ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2249/01 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) neuvostolle. Europol.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2249/01 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) neuvostolle (20. heinäkuuta 2001) Aihe: Europol Europolin toimistoissa suoritettiin 2. kesäkuuta 2001 etsintä, ja Alankomaiden poliisi kuulusteli kauan petoksesta epäiltyä virkailijaa. Koska Europolilla on johtavan poliisiviranomaisen asema, komissio ja parlamentti eivät voi ryhtyä tutkimuksiin. Ei ole hyväksyttävää, että parlamentti toisena budjettivallan käyttäjänä ei voi selvittää asiaa, joka tahraa koko Euroopan unionin ja sen toimielinten maineen, ja että sen on tyydyttävä lehdistön antamiin tietoihin. Onko neuvosto sitä mieltä, että tämä tilanne olisi korjattava ja että sekä tilintarkastustuomioistuimelle että Euroopan parlamentille olisi myönnettävä niiden roolien mukaisesti toimivalta valvoa Europolin kaltaisia elimiä? Onko neuvosto suorittanut tutkimuksen todetakseen, onko yhteisön talousarvioon kohdistunut petos? Vastaus (27. marraskuuta 2001) 1. Arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenen tiedoksi saatetaan, että Europol on tällä hetkellä jäsenvaltioiden rahoittama eikä sitä siis rahoiteta yhteisön talousarviosta. Näin ollen yhteisön talousarvioon kohdistuva suora petos ei ole mahdollinen. Sikäli kuin on väitetty, että petos tehtiin yhteisön ohjelmiin liittyen, komission elinten (esimerkiksi OLAF) tehtävänä on tutkia asiaa edelleen. 2. Järjestelmä jäsenvaltioiden suorittamasta rahoituksesta perustuu Europol-yleissopimukseen. Kaikki kyseiseen järjestelmään tehtävät muutokset edellyttävät yleissopimuksen muuttamista, mikä puolestaan edellyttää ratifiointimenettelyä kaikissa jäsenvaltioissa. 3. Europol-yleissopimuksessa on esitetty perusteellinen varainhoidon valvontajärjestelmä, joka käsittää riippumattoman varainhoidon valvojan ja tilintarkastustuomioistuimen jäsenistä koostuvan yhteisen tilintarkastuskomitean. Näin ollen, vaikka tilintarkastustuomioistuin ei olekaan suoraan toimivaltainen valvomaan Europolia, Europolilla on paikan päällä tehokkaat varainhoidon valvojat. 4. On huomattava, että arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen kysymyksessä mainitut säännönvastaisuudet ovat paljastuneet varainhoidon valvojan ansiosta. Hänen kertomuksensa perusteella Europolin hallintoneuvosto asetti komitean, joka on tutkinut asiaa perusteellisesti. Europoliin liittyvä varainhoidon valvonta on näin osoittautunut tehokkaaksi. 5. Neuvoston jäsenet ovat saaneet tiedon kyseisen komitean työn tuloksista Europolin hallintoneuvostossa olevien kansallisten edustajiensa kautta. 6. Ottaen huomioon, että Europol ilmoitti esiin tulleiden tietojen pohjalta toimivaltaiselle hollantilaiselle viralliselle syyttäjälle väitetyistä säännönvastaisuuksista, ja että virallinen syyttäjä aloitti välittömästi rikostutkinnan yhtä Europolin henkilöstön virkamiestä vastaan, neuvosto katsoo epäasianmukaiseksi ryhtyä toimiin, jotka saattaisivat haitata kyseisiä tutkimuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2067/01 esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle. Erikaa koskeva toinen toimenpidekokonaisuus — Euroopan vesillä tapahtuvien öljyvahinkojen korvausrahaston perustaminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2067/01 esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Erikaa koskeva toinen toimenpidekokonaisuus Euroopan vesillä tapahtuvien öljyvahinkojen korvausrahaston perustaminen Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä bunkkeriöljyn aiheuttamista pilaantumisvahingoista