Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3029/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Ihmisoikeudet Asiani koskee asiakirjaa ¨Euroopan unioni ja ihmisoikeuspolitiikan ulkoinen ulottuvuus¨ (CES 474/97) ((EYVL C 206, 7.7.1997, s. 117.)). Komission politiikasta puuttuvat selkeät strategiset päälinjat johdonmukaisen ja vakaan ihmisoikeuspolitiikan toteuttamiseksi. Talous- ja sosiaalikomitea on saanut sellaisen vaikutelman, että EU on tähän asti määritellyt politiikkansa tapauskohtaisesti. Pyydän käyttämään kolmea keinoa unionin ihmisoikeuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden vahvistamiseksi: 1. EU:n liittyminen Euroopan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelun yleissopimukseen 2. yhteisön oman ¨kansalaisoikeussopimuksen¨ laatiminen 3. erityisten ihmisoikeussäännösten liittäminen Maastrichtin sopimuksen liitteenä olevaan pöytäkirjaan. Komission jäsenen Hansz Van den Broekin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3029/97 ja E-3030/97 (17. lokakuuta 1997) Komissio ilmoittaa arvoisille parlamentin jäsenille, että se on jo kauan toteuttanut johdonmukaista lähestymistapaa ihmisoikeuksien alalla, erityisesti arvoisien parlamentin jäsenten esille tuomien näkökohtien osalta. Vuonna 1991 komissio toimitti neuvostolle tiedonannon saadakseen neuvotteluvaltuutuksen yhteisön liittymistä Euroopan ihmisoikeuksien yleissopimukseen koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen määrittelemiseksi. Tämän parlamentin aktiivisesti tukeman aloitteen johdosta neuvosto pyysi huhtikuussa 1994 tuomioistuimen lausunnon kyseiseen yleissopimukseen liittymisen yhteensopivuudesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kanssa. Tuomioistuin antoi 28. maaliskuuta 1996 lausunnon, jonka mukaan ¨yhteisön lainsäädännön tämänhetkisen tilanteen huomioon ottaen yhteisöllä ei ole toimivaltaa liittyä yleissopimukseen¨. Lausunnon perusteluissa tuomioistuin esitti, että ¨koska kyseinen toimi on laajudeltaan perustuslaillinen ja sillä on vaikutuksia yhteisön toimielimiin, se ylittää tuomioistuimen lausunnon mukaan 235 artiklassa määrätyt rajat, ja sitä ei voida toteuttaa kuin ainoastaan perustamissopimusta muuttamalla¨. Tutkittuaan tätä mahdollisuutta, hallitusten välinen konferenssi päätti lisätä Amsterdamin sopimuksen F artiklaan 1 kappaleen, jonka mukaan ¨Unioni perustuu vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin, jotka ovat jäsenvaltioille yhteisiä¨. Tämä artikla lisätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklaan, jonka mukaan ¨Unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä [...] Euroopan yleissopimuksessa¨. Lisäksi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitettiin uusi F.1 artikla ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen uusi 236 artikla, joka liittyy toteutettaviin toimenpiteisiin jonkin jäsenvaltion rikkoessa unionin perusperiaatteita. Uuden 6 a artiklan mukaisesti neuvosto voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi.