ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3250/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin korkkialaa koskeva politiikka.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0113 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3250/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin korkkialaa koskeva politiikka Korkinkorjuusesonki on juuri päättynyt. Joka vuosi siihen osallistuu Málagan maakunnan Rondan ja Cortes de la Fronteran kunnissa suuri joukko alan ammattilaisia, kuten kirvesmiehiä, kerääjiä, leikkaajia, ajomiehiä ja punnitsijoita. Koko alaa vaivaa epätietoisuus tulevaisuudesta, sillä ei tiedetä tuleeko markkinoille luonnonkorkin korvaava aine. Korkin tie korkkitammesta kuluttajille on monimutkainen ja vaivalloinen prosessi, joka alkaa korkinkerääjän kirveeniskusta ja päättyy tehtaalla, jossa korkkisadon tuotanto jalostetaan. Kaikki tuotantoon osallistuvat ammattilaiset haluaisivat tarkistaa alaa koskevaa yhteisön politiikkaa oman selviytymisensä ja tulevaisuutensa varmistamiseksi. Voiko komissio ilmoittaa aiotaanko korkkialaa koskevaa yhteisön politiikkaa parantaa, jotta varmistetaan alan tasapainoinen tulevaisuus ja että joka vuosi Málagassa ja muilla korkkia tuottavilla yhteisön alueilla voidaan jatkaa korkin tuottamista ikivanhaan tapaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2000) Komissio on tutustunut korkkialan tilanteeseen, sen tulevaisuuteen liittyviin ongelmiin sekä alan ammattilaisten huolenaiheisiin. Korkkia koskeva politiikka kuuluu metsästrategiaan(1), jossa säädetään metsätalouden kaikkien osatekijöiden kehittämisen edistämisestä korkkitammi ja kestävän metsänhoidon parantaminen mukaan luettuna. Korkkialan eduksi tehtävät käytännön toimenpiteet sisältyvät maaseudun kehittämistä koskeviin ohjelmiin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(2) nojalla. On mahdollista ryhtyä erilaisiin käytännön toimenpiteisiin, jotka koskevat 30 artiklassa säädettyjä toimia eli investointeja metsätaloustuotteiden korjuun parantamiseen ja järkiperäistämiseen, kaupan pitämisen ja jalostuksen parantamista ja erityisesti niitä toimia, jotka vastaavat alan tulevaisuusnäkökohtaa eli uusien myyntikanavien etsintää. Näihin eri näkökohtiin liittyviä hankkeita voidaan ehdottaa. Ammattialajärjestöjä tuetaan muutenkin, jotta ne voisivat kehittää tai ylläpitää toimintojaan tällä alalla erityisesti suhteessa parlamentin jäsenen mainitsemiin toimintoihin, kuten puiden kuorimiseen. Metsien neuvoa-antava komitea kokoaa yhteen metsäalan ammattilaiset tietojen ja näkemysten vaihtamiseksi. Komissio on hiljattain määritellyt suunnitellut toimet, jotka kattavat metsäalan korkki mukaan luettuna. Niitä voidaan mukauttaa ja toteuttaa tämän alan tarpeiden mukaan. Tästä syystä ei ole tarpeen harkita yhteisön politiikan tarkistamista. Parannuksia voidaan tehdä ammattilaisten ehdotusten perusteella jo määritellyissä puitteissa. (1) KOM(98) 649, lopullinen. (2) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2690/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Puolan liittyminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0210 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2690/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Puolan liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Puolaan sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän takuu- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 ja E-2701/00 (29. syyskuuta 2000) Jotta voitaisiin arvioida Puolan, Tekin tasavallan, Kyproksen, Unkarin, Slovenian ja Viron yhteisöön liittymisestä aiheutuvat vuosittaiset maataloustuen lisäkustannukset, olisi kohtalaisella varmuudella tiedettävä, milloin ja millä ehdoin nämä maat liittyvät yhteisöön. Nämä seikat on määriteltävä maiden kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joiden maataloutta käsittelevä vaihe käynnistyi kesäkuussa 2000. Parlamentin jäsenen esittämien oletusten perusteella tehty kustannusarvio olisi näin ollen väistämättä hypoteettinen, teoreettinen ja epävarma. Neuvottelujen tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2147/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Saippuan valmistukseen käytettävä tali.