ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0116/99 esittäjä(t): Hugh McMahon (PSE) komissiolle (22. tammikuuta 1999) Aihe: Ympäristövaikutusten arviointi (direktiivi 85/337) ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin kohdistuneet rikkomismenettelyt Voiko komissio ilmoittaa, mitä rikkomismenettelyjä Yhdistyneessä kuningaskunnassa on toteutettu direktiivin 85/337(1) rikkomisen johdosta vuoden 1994 jälkeen? Voiko komissio erityisesti ilmoittaa, ovatko sen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin kohdistamat toimet liittyneet Pilmuirin kivilouhokseen Newton Mearnsissa tai Sheephillin kivilouhokseen Miltonissa, Dunbartonshiressä (molemmat Skotlannissa)? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 1999) Komissio on aloittanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia vastaan neljä EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaista jäsenyysvelvotteiden noudattamatta jättämistä koskevaa menettelyä, jotka liittyvät direktiiviin 85/337/ETY. Mainitut menettelyt koskevat telakan laajentamista, kaatopaikkaa, 7 artiklan täytäntöönpanoa ja direktiivin soveltamisalaa. Perustamissopimuksen 169 artiklan mukainen menettely aloitettiin myös Pilmuirin kivilouhosta koskevassa tapauksessa, mutta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 431/92 antaman tuomion nojalla kuitenkin todettiin, ettei neuvoston direktiiviä 85/337/ETY voida soveltaa kyseiseen hankkeeseen, koska suunnittelulupaa oli haettu ennen heinäkuuta 1988. Komissio lopetti asian käsittelyn heinäkuussa 1997 ja ilmoitti päätöksestä kirjeitse arvoisalle parlamentin jäsenelle. (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0727/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Ruotsin jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0236/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE) neuvostolle (15. helmikuuta 1999) Aihe: Italian salaisen palvelun raportti rahanpesussa käytetystä eurosta Onko neuvosto tietoinen SISMIn (Italian salainen sotilastiedustelupalvelu) raportista, jonka Il Messaggero -sanomalehti julkaisi 25. tammikuuta 1999 ja jonka mukaan euroa olisi käytetty "pesemään" laittomia pääomia, jotka eivät vielä ole tulleet rahaliikenteeseen ja pankkeihin? Aikooko neuvosto pyytää Italian hallitukselta SISMIn raporttia? Mitä toimia neuvosto aikoo toteuttaa estääkseen, että rikollista toimintaa voidaan harjoittaa tietojärjestelmien ja internetin kautta? Vastaus (26. huhtikuuta 1999) 1. Neuvosto ei ole saanut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa raporttia. 2. Neuvosto haluaisi mainita erityisesti seuraavat toimet, jotka koskevat rahanpesua sekä toimenpiteitä, joilla estetään tietokonejärjestelmien ja Internetin käyttö rikollisiin toimiin: - 3. joulukuuta 1998 hyväksytty yhteinen toiminta rahanpesusta, rikoksentekovälineiden ja rikoksen tuottaman hyödyn tunnistamisesta, jäljittämisestä, jäädyttämisestä, takavarikosta ja menetetyksi tuomitsemisesta(1). - 28 päivältä huhtikuuta 1997 hyväksytty järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma(2). - 17. tammikuuta 1995 annettu neuvoston päätöslauselma laillisen telekuuntelun kansainvälisistä edellytyksistä(3). Neuvosto haluaisi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion myös seuraavista asioista käytäviin keskusteluihin: - yleissopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa - neuvoston päätös, jonka mukaan Europol ottaa käsiteltäväksi rahan ja maksuvälineiden väärentämisen - 3. joulukuuta 1998 annettujen unionin huipputekniikkarikollisuuden vastaista strategiaa koskevien neuvoston päätelmien täytäntöönpano - Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskeva yhteisön toimintasuunnitelma maailmanlaajuisten verkkojen laitonta ja haitallista sisältöä torjumalla. 