ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3027/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Espanjalaiset ylemmät korkeakoulututkinnot ja mahdollisuus päästä ura-alueen A/LA virkoihin Ottaen huomioon että komission jäsen Liikanen ilmoitti 10. helmikuuta 1998 antamassa vastauksessaan Bárbara Dührkopin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-4186/97(1), että komissio hyväksyy Euroopan unionin ura-alueen A/LA kilpailuihin osallistumiseksi espanjalaiset ylemmän asteen yliopistotutkinnot, jotka oikeuttavat tohtorin tutkintoon tähtääviin jatko-opintoihin. Miksei komissio tuo tätä vaatimusta esiin yhdessäkään ilmoituksessa, joka koskee Euroopan unionin ura-alueen A/LA virkamiesten palvelukseen ottamista varten järjestettäviä kilpailuja? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1998) Kuten komissio mainitsi vastauksessaan Bárbara Dührkop Dührkopin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-4186/97(2), se edellyttää ura-alueiden A/LA kilpailuihin osallistuvilta Espanjan kansalaisilta ylempää korkeakoulututkintoa, joka oikeuttaa tohtorin tutkintoon tähtääviin jatko-opintoihin. Komission järjestämiä ura-alueiden A/LA kilpailuja koskevissa kilpailuilmoituksissa on tähän saakka vaadittu kilpailuun osallistuvilta hakijoilta korkeakoulututkintoa, josta on osoituksena tutkintotodistus. Ilmoituksissa mainitaan myös, että "valintalautakunta ottaa huomioon koulutusjärjestelmien rakenteelliset erot". Lisäksi kilpailuilmoitukset sisältävät kilpailuun osallistuville tarkoitetun hakuoppaan, jonka opintoja ja tutkintoja koskevassa osassa ilmoitetaan, että "valintalautakunta tarkistaa ja antaa tarpeen vaatiessa hakijan oman maan kouluviranomaisten arvioida hakijan koulutustason". Viidentoista jäsenvaltion opintojen, tutkintojen ja oppiarvojen moninaisuuden vuoksi komissio soveltaa tarkasti yhtä ainoaa valintamenettelyä koko yhteisön alueella. Mahdollisten epäselvyyksien ehkäisemiseksi vastaisuudessa komissio on kuitenkin viimeisimpien avointen kilpailujen KOM/A/8/98-KOM/A/12/98 julkistamisen yhteydessä ottanut käyttöön täsmennyksen "huomioon otetaan ainoastaan korkeakoulututkinnot, jotka oikeuttavat väitöskirjaan tähtääviin jatko-opintoihin". (1) EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15. (2) EYVL C 304, 2.10.1998.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3192/98 esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Kauppa entisen Neuvostoliiton maiden kanssa Voisiko komissio antaa tietoa siitä, miten kaupankäynti kunkin entisen Neuvostoliittoon kuuluvan valtion ja eri EU:n jäsenvaltioiden välillä on kehittynyt vuosittain Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3191/98 ja E-3192/98 (16. joulukuuta 1998) Yhteisö on vuoden 1991 jälkeen antanut entisen Neuvostoliiton maille lähinnä teknistä apua Tacis-ohjelman välityksellä. Vuodesta 1996 Tacis-tukea on voitu antaa myös Mongolialle. Ohjelman toteuttamisen perusteena ovat olleet kunkin kumppanimaan kanssa sovitut maakohtaiset ohjelmat sekä valtioiden välinen ohjelma, joka koskee valtioiden rajat ylittäviä kysymyksiä esimerkiksi ympäristöalalla. Useilla keskeisillä aloilla on suunniteltu hankkeita. Vuonna 1996 muutettiin Tacis-ohjelman täytäntöönpanoa koskevaa neuvoston asetusta (neuvoston asetus (EURATOM, EY) N:o 1279/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, avun toimittamisesta uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle niiden talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi(1) muun muassa niin, että pieni osa tuesta voidaan kohdentaa investointien rahoitukseen. Tällä hetkellä investointirahoitus on rajoitettu pieniin infrastruktuurihankkeisiin rajanylityspaikkojen yhteydessä sekä pääomarahoitukseen pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Lisäksi yhteisö on vastannut uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian kiireellisiin tarpeisiin antamalla humanitaarista apua. Vuosina 1993-1997 tämän avun kokonaismäärä oli 313 miljoonaa ecua. Sitä on annettu ensisijaisesti kolmen suuren humanitaarisen kriisin yhteydessä seuraavilla alueilla: Taka-Kaukasia (Azerbaidsan, Armenia ja Georgia), Venäjään kuuluva Tsetsenia sekä Keski-Aasia (Kirgisistan ja Tadsikistan). Uusien itsenäisten valtioiden kanssa käytävää kauppaa koskevat tilastotiedot eivät välttämättä ole luotettavia. