ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2670/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Virkamiehille tarkoitetut EU:n tukiohjelmat Tällä hetkellä on käynnissä 11 virkamiehiä koskevaa ohjelmaa, joilla pyritään edistämään erilaista toimintaa (koulutus, virkamiesvaihto, tiedonvaihto, yhteistyön parantaminen). Tämä yhteistyöohjelmien moninaisuus ei ole sopusoinnussa yhä uudelleen vaaditun avoimuuden, tehokkuuden ja unionin ja kansalaisten toisiinsa lähentämisen kanssa. Siksi monet eri tahot kritisoivat tällaista paloittelua. 1. Mitkä ovat yksittäisten ohjelmien tavoitteet ja mitä hyötyä niistä on? Miten yksittäiset ohjelmat eroavat toisistaan? 2. Aiotaanko ohjelmia muuttaa puheenjohtajuuskauden aikana? 3. Jos muutoksia suunnitellaan, millaisia ne ovat? 4. Jos ohjelmia ei aiota muuttaa, miksi muuttamista ei pidetä tarkoituksenmukaisena? 5. Koska jäsenehdokasvaltiot voivat jo osittain osallistua näihin ohjelmiin, tiedustelen lisäksi: Voisiko neuvosto kertoa yksityiskohtaisesti, mihin ohjelmiin osallistuu jo nyt virkamiehiä Keski- ja Itä-Euroopan maista? Vastaus (22. lokakuuta 1998) Neuvosto haluaa huomauttaa, että komissio vastaa yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden kanssa virkamiehille tarkoitettujen yhteisön eri ohjelmien hallinnoinnista. On siis ensisijassa komission tehtävä arvioida, vastaavatko asetetut päämäärät kyseisen alan tarpeita. Tähän mennessä komissio ei ole esittänyt neuvostolle ehdotusta virkamiehille tarkoitettujen ohjelmien tarkistamiseksi.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2077/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Asepalvelusta suorittavien yhdistymisoikeus Ottaen huomioon EP:n päätöslauselman ja oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan mietinnön (asiak. 1-1387/83) asepalvelusta suorittavien yhdistymisoikeudesta sekä EP:n vuosittaisen mietinnön asepalvelusta suorittavien yhdistymisoikeudesta (50 ja 51 artikla) ja ihmisoikeuksien kunnioittamisesta Euroopan yhteisössä, joka annettiin käsiteltäväksi 21. maaliskuuta 1997 ja jonka jälkeen 18. maaliskuuta 1997 annettiin päätöslauselma, jossa vaaditaan uudelleen armeijalle yhdistymisoikeuksia ja sananvapautta. Kysyn: 1. Onko kaikissa jäsenvaltioissa asepalvelusta suorittaville myönnetty oikeus perustaa ammattiyhdistyksiä? 2. Toimitaanko Italiassa EU:n kannan mukaisesti? 3. Mitä seikkoja jäsenvaltiot edellyttävät asepalvelusta suorittavien muodostamilta ammattiyhdistyksiltä? 4. Mikä on komission kanta asiaan? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1998) Yhdistymisvapautta koskeva oikeus ei kuulu perustamissopimuksen soveltamisalaan (tulevan perussopimuksen 137 artikla). Näin ollen asevoimien palveluksessa olevien yhdistymisoikeus kuuluu yksinomaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jäsenvaltioissa vallitsevasta oikeudellisesta tilanteesta ei valitettavasti ole heti saatavilla tietoja. Yleensä on kuitenkin niin, että sotilaiden yhdistymisoikeuteen sovelletaan rajoituksia, jotka riippuvat heidän erityistoiminnastaan.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2250/98 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (GUE/NGL) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeuksia ja -arvoa loukkaavat huvitukset Jokin aika sitten Lloret de Marín huvipuistossa Espanjassa otettiin käyttöön uusi laite nimeltä "Original Shocker", joka on kopio sähkötuolista. Sittemmin Katalonian viranomaiset kielsivät laitteen käytön, mutta laite herätti keskustelua ja suurta huolta tämänkaltaisissa huvipuistoissa käytettyjä laitteita koskevista säännöistä ja kriteereistä. Vaikka laitteiden hyväksyntää varten on perustettu oma