteistyössä Lagosin kaupungin kanssa vuonna 1999 yhteiskunnallisia- ja kulttuuritapahtumia, joissa juhlistettaisiin Euroopan rakennustyön aloittamispäivää? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1999) Komissio katsoo, että on tullut aika arvioida uudelleen toukokuun 9. päivän juhlistamista erityisesti siksi, että Amsterdamin sopimus on vaikuttanut Euroopan unionin viimeaikaiseen ja tulevaan kehitykseen. Tämän uudelleenarvioinnin yhteydessä on otettava huomioon halu tuoda Eurooppa lähemmäksi kansalaisiaan ja noudatettava toissijaisuusperiaatetta. Tästä syystä komissio on aloittanut aiheen käsittelyn yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Tarkoituksena on laatia konkreettisia ehdotuksia. Tällöin otetaan tietenkin huomioon myös Euroopan parlamentin tästä asiasta esittämät näkemykset. Vuotta 1999 silmälläpitäen komissio ei aio tehdä mihinkään nimenomaiseen unionin kaupunkiin liittyviä aloitteita.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2703/98 esittäjä(t): Luisa Todini (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Marchen ja Umbrian maanjäristykset ja Euroopan komission päätökset Ollessaan virallisella vierailulla Umbriassa 19. ja 20. heinäkuuta 1998 aluepolitiikasta vastaava komission jäsen Monika Wulf-Mathies vakuutti paikallisille viranomaisille, että heinäkuun loppuun mennessä 1998 Euroopan komissio vahvistaisi päätökset tavoiteohjelma 5 b:n uudelleenkohdentamisesta Umbrian ja Marchen maakunnissa. Otettaessa yhteyttä maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan komission jäsenen Franz Fischlerin kabinettiin kävi kuitenkin ilmi, että edellä mainittuja päätöksiä ei vahvisteta heinäkuun loppuun mennessä vaan vasta kesälomien jälkeen. Mikäli näin käy, mistä syystä komissio ei noudata asetettua aikataulua, vaikka komissaari Wulf-Mathies niin vakuutti? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1998) Komissio päätti Marchen ja Umbrian aluetta koskevien tavoitteen 5 b yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen muuttamisesta 4. elokuuta 1998(1). Nämä päätökset annettiin tiedoksi Italialle 5. elokuuta 1998 ja ne toimitettiin samalla tiedoksi myös kyseisten hallintoalueiden johtajille. (1) Komission päätös K(98) 2335, tehty 4.8.1998, tavoitteen 5b mukaisia Umbrian alueen yhteisön rakenteellisia tukitoimenpiteitä koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen K(94) 3485 muuttamisesta ja komission päätös K(98) 2336, tehty 4.8.1998, tavoitteen 5b mukaisia Marchen alueen yhteisön rakenteellisia tukitoimenpiteitä koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä tehdyn päätöksen K(95) 736 muuttamisesta.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3986/98 esittäjä(t): Heidi Hautala (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Herkkusienten tuontikiintiöiden jakautuminen Eurooppalaisen herkkusienen tarjonta on määrällisesti ja laadullisesti vähäistä ja se on keskittynyt vain muutamalle tavarantoimittajalle. EU-maiden satoa on viime aikoina heikentänyt mm. Alankomaissa esiintynyt tauti. Lisäksi herkkusienten vienti Yhdysvaltoihin on kasvanut, mikä on vähentänyt tarjontaa sisämarkkinoilla. Kiinalaisten herkkusienten tuontia on rajoitettu eikä uusien jäsenmaiden kulutustarvetta ole pystytty täyttämään. Perinteisten tuojien asemaa ja kilpailukykyä on vaikeutettu tuontikiintiöin. Tuojat hakevat ja ostavat tuontilisenssejä, joiden jakautumisesta jäsenmaittain on epäselvyyttä. Voiko komissio julkistaa tilastonsa herkkusienten tuontikiintiön jakautumisesta jäsenmaittain? Millä perustein lisenssit myönnetään? