ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1494/01

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(18. toukokuuta 2001)

Aihe: Tuberkuloosin uhka

Miten köyhyyden aiheuttamia sairauksia kehitysmaissa torjuvassa komission ohjelmassa hyödynnetään tai aiotaan hyödyntää tuberkuloosinvastaista DOTS-strategiaa (Directly Observed Treatment Short-course, hoitopäätös oireiden tarkkailun perusteella), jonka väitetään voivan onnistua jopa 99-prosenttisesti?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(28. kesäkuuta 2001)

On hyvin vaikea esittää tarkkaan yhteisön DOTS-menetelmän tukemiseksi myöntämien varojen määrää. Suurimmalla osalla terveydenhuoltoon osoitetuista yhteisön varoista tuetaan toimia, joilla pyritään parantamaan kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien, tuberkuloosin torjuntaohjelmat mukaan luettuina, organisaatiota, hallintoa ja toimintaa. Yhä useammin tällaisia varoja myönnetään osana alakohtaista tukea tai talousarviotukea eikä niinkään yksittäisille hankkeille tiettyä tautia koskevan ohjelman yhteydessä. Huomattava osa tästä tuesta hyödyttää myös kansallisia aloitteita tuberkuloosin torjumiseksi.

Tuberkuloosia, HI-virusta ja aidsia sekä malariaa koskevassa nopeutetussa toimintaohjelmassa(1) osana köyhyyden vähentämistä esitetään kattava lähestymistapa, joka sisältää näihin kolmeen keskeiseen tarttuvaan tautiin vaikuttavia toimia. Näillä pyritään tehostamaan nykyisten toimien vaikutusta, tuberkuloosin osalta myös DOTS-menetelmän käyttöä.

Kaikesta huolimatta, ja vaikka vuoden 1995 jälkeen on tapahtunut edistystä, tarvitaan lisäponnistuksia DOTS-menetelmän käytön levittämiseksi. Kyseinen menetelmä on edullinen ja tehokas keino vähentää tuberkuloosiin sairastumista ja siitä johtuvaa kuolleisuutta, mutta sen mahdollisuuksia ei ole vielä hyödynnetty kaikissa yhteyksissä, mikä johtuu myös teknisistä ongelmista ja hoitomenetelmien monimutkaisuudesta.

Komissio asettaa terveyttä, aidsia ja väestöä koskevat toimet ensisijaiseen asemaan kehitysyhteistyön kokonaisbudjetissa seuraavien viiden vuoden aikana. Vuoden 2000 maksusitoumuksista terveyttä, aidsia ja väestöä koskevien toimien osuus oli 8 prosenttia kehitysyhteistyön kokonaisbudjetista (noin 800 miljoonaa euroa), ja niiden määrää lisätään tasaisesti avun toimitusvalmiuksien kehittymisen myötä. Osa tuesta kohdennetaan nopeutetussa toimintaohjelmassa määritettyihin toimiin, joita ovat muun muassa tuberkuloosia koskevat toimet ja DOTS.

Komissio laatii parhaillaan yksityiskohtaisempia suunnitelmia ja tarkastelee erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO) ja muiden avunantajien kanssa mahdollisuuksia nopeuttaa ja lisätä resurssien tarjoamista apua tarvitseville maille tuberkuloosin ja muiden tarttuvien tautien torjumiseksi.