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeisinä vuosina tiedot olivat aluksi puutteelliset eräiden maiden osalta. Luotettavimmat ja kattavimmat tiedot on käytettävissä Venäjän kanssa käydystä kaupasta; Venäjä onkin yhteisön selvästi merkittävin kauppakumppani alueella. Esimerkiksi vuonna 1996 Venäjän osuus uusien itsenäisten valtioiden kokonaisviennistä oli 81 prosenttia. Suurin osa useimpien uusien itsenäisten valtioiden ulkomaankaupasta oli kyseisten valtioiden keskinäistä kauppaa. Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle erittelyn kullekin entiselle neuvostotasavallalle Tacis-ohjelmasta vuosina 1991-1997 annetun teknisen avun kokonaismäärästä, alakohtaisen erittelyn Tacis-ohjelmasta annetusta kokonaisavusta, maa- ja alakohtaisen erittelyn vuosina 1991-1997 annetusta humanitaarisesta avusta sekä tietoja yhteisön ja uusien itsenäisten valtioiden välisistä kauppavirroista ja yhteisön ja Venäjän kauppataseesta. (1) EYVL L 165, 4.7.1996.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2178/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Lahkot Euroopan unionissa Äskettäin Espanjan poliisi havaitsi, että Kanarian saarilla on aurinkotemppelilahkoon kuuluva ryhmä. Ryhmän jäsenet, jotka ovat enimmäkseen saksalaisia, aikoivat tehdä saarella itsemurhan ennen oletettua maailmanloppua. Tapahtuma toi jälleen julkisuuteen itsetuhoisten lahkojen leviämisen ennen uutta vuosituhatta sekä lahkot, jotka hankkivat jäseniä johtajiensa taloudellisen edun vuoksi. Espanjan itsehallintoyhteisöistä tämän tapaisia ryhmiä on eniten Kanarian saarilla, noin 300 ja koko Espanjassa noin 3 000. Tällaisiin ryhmiin Espanjassa kuuluu yli 250 000 henkeä. Ongelman laajentuessa on toteutettava toimenpiteitä, joilla puututaan lahkokäyttäytymisen ja -järjestöjen syihin. Nämä järjestöt suojautuvat yhdistymisvapauden taakse, saalistavat jäseniä ja aivopesevät heitä. Toimenpiteet on toteutettava turvaten samalla täydellinen yhdistymis- ja ajatuksenvapaus. Tunteeko komissio edellä kuvatut tapahtumat ja kyseisen ryhmän yhteydet aurinkotemppelilahkoon? Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa itsetuhoisten ryhmien leviämisen estämiseksi Euroopan unionissa? Pitääkö komissio tarpeellisena hyväksyä kansainvälisiä säädöksiä, joilla rajoitetaan näiden ryhmien kasvamista Euroopan unionissa? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Komissiolle ei ole tiedotettu virallista tietä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista tapahtumista. Asianmukaisiin toimiin voitaisiin ryhtyä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla oikeudellisen ja poliisiyhteistyön parantamiseksi näissä kysymyksissä. Tämänhetkisten VI osaston määräysten mukaan aloitteen unionin tasolla toteutettaviin toimiin on tultava jäsenvaltioista. Komissiolla ei ole aloiteoikeutta kyseisellä alalla. Tällaisten ryhmien toimiin sovelletaan asianmukaista kansallista lainsäädäntöä, esimerkiksi verotuksen sekä perhe- ja työoikeuden alalla.