johtuvasta siviilioikeudellisesta vastuusta vuonna 2001 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen ja vuonna 1996 tehdyn kansainvälisen HNS-sopimuksen (Liability Convention for the Carriage of hazardous Noxious substances) ratifioimiseksi? Jos Euroopan unioniin kuulumattomat valtiot viivästyttävät bunkkeriöljyä koskevan vuoden 2001 yleissopimuksen ja vuoden 1996 HNS-sopimuksen ratifiointia, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden yleissopimusten pääkohtien täytäntöönpanemiseksi Euroopan unionin vesillä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 2001) Komissio on huolissaan näitä aineita koskevien kansainvälisten vastuu- ja korvausjärjestelmien puutteesta. Tiedonannossa, joka koski meriturvallisuuden toista toimenpidekokonaisuutta öljytankkeri Erikan uppoamisen jälkeen(1), komissio totesi, että on kehitettävä vaarallisiin ja haitallisiin aineisiin liittyvää vastuu- ja korvausjärjestelmää ja että asiaan on puututtava ensisijaisena ongelmana kansainvälisesti ja Euroopan tasolla. Liikenneneuvosto 20. joulukuuta pidetyssä kokouksessaan kehotti jäsenvaltioita ja kannusti kolmansia osapuolia ratifioimaan korvausvastuusta ja vahingonkorvauksista vaarallisten ja vahingollisten aineiden merikuljetusten yhteydessä vuonna 1996 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen. Komissio seuraa tämän toteutumista ja tukee tarvittaessa ratifiointia yhteisön oikeuden mukaisesti. Ensi vaiheessa komissio ehdottaa päätöstä, jolla valtuutetaan jäsenvaltiot ratifioimaan bunkkeriöljy- ja HNS-sopimukset. Tämä on ehdoton edellytys, kun otetaan huomioon nykyinen yhteisön oikeus ja yhteisön yksinomainen toimivalta joissakin näiden kahden yleissopimuksen kattamissa kysymyksissä. Jos näistä toimista huolimatta ei onnistuttaisi saamaan asianmukaista kansainvälistä vastuu- ja korvausjärjestelmää, komissio tekee ehdotuksen yhteisön lainsäädännöksi, jolla perustetaan Euroopan laajuinen vastuu- ja korvausjärjestelmä. (1) EYVL C 120 E, 24.4.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1311/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Tiedonvälityksen vapaus Italiassa ja EU:n perusoikeuskirjan 11 artikla.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0019 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1311/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (4. toukokuuta 2001) Aihe: Tiedonvälityksen vapaus Italiassa ja EU:n perusoikeuskirjan 11 artikla Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artikla kuuluu seuraavasti: 1. Jokaisella on oikeus sananvapauteen. Tämä oikeus sisältää mielipiteenvapauden sekä vapauden vastaanottaa ja levittää tietoja tai ajatuksia viranomaisten siihen puuttumatta ja alueellisista rajoista riippumatta. 2. Tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta kunnioitetaan. Voiko neuvosto kertoa, rikkooko Italia avoimesti Euroopan unionin perusoikeuskirjaa 7. maaliskuuta 2001 annetulla kansallisella lailla nro 62 (kustannusalaa ja kustanteita koskevat uudet säännöt ja 5. elokuuta 1981 annetun lain nro 416 muuttaminen), joka julkaistiin Italian virallisessa lehdessä nro 67 21. maaliskuuta 2001? Vastaus (21. marraskuuta 2001) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei sen tehtävänä ole Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklassa määrättyjä tapauksia lukuun ottamatta ratkaista, noudatetaanko perusoikeuksia jäsenvaltioissa. Neuvosto kiinnittää myös parlamentin jäsenen huomion siihen, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 51 artiklan mukaan nämä määräykset koskevat unionin toimielimiä ja laitoksia toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä jäsenvaltioita ainoastaan silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2388/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Terveydenhoitokustannukset.