ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2555/98 esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Länsi-Papuan, nykyisen Indonesian maakunnan Irian Jayan, kiristynyt tilanne Onko neuvosto tietoinen Irian Jayan (Indonesia) kiristyneestä tilanteesta ja erityisesti siitä, että indonesialaiset sotilaat ovat Biakissa ja Sorongissa 1. heinäkuuta 1998 jälkeen surmanneet seitsemän ihmistä ja että kymmeniä ihmisiä on joutunut paikallisiin sairaaloihin vaikeasti loukkaantuneina, koska he ovat osoittaneet mieltään alueensa autonomian lisäämisen ja suuremman itsenäisyyden puolesta? Onko neuvosto valmis pyytämään Indonesian hallitukselta selvitystä näistä väkivaltaisuuksista ja tiedottamaan siitä Euroopan parlamentille?
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2238/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Tulipalot Kreikassa ja Sisiliassa Kreikan ja Sisilian viimeaikaisten (kesäkuun alun) tulipalojen aiheuttaman hätätilanteen taustaa vasten komissiolta kysytään: 1. Onko se valmis tarjoamaan pikaista hätäapua kärsineille alueille mm. asetuksen (ETY) 4256/88 perusteella, jossa säädetään korvaustoimenpiteisiin ryhtymisestä luonnonkatastrofien tapauksessa? 2. Missä vaiheessa kansallisen maarekisterin luominen on Kreikassa ja mistä komission mielestä johtuu, että sen toteuttaminen etenee hitaasti? 3. Ovatko toimivaltaiset kreikkalaiset viranomaiset toimittaneet komissiolle ennen marraskuun 1. päivää (asetuksen 2158/92 4 artikla) suunnitelmansa tai ohjelmansa metsäpalojen ehkäisemisen tehostamiseksi ja mitä ne tänä vuonna olivat? 4. Onko uudelleenmetsitystä rahoitettu Kreikassa viimeisten viiden vuoden aikana, kuinka suurien alojen ja millä alueilla? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 1998) Komissiolla ei ole lisävaroja, joilla se voisi auttaa onnettomuusalueita. Yhteisön tukikehykseen kuuluvia toimenpiteitä voidaan suunnata kuitenkin uudelleen siten, että on mahdollista myöntää rahoitusta tukikehyksen piiriin kuuluville hankkeille Kreikan viranomaisten esityksestä. Komissiolla on jo ollut tilaisuus selittää, että Kreikan kiinteistörekisterin valmisteleminen alkoi myöhässä, koska rekisterille oli ensin luotava oikeudellinen kehys ja organisaatiorakenne (S.A. Ktimalogio). Yhteisön metsänsuojelutoimiin liittyen osarahoitusta myönnettiin vuodesta 1992 vuoteen 1997 yhteensä 15,5 miljoonaa ecua 66 hankkeelle, joiden kustannukset olivat yhteensä 37,96 miljoonaa ecua. Osarahoitusta oli haettu metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2158/92 nojalla. Vuonna 1998 rahoitusta on tähän mennessä myönnetty 2,03 miljoonaa ecua 11 hankkeelle, joiden kokonaiskustannukset ovat 4,06 miljoonaa ecua. Budjettiviranomaiset ovat jatkuvasti supistaneet Euroopan metsien suojeluun myönnettyä rahoitusta (23,5 miljoonaa ecua vuonna 1996, 16 miljoonaa ecua vuonna 1998). Yhteisön metsäpalojen torjuntaan käytettävissä olevat rahat eivät siten läheskään vastaa kysyntää ja tarvetta. Luonnonkatastrofien aiheuttamien tuhojen korjaamiseksi Euroopan maatalouden ohjaus- ja takuurahasto on viime vuosina myöntänyt osarahoitusta metsittämistoimiin Kreikassa. Rahoituksen käyttöä koskeva raportti ei kuitenkaan sisällä arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä yksityiskohtaisia tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2050/98

esittäjä(t): Rijk van Dam (I-EDN) komissiolle

(30. kesäkuuta 1998)

