ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1928/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Umbrian ja Marchen maanjäristysalueen yritysten avustaminen Italian lakiin sisältyy erityisiä kriteerejä, jotka koskevat maanjäristysalueille sijoittuneiden yritysten mahdollisuutta saada käyttöönsä rakennerahastovaroja. Teollisuusministeriö voi päättää tällaisiin yrityksiin sovellettavasta ehdosta, jolla hakemusten tekoa voidaan lykätä. Tämä on tärkeä mahdollisuus Umbrian ja Machen alueen yrityksille. Säännös, johon rahastovarojen käyttömahdollisuuden laajentaminen koskemaan sellaisia alueita, joilla ei sitä normaalisti ole, voisi perustua - varojen kasvattaminen mahdollisimman suuriksi ja tiettyihin tarkoituksiin osoitettujen varojen käyttö tavoitteeseen 1 rinnastettavalla tavalla - toimitettiin ulkoasianministeriölle 19. joulukuuta 1997 annettavaksi tiedoksi Euroopan unionille. Komissiolta pyydetään edellä sanotun pohjalta tietoa siitä, onko totta, ettei Euroopan unioni ole vielä ilmoittanut hyväksymisestään, koska se katsoo, että tarvittavia varoja ei voida käyttää Umbrian ja Marchen maanjäristysalueen lisäksi muilla, aiemmin tuhon kohteeksi joutuneilla alueilla Italian muissa osissa, kuten Italian viranomaiset puolestaan suunnittelevat. Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle keskustelleensa 7. heinäkuuta 1998 Italian viranomaisten kanssa Italian ehdottamasta investointituesta maanjäristysalueilla sijaitseville yrityksille. Komissio ilmoitti keskusteluissa pitävänsä suunniteltuja tuki-intensiteettejä liian korkeina, kun otetaan huomioon, että kyse ei ole vahinkojen korvaamiseen myönnettävästä tuesta vaan todellisesta investointituesta. Italian viranomaiset panivat merkille nämä ongelmat. Komissio luottaa siihen, että ongelmiin voidaan löytää ratkaisu mahdollisimman pian, jotta kyseiset alueet saisivat käyttöönsä kaikki tarvittavat keinot jälleenrakennus- ja korjaustoiminnan nopeuttamiseksi. Komissio täsmentää, että ehdotetun tukijärjestelmän hyväksymiseen liittyvät ongelmat eivät koske yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen mukaisia jälleenrakennus- ja elvytystoimenpiteitä tavoitteen 5b kohdealueilla, joita varten myönnetään lähiaikoina rakennerahastoista lähes 500 miljoonan ecun lisätuki.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1505/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Tietoyhteiskunta ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Puhuessaan 23. tammikuuta 1997 Euroopan parlamentin aluepoliittisessa valiokunnassa, joka käsitteli komission tiedonantoa yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta (KOM(97) 0007 lopull., 22.1.1997), komission jäsen Wulf-Mathies sanoi, että lisättäisiin tukea, erityisesti nykyisten tavoitteiden 1 ja 2 puitteissa, tieto- ja tietoliikennetekniikoille (TTT), koska ne myötävaikuttavat tietoyhteiskuntaan siirtymiseen. Voiko komissio ilmoittaa, minkä TTT-hankkeiden rahoittamisessa se on tähän mennessä ollut mukana nykyisten tavoitteiden 1 ja 2 puitteissa ja mitä hankkeita tullaan rahoittamaan nykyisen suunnittelujakson loppuun! mennessä? Mitkä alueet saavat tällaista etua, mitkä ovat kokonaiskustannukset ja yhteisön osuus niistä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) Yhteenkuuluvuutta ja tietoyhteiskuntaa koskevassa komission tiedonannossa olevat tiedot perustuvat komission toteuttamaan sisäiseen tutkimukseen, jossa esitetään arvio tietoliikennettä koskevista toimista, jotka osarahoitetaan rakennerahastoista. Arvio perustuu jäsenvaltioiden nykyisen ohjelmakauden 1994/1999 alussa esittämiin ohjelmiin. Kauden lopussa toteutetaan jälkiarvio. Kuluvan ohjelmakauden aikana rakennerahastoista (Euroopan aluekehitysrahasto) on tarkoitus osarahoittaa tietoliikennettä koskevia toimia yhteensä 1 741 miljoonalla eculla tavoite 1, 2 ja 5 b -alueilla. Edellä mainitun summan alustava erittely infrastruktuurien ja sovellusten osalta sekä pääasiallisia edunsaajavaltioita koskevat ohjeelliset yksityiskohdat sisältävä taulukko toimitetaan suoraan kysyjälle sekä Euroopan parlamentin