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2147/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Saippuan valmistukseen käytettävä tali Sisältyykö yhteisön lainsäädäntöön rajoituksia, jotka koskevat EU:sta peräisin olevan talin käyttöä saippuan valmistuksessa? Mitä oikeussäännöksiä sovelletaan silloin, kun jokin yhtiö haluaa asettaa saippuanvalmistajille saippuan oston ehdoksi sen, että talin on oltava peräisin tietystä jäsenvaltiosta tai tietyistä jäsenvaltiosta? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/768/ETY(1) eli kosmetiikkadirektiivin liitteen II kohdassa 419 b todetaan yleisperiaatteena olevan, että sekä yhteisöstä että muualta kuin yhteisöstä peräisin olevia talin johdoksia saa käyttää edellyttäen, että noudatetaan valmistusprosessissa lueteltuja menetelmiä transesteröintiä ja saponifiointia koskevat eritelmät mukaan luettuina. Tuottajan on ehdottomasti todistettava näiden menetelmien käyttö talin johdosten tuottamisessa. Talin alkuperää koskeva tieto löytyy tuottajan ylläpitämistä tuotetiedoista, joihin sisältyvät kaikki raaka-aineita koskevat erittelyt, tässä tapauksessa myös saippuassa käytetyn talin alkuperä. Tuotetietojen pitämisestä jäsenvaltioiden saatavilla vastaa aina valmistaja tai valmistajan edustaja tai henkilö, jonka tilauksesta kosmeettinen tuote valmistetaan, tai henkilö, joka vastaa maahantuodun kosmeettisen tuotteen saattamisesta yhteisön markkinoille. (1) EYVL L 262, 27.9.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2363/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle. Tanskan EMU-poikkeus.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2363/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Tanskan EMU-poikkeus Voiko neuvosto vahvistaa, että jos Tanska suostuu osallistumaan EMU:n kolmanteen vaiheeseen, Maastrichtin sopimuksesta poistetaan Pöytäkirja eräistä Tanskaa koskevista määräyksistä ja että se samalla merkitsee, että Tanska ei voi enää vedota pöytäkirjaan, ellei sitä hyväksytä uudelleen hallitustenvälisessä kokouksessa ja vahvisteta kaikkien jäsenvaltioiden ratifioinnilla? Vastaus (9. marraskuuta 2000) Neuvosto muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että EY:n perustamissopimuksen ja sen liitteenä olevien pöytäkirjojen tulkinta ei kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2273/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle. Riisialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0103 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2273/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Riisialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus Ehdotukseen riisialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksesta sisältyy merkittäviä ja mielestämme vaarallisia uudistuksia, jotka koskevat tämän alan yhteisön tukia koskevaa lainsäädäntöä. Maa- ja kalatalousasioista vastaava komission jäsen Franz Fischler on esittänyt uudistuksen joitakin tärkeimpiä kohtia: - maan viljelykäytöstä poistamisen asettaminen 10 prosenttiin - interventiohinnan poistaminen - julkisen varastoinnin poistaminen - YMP:n määräämien tukien vähentäminen. Edellä esitetyillä toimilla vähennetään riisin viljelyalaa voimakkaasti, ottaen huomioon, että kyseessä on erikoistunut viljely, jota ei ole helppo sisällyttää viljelykiertoon siitä syystä, että riisin viljelyssä käytetään erityislaitteita, joita ei voi käyttää muiden viljojen osalta, ja erityisen maaperätyypin vuoksi. Nämä toimet siis aiheuttavat tuntuvaa haittaa Euroopan riisinviljelijöille ja johtavat riisin tuontiin kolmansista maista. Eikö komissio katso, että olisi suojeltava riisin viljelyä, jota on perinteisesti harjoitettu maaseudullamme? Eikö komissio katso, että maailmanlaajuisten järjestöjen, kuten Maailman kauppajärjestön, kannanotot, jos niitä ei riittävällä tavalla kumota, johtavat tyypillisten tuotantojen harvenemiseen elleivät niiden katoamiseen kokonaan? Minkälaisen poliittisen signaalin komissio ajattelee antavansa suojaamalla yhteisön tuotannot heikosti tai laiminlyömällä ne kokonaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 2000) Euroopan