KIRJALLINEN KYSYMYS P-1979/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Komission virkamiesten osallistuminen Belgian paikallisvaaleihin.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0122 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1979/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (7. kesäkuuta 2000) Aihe: Komission virkamiesten osallistuminen Belgian paikallisvaaleihin Unionin kansalaisilla on EY:n perustamissopimuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti oikeus äänestää ja asettua ehdokkaaksi Belgian vaaleissa. Komissio on kuitenkin tietojemme mukaan ottanut käyttöön sisäisen määräyksen, joka tekee virkamiehille ehdokkaaksi asettautumisesta vähemmän houkuttelevaa. Ehdokkaaksi asettautuvien virkamiesten on otettava kolme kuukautta palkatonta lomaa. Tämä on täysin ristiriidassa sen kanssa, että unionin kansalaiset, komission virkamiehet mukaan lukien, pyritään integroimaan asuinpaikkakuntansa sosiaaliseen verkostoon. Lisäksi tämä määräys heikentää olennaisesti virkamiesten osallistumista paikalliseen päätöksentekoon. 1. Onko komissio ottanut käyttöön sisäisen määräyksen, jolla virkamiehet velvoitetaan ottamaan kolme kuukautta palkatonta lomaa, jos he haluavat asettua ehdokkaiksi Belgian kunnallisvaaleissa ja/tai vaaleissa, joilla valitaan jäseniä Belgian sosiaaliturvaviraston elimiin? Mihin tällä määräyksellä itse asiassa pyritään, jos se on otettu käyttöön? 2. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tällainen määräys on ristiriidassa sen kanssa, että EU:n kansalaiset, komission virkamiehet mukaan lukien, pyritään integroimaan asuinpaikkakuntansa sosiaaliseen verkostoon? Aikooko komissio perua kyseisen määräyksen, jos se on samaa mieltä? Kuinka kolmen kuukauden palkatonta lomaa koskeva vaatimus voidaan komission mielestä sovittaa yhteen integrointipyrkimyksen kanssa, jos se on eri mieltä asiasta? 3. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tämä määräys heikentää olennaisesti virkamiesten mahdollisuuksia osallistua paikalliseen päätöksentekoon? Aikooko komissio perua kyseisen määräyksen, jos se on samaa mieltä asiasta? Kuinka kolmen kuukauden palkatonta lomaa koskeva vaatimus voidaan komission mielestä sovittaa yhteen päätöksentekoon osallistumista koskevien pyrkimysten kanssa, jos se on eri mieltä asiasta? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2000) Komissio ei ole antanut arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman kaltaista sisäistä sääntöä. Ainoat asian kannalta merkitykselliset henkilöstösääntöjen määräykset joita sovelletaan kaikkien toimielinten, ei ainoastaan komission virkamiehiin esitetään 15 artiklassa, jossa määrätään, että virkamiehen, joka on ehdokkaana vaaleilla täytettäviin julkisiin tehtäviin, on anottava henkilökohtaisista syistä myönnettävää virkavapautta, jonka kesto on enintään kolme kuukautta. Jos virkamies tulee valituksi, nimittävän viranomaisen on arvioitava hänen asemansa. Kyseisten virkojen tärkeyden ja niihin liittyvien haltijalle asetettujen velvoitteiden mukaan nimittävä viranomainen päättää, jatkaako virkamies palveluksessa vai onko hänen anottava henkilökohtaisista syistä myönnettävää virkavapautta. Jälkimmäisessä tapauksessa virkavapauden kesto on sama kuin toimikausi tehtävässä, johon virkamies on valittu. Nämä määräykset merkitsevät sitä, että komissio sallii virkamiesten osallistua päätöksentekoon asuinpaikkakunnallaan ja että se on ottanut huomioon muun muassa seuraavat seikat: aikovatko mahdolliset ehdokkaat osallistua vaalikampanjaan kokopäiväisesti, haetun julkisen viran luonne ja siihen sisältyvät tehtävät sekä se, haittaako virkamiesten ehdokkuus heidän työskentelyään toimielimessä kohtuuttomasti. Kun virkamies valitaan julkiseen virkaan, komissio arvioi lisäksi, ehkäisevätkö julkisiin velvollisuuksiin sisältyvät tehtävät niiden ammatillisten velvollisuuksien täyttämistä, joita kyseisellä henkilöllä on toimielintä kohtaan, tai saattavatko kyseiset velvollisuudet olla kyseisen toimielimen kannalta jollain tavalla haitallisia. Tämän jälkeen komissio päättää, voiko virkamies jatkaa toimielimen palveluksessa vai onko hänen anottava henkilökohtaisista syistä myönnettävää virkavapautta sen toimikauden ajaksi, jonka hän toimii kyseisessä virassa. On kuitenkin huomattava, että tällaiset tilanteet ovat hyvin harvinaisia silloin, kun on kyse kunnallisvaaleissa suoritettavasta valinnasta. Edellä mainitut tapaukset ovat ainoita julkiseen päätöksentekoon osallistumiseen liittyviä tapauksia, joissa virkamiehiä vaaditaan tekemään hakemus henkilökohtaisista syistä haettavaa virkavapautta varten. Komissio katsoo edellä mainittujen sääntöjen jättävän riittävästi vapautta ja harkintavaltaa sekä kunnallisvaalien ehdokkaille että heidän työnantajalleen. Komissio katsoo tämän vuoksi, etteivät nämä säännöt heikennä kohtuuttomasti virkamiesten oikeutta olla poliittisesti aktiivisia, ryhtyä ehdokkaaksi vaaleissa tai tulla valituksi edustajaksi millä tahansa tasolla, ja etteivät ne estä virkamiehiä osallistumasta myöskään julkisten asioiden hoitoon ja demokraattiseen päätöksentekoon asuinjäsenvaltiossaan. Komissio ei tämän vuoksi harkitse kyseisten sääntöjen muuttamista. Ainoa toimenpide, jonka komissio toteutti ennakkoon Belgian tulevien kunnallisvaalien vuoksi, oli sen sisäiseen verkkoon lähettämä tiedote, jossa kohdistettiin huomio siihen seikkaan, että Belgiassa annettiin 27. tammikuuta 1999 laki 19. joulukuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/80/EY täytäntöönpanosta; kyseisellä lailla sellaisille Belgiassa asuville Euroopan unionin kansalaisille, jotka eivät ole Belgian kansalaisia, annetaan oikeus äänestää kunnallisvaaleissa. Lisäksi tiedotteessa annetaan äänestämistä ja ehdokkaaksi asettumista koskevia ohjeita sellaisille virkamiehille, jotka täyttävät unionin kansalaisuutta ja asuinpaikkaa koskevat sekä muut äänestäjäluetteloon kirjoittautumista, äänestämistä ja ehdokkaaksi asettumista koskevat vaatimukset.