ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3213/01 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE), Philip Bushill-Matthews (PPE-DE),Martin Callanan (PPE-DE), Jacqueline Foster (PPE-DE), Daniel Hannan (PPE-DE),Christopher Heaton-Harris (PPE-DE), Roger Helmer (PPE-DE),Piia-Noora Kauppi (PPE-DE), Timothy Kirkhope (PPE-DE),Neil Parish (PPE-DE), Charles Tannock (PPE-DE)ja Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Uuden 500 euron setelin vaikutus rahanpesuun.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3213/01 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE), Philip Bushill-Matthews (PPE-DE),Martin Callanan (PPE-DE), Jacqueline Foster (PPE-DE), Daniel Hannan (PPE-DE),Christopher Heaton-Harris (PPE-DE), Roger Helmer (PPE-DE),Piia-Noora Kauppi (PPE-DE), Timothy Kirkhope (PPE-DE),Neil Parish (PPE-DE), Charles Tannock (PPE-DE)ja Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2001) Aihe: Uuden 500 euron setelin vaikutus rahanpesuun Ainoastaan kaksi Euroopan unionin jäsenvaltiota (Saksa ja Alankomaat) käyttävät tammikuussa 2002 liikkeelle laskettavaan 500 euron seteliin arvoltaan verrattavissa olevia seteleitä ja Saksan markka on jo vuosia ollut rikollisten mielivaluutta laajalti Euroopassa. Voiko komissio kertoa, miksi näin suuri seteli, jota jo kutsutaan gangsteriseteliksi, on sen mielestä tarpeen? Onko poliisiviranomaisia kuultu ennen käyttöönottopäätöstä? Onko komissio valmis suosittamaan setelin vetämistä käytöstä, jos Europol tai Interpol toteavat sen auttavan järjestäytyneitä rikollisia merkittävästi rikosten suorittamisessa, mukaan lukien suurten huumemäärien tai ydinmateriaalin ostaminen? Voiko komissio ilmoittaa, olisiko euroalueella ollut riittävästi käteistä liikkeellä tammikuuhun 2002 mennessä, jos olisi tehty päätös, että 200 euroa on suurin seteli? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2002) Joissakin jäsenvaltioissa Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Luxemburgissa, Alankomaissa ja Itävallassa on tällä hetkellä käytössä arvoltaan suuria, noin 200600 euron seteleitä. Saksassa on esimerkiksi käytössä 1 000 Saksan markan seteli. Näin ollen ainakin osa Euroopan väestöstä on tottunut käyttämään arvoltaan suuria seteleitä maksuvälineenä ja arvonsäilyttäjänä. Tässä suhteessa nimellisarvoltaan suuret eurosetelit korvaavat nimellisarvoltaan suuret kansalliset setelit. On tietenkin vaikeaa arvioida, missä määrin euroa tullaan käyttämään laittomissa liiketoimissa. Sitäkin vaikeampaa on ennustaa, onko 200 ja 500 euron seteleillä vaikutusta tällaiseen käyttöön. Komissio pyrkii toimivaltansa rajoissa saamaan mahdollisia todisteita siitä, onko euroseteleitä käytetty suhteettoman paljon laittomissa liiketoimissa vuoden 2001 jälkeen. Komissiolla ei ole tiedossaan tutkimuksia seteleiden nimellisarvojen vaikutuksesta euroalueen käteislikviditeettiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3539/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Terra Mítica -teemapuiston julkista tukea koskeva asia.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3539/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Terra Mítica -teemapuiston julkista tukea koskeva asia Alicanten pakkolunastusasioita käsittelevän tuomioistuimen arviot Terra Mítica -teemapuiston kuuluvien maa-alueiden arvosta poikkeavat jyrkästi aikaisemmista muista lähistöllä sijaitsevista oletettavasti samanarvoisista maa-alueista tehdyistä arvioista, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee: >TAULUKON PAIKKA> Ei pitäisi unohtaa, että pakkolunastustuomioistuin on valtiovarainministeriön alainen hallinnollinen elin ja että maan arvon arvioiminen samoin kuin muun omaisuuden arvioiminen markkinahintoja alhaisemmaksi vieläpä aikaisemmin annettuja arvoja alhaisemmaksi, voitaisiin tulkita käytännössä julkiseksi tueksi Terra Mítica -teemapuistolle, koska asianomaiset voisivat hankkia maata halvempaan hintaan kuin mahdolliset kilpailijat ja saisivat siten kilpailuetua. Pitääkö komissio näitä tietoja olennaisina sen selvittämiseksi, missä määrin Terra Mítica -hanke on saanut julkista tukea? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2002) Päätöksessään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan (ent. 93 artiklan) 2 kohdassa tarkoitettu menettely Terra Mítica -puistoa (Benidorm, Alicante) koskevien valtiontukiepäilyjen vuoksi(1) komissio totesi, että puiston pakkolunastuksen avulla hankkimat maa-alueet, joihin parlamentin jäsen viittaa, eivät sinänsä olleet valtiontukea. Syyt tähän on esitetty edellä mainitussa päätöksessä(2). Nämä tekijät eivät myöskään ole merkityksellisiä niiden asiaan liittyvien muiden näkökohtien tutkinnan kannalta, joista on aloitettu EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. (1) EYVL C 300, 26.10.2001. (2) Ks. päätöksen 50 kohta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3715/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Maitolaatujen väritunnisteet.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0228 - 0228