pääsihteeristölle. Näiden laskelmien jälkeen on toteutettu yhteisön tukikehysten väliarviointi sekä rakennerahastojen varojen indeksoinnista johtuvien summien vuosittainen jako. Lisäksi useat jäsenvaltiot ovat ehdottaneet toimintalinjojen uudelleen kohdistamista. Tällä on ollut vaikutusta tietoyhteiskuntaa koskeviin investointeihin. Joissakin tapauksissa (esim. Espanjassa) laadittiin uusi tietoyhteiskuntaa koskeva toimintalinja, kun taas muissa tapauksissa (esim. Portugalissa) nykyistä tietoliikenteen toimintalinjaa vahvistettiin siten, että se kattaa myös kehittyneet sovellukset ja palvelut. Lopullinen selvitys tietoyhteiskuntaan liittyvistä menoista voidaan tehdä vasta jälkiarvioinnin jälkeen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2330/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Grangen virasto Voiko komissio ilmoittaa onko sopimukset eläinlääketieteellisen ja kasvien terveyden tarkastus- ja valvontaviraston sijoittamisesta Grangeen saatu valmiiksi ja koska muutto väliaikaisista toimitiloista tapahtuu, niin että virasto voi aloittaa varsinaisen työnsä? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Komissio haluaa ensinnäkin painottaa, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on yksi komission yksiköistä. Se toimii kuluttajapolitiikasta ja kuluttajien terveyden suojelusta vastaavan pääosaston alaisena linjana. Grange-hankkeen osalta voidaan todeta, että komissio ja Irlannin viranomaiset (Office of public works) eivät ole vielä tehneet lopullisia sopimuksia elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston sijoittamisesta. Sopimusten valmistelussa on kuitenkin edetty pitkälle ja ne on tarkoitus allekirjoittaa ennen vuoden 1998 loppua. Grangen rakennusten valmiiksisaattamiseen pyydetty aika on 18 kuukautta. Sen vuoksi on perusteltua olettaa, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto voi toimia uusissa tiloissa viimeistään vuoden 2000 loppuun mennessä.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1667/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Komission maito-ohjelman tukiperusteiden yhteensopivuus artiklan 129 tavoitteiden kanssa Komission maitotuotteita tukeva ohjelma, jonka perusperiaatteena on tukea runsasrasvaisia maitotuotteita enemmän kuin vähärasvaisia, ei ole kansanterveyden kannalta järkevä. Yllä mainittuun viitaten kysyn, katsooko komissio, että maito-ohjelman tukiperusteet, jotka suosivat runsasrasvaisia maitotuotteita vähärasvaisten kustannuksella, ovat yhdenmukaiset ja sopusoinnussa perussopimuksen artiklan 129 tavoitteiden kanssa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (15. heinäkuuta 1998) Komissio on vakuuttunut siitä, että koulumaitoa koskevalla yhteisön tukijärjestelmällä, jota parlamentin jäsen tarkoittanee, on ainoastaan myönteisiä vaikutuksia kansanterveyteen. Näin ollen komissio katsoo, että kyseinen ohjelma vastaa täysin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 artiklan tavoitteita.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1298/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EU:n ja Etelä-Afrikan tasavallan välinen kalastussopimus Euroopan komission ja Etelä-Afrikan viranomaisten väliset neuvottelut kalastussopimuksen allekirjoittamisesta aloitetaan lähiaikoina. Tämä sopimus tehdään yhteistyötä koskevan yleissopimuksen puitteissa ja sen ansiosta Etelä-Afrikka saa huomattavia tullietuja tuotteidensa viemiseksi EU:hun. Yhteisön pakastuslaivastolle tarvitaan myös vaihtoehtoisia kalavesiä, erityisesti kun kyseessä on kummeliturskan kalastus. Edellä olevat seikat huomioon ottaen, voiko komissio ilmoittaa, mitä suuntaviivoja ja vaatimuksia se aikoo esittää neuvotteluissa, jotta kummeliturskan pyyntiä harjoittavat yhteisön pakastusalukset pääsisivät näille vesille ja jotta se tapahtuisi ensisijaisesti yhteisön lipun alla? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 1998) Neuvosto antoi syyskuussa 1995 komissiolle neuvotteluvaltuudet, joilla komissiolle annettiin melko suuri liikkumavara sen suhteen, minkä tyyppiseen kalastussopimukseen Etelä-Afrikan kanssa pyritään. Komissio ilmoitti 8. huhtikuuta 1998 pidetyssä kokouksessa halukkuutensa tehdä kalastussopimus, jossa yhdistyvät useat tekijät, kuten perinteiset lisenssit, väliaikaisten yhteenliittymien perustaminen ja yhteisyritysten rahoitus. Koska sopimusneuvottelut ovat vasta alkuvaiheessa, on tässä vaiheessa ennenaikaista ottaa kantaa siihen, millainen kalastussopimuksen lopullinen sisältö tulee olemaan.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1887/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Kertomus lähentymisestä Komission kertomuksessa talouksien lähentymisen arvioinnista ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymistä koskevasta suosituksesta (KOM)1999 lopull.) sanotaan, että neuvosto antoi 23. lokakuuta 1995 asetuksen (EY) 2429/95(1), jossa säädetään oikeusperustasta yhdenmukaistetun menetelmän määrittämiseksi jäsenvaltioiden kuluttajahintaindeksien laskemista varten. Asetuksessa säädetään asteittain kahdessa vaiheessa toteutettavasta yhdenmukaistamisesta: 1. Olemassa olevien kansallisten kuluttajahintaindeksien sisältämiin tietoihin perustuvien useiden väliaikaisten kuluttajahintaindeksien laatiminen, jotka korjataan niin, että niillä katetaan mahdollisimman yhdenmukaisesti tavarat ja palvelut. 2. Yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien (YKHI) laatiminen Voiko komissio selvittää, mitkä tavarat ja palvelut otettiin huomioon laadittaessa väliaikaisia kuluttajahintaindeksejä? (1) EYVL L 257, 27.10.1995, s. 1. Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1885/98, E-1886/98 ja E-1887/98 (30. heinäkuuta 1998) Komissio on laskenut Euroopan talousalueen kuluttajahintaindeksin (ETAKHI) tammikuusta 1995 alkaen, ja pyytämänne tiedot ovat saatavilla kuukausittain sekä elektronisesti (NewCronos-tietokanta) että painetussa muodossa (Statistics in Focus: Economy and Finance). Komissio on laskenut soveltuvin osin myös Euroopan kuluttajahintaindeksin (EKHI) tammikuusta 1995 alkaen, ja pyytämänne tiedot vuodelta 1997 ovat saatavilla kuukausittain samalla tavoin kuin ETA:n kuluttajahintaindeksistäkin. Väliaikaisten kuluttajahintaindeksien kattamien tavaroiden ja palveluiden osalta komissio toimittaa yksityiskohtaiset tiedot suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle (Eurostat News Release nro 15, "New way of comparing EU inflation", 29. helmikuuta 1996).
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2554/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) , Raimo Ilaskivi (PPE) ja Jyrki Otila (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Tasa-arvo eräissä palveluissa Komissio on aivan oikein kiinnittänyt huomiota ihmisten tasa-arvoiseen kohteluun. Puhelinosuuskunnissa on purettu osuuksien omistajien etuuksia juuri direktiivin vastaisina. Postipalveluissa, kiinteistöveroissa ja jätehuoltomaksuissa noudatetaan kuitenkin Suomessa eriarvoista politiikkaa kesäasukkaiden ja vakinaisten asukkaiden välillä. Postimaksuilla veloitetaan kannosta erillinen maksu, jota vakituiselta asukkaalta ei veloiteta. Jätehuoltomaksut saattavat olla kuukaudelta samat kuin pysyvällä asukkaalla vuodessa. Näkeekö komissio, että tämä on tasa-arvolain vastaista? Jos näkee, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä asian korjaamiseksi? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisia jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Ilaskivin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3942/97(1). (1) EYVL C 223, 17.7.