KIRJALLINEN KYSYMYS E-0453/98

esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle

(27. helmikuuta 1998)

Aihe: Telecom Italia ja Rooman kaupunki - valokuidut

Rooman kunta aloitti vähän yli vuosi sitten yhteistyössä Telecom Italian kanssa mainoskampanjan (joka on edelleen meneillään) tehdäkseen ROMA NEXUS -hankkeen tutuksi (Sokrates-ohjelman puitteissa) valokuitujohtoihin perustuvan, kaupungin viestintäverkon asentamiseksi. Kyseinen hanke on osoittautunut erittäin kalliiksi, sillä hankkeen osittaiseksi toteuttamiseksi on tehty maapohjan kaivutöitä jo 1 000 km, mikä aiheuttaa asukkaille paljon harmia. Tämä siitä huolimatta, että toukokuussa 1997 Telecom Italia ilmoitti toimintasuunnitelmassaan, kansainväliseen kokemukseen perustuen, että valokuitujohdot on mahdollista korvata ADSL-tekniikalla (Asynchronous Digital Subscriver Line): viimeksi mainitun tekniikan avulla olisi mahdollista toteuttaa viestintäkaapelointityöt käyttämällä "kaksoispuhelinverkkoa" (eli käyttämällä jo olemassa olevaa kuparikaapelipuhelinverkkoa), sen sijaan että vedettäisiin uudet lasikaapelit, mikä vaatisi muun muassa pitkiä ja kalliita maanalaisia kaivaustöitä ja johtaisi kaupungin katukäytävien tuhoutumiseen. Tämän vuoksi Telecom Italia ilmoitti tammikuussa 1998, että Rooman kaupungissa toteutetaan ainoastaan 25 % suunnitelluista kaivaustöistä lasikaapelin asentamiseksi, sillä vuodesta 1999 lähtien televerkkojen asentamiseen käytetään ADSL-järjestelmää.

Tiedustelisin kuitenkin komissiolta seuraavaa:

1. Kuinka kauan aikaa sitten Euroopasta saadun kokemuksen mukaan ADSL-tekniikka pääsi kokeiluvaiheen yli ja osoittautui kilpailukykyiseksi ja lasikuituverkkoja paremmaksi vaihtoehdoksi?

2. Missä unionin maissa on käytetty ADSL-tekniikkaa syrjäyttäen lasikuitukaapelin asentamisohjelmat?

3. Onko unioni vahvistanut yhteisön määräyksiä ADSL-tekniikan käyttämiseksi?

Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus

(8. huhtikuuta 1998)

Tietoyhteiskunnassa tarvitaan nopeita yhteyksiä, joilla toimitetaan kehittyneitä multimediapalveluja loppukäyttäjille. Uudet palvelut, kuten nopeat Internet-yhteydet ja tilausvideo, edellyttävät noin 2 megabitin sekuntinopeuksia toimiakseen tyydyttävästi. Tähän tarkoitukseen on kehitetty ja kehitetään parhaillaan monenlaista tekniikkaa. Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kahteen sellaiseen tekniikkaan, joiden odotetaan vaikuttavan ratkaisevasti tietoyhteiskunnan kehitykseen.

1. Yhdysvaltojen teollisuus on kehittänyt epäsymmetristen digitaalisten liittymien tekniikkaa ADSL:ää 1980-luvun lopulta alkaen. Silloin havaittiin, että suurten tietomäärien toimittamiseen loppukäyttäjille ei tarvittu uusia valokuituja ja että nykyisen kuparikaapeli-infrastruktuurin käyttöä voitiin tehostaa. ADSL-tekniikka sopii luonteeltaan lyhyisiin välimatkoihin (muutaman kilometrin matkoihin). Sen siirtokyky tavallisissa kaupunkialueiden puhelinpalveluissa on ainakin 16 kertaa ISDN-verkon (digitaalisen monipalveluverkon) veroinen, ja se pystyy siirtämään tietoa 2 Mbit/s nopeudella (tilausvideon vaatima nopeus), eikä kaapelointiin tällöin tarvitse investoida. Pitkillä välimatkoilla käytettynä ADSL:n teho huononee.

Valokuitutekniikassa käytetään lasikuidun tai muiden kuitujen johtamaa valoa. Sen avulla voidaan kuljettaa tietoa erittäin nopeasti pitkiä välimatkoja. Sitä voidaan hyvin käyttää nopeaan tiedonsiirtoon loppukäyttäjille, mutta se vaatii uusien linjojen asentamista. Tämä maksaa paljon ja aiheuttaa vaivaa yleisölle varsinkin kaupunkialueilla. Kotitaloudet eivät tarvitse valokuitutekniikan tarjoamaa nopeutta ainakaan vielä nykyään.

2. Ainakin 80 % televiestinnän infrastruktuurien arvosta on kaapeloinnissa. Tästä syystä verkko-operaattorit pyrkivät maksimoimaan nykyisen infrastruktuurin käytön ja asentamaan uusia kaapeleita vain silloin, kun se on ehdottoman välttämätöntä. Telecom Italia seuraakin yleistä suuntausta, jonka mukaan optisia kuituja käytetään pitkien välimatkojen nopeisiin yhteyksiin, ja ADSL infrastruktuurin viimeisellä kilometrillä ja loppukäyttäjän välillä. Useat operaattorit Euroopan yhteisössä tekevät kokeita ADSL-tekniikalla tai ovat investoineet siihen.

3. ADSL on teollisuusstandardi, jonka perusteella Euroopan telealan standardointilaitos ETSI on tehnyt raportteja ja suosituksia. Euroopan yhteisö ei ole kehittänyt mitään varsinaisia ADSL-standardeja.