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3715/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (9. tammikuuta 2002) Aihe: Maitolaatujen väritunnisteet Yhdistyneessä kuningaskunnassa eri maitolaaduilla on erilaisia väritunnisteita. Esimerkiksi Plymouthissa rasvattoman maidon väritunniste on vihreä, kun taas Bristolissa sen väritunniste on punainen, ja vihreä väri on varattu vähärasvaiselle maidolle. Maan eri osien välillä säännöllisesti matkustaville tämä voi johtaa sekaannuksiin. Voiko komissio ilmoittaa, harkitseeko se maitopakkausten väritunnisteiden määrittämistä yhdenmukaisuuden lisäämiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Kulutukseen tarkoitetun maidon markkinointia koskevat vaatimukset vahvistetaan maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevista lisäsäännöistä kulutukseen tarkoitetun maidon osalta 18 päivänä joulukuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2597/97(1). Tässä asetuksessa säädetään kulutukseen tarkoitetun maidon myyntinimityksistä ja koostumuksesta, mutta siinä ei ole väritunnisteiden käyttöä koskevia säännöksiä. Väritunnisteiden käyttö on englantilainen tapa, ja se johtuu lasipulloissa myydyn tuoreen maidon suuresta markkinaosuudesta. Komission mielestä väritunnisteiden käytön sääntelyyn yhteisön tasolla ei ole riittäviä perusteita, vaan tässä tapauksessa olisi sovellettava toissijaisuusperiaatetta. (1) EYVL L 351, 23.12.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3135/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Luettelo Espanjassa tehdyistä petoksista ja säännönvastaisuuksista ESR:ssä ja EAKR:ssa vuosina 1994—1999.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0111 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3135/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (7. marraskuuta 2001) Aihe: Luettelo Espanjassa tehdyistä petoksista ja säännönvastaisuuksista ESR:ssä ja EAKR:ssa vuosina 19941999 Euroopan parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevan puitesopimuksen, tehty 29. kesäkuuta 2000, mukaisesti Euroopan parlamentti pyytää komissiota toimittamaan yhteistyössä OLAF:n kanssa Euroopan parlamentille luettelon Espanjassa tehdyistä petoksista ja säännönvastaisuuksista rakennerahastoissa (ESR ja EAKR) suunnittelujaksolla 19941999. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Komissio painottaa, että rakennepolitiikan rahoituksen epäsäännönmukaisuuksista ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä sekä tätä alaa koskevan tiedotusjärjestelmän perustamisesta 11 päivänä heinäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1681/94(1) mukaisesti jäsenvaltioiden on annettava komissiolle selvitys epäsäännönmukaisista tapauksista, joista on tehty hallinnollinen tai oikeudellinen esitutkinta (3 artikla). Jäsenvaltioiden on annettava selvitys myös oikeudenkäynneistä, joita on aloitettu aiemmin todettujen epäsäännönmukaisuuksien johdosta, sekä oikeudenkäynneissä tapahtuneista merkittävistä muutoksista (5 artikla). Niistä 606:sta rakennerahastoja koskevasta ilmoituksesta, jotka Espanja antoi asetuksen täytäntöönpanoajankohdan (vuoden 1994 kolmas neljännes) ja vuoden 2000 lopun välisenä aikana, 357 ilmoitusta liittyi pelkästään Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahaston ohjelmakauteen 19941999. Komissio toimittaa suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle taulukon, jossa Espanjassa ilmi tulleet kauteen 19941999 liittyvät epäsäännönmukaisuudet on jaoteltu tyyppikohtaisesti. (1) EYVL L 178, 12.7.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2583/01 esittäjä(t): Feleknas Uca (GUE/NGL) komissiolle. Poliisin käyttämä väkivalta kansainvälisenä rauhan päivänä Turkissa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2583/01 esittäjä(t): Feleknas Uca (GUE/NGL) komissiolle (24. syyskuuta 2001) Aihe: Poliisin käyttämä väkivalta kansainvälisenä rauhan päivänä Turkissa Turkin viranomaiset kielsivät kurdien etua ajavan HADEP-puolueen rauhan puolesta järjestämät mielenosoitukset kansainvälisenä rauhan päivänä 1. syyskuuta 2001. Tästä huolimatta tuhannet ihmiset ilmaisivat kadulla toiveensa rauhasta. Turkin poliisi vastasi tähän ankaralla väkivallalla ja hyökkäsi rauhallisia mielenosoittajia vastaan käyttäen puisia sauvoja ja kyynelkaasua. Yhdeksässä kaupungissa pidätettiin yli 3 000 HADEP:in jäsentä. Satoja ihmisiä loukkaantui ja tuhansia pidätettiin. Eräs 19-vuotias poika kuoli putoamisen seurauksena paetessaan poliisia. Onko komissio tietoinen näistä Turkissa sattuneista väkivaltaisuuksista? Mitä mieltä komissio on Turkin viranomaisten painostuksesta kurdien etua ajavaa HADEP-puoluetta ja sen jäseniä kohtaan? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2001) Sananvapaus, yhdistymisvapaus ja vähemmistöjen suojelun periaate kuuluvat Kööpenhaminassa määriteltyihin poliittisiin perusteisiin, jotka ehdokasmaiden tulee täyttää. Sananvapauden ja rauhanomaisen kokoontumisen laillisten ja perustus-laillisten takuiden vahvistaminen on lyhyen aikavälin ensisijainen tavoite liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa Turkin kanssa. Komissio on seurannut tarkasti tilannetta Turkissa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien osalta. Yksityiskohtainen arvio tilanteesta annetaan komission tulevassa määräaikaiskertomuksessa, jonka on määrä ilmestyä 13. marraskuuta 2001. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien seikkojen osalta komissio voi vahvistaa, että se on saanut tietoa Turkin poliisin ja turvallisuusjoukkojen mielenosoittajia vastaan kohdistamasta huonosta kohtelusta ja väkivaltaisuuksista. Komissio pitää tällaista käyttäytymistä valitettavana. Tämän lisäksi komissio katsoo, että tällaiset toimet eroavat jyrkästi siitä, mitä esitetään sisäasiainministerin 24. heinäkuuta 2001 päivätyssä kiertokirjeessä, jossa tuomitaan nimenomaisesti turvallisuusjoukkojen ja poliisin liiallinen voimankäyttö.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3414/01