riisimarkkinoilla on vakava epätasapaino, joka ilmenee siten, että interventiovaraston määrä on lähes 30 prosenttia sisäisestä tuotannosta ja siten, että markkinahinnat ovat jatkuvasti interventiohintaa alempia. Tilanteen aiheuttamat rahoituskustannukset ovat suuret, jos interventiossa oleva riisi mahdollisesti pilaantuu kahden tai kolmen vuoden varastoinnin jälkeen. Kaikkia mahdollisia vaihtoehtoja huolellisesti tarkasteltuaan komissio tuli siihen lopputulokseen, että riisialan sisällyttämisellä peltokasvijärjestelmään ja interventiohinnan poistamisella voidaan saada aikaan tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino samalla säilyttäen kuitenkin riisinviljelijöiden tulotaso. Ehdotuksessa ei ole esitetty tukien vähentämistä. Päinvastoin, niitä korotetaan nykyisestä 52,65 eurosta tonnilta 63 euroon tonnilta, joka vastaa viljoille markkinointivuodesta 2001/2002 vahvistettua tukea. Tuontijärjestelmän osalta komissio aikoo noudattaa tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) määräysten mukaisia kansainvälisiä velvoitteita. Komission arvioiden mukaan yhteisön riisinviljelijät voivat tämän ehdotuksen avulla hyötyä kaupan tasapainosta noudattaen maataloutta koskevassa GATT-sopimuksessa määrättyjä velvoitteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3058/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Tolueenin luokitus.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0171 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3058/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Tolueenin luokitus Tolueeni on tällä hetkellä kirjapainotyössä välttämätön liuote. Yhteisön lainsäädännön mukaan se kuitenkin luokitellaan pian aineisiin, jotka saavat varoituslausekkeen R61, minkä seurauksena tolueeni kuuluisi myrkkyihin. Tämän vuoksi yritysten olisi mahdotonta käyttää painamisessa tolueenia ja näin lukuisten työntekijöiden työpaikat olisivat vaarassa. Tieteelliset tutkimukset ovat kuitenkin kyseenalaistaneet tolueenin vaarat. Saksalainen MAK-komitea on tehnyt tolueenista kattavan tutkimuksen, jonka tuloksena se on siirtänyt tolueenin vaarallisesta ryhmästä B vaarattomampaan ryhmään C. Muiden tutkimusten mukaan tolueenista ei ole nykyään tarpeeksi tietoa, jonka varaan voisi muodostaa varman mielipiteen asiasta. Voiko komissio kertoa, onko se antanut tehtäväksi tieteellisiä tutkimuksia tolueenista ja/tai mihin tietoihin komission päätös luokitella tolueeni myrkyksi perustuu? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 2000) Komissio ei ole vielä tehnyt päätöstä siitä, pitäisikö tolueeni luokitella lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi, eikä ole myöskään tilannut tätä ainetta koskevaa tutkimusta. Tolueeni kuuluu kuitenkin aineisiin, joiden aiheuttamat riskit arvioidaan olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23. maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93(1) mukaisesti, jolloin arvioidaan myös sen aiheuttama luontainen vaarallisuus arvioidaan. Riskien arvioinnissa otetaan huomioon kaikki asiaa koskevat tieteelliset tutkimukset. Tämän aineen esittelijä on Tanska, joka on vastikään laatinut ainetta koskevan raporttiluonnoksen. Raportti on jäsenvaltioita edustavista asiantuntijoista koostuvien komission työryhmien käsiteltävänä. (1) EYVL L 84, 5.4.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2688/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Työntekijöiden erottaminen.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0152 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2688/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Työntekijöiden erottaminen 1. Voisiko komissio harkita uudelleen vastausta kirjalliseen kysymykseeni E-0557/00(1), joka koski komission omien työntekijöiden kurinpitomenettelyjä, koska (a) ainoastaan hyvin pieni määrä komission työntekijöitä on erotettu ja (b) Ison-Britannian parlamentin vastauksessa kansanedustaja Matthew Taylorille (113608) todettiin, että 0,10,2 prosenttia teollisuuden ulkopuolisten alojen virkamieskuntaan kuuluvista työntekijöistä erotetaan tai irtisanotaan vuosittain? 