ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3162/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön ohjelmat.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0047 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3162/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: Yhteisön ohjelmat Mitä yhteisön ohjelmia on olemassa eurooppalaisten vuoristoalueiden ja -kuntien tukemiseksi vuosina 20002006? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Monet vuoristoalueet kuuluvat ohjelmakauden 20002006 rakennerahastojen tavoitteisiin 1 tai 2. Tavoitteen 2 osalta maaseutualueille säädetyt kelpoisuusperusteet rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 4 artiklan mukaisesti mahdollistavat tiettyihin vuoristoalueisiin kohdistuvien vaikeuksien ymmärtämisen. Vuoristoalueet voivat muun muassa saada tukea rakennerahastoista yhteisöaloitteiden Leader+ ja Interreg III mukaisesti. Näin toimitaan esimerkiksi yhteisön alppialueita koskevissa rajat ylittävissä yhteistyötoimissa. Sitä paitsi uusi aluekehityspolitiikka, jota toteutetaan yhteisen uudistetun maatalouspolitiikan nojalla tarjoaa myös uusia mahdollisuuksia vuoristoalueille. Toisaalta maatalouteen ja ympäristöön kohdistuvien toimien kehittäminen ja kestävän kehityksen mukaisesti kasvatettujen hyötymetsien ylläpitämistä koskevan palkkion käyttöönotto ovat näillä alueilla etuoikeutettuja soveltamisalueita. Toisaalta taas ympäristöulottuvuus, jota vahvistavat kompensoivat avustukset epäsuotuisille alueille vuoristoalueet mukaan luettuna, lisää tuen määrää, joka on 25200 euroa hehtaaria kohden, eikä se kuitenkaan aina edellytä liian suuria sopeuttamistoimia kyseisillä tiloilla. Tämä uusi maaseudun kehittämispolitiikka lisättynä muihin toimiin, kuten esimerkiksi laatuketjujen, monimuotoistamisen (maatilamatkailu, käsityöläisyys) tai kylien kunnostamisen tukemiseen, todistaa komission kantavan huolta näiden alueiden olojen edistämisestä. Komissio julkaisi äskettäin rakennepolitiikkaa ja vuoristoalueita käsittelevän kirjasen(2), jonka tarkoituksena on tehdä tunnetummaksi yhteisön toimien vuoristoalueille tarjoamia mahdollisuuksia. Tämä julkaisu on lähetetty arvoisalle parlamentin jäsenelle kuten myös parlamentin pääsihteeristölle. Lisäksi vuonna 2002 vietetään maailmanlaajuista vuoristoalueiden vuotta, jonka yhteydessä komissio aikoo järjestää seminaarin, jossa selvitetään, kuinka yhteisön toimet vuoristoalueilla voidaan parhaimmin toteuttaa. (1) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. (2) ISBN 92-828-8976-9.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3607/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Espanjalaisten liikenneviranomaisten suhtautuminen ulkomaalaisiin moottoriajoneuvoihin.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0090 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3607/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Espanjalaisten liikenneviranomaisten suhtautuminen ulkomaalaisiin moottoriajoneuvoihin Espanjalaiset liikenneviranomaiset (Autoridad de tráfico) vaativat, että myös ulkomaalaisissa moottoriajoneuvoissa on oltava mukana kaksi varoituskolmiota, melkoinen määrä varaosia (esim. lamppuja, vararengas), työkaluja sekä vielä viime aikoihin saakka silmälasinkäyttäjillä varasilmälasit. Voiko komissio vastata tässä yhteydessä seuraaviin kysymyksiin: 1. Ovatko nämä edellä mainitut espanjalaisten liikenneviranomaisten vaatimukset vielä kansainvälisten sopimusten (Wienin yleissopimus) tai EU:n vastavuoroisen tunnustamisen periaatteiden mukaisia? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä siinä tapauksessa, että kahdenväliset sopimukset eivät kata espanjalaisten liikenneviranomaisten menettelytapoja? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2000) Yhteisön lainsäädännössä ei missään vaadita, että ajoneuvoissa olisi oltava arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema varustus. Jäsenvaltioiden alueilla liikkuvia ajoneuvoja koskevat säännöt ovat tässä suhteessa erilaisia kussakin jäsenvaltiossa. Koska sääntöjä ei ole yhdenmukaistettu, kansalliset säännöt eivät periaatteessa ole ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa sikäli kuin ne eivät estä vapaata liikkuvuutta. Tämä edellytys täyttyy, mikäli kansallisia sääntöjä sovelletaan ainoastaan kyseisen jäsenvaltion asukkaisiin tai jäsenvaltiossa rekisteröityjen ajoneuvojen käyttäjiin. Säännöt ajoneuvojen riittävästä vähimmäisvarustuksesta sisältyvät Wienissä 8. marraskuuta 1968 tehtyyn tieliikennettä koskevaan yleissopimukseen, jonka myös Espanja on allekirjoittanut. Wienin yleissopimuksen mukaan jäsenvaltiot voivat vaatia esimerkiksi, että muiden kuin omien kansalaisten ajoneuvoissa on oltava varoituskolmio, mutta ne eivät voi vaatia kahta varoituskolmiota. Komissio ei ole tietoinen siitä, että Espanjan tieliikenneviranomaiset vaativat kansainvälisessä liikenteessä oleviin ajoneuvoihin kaikki arvoisan jäsenen luettelemat varusteet. Vapaa liikkuvuus on yksi yhteisön päätavoitteista, ja komissio aikoo ottaa yhteyttä Espanjan viranomaisiin selvittääkseen tarkasti, millaisia vaatimuksia kauttakulkuliikenteessä olevien ajoneuvojen osalta esitetään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3701/00

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(29. marraskuuta 2000)

Aihe: Lapsia koskeva YK:n erityisistunto

Aikooko komissio laatia kertomuksen sen kehitysyhteistyöohjelmien tehokkuudesta suhteessa vuoden 1990 lasten maailmankonferenssissa asetettuihin tavoitteisiin ja toimittaa sen YK:n yleiskokouksen erityisistuntoa valmistelevalle komitealle?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(18. tammikuuta 2001)

Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen syyskuussa 2001 järjestettävässä erityisistunnossa on tarkoitus uudistaa Lasten maailmankonferenssissa vuonna 1990 tehdyt maailmanlaajuiset sitoumukset ja selvittää lasten hyväksi toteutettavien lisätoimien tarvetta tulevina vuosikymmeninä. Toimintasuunnitelmassa asetettiin seitsemän päätavoitetta ja 20 niitä tukevaa, aikaan sidottua tavoitetta.

Tällä hetkellä yhdenkään yhteisön politiikan pääpaino ei ole lasten asioiden ajamisessa. Lapset ovat kuitenkin keskeisessä asemassa alakohtaisissa politiikoissa, erityisesti sosiaalipolitiikoissa, joista esimerkkeinä mainittakoon koulutus ja terveydenhoito. Lapsia koskettavia kysymyksiä käsitellään neuvoston ja komission hiljattain antamassa yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevassa julkilausumassa sekä toiminta-ohjelmassa, josta keskusteltiin marraskuussa 2000 kokoontuneessa kehitysyhteistyöneuvostossa. Myös uuden Cotonoussa allekirjoitetun kumppanuussopimuksen samoin kuin köyhyyden poistamisen yleisen toimintakehyksen ytimenä on lasten asioiden ajaminen.

Lisäksi demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta edistävien kehitysyhteistyötoimien täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista 29. huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 975/1999(1) ja demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta kolmansissa maissa yhteisön yhteistyöpolitiikan puitteissa edistävien yhteisön toimien, jotka ovat muita kuin kehitysyhteistyötoimia, täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista samoin 29. huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 976/1999 mukaan näissä yhteisön toimissa on keskityttävä erityisesti syrjittyihin, köyhiin ja vähäosaisiin lapset mukaan luettuina. Yhteisön vuosina 19961999 antama tuki on keskitetty hankkeisiin, joita toteutetaan kuudella keskeisellä alalla.

Humanitaarisen avun alalla komissio antaa erityispainoa lasten tilanteelle konflikteissa ja osallistuu aktiivisesti kampanjaan lapsisotilaiden käytön vastustamiseksi. Monien komission rahoittamien mutta kansalaisjärjestöjen toteuttamien hankkeiden kohderyhmänä ovat nimenomaan lapset.