3. Samalla on aiheellista mainita muilla foorumeilla toteutetut toimet, esimerkiksi - Europol (EU:n rikosten torjunnasta vastaavien viranomaisten toiminnan yhdenmukaistaminen Internetin valvomiseksi; huipputekniikkaa käyttävä järjestäytynyt rikollisuus) - Euroopan neuvosto (verkkoavaruudessa tehtäviä rikoksia käsittelevä komitea) - OECD (tiedotus-, tietojenkäsittely- ja viestintäpolitiikkaa käsittelevä komitea; tietojen salauspolitiikkaa koskevat suuntaviivat) - G8 (huipputeknologiarikollisuutta käsittelevä työryhmä; yhteysviranomaisten verkosto; huipputeknologiarikosten torjuntaa koskevat periaatteet) - Rahanpesunvastainen toimintaryhmä (rahanpesun torjuntaa koskevat suositukset). (1) EYVL L 333, 9.12.1998, s. 1. (2) EYVL C 251, 15.8.1997, s. 1. (3) EYVL C 329, 4.11.1996, s. 1.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0647/99 esittäjä(t): Ben Fayot (PSE) komissiolle (16. maaliskuuta 1999) Aihe: Ikäihmisten järjestöjen välisiä yhteyksiä hoitava komitea Komission organisoima komitea, joka hoitaa viiden suuren eurooppalaisen ikäihmisten järjestön välisiä yhteyksiä, näyttää uinuvan talviunta. Huhupuheiden mukaan komissio haluaisi saattaa komitean uuteen uskoon tekemällä siitä pysyvän ikäihmisten foorumin, joka käsittäisi suuren määrän yhdistyksiä. Voisiko komissio kertoa pitääkö tämä paikkansa? Mitä arviointiperusteita käytettäisiin foorumia muodostettaessa? On syytä huolehtia erityisesti jäsenyhdistysten edustavuudesta Euroopan tasolla. Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1999) Ikäihmisten järjestöjen välisiä yhteyksiä hoitava komitea toimii aktiivisesti niiden menettelytapojen mukaisesti, jotka komissio määritteli vanhusten sidosryhmästä 17 päivänä lokakuuta 1991 tekemässään päätöksessä 91/544/ETY(1). Komitea kokoontuu kaksi kertaa vuodessa ja käsittelee monenlaisia ikäihmisiä kiinnostavia kysymyksiä, esimerkiksi sosiaalista suojelua, työllisyyttä ja eläkkeitä. Komitean jäsenten kanssa on neuvoteltu tavoista, joilla voidaan tehostaa ikäihmisten hyväksi toimivien Euroopan laajuisten kansalaisjärjestöjen yhteistyötä ja koordinaatiota, jotta koko Euroopassa saadaan aikaan tätä kohderyhmää koskevia parannuksia etenkin YK:n kansainvälisenä ikäihmisten vuonna. Komitean viime kokouksessa 8. maaliskuuta 1999 jäsenten enemmistö kannatti sellaisen työryhmän perustamista, joka tutkisi mahdollisuutta luoda ikäihmisten foorumi Eurooppaan. Jos työryhmä haluaa ehdottaa foorumin perustamista, on pohdittava tämän tavoitteita, tehtäviä, sääntöjä ja kansainvälisiä järjestelyjä (muun muassa mahdollisten foorumin jäsenten edustavuutta). (1) EYVL L 296, 26.10.1991.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0828/99 esittäjä(t): Eva Kjer Hansen (ELDR) komissiolle (22. maaliskuuta 1999) Aihe: Virkamiesten palvelukseen ottaminen ilman kilpailujen järjestämistä Tiedotteesta Agence Europe (5. maaliskuuta 1999) käy ilmi, että Euroopan unionin neuvosto aikoo ottaa palvelukseen joukon ns. Schengen-sihteeristön työntekijöitä ilman kilpailuja ja ilman koeaikaa, mikä näyttäisi olevan ristiriidassa henkilöstösääntöjen voimassa olevien määräysten kanssa. Vuoden 1967 "sulautussopimuksen" 24 artiklan nojalla tapahtuva vaihtoehtoisen palvelukseenottomenettelyn käyttäminen merkitsee, että neuvosto voi tarkasti määritellyin ehdoin sekä komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan ottaa palvelukseensa ulkopuolisia työntekijöitä virkamiehiksi ilman kilpailua. On kuitenkin ilmeistä, että neuvosto ei tässä yhteydessä ole aikonut käyttää tätäkään menettelyä. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo perustamissopimksen vartijana toteuttaa vastustaakseen sitä, että henkilöstösääntöjen voimassa olevia määräyksiä ilmiselvästi rikotaan ja että samalla sivuutetaan yhtä päivänselvästi komission aloiteoikeus, josta määrätään "sulautussopimuksen" 24 artiklassa? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1999) Kyseinen asia ei kuulu komission toimivaltaan (eikä se valitettavasti voi toimittaa pyydettyjä tietoja).