(1) KOM(2001) 96 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1005/01 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Maankäyttösuunnitelmat yhteisön alueen lentokenttien lähistöllä.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1005/01 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Maankäyttösuunnitelmat yhteisön alueen lentokenttien lähistöllä Voiko komissio kertoa, missä määrin se katsoo, että hyviä käytänteitä koskevien suuntaviivojen käyttöönotto suunniteltaessa maankäyttöä lentokenttien lähistöllä (johon viitattiin komission 1. joulukuuta 1999 antamassa tiedonannossa lentoliikenteen ympäristövaikutuksista) on järkevä ja määrätietoinen askel kohti lentomelun torjumista yhteisön alueen lentokenttien lähistöllä? Loyola de Palacio komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1005/01 ja E-1006/01 (18. kesäkuuta 2001) Komission mielestä yhteisön lentokenttiä ympäröivien maa-alueiden käyttöä koskevat asianmukaiset säännöt ovat tärkeä osa politiikkaa, jonka tarkoitus on suojella lentokenttien läheisyydessä asuvia ihmisiä lentomelulta aiheuttamatta kuitenkaan lentoliikenteelle tarpeetonta taloudellista haittaa. Samalla komissio tunnustaa täysin jäsenvaltioiden ja toimivaltaisten paikallisten viranomaisten oikeuden laatia tätä alaa koskevia sääntöjä ja tehdä sitä koskevia päätöksiä. Komissio ei aio puuttua tämänhetkiseen vastuunjakoon. Koska lentokenttien lähistöllä sijaitsevien maa-alueiden käyttöön liittyvillä päätöksillä voi kuitenkin olla ratkaiseva merkitys lentomelutilanteen parantamistavoitteelle melulle altistuvien ihmisten määrän kannalta, komissio aikoo perustaa alan vastuullisista toimijoista koostuvan asiantuntijaryhmän alaa koskevien parhaiden käytäntöjen yksilöimiseksi. Komissio toivoo, että ryhmän työstä on hyötyä luotaessa maankäyttösääntöjä koskevia suosituksia, joiden tarkoituksena on parantaa ympäristönsuojeluasioiden sekä taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien välistä tasapainoa muuttamatta tämänhetkistä vastuunjakoa. Komissio ei pysty vielä ilmoittamaan raportin täsmällistä julkaisuajankohtaa. Komissio toteuttaa laajan konsultoinnin ja ottaa yhteyttä kaikkiin sidosryhmiin, joiden oikeutettu etu on kyseessä. Ryhmälle saattaa olla hyötyä muiden yhteisön välineiden, esimerkiksi ympäristömelun arviointia ja hallintaa koskevan direktiivin(1) täytäntöönpanosta saatavasta tiedosta. (1) EYVL C 337 E, 28.11.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1269/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Biologisesti hajoavan jätteen biologinen käsittely.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0208 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1269/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (26. huhtikuuta 2001) Aihe: Biologisesti hajoavan jätteen biologinen käsittely 1. Onko komissiolla vielä ollut mahdollisuutta arvioida L.M. Chun ja A.D. Bradshaw'n tutkimustuloksia jauhetun jätteen hyötykäytöstä korvaavana aineena maanparannuksessa (Journal of Applied Ecology 1996, 33, s. 851-865)? 2. Mitä johtopäätöksiä komissio on tehnyt tämän tutkimuksen perusteella tällaisen materiaalin arvosta vanhojen ja hylättyjen louhosten ja kaivosten sekä muiden samankaltaisten hylättyjen alueiden kunnostamisessa, joita ei ole tarkoitettu ruuan eikä rehun tuotantoon ja joiden täyttämiseen tarvittaisiin reilusti yli 200 tonnia täyttömaa-ainesta hehtaaria kohti? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (7. kesäkuuta 2001) Jätehuollon yleiset lainsäädännölliset kehykset perustuvat jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annettuun direktiiviin 75/442/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 18. maaliskuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/156/ETY(2). Direktiivin 4 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jätteistä huolehditaan vaarantamatta ihmisen terveyttä ja vahingoittamatta ympäristöä ja erityisesti, että: - ei vaaranneta vesiä, ilmaa, maaperää, kasveja tai eläimiä; - ei tuoteta melu- tai hajuhaittoja; - ei vahingoiteta maaseutua tai -alueita. Arvoisan jäsenen mainitsemassa tieteellisessä julkaisussa