Komissio osallistuu yhdessä jäsenvaltioiden kanssa lapsiasioita käsittelevään erityisistuntoon ja sen valmisteluun ja harkitsee toimittavansa erityisistunnon käsiteltäväksi asiakirjan, jossa esitetään yhteenveto komission toimista lasten hyväksi myös kehitysyhteistyön alalla.

(1) EYVL L 120, 8.5.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3493/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön toimet Lähi-idän sodan lopettamiseksi.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3493/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (10. marraskuuta 2000) Aihe: Yhteisön toimet Lähi-idän sodan lopettamiseksi Lähi-idässä on jälleen ollut jo viikkoja käynnissä dramaattinen, kiihkeä ja verinen konflikti, jonka osapuolet, israelilaiset ja palestiinalaiset, näyttävät jatkavan taistelujaan loputtomiin. Yhdysvaltain presidentti Clinton ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri Kofi Annan ovat ryhtyneet toimiin rauhan aikaansaamiseksi ja taistelujen lopettamiseksi. Taisteluista ovat kärsineet sekä israelilaiset että vielä suuremmassa määrin palestiinalaiset. Mitä Euroopan unioni on käytännössä tehnyt Clintonin ja Kofi Annanin työn tukemiseksi (Biarritzissa lausuttujen tyhjien sanojen lisäksi)? MEDA-ohjelma joka näyttää jähmettyneen paikoilleen turhien byrokratian koukeroiden vuoksi antaa humanitaaristen toimien lisäksi mahdollisuuden myös rakenteellisiin toimiin. Mitä komissio aikoo tehdä valjastaakseen tämän ohjelman ja siitä myönnettävän rahoituksen palvelemaan rauhanpyrkimyksiä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Komissio on erittäin huolestunut Länsirannan ja Gazan alueiden viimeaikaisista väkivaltaisuuksista sekä rauhanneuvotteluissa ilmenneistä vaikeuksista. Komissio seuraa kasvavaa huolta tuntien palestiinalaisalueiden saartoa ja Israelin palestiinalaishallintoon kohdistamien taloudellisten toimien vaikutusta erityisesti siviiliväestöön. Tässä yhteydessä komissio tarkastelee huolellisesti kaikkia mahdollisuuksia, joita sen yhteistyö palestiinalaishallinnon kanssa nykyisellään tarjoaa, jotta palestiinalaisväestöä voitaisiin auttaa selviytymään kriisin aiheuttamista lisätarpeista. Komissio on ensi töikseen 13. lokakuuta 2000 osoittanut 620 000 euroa hätäapuun toimittaakseen viimeaikaisten konfliktien palestiinalaisille uhreille lääkintäapua, muun muassa ambulansseja, lääkintätarpeita sekä laitteita sairaaloihin. Komissio on lisäksi hyväksynyt enintään 27 miljoonan euron määrärahan maksamisen palestiinalaishallinnolle kiireellisiin juokseviin kustannuksiin kuten julkisen sektorin työntekijöiden palkkoihin. Maksuja on suoritettu vuonna 1998 perustetusta erityisrahastosta Välimeren alueen kehittämisen tukiohjelman (MEDA) määrärahojen kautta. Palestiinalaishallinnolle annetaan takaisin maksettavia ennakkoja tapauksissa, joissa Israelin viranomaiset eivät ole tilittäneet verotuloja palestiinalaishallinnolle riittävän ajoissa Israelin ja Palestiinan välillä vuonna 1994 taloudellisista suhteista tehdyn nk. Pariisin pöytäkirjan mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3887/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Työntekijöiden syrjintä ydinteollisuudessa.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3887/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Työntekijöiden syrjintä ydinteollisuudessa Onko komissio tietoinen tri William Crampsin tutkimuksista, jotka johtivat ydinsäteilytestin kehittämiseen, jonka avulla voidaan tunnistaa ydinsäteilyn vaikutuksille erityisen alttiit henkilöt? Katsooko komissio, että näitä testejä ei tule käyttää ydinlaitoksissa työskentelevän henkilöstön ennakkoseulontaan, ja että ympäristö on tehtävä turvalliseksi kaikille sen sijaan, että henkilöitä syrjitään biologisen perimänsä vuoksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 