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 1999) Agaricus-suvun säilöttyjen sienien yhteisön tariffikiintiöitä hallinnoidaan tuontitodistuksilla (komission asetus (EY) 2125/95, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna säilöttyjä sieniä koskevien tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista 18 päivänä marraskuuta 1998 annetulla komission asetuksella (EY) 2493/98(1)). Tuontitodistuksia myönnetään jäsenvaltioiden maahantuojille heidän hakemuksestaan. Näiden kiintiöiden käyttöä koskevat tiedot toimitetaan säännöllisesti jäsenvaltioille. Vuoden 1998 lopulliset määrät (tonneina valutettua nettopainoa) olivat seuraavat: Belgia 33, Tanska 290, Saksa 15 963, Kreikka 275, Espanja 73, Ranska 474, Italia 7 496, Alankomaat 9 422, Itävalta 2 658, Portugali 30, Suomi 301, Ruotsi 2 299, yhteensä 39 315. Vuoden 1998 kiintiöiden kokonaismäärä oli 68 215 tonnia, ja niistä 28 900 tonnia jäi käyttämättä. Arvoisan parlamentin jäsenen vakuutuksesta huolimatta yhteisön tilastojen perusteella ei voida sanoa, että säilöttyjen sienien vienti on kasvussa, erityisesti USA:an. Yhteisön tuotanto on sen sijaan viime vuosina kärsinyt hintojen alenemisesta, mikä johtuu varastojen huomattavasta kasvamisesta kulutuksen vähenemisen myötä. Yhteisön tuotanto riittää siis määrällisesti ja laadullisesti hyvin yhteisön tarpeisiin. (1) EYVL L 309, 19.11.1998.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2404/98 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Eurooppalainen Drion-merkkisen torjunta-aineen käyttökielto Onko komissio tietoinen, että Drion-merkkisen torjunta-aineen esiintyminen Maasin vesissä aiheuttaa ongelmia juomaveden toimitukselle Alankomaissa? Milloin arviointikomitea julkistaa lausuntonsa Drionin kieltämisestä? Onko odotettavissa, että Drionin käytön vapaaehtoisesta lopettamisesta annetaan suosituksia ja/tai tehdään aloitteita, kuten Alankomaissa on jo tehty? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Eräiden ympäristöä koskevien direktiivien täytäntöönpanoon liittyvien kertomusten standardoinnista ja järkeistämisestä 23. joulukuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/692/ETY(1) säädetyn velvoitteen mukaisesti Alankomaat jätti vuosia 1993-1995 koskevan kertomuksen useista vesiin liittyvistä direktiiveistä, juomaveden laadusta 15. heinäkuuta 1980 annettu neuvoston direktiivi 80/778/ETY(2) mukaan luettuna. Komissio arvioi tietoja parhaillaan Euroopan ympäristökeskuksen sisävesien teemakeskuksen avustuksella. Tulokset julkaistaan lähitulevaisuudessa. Diuronia sisältävät torjunta-aineet aiheuttavat ongelmia joillekin Alankomaiden veden toimittajille erityisesti parsojen sesonkiaikana. Kyseiset toimittajat ovat ratkaisseet ongelman osittain valvomalla suurten varastoaltaiden vedenottojärjestelmiä ja sulkemalla ne tarvittaessa. Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15. heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/414/ETY(3) vahvistetaan yhteisön tasolla sovellettavat säännöt. Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11. joulukuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) 3600/92(4) mukaisesti laaditussa ensisijaisten aineiden luettelossa luetellaan 90 tehoainetta. Diuroni - tehoaine, johon parlamentin jäsen ilmeisesti viittaa - ei sisälly tähän luetteloon, mutta se otetaan huomioon uudessa luettelossa. Komissio on tietoinen siitä, että Alankomaiden torjunta-ainelupia käsittelevä elin (CTB) aikoo kieltää kaikki diuronia sisältävät tuotteet niiden pysyvyyden vuoksi 1. joulukuuta 1998, jos käyttäjät eivät pysty todistamaan, että niiden ympäristövaikutus on vähäinen. Lopullinen päätös tehtäneen vuoden 1999 alussa. Komissio tarkistaa yksittäiset aineet ja laatii ensisijaisten aineiden luettelot direktiivin 91/414/ETY säännösten mukaisesti. Tällä hetkellä yhteisön tasolla ei ole suunnitteilla vapaaehtoisia sopimuksia tällä alalla. (1) EYVL L 377, 31.12.1991. (2) EYVL L 229, 30.8.1980. (3) EYVL L 230, 19.8.1991. (4) EYVL L 366, 15.2.1992.