virastonsa (Dirección General de Juegos y Espectáculos), todellisuudessa monia laitteita käytetään ilman viraston hyväksyntää. Tämä "sähkötuoli", joka on todellinen myönteinen kannanotto kuolemantuomion puolesta, on todennäköisesti kaikkein räikein esimerkki niistä ihmisarvoa tai eläinten hyvinvointia loukkaavista laitteista, joita löytyy kaikkialta Euroopan unionista, sekä paikallaan pysyvistä että kiertävistä huvipuistoista. Miten komissio valvoo ja sääntelee huvipuistoissa ja kiertävissä tivoleissa käytettyjä laitteita koskevien kriteerien toteutumista ja näiden laitteiden turvallisuutta? Ottaen huomioon tämänkaltaisten huvitusten suuren suosion, varsinkin lasten ja nuorten keskuudessa, eikö olisi tarpeen tarkistaa nykyisiä yhteisömääräyksiä? Miten komissio aikoo estää ihmisoikeuksien loukkaukset tällaisten huvitusten yhteydessä? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Komissio neuvoo arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan Frederik Willockxin suulliseen kysymykseen H-669/97 syyskuussa 1997 pidetyn parlamentin istunnon kyselytunnilla annettuun komission vastaukseen(1). Vastauksessa käsiteltiin huvipuistojen turvallisuuteen liittyviä näkökohtia sekä sitä, onko tällä alalla suotavaa kehittää yhteisön säännöksiä. Kysymyksessä mainitun kaltaisia huvipuistolaitteita on tarkasteltava lähinnä sen mukaan, minkälaista moraalista ja psykologista vahinkoa niistä saattaa aiheutua erityisesti lapsille. Yhteisön säännöksissä, joilla voi olla merkitystä huvipuistojen kannalta, keskitytään pääasiallisesti henkiöiden ja palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen (EY:n perustamissopimus ja erityisesti sen 52, 56, 59 ja 66 artikla sekä direktiivi 75/369/ETY, joka koskee sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta liikkuvan kaupan toiminnassa(2)). Kyseisten huvitusten mahdollisesti aiheuttamiin moraalisiin tai psykologisiin haittoihin liittyvä toiminta tai sääntely kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa tällaisten laitteiden käyttöä kaupallisiin tarkoituksiin julkiseen moraaliin, yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen liittyvistä syistä tai ihmisten terveyden ja elämän suojelemiseksi EY:n perustamissopimuksen 36 artiklan perusteella. Nämä toimet on kuitenkin suhteutettava suojelutavoitteisiin. Tällä hetkellä ei ole suunnitteilla eurooppalaista aloitetta, jolla pyrittäisiin yhdenmukaistamaan määräyksiä mielenterveyden tai moraalisen kehityksen suojelun varmistamiseksi. (1) Euroopan parlamentin täysistuntokeskustelut (syyskuussa 1997). (2) EYVL L 167, 30.6.1975.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2750/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) neuvostolle (8. syyskuuta 1998) Aihe: Lasten turvallisuus lentokoneissa 1. Onko neuvosto tietoinen, että Rheinlandin tekninen tarkastuslaitos on jo elokuussa 1992 osoittanut törmäystestien avulla, että lapsilla käytettävä lisävyö, ns. loop belt, on hengenvaarallinen? 2. Onko neuvosto tietoinen, että Euroopan ilmailuviranomaiset ovat 1.4.1998 määränneet asetuksella "JAR-OPS1", että jäsenvaltioiden lentoyhtiöiden on käytettävä kyseistä vyötä, vaikka tämä "loop belt" on jo aikoja sitten kielletty Yhdysvalloissa? 3. Mihin pikaisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä lapsille vyön käytöstä aiheutuvan hengenvaaran eliminoimiseksi? 4. Milloin neuvosto aikoo huolehtia siitä, että lentokoneissa matkustaville lapsille on tarjottava heidän ikänsä ja kokonsa puolesta sopivia tuki- ja kiinnitysjärjestelmiä? 