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2130/98 esittäjä(t): Felipe Camisón Asensio (PPE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: "Ecos-Ouverture" -ohjelman toteuttaminen Extremadurassa Kannattaisiko komission mielestä harkita "Ecos-Ouverture" -ohjelman kehyksessä toteutettavaa alueellista yhteistyötä, joka perustuisi kokemusten vaihtoon ja työmenetelmien siirtoon metsästykseen liittyvien toimien kehittämiseksi? Voitaisiinko tätä yhteistyötä toteuttaa Espanjan Extremaduran ja Unkarin tai Romanian välillä? Milloin asiasta voidaan odottaa ehdotusta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1998) Komissio julkaisi 13. kesäkuuta 1998(1) viimeisen Ecos-Ouvertureen liittyvän ehdotuspyynnön tälle ohjelmakaudelle. Suunnitellun yhteistyön toiminta-alat ovat paikallisten tai alueellisten viranomaisten työmenetelmien ja työvälineiden parantaminen, pienten ja keskisuurten yritysten nykyaikaistamiseen ja kehittämiseen tähtäävien tukipalveluiden parantaminen, ympäristön suojelu ja hyödyntäminen kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti sekä alueiden kulttuuriperinnön taloudellinen hyödyntäminen työpaikkojen säilyttämiseksi tai pysyvien työpaikkojen luomiseksi. Metsästykseen liittyviä toimia ei sinällään rahoiteta näissä puitteissa, mutta tukikelpoisia voisivat olla toimet, joissa ne liittyvät esimerkiksi kestävään kehitykseen tai ympäristön suojeluun. Komissio tarkistaa kuitenkin huolellisesti tällaiset ehdotukset. Määräaika hankkeiden jättämiselle on 15. marraskuuta 1998. (1) EYVL C 183, 13.6.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1761/98 esittäjä(t): Heidi Hautala (V) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Nestemäiset biopolttoaineet Nestemäiset biopolttoaineet (esimerkiksi biodiesel) ovat vaihtoehtoisia polttoaineita, joita komissio on tukenut erilaisten T& K-aloitteiden kautta (esim. Altener- ja Life-ohjelmat). Pilottihankeohjelman ulottaminen koskemaan 2 prosenttia nestemäisten polttoaineiden markkinoista on yksi niistä suosituksista, jotka sisältyvät uusiutuvia energialähteitä koskevaan valkoiseen kirjaan, jonka Euroopan komissio hyväksyi 26. marraskuuta 1997. Valkoisessa kirjassa osoitetaan, että pakollisen kesannoinnin vähentäminen 5 prosenttiin on johtanut liian vähäiseen raaka-aineen tarjontaan. Tämä vaarantaa niiden tehtaiden tulevaisuuden, jotka jo tuottavat biopolttoaineita. Lisäksi se, ettei Agenda 2000 -asiakirjaan ole sisällytetty muuhun kuin elintarviketuotantoon käytettäviä satoja koskevia toimenpiteitä, vähentää yksityisen sektorin luottamusta biopolttoaineisiin tehtäviä investointeja ja biopolttoaineiden kehittämistä kohtaan. Onko komissio näin ollen harkinnut kiireellisten tukitoimenpiteiden esittämistä kesäkuussa käytävissä kesannointia koskevissa keskusteluissa? Mikä on komission ehdotus pitkän aikavälin ratkaisuksi Agenda 2000:n uudistusten yhteydessä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 1998) Komissio vahvistaa aiemman kantansa, jonka se on ilmaissut vastauksessaan parlamentin jäsenten Giacomo Santinin, Claudio Azzolinin ja Umberto Scapagninin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1055/98(1). Komissio on siten täysin tietoinen biopolttoaineita valmistavan teollisuuden raaka-aineiden saantiin liittyvistä tämänhetkisistä ongelmista ja uusiutuvia energianlähteitä koskevan valkoisen kirjan(2) hyväksymisestä johtuvista vaikeuksista. Biopolttoaineita valmistavan teollisuuden tulevaisuuden kehitys edellyttää, että Agenda 2000 - asiakirjaan(3) liittyvien neuvottelujen yhteydessä tarkastellaan kaikkia sellaisia mahdollisuuksia, joiden avulla voitaisiin varmistaa raaka-aineiden jatkuva saanti. Olisi myös pyrittävä nykyisin kansallisella tasolla sovellettavien verotuksellisten toimenpiteiden yhdenmukaistamiseen. Agenda 2000 -asiakirjan mukaisesti vapaaehtoisen kesannoinnin merkitys tulee korostumaan. Jäsenvaltioilla on mahdollisuus sallia, että viljelijät voivat kesannoida jopa 100 prosenttia viljelykelpoisesta maastaan. Kesannoituja aloja voidaan mahdollisesti käyttää muihin kuin elintarvikekäyttöön tarkoitettujen raaka-aineiden viljelyyn. Biopolttoaineiden tuotanto on yksi tällainen käyttötarkoitus. Komissio on lisäksi ehdottanut markkinapolitiikan täydentämistä uudenlaisella maaseudun kehittämispolitiikalla, johon sisältyisi myös uusia mahdollisuuksia uusiutuvien raaka-aineiden alalla. Jäsenvaltiot voivat saada yhteisön tukea kansallisille ohjelmilleen, joilla pyritään edistämään muuhun kuin elintarviketuotantoon suunnattuja investointeja. (1) Katso sivu 12. (2) KOM(97) 599 lopullinen. (3) KOM(97) 2000 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2020/98