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0083/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Moottoripyörien ympäristövaikutukset Aikooko komissio tehdä tutkimuksen, jossa verrataan moottoripyörien ja autojen ympäristövaikutuksia ja jonka pitäisi sisältää tietoja tuotannossa kulutettavasta energiasta ja käytettävistä materiaaleista, maan käytöstä (tiet, paikoitusalueet), ruuhkista, melusta ja kierrätyksestä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1999) Komissio ei toistaiseksi suunnittele vertailevan analyysin tekemistä kaikista moottoripyörien ja autojen ympäristövaikutuksista. Tarkasteltavasta ympäristövaikutuksesta riippuen moottoripyörät voivat olla ympäristön kannalta joko haitallisempia tai vähemmän haitallisia kuin autot. Esimerkkinä mainittakoon, että vaikka moottoripyörät kuluttavat vähemmän energiaa ja vievät vähemmän tilaa teillä, niiden aiheuttamat tietyt epäpuhtauspäästöt ja meluhaitat voivat olla suurempia. Meluhaitat ovat tosin usein seurausta huonoista ajotavoista ja huollon puutteesta kuin pyörien rakenteesta ja suunnittelusta. Ilmanlaatuun kohdistuvien vaikutusten osalta Auto-Oil II -ohjelmassa on tarkoitus selvittää mahdollisuuksia moottoripyörien päästöjen vähentämiseksi entisestään. Ohjelmassa vertaillaan eri lähestymistapojen mahdollisuuksia ilmanlaatua koskevien yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio aikoo antaa moottoripyörien päästöjä koskevan ehdotuksen vuoden 1999 loppuun mennessä. Melun osalta viimeisimmät vähennystavoitteet on asetettu kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tietyistä osista ja ominaisuuksista 17. kesäkuuta 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 97/24/EY(1). Moottoripyörät ovat jatkossakin tärkeä osa yhteisön liikennejärjestelmää yhdessä muiden liikennevälineiden kanssa. (1) EYVL L 226, 18.8.1997.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0177/99 esittäjä(t): Dietrich Elchlepp (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Marokon ja Espanjan välinen sähkölinja 1. Miten komissio arvioi energiapoliittista ehdotusta sisällyttää Marokon ja Espanjan välinen sähkölinja Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden luetteloon? Sen avulla johdettaisiin sähköä Euroopan verkkoon ja luotaisiin tärkeät edellytykset edulliselle ja luontoystävälliselle sähköntuotannolle laajalla alalla olevien tuulivoimalaitosten avulla erittäin tuulisessa Länsi-Saharassa. 2. Voitaisiinko tätä hanketta tukea Meda-ohjelman alaisuudessa? 3. Onko komission mielestä mahdollista rahoittaa tai osarahoittaa yhdessä Marokon hallituksen kanssa asiaa koskeva toteutettavuustutkimus, jossa tutkitaan kaikkia asiaan liittyviä taloudellisia, teknisiä ja valtio-oikeudellisia kysymyksiä? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1999) 1. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema hanke on jo toteutettu. Marokon kansallisen sähkölinjan ja Espanjan sähkölinjan yhteenliittymä otettiin käyttöön vuonna 1998. Tämän avulla voidaan nykyään siirtää jopa 700 megawattia kumpaankin suuntaan 20 minuutin erissä. 2. Kyseiselle hankkeelle myönnettiin 80 miljoonaa euroa rahoitusapua Euroopan investointipankin myöntäminä luottoina. Luotot kohdistuivat neljänteen yhteisön ja Marokon rahoituspöytäkirjaan (1992-1996). Euroopan investointipankin osallistuminen oli mahdollista "horisontaalisen rahoitusyhteistyöosan" ansiosta. Kyseinen osa on uudistetun Välimeren politiikan rahoitusväline, joka on tarkoitettu investoinneille, joista on yhteistä etua jäsenvaltioille ja Välimeren etelärannikon yhteisön ulkopuolisille Välimeren maille.