2. Katsooko komissio, että komission työntekijöitä koskeva vähäinen kurinpitotoimien määrä saattaa olla verrannollinen todettuihin hyvän hallintotavan rikkomisiin, tehottomuuteen ja myöhästymisiin (esimerkiksi maksujen suorittamisessa ajallaan)? 3. Voiko komissio osoittaa yhtäkään jonkin jäsenvaltion virkamieskuntaa, jossa erotetaan suhteessa vähemmän työntekijöitä vuosittain? 4. Jos ei, onko komissiolla näyttöä siitä, että kaikkien muiden organisaatioiden tai elinten työntekijöihin verrattuna sen omat työntekijät ovat ahkerampia tai moraaliltaan vahvempia? (1) EYVL C 374 E, 28.12.2000, s. 105. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (4. lokakuuta 2000) 1. Komissio ei näe syytä harkita uudelleen parlamentin jäsenen kysymykseen E-557/00 antamaansa vastausta kysyjän ilmoittamien ja Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen vastaukseen sisältyneiden tilastotietojen perusteella. Komissio tietää kurinpitojärjestelmänsä kaipaavan parannuksia ja pyrkii niihin uudistusstrategiallaan. Se katsoo kuitenkin, että kurinpitojärjestelmän tehokkuutta osoittaa paremmin se, kuinka hyvin sillä estetään väärinkäytöksiä kuin irtisanottujen työntekijöiden määrä. 2. Sikäli kuin komissiossa esiintyy hyvän hallintotavan rikkomista, tehottomuutta ja myöhästymisiä, ne johtuvat usein huonoista säännöistä ja menettelyistä eivätkä niinkään komission työntekijöiden yksittäisistä toimista. Ne ovat suurin syy esimerkiksi parlamentin jäsenen mainitsemiin maksujen myöhästymisiin. Näin ollen yksittäisiin henkilöihin kohdistuvat kurinpitotoimet eivät olisi ratkaisu ongelmaan. Järjestelmää on muutettava, ja siihenkin pyritään aktiivisesti. 3. Komissiolla ei ole tarkkoja tietoja jäsenvaltioiden vuosittain irtosanomien virkamiesten määristä, eikä se siten voi vastata parlamentin jäsenen kysymykseen. 4. Komissio ei oleta, että yhteisön virkamiehet ovat luonnostaan enemmän tai vähemmän alttiita lankeamaan väärinkäytöksiin kuin muut ihmiset. Se katsoo kuitenkin, että ei olisi kohtuullista tai viisasta ottaa käyttöön järjestelmää, jossa työntekijöiden erottaminen perustuu jossakin toisessa organisaatiossa tai toimielimessä vallitsevaan keskiarvoon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0060/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Tiettyjen lehtikasvien sisällyttäminen yhdistettyyn nimikkeistöön kuuluvaan luetteloon.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0060/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Tiettyjen lehtikasvien sisällyttäminen yhdistettyyn nimikkeistöön kuuluvaan luetteloon Voiko komissio ilmoittaa, voidaanko jäljempänä mainitut lajikkeet sisällyttää yhdistettyyn nimikkeistöön kuuluvaan luetteloon, jossa mainitaan kasvit, joita saa kasvattaa tukikelpoisilla alueilla maan viljelykäytöstä poistamista koskevan järjestelmän puitteissa, jos niitä ei käytetä ihmisten tai eläinten ravinnoksi? Nämä lajikkeet ovat: - Pittosporum - Ozothamnus - Kanervat, mukaan luettuna erica, erigena, callunas (Irlannin kanervat) ja senecio - Hypericum - Macrocarpa - Viburnum Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2000) Tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/1999(1) mukaisesti kesannoitua maata voidaan käyttää niiden raaka-aineiden tuotantoon, jotka luetellaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19. marraskuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2461/1999(2) liitteissä I ja II ja jotka on tarkoitus jalostaa liitteessä III luetelluiksi muuna kuin elintarvikkeena käytettäviksi lopputuotteiksi. Liitteet laadittiin sellaisiksi, että olisi mahdollista kehittää uusien, muuna kuin elintarvikkeena käytettävien maataloustuotteiden teollista tuotantoa. Erityisesti pyrittiin siihen, että nykyisten tuotteiden markkinat eivät häiriintyisi. Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamat lajit ovat koristekasveja, jotka luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön luokkaan ex 060290. Nämä kasvit eivät täytä edellä mainittuja perusteita, joten niitä ei voida lisätä liitteiden luetteloihin. (1) EYVL L 160, 26.6.1999. (2) EYVL L 299, 20.11.