esittäjä(t): Edith Müller (V) komissiolle

(30. kesäkuuta 1998)

Aihe: Demokratia- ja kansalaisyhteiskuntapalkinnot

EU ja Yhdysvallat julkistivat 18. toukokuuta 1998 demokratia- ja kansalaisyhteiskuntapalkintojen saajat. Yhteensä viidenkymmenen voittajan joukossa oli yhdistyksiä ja yksityishenkilöitä 26 eri maasta ja kukin voittaja sai 20 000 dollaria.

Kuka nimitti palkintoehdokkaat ja valitsi voittajat? Kuinka suuri osa miljoonan dollarin kokonaispalkintosummasta oli peräisin EU:n talousarviosta ja mistä budjettikohdista? Onko kyseessä kertaluonteinen aloite vai aiotaanko se vakinaistaa?

Miksi Kosovoon ei myönnetty palkintoa?

Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus

(20. heinäkuuta 1998)

Demokratia- ja kansalaisyhteiskuntapalkinnot ovat erittäin onnistunut ja näkyvä esimerkki transatlanttisesta yhteistyöstä, jolla tuetaan demokratian ja kansalaisyhteiskunnan kehittymistä maailmanlaajuisesti.

Yhdysvallat sekä ehdokasmaissa sijaitsevat EU:n jäsenvaltioiden suurlähestystöt ja komission edustustot nimesivät yhdessä palkintoehdokkaat. Komission, jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen hallinnon virkamiehet arvioivat ehdokkaat ja antoivat suosituksensa korkean tason virkamiesryhmän tarkasteltaksi ja hyväksyttäväksi, joka kokoontui osana uutta transatlanttista toimintaohjelmaa. Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen 18. toukokuuta 1998 järjestetyssä huippukokouksessa palkinnonsaajat vahvistettiin virallisesti.

Puolet palkintorahoista oli peräisin yhteisön talousarvioista (209 510 ecua budjettikohdasta B7-701 ja 245 946 ecua budjettikohdasta B7-700).

Vastaavaa tilaisuutta ei ole tarkoitus järjestää toistamiseen, koska se oli suunniteltu juhlistamaan tapahtumia, jotka eivät toistu vuosittain, eli ns. Marshallin suunnitelman 50-vuotisjuhlaa ja EY:n perustamissopimuksen 40-vuotista olemassaoloa.