ei käsitellä lainkaan ongelmaa, joka liittyy jauhetun jätteen pitkäaikaisiin ympäristövaikutuksiin, erityisesti pohjaveden pilaantumiseen. Julkaisussa ei ole tietoja raskasmetallien tai orgaanisten yhdisteiden määristä jauhetussa jätteessä eikä siitä, mitä kyseisille aineille tapahtuu sen jälkeen, kun jauhettu jäte on levitetty hylätyille alueille. Kirjoittajat itse toteavat, että [jauhettuun jätteeseen] liittyvä ainoa ongelma on se, että joissakin tapauksessa se ei mahdollisesti täytä myrkyllisiin aineisiin liittyviä kansallisia vaatimuksia. Komissio katsoo, että jauhetun jätteen käyttöä maa-alueilla (niiden käyttötarkoituksesta tai ominaisuuksista riippumatta) olisi valvottava tarkasti, jotta voidaan välttää ympäristön pitkäaikaista pilaantumista. Maa-alueille levitettävän jauhetun jätteen (sekä muun samankaltaisen jätteen) määrän rajoitukset vuotta ja hehtaaria kohti voivat olla sopiva toimenpide tämän tavoitteen saavuttamiseksi. (1) EYVL L 194, 25.7.1975. (2) EYVL L 78, 26.3.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1690/01 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle. Koheesiopolitiikka.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1690/01 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle (6. kesäkuuta 2001) Aihe: Koheesiopolitiikka Aluepolitiikasta vastaava komission jäsen Michel Barnier esitteli toisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta Euroopan parlamentille 31. tammikuuta 2001. Kertomuksessa kartoitetaan vuoden 1989 jälkeistä koheesiopolitiikkaa ja luodaan todellinen perusta keskustelulle, joka koskee tämän politiikan tulevaisuutta laajentuneessa unionissa. Näyttää siltä, että yhteenkuuluvuus on edistynyt makrotaloudellisella tasolla jo parinkymmenen vuoden ajan. On kuitenkin todettava, että useimmissa jäsenvaltioissa vauraus on jakautunut epätasaisesti. Syrjäisimmät alueet - erityisesti Réunionin saari - eivät näytä yleensä hyötyvän täysin kehityksestä, joka voidaan todeta useilla unionin alueilla. Réunionin saaren väestöstä on edelleen 37 prosenttia työttömiä, joista monet ovat nuoria. Laajentumisen tarkoituksena on lujittaa entisestään demokratiaa Euroopan mantereella, mutta sillä on seurauksia unionin heikoimpiin alueisiin. Yksinkertaisen laskutavan mukaan keskimääräinen bruttokansantuote asukasta kohden laskee ja Réunionin kaltaiset alueet, jotka ovat oikeutettuja tällä hetkellä tavoitteen 1 mukaiseen tukeen, saattavat menettää tuen mielivaltaisten perusteiden vuoksi. Onko asukaskohtaista bruttokansantuotetta koskeva ehto komission mielestä edelleen aiheellinen? Eikö tämän ehdon kohdalla pitäisi ottaa huomioon objektiivisempia ehtoja kuten työttömyysaste? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (9. heinäkuuta 2001) Syrjäisimpien alueiden tilannetta käsitellään toisessa kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta(1). Kertomuksen liitteenä olevien tilastojen mukaan Réunionin saaren bruttokansantuote asukasta kohden on kasvanut 43 prosentista 50 prosenttiin yhteisön keskiarvosta vuosien 1988 ja 1998 välillä. Koheesiopolitiikan erityisen huomion kohteisiin kuuluvat muun muassa maantieteellisesti epäedullisessa asemassa olevat alueet, niiden joukossa myös syrjäisimmät alueet. Kertomuksen päätelmissä ja suosituksissa todetaan nimenomaan, että ostovoimayksikköinä mitattu bruttokansantuote asukasta kohden ja sen soveltamistaso (yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö NUTS-II) soveltuvat täysin tarkoitukseensa, kuten kertomuksen ensimmäisessä osassa oleva vertailuanalyysi osoittaa. Komissio on käynnistänyt koheesiopolitiikan tulevaisuudesta laajan keskustelun, jossa käsitellään myös kelpoisuusehtoja. Komissio esittää aikanaan niitä koskevat ehdotukset muille elimille. Nykyisten tietojen valossa on todennäköistä, että Réunionin saari kuuluu myös laajentuvan yhteisön vähiten kehittyneisiin alueisiin ja että se säilyttää sille myönnetyt rakennetuet, sillä sen asukaskohtainen bruttokansantuote on yhä varsin pieni. (1) KOM(2001) 24 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0487/01 