Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0022/99 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (19. tammikuuta 1999) Aihe: Arkojen alojen viennin seuraukset EU on ehdottanut, että vähiten kehittyneimpien maiden ulkopuolisille AKT-maille tarjottaisiin mahdollisuus hyväksyä yleinen tullietuusjärjestelmä. Ottaako komissio huomioon, että kalastuksen kaltaisilla aroilla aloilla vientiä harjoittavat AKT-maat menettäisivät suhteellista suosituimmuusasemaansa? Jos kyseisessä kehittyneimpien maiden ulkopuolisille AKT-maille tarjotussa yleisessä tullietuusjärjestelmässä jätetään ulkopuolelle Thaimaan kaltaiset viejät, jotka ovat erittäin kilpailukykyisiä kehitysmaissa, eikö ole todennäköistä, että asia nostetaan esille WTO:ssa? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1999) Yhteisön nykyisin tarjoamat yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) mukaista markkinoille pääsyä koskevat ehdot ovat todellakin epäedullisemmat kuin Lomén yleissopimuksessa myönnetyt ehdot. Viimeksi mainittua sovelletaan muun muassa kalastustuotteisiin, joiden osalta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat (AKT-maat) hyötyvät tullittomasta markkinoille pääsystä, samalla kun vähiten kehittyneisiin maihin kuulumattomiin GSP-maihin sovelletaan suhteellisen korkeita tulleja. GSP-järjestelmän ulottaminen AKT-maihin aiheuttaa todellakin etuusmarginaalin menettämisen ja voi näin supistaa kyseisten maiden vientiä aloilla, joilla niiden kilpailukyvyssä on vielä parantamisen varaa. Sen sijaan yhteisön ehdottamat taloudelliset kumppanuussopimukset mahdollistaisivat vähiten kehittyneisiin maihin kuulumattomille AKT-maille sen, että niiden pääsy yhteisön markkinoille säilyisi ennallaan ja jopa paranisi. Niiden AKT-maiden osalta, jotka eivät voi perustelluista syistä liittyä tällaiseen sopimukseen, komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että yhteisö on sitoutunut neuvotteluohjeiden mukaisesti tutkimaan kaikki vaihtoehtoiset mahdollisuudet, joiden avulla näille maille voidaan tarjota uusi järjestelmä, jossa niiden ja yhteisön välinen kauppa on mahdollista nykyistä Lomén yleissopimuksen mukaista tilannetta vastaavalla ja Maailman kauppajärjestön (WTO:n) sääntöjen mukaisella tavalla. Yhteisö ottaa erityisesti huomioon kyseisten maiden edut tarkastellessaan uudelleen GSP-järjestelmää vuonna 2004 ja soveltaa WTO:n säännöissä sallittua eriytettyä kohtelua. WTO:n nykyiset säännöt eivät salli GSP-järjestelmässä syrjivää eriyttämistä, jossa tiettyä maaryhmää suositaan, vähiten kehittyneitä maita lukuun ottamatta, joista 39 kuuluu AKT-maihin. Näiden sääntöjen asianmukaisuus voitaisiin kuitenkin ottaa tulevaisuudessa keskusteltavaksi ottaen huomioon muutokset kansainvälisessä tilanteessa ja kehitysmaita koskevissa politiikoissa. Thaimaan jättäminen GSP-järjestelmän kalastusalaa koskevien tullietuuksien ulkopuolelle johtuu niin sanotun etuuksien asteittaista vähentämistä koskevan menettelyn soveltamisesta. Siinä aloilta ja mailta poistetaan etuusmarginaalin mukaiset edut, jos kyseisellä alalla on saavutettu tietty kehitystaso. WTO:ssa ei ole vielä kertaakaan asetettu kyseenalaiseksi tätä menettelyä, jota sovelletaan syrjimättömin perustein kaikkiin edunsaajamaihin.