2001) Komissio on tietoinen William Crampin tutkimuksista. Tieteellisen nykytietämyksen perusteella kaikkien säteilyalttiuden eroavaisuuksista tehtyjen tutkimusten tuloksia ja päätelmiä ei kuitenkaan voida hyödyntää käytännössä. Näin ollen komissio on samaa mieltä parlamentin jäsenen kanssa siitä, ettei tällaisia testejä pitäisi käyttää työntekijöiden luokitteluun, etenkään kun tällaisen tieteellisen tutkimuksen, jonka kohteena on ihmisen elimistön herkkyys radioaktiiviselle säteilylle, päämääränä on syöpäkasvaimiin liittyvä hoito. Työntekijöiden suojaamiseksi ionisoivan säteilyn vaaroilta vahvistetaan vuosittain sallitun säteilyannoksen raja-arvot. Raja-arvot perustuvat aina ionisoivan säteilyn biologisia vaikutuksia koskeviin tuoreimpiin tieteellisiin tietoihin ja tutkimuksiin. Lisäksi ydinteollisuuden työntekijät käyvät vuosittain lääkärintarkastuksessa, jonka tarkoituksena on heidän soveltuvuutensa toteaminen. Molemmat mainitut toimenpiteet ovat säteilysuojelua koskevien eurooppalaisten perusnormien ydin, ja normien toimivuus käy ilmi ydinteollisuuden työntekijöiden korkeasta suojelun tasosta. Komission mielestä muut asiaan liittyvät toimenpiteet eivät ole tarpeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3909/00 esittäjä(t): Adeline Hazan (PSE), Anneli Hulthén (PSE), Ulpu Iivari (PSE) ja Catherine Stihler (PSE) neuvostolle. Tietoisuus alkoholista.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0181 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3909/00 esittäjä(t): Adeline Hazan (PSE), Anneli Hulthén (PSE), Ulpu Iivari (PSE) ja Catherine Stihler (PSE) neuvostolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Tietoisuus alkoholista Nykyään on saatu entistä enemmän todisteita siitä, että alkoholin käytön aloitusikä laskee laskemistaan, ja että tiettyjä alkoholijuomia valmistetaan hyvin nuorelle kohderyhmälle. Suuri osa mainonnasta suunnataan erityisesti nuorille naisille. On myös todisteita siitä, että tämä on Euroopan laajuinen ongelma. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä lisätäkseen jäsenvaltioissa tietoisuutta tarpeesta puuttua tähän kasvavaan sosiaaliseen ongelmaan? Vastaus (12. maaliskuuta 2001) Komissio toimitti äskettäin neuvostolle alustavan ehdotuksen lasten ja nuorten alkoholinkäyttöä koskevaksi neuvoston suositukseksi(1), vastaten näin kehotukseen, jonka neuvosto esitti alkoholin väärinkäytöstä antamassaan päätöslauselmassa(2). Ehdotuksen käsittelyä odotetaan jatkettavan ensisijaisena asiana, ja suositus hyväksyttäneen terveysasioiden neuvostossa 31. toukokuuta 2001. On myös huomattava, että yhteisön nykyisen kansanterveyden alan toimintaohjelman (19962000)(3), joka koskee terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta, konkreettisena tavoitteena on alkoholin väärinkäytön ja siitä johtuvien terveydellisten ja sosiaalisten seuraamusten ennaltaehkäisyä koskevien analyysien, arviointien ja kokemusten vaihdon edistäminen sekä ennaltaehkäisyä ja seuraamuksia koskevien toimien tukeminen. Toimintaohjelmaa on päätetty jatkaa 31. päivään joulukuuta 2002 tai kansanterveyden alalle hyväksyttävän uuden yhteisön toimintaohjelman vahvistamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen voimaantuloon saakka, jos tämä tapahtuu ennen edellä mainittua päivämäärää. Uutta ohjelmaa koskevassa päätösehdotuksessa suunnitellaan muun muassa terveyteen vaikuttavia elämäntapatekijöitä kuten alkoholia koskevien strategioiden ja toimenpiteiden valmistelua ja täytäntöönpanoa. (1) Asiakirja 14270/00 SAN 137, 4.12.2000. (2) EYVL C 184, 23.7.1986, s. 3. (3) EYVL L 95, 16.4.1996, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3770/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Tilanneselvitykset.