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0740/99 esittäjä(t): Alessandro Danesin (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Äänestämismahdollisuus Italian vaaleissa Italian parlamentti hylkäsi 25. heinäkuuta 1998 lakiesityksen, jolla olisi annettu italialaisille äänestäjille mahdollisuus äänestää ulkomailla Italian parlamenttivaaleissa. Kyseessä on lakiesitys, jolla olisi muutettu osaa perustuslaista ja mahdollistettu "postiäänestys", joka on mahdollista esimerkiksi Espanjan kansalaisille. Italialaisten äänestämismahdollisuudesta ulkomailla on keskusteltu jo 30 vuoden ajan, mutta asiaa ei vieläkään ole ratkaistu. Italian kansalliskokous alkoi äskettäin käsitellä uudelleen lakiesitystä, jonka on saatava siltä kaksinkertainen hyväksyntä. Säädös on itse asiassa jaettu kahteen osaan: ensimmäinen koskee tavallista lakia äänestämisen rakenteista, ja toisessa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt äänioikeuden käyttämisestä. 1. Voiko komissio ryhtyä toimiin ratkaistakseen tämän tilanteen, joka on niiden demokratian periaatteiden vastainen, joita Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulisi noudattaa? 2. Tietääkö komissio, mitkä jäsenvaltiot antavat kansalaisilleen mahdollisuuden äänestää postitse? Komission jäsenen Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 1999) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0748/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: EU:n kehitysapu Etelä-Aasian maille Voisiko komissio toimittaa minulle luettelon EU:n myöntämästä kehitysavusta kokonaisuudessaan seuraaville maille viimeisten viiden vuoden ajalta: Intia, Bangladesh, Pakistan, Nepal, Sri Lanka, Bhutan ja Malediivit? Voisiko komissio myös toimittaa minulle luettelon EU:n kyseisille maille viimeisten viiden vuoden aikana myöntämästä kehitysavusta henkeä kohti? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1999) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0652/99

esittäjä(t): Ioannis Theonas (GUE/NGL) komissiolle

(9. maaliskuuta 1999)

Aihe: Kansalaisten terveyteen ja ekosysteemin tasapainoon kohdistuvat jäteongelman aiheuttamat vaarat Kykladien saariryhmään kuuluvalla Thiran (Santorinin) saarella

Kykladien saariryhmään kuuluvan Thiran saaren asukkaille on kasaantunut erittäin suuria ongelmia, jotka liittyvät vesihuoltoon, viemäröintiin ja jätteiden käsittelyyn. Nämä ongelmat ovat kärjistyneet erityisesti sen vuoksi, että saarella on - lähinnä kesäkuukausien aikana - hyvin tiheä asutus. Kesäkuukausien aikana jätevesien ja jätteiden määrä kasvaa jyrkästi johtuen mm. matkailijoiden suuresta lukumäärästä, ja näin syntyy vakavia ongelmia, jotka koskevat niin asukkaiden terveyttä kuin heidän elämänlaatuaan sekä saaren ekosysteemin tasapainoa (maaperän ja pohjavesien saastuminen), saaren harvinaislaatuista kauneutta ja kulttuurista ja arkeologista rikkautta. Jäteongelma on erityisen vakava, sillä vanhentuneet polttomenetelmät, joita käytetään asutuilla alueilla kaikkien voimassa olevien turvallisuussäännösten vastaisesti, aiheuttavat välittömiä ihmisten terveyteen kohdistuvia vaaroja.

