KIRJALLINEN KYSYMYS E-1148/02

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(22. huhtikuuta 2002)

Aihe: Alppien suojelua koskeva yleissopimus

Kuten Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen johdannossa painotetaan, sopimuksen syntyyn vaikutti tietoisuus siitä, että luonto, kulttuuri ja historia tekevät Alpeista ainutlaatuisen Euroopan sydämeen sijoittuvan elin-, talous-, kulttuuri- ja virkistysalueen. Tunnustamalla nämä erityispiirteet sopimusosapuolet sitoutuvat edistämään Alppien suojeluun ja säilyttämiseen tähtäävää politiikkaa sekä tukemaan maidenvälistä yhteistyötä tällä alueella.

Myös Euroopan unioni on allekirjoittanut tämän yleissopimuksen ja näin sitoutunut yllä mainittuihin tavoitteisiin.

Vaikka Alppeja koskevan yleissopimuksen soveltaminen rajoittuu maantieteellisesti Alppien alueelle, kyseessä on kuitenkin Euroopan tärkein vuoriryhmä, ja Alppeja koskeva yleissopimus toimii esikuvana muille Euroopan unionin ja tulevien jäsenmaiden vuoristoalueille. Alppien vuorijono ulottuu neljän Euroopan unionin jäsenvaltion (Italia, Ranska, Saksa, Itävalta) ja ehdokasvaltio Slovenian alueelle. Siksi Alppien suojelua ei voida julistaa pelkästään maidenväliseksi asiaksi, vaan se koskee koko Eurooppaa.

Voiko Euroopan komissio ilmoittaa, miksi Euroopan komissio loistaa poissaolollaan kaikissa yleissopimusta koskevissa kokouksissa ja miksi se ei allekirjoita lisäpöytäkirjaa?

Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1148/02, E-1149/02 ja E-1229/02

(12. kesäkuuta 2002)

Neuvosto hyväksyi 26. helmikuuta 1996 yhteisön puolesta päätöksen 96/191/EY Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen solmimiseksi(1). Ratifioimiskirja talletettiin kolme päivää myöhemmin. Yhteisöstä tuli näin 29. toukokuuta 1996 Alppeja koskevan yleissopimuksen jäsen.

Yhteisö allekirjoitti 20. joulukuuta 1994 pöytäkirjat kaupungin ja maaseudun suunnittelusta ja kestävästä kehityksestä, vuoristoalueiden maataloudesta ja luonnon- ja maisemansuojelusta.

Kuten Marialiese Flemmingin parlamentin kyselytunnilla täysistunnossa maaliskuussa 2002 esittämään suulliseen kysymykseen H-0111/02 annetusta vastauksesta käy ilmi(2), komissio haluaa keskittää rajalliset voimavaransa niille alueille, joilla sen politiikat voivat tuoda lisäarvoa.

Siksi komissio ei aio ehdottaa edellä mainittujen pöytäkirjojen ratifioimista. Komissio uskoo kuitenkin, että yhteisölle olisi tärkeää olla mukana Alppeja koskevan yleissopimuksen liikennettä koskevassa pöytäkirjassa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio hyväksyi 16. tammikuuta 2001 ehdotuksen päätökseksi yleissopimuksen täytäntöönpanosta liikenteen alalla tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta(3), joka tällä hetkellä on neuvoston tarkasteltavana.

Komissio ei aio tehdä lisäehdotuksia kolmen muun pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimisen osalta. Tätä ei kuitenkaan tule pitää kiinnostuksen puutteena Alppialueen kestävän kehityksen edistämistä kohtaan.

Komissio painottaakin, että se pitää vuoristoalueita tärkeinä. Tämä ilmenee siitä, että komissio toteaa koheesiota käsittelevässä toisessa kertomuksessaan, että vuoristoalueet ovat jo epäedullisessa asemassa, minkä vuoksi ne on otettu mukaan yhdeksi kymmenestä yhteisön koheesiopolitiikan painopistealueesta. Lisäksi komissio aikoo aloittaa selvityksen vuoristoalueista. Sen tavoitteena on määritellä vuoristoalueet (vyöhykejako), perustaa tietokanta, jossa on erilaisia, erityisesti ympäristöön ja vaaroihin liittyviä mittareita, ja analysoida vielä näiden alueiden tilannetta kestävän kehityksen näkökulmasta. Muut yhteisön politiikat, kuten maaseudun kehittämispolitiikka ja ympäristöpolitiikka, vaikuttavat myös vuoristoalueiden, mukaan lukien Alppialueet, kestävään kehitykseen ja vuoristojen ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen.

Dorsale d'Allemagna -tie ei kuulu Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden luettelossa lueteltuihin teihin, jotka on mainittu yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY(4). Vaikka dorsale d'Allemagna ei sellaisenaan kuulu Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeisiin, tämä ei kuitenkaan estä Italian viranomaisia rakentamasta tietä, kunhan rakentaminen tehdään asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

(1) EYVL L 61, 12.3.1996.

(2) Kirjallinen vastaus, 12.3.2002.

(3) KOM(2001) 18 lopullinen.

(4) EYVL L 228, 9.9.1996.