FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/82

(2004/C 70 E/084)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/03

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle

(11. heinäkuuta 2003)

Aihe: Kreikan palkkataso ja eläkemaksut

Kreikassa esitetään erityisen voimakkaita vastalauseita hintojen noususta. Kun otetaan huomioon Kreikan matala palkkataso ja pienet eläkkeet, hinnat ovat nousseet siellä enemmän kuin muualla yhteisössä. Kreikan lehdistössä viime aikoina julkaistujen tietojen mukaan Ateenan elinkustannustaso on 71. korkein maailmassa. Vuonna 2002 julkaistujen vuotta 2001 koskevien tietojen mukaan se oli vasta sadasyhdes-toista. Kreikassa tehtyjen mielipidetutkimusten mukaan kansalaiset katsovat, että inflaation kasvu on aiheutunut euron käyttöönotosta (ja hintojen pyöristämisestä ylöspäin) sekä markkinoiden riittämättömästä valvonnasta.

Voiko komissio esittää vertailukelpoisia ja yksityiskohtaisia tietoja muiden jäsenvaltioiden peruspalkoista, vähimmäiseläkkeistä sekä elinkustannustasosta? Miten komissio suhtautuu niihin yhtenäisvaluutan imagolle aiheutettuihin seurauksiin, jotka johtuvat euroalueen valtioiden hintojen noususta ja siihen, että uuteen valuuttaan suhtaudutaan yhä kielteisemmin? Onko komissio ryhtynyt konkreettisiin toimiin, jotta hinnat saadaan euroalueen valtioissa kuriin?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään tiettyyn elinkustannusvertailuun, jonka lähteet eivät kuitenkaan ole selvillä. Tästä syystä komissio ei voi kommentoida sitä. Eri laitokset ovat tuottaneet useita tällaisia vertailuja eri syistä, ja niitä on usein käsitelty lehdissä. Ne eroavat toisistaan käytettyjen tilastointimenetelmien sekä erityisesti kohdeväestöryhmien ja sen suhteen, mitä tavaroita ja palveluja näihin vertailukoreihin sisältyy ja millaisia sisäisiä painotuksia näihin koreihin sovelletaan.

Kun kyse on vähimmäispalkkojen ja -eläkkeiden tasoa sekä elinkustannusvertailuja koskevien tietojen toimittamisesta sekä elinkustannuksiin liittyvistä toimenpiteistä, komissio haluaa huomauttaa, että nämä tiedot ovat jo saatavilla komission yksikköjen julkistamina. Vähimmäispalkkaa ja elinkustannusvertailuja koskevien tietojen lähteenä on Eurostat (ks. esim. Eurostaťs Statistics in Focus Theme 3: 10/2003 ja Theme 2: 56/2002). Vähimmäiseläkettä koskevia tietoja on koottu puolestaan riittävää ja kestävää eläketurvaa koskevan komission ja neuvoston yhteisen selvityksen taulukkoon 1. Työllisyys- ja sosiaaliasioiden neuvosto ja Ecofin-neuvosto hyväksyivät kyseisen selvityksen 6. ja 7. maaliskuuta 2003 (asiakirjanro 6527/2/03 rev. 2). Taulukko perustuu sosiaaliturvaa koskevasta keskinäisestä yhteisön tiedottamisjärjestelmästä (MISSOC) saatuihin sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston (ETA) ja jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin.

Kuluttajahinnat kohosivat euroalueella yhdenmukaistettua kuluttajahintaindeksiä (HICP) käyttäen vuodesta 2001 vuoteen 2002 keskimäärin 2,3 prosenttia eli saman verran kuin vuonna 2001. Viimeisimmässä selvityksessään euroon siirtymisen vaikutuksista Eurostat arvioi, että 2,3 prosentin hintojen kohoamisessa euroon siirtymisen osuus on koko euroalueella mitä todennäköisimmin 0,12—0,29 prosenttiyksikköä [ks. Eurostatin lehdistötiedotteen (Eurostat News Release) nro 69/2003, 18. kesäkuuta 2003, liite]. Tässä analyysissa varmistui, että vaikka kuluttajat kokevat tiettyjen tavaroiden ja palvelujen hintojen kohonneen voimakkaasti, euroon siirtymistä ei voitu pitää yhtenä keskeisistä inflaatiota lisäävistä tekijöistä vuonna 2002. On kuitenkin mahdollista, että tällaiset huomattavat hintojen kohoamiset tietyillä aloilla (pääasiassa pienet palvelusuoritteet ja tietyt säännöllisesti ostetut hyödykkeet) voivat auttaa selittämään, miksi inflaatio on koettu todellista korkeammaksi joissakin jäsenvaltioissa. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että euroon siirtymisen kokonaisinflaatioprosenttia mahdollisesti kohottaneiden vaikutusten voidaan odottaa olevan tilapäisiä. Edellä mainitussa Eurostatin selvityksessä ei pystytty löytämään näyttöä siitä, että euroon siirtymisellä olisi ollut vaikutusta tähän mennessä mitattuihin vuoden 2003 inflaatiolukuihin. Yhteinen raha lisää keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kilpailua euroalueella, mikä alentaa kuluttajahintoja.

Euroon suhtautumisen osalta komissio toteaa, että viimeisimmän Eurobarometrin (kevät 2003) mukaan 75 prosenttia euroalueen vastaajista ilmoitti suhtautuvansa myönteisesti yhteiseen rahaan. Tämä luku oli kasvanut 4 prosenttiyksiköllä syksyllä 2002 tehdyn selvityksen tulokseen verrattuna ja se on jälleen tasolla, joka mitattiin heti euroseteleiden ja -kolikoiden 1. tammikuuta 2002 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen. Kyseinen luku on myös korkein vuodesta 1994 lähtien mitatuista kannatusluvuista.