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle

(13. joulukuuta 2001)

Aihe: Kidutuksen käyttö ja terroritoimista epäiltyjen epäinhimillinen kohtelu Yhdysvalloissa

Terrorismin torjuntatoimet Yhdysvalloissa ovat jo johtaneet useita kertoja pidätettyjen perusoikeuksien loukkaamiseen. Useissa humanitaaristen järjestöjen raporteissa mainitaan, että pidätetyillä, joita epäiltiin terroritekoihin syyllistymisestä, ei ollut mahdollisuutta olla yhteydessä asianajajaan ja lisäksi heiltä riistettiin oikeus ottaa yhteyttä omaisiinsa. Joissakin tapauksissa, kidutuksen uhrien kansainvälisen kuntoutuskeskuksen johtajan antamien tietojen mukaan, epäiltyjä kidutettiin sillä verukkeella, etteivät he suostuneet yhteistyöhön kuulustelijoiden kanssa.

Neuvostolta kysytään, mikä on Euroopan unionin kanta tähän ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisen oikeuden periaatteiden ja kidutuksen vastaisen kansainvälisen sopimuksen loukkaamiseen? Yhdysvallat on ratifioinut mainitun sopimuksen, joka kieltää kidutuksen ja epäinhimillisen kohtelun käyttämisen tunnustusten saamiseksi pidätetyiltä. Mitä se aikoo tehdä sen vaaran suhteen, että vastaavanlaisia ilmiöitä tavataan EU:n jäsenvaltioissa?

Vastaus

(25. ja 26. maaliskuuta 2002)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, kaikki EU:n jäsenvaltiot pitävät hyvin tärkeänä kaikkien kidutuksen ja muun epäinhimillisen ja halventavan kohtelun tai rangaistuksen

muotojen ehkäisyä ja poistamista EU:ssa ja maailmanlaajuisesti. Kidutus on vastenmielisimpiä ihmisarvon ja ihmisoikeuksien loukkauksia. Pyrkiessään kidutuksen ja pahoinpitelyn ehkäisyyn ja poistamiseen EU nojautuu asiaankuuluviin ihmisoikeuksia, oikeudenkäyttöä ja aseellisten selkkausten käymistä koskeviin kansainvälisiin ja alueellisiin normeihin. Kidutuksen sekä julman, epäinhimillisen tai halventavan rangaistuksen ja kohtelun kielto on vahvistettu myös EU:n perusoikeuskirjan 4 artiklassa. Neuvosto korostaa, että terrorismin torjunta ei missään tapauksessa voi oikeuttaa kidutuksen käyttöä.

Neuvosto hyväksyi 9. huhtikuuta 2001 EU:n politiikan suuntaviivat suhteissa kolmansiin maihin kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä kysymyksissä voimistaakseen unionin toimintaa kidutuksen poistamiseksi koko maailmasta. Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on tarjota EU:lle operatiivinen väline, jota käytetään kaikilla tasoilla yhteyksissä kolmansiin maihin sekä monenvälisillä ihmisoikeusfoorumeilla. EU:n tavoitteena on saada unionin ulkopuoliset maat toteuttamaan tehokkaita kidutuksen vastaisia toimenpiteitä ja varmistamaan, että kidutusta ja pahoinpitelyä koskeva kielto pannaan täytäntöön. Jokaiselle vangille on hänen oikeusasemastaan riippumatta annettava kaikki kansainvälisessä oikeudessa tunnustetut takeet, ja häntä on kohdeltava asiaankuuluvien kansainvälisten normien mukaisesti.

Kysymys Euroopan unionissa toteutettavista ehkäisytoimenpiteistä taas kuuluu jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3617/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. Euro ja kristillinen perinteemme.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0152 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3617/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Euro ja kristillinen perinteemme Euroopan kulttuurin ja perinteen juuret ovat eittämättä kristinuskossa. Kaarle Suuren kruunajaisten 1200-vuotispäivänä paavi kuitenkin huomautti, että esimerkiksi perusoikeuskirjassa ei millään tavalla viitata Jumalaan, joka kuitenkin on kaikkein tärkein ihmisarvon ja perusoikeuksien lähde. Voisiko komissio kertoa, miksi myös euroseteleiden kuvituksessa on tarkasti vältetty viittaamasta kristinuskoon tai Jumalaan? Eikö tämä olisi pikemminkin välttämätöntä aikana, jolloin maailmanlaajuistuminen valitettavasti murentaa perinteitämme ja Euroopan historiallista, kulttuurista ja uskonnollista identiteettiä? Aikooko komissio miettiä uudelleen euron graafista asua? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2002) EY:n perustamissopimuksen 106 artiklan mukaan Euroopan keskuspankilla (EKP) on yksinoikeus antaa lupa seteleiden liikkeeseen laskemiseen yhteisössä. EKP ja kansalliset keskuspankit voivat laskea liikkeeseen seteleitä, ja ne ovat myös vastuussa seteleiden suunnittelusta. Komissio ei siis voi vastata tähän kysymykseen, koska asia ei kuulu sen toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3525/01

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(20. joulukuuta 2001)

Aihe: Seigniorage-tulo

Voiko komissio arvioida, kuinka paljon kukin jäsenvaltio hyötyy taloudellisesti euron käyttöönotosta seigniorage-tulon eli rahaveron kautta?

Voiko se ilmoittaa tämän myös prosenttiosuutena bruttokansantuotteesta kunkin jäsenvaltion osalta?

