KIRJALLINEN KYSYMYS E-0959/01

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(30. maaliskuuta 2001)

Aihe: Hiili- ja ydinenergiaperäisen sähkön tuotannon lisääntyminen ja ympäristön kannalta kestävien laitosten sulkeminen energiamarkkinoiden vapauttamisen seurauksena

1. Onko komissio tietoinen, että energiamarkkinoiden vapauttamisen jälkeen vuoden 2001 alusta 30 prosenttia Alankomaissa tarvitusta sähköstä on tuotu Saksasta, Ranskasta ja Belgiasta ja että tämän seurauksena tähän asti käytössä olleita sähköntuotantolaitoksia suljettu?

2. Voiko komissio varmistaa, että tämä tuonti on ensisijaisesti seurausta yhtäältä hiilen, ruskohiilen ja ydinenergian ja toisaalta maakaasun ja yhdistetyn sähkön ja lämmön tuotannon, johon Alankomaat on viime vuosina investoinut huomattavasti vähentääkseen hiilidioksidipäästöjä ja muita ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia, hintaerojen kasvusta sähköä vievissä maissa?

3. Mitä mieltä komissio on siitä, että tämän kehityksen myötä tuotantoprosessien tähdelämpöä ja erittäin energiatehokkaita laitoksia ei käytetä ja että hiilidioksidipäästöt kyllä vähentyvät Alankomaissa, mutta lisääntyvät muissa jäsenvaltioissa voimakkaammin, minkä johdosta Euroopan unioni ei pysty kokonaisuutena täyttämään yhtä tehokkaasti Kiotossa sovittuja velvoitteita päästöjen vähennyksestä?

4. Voiko komissio vahvistaa, että tuonti Alankomaihin tulee tulevina vuosina vielä lisääntymään huomattavasti, kun rajat ylittävän korkeajänniteverkoston kapasiteetti suurenee?

5. Katsooko komissiokin, että alueisiin, jotka tulevat hyvin riippuvaisiksi niiden ulkopuolella tuotetusta sähköstä, kohdistuu muutamien vuosien päästä vaara (kuten Yhdysvaltain osavaltiossa Kaliforniassa on tapahtunut), että niillä ei enää ole käytössään riittävästi sähköä tai että ne voivat niukkuuden vallitessa ostaa sitä enää vain hyvin korkeaan hintaan, ja että tämä vaikutus voimistuu entisestään, jos sähköä vievien alueiden on ympäristövaatimusten noudattamiseksi rajoitettava vientiä?

6. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että sähkön saatavuus ja tuotanto jatkuisi, rajoittaakseen maisemaa pilaavan korkeajänniteverkoston laajenemisen, ehkäistäkseen haitallisia ympäristövaikutuksia ja jotta kuluttajien olisi mahdollista kieltäytyä ei-toivotusta ydinenergian käytöstä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(31. toukokuuta 2001)

1. Komissio on tietoinen siitä, että Alankomaat tuo osan tarvitsemastaan sähköstä ulkomailta. Itse asiassa Alankomaat on aina tuonut noin 15 prosenttia kulutukseen tarvittavasta energiasta muista jäsenvaltioista. Tuodun sähkön osuus on kieltämättä kasvanut energiamarkkinoiden vapauttamisen jälkeen, ja nyt sen osuudeksi arvioidaan noin 20 prosenttia hollantilaisten sähkönkulutuksesta. Belgian ja Saksan rajat ylittävän korkeajänniteverkoston fyysinen kapasiteetti ei kuitenkaan salli Alankomaiden tuoda yli 30:a prosenttia kulutukseen tarvittavasta sähköstä. Arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa todetessaan, että osa Alankomaiden sähköntuotantolaitoksista ei ole tällä hetkellä käytössä, koska ulkomailta tuotu sähkö on edullisempaa.

2. Sisämarkkinoiden luominen saa kuluttajat hyödyntämään yhtiöiden välisiä hintaeroja. On totta, että tällä hetkellä hiili- tai ydinvoimalla tuotettu sähkö on edullisempaa kuin kaasuvoimaloiden tai sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähkö. Sähkönhintojen kehitystä on kuitenkin vaikea ennustaa, ja se riippuu muun muassa öljynhinnan kehityksestä, mutta myös muista asiaa koskevista politiikoista, kuten verotuksesta ja ulkoisten kustannusten lisääntyvästä siirtämisestä hintoihin. Komissio tukee erilaisten sähköntuotantomuotojen ulkoisten kustannusten siirtämistä hintoihin entistä suuremmassa määrin.