Aihe: "Uutta vanhan tilalle" -järjestelyn jatkaminen

Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunnan 18. ja 19. toukokuuta Brysselissä pidetyssä kokouksessa Euroopan komission edustaja ilmoitti vastatessaan esittämääni kysymykseen, että PO VII on hyväksynyt sisäisesti ehdotuksen asetuksella 1101/89(1) säädetyn ja asetuksella 844/94(2) jatketun "uutta vanhan tilalle" -järjestelyn jatkamiseksi sisävesiliikenteessä. Jos Euroopan komissio hyväksyy tämän ehdotuksen, voi perustamissopimuksen 189 c artiklan mukainen yhteistoimintamenettely alkaa aikaisintaan syyskuussa 1998. Menettelyn kestosta johtuen ei ole varmaa, toteutuuko uutta vanhan tilalle -järjestelyn jatkaminen ajoissa, eli ennen 28. huhtikuuta 1999.

Mihin toimiin Euroopan komission mielestä olisi ryhdyttävä, jos uutta vanhan tilalle -järjestelyn jatkaminen sisävesiliikenteessä ei tulisikaan voimaan 28. huhtikuuta 1999 tai ennen sitä?

Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus

(27. heinäkuuta 1998)

Komissio valmistelee ehdotusta uutta vanhan tilalle -järjestelyn laajentamisesta viiteen vuoteen rajatuksi ajaksi ja uutta vanhan tilalle -osuuden vähentämisestä nollaan saman ajan kuluessa. Tämän jälkeen kyseinen säätelymekanismi toimisi seurantamekanismina, jota käytettäisiin vain sisävesiliikenteen markkinoiden vakavasti häiriintyessä.

Koska aihe on merkittävä, komissio uskoo, että toimielimet varmistavat tiiviissä yhteistyössä uuden lainsäädännön toteutumisen nykyisen lainsäädännön voimassaolon lakkaamiseen mennessä.

(1) EYVL L 116, 28.4.1989, s. 25.