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0209 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3770/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Tilanneselvitykset Komissio julkaisi 8.11.2000 tilanneselvityksiä niistä 13 maasta, joiden kanssa käydään neuvotteluja niiden liittymisestä Euroopan unioniin. Näistä maista kuitenkin harvat olivat tyytyväisiä Euroopan komission päätelmiin. Tekki esimerkiksi reagoi ilmaisemalla ulkoministeri Kavanin kautta suuttumuksensa ja pettymyksensä siihen, että se sijoitettiin Puolan, Unkarin ja Viron jälkeen. Tämä voimakas kielteinen reaktio, joka esiintyi myös muissa ehdokasvaltioissa, johtuu ehkä myös komission toisinaan antamillaan ilmoituksilla synnyttämästä liiallisesta optimismista. Olisikohan komission tarkistettava noudattamaansa odotuksia koskevaa strategiaa, jotta tulevaisuudessa vältyttäisiin vastaavilta epämiellyttäviltä reaktioilta, jotka vaikuttivat kielteisesti Euroopan unionin kuvaan EU:n ulkopuolisissa maissa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (9. tammikuuta 2001) Marraskuun 8 päivänä 2000 komissio antoi kolmannet määräaikaiskertomukset(1) ehdokasmaiden edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa. Kyseiset kertomukset on annettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä ehdokasmaille. Komission kertomukset on yleensä otettu hyvin vastaan ehdokasmaissa. Kaikki kolmetoista ehdokasmaata, mukaan lukien parlamentin jäsenen mainitsemat Tekin viranomaiset, ovat ilmaisseet tyytyväisyytensä erityisesti kertomusten päätelmien puolueettomuuteen. Joulukuun 2000 alussa Tekin viranomaiset esittivät kertomukseen yksityiskohtaisen vastauksen, jossa sanotaan muun muassa, että Tekki katsoo määräaikaiskertomuksen olevan hyvin tasapainoinen asiakirja ja se hyväksyy sen sellaisenaan. Kuten parlamentinjäsen mainitsee, on totta, että Tekissä on jonkin verran petytty komission laajentumisen strategia-asiakirjan(2) taloudellisiin päätelmiin (joissa toistetaan yksittäisten määräaikaiskertomusten asiaa koskevat päätelmät). Komission mielestä tämä ei kuitenkaan johtunut komission aikaisempien kertomusten liiallisesta optimistisuudesta. Päinvastoin, tämän vuoden Tekkiä koskeva kertomus, mukaan lukien maan taloudellinen edistyminen, on selvästi myönteisempi kuin aikaisempina vuosina. Kaikki ehdokasmaat, myös Tekki, ovat tunnustaneet komission analyysien puolueettomuuden. Edellä mainittu pettymys on voinut johtua siitä, että taloudellisten päätelmien yhteenvetoa pidettiin virheellisesti unioniin liittymisen valmiusasteen arviointina. (1) KOM(2000) 701 lopullinen KOM(2000) 713 lopullinen. (2) KOM(2000) 700 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3649/00 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Kalaviljelmille maksettavat tuet.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0186 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3649/00 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (23. marraskuuta 2000) Aihe: Kalaviljelmille maksettavat tuet Voisiko komissio ilmoittaa, mitä Euroopan unionin rahastoja käytetään kalaviljelmien kehittämiseen tai niiden kehityksen auttamiseen Dodekanesian saarilla Kreikassa? Voisiko komissio antaa käyttöömme rahoituksen myöntämistä edeltäneen ympäristövaikutusten arvioinnin tulokset? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2000) Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR) käytettiin Kreikan vesiviljelyn kehittämiseen kalastuksen toimintaohjelman (19941999) yhteydessä. Dodekanesian saarilla rahoitettiin 19 hanketta, joiden kokonaiskustannukset olivat 10,58 miljoonaa euroa. KOR:n osuus tästä oli 3,69 miljoonaa euroa. Komissiolla ei ole ympäristövaikutusten arviointeja käytettävissään, koska vuodesta 1994 lähtien jäsenvaltiot ovat itse valinneet sellaiset yksittäiset hankkeet, joille olisi kansallisen sääntelyn nojalla tehtävä ympäristövaikutusten arviointi. Yksittäiset ympäristövaikutusten arvioinnit olisi kerättävä ja ne olisi säilytettävä kansallisten viranomaisten pitämissä arkistoissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3690/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. EU:n tuki Marokon kehittämistä edistävälle andalusialaiselle ohjelmalle.