Ottaen huomioon, että ongelmat ovat vakavia ja vaativat välittömiä toimia ja tietoisena siitä, että Thiran saari on otettu mukaan koheesiorahaston piiriin kuuluvaan EU:n kokeiluhankkeeseen, jota koheesiorahasto ja Kreikan valtio yhteisrahoittavat, edellinen 85 %:n ja jälkimmäinen 15 %:n osuudella, ja joka koskee jätteiden käsittelyn kokonaisjärjestelyä sekä vesihuolto- ja viemäröintitarpeita, komissiolta kysytään: Missä vaiheessa edellä mainitun kokeiluhankkeen täytäntöönpano on, ovatko toimivaltaiset kreikkalaiset viranomaiset ja ministeriöt hyväksyneet siihen kuuluvia töitä koskevat suunnitelmat ja sijoituspaikat ja tietääkö komissio, mikä yksityinen organisaatio tulee saamaan hanketta koskevan toimeksiannon tai mitkä ovat tarjouskilpailun ehdot ja valintakelpoisuuden edellytykset? Pitääkö paikkansa, että jätteiden käsittelymenetelmän valinnassa pidetään edelleen suotavimpana vaihtoehtona polttomenetelmää, jota vastaan asukkaat ovat jo reagoineet peläten tämän aiheuttavan erittäin kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveydelle ja ekosysteemin tasapainolle?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 1999)

Komissio on jo moneen kertaan keskustellut Thiran (Santorinin) saaren vesihuollon sekä jäteveden ja jätteiden käsittelyn kokonaishallintoa koskevasta pilottihankkeesta sekä Kreikan talousministerin, ympäristöstä ja Egeianmerestä vastuussa olevan ministerin että Thiran saaren paikallisviranomaisten kanssa.

Komissio ei kuitenkaan ole toistaiseksi saanut Kreikan viranomaisilta virallista hakemusta kyseisen hankkeen rahoittamiseksi koheesiorahastosta. Näin ollen komissio ei voi vastata arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.

Komissio haluaa korostaa, että yhteisön rahastoista päätetään myöntää yhteisrahoitusta ainoastaan, jos kyseiset hankkeet ovat yhteisön lainsäädännön, myös ympäristöä koskevan lainsäädännön mukaisia.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0476/99 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Tuoretta lihaa koskeva direktiivi 64/433/ETY ja siipikarjan lihaa koskeva direktiivi 71/118/ETY Miten komissio valvoo tuoretta lihaa koskevan direktiivin 64/433/ETY(1) ja siipikarjan lihaa koskevan direktiivin 71/118/ETY(2) toteuttamista jäsenvaltioissa? Mitä ongelmia jäsenvaltioilla on ollut näiden direktiivien toteuttamisessa? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1999) Komissio valvoo jäsenvaltioita komission asiantuntijoiden jäsenvaltioissa paikalla tekemiä eläinlääkintäalan tarkastuksia koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä 4 päivänä helmikuuta 1998 tehdyn komission päätöksen 98/139/EY(3) mukaisesti. Komissio on tekemässä yleistä tutkimusta siitä, ovatko jäsenvaltiot panneet asianmukaisesti täytäntöön terveyttä koskevista ongelmista yhteisön sisäisessä tuoreen lihan kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/433/ETY. Tutkimus pitäisi saada päätökseen toukokuun lopulla 1999. Tutkimusraportti julkaistaneen ja laitettaneen komission web-sivustolle (http://europa.eu.int/comm/dg24/) myöhemmin tänä vuonna. Raportit yksittäisistä tarkastusmatkoista jäsenvaltioihin laitetaan web-sivustolle sitä mukaa kuin ne valmistuvat. Komissio teki vuosina 1994-1995 siipikarjanlihaa koskevan yleisen selvityksen, jossa ilmeni, että terveyttä koskevista ongelmista tuoreen siipikarjanlihan kaupassa 15 päivänä helmikuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/118/ETY täytäntöönpanossa on erinäisiä ongelmia. Asiasta keskusteltiin selvityksen pohjalta työryhmässä, johon myös jäsenvaltiot osallistuivat. Tarkoituksena oli pohtia, olisiko tarpeen muuttaa lainsäädäntöä. Työryhmä ei päässyt mihinkään lopputulokseen direktiivin mahdollisten muutosten suhteen. Komissio aloitti aiemmin tänä vuonna uuden tarkastuskäyntikierroksen jäsenvaltioihin tarkistaakseen, onko siipikarjanlihantuotantoa koskevaa komission lainsäädäntöä pantu täytäntöön ja sovellettu asianmukaisesti. Raportit yksittäisistä tarkastusmatkoista laitetaan web-sivustolle sitä mukaa kuin ne valmistuvat. Yhteenveto kokonaisarvioinnista julkaistaan aikanaan. (1) EYVL 121, 29.7.1964, s. 2012. (2) EYVL L 55, 8.3.1971, s. 23. (3) EYVL L 38, 12.2.1998.