5. Onko neuvosto asettanut käyttöön määrärahoja tällaisten järjestelmien kehittämiseksi? Jos on, kuinka paljon? Jos ei, miksi ei? 6. Onko neuvosto kysyjän kanssa yhtä mieltä siitä, että puutteelliset turvajärjestelmät, jotka koskevat erityisesti alle kaksivuotiaita lapsia, antavat aiheen ryhtyä pikaisiin yhteisön toimiin, koska kansalliset toimet eivät juurikaan tule kyseeseen? 7. Onko neuvosto kysyjän kanssa samaa mieltä siitä, että tämän vakavan tilanteen korjaamatta jättäminen merkitsee hiljaista hyväksyntää lasten hengen vaarantamiselle? Vastaus (9. marraskuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen on varmastikin tietoinen siitä, miten tärkeänä neuvosto pitää lentoliikenteen turvallisuuteen liittyviä asioita. Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelin (JAA) on Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) assosioitunut elin, ja sen säännöt ovat sitovia yhteisön alueella vain JAA:n vahvistamien yhteisten ilmailusääntöjen (JAR) osalta, jotka sisältyvät teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla 16. joulukuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 3922/91(1) liitteeseen II. Vain kyseisiä yhteisiä ilmailusääntöjä pidetään yhteisön lainsäädäntönä. JAR-OPS1 ei sisälly edellä mainittuun liitteeseen II eikä komission toukokuussa 1996 neuvostolle toimittamaan ehdotukseen neuvoston asetuksen N:o 3922/91 muuttamisesta. Neuvosto ei ole saanut komissiolta ehdotusta lentokoneissa matkustavien lasten turvallisuuden parantamisesta. (1) EYVL L 373, 31.12.1991, s. 4.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1769/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Viemäriverkko ja biologinen puhdistus Kavalan vanhan kaupungin alueella Kreikan teknisen instituutin Itä-Makedonian osaston esittämien valitusten mukaan Kavalan vanhan kaupungin alueelle rakennettiin viemäriverkon putkia, kaivoja ja pumppuasemia rantavyöhykkeelle, vaikka hyväksytyssä tutkimuksessa olevien suunnitelmien mukaan ne olisi pitänyt rakentaa korkeammalle, lujalle maaperälle ja rantavyöhykkeen ulkopuolelle. Ottaen huomioon, että: - hanketta rahoitetaan yhteisön määrärahoilla, - viemäriverkon rakentaminen rantavyöhykkeelle alueelle, jolla on lähinnä kesäasuntoja, kuten Kavalan vanhassa kaupungissa on, synnyttää ympäristöongelmia ja riistää yleisöltä mahdollisuuden vapaasti lähestyä ja käyttää rantavyöhykettä ja itse rantaa, - verkko on jatkuvasti vaarassa myrskyaallokon vuoksi (mainittakoon, että talvella 1996-97 myrskyaallokko siirsi osan putkista paikaltaan), voisiko komissio tutkia asiaa ja tarkistaa, onko ennakkotutkimuksessa suunnitelluista rakennuspaikoista poikettu edellä mainittua hanketta toteutettaessa, ja jos näin on tapahtunut, aikooko se pyytää selvityksiä toimivaltaisilta kreikkalaisilta viranomaisilta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (9. lokakuuta 1998) Komissio voi nyt täydentää aiempaa, 24. kesäkuuta 1998 antamaansa vastausta(1) seuraavilla tiedoilla: Kreikan viranomaisille osoittamansa, Kavalan vanhan kaupungin alueelle rakennettua viemäriverkkoa ja biologista puhdistamoa koskevan tiedustelun seurauksena komissio on saanut jäljennöksen DEYA:n (Kavalan vesi- ja viemärilaitos) ja Kreikan tekniikan alojen liiton Itä-Makedonian jaoksen välisestä kirjeenvaihdosta. Komissio toimittaa sen kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle. Kirjeenvaihdosta käy ilmi, että ongelma on ratkaistu, sillä DEYA:lta saamiensa täsmennysten perusteella Kreikan tekniikan alojen liitto on ilmoittanut olevansa tyytyväinen kyseisen hankkeen yhteydessä toteutettuihin töihin. (1) EYVL C 386, 11.12.1998, s. 157.