Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0895/98 komissiolle esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Koheesiorahastojen sosiotaloudellisia seurauksia käsittelevä tutkimus Kesäkuussa 1995 annettiin London School of Economics -nimiselle korkeakoululle tehtäväksi laatia tutkimus koheesiorahastojen seurauksista (6/SG.H/1994 ¨Study of the socio-economic impact of Cohesion Fund projects¨). Kyseinen tutkimus valmistui tammikuussa 1997, jolloin se annettiin käsiteltäväksi komissiolle. 1. Mihin uusiin, perustavanlaatuisiin tuloksiin tutkimuksessa päädyttiin? 2. Miten tutkimustulokset vaikuttavat koheesiorahastosta rahoitettujen hankkeiden arviointiin? 3. Missä määrin tutkimuksen tulokset otetaan huomioon parhaillaan meneillään olevan ohjelmakauden aikana? 4. Kuinka paljon tutkimuksen teettäminen tuli maksamaan? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (24. huhtikuuta 1998) Komissio käynnisti kyseisen tutkimuksen koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1164/94 ((EYVL L 130, 25.5.1994. )) olevien vaatimusten johdosta. Asetuksessa edellytetään yksittäisten hankkeiden järjestelmällistä arviointia ennen niiden hyväksymistä tukeen oikeutetuiksi ja lisäksi sitä, että komission on annettava vuosittainen kertomus rahaston taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista. Tutkimuksen ensisijainen tavoite oli kehittää uusia tuettujen hankkeiden sosioekonomisten vaikutusten arviointimenetelmiä. Tutkimuksen suorittamista koskeva sopimus tehtiin tarjouskilpailumenettelyä noudattaen heinäkuussa 1995 London School of Economics & Political Science (LSE) -nimisen korkeakoulun kanssa. Tutkimuksen tarkistettu päätöskertomus, joka sisältää kirjallisuuskatsauksen, tietokantakertomuksen ja mallintamiskertomuksen, toimitettiin komissiolle joulukuussa 1996 ja hyväksyttiin virallisesti vuoden 1997 alussa. Kertomus esiteltiin muun muassa jäsenvaltioiden edustajille, parlamentille, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan investointipankille 12. kesäkuuta 1997. 1. LSE:n ekonomistit ovat kehittäneet liikenne- ja ympäristöalan infrastruktuuri-investointien vaikutuksen määrittämiseksi kolme erillistä mallintamistapaa: autoregressiiviset vektorimallit, laskettavissa olevat yleistasapainomallit ja jakaumadynamiikkaa mittaavat mallit. Kyseiset mallit ovat innovatiivisia siinä suhteessa, että niissä käytetään uusimpia ekonometrisiä tekniikkoja ja ne perustuvat yksityiskohtaiseen aluerakenteeseen. Tutkimus on tuottanut muun muassa seuraavat tulokset: - aikaisemmin toteutuneiden suuntausten perusteella on todistettu, että EU:n koheesiomaissa tehdyt julkiset infrastruktuuri-investoinnit ovat lisänneet huomattavasti yksityisiä investointeja ja samalla taloudellista toimintaa sekä alueellisesti että kansallisesti, - tutkimus osoittaa tuettujen hankkeiden myös parantaneen huomattavasti työllisyyttä, ja sen avulla on luotu sekä rakennusvaiheen lyhytaikaisia työpaikkoja että käyttövaiheen pitempiaikaisia työpaikkoja, - mallintamalla voidaan havaita liikenteen infrastruktuuri-investointien vaikutus alueelliseen tuloon ja kansantuloon kuljetuskustannusten alenemisen ansiosta, mikä parantaa alueellista kilpailukykyä, edistää teollisuuden uudelleensijoittumista ja muuttoliikettä, - hankkeita simuloimalla arvioitujen tulovaikutusten on havaittu monissa tapauksissa olevan suurempia kuin arviot, jotka on saatu perinteisempien hankkeiden arviointitapojen kuten esimerkiksi kustannus-hyötyanalyysin tuloksena, - mallit osoittavat investoinneilla olevan merkittäviä alueiden välisiä ja EU:n koheesiomaiden sekä muun yhteisön välisiä taloudellisia sivuvaikutuksia. 2. Tutkimuksen tuloksia arvioidaan edelleen ja joitakin malleja hiotaan vielä. Niitä sovelletaan kuitenkin jo kattavasti koheesiorahastosta rahoitettuihin hankkeisiin. Yleistavoitteena on saada aikaan tuettujen hankkeiden vaikutusten järjestelmällinen arviointi, jossa kaikissa EU:n koheesiovaltioissa käytetään vertailukelpoisia menetelmiä. Näitä tuloksia on tarkoitus käyttää muita menettelytapoja kuten kustannus-hyötyanalyysia täydentävinä sekä tukea hakevien hankkeiden ennakkoarvioinnissa että erityisesti niiden vaikutusten jälkiarvioinnissa. 3. Tutkimuksen tulokset ovat merkittäviä rakennepolitiikkojen yleisen toimivuuden arvioinnin kannalta. Vaikka mallit on nimenomaan kehitetty koheesiorahastosta rahoitettuja hankkeita varten, niitä voi yhtä hyvin käyttää muiden samankaltaisten rakennerahastoista tai muista yhteisön rahoitusvälineistä tuettujen infrastruktuuri-investointien arviointiin. 4. Tutkimus maksoi 674 404,00 ecua. Tutkimuksen päätöskertomus on yleisesti saatavilla. Siitä lähetetään kappaleet sekä suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle että parlamentin sihteeristölle.