Onko kyseinen tulo otettu huomioon komission nykyisissä julkisia talouksia koskevissa arvioissa?

Miten tuloa pitäisi käsitellä julkisissa talouksissa?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(25. tammikuuta 2002)

Komissiolla ei ole vertailukelpoisia arvioita taloudellisesta hyödystä, jonka euron käyttöönotto todennäköisesti tuottaa jäsenvaltioille seigniorage-tulon muodossa. Euron käyttöönotto merkitsee käytännössä kansallisen valuutan määräisten korottomien saatavien korvaamista euromääräisillä korottomilla saatavilla. Euron käyttöönotto ei siis vaikuta suoraan seigniorage-tulon kokonaismäärään euroalueella. Seigniorage-tulo jaetaan euroalueen kansallisten keskuspankkien kesken Euroopan keskuspankin (EKP) määrittämän jakoperusteen mukaisesti (Euroopan keskuspankkijärjestelmän perussäännöstön 32.5 artikla). EKP:n neuvosto päätti 6. joulukuuta 2001 viiden vuoden siirtymäajasta, jolla lievennetään euroseteleiden käyttöönoton vaikutusta kansallisten keskuspankkien nykyiseen suhteelliseen tulotasoon. Tulevat muutokset käteisen rahan määrässä ja mahdollisesti palauttamatta jääneet kansallisen valuutan määräiset setelit ja kolikot vaikuttavat keskuspankkien (setelit) ja julkisen talouden taseisiin (kolikot). Toistaiseksi on epäselvää, kuinka suuria nämä vaikutukset ovat ja milloin ne realisoituvat.

Edellä esitettyjen syiden vuoksi komissio ei voi arvioida taloudellista vaikutusta suhteessa kunkin jäsenvaltion bruttokansantuotteeseen.

Komissio ei ole ottanut kyseisiä tuloja huomioon laatiessaan ennusteita jäsenvaltioiden julkisen talouden kehityksestä.