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3690/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: EU:n tuki Marokon kehittämistä edistävälle andalusialaiselle ohjelmalle Andalusian aluehallitus osoittaa 1 500 miljoonaa pesetaa toimiin, joilla edistetään Marokon kehittämistä. Tämän rajat ylittävä ohjelma on aluksi voimassa vuoteen 2005. Ohjelma on ensimmäinen, josta eurooppalainen alue on sopinut EU:n kanssa erittäin sidoksissa olevan maan, kuten Marokko, kanssa. Andalusian aluehallitus katsoo, että ohjelmaan osallistuvien Andalusian autonomian ja Marokon lisäksi Euroopan unionin olisi osallistuttava hankkeeseen jo käynnistyneiden Interreg- ja MEDA-ohjelmien ohella. Voiko komissio kertoa, onko se valmis hyväksymään Andalusian aluehallituksen ehdotuksen osallistua aktiivisesti tähän Marokon ja Andalusian käynnistämään ohjelmaan siten, että se tukisi ohjelman tavoitteiden saavuttamista taloudellisesti? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2000) Komissio panee tyytyväisenä merkille 1 500 miljoonan pesetan tuen, jonka Andalusia varaa raja-alueen kehittämissuunnitelmaan Marokon kuningaskunnan kanssa. Tämä raja-alueyhteistyö auttaa varmasti kehittämään Pohjois-Marokkoa, josta suurin osa Marokosta Euroopan unioniin kohdistuvasta muuttopaineesta on lähtöisin. MEDA II -ohjelman (20002006) osalta komissio on laatinut maakohtaisen strategia-asiakirjan, josta on keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa. Tämä maakohtainen strategia-asiakirja oli pohjana laadittaessa vuosien 20002002 maaohjelmaa Marokon viranomaisten kanssa. Jäsenvaltiot ovat antaneet maaohjelmasta myönteisen lausunnon, ja komissio on hyväksynyt sen jonkin aikaa sitten. Vuosien 20002002 maaohjelmaan ei kuulu yhtään raja-aluehanketta eikä -ohjelmaa, koska Marokon kuningaskunta tai jäsenvaltiot eivät ole sellaista pyytäneet. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että MEDA-ohjelmaa koskevan asetuksen nojalla raja-aluehankkeita ei voida rahoittaa kahdenvälisten ohjelmien kehyksestä. Komissio voisi harkita hankkeen marokkolaisen osuuden rahoittamista ainoastaan EU:n raja-alueet kattavasta Interreg-ohjelmasta, jos Marokon kuningaskunta sitä pyytää ja jos jäsenvaltiot suostuvat siihen maaohjelman tarkistuksen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3940/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Yhteinen maatalouspolitiikka ja laajentuminen.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3940/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Yhteinen maatalouspolitiikka ja laajentuminen Voiko komissio mainita ehdokasvaltioiden virallisia arvioita tai yksityisen sektorin tai tieteellisiä arvioita yhteisen maatalouspolitiikan nykyisten säännösten ja tukihintojen soveltamisesta aiheutuvista kustannuksista niin monen ehdokasvaltion osalta kuin mahdollista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 2001) Jotta voitaisiin arvioida nykyisen yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisesta mahdollisiin uusiin jäsenvaltioihin aiheutuvia kustannuksia olisi tiedettävä melko tarkkaan kyseisten maiden unioniin liittymisen ajankohta, ehdot ja edellytykset. Nämä seikat määritellään kyseisten maiden kanssa käytävien jäsenyysneuvottelujen aikana. Huolellisestikin laadittujen oletusten perusteella tehdyt kustannusarviot ovat aina hypoteettisia ja epävarmoja. Komissio ei siksi neuvottelujen nykyisessä vaiheessa halua julkisesti lainata arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista lähteistä peräisin olevia arvioita.