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3195/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Tupakan vaihtoehtoisten käyttötapojen tutkimus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0091 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3195/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 2000) Aihe: Tupakan vaihtoehtoisten käyttötapojen tutkimus Voiko komissio kertoa, onko Euroopan unioni tekemässä tutkimusta tupakan vaihtoehtoisista käyttötavoista? Onko se tietoinen siitä, että Intiassa on tutkimusten tuloksena alettu valmistaa tupakasta korkealaatuista Solanesol-alkoholia ja tämän lisäksi tuottaa nikotiinisulfaattia, joka saattaa osoittautua ympäristöystävälliseksi hyönteismyrkyksi? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhteisön tupakka-alan rahaston osalta ja asetuksen (ETY) N:o 2427/93 kumoamisesta 25. heinäkuuta 2000 annetun asetuksen (EY) N:o 1648/2000(1) mukaan yhteisön tupakka-alan rahastosta voidaan rahoittaa kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti tutkimushankkeita, jotka koskevat raakatupakan vaihtoehtoisten käyttötapojen (ja esimerkiksi luonnonsuojelua edistävien viljelymenetelmien) luomista ja kehittämistä; tämä säännös koskee myös hankkeista saatujen tulosten levittämistä kansallisille viranomaisille ja asianomaisille aloille. Toistaiseksi ei ole rahoitettu yhtään hanketta, jonka aiheena olisi ollut tämä uuden täytäntöönpanoasetuksen mahdollistama aihe. Viidenteen puiteohjelmaan (19982002)(2) kuuluvasta tutkimuksesta ja kehittämisestä todettakoon, että elämän laatua koskevan erityisohjelman avaintoiminto Kestävä maa-, kala- ja metsätalous antaa mahdollisuuden rahoittaa teollisuuskasvien, myös tupakan, vaihtoehtoisia käyttötapoja koskevia tutkimushankkeita. Komission julkaisemiin tutkimushankkeita koskeviin ehdotuspyyntöihin ei ole kuitenkaan tähän mennessä saatu sellaisia vastauksia, joiden tieteellinen taso olisi niin korkea kuin tutkimushankkeilta vaaditaan. Komissio on tietoinen tähän asiaan liittyvästä muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden kehittämisestä Intiassa. (1) EYVL L 189, 27.7.2000. (2) EYVL L 26, 1.2.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3011/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Polttoaineen hinnannousun sisilialaisille kalastajille aiheuttamat riskit.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0228 - 0229



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3011/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Polttoaineen hinnannousun sisilialaisille kalastajille aiheuttamat riskit Sisiliassa kalastus on monille perheille yksi tärkeimmistä tulonlähteistä, ja Sisilian kalastuslaivasto kuuluu Välimeren alueen suurimpiin. Viime aikoina polttoaineen hinta on noussut huomattavasti ja polttoaine kuuluu olennaisen tärkeänä osana kalastuksen harjoittamiseen. Hinnannousut saattavat estää sisilialaisia kalastajia harjoittamasta ammattiaan ja vaarantaa alan työllisyystilanteen, joka on jo ennestään heikko. Aikooko komissio ryhtyä joko korvaaviin toimiin tai lisätoimiin kalastajien vakavien taloudellisten ongelmien helpottamiseksi, varsinkin tavoitteen 1 piiriin kuuluvien alueiden kalastajien kohdalla? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 2000) Komissio seuraa tarkasti öljyn hintoja ja sekin on huolissaan polttoaineen hinnannousun taloudellisista vaikutuksista varsinkin kalastusalalla. Komissio tietää hinnannousun vaikuttavan erityisen voimakkaasti juuri tähän alaan, koska polttoaine muodostaa yleensä huomattavan osan kalatalousalan yritysten toimintakustannuksista. Tilanteen korjaamiseksi toteutettavat toimet eivät saa haitata jäsenvaltioiden kilpailuedellytyksiä. Siksi komissio määritteli 6. syyskuuta 2000 pitämässään kokouksessa kaikkia asianomaisia aloja koskevan yleisen toimintalinjan, joka edellyttää pitkän aikavälin strategian suunnittelua. Komissio on valmis neuvottelemaan jäsenvaltioiden kanssa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan (entinen 93 artikla) mukaisesti erityistoimenpiteistä kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17. joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2792/1999(1) säädettyjen luokitusten mukaisesti. (1) EYVL L 337, 30.12.1999.