Seigniorage-tulo on analyyttinen käsite, jota ei ole määritelty käytössä olevassa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä, mutta se vaikuttaa pääomatulovirtoihin. Transaktiot ja taseeseen tehtävät mukautukset eivät ole suoranaista kassatuloa, eikä niiden pitäisi vaikuttaa julkisen talouden yli- tai alijäämään. Euroon siirtymisestä syntyneiden satunnaisten tuottojen siirtoa keskuspankeilta valtiolle on pidettävä rahoitustapahtumina, jotka vaikuttavat mahdollisesti julkisen velan määrään, mutta eivät julkisen talouden yli- tai alijäämään.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3383/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Olympialaisiin liittyvät hankkeet Shiniasissa Marathonin alueella.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3383/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (6. joulukuuta 2001) Aihe: Olympialaisiin liittyvät hankkeet Shiniasissa Marathonin alueella Komission jäsen Wallström on 22. kesäkuuta 2001 vastannut aikaisempaan asiaa koskeneeseen kysymykseeni (E-1073/01(1)), että komissio on käynyt paikan päällä Shiniasissa Marathonin alueella Kreikassa arvioimassa tilannetta ja koonnut aluetta koskevia tietoja. Vastauksessaan se mainitsi, että koottu tieto on nyt arvioitavana, ja komissio voi päättää sen perusteella asiaa koskevista jatkotoimista. Voiko komissio kertoa minulle, onko se tutkinut näitä tietoja, ja minkä päätöksen se on tehnyt? Onko komissio tietoinen siitä, että olympialaisiin liittyvien hankkeiden rakentaminen on jo aloitettu, ja että tälle historialliselle alueelle mahdollisesti aiheutettua vahinkoa on mahdoton korjata? (1) EYVL C 340 E, 4.12.2001, s. 163. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2002) Komission tavoitteena asiassa, joka koskee olympialaisia varten suunniteltua soutu- ja melontakeskusta Shiniasissa Marathonin alueella Kreikassa, on a) taata alueelle riittävä suoja lisäämällä se luontotyyppidirektiivillä 92/43/ETY(1) perustettuun Euroopan ekologiseen verkostoon (Natura 2000) ja b) varmistaa, että tämä olympialaisten kilpailupaikan rakentaminen ja alueen hoito tulevaisuudessa toteutetaan siten, että alueen luonnonarvoja suojellaan ja alue kunnostetaan. Sen jälkeen kun komissio vastasi parlamentin jäsenen edelliseen asiaa koskevaan kysymykseen E-1073/01, Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet uusia asiaa koskevia asiakirjoja ja heihin on oltu yhteydessä. Toimien ansiosta hankkeen suunnitelmaa on parannettu alueen luontotyypeille aiheutuvien haittojen minimoimiseksi ja kunnostusmahdollisuuksien lisäämiseksi. Myös suunnitelmissa kansallispuiston perustamiseksi on edistytty. Kosteikon kunnostusohjelman täytäntöönpanosuunnitelmat ovat kuitenkin joiltakin osin puutteelliset, eikä aluetta ei ole vielä lopullisesti nimetty Natura 2000 -kohteeksi. Tästä syystä komissio ei ole vielä pystynyt päättelemään lopullisesti, onko hankkeen kokonaissuunnitelma sopusoinnussa alueen luonnonsuojeluarvojen kanssa, ja se on ottanut asian esille Kreikan viranomaisten kanssa, jotta asiassa