Yksi palkinnonsaajista oli Kosovosta, ja yhteensä kolme Jugoslavian liittotasavallasta; heistä yksi, Gazmend Pula, on suorasanainen ihmisoikeuksien puolestapuhuja Kosovosta. Pula on oman turvallisuutensa vaarantaen ollut aktiivisesti mukana yrityksissä laajentaa keskustelua ja luoda vuoropuhelun mahdollisuuksia serbien ja Kosovon albaanien välillä. Pula ja viisi muuta palkinnonsaajaa osallistuivat 18. toukokuuta 1998 järjestettyyn huippukokoukseen, jossa palkinnot jakoivat Yhdysvaltojen presidentti, Euroopan komission puheenjohtaja ja Ison-Britannian pääministeri.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1864/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Naudanlihan tuonti Pohjois-Irlannista ja muualta Isosta-Britanniasta Euroopan komissio on aikeissa esittää neuvostolle vasikanlihan vientikiellon osittaista poistamista koko Ison-Britannian alueen osalta sen jälkeen, kun Pohjois-Irlannista tapahtuva vienti on vapautettu 1. kesäkuuta 1998 alkaen. Tämä kysymys on erittäin vakava Pohjois-Irlannissa - alueella joka tuottaa yli 12 % brittiläisen lihan koko tuotannosta - jatkuvasti esiin tulevien "hullujen lehmien taudin" tapausten vuoksi, joita on todettu jo yhteensä 1769. Vaarat ovat huomattavasti suuremmat erityisesti niissä maissa, jotka eivät ole omavaraisia karjataloustuotteiden tuotannossa vaan harjoittavat mittavaa tuontia (esimerkiksi Kreikka), sillä Ison-Britannian alueelta tuleva saastunut liha voi päätyä niihin muiden jäsenvaltioiden kautta, koska EU:n sisärajoilla tarkastukset on poistettu. Haluaisin saada tietää Euroopan komissiolta: Mitkä ovat syyt Isosta-Britanniasta peräisin olevan lihan tuontikiellon poistamisen kiirehtimiseen, vaikka samalla ei ole täysin varmistettu, että markkinoilla oleva liha on kaikille unionin kansalaisille ehdottoman turvallista?
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1896/98 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Oikeusapu sisämarkkinoilla Tanskassa on järjestelmä, jossa kansalaiset voivat joissakin tapauksissa saada oikeusapua niissä oikeudellisissa riita-asioissa, joihin he saattavat joutua osallisiksi. Kyse on toisaalta siitä, että kansalainen voi tietyin ehdoin saada maksuttoman oikeudenkäynnin, ja toisaalta siitä, että on olemassa joukko vakuutusjärjestelmiä, joista voi saada taloudellista tukea mahdollisissa oikeusasioissa. Nämä vakuutukset eivät tosin ole voimassa, mikäli kyseinen henkilö on osallisena esim. siviilioikeusasiassa sen jäsenvaltion ulkopuolella, jonka kansalainen hän on. Komissiolta pyydetään vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko oikein, että yksityishenkilöt eivät voi EU:ssa saada oikeusapua oikeudellisissa riita-asioissa muissa EU:n jäsenvaltioissa kuin niissä, joiden kansalaisia he ovat, ja silloinkin vain, jos kyseisessä maassa on tämäntyyppistä tukea koskevia erityisjärjestelmiä? 2. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tällainen tilanne haittaa vapaan liikkuvuuden kehittämistä sisämarkkinoilla? 3. Onko komission mahdollista tehdä aloitteita tilanteen korjaamiseksi, ja onko sellaisia aloitteita tehty? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (29. heinäkuuta 1998) Kansallisissa tuomioistuimissa käsiteltävissä riita-asioissa annettavaa oikeusapua säädellään jäsenvaltioiden lainsäädännöllä. Oikeus vedota tuomioistuimeen liittyy kuitenkin EY:n perustamissopimuksessa määrättyihin vapauksiin, ja EY:n perustamissopimuksen 6 artiklassa kielletään syrjintä kansallisuuden perusteella. Näin ollen unionin kansalaisilla on perustamissopimuksessa määrättyjen oikeuksiensa harjoittamiseksi oltava oikeus vedota tuomioistuimeen ja mahdollisuus saada oikeusapua ilman kansallisuuteen perustuvaa syrjintää. Eroavaisuuksia jäsenvaltioiden tarjoamassa oikeusavussa ei voida pitää 6 artiklan tarkoittamana syrjintänä, kunhan oikeusapua tarjotaan objektiivisin perustein ja kansallisuudesta riippumatta. Perustamissopimuksen vartijana komissio voi puuttua asiaan, jos ilmenee 6 artiklassa kiellettyä syrjintää tai muita yhteisön lainsäädännön rikkomuksia. Komissiolla ei kuitenkaan ole tiedossaan, että mikään jäsenvaltio syrjisi toisen jäsenvaltion kansalaisia oikeusavun tarjoamisessa.