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2089/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Nigerian presidentin vapauttaminen Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä Nigerian vaaleilla valitun presidentin Chief Abiolan vapauttamiseksi ja sen varmistamiseksi, että Nigeria palaa tulevissa vaaleissa demokraattisen kehityksen tielle? Vastaus (19. lokakuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen on varmaankin saanut tällä välin tietää, että Chief Abiola kuoli 7. heinäkuuta 1998 ollessaan edelleen pidätettynä. Abiolan perheen pyynnöstä ja Nigerian hallituksen suostumuksella kansainvälinen patologiryhmä teki ruumiinavauksen kuolinsyyn määrittämiseksi. Selvityksen mukaan Chif Abiolan kuolinsyy oli luonnollinen, vaikkakin vankilassa oleskelu on mahdollisesti huonontanut hänen terveydentilaansa. Puheenjohtajavaltion 18. syyskuuta 1998 antamassa julkilausumassa Euroopan unioni pani tyytyväisenä merkille viimeaikaisen kehityksen Nigeriassa. Se arvostaa erityisesti sitä, että hallitus on sitoutunut demokratisoitumiskehitykseen. Tässä yhteydessä EU suhtautuu myönteisesti siihen, että on perustettu uusi vaalitoimikunta, joka on jo julkistanut poliittisten puolueiden rekisteröintiä koskevat suunnitelmat ja vaaleja koskevan yksityiskohtaisen aikataulun. Ensimmäinen vaihe, poliittisten puolueiden alustava rekisteröinti, on jo saatettu onnistuneesti päätökseen. Euroopan unioni rohkaisee Nigerian hallitusta jatkamaan pyrkimyksiään palauttaa kansanvaltainen yhteiskunta, joka perustuu ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja oikeusvaltion periaatteeseen. Euroopan unioni tukee edelleen tämän tavoitteen saavuttamista vahvistamalla aloitettua poliittista vuoropuhelua. Euroopan unioni painottaa, että se on valmis tekemään yhteistyötä kaikkien kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteisiin sitoutuneiden poliittisten voimien kanssa ja tukemaan kansalaisyhteiskunnan rakentamista.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2558/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: NUTS ja Agenda 2000 Voiko komissio vahvistaa tiedon, että NUTS 2 -tukeen oikeutettujen alueiden maantieteelliset rajat on Yhdistyneessä kuningaskunnassa määritelty uudelleen Agenda 2000:n esittämisen jälkeen? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Komissio jätti ehdotuksensa aiheesta Agenda 2000(1) heinäkuussa 1997. Ehdotukset uusiksi rakennerahastoja ja koheesiorahastoa koskeviksi säännöksiksi vuosiksi 2000-2006 julkaistiin maaliskuussa 1998. Vuoden 1995 puolivälissä Yhdistyneen kuningaskunnan kansallinen tilastovirasto ilmoitti Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle (Eurostatille), että alue- ja paikallishallinnon laajan uudistuksen seurauksena tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöön (NUTS) tulisi merkittäviä muutoksia. Ensimmäinen luonnos Yhdistyneen kuningaskunnan NUTS-järjestelmän uudistusehdotukseksi toimitettiin komission tarkasteltavaksi vuoden 1996 puolivälissä ja muodollinen ehdotus kesäkuussa 1997. Ehdotusten tekninen sisältö tutkittiin NUTS-järjestelmän periaatteiden valossa, ja Yhdistyneen kuningaskunnan uudesta NUTS-luokituksesta sovittiin kesäkuussa 1998. Se sisälsi hyvin pieniä muutoksia NUTS 1 -tasolla, NUTS 3 -alueiden merkittävän tarkistuksen, johon liittyi muutoksia NUTS 4 -tasolla, sekä vähäisempiä muutoksia NUTS 2 -tasolla. (1) KOM(97) 2000 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3005/98 esittäjä(t): Elmar Brok (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Vilpilliset myyntimenetelmät ja saksalaisten toiminimien perusteeton hyödyntäminen Playa del Inglesissä (Gran Canaria, Espanja) sijaitsevassa CITA-ostoskeskuksessa 1. Tietääkö komissio, että Saksan televisiossa on kerrottu, että eräät Gran Canarian saarella sijaitsevassa CITA-ostoskeskuksessa toimivat viihde-elektroniikan myyjät laittavat kauppoihinsa näkyville saksalaisia toiminimiä, vaikka kyseessä ei ole mikään haaraliike, ja käyttävät niitä perusteettomasti takuutodistuksina? 