KIRJALLINEN KYSYMYS E-4128/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. ESR-hankkeiden rekisteröinti.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0022 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4128/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. tammikuuta 2001) Aihe: ESR-hankkeiden rekisteröinti Ensi vuoden alusta otetaan käyttöön uusi ESR-hankkeiden rekisteröintijärjestelmä. Tukihakemuksia käsitellään käytännössä kuten julkisia myyntitarjouksia. Alan toimijoiden mukaan ESR-politiikan käytännön vaikutukset kärsivät usein komission liian dominoivan roolin vuoksi. Alueille ja jäsenvaltioille annetaan liian vähän liikkumavaraa oman ESR-politiikan luomisessa. Ongelmia esiintyy erityisesti hankkeiden rekisteröinnissä. Vaikeuksia voidaan lieventää vain jäsenvaltioiden (alueiden) ja komission välistä tehtävien jakoa koskevin rakenteellisin ratkaisuin. Tällä hetkellä paikallisilla ESR-promoottoreilla ei ole myöskään yhteyspistettä komissiossa, vaikka komissio voikin valvoa heidän toimiaan. 1. Mitä perusteita komissio noudattaa ESR-hankkeiden rekisteröinnissä 1. tammikuuta alkaen? 2. Millainen liikkumavara jäsenvaltioille ja alueille on jätetty paikallisten ESR-promoottorien tunnustamiseksi? 3. Aikooko komissio tunnustaa nk. voittoa tavoittelemattomat järjestöt niiden jättäessä hakemuksia ESR-tukia varten? 4. Harkitseeko komissio yhteyspisteen perustamista paikallisille ESR-promoottoreille? Jos komissio ei harkitse tällaista, millä tavoin se aikoo pyrkiä tasapainoon valvonnan ja tiedonsaantioikeuden välillä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2001) 1. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 8 artiklan 3 kohdassa säädetään, että tukitoimien täytäntöönpano on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden vastuulla kunkin jäsenvaltion erityistilanteen huomioon ottaen sopivalla alueellisella tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa erityisesti Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisen osalta. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka komissio hyväksyy järjestelyjen suunnittelua ja täytäntöönpanoa ohjaavat strategiat ja painopisteet, jäsenvaltiot vastaavat tukitoimien täytäntöönpanosta ja seurannasta. Esimerkiksi Flanderissa, joka on yksi niistä viidestä alueesta Belgiassa, jossa tavoite 3 -ohjelmaa toteutetaan vuosina 2000-2006, viranomaiset ovat päättäneet käyttää avointa tarjouskilpailua ESR-hankkeiden valinnassa. Kun Flanderin yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta neuvoteltiin, komissio antoi tälle menettelylle suostumuksensa. Flanderin viranomaisten vastuulla on näin ollen toteuttaa tarjouskilpailu ja koota luettelo ESR-hankkeista. Komissio ei puutu tähän menettelyyn, eikä siten ole vastuussa ESR-hankkeiden rekisteröinnissä käytetyistä kriteereistä. 2. Edellä sanotun perusteella on selvää, että jäsenvaltioilla ja alueilla on mahdollisimman paljon liikkumavaraa paikallisten hankevastaavien löytämiseksi. Lisäksi komissio toteutti viime vuonna neuvoa-antavan ja tietoisuutta asiasta lisäävän kampanjan Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi. Sen avulla pyrittiin saamaan paikalliset ja alueelliset toimijat paremmin mukaan eurooppalaiseen työllisyysstrategiaan, jota ESR tukee. 3. Euroopan sosiaalirahastosta 12. heinäkuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/1999(2) 3 artiklan d alakohdassa mainitaan yhtenä Euroopan sosiaalirahaston tukeen oikeutettuna toimena uusien työllistymismahdollisuuksien edistäminen, mukaan lukien edistäminen osuus- ja yhteisötalouden alalla (kolmas sektori). Lisäksi asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa: Rahaston tukitoimien ohjelmatyössä varataan kohtuullinen määrä tavoitteen 1 ja 3 mukaiseen tukitoimeen varatuista rahaston määrärahoista jaettavaksi asetuksen (EY) N:o 1260/1999 27 artiklan mukaisesti pieninä apurahoina valtioista riippumattomille järjestöille, joille myönnettävään tukeen liittyy tarvittaessa erityisehtoja; ja paikallisille kumppaneille. Jäsenvaltiot voivat soveltaa tätä kohtaa asetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artiklan 6 kohdassa vahvistettujen rahoitusjärjestelyjen mukaisesti. Euroopan tasolla hyväksytyissä teksteissä sallitaan näin ollen ESR-tuki voittoa tavoittelemattomille järjestöille, mutta 1 kohdasta käy myös ilmi, ettei ole komission päätettävissä, hyväksytäänkö ESR-varoja hakevat voittoa tavoittelemattomat järjestöt tuensaajiksi. Politiikan kannalta on kuitenkin tärkeää huomata, että hyväksymällä Flanderin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan komissio hyväksyi samalla sen, että Flanderin voittoa tavoittelematonta toimintasuunnitelmaa tuetaan ESR:stä. 4. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa varmistettava, että yhteisön varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti: hallintoviranomainen (siten kuin se on määritelty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 9 artiklan n alakohdassa) vastaa mm. varojen hallinnoinnin ja käytön tehokkuudesta ja moitteettomuudesta ja varmistaa erityisesti tukitoimien nojalla rahoitettujen toimien moitteettomuuden. Tekniseen apuun tarkoitetut varat annetaan jäsenvaltioiden käyttöön ESR-toimien seurantaan, hallinnointiin ja valvontaan. Komissio vastaa yhteisön yleisen talousarvion toteuttamisesta, ja se on näin ollen velvollinen valvomaan toimia, joiden rahoitukseen rakennerahastot ovat osallistuneet. Valvonnan tulokset annetaan aina tiedoksi jäsenvaltioiden viranomaisille, ja yksittäiset hankevastaavat voivat hallintoviranomaisen välityksellä toimittaa kommenttinsa komissiolle. Komissio ei rajoita toimintaansa kuitenkaan pelkästään paikallisten hankevastaavien valvontaan, vaan se järjestää niille myös tiedotusta. Tiedotus järjestetään lukuisia eri kanavia pitkin tieto- ja viestintätekniikan (www-sivustot, sähköiset tiedotteet) ja julkaisujen avulla. Välillisesti tiedotukseen osallistuvat myös edustustot jäsenvaltioissa. ESR-tietoa jakavat myös tiedotusvastaavat, jotka kuuluvat ESR-komitean alaryhmäksi perustettuun koordinointiverkostoon. (1) EYVL L 161, 26.6.1999. (2) EYVL L 213, 13.8.1999.