(2) EYVL L 98, 16.4.1994, s. 1.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3178/98 esittäjä(t): Christian Rovsing (PPE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Hevosenlihan lääkejäämät Elintarvikkeissa esiintyvien lääkejäämien aiheuttaman huolen vuoksi sekä ottaen huomioon, että eläinten ja näin ollen myös kilpahevosten sairaudet vaativat lääkehoitoa, pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1. Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että kaikille välttämättömille lääketyypeille määrätään jäämien enimmäisrajat, ja varmistaakseen sen, että edellä mainitut lääkkeet ovat hintansa puolesta kaikkien hevostenomistajien käytettävissä? 2. Ottaen huomioon, että urheilu- ja kilpahevoset nauttivat uransa aikana huomattavan määrän lääkkeitä, miten komissio aikoo varmistaa sen, että niiden liha ei päädy kaupan lihatiskiin? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2810/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) neuvostolle (18. syyskuuta 1998) Aihe: EKP:n pääjohtajan palkka Lehdistötiedotteiden mukaan EKP:n pääjohtaja Duisenberg ja muut EKP:n johtokunnan jäsenet eivät tiedä tulevaa palkkaansa. 1. Voiko neuvosto ilmoittaa EKP:n johtokunnan jäsenten tarkat palkkasummat? 2. Jos ei, mikä on syynä tämän tiedon salaamiseen EU:n kansalaisilta ja avoimuuden periaatteen rikkomiseen? Vastaus (9. marraskuuta 1998) EKPJ:n ja EKP:n perussäännön 36 artiklassa määrätään, että EKP:n neuvosto vahvistaa EKP:n henkilöstön palvelussuhteen ehdot. Kyseisen perussäännön 11 artiklan 3 kohdassa määrätään myös, että johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdot ja erityisesti heidän palkkansa vahvistaa EKP:n neuvosto kolmesta EKP:n neuvoston ja kolmesta Euroopan unionin neuvoston nimeämästä jäsenestä muodostuvan komitean ehdotuksesta. Näin ollen neuvosto ei ole toimivaltainen elin vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2607/98 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuin Belgian ympäristöministeri on kuvaillut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tapauksesta C-321/95P antamaa tuomiota "valitettavaksi tilanteeksi, jossa oikeusperiaatetta heikennetään". Tuomion tuloksena on tilanne, jossa yhteisten oikeuksien puolustajilta kielletään alusta lähtien EU:n toimielimien päätösten uhmaaminen, minkä seurauksena yhteistä etua koskevissa kysymyksissä vallitsee vakava oikeudellisen suojan tyhjiö. Hyväksyykö komissio, että tämä päätös merkitsee vakavaa uhkaa demokratialle ja toissijaisuusperiaatteelle Euroopan unionissa? Tapauksessa C-321/95P Greenpeace sekä muut järjestöt ja yksityishenkilöt yrittivät kiistää komission päätöksen jatkaa yhteisön rahoitusta kahdelle öljykäyttöiselle voimalaitokselle, joiden rakentaminen oli alkanut ennen ympäristövaikutusarvioinnin tekemistä. Hanke rikkoi täten direktiiviä 85/337/ETY(1) ja yhteisön päätöstä C(91) rakennerahastojen suhteen. Onko nyt täysin mahdotonta hyväksyä sitä, että yhteisen oikeuksien ollessa kyseessä tämä päätös mahdollistaa sen, että EU toimii ilman, että ryhmät ja järjestöt voivat nostaa syytteen? (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2117/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Indonesian elintarvikepula Onko komissio tietoinen siitä, että tulevina viikkoina Indonesiaa koettelee todennäköisesti raju elintarvikepula? Voisiko komissio laatia tämän varalle suunnitelmia, joilla varmistetaan ongelman hoitaminen mahdollisimman pian? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komissio on parlamentin jäsenen tavoin huolestunut Indonesian tilanteesta ja elintarvikepulasta, jonka pelätään koettelevan maan väestöä lähiviikkoina. Komissio ja erityisesti Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto ECHO seuraa tiiviisti tilanteen kehittymistä maassa, jossa kärsitään el Niño -sääilmiön aiheuttamien tulipalojen ja kuivuuden seurauksista. Vuodesta 1995 alkaen Indonesian auttamiseksi on jo myönnetty noin 3,27 miljoonaa ecua. Toukokuussa 1998 tehtiin selvitysmatka, jonka aikana arvioitiin komission rahoittamat hankkeet maassa ja määriteltiin tulevaisuudessa tarvittavat toimet. Komissio myönsi 2. kesäkuuta 1998 tehdyllä päätöksellä miljoona ecua humanitaarisena apuna Indonesian kuivuuden ja metsäpalon uhreille. Kyseisistä varoista rahoitetaan eri toimintoja, joista yksi on ennustettavissa olevan elintarvikepulan torjuminen Itä-Kalimantanin provinssissa.