3. Markkinoiden vapauttaminen johtaa tehokkaimpaan ja taloudellisimpaan polttoaineiden käyttöön. Nykyisten kokemusten perusteella kasvihuonekaasujen määrä on laskenut huomattavasti jäsenvaltioissa, jotka ovat vapauttaneet täysin markkinansa, jolloin vanhat tehottomat sähkövoimalat on korvattu nopeasti tehokkaammilla. Sekä kaasu- että sähkömarkkinoilla asiakkaita neuvotaan nyt käyttämään energiaa tehokkaasti ja säästeliäästi paljon yleisemmin kuin ennen markkinoiden vapauttamista.

Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että sähkömarkkinoiden vapauttamisen mahdollisia haitallisia ympäristövaikutuksia on torjuttava. Kuten toimitusvarmuutta käsittelevässä vihreässä kirjassa(1) korostetaan, komission on jatkettava toimia sähkön kysyntäpuolella sähkönkulutuksen lisääntymisen estämiseksi.

Näistä syistä komissio antoi vuonna 2000 ehdotuksen direktiiviksi sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energianlähteistä(2), eikä sen hyväksyminen ole kaukana. Komissio hyväksyi 25. huhtikuuta 2001 ehdotuksen direktiiviksi energian taloudellisesta käytöstä rakennuksissa(3) (täytäntöönpantuna direktiivillä vähennetään yhteisön kasvihuonekaasujen päästöjä 20 prosenttia, kun ihmiset joutuvat käyttämään nykyaikaisia ja taloudellisesti kannattavia tekniikoita). Lisäksi komissio antaa ehdotuksen direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaitteiden energiatehokkuudesta.

Komissio antaa vuonna 2002 ehdotuksen direktiiviksi yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon käytön edistämiseksi Euroopassa.

4. Arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa mainitessaan, että Alankomaiden rajat ylittävän korkeajänniteverkoston kapasiteetti kasvaa lähitulevaisuudessa 1 000 megawattia. Se lisää Alankomaiden sähköntuontimahdollisuuksia, mutta lisää myös samalla vientimahdollisuuksia.

5. Euroopan sähköverkkojen nykyisen ylikapasiteetin vuoksi Kalifornian tapaiset ongelmat yhteisössä ovat hyvin epätodennäköistä. Kalifornian nykyiseen sähkökriisiin ovat vaikuttaneet lukuisat muut tekijät, kuten erittäin pitkät, noin seitsemän vuotta kestävät suunnittelumenettelyt ja se, ettei käytännöllisesti katsoen yhtään uutta tuotantokapasiteettia ole rakennettu kymmeneen vuoteen, vaikka kysyntä on kasvanut samaan aikaan nopeasti. Euroopan yhteisössä ei ole vaikuttamassa tällaisia tekijöitä. Lisäksi entistä suurempi sähkökaupan kapasiteetti jäsenvaltioiden välillä varmistaa sen, että yksittäisen jäsenvaltion odottamattomaan lisääntyneeseen sähköntarpeeseen pystytään vastaamaan.

Komissio katsoo kuitenkin tarpeelliseksi seurata kysynnän ja tarjonnan tasapainon kehittymistä. Sen vuoksi komissio esittää direktiiviehdotuksessaan, että jäsenvaltioiden on seurattava sähkön kysynnän ja tarjonnan tasapainoa vuosittain ja raportoitava siitä komissiolle. Jos näkyvissä on mahdollinen häiriö kysynnän ja tarjonnan tasapainossa, jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaisia toimia, jotka estävät tilanteen kehittymisen.

6. Direktiiviehdotus velvoittaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, jos kaasu- tai sähköverkkojen kehittäminen tai huoltaminen ei riitä toimitusvarmuuden takaamiseen. Näiden toimien lisäksi komissio antaa lähitulevaisuudessa ehdotuksen Euroopan perusrakennesuunnitelmaksi, jonka avulla ratkaistaan sisämarkkinoiden sähkö- ja kaasuverkkojen nykyiset pullonkaulat. Siinä käytetään Euroopan laajuisen verkoston varoja ja ylimmän poliittisen tason tukea perusrakenteita koskeville hankkeille.

Lopuksi kuluttajan valintamahdollisuuksien osalta komissio ehdottaa direktiiviluonnoksessaan, että sähköntuottajien on eriteltävä loppuasiakkaalle toimitettavassa laskussa, mitä energianlähteitä niiden myymän energian tuotannossa on käytetty. Vapautetuilla markkinoilla tämä voi kannustaa sähköyhtiöitä kilpailemaan asiakkaista tarjoamalla ympäristöystävällisiä energiamuotoja. Jos riittävän moni asiakas on

valmis käyttämään tilaisuutta hyväkseen ostovoimaansa käyttääkseen, heidän ostokäyttäytymisellään voi olla merkittävä vaikutus yhteisön energialähteiden taseeseen.

(1) KOM(2000) 769 lopullinen.

(2) EYVL C 311 E, 31.10.2000.

(3) KOM(2001) 226.