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2388/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (20. elokuuta 2001) Aihe: Terveydenhoitokustannukset Voiko komissio esittää arvion siitä, mitä seuraavat leikkaukset maksavat nykyään keskimäärin kussakin jäsenvaltiossa: a) harmaakaihileikkaus b) sydämen ohitusleikkaus c) tyräleikkaus d) polven tekonivelleikkaus? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 2001) Nykyisellä terveystilanteen seurantaa koskevalla toimintaohjelmalla ja tulevalla kansanterveysalan toimintaohjelmalla pyritään kehittämään asianmukaisia, luotettavia ja vertailukelpoisia kansanterveyden tietoja ja indikaattoreita ja tuomaan ne saataville. Indikaattorien on tarkoitus kattaa koko kansanterveysala arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema ala mukaan luettuna. Tiedonkeruusta vastaavat jäsenvaltiot. Ehdotettu kansanterveysalan toimintaohjelma on parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä. Komissiolla ei toistaiseksi ole käytössään pyydettyjä tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1609/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle. Malta virallisena EU-kielenä.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0041 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1609/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: Malta virallisena EU-kielenä Tuleeko maltan kielestä virallinen EU-kieli, jos Malta liittyy Euroopan unioniin, ja miten tähän valmistaudutaan? Vastaus (21. marraskuuta 2001) EY:n perustamissopimuksen 290 artiklan mukaisesti neuvosto vahvistaa yksimielisesti yhteisön toimielimissä käytettäviä kieliä koskevan sääntelyn. Nämä säännöt on vahvistettu 15. huhtikuuta 1958 annetussa neuvoston asetuksessa N:o 1, jota on viimeksi muutettu uusien jäsenvaltioiden liittyessä yhteisöön vuonna 1995 ja jossa luetellaan EU:n viralliset kielet. Kysymystä maltan kielestä unionin tulevana virallisena kielenä ei ole vielä käsitelty Maltan kanssa parhaillaan käytävissä liittymisneuvotteluissa. Neuvotteluja toimielimiä koskevasta luvusta ei vielä ole aloitettu, mikä koskee kaikkia niitä ehdokasmaita, joiden kanssa neuvottelut on aloitettu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1372/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle. Marks & Spencerin tavaratalojen sulkeminen ja joukkoirtisanomiset.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0021 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1372/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Marks & Spencerin tavaratalojen sulkeminen ja joukkoirtisanomiset Marks & Spencer on ilmoittanut useiden tavaratalojen sulkemisesta monissa Euroopan maissa, mm. Espanjassa (neljä Madridissa, kaksi Barcelonassa ja yksi Sevillassa, Valenciassa ja Bilbaossa) ja siihen liittyvästä työntekijöiden joukkoirtisanomisesta. Päätös julkistettiin yllättäen ja Marks & Spencerin johto teki päätöksen ottamatta etukäteen yhteyttä ammattijärjestöihin. Erityisesti yrityksen työntekijät kyseisissä maissa sekä yleinen mielipide ovat tyrmistyneet ja pahastuneet tästä eurooppalaisen sosiaalisen mallin vastaisesta ja työttömyyttä lisäävästä toimenpiteestä, jossa yt-neuvotteluja koskeva periaate sivuutettiin. Ranskassa oikeuslaitos on ryhtynyt toimiin estääkseen Marks & Spenceriä panemasta toimeen tällaisia päätöksiä ilman minkäänlaista valvontaa. Kysymyksen esittäjä katsoo, että Marks & Spencerin päätös on tuomittava ja osoittaa, kuten EAY:n pääsihteeri Emilio Gabaglio on huomauttanut, että on välttämätöntä rakentaa todellinen sosiaalinen Eurooppa. Sitä varten EU tarvitsee kiireellisesti tehokkaat työntekijöiden tiedonsaantia ja kuulemista koskevat säännökset, joilla estetään suuryrityksiä tekemästä tämänkaltaisia raakaa kapitalismia edustavia päätöksiä. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä puolustaakseen Euroopan sosiaalista mallia ja estääkseen Marks & Spenceriä saavuttamasta epäsosiaalisia tavoitteitaan niin etteivät muut samankokoiset yritykset tulevaisuudessa joutuisi kiusaukseen tehdä samankaltaisia päätöksiä? Aikooko neuvosto hyväksyä viipymättä direktiivin työntekijöiden tiedonsaantioikeudesta ja liittää siihen myös rangaistuksia sen noudattamatta jättämisestä? Vastaus (6. joulukuuta 2001) Neuvosto on tietoinen siitä, että tietyillä viimeaikaisilla yritysten uudelleenorganisoinneilla on todennäköisesti vakavia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia työntekijöille ja heidän perheenjäsenilleen. Neuvosto on myös tietoinen siitä, että joissain kyseisissä tapauksissa työnantajia on syytetty siitä, että ne eivät ole tiedottaneet asiasta työntekijöilleen ja/tai näiden edustajille eivätkä ole kuulleet heitä voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Neuvoston ei kuitenkaan kuulu päättää siitä, onko asiaa koskevaa lainsäädäntöä rikottu. Todettakoon vielä, että komission ehdotusta direktiiviksi työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä koskevassa käsittelyssä on nyt edetty vaiheeseen, jossa neuvosto istunnossaan 11.6.2001 pääsi poliittiseen yhteisymmärrykseen yhteisestä kannasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1948/01 esittäjä(t): Johan Van Hecke (PPE-DE) neuvostolle. Puheenjohtajavaltion 12. kesäkuuta 2001 antama Sudania koskeva julkilausuma.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1948/01 esittäjä(t): Johan Van Hecke (PPE-DE) neuvostolle (12. heinäkuuta 2001) Aihe: Puheenjohtajavaltion 12. kesäkuuta 2001 antama Sudania koskeva julkilausuma Miksi Euroopan unioni mainitsee puheenjohtajavaltion 12. kesäkuuta 2001 antamassa julkilausumassa Sudanin kansan vapautusarmeijan SPLA:n uudestaan aloittamat sotilaalliset toimet, mutta ei Sudanin hallituksen touko- ja kesäkuussa 2001 Nuba-vuoristossa ja Southern Blue Nile -alueella käynnistämiä suuria offensiivejä? Miksi Euroopan unioni toteaa, että ilmapommitukset ovat alkaneet uudelleen, kun kansalaisjärjestöjen ja paikalla olevien tarkkailijoiden mukaan ilmapommitukset ovat todellisuudessa jatkuneet koko ajan tauotta? Eikö Euroopan unionin pitäisi harkita sitä, että Nairobiin nimitettäisiin erityinen Sudanin lähettiläs, jonka tehtävänä olisi käydä säännöllisesti kyseisillä alueilla ja kerätä siellä puolueetonta ja paikkansapitävää tietoa sekä pitää yhteyksiä niin hallituksen kuin kapinallistenkin edustajiin? Vastaus (26. marraskuuta 2001) Euroopan unioni esitti puheenjohtajavaltion 12. kesäkuuta 2001 antamassa Sudanin rauhanprosessia koskevassa julkilausumassa huolestuneisuutensa Sudanin kansan vapautusarmeijan (SPLA) uudelleen aloittamasta sotilaallisesta toiminnasta erityisesti Etelä-Sudanissa Bahr al-Ghazalissa ja Sudanin hallituksen näiden hyökkäysten johdosta jälleen aloittamista ilmapommituksista. Julkilausuman kieltä on tulkittava Nairobissa 2. kesäkuuta 2001 järjestetyn IGADin (Intergovernmental Authority on Development) Sudan-komitean huippukokouksen tulosten pohjalta. Huippukokouksesta saadut tulokset olivat johtaneet Euroopan unionin toivomaan rauhanprosessin käynnistymistä uudelleen. Huippukokouksessahan Sudanin hallitus oli sitoutunut lopettamaan ilmapommitukset ja molemmat