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1292/98 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Irlannin puolivaltiollisen metsäyhtiön Coillten tuet Viime vuonna Euroopan komissio toimitti ministerineuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen EU:n taloudellisesta tuesta metsänhoidollisille toimille Irlannissa. Kertomuksessa keskityttiin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) myöntämiä tukia koskevan asetuksen N:o 2080/92 soveltamiseen. Tässä asetuksessa säädetään, että sen perusteella myönnettävät tuet olisi etusijassa jaettava päätoimisille maanviljelijöille. Irlannin kansallinen parlamentti, Dáil Eireann, sai äskettäin tietoonsa, että puolivaltiollinen metsäyhtiö Coillte on saanut tukia tämän ohjelman perusteella. Näiden tukien avulla Coillte kykeni toteuttamaan istutuksia 6 125 hehtaarille vuonna 1993, 5 355 hehtaarille vuonna 1994, 5 155 hehtaarille vuonna 1995, 3 658 hehtaarille vuonna 1996 ja 2 773 hehtaarille viime vuonna. Asetuksessa ei ole määräystä puolivaltiollisten yhtiöiden taloudellisesta avustamisesta. Kun otetaan huomioon, että tätä asiaa ei käsitelty komission viimevuotisessa kertomuksessa, voiko komissio varmistaa, että asiaa tutkitaan nyt? Uskooko se, että varojen käyttäminen Coillten avustamiseen Irlannissa on ristiriidassa asetuksen N:o 2080/92 kanssa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 1998) Kysyjän mukaan asetuksessa (ETY) 2080/92 ei säädetä puolivaltiollisille yhtiöille myönnettävästä taloudellisesta tuesta. Mainitun asetuksen 2 artiklassa määritellään kuitenkin, että "tukia voidaan myöntää kaikille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, jotka metsittävät maatalousmaata". Kyseisen asetuksen mukaisia tuen saajia voivat siten olla sekä yksityiset yritykset että julkiset laitokset. Se, että etusijalle asetetaan maanviljelijöiden suorittamat metsitystoimet, ilmenee kyseiselle ryhmälle myönnettävien palkkioiden tasossa, joka on korkeampi kuin muille ryhmille myönnettävä tuki. Komissio ei aio tarkastella puolivaltiollisten yhtiöiden suorittamia metsitystoimia asetuksen (ETY) 2080/92 soveltamisen kannalta, koska kyseisten yhtiöiden suorittamat metsitystoimet eivät ole ristiriidassa mainitun asetuksen säännösten kanssa.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2424/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Terveyden ylläpitoon tähtäävät ohjelmat Euroopan unioni on yksi suurimmista kehitysmaiden terveyden ylläpidon tukijoista maailmassa. Tukea saavista maanosista suurin lapsikuolleisuus on tällä hetkellä Afrikassa, mikä johtuu suurelta osin syistä, jotka voitaisiin välttää tarkoituksenmukaisen ennaltaehkäisysuunnitelman avulla. Voisiko komissio kertoa, mistä terveyden ylläpitoon tähtäävistä ohjelmista Afrikka saa tällä hetkellä tukea ja kuinka paljon tätä tarkoitusta varten on myönnetty varoja vuodesta 1994 lähtien? Kuinka paljon kokonaissummasta on osoitettu lasten terveyden hyväksi toteutettaviin ohjelmiin? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1998) Yhteisössä tunnetaan erittäin hyvin tarve vähentää imeväiskuolleisuutta Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. komission neuvostolle ja parlamentille antamassa tiedonannossa(1), joka koskee yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kehitysmaiden kanssa tekemän yhteistyön politiikkaa terveydenhoidon alalla, korostetaan tarvetta keskittyä kehitysmaiden terveydenhuoltopalvelujen tukemisessa kaikkein olennaisimpiin ja tehokkaimpiin toimiin, vähimmäistoimiin, joiden tavoitteena on kaikkein vakavimpien ja yleisimpien ongelmien ratkaiseminen. Äitien ja lasten terveydenhuolto on olennainen osa näitä vähimmäistoimia. Vuosina 1994-1997 on Euroopan kehitysrahaston (EKR) kautta osoitettu noin 215 miljoonaa ecua Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) perusterveydenhuollon hankkeiden tukemiseen. Tämän määrän lisäksi on samana aikana käytetty erityisten rakennesopeutusvarojen vastikevarojen kautta noin 330 miljoonaa ecua varmistamaan