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0358/99 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Tutkimus eurooppalaisten kaupunkien suurrikollisuudesta Äskettäisestä Itävallan, Saksan ja Sveitsin suurrikollisuudesta tehdystä tutkimuksesta ilmenee, että rikosten määrät ovat Wienissä selvästi alhaisemmat kuin vastaavat määrät Saksan tai Sveitsin kaupungeissa. Esimerkiksi vuonna 1997 tehtiin 100 000 Wienin asukasta kohti 3,9 murhaa. Myös ryöstöjen määrä - 82 tapausta 100 000 Wienin asukasta kohti - on selvästi alhaisempi kuin muissa suurkaupungeissa. Onko kaikista Euroopan unionin suurkaupungeista olemassa kattava tutkimus, josta ilmenee, mitkä kasvukeskukset on otettava erityisesti huomioon EU:n kansalaisten turvallisuuden kannalta? Jos ei ole olemassa, milloin komissio aikoo teetättää tällaisen tutkimuksen? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 1999) Toistaiseksi komissio ei ole aloittanut sen tyyppistä tutkimusta, jonka arvoisa parlamentin jäsen mainitsee. Jäsenvaltiot ovat päättäneet, että järjestäytyneen rikollisuuden eri ilmenemismuotojen torjunta on yksi EU-politiikan painopistealueita. Rikollisuutta on sen vuoksi pyritty tarkastelemaan vain tältä näkökannalta. Yksi esimerkki tarkastelun tuloksista on järjestäytyneen rikollisuuden tilaa Euroopassa koskeva neuvoston vuosikertomus, joka toimitetaan Euroopan parlamentille. Jäsenvaltioissa kerättyjen tilastotietojen vertailussa vaikeaa on mm. se, että kyseiset tiedot eivät vastaa toisiaan, koska ei ole yhteisiä arviointiperusteita, joilla tiettyjä rikollisuuden ilmenemismuotoja voitaisiin mitata. Ala kaipaa varmasti tutkimista. Tätä voitaisiin täydentää selvityksillä alttiudesta tietyntyyppiseen rikollisuuteen, joka juontaa juurensa eri sosiaalisiin tai kulttuurisiin taustoihin. Tällaiset tutkimukset voisivat tarvittaessa saada rahoitustukea komissiolta. Komissio on täysin tietoinen tarpeesta saada käyttöön keinot, joiden avulla rikollisuuden ilmenemismuotoja voidaan vertailla tilastollisesti, ja aikoo kesään mennessä ehdottaa monivuotista ohjelmaa, jolla on tarkoitus edistää rikostilastoihin perehtyneiden asiantuntijoiden välistä yhteistyötä mm. pyrkimällä laatimaan tilastoja rikollisuudesta Euroopassa.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0283/99 esittäjä(t): Claude Desama (PSE) komissiolle (5. helmikuuta 1999) Aihe: Eurooppalainen henkilökortti Amsterdamin sopimuksen 17 artiklassa ja erityisesti Euroopan kansalaisuutta koskevassa toisessa osassa määrätään, että otetaan käyttöön unionin kansalaisuus, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella ja että kansalaisella on kunnallinen äänioikeus ja vaalikelpoisuus jäsenvaltiossa, jossa hän asuu. Koska eurooppalaista henkilökorttia ei ole, eikö siis olisikin aiheellista, että jokainen unionin kansalainen voisi käyttää mitä tahansa muuta henkilöllisyystodistusta, kuten oleskelulupaa? Eikö komission pitäisi muuttaa asetusta ETY N:o1612/68(1) vastaavasti? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 1999) Kansainvälisen oikeuden mukaisesti nykyinen yhteisön lainsäädäntö tarjoaa vain kaksi asiakirjaa, jotka antavat riittävät oikeudelliset todisteet unionin kansalaisten kansallisuudesta heidän matkustaessaan ja käyttäessään oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Nämä asiakirjat ovat henkilökortti ja passi. Komissio aikoo kuitenkin tarkastella arvoisan parlamentin jäsenen ehdotusta oleskeluoikeutta koskevaa yhteisön lainsäädäntöä uudistettaessa. (1) EYVL L 257, 19.10.1968, s. 2.