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) ja Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Vähemmistökielet ja ilmaisunvapaus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0487/01 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) ja Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: Vähemmistökielet ja ilmaisunvapaus Kreikassa Sotiris Bletsas, aromuunien (valakialaisten) kulttuurijärjestön puheenjohtaja tuomittiin 2. helmikuuta 2000 viidentoista kuukauden vankeusrangaistukseen ja 500 000 drakman sakkoihin väärän tiedon levittämisestä (rikoslain 191 artiklan mukaisesti). Syytteiden perustana oli se, että Bletsas välitti heinäkuussa 1995 aromuunien festivaaleilla Euroopan vähemmistökielten toimiston julkaisua, jossa viitattiin Kreikassa puhuttuihin kieliin. Katsooko komissio, että tämä suhtautumistapa on eurooppalaisten ilmaisun- ja mielipidevapautta sekä kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta korostavien arvojen mukainen? Onko se pyytänyt virallisesti tai epävirallisesti Kreikan viranomaisilta tietoja tästä tapauksesta? Voisiko komission oikeudellinen yksikkö tarkastella Kreikan rikoslain 191 artiklaa määrittääkseen, noudattaako se perussopimuksissa määrättyjen vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja perusvapauksien sekä oikeusvaltion periaatteiden henkeä? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 2001) Komissio on erittäin kiinnostunut tästä tapauksesta ja on seurannut sitä tiiviisti. Komissio ei kuitenkaan voi tällä hetkellä käytössään olevien tietojen perusteella antaa täydellistä vastausta kysymykseen ja on tämän vuoksi pyytänyt Kreikan hallitusta toimittamaan mahdollisimman pian kopion tuomiosta sekä muita tapauksen kannalta merkityksellisiä tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1434/01 esittäjä(t): Guido Viceconte (PPE-DE) komissiolle. Acquedotto Pugliese -yhtiön myynti.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0241 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1434/01 esittäjä(t): Guido Viceconte (PPE-DE) komissiolle (11. toukokuuta 2001) Aihe: Acquedotto Pugliese -yhtiön myynti Italian nykyinen hallitus aikoo markkinalainsäädäntöä soveltamatta hankkiutua eroon Acquedotto Pugliese -yhtiöstä ja myydä sen alihintaan ENELille, jonka enemmistöosakkaana on valtio. Tietääkö Euroopan komissio Italian hallituksen aikeista ja siitä, että se aikoo toteuttaa kaupan ilman julkista tarjouskilpailua? Eikö komissio katso, että tällainen on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrättyjen vapaan kilpailun periaatteiden vastaista? Jos näin on, mitä komissio aikoo tehdä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 2001) Julkisista hankinnoista annetut direktiivit koskevat ainoastaan sopimuksia, joilla viranomaiset ostavat tavaroita tai palveluja. Tämä rajoitus ei kuitenkaan sulje pois sitä seikkaa, että kuten hankinnoissa, myös jäsenvaltioiden suorittamissa tavaroiden ja palvelujen myynneissä on noudatettava EY:n perustamissopimusta ja erityisesti tavaroiden ja palvelujen vapaasta liikkuvuudesta ja sijoittautumisoikeudesta annettuja määräyksiä sekä syrjimättömyyden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita. Lisäksi valtion omaisuuden myyntiin ilman, että järjestetään julkinen tarjouskilpailu tai että riippumaton asiantuntija antaa arvion, jossa vahvistetaan kaupan tapahtuvan markkina-arvoon, voi liittyä, alan luonteesta ja tapauksen erityispiirteistä riippuen, kysymys valtion avusta. Esillä olevassa asiassa komissio on pyytänyt Italian viranomaisilta tietoja aiotun myynnin perusteista. Viranomaiset viittasivat vastauksessaan 9. maaliskuuta 2000 annettuun asetukseen Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri, jossa päätetään siirtää Acquedotto Pugliesen (EEAP) omistusoikeus suoralla kaupalla Italian kansalliselle sähköenergiayhtiölle (Enel SpA) riippumattomien arvioijien vahvistamalla hinnalla. Komissio odottaa parhaillaan lisätietoja tarkastaakseen, noudatetaanko arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa Apulian vesilaitoksen myynnissä EY:n perustamissopimuksen määräyksiä ja periaatteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1343/01

esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle

(4. toukokuuta 2001)

Aihe: Maailmanlaajuinen konferenssi rasismia, syrjintää ja muukalaisvihaa vastaan

Durbanissa Etelä-Afrikassa järjestetään 31. elokuuta - 7. syyskuuta maailmanlaajuinen konferenssi rasismia, syrjintää ja muukalaisvihaa sekä muita suvaitsemattomuuden muotoja vastaan.

Mitkä ovat komission suunnitelmat konferenssin johdosta?

Aikooko komissio antaa oman konkreettisen panoksensa konferenssiin?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(12. heinäkuuta 2001)

Komissio tuo oman panoksensa rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden vastaisessa maailmankonferenssissa käytävään keskusteluun antamalla asiaan liittyvän tiedonannon(1). Tiedonannossa esitetään yhteenveto Euroopan unionissa jo toteutetuista toimenpiteistä rasismin torjumiseksi ja havainnollistetaan, mitä alueellisella tasolla yhdessä toimiva valtioiden ryhmä voi saada aikaan. Euroopan unionin jäsenvaltiot ja toimielimet ovat osoittaneet olevansa sitoutuneita torjumaan rasismia yhteensovittamalla politiikkojaan ja toimimaan tietyillä aloilla unionin tasolla. Neuvosto on antanut EU:n tasolla sitovia rotusyrjinnän kieltäviä säädöksiä, jotka jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään. Euroopan unionin toiminnasta tiedonannossa annettujen esimerkkien tarkoituksena on paitsi herättää keskustelua konferenssissa myös kannustaa konferenssin jälkeisiin rasismin vastaisiin toimiin alueellisella tasolla eri puolilla maailmaa. Euroopan unionille tarjoutuu maailmankonferenssissa lisäksi tilaisuus hankkia tietoja muualla maailmassa saaduista kokemuksista. Tästä on apua rasismin vastaisten strategioiden ja toimenpiteiden suunnittelussa tulevaisuudessa.

Maailmankonferenssin valmisteluihin komissio on antanut panoksensa osallistumalla maailmankonferenssissa hyväksyttävän poliittisen julistuksen ja toimintaohjelman luonnosteluun ja niistä käytyihin neuvotteluihin. Komissio johtaa maailmankonferenssiin lähtevää Euroopan yhteisön valtuuskuntaa, joka muodostuu parlamentin jäsenistä, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen sekä kansalaisjärjestöjen edustajista.

Yhteisö on myös antanut panoksensa maailmankonferenssin valmisteluprosessiin osallistumalla Strasbourgissa 11.-13. lokakuuta 2000 järjestetyn Euroopan alueen konferenssin valmisteluun sekä osallistumalla muita alueita (Amerikkaa, Afrikkaa ja Aasiaa) koskeviin konferensseihin. Lisäksi yhteisö on tukenut YK:n ihmisoikeusasioiden päävaltuutetun toimiston toimintaa 3,6 miljoonalla eurolla tukeakseen kansalaisjärjestöjen osallistumista valmisteluprosessiin (Santiago 5.-7. joulukuuta 2000, Dakar 21.-24. tammikuuta ja Teheran 19.-21. helmikuuta 2001) sekä itse maailmankonferenssiin.