ensisijaiset terveydenhuollon menot niiden AKT-maiden talousarvioissa, jotka toteuttavat parhaillaan kansantalouden rakenneuudistusta. Huomattava osa kyseisistä määristä (joita ei voida aivan täsmällisesti eritellä) käytetään lasten terveyden parantamiseen. Viime aikoina rahoitetuista perusterveydenhuollon hankkeista mainittakoon erityisesti 9,5 miljoonan ecun suuruinen hanke, jonka tavoitteena on parantaa rokotusohjelmia kahdeksassa Sahelin alueen maassa. Noin 30 AKT-maata on pyytänyt tukea terveydenhuoltopalveluille kahdeksannesta EKR:stä. Erityistä huomiota ohjelmien suunnittelussa kiinnitetään äitien ja lasten terveydenhuollon parantamiseen. Tämän lisäksi yhteisö toimii tällä hetkellä yhteistyössä Maailmanpankin, Maailman terveysjärjestön (WHO) ja muiden kansainvälisten avunantajien ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa tämän tärkeän kysymyksen seurannassa. (1) KOM(94) 77 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2596/98 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Rakennerahastojen ja koheesiorahaston määrärahojen käyttöönoton eteneminen Voisiko komissio kertoa minulle: Mikä on tähänastinen rakennerahastojen ja koheesiorahaston käyttöönotettujen määrärahojen yhteissumma (nimelliset summat ja suhteellinen osuus) kunkin jäsenvaltion kohdalla suhteessa koko kuluvalle ohjelmakaudelle (1994-99) varattujen määrärahojen yhteissummaan sekä suhteessa tähän mennessä laadittuihin suunnitelmiin? Komission puheenjohtajan jäsenen Liikaneninkomission puolesta antama täydentävä vastaus (16. lokakuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2600/98 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Väkivalta ja seksuaalinen ahdistelu työpaikoilla Kansainvälisen työjärjestön (ILO:n) viimeaikaisesta tutkimuksesta käy ilmi, että tärkein syy työntekijöiden turvattomuuteen ovat uhkaukset, ruumiillisen väkivallan käyttö ja seksuaalinen ahdistelu. Tämän ILO:n laatiman tutkimuksen mukaan väkivallantekojen uhriksi työpaikalla joutuu naisista lähes kaksi kertaa suurempi osuus kuin miehistä, ja Isossa-Britanniassa uhkailun kohteeksi joutuu yli 53 prosenttia työntekijöistä. Erityisesti psykologinen häirintä on saavuttanut huolestuttavat mittasuhteet läntisessä maailmassa, varsinkin Itävallassa, Tanskassa, Isossa-Britanniassa, Saksassa sekä Ruotsissa. Mitä tulee seksuaaliseen väkivaltaan, Ranska on maailman kärjessä, sillä 20 prosenttia työelämässä olevista naisista on joutunut seksuaalisen ahdistelun uhreiksi. Millä tavoin neuvosto aikoo puuttua asiaan ja mitä toimenpiteitä se tulee toteuttamaan tämän vakavan ongelman torjumiseksi? Vastaus (22. lokakuuta 1998) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että komissio pani alulle maaliskuussa 1997 työmarkkinaosapuolten toisen kuulemisen työpaikalla tapahtuvan seksuaalisen ahdistelun torjunnasta. Neuvosto ei ole tässä vaiheessa saanut komissiolta virallista ehdotusta asiasta. Neuvosto kiinnittää tässä yhteydessä arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että neuvosto sai komissiolta 9. heinäkuuta 1998 ehdotuksen päätökseksi yhteisön laajuista lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan liittyvän jäsenvaltioiden toiminnan tukemista koskevasta yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelmasta (DAPHNE-ohjelma; 2000-2004). Neuvoston yksiköt tarkastelevat ehdotusta lähitulevaisuudessa.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0834/98 esittäjä(t): Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) neuvostolle (31. maaliskuuta 1998) Aihe: Alemman insinööritutkinnon (ingeniero técnico) tunnustaminen EU:n ura-alueen A/LA virkoihin pyrittäessä Kansallisten koulutusjärjestelmien välillä on eroja, jotka aiheuttavat syrjintää jäsenvaltioiden kansalaisten välillä pyrittäessä EU:n virkoihin ura-alueella A/LA. Konkreettisesti tämä syrjintä vaikuttaa ingeniero técnico -tutkinnon suorittaneisiin espanjalaisiin. Katsooko neuvosto, että korkea-asteen tutkintojen tunnustaminen pitää yhdenmukaistaa siten, että pyrittäessä EU:n virkoihin ura-alueilla A/LA ei tapahtuisi syrjintää? Akateemisesta tutkintovaatimuksesta johtuen ingeniero técnico -tutkinnon suorittaneiden espanjalaisten ei ole mahdollista osallistua näihin