FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/593

(2004/C 88 E/0606)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0208/03

esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle

(3. helmikuuta 2003)

Aihe: Palvelukaupan yleissopimus

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt arvioidakseen palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) vaikutuksia jäsenvaltioiden julkisiin palveluihin?

Mikäli komissio ei ole teettänyt puolueetonta arviota kyseisen yleissopimuksen vaikutuksista julkisiin palveluihin, onko komissio aikeissa teettää sellaisen?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(6. maaliskuuta 2003)

Kun otetaan huomioon palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) soveltamisala ja sen Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenille antama joustavuus määritellä sitoumuksensa muodot, voidaan todeta, että GATS-sopimus ei ole uhka julkisille palveluille yhteisössä eikä muuallakaan. Komissio ei sen vuoksi ole tuntenut tarvetta tilata riippumatonta arviointia, jota arvoisa parlamentin jäsen ehdottaa.

Tässä yhteydessä pitäisi muistaa, että on monia tapoja, miten julkinen ja yksityinen sektori ovat nykyään vuorovaikutuksessa julkisten palvelujen tarjoamiseksi. Se miten suuri osuus julkisella tai yksityisellä sektorilla on, riippuu kansallisista perinteistä ja kunkin maan lainsäädännöllisistä edellytyksistä. Julkisia palveluja tarjoavat nykyään esimerkiksi julkiset palveluntarjoajat suoraan (perinteisten kansallisten laitosten kautta) tai epäsuorasti (kaupallisten julkisten yritysten kautta). Joissakin tapauksissa jäsenmaat jättävät julkisten palvelujen tarjoamisen yksityiselle palveluntarjoajalle erityis- tai yksinoikeuksin. Toisissa tapauksissa jäsenmaat luottavat kokonaan yksityisiin markkinoihin. Kokemus on lisäksi osoittanut, että joillakin julkisen palveluntarjonnan aloilla on mahdollista avata ala kilpailulle ja samalla sekä turvata että useissa tapauksissa parantaa tällaisten palvelujen saatavuutta, laatua ja edullisuutta. Esimerkiksi lankaliittymien kaukopuhelujen hinnat ovat pudonneet 49 prosentilla televiestintäalan vapautumisen jälkeen ilman, että palvelun saatavuus tai laatu vaarantui. Itse asiassa matkapuhelimien saatavuus kasvoi 22 prosentista 73 prosenttiin ja Internetin levinneisyys 8 prosentista 36 prosenttiin, sen jälkeen kun ala avattiin kilpailulle. Uuden telealan sääntelykehyksen tavoitteena on lisätä kilpailua ja samalla varmistaa vähimmäispalvelujen tarjoaminen edulliseen hintaan kaikille kuluttajille yleispalveludirektiivin (1) avulla.

GATS-sopimus ottaa täysimääräisesti huomioon erilaiset järjestelyt, joihin jäsenet turvautuvat tällaisten palvelujen tarjoamiseksi, ja antaa jäsenten kokonaan päättää itse, mitä mallia ne tahtovat seurata.

Ensinnäkin julkiset palvelut, joita ei tarjota kaupallisesti eikä kilpailtaessa yhden tai useamman palvelujen tarjoajan kanssa, eivät kuulu GATS-sopimuksen soveltamisalaan I artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

Toiseksi jopa GATS-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien julkisten palvelujen tarjoamiseksi WTO:n jäsenillä on sopimuksen mukaan seuraavia vaihtoehtoja käytössään:

— Ne voivat sulkea pois sitoumuksistaan sellaiset alat, joiden palvelujen saatavuutta, laatua ja edullisuutta se uskoo kilpailulle avaamisen uhkaavan. Jäsenmaat voivat siis säilyttää palvelun julkisen tai yksityisen monopolin.

— Ne voivat avata palvelun kilpaileville palveluntarjoajille, mutta rajoittaa pääsyn kansallisille yrityksille.

— Ne voivat avata palvelun kansallisille ja ulkomaisille palveluntarjoajille mutta olla tekemättä GATS-sitoumuksia.

— Ne voivat tehdä GATS-sitoumuksia, jotka antavat kansallisten palveluntarjoajien lisäksi ulkomaisille yrityksille oikeuden tarjota palvelua. Jäsenmaat voivat suunnitella alakohtaisen kattavuuden ja sitoumusten olennaisen sisällön vapaasti haluamallaan tavalla, kunhan ne eivät ole ristiriidassa oikeutettujen toimintatavoitteiden kanssa. Ne voivat sulkea pois sitoumuksista alat, joille ulkomainen kilpailu ei ole tervetullutta, ja rajoittaa markkinoille pääsyä ja kansallisen kohtelun periaatteen soveltamista.

— Ne voivat säätää kansallisia säännöksiä, lakeja tai muita toimia julkisen edun turvaamiseksi. Kun ala avataan kilpailulle, jäsenmaat voivat esimerkiksi määrätä ja panna täytäntöön toimia tärkeiden julkisten palvelujen saatavuuden, laadun ja edullisuuden turvaamiseksi esim. yleispalveluvelvoitteiden avulla.

Yhteisö ja muut jäsenet ovat käyttäneet edellä kuvattuja joustavia toimintatapoja turvaamaan julkiset palvelunsa, kun ne ovat pitäneet sitä tarpeellisena. Ei ole todisteita siitä, että GATS-sopimus olisi vaikuttanut yhteisön julkisiin palveluihin.

(1) Yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja palvelujen alalla 7 päivänä maaliskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/22/EY (EYVL L 108, 24.4.2002).