KIRJALLINEN KYSYMYS E-0654/01

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(6. maaliskuuta 2001)

Aihe: Yhden ainoan BSE-tapauksen löytyminen maatalousyrityksestä ja koko karjan hävittäminen

Euroopan komissio on tähän mennessä ottanut sen kannan, että jäsenvaltiot päättävät itse, miten ne toimivat, jos maatalousyrityksestä löytyy BSE-tapaus: joko koko karja tai vaihtoehtoisesti nk. syntymäkohortti hävitetään. Jäsenvaltiot soveltavat käytännössä molempia vaihtoehtoja.

1. Voiko komissio ilmoittaa, minkä tiedekomitean tieteelliseen lausuntoon tämä kanta perustuu?

2. Miksi komissio ei katso, että jos tämä kanta perustuu ennalta varautumisen periaatteeseen, sen tulisi yhteismarkkinoiden hengessä koskea koko Euroopan unionia?

3. Onko komissio tarpeen tullen valmis tutkimaan mahdollisimman nopeasti, onko välttämätöntä hävittää maatalousyrityksen koko karja, jos siitä löytyy yksi ainoa BSE tapaus?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(6. kesäkuuta 2001)

Nykyisistä säännöistä naudan spongiformiin enkefalopatiaan (BSE) sairastuneeksi epäiltyjen ja vahvistettujen tapausten käsittelystä säädetään tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden epidemiologisesta

valvonnasta ja päätöksen 94/474/EY muuttamisesta 23 päivänä huhtikuuta 1998 tehdyssä komission päätöksessä 98/272/EY(1) ja nautojen testauksesta naudan spongiformin enkefalopatian (BSE:n) esiintymisen varalta ja tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden epidemiologisesta valvonnasta tehdyn päätöksen 98/272/EY(2) (sellaisena kuin se on muutettuna) muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2000 tehdyssä päätöksessä 2000/764/EY. Näissä päätöksissä säädetään tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) seurantaa ja valvontaa koskevien säännösten lisäksi BSE:hen sairastuneiden eläinten hävittämisestä. Niissä ei anneta sääntöjä karjan muiden eläinten käsittelystä.

Komissio teki kuitenkin vuonna 1998 ehdotuksen tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskevaksi neuvoston ja parlamentin asetukseksi(3), jossa säädettiin muun muassa toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä BSE-tautitapauksen toteamisen jälkeen. Parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä tekemän tarkistuksen jälkeen koko karjan teurastus lisättiin kahteen komission ehdottamaan hävittämistoimenpiteeseen eli BSE-tapausten syntymä- ja kasvatuskohorttien ja jälkeläiskohorttien teurastamiseen. Parlamentti antoi hiljattain lausuntonsa ehdotuksesta toisessa käsittelyssä, ja asetus tulee voimaan 1. heinäkuuta 2001.

Tieteellinen ohjauskomitea antoi 15. syyskuuta 2000 lausunnon BSE:hen liittyvistä karjan teurastuksista. Tässä todetaan, että kohortin teurastus on tehokkaampaa kuin koko karjan teurastaminen. Siinä todetaan kuitenkin myös, että ellei kohortti ole luotettavasti jäljitettävissä, koko karjan teurastus on toiseksi paras vaihtoehto.

Jäsenvaltiot pyrkivät varotoimillaan BSE-karjan teurastuksin eliminoimaan ne tautitapaukset, joita ei muuten voida todeta, ja estämään uusien tapausten ilmenemisen. Toimielinten käsiteltävänä on parhaillaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklaan (entinen 100 a artikla) perustuvaa pysyvää yhteisön lainsäädäntöä, joka pohjaa tieteelliseen asiantuntemukseen ja ennalta varautumisen periaatteeseen. Tällä asetuksella korvataan BSE:hen liittyvät yhteisön suojatoimet sekä kansalliset hävittämistoimenpiteet.

Komissio aikoo teurastusstrategiaa koskevasta alkuperäisestä ehdotuksesta annetun tiedekomitean lausunnon täytäntöön panemiseksi arvioida, tarvitaanko yksityiskohtaisempia sääntöjä hävittämistä koskevien säännösten soveltamiseksi käytännössä ennen asetuksen voimaantuloa. Pysyvälle eläinlääkintäkomitealle annetaan tähän liittyen lähiaikoina ehdotus lausuntoa varten.

(1) EYVL L 122, 24.4.1998.

(2) EYVL L 305, 6.12.2000.

(3) EYVL C 45, 19.2.1999.