(1) KOM(2001) 291 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0318/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Europartenariat-järjestelyn lopettaminen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0318/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Europartenariat-järjestelyn lopettaminen Voiko komissio selittää, miksi europartenariat-ohjelma päätettiin lopettaa ennen kuin sitä koskevan arvioinnin tulokset olivat selvillä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2001) Komissio on tarkastellut uudelleen ensisijaisia tavoitteitaan ja tehtäviensä hoitamiseen käytettävissä olevia resursseja. Tässä yhteydessä ja komission 26. heinäkuuta 2000 laatimassa tiedonannossa Toimielinten tehtävien ja henkilöresurssien vastaavuus(1) esitettyjen erityisryhmän työn tulosten perusteella komissio on päättänyt, ettei se enää suoraan osallistu Europartenariat-tapahtumien hallinnointiin. Parhaillaan tehtävän Europartenariat-arviointitutkimuksen tavoitteena on selvittää, millaisia vaikutuksia ohjelmalla on ollut sen 1012 toimintavuonna, sekä ehdottaa parannuksia ohjelmamalliin. Se, että komissio on päättänyt olla jatkamatta omien resurssiensa investoimista tämän ohjelman hallinnointiin, ei estä sitä, etteivätkö muut osapuolet voisi hyödyntää vuosien kuluessa luotua mallia, etenkin jos nämä osapuolet katsovat hyötyneensä toteutetuista ohjelmista. Arvioinnista on tällöin hyötyä näille osapuolille. Komissio on valmis antamaan uusien järjestäjien käyttöön kehittämänsä hallinnointivälineet, kuten järjestäjän oppaan ja ohjelmistopaketin. (1) SEC(2000) 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0265/01

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(8. helmikuuta 2001)

Aihe: Kaupunkioppaat

Olettiko komissio vastatessaan kirjalliseen kysymykseen E-3650/00(1), että asia koskee vain Espanjaa? Aikooko komissio muuttaa vastaustaan sen perusteella, että kyseistä opasta markkinoidaan kaikkialla Euroopassa harhaanjohtavalla etämyynnillä?

(1) EYVL C 151 E, 22.5.2001, s. 198.

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(3. huhtikuuta 2001)

Komissio on täysin tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisessa kysymyksessään E-3650/00 kuvaaman tapauksen kansainvälisestä luonteesta, eikä ole olettanut, että kyseessä olisi puhtaasti Espanjan sisäinen asia. Komissio viittaa kirjalliseen kysymykseen E-3650/00 antamaansa vastaukseen ja toistaa, että asian käsittely ei kuulu komission toimivaltaan.

Tarkennuksena ja oikeudellisten kysymysten osalta komissio katsoo, että kaupunkioppaan markkinointi arvoisan parlamentin jäsenen kuvaamalla tavalla voi olla harhaanjohtavaa mainontaa. Tällainen tapaus voisi kuulua harhaanjohtavaa mainontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 10 päivänä syyskuuta 1984 annetun neuvoston direktiivin 84/450/ETY(1) soveltamisalaan. Tämän direktiivin tarkoituksena on suojella kuluttajia ja kauppaa, liiketoimintaa, käsityötä tai ammattia harjoittavia henkilöitä sekä yleisöä harhaanjohtavalta mainonnalta ja sen kohtuuttomilta seurauksilta (direktiivin 1 artikla). Arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen mukaan pienyrittäjät, joita pyydetään antamaan tietonsa kaupunkioppaaseen, kuuluvat tällä direktiivillä suojeltujen henkilöiden ryhmään. Toimenpiteisiin ryhtyminen ei kuitenkaan ole komission vaan kansallisten viranomaisten asia niiden kansallisten lakien perusteella, joiden osaksi edellä mainittu direktiivi on saatettu.

Kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20 päivänä toukokuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/7/EY(2) ja kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 5 päivänä huhtikuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/13/ETY(3) tähtäävät kuluttajien suojelemiseen, mutta näyttää siltä, että niitä ei sovelleta arvoisan parlamentin jäsenen kuvaamaan tilanteeseen.

(1) EYVL L 250, 19.9.1984.

(2) EYVL L 144, 4.6.1997.

(3) EYVL L 95, 21.4.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0353/01

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(6. helmikuuta 2001)

Aihe: Lentomatkustajien turvallisuus

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tutkiakseen pitkillä lentomatkoilla havaitun ns. turistiluokan syndrooman esiintymistiheyttä ja terveysriskejä? Minkä tyyppisiä neuvoja on pyydetty EU:n alueella toimivilta lentoyhtiöiltä ja lääketieteen asiantuntijoilta? Aikooko komissio antaa lausunnon tutkimusten edistymisestä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0151/01, E-0155/01, E-0191/01, E-0233/01, E-0349/01 ja P-0353/01

(15. maaliskuuta 2001)

Komissio on hyvin tietoinen laskimoveritulppaa ja matkustamo-olosuhteita koskevista tuoreista selvityksistä ja tiedoista ja suhtautuu erittäin vakavasti matkustajien tuntemaan huoleen. Komissio on tutkinut useita raportteja, erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen tiedettä ja tekniikkaa käsittelevän valiokunnan (Select Committee on Science and Technology) laatimaa raporttia.

Alustavan arvion perusteella komissio ei ole löytänyt tukea äärimmäisille väitteille lentomatkojen aiheuttamista terveysriskeistä, mutta suhtautuu kuitenkin terveysriskeihin erittäin vakavasti. Tämä koskee laskimoveritulppaa varsinkin siksi, että sen yleisyydestä on vain vähän tietoa.

Komissio lähetti ensimmäisenä varotoimena Euroopan lentoyhtiöiden liiton (AEA), Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden yhdistyksen (ERA) ja kansainvälisen tilauslentoyhtiöiden järjestön (IACA) puheenjohtajille kirjeen, jossa se kehotti järjestöjen jäseniä ryhtymään laskimoveritulppaa koskeviin varotoimenpiteisiin. Kirjeessä lentoyhtiöitä kehotettiin toimimaan nopeasti riskien vähentämiseksi. Tämä tapahtuu tiedottamalla matkustajille riskeistä, altistavista tekijöistä ja noudatettavista varotoimenpiteistä ennen pitkiä lentomatkoja esimerkiksi matkan varaamisen tai lippujen tilaamisen yhteydessä. Myös lentomatkan aikana matkustajia voidaan neuvoa, miten veritulpan mahdollisuutta voidaan pienentää.

Useat lentoyhtiöt ovatkin omasta aloitteestaan laittaneet varoituksia lentoasemille sekä järjestäneet mahdollisuuden saada tietoa lennon aikana muun muassa lehtisistä, videoista ja lehdistä, joissa annetaan harjoitusohjeita ja suosituksia esimerkiksi siitä, miten pitää toimia ja mitä välttää.

Seuraavaksi on harkitusti arvioitava terveysriskejä. Komissio aikoo mahdollisimman pian perustaa asiantuntijaryhmiä, joista yksi käsittelee laskimoveritulpan vaikutuksia ja toinen lentomatkojen laatua ja matkustamo-olosuhteita. Ryhmät käyvät tarkoin läpi tähän asti tehdyt tutkimukset ja tekevät sen jälkeen päätelmät terveysriskeistä, lisätutkimusten tarpeesta ja toimista, joita eri osapuolten tulisi toteuttaa.