osapuolet olivat sopineet, että neuvottelijaryhmistä tehdään pysyviä, minkä EU oli pannut tyytyväisenä merkille puheenjohtajavaltion 8. kesäkuuta 2001 antamassa julkilausumassa. EU:n todettua ainoastaan muutamia päiviä kyseisen huippukokouksen jälkeen, että annettuja sitoumuksia oli loukattu, se vaati uudestaan molempia osapuolia lopettamaan sotilaallisen toiminnan ja kehotti Sudanin hallitusta pysymään sitoumuksessaan lopettaa ilmapommitukset kokonaan. Mitä tulee ajatukseen nimittää erikoislähettiläs Sudaniin, neuvosto voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että unioni seuraa hyvin tiiviisti maan tilannetta erityisesti Khartumissa ja alueen muissa asianosaisissa valtioissa sijaitsevien EU:n edustustojen päälliköiden välityksellä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2021/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Turkin ehdokkuus EU:n jäseneksi.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0165 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2021/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Turkin ehdokkuus EU:n jäseneksi Onko komissio tehnyt Turkin hallitukselle selväksi, ettei liittymisneuvotteluja sen kanssa voida aloittaa ennen kuin ongelma, joka liittyy Kyproksen jakoon ja siihen, että Turkin armeija on miehittänyt osan saaresta, on ratkaistu? Mikä on komission näkemys Turkin suhtautumisesta tarpeeseen ratkaista Kyprokseen liittyvä ongelma ja perustaa saarelle yksi ainoa kansainvälisesti tunnustettu valtio? Milloin komissio aikoo käsitellä näitä kysymyksiä Turkin viranomaisten kanssa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Kaikkien muiden ehdokasmaiden tavoin liittymisneuvotteluja ei voida aloittaa ennen kuin Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston vuonna 1993 vahvistamat poliittiset arviontiperusteet on täytetty. Vahvistetussa poliittisessa vuoropuhelussa Turkki on vahvistanut Helsingin Eurooppa-neuvoston (10.-11. joulukuuta 1999) päätelmien mukaisesti tukevansa YK:n pääsihteerin pyrkimyksiä edistää Kyproksen ongelman kokonaisvaltaista ratkaisemista. Komissio pahoittelee, ettei sitoumus ole vielä tähän mennessä tuottanut konkreettisia tuloksia. Komissio jatkaa kysymyksen käsittelemistä Turkin kanssa myös tulevaisuudessa kaikissa tarkoituksenmukaisissa tilanteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1783/01 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Ammatillinen koulutus työelämään pääsemiseksi.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0103 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1783/01 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (19. kesäkuuta 2001) Aihe: Ammatillinen koulutus työelämään pääsemiseksi Baleaarien aluehallitus on esitellyt ammattikurssit ajalle lokakuu 2001 - lokakuu 2002. Nämä kurssit saavat rahoitusta EU:n tavoitteeseen 3 kuuluvista määrärahoista. Alueen viranomaiset ovat ilmoittaneet, että näille kursseilla voivat osallistua maahanmuuttajat, joilla ei ole työ- eikä oleskelulupaa, mutta joiden on oltava esittänyt anomuksen asemansa laillistamisesta. 1. Onko mahdollista, että työelämään pääsemiseksi järjestettävät EU:n tukemat ammattikurssit suunnataan maahanmuuttajille, joilla ei ole työ- eikä oleskelulupaa, mutta jotka ovat esittäneet asemansa laillistamista koskevan hakemuksen, jota ei kuitenkaan vielä ole hyväksytty? 2. Onko olemassa määrärahoja sellaisia maahanmuuttajia varten, joiden asemaa ei ole laillistettu? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) Baleaarien alueen toimenpideohjelma N.2000.ES.05.3.PO.302 sekä ohjelma-asiakirjan täydennys, jotka hyväksyttiin 25. tammikuuta 2001 nykyisen ohjelmakauden (2000-2006) seurantakomitean ensimmäisessä kokouksessa, sisältävät muun muassa maahanmuuttajille suunnattuja toimia. Toimet liittyvät pyrkimyksiin edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoille pääsyssä. Näissä toimissa kiinnitetään erityishuomiota syrjäytymisvaarassa oleviin henkilöihin. Seurantakomitean kokouksessa Baleaarien alueen sosiaaliasioiden edustaja kysyi, voivatko yhteisön tukemiin toimiin osallistua maahanmuuttajat, joilla ei ole työ- tai oleskelulupaa. Seurantakomitean puheenjohtaja, joka on toimea hallinnoivan viranomaisen (Unidad Administradora del Fondo Social Europeo, UAFSE) palveluksessa, vahvisti, että maahanmuuttajille suunnatut toimet, etenkin ohjelma-asiakirjan täydennykseen sisältyvät yhteiskuntaan ja työmarkkinoille integroitumista tukevat toimet, voidaan toteuttaa maahanmuuttajien laillistamiskäsittelyn aikana. Komission rooli kuluvana kautena on määritelty rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999.(1) Asetuksen 8 artikla liittyy toissijaisuusperiaatteeseen, jonka mukaan toimien täytäntöönpano on jäsenvaltioiden vastuulla sopivalla alueellisella tasolla. Kun otetaan huomioon edellä esitetty ja erityisesti se, mitä todettiin seurantakomiteassa, jonka neuvoa-antava jäsen komissio on (asetuksen (EY) N:o 1260/1999 35 artikla), Baleaarien aluehallitus voi toteuttaa yhteiskuntaan ja työmarkkinoille integroitumista koskevia toimia ja tarjota muun muassa koulutusta maahanmuuttajille, joiden laillistaminen on käsiteltävänä. Edellytyksenä on, että tämä sallitaan ulkomaalaisten asemaa koskevassa Espanjan lainsäädännössä ja alueellisissa asetuksissa, joilla toimet toteutetaan. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2135/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Komission matkajärjestelyt.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2135/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (17. heinäkuuta 2001) Aihe: Komission matkajärjestelyt Kuinka suuri osa komission määrärahoista käytetään vuosittain komission jäsenten matkoihin ja kuinka paljon tästä käytetään lentokoneiden vuokraamiseen? Mitä tarjouskilpailumenettelyä käytetään ja millaiset kelpoisuuskriteerit potentiaalisten tarjoajien on täytettävä? Mitkä yritykset esittivät tarjouksia vuonna 2001? Mille yritykselle myönnettiin sopimus ja miksi? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (20. syyskuuta 2001) Vuonna 2000 kaikkien komission virkamiesten ja komissaarien työmatkoihin käytetyt menot olivat yhteensä 40 158 475 euroa, mistä puolet (20 119 217 euroa) koostui kuljetuskustannuksista. Kokonaissummasta 1 125 546 euroa käytettiin yksinomaan komissaarien työmatkoihin liittyviin kuljetuskustannuksiin. Tästä summasta käytettiin lentokoneiden vuokraamiseen 411 599 euroa tapauksissa, joissa komissaareilla oli sellaisia erityisiä työmatkatarpeita, jotka täyttivät komissaarien syyskuussa 1999 hyväksymissä toimintasäännöissä edellytettävän ehdottoman välttämättömyyden vaatimuksen. Neuvosto julisti yhdessä komission kanssa lentokoneiden vuokraamisesta julkisen tarjouskilpailumenettelyn. Potentiaalisille tarjoajille asetetuista kelpoisuuskriteereistä tärkeimmät ovat olleet alhaisin hinta, tekninen ja taloudellinen suorituskyky, saatavuus, luotettavuus ja tarjotun palvelun laatu. Tarjouskilpailussa on mukana 15 itsenäistä yhtiötä, ja koska prosessi on vielä kesken, komissio ei voi paljastaa tarjoajien nimiä tässä vaiheessa. Koska tarjouskilpailumenettely on vielä kesken, tilauslentojen varaamisessa noudatetaan toistaiseksi tilapäismenettelyä. Komissio pyrkii varmistamaan, että järjestelyt saadaan päätökseen mahdollisimman pian.