kilpailuihin, vaikka todellisuudessa ammatillisessa koulutuksessa ei ole eroja. Onko neuvosto tietoinen tästä syrjinnästä? Vastaus (3. marraskuuta 1998) Neuvosto hoitaa palvelukseenottamispolitiikkaansa henkilöstösääntöjen, erityisesti 27 artiklan, mukaisesti, jossa säädetään, että yhteisön virkamiehistön palvelukseenottojärjestelmän "on tarkoitus varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia virkamiehiä,...", ilman syrjiviä perusteita ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden eri koulutusjärjestelmät. Pääsyvaatimuksina yhteisön ura-alueelle A/LA neuvosto edellyttää hakijoilta ylempää korkeakoulututkintoa tai vastaavaa. Kilpailuilmoituksiin sisältyy lisäksi opas kilpailuun osallistuville, jonka opintoja ja tutkintoja koskevassa kohdassa ilmoitetaan, että "valintalautakunta tarkistaa ja antaa tarpeen vaatiessa hakijan oman maan kouluviranomaisten arvioida hakijan koulutustason". Kaikkien jäsenvaltioiden kaikkia hakijoita kohdellaan samalla tavalla neuvoston järjestämien ura-alueen A/LA kilpailujen osalta. Edellä mainittujen säännösten ja perusteiden pohjalta (henkilöstösääntöjen 2 artiklassa tarkoitettu) nimittävä viranomainen katsoo, ettei espanjalainen "ingeniero técnico" -tutkinto tällä hetkellä oikeuta osallistumaan neuvoston järjestämiin ura-alueen A/LA kilpailuihin.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3081/98 esittäjä(t): Angela Billingham (PSE) komissiolle (9. lokakuuta 1998) Aihe: Guatemalan apulaispiispan Juan Gerardin murhan selvitys Miten Euroopan komissio aikoo menetellä sen varmistamiseksi, että Guatemalan viranomaiset toteuttavat puolueettoman tutkimuksen ja oikeudenkäynnin Guatemalan apulaispiispan, arkkipiispan ihmisoikeusasioista vastaavan toimiston koordinaattorina toimineen Juan Gerardin murhasta? Hänet murhattiin kaksi päivää sen jälleen kun hän oli julkistanut raportin "Nunca Mas", joka sisältää tietoja sisällissodan aikana tapahtuneesta 55 021:sta ihmisoikeuksien loukkaustapauksesta. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa Guatemalan viranomaisten velvoittamiseksi suojelemaan Guatemalan kansalaisten ja erityisesti ihmisoikeuksien alalla työskentelevien henkilöiden fyysistä koskemattomuutta? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Fordin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2191/98(1). (1) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 152.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2249/98 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) ja Juan Colino Salamanca (PSE) neuvostolle (28. heinäkuuta 1998) Aihe: Tukeen oikeutetun nautakarjan määrä Espanjassa Luxemburgissa 22.-25. kesäkuuta 1998 kokoontuneet maatalousministerit eivät vahvistaneet sitoumusta tukeen oikeutetun nautakarjan määrän lisäämisestä Espanjassa, vaikka tästä oli jo sovittu maatalousministerien aiemmassa kokouksessa. Tarkoittaako tämä, että kyseistä lisäystä ei toteuteta? Voiko tämä vahvistamatta jättäminen tarkoittaa sitä, että maatalousministerien neuvosto ei aio hyväksyä esitystä, jonka komissio teki ehdotuksessaan asetukseksi nautakarjasektorin uudistamisesta? Vastaus (22. lokakuuta 1998) Neuvosto totesi 22.-25. kesäkuuta 1998 pitämässään istunnossa tekemänsä, sekä vuosien 1998-1999 hintapakettia että tupakka-, oliiviöljy- ja banaanialan järjestelyjen tarkistamista koskevan kokonaisratkaisun yhteydessä, että tässä vaiheessa ei vielä olla yksimielisiä siitä, miten käsiteltäisiin komission ehdotusta, jolla pyritään lisäämään Espanjan osalta vahvistettua niiden urospuolisten nautojen alueellista enimmäismäärää, jotka ovat oikeutettuja erityispalkkioon. Tätä kysymystä tullaan todennäköisesti käsittelemään vastaisuudessa käytävissä keskusteluissa tarkasteltessa naudanliha-alan uudistamista koskevaa komission ehdotusta.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1678/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Phare-varojen käyttö Virossa Koulutusyhteistyö on yksi tärkeimpiä ruohonjuuritason yhteistyömuotoja unionin ja unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden välillä. Siksi kysynkin komissiolta, kuinka paljon ja kuinka suuri osuus Virolle myönnetyistä Phare-varoista on käytetty tähän työhön vuonna 1997.