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3454/98 esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: Radioaktiivisten aineiden turvallista kuljetusta käsittelevä pysyvä työryhmä Euroopan parlamentin pyynnöstä komissio asetti vuonna 1982(1) pysyvän työryhmän, jonka tehtävänä on käsitellä radioaktiivisten aineiden kuljetusta. Komissio julkaisee säännöllisesti tiedonantoja tämän työryhmän kertomuksista - tuorein tällainen tiedonanto on huhtikuulta 1998. Nämä tiedonannot eivät kuitenkaan anna riittävästi tietoja siitä, mistä pysyvässä työryhmässä on keskusteltu. Vuoden 1998 keväällä tapahtuneen kuljetusskandaalin yhteydessä Euroopan parlamentti vaati useita kertoja, että komissio antaisi pysyvän työryhmän kokousten pöytäkirjat parlamentin luettavaksi. 1. Missä pysyvän työryhmän kokousten pöytäkirjoja säilytetään? 2. Milloin ja millä tavalla komissio noudattaa vihdoin Euroopan parlamentin vaatimusta näiden pöytäkirjojen näkemisestä? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1999) Radioaktiivisten aineiden turvallista kuljettamista käsittelevä pysyvä työryhmä muodostuu turvallisuusasioista vastaavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten nimeämistä asiantuntijoista, jotka esittävät työryhmässä omia näkemyksiään ja ilmaisevat nämä näkemyksensä erittäin luottamuksellisesti. Ryhmän työskentely muodostuu ainoastaan näkemysten vaihdosta, ja ryhmällä on pelkästään komissiota neuvova ja sen tehtävien toteuttamista valmisteleva rooli. Pysyvän työryhmän kokousten pöytäkirjat ovat näin ollen ainoastaan ryhmän jäsenten ja asian parissa työskentelevien komission yksiköiden käytettävissä. Pysyvää työryhmää kuultuaan komissio voi nyt todeta, että pöytäkirjat annetaan vastedes myös tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän Euroopan parlamentin valiokunnan käyttöön. (1) EYVL C 40, 15.2.1982, s. 42.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3175/98 esittäjä(t): John Iversen (PSE) komissiolle (12. lokakuuta 1998) Aihe: Zoonoosidirektiivi Jäsenvaltioiden oli määrä ryhtyä zoonoosidirektiivin mukaisiin lainsäädännöllisiin ja hallinnollisiin toimiin 1.9.1997 mennessä. Mitkä jäsenvaltiot ovat ryhtyneet vaadittuihin toimiin ennen määräaikaa tai ovat tehneet sen tähän mennessä? Mihin velvollisuutensa mukaisiin toimiin komissio on ryhtynyt sen varmistamiseksi, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ryhtyneet vaadittuihin toimiin, noudattavat EU:n lainsäädäntöä? Komission piti antaa neuvostolle 1. marraskuuta 1997 kertomus zoonoosien vastaisen taistelun aiheuttamista toimenpiteistä. Miksi komissio ei ole täyttänyt velvollisuuttaan tässä asiassa? Koska komissio aikoo esittää edellä mainitun kertomuksen ja ehdotuksen? Jäsenvaltioiden oli määrä toteuttaa zoonoosidirektiivin mukaiset vähimmäistoimet 1.1.1998 mennessä. Mitkä jäsenvaltiot ovat täyttäneet tämän vaatimuksen tai ovat tehneet sen tähän mennessä? Mihin velvollisuutensa mukaisiin toimiin komissio on ryhtynyt sen varmistamiseksi, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ryhtyneet vaadittuihin toimiin, noudattavat EU:n lainsäädäntöä? Jäsenvaltioiden oli 1.3.1998 mennessä määrä antaa komissiolle selvitys kansallisista toimista, jotka ne ovat toteuttaneet tai aikovat toteuttaa zoonoosikontrollin osalta. Mitkä jäsenvaltiot ovat täyttäneet tämän vaatimuksen tai ovat tehneet sen tähän mennessä? Mihin velvollisuutensa mukaisiin toimiin komissio on ryhtynyt sen varmistamiseksi, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ryhtyneet vaadittuihin toimiin, noudattavat EU:n lainsäädäntöä? komission on 31.12.1998 mennessä tehtävä päätös kolmansien maiden suunnitelmista ilmoittaa zoonoosikontrollia koskevista takuista. Jos tätä kolmansia maita koskevaa päätöstä ei tehdä, nämä maat poistetaan EU:n kauppakumppaneiden joukosta. Mistä kolmansista maista tämä päätös on tehty? Aikooko komissio noudattaa määräaikaa kaikkien kolmansien maiden osalta? Zoonoosi on vakavimpia EU:n kansanterveyteen kohdistuvia uhkia. Miten monta ihmistä kussakin jäsenvaltiossa on sairastunut minkäkin zoonoosin vuoksi ja kuinka monta ihmistä on kuollut mihinkin zoonooseihin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.