päästäisiin pian tyydyttävään ratkaisuun. (1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3707/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Aukko Ruotsin salmonellavalvonnassa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0225 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3707/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Aukko Ruotsin salmonellavalvonnassa Ruotsiin tuotavat lihavalmisteet eivät 12. marraskuuta 2001 alkaen enää kuulu salmonellavalvonnan piiriin. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että marinoituja liha- ja siipikarjatuotteita ei valvota. Jäsenyysneuvotteluissa tapahtuneen erehdyksen vuoksi lihavalmisteet eivät koskaan päätyneet valvonnan piiriin. Kaikki osapuolet kuitenkin pitivät lihajalosteita valvonnan piiriin kuuluvina, ja vuonna 1998 Ruotsin elintarvikevirasto Livsmedelverket antoi lihavalmisteet kattavan määräyksen. Mutta kun tanskalainen tuontiyritys huomautti virastolle, että sen määräyksillä ei ole oikeusperustaa, virasto perääntyi asiassa. Voiko Ruotsi laajentaa salmonellatakuut ulottumaan myös lihavalmisteisiin, jotta salmonellavalvonnassa jäsenyysneuvottelujen aikana tapahtuneesta erehdyksestä johtuva aukko voitaisiin tukkia? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2002) Suomelle ja Ruotsille myönnettiin salmonellan osalta lisätakuita niiden liittymisasiakirjan yhteydessä. Kyseisen asiakirjan liitteessä I nämä lisätakuut kattavat elävän siipikarjan, munien, tuoreen lihan ja tuoreen siipikarjanlihan kaupan Suomeen ja Ruotsiin. Tarvittavat muutokset lisättiin liittymisasiakirjalla asiaa koskeviin neuvoston direktiiveihin. Vastaava säännös sisällytettiin jauhetun lihan ja raakalihavalmisteiden tuotantoon ja markkinoille saattamiseen sovellettavista vaatimuksista 14. joulukuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/65/EY(1) 3 artiklaan, kun tätä alaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä tarkistettiin. Säännös koskee ainoastaan Suomeen ja Ruotsiin tarkoitetun jauhetun lihan kauppaa. Näin ollen salmonellaa koskevista lisätakuista annettuja sääntöjä sovelletaan jauhettuun lihaan mutta ei raakalihavalmisteisiin. Salmonellaa koskevien lisätakuiden ulottamiseksi koskemaan raakalihavalmisteita olisi neuvoston direktiiviä 94/65/EY muutettava vastaavasti. On huomattavaa, että direktiivissä 94/65/EY säädetään jo niin jauhettua lihaa kuin raakalihavalmisteita koskevista salmonellakriteereistä. Näitä kriteereitä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin. Komissio katsoo, että koska yhteisön lainsäädännössä on jo säädetty raakalihavalmisteissa olevaa salmonellaa koskevista kriteereistä, salmonellaa koskevia lisätakuita ei tarvitse ulottaa koskemaan näitä valmisteita. Elintarvikehygieniaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä tarkistetaan parhaillaan, ja komissio tarkistaa tässä yhteydessä mikrobiologisia kriteereitä. Näin ollen saatetaan harkita parannuksia raakalihavalmisteiden näytteenottosääntöihin ja -rajoihin valvonnan tiukentamiseksi. (1) EYVL L 368, 31.12.1994.