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3249/98 esittäjä(t): Luigi Moretti (NI) komissiolle (20. lokakuuta 1998) Aihe: Arvopaperien verotus Italiassa Italian tasavallan 21. marraskuuta 1997 antamassa asetuksessa N:o 461 olevan 8 artiklan 5 kohdassa, jolla muutetaan 23. maaliskuuta 1983 annetussa laissa N:o 77 olevaa 10 b artiklaa lisäämällä siihen uudet, Euroopan unionin muissa jäsenvaltioissa talletettuja arvopapereita koskevat kohdat 4 ja 5, säädetään verotus- ja lunastusjärjestelmästä, joka on erilainen ja ankarampi kuin Italiassa talletettuihin arvopapereihin sovellettava järjestelmä. Katsooko komissio, että tällainen säännös on unionin lainsäädännön mukainen, ottaen huomioon erityisesti pääomien liikkuvuutta koskevan perusvapauden ja vapaata kilpailua koskevan periaatteen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 1998) Parlamentin jäsenen mainitseman lain nojalla erityisen verojärjestelmän mukaista 12,5 prosentin verokantaa sovelletaan tuloihin, jotka saadaan Italian kansalaisten omistamista muiden jäsenvaltioiden sijoitusrahastojen arvopapereista, riippumatta siitä, onko arvopaperit talletettu Italiassa vai Italian ulkopuolella. Kyseisessä laissa Italian kansalaisille ei anneta oikeutta toisen jäsenvaltion rahaston jossakin toisessa valtiossa maksaman veron määrää vastaavaan verohelpotukseen erityistä verojärjestelmää sovellettaessa. Kun arvopaperit on talletettu ulkomailla, kyseinen Italian laki näyttää kuitenkin antavan oikeuden mainittuun verohelpotukseen, jos verovelvollinen luopuu oikeudestaan erityisen verojärjestelmän soveltamiseen, jolloin rahastolta saatuihin tuloihin sovelletaan yleistä progressiivista tuloveroasteikkoa. Komissio kerää lisätietoja parlamentin jäsenen mainitsemasta laista ja tutkii ne perinpohjaisesti voidakseen arvioida kyseisen lain yhteensopivuutta yhteisön oikeuden kanssa.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3045/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Melua koskeva direktiivikehys Liittyen valmisteilla olevaan melua koskevaan direktiivikehykseen, mitkä ovat tämän mahdollisesti toteutuvan, sekä välttämättömän että kiireellisen aloitteen suuntaviivat, ja millä aikavälillä se aiotaan toteuttaa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1998) Komissio ilmoitti Kööpenhaminassa 7. syyskuuta 1998 pidetyssä, yhteisön tulevaa melupolitiikkaa koskevassa konferenssissa, että se laatii mahdollisimman pian luonnoksen ympäristömeludirektiiviksi. Komissio valmistelee jo yhdessä asiantuntijaryhmien kanssa kannanottoja, joita voidaan käyttää jatkossa mainitun kehysdirektiivin teknisen osuuden perustana. Kannanottojen odotetaan valmistuvan vuoden 1999 aikana.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3460/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n myöntämä tuki Itävallan Kärntenille Pyydän komissiota antamaan seuraavat tiedot EU:n Kärntenin osavaltiolle myöntämästä tuesta: 1 Mikä on EU:n rakennetuen määrä ja sen jakautuminen eri rahastojen tai eri yhteisöohjelmien ja -hankkeiden mukaan sekä niiden EU:n varojen määrä, jotka on myönnetty Kärntenille muista budjettikohdista vuodesta 1995 lähtien sen pilottihankkeita ja toimia varten tai - suorina avustuksina - esimerkiksi tutkimuslaitoksille, yliopistoille, yrityksille ja muille laitoksille? 2. Kuinka paljon työpaikkoja on luotu ja säilytetty näillä varoilla?
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3151/98 esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) komissiolle (19. lokakuuta 1998) Aihe: Kansalaisten suojelua koskevan yhteisöpolitiikan puitteisiin kuuluva kattava strategia Välimeren alueen metsäpalojen torjumiseksi Euroopan parlamentti ilmaisi viimeaikaisessa päätöslauselmassaan kantansa yhteisen metsäpolitiikan soveltamisesta, jossa otetaan huomioon Välimeren alueen metsien erityispiirteet ja käynnistetään jatkuva yhteistyö jäsenvaltioiden sammutuslentokoneyksiköiden välillä. Voiko komissio kertoa, harkitseeko se kattavan strategian laatimista metsäpalojen ehkäisemiseksi erityisesti Etelä-Euroopan maissa kansalaisten suojelua koskevan politiikan puitteissa? Tällaisen suunnitelman toteutus mahdollistaisi huomattavat säästöt palontorjuntakaluston hankkimisen yhteydessä, toiminnan koordinoinnin sekä kokemusten, tietojen ja ammattitaidon vaihdon jäsenvaltioiden kesken sekä tehostaisi palontorjuntaa ja vähentäisi tulipaloista aiheutuvia vahinkoja. Aikooko komissio tehdä aloitteen tällaisen strategian kehittämiseksi ottaen huomioon, että ilmastomuutokset todennäköisesti lisäävät tulipalojen vaaraa Välimeren alueella? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1998) Komissio on jo vuosien ajan tukenut jäsenvaltioita metsäpalojen torjunnassa. Erityisesti eteläisissä jäsenvaltioissa on järjestetty kokemusten vaihdon mahdollistavia itseopiskeluryhmiä, ja asiantuntijoiden vaihtojärjestelmä on ollut toiminnassa vuodesta 1996. Lisäksi komission tuella perustetaan joka kesä jäsenvaltioiden välinen palonuhkaa koskeva tietojenvaihtojärjestelmä. Komissio tukee jäsenvaltioiden keskinäisen avun kehittämistä metsäpalotilanteissa; onkin komission ansiota, että vuonna 1994 saatiin voimaan hallinnollinen sopimus ilmatorjuntakaluston yhteiskäytöstä Italian ja Ranskan välillä. Yhteisön nykyisen pelastuspalvelualan toimintaohjelman puitteissa komissio on valmis toimittamaan lisäapua ja tukemaan aloitteita, joilla tehostetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja lievennetään metsäpalojen vaikutuksia.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3801/98 esittäjä(t): Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Texas-Samsung-yhtiön ja Portugalin hallituksen välisen sopimuksen purkaminen Puolijohteita valmistava Texas Instruments-Samsung Electronic (TISE) -yhtiö ilmoitti viime viikolla 748 työntekijälleen, että sen Maiassa (Portugali) toimiva tehdas lopettaa toimintansa 31. maaliskuuta 1999 mennessä. Tällä päätöksellä on vakavat seuraukset paikallisen yhteisön kannalta, mutta yhtiö ilmoitti sen olevan peruuttamaton. Päätöksellä rikotaan Portugalin valtion kanssa tehtyä, heinäkuussa 1995 allekirjoitettua sopimusta, jonka piti olla voimassa vuoteen 2004 saakka ja jonka nojalla yhteisyrityksen oli mahdollista saada huomattavaa rahoitustukea. Portugalin hallitus tiesi yhtiön aikomuksesta purkaa tämä sopimus yksipuolisesti jo viikkoa ennen kuin yhtiö ilmoitti päätöksestään julkisesti. Sopimuksen yksityiskohtia ei kuitenkaan vielä paljasteta sillä perusteella, että niiden julkistaminen voi haitata neuvotteluprosessia, jossa tärkeintä näyttää olevan yhtiölle edellä mainitun sopimuksen puitteissa myönnettyjen varojen takaisinperiminen. Tässä tilanteessa, joka on erityisen vakava monesta syystä, mutta ennen kaikkea paikallisen yhteisön kannalta, voisiko komissio ilmoittaa mahdollisimman pian, tietääkö se edellä mainitusta sopimuksesta, onko siinä kyse yhteisön varoista ja mitä varotoimenpiteitä on toteutettu julkisten - sekä yhteisön että Portugalin valtion myöntämien - varojen turvaamiseksi? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3320/98 esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) komissiolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Kyproksessa sijaitsevan Agios Makariosin luostarin muuttaminen kasinoksi Eurooppalaisessa lehdistössä (L'Alsace-sanomalehti 17.10.1998) on viime aikoina varoitettu siitä vaarasta, että Agios Makariosin armenialainen luostari, joka sijaitsee turkkilaisten miehittämässä Kyproksen osassa, tuhotaan täydellisesti ja muutetaan kasinoksi. Samassa artikkelissa viitataan tähän asiaan liittyvään salaiseen mietintöluonnokseen, jota Euroopan neuvosto on käsitellyt, sekä siihen, että tämä erittäin merkittävä 11. vuosisadalta peräisin oleva kristillinen uskonnollinen muistomerkki on ollut jatkuvasti vandalismin kohteena sinä aikana, jona osa Kyproksesta on ollut Turkin miehittämänä. Vastauksessa, jonka komissio antoi (23.4.1998) parlamentin jäsen Katerina Daskalakin asiaa koskevaan kysymykseen (E-0968/97(1)), se korosti olevansa tietoinen tapahtumista ja pyrkivänsä ottamaan asian esille ollessaan yhteydessä turkkilaisiin viranomaisiin. Komissiolta kysytään jälleen: Ottiko se todellakin asian esiin turkkilaisten viranomaisten kanssa ja mitä se aikoo tehdä tässä asiassa ennen kuin on aivan liian myöhäistä, kun otetaan vielä huomioon, että nyt se pyrkii löytämään tapoja kiertää vastustuksen, joka kohdistuu siihen, että Kyproksen miehittäjälle myönnettäisiin Euroopasta rahoitusta, ja tällä tavoin kannustaa Turkkia uusiin omavaltaisuuksiin? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1998) Turkin hallituksen päätettyä keskeyttää kaiken poliittisen vuoropuhelun Euroopan unionin kanssa Eurooppa-neuvoston Luxembourgissa pitämän kokouksen jälkeen komissio ei ole voinut yhteisön ja Turkin suhteiden vuoksi käsitellä Agios Makariosin luostarin kysymystä Turkin viranomaisten kanssa. Komissio pitää myös valitettavana, että sillä ei ole ollut yhteyksiä Kyproksen pohjoisosan väestöön useiden kuukausien ajan. Tässä tilanteessa komissio ei voi toistaiseksi suunnitella kulttuuriperinnön säilyttämiseksi tarvittavia konkreettisia toimia. (1) EYVL C 323, 21.10.1998, s. 100.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2909/98 esittäjä(t): Ian White (PSE) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Casaresin jätteenpolttolaitos Onko komissio saanut Espanjan hallitukselta vastausta kysymykseen, joka koskee ehdotettua kaupungin jätteenpolttolaitosta sekä komission toivetta varmistua siitä, että laitokseen ja kaatopaikalle menevä jäte käsiteltäisiin tavalla, josta ei aiheudu vaaraa ympäristölle tai ihmisten terveydelle? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 1998) Suunnitelmaan sijoittaa kiinteitä yhdyskuntajätteitä Málagassa sijaitsevaan Casaresiin ei sisälly niiden polttaminen. Kohteeseen on tarkoitus rakentaa kompostointilaitos biologisesti hajoaville jätteille ja varasto epäorgaanisille jätteille. Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun direktiivin 85/337/ETY(1) vaatimusten mukaisesti suunnitelman ympäristövaikutukset on arvioitu ja toteutettu ehkäisevät ja korjaavat toimenpiteet. Tehtyyn arviointiin sisältyy myös seuranta- ja valvontasuunnitelma. (1) EYVL L 175, 5.7.1985.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3064/98 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Portugalin energiahankkeet Euroopan komissio on päättänyt rahoittaa 116 energiatekniikan esittelyhanketta ja 120 edistämistointa yhteensä 110,5 miljoonan ecun arvosta. Voiko komissio kertoa, sisältyykö näihin portugalilaisia hankkeita ja edistämistoimia, ja kuinka paljon kuhunkin niistä on myönnetty varoja? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Vuonna 1998 komissio arvioi muun kuin ydinenergian alalla toteutettavan erityisohjelman esittelyhankkeita koskevan osan (Thermien) osana 12 esittelyhanke-ehdotusta (tyyppi A), joihin osallistuu 16 portugalilaista toimijaa. Näitä 12 ehdotusta tuetaan arviolta yhteensä 8,1 miljoonalla eculla. Lisäksi komissio arvioi 19 liitännäistoimenpide-ehdotusta (tyyppi B), joihin osallistuu 20 portugalilaista organisaatiota ja joiden kokonaistuki on 2,7 miljoonaa ecua. Komissio toimittaa suoraan parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle näitä yhteensä 31 ehdotusta (12 tyypin A hanketta ja 19 tyypin B toimenpidettä) koskevan kattavan luettelon, jossa esitetään niiden viitetiedot, nimet, kustannukset, arvioidut tukimäärät ja ehdotukset tehneet portugalilaiset toimijat.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2929/98 esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Euroopan matkailuvirasto Euroopan parlamentti kannatti ehdotuksestani päätöslauselmissaan (A4-0080/94(1) ja A4-0016/96(2) Euroopan matkailuviraston perustamista. Kirjallisiin kysymyksiin (P-2433/96(3) ja E-1129/97(4) antamissa vastauksissaan komission jäsen Papoutsis totesi, että matkailun hyväksi suunnatun ensimmäisen monivuotisohjelman jälkeen tämän viraston perustaminen otetaan käsiteltäväksi. Voisiko komissio kertoa, mihin toimiin se on ryhtynyt vastatakseen näihin parlamentin pyyntöihin etenkin kun Amsterdamin sopimuksesta on valitettavasti poistettu kaikki matkailuun liittyvät seikat? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1998) Kuten aiemmissa vastauksissa on todettu, komissio katsoo, että kysymystä Euroopan matkailuviraston perustamisesta olisi tarkasteltava sen jälkeen, kun neuvosto on tehnyt päätöksen monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun tukemiseksi, ja tarkastelu olisi tehtävä tämän ohjelman mukaisesti. Tällaisen ohjelman perustaminen ja täytäntöönpano ovat edelleen komission päätavoitteita tällä alalla. (1) EYVL C 18, 23.1.1995, s. 159. (2) EYVL C 65, 4.3.1996, s. 34. (3) EYVL C 365, 4.12.1996, s. 115. (4) EYVL C 319, 18.10.1997, s. 234.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2748/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) neuvostolle (8. syyskuuta 1998) Aihe: Nuorille tarkoitettu vuoden pituinen vapaaehtoispalvelu Euroopassa Pitääkö neuvosto mahdollisena, että Euroopassa suoritettu vuoden pituinen vapaaehtoispalvelu voisi tarjota vaihtoehdon jäsenvaltioissa suoritettavalle ase- tai siviilipalvelukselle? Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä tässä asiassa? Vastaus (16. marraskuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen muistanee, että jäsenvaltiot määrittelevät, voidaanko vapaaehtoispalvelujaksoja pitää vaihtoehtona lailliselle ase- tai siviilipalvelukselle. Lisäksi yhteisön "Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö" -toimintaohjelmasta tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä(1) todetaan, että "eurooppalainen vapaaehtoistyö ei korvaa asepalvelusta eikä aseistakieltäytyjille tarjottavia vaihtoehtoisen palvelun muotoja eikä monissa jäsenvaltioissa olemassa olevaa pakollista siviilipalvelua". Neuvosto toteaa, että sovittelumenettelyn aikana komissio lupautui valmistelemaan tutkimuksen nykytilanteesta tämän kysymyksen osalta, ja neuvosto odottaa tutkimusta kiinnostuneena. (1) EYVL L 214, 31.7.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2153/98 esittäjä(t): Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Acerinox ja radioaktiivinen romu Acerinox-nimisessä yrityksessä Algecirasissa Espanjassa tapahtui kesäkuun alussa 1998 radioaktiivinen vuoto (ilmeisesti cesium-137:ää). Yritys on erikoistunut romun käsittelyyn. Vuodon johdosta Acerinoxin työntekijät määrättiin lääkärintarkastukseen. Sama koski myös kahden muun, Huelvassa ja Badajozissa sijaitsevan yrityksen työntekijöitä, koska nämä yritykset saivat Acerinoxilta romua käsitelläkseen sitä teräsjauheena omissa prosesseissaan, Säteilyturvallisuudesta vastaavat viranomaiset huomasi vuodon ennen 9. kesäkuuta, mutta eivät ilmoittaneet siitä. Ympäristöjärjestöt katsovat, että Espanja ei noudattanut ydinonnettomuuksia koskevaa kansainvälistä pöytäkirjaa, koska vuodosta ei ilmoitettu heti. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Mistä romu oli peräisin? 2. Mikä oli radioaktiivisen vuodon lähde romussa? 3. Kuinka radioaktiivinen tämä lähde oli? 4. Kuinka paljon radioaktiivista säteilyä levisi radioaktiivisessa pilvessä? 5. Kuinka paljon radioaktiivisuutta jäi tuhkaan? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1998) Espanjan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle Espanjan ydinturvallisuusneuvoston (CSN) puheenjohtajan maan parlamentille antaman raportin, jonka mukaan Acerinox-nimisen yhtiön käsittelemä romu oli peräisin muualta kuin Espanjasta. Mahdollisuus, että se olisi Espanjasta, on voitu kokonaisuudessaan sulkea pois. Säteilylähteen sisältäneen romuerän alkuperä pystytään todennäköisesti jäljittämään, mutta itse lähteen alkuperän selviäminen vaikuttaa epätodennäköiseltä. Radioaktiivinen lähde sisälsi cesium 137:ää. Sen tarkkaa aktiivisuutta ei ole vielä määritelty, mutta CSN:n arvio on 8-80 curieta (Ci). Lähteen aktiivisuudesta merkittävä osa vapautui päästönä. CSN:n mukaan savukaasujen puhdistusjärjestelmästä löydettiin 800-1900 becquerelin aktiivisuuksia grammaa kohti, mutta metallinvalussa syntyneessä kuonassa ei havaittu lainkaan säteilyä.