2. Tietääkö komissio, että monet lomailijat ovat jo joutuneet näiden vilpillisten myyntimenetelmien uhreiksi ja että Espanjan viranomaiset eivät ole juuri vaivautuneet tekemään asian hyväksi mitään lukuisista valituksista huolimatta? 3. Katsooko komissio voivansa vaikuttaa kuluttajan etujen nimissä Espanjan viranomaisiin, jotta tällaiset vilpilliset menetelmät lakkautettaisiin välittömästi? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1998) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2030/98 esittäjä(t): Yiannis Roubatis (PSE) neuvostolle (6. heinäkuuta 1998) Aihe: Ansioituneiden turkkilaisten toimittajien erottaminen Tekaistujen "tietojen" perusteella, jotka oli saatu eräältä oletetulta PKK:n johtohenkilöltä, turkkilaiset kenraalit pakottivat ansioituneiden turkkilaisten toimittajien Mehmet Ali Biradin ja Ghengiz Çantarin työnantajat erottamaan heidät. Pelättävissä on, että samalla tämä erottaminen merkitsee kulissien takana toimiville tahoille vihreää valoa näiden kahden turkkilaisen toimittajan teloittamiselle; nämä laittomat tahothan toimivat mainiossa yhteistyössä virallisen valtiovallan kanssa kuten Sokulukin tapahtumat osoittivat. Kaikki tämä tapahtuu samaan aikaan, kun Turkki ja jotkut sen taloudelliset kumppanit väittävät, että maan johto on vilpitön tuodessaan tämän tästä julki Turkin halun lähentää suhteitaan Euroopan unioniin. 1. Mitä konkreettisia toimenpiteitä se aikoo toteuttaa suojellakseen näitä kahta toimittajaa todennäköiseltä murhayritykseltä? 2. Koska se aikoo selittää Turkin johdolle - selvällä tavalla - että niihin periaatteisiin, joiden pohjalta Euroopan demokratiat toimivat, kuuluu myös ilmaisunvapautta ja ajatuksenvapautta koskeva periaate ja että Turkin kulkua jälleen kerran kohti täydellistä despotismia ja totalitarismia ei mitenkään ole mahdollista jättää huomiotta minkään taloudellisen tai muun hyödyn nimissä? Vastaus (9. marraskuuta 1998) 1. Neuvostolla ei ole käytettävissään tietoja, joiden perusteella se voisi arvioida toimittajien Mehmet Ali Biradin ja Cenghiz Candarin erottamisen syitä tai heihin mahdollisesti kohdistuvaa kuolemanvaaraa. 2. Neuvosto haluaa huomauttaa, että Luxemburgissa 12. ja 13. joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistutti neuvoston 29. huhtikuuta 1997 kokoontuneessa EU-Turkki-assosiaationeuvostossa ilmaiseman kannan mukaisesti, että Turkin ja Euroopan unionin välisten suhteiden vahvistaminen riippuu myös Turkin ihmisoikeuksia koskevien normien ja käytäntöjen mukauttamisesta EU:n voimassa oleviin normeihin ja käytäntöihin. Neuvosto pahoittelee, että Turkki kieltäytyy tällä hetkellä jatkamasta poliittista vuoropuhelua tästä aiheesta Euroopan unionin kanssa.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2435/98 esittäjä(t): Irini Lambraki (PSE) ja Konstadinos Klironomos (PSE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Helteen aiheuttamat tuhot viiniviljelmillä Heinäkuun 1998 alussa pitkään kestänyt helleaalto aiheutti viiniviljelmillä Kreikassa suunnattomia vahinkoja laajoilla aloilla, varsinkin viinirypäleitä ja korkealaatuisia viinejä tuottavilla viljelmillä. Komissiolta kysytään: Aikooko se ryhtyä toimiin tällaisen katastrofin johdosta, jonka vaikutukset tulevat näkymään pitkään laatuviinien markkinoilla ja jonka vaikutus tuottajien tuloihin tulee olemaan merkittävä, ja aikooko se tukea helteen tuhoamien viiniviljelmien uudelleenistutusta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Viinin yhteisessä markkinajärjestelyssä (YMJ) ei säädetä tukien myöntämisestä huonon sään aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi. Tämän alan YMJ:ssä ei ole myöskään säädöksiä tuotanto- ja pinta-alaperusteisesta tuesta. Ainoastaan viinikaupan yhteisestä järjestämisestä 16 päivänä maaliskuuta 1987 annetun neuvoston perusasetuksen (ETY) 822/87 78 artiklassa(1), on viittaus luonnonkatastrofeihin, jotka saattavat vapauttaa tietyistä velvollisuuksista kuten pakollisesta tislauksesta, josta tässä yhteydessä ei kuitenkaan ole kyse. Mitä tulee ohjelmaan, jolla tuettaisiin viininviljelijöitä istuttamaan uudelleen kuivuuden vaurioittamat viiniviljelmät, voimassa oleva yhteisön lainsäädäntö antaa jäsenvaltion valittavaksi kaksi mahdollisuutta: - neuvoston asetuksen (ETY) 822/87 14 artiklan mukaisesti käytettävistä perusteista viininviljelmäalojen istuttamista koskevien kansallisten tukien osalta 11 päivänä syyskuuta 1989 annetussa komission asetuksessa (ETY) 2741/89(2) säädetään niistä perusteista, joihin pohjautuen voidaan myöntää viiniviljelmien istututtamisen kansallinen investointituki. Annettavasta tuesta on ilmoitettava etukäteen komissiolle; - uudelleenistuttamisen investointituki Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston osittain rahoittamana. Tuen on noudatettava Kreikalle nykyisellä ohjelmakaudella (1994-1999) osoitettua rahoitustukea ja seurattava asiassa yhteisön tukikehyksen tavoitteen 1 mukaista menettelyä. Kreikan hallituksen on toimitettava asiaa koskeva vaurioiden korjaamiseksi tarkoitettu uudelleenjakamismenettely komissiolle hyväksyttäväksi mahdollisimman nopeasti. (1) EYVL L 84, 27.3.1987. (2) EYVL L 264, 12.9.1989.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1957/98 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Pienoisvesivoimasähkölaitosten rakentaminen Galiciaan (Espanja) Galician autonomian hallitus aikoo antaa rakennusluvan yli 200 vesivoimasähkölaitokselle, joiden rakentamiseen on tarkoitus käyttää Euroopan unionin eri yhteisöohjelmien kautta saatavaa rahoitusta. Galicia on yksi niistä Espanjan autonomioista, jotka vievät puolet tuottamastaan sähköenergiasta. Alueella on tällä hetkellä vireillä useita tuulivoimapuistojen ja patojen rakennushankkeita ja toiminnassa on jo yli sata pienoisvoimalaitosta, jotka ovat tuhonneet ekologisesti ja maisemallisesti erittäin arvokkaita alueita. 1. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? 2. Onko komissio saanut kansallisilta ja alueellisilta viranomaisilta anomusta taloudellisesta tuesta tälle rakennushankkeelle? 3. Jos hanke rahoitetaan Euroopan unionin varoilla, voiko komissio selvittää, mitä tukia on myönnetty ja millä perusteilla? 4. Mikäli hanke toteutuu, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta toimivaltaiset viranomaiset tekisivät asiantuntijoiden avulla yksityiskohtaisen hanketta käsittelevän tutkimuksen, jossa osoitettaisiin hankkeen vaikutukset terveydelle ja ympäristölle tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutuksia käsittelevän direktiivin 85/337/ETY(1) mukaisesti? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 1998) Komission käsityksen mukaan parlamentin jäsenen mainitsemista pienoisvoimaloista ainoastaan 30:lle on annettu rakennuslupa. Komissio ei ole vastaanottanut yhtään Euroopan aluekehitysrahaston tai koheesiorahaston yhteisrahoitusta koskevaa hakemusta. Jos Espanjan viranomaiset esittäisivät tällaisen hakemuksen, komissio tutkisi asiaa tarkkaan. Mahdollinen päätös yhteisrahoituksesta tehtäisiin vain, jos hankkeen katsottaisiin olevan yhteisön kaiken politiikan, mukaan lukien ympäristöpolitiikka, mukainen. (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.