KIRJALLINEN KYSYMYS E-2440/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Irakin hallitus syrjii Pohjois-Irakin kurdialuetta YK:n elintarvikeohjelman toimeenpanossa.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0005 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2440/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (28. elokuuta 2002) Aihe: Irakin hallitus syrjii Pohjois-Irakin kurdialuetta YK:n elintarvikeohjelman toimeenpanossa 1. Onko komissio tietoinen, että YK:n 1996 antaman päätöslauselman n:o 986 pohjalta toteutettavaa ohjelmaa, jolla toimitetaan Irakiin elintarvikkeita öljyä vastaan, toimeenpannaan nykyään niin, että se vaikuttaa kielteisesti 36. leveysasteen pohjoispuolella sijaitsevaan Irakin kurdialueeseen, joka ei ole Saddam Husseinin vallassa, koska tähän mennessä kurdialueelta on myyty öljyä 7 miljardin dollarin arvosta, mutta vain 2,5 miljardia dollaria on käytetty Irakin kurdialuetta varten ja kurdien 219 miljoonan dollarin lääketilauksesta on lääkkeitä tullut perille vain 92 miljoonan dollarin arvosta, koska loput rahat ovat käyttämättöminä sveitsiläisellä pankkitilillä? 2. Johtuuko Irakin kurdialueen syrjiminen suhteessa Saddam Husseinin hallinnossa olevaan Irakin osaan vuonna 1991 YK:n ja Irakin hallinnon välillä tehdyistä sopimuksista, joiden mukaan Bagdadin hallitus voi hallinnoida omaa rahoitustaan itsenäisesti, mutta kurdien hallintoelimet voivat vain neuvoa YK:ta oman osuutensa käytöstä? 3. Voiko Bagdadin hallitus evätä YK:n Pohjois-Irakiin tarkoitetun tuen ja estää siten muun muassa sairaalan rakentamisen? 4. Onko olemassa sopimuksia, joiden mukaan Irakin pohjoisosassa sijaitseva alue voi ostaa sähkönsä ainoastaan Bagdadin hallinnolta, ja tämän vuoksi Bagdad voi uhata jakelun lopettamisella? 5. Maksetaanko tämän alueen yhä lukuisampien korkeasti palkattujen YK:n työntekijöiden palkat pohjoisen alueen öljyn myyntiohjelman osuudesta ja voivatko he antaa lehdistölle lausuntoja ilman Bagdadin hallituksen etukäteen myöntämää lupaa? 6. Onko komissio tietoinen, että Saddam Husseinin hallinnon aikana vuonna 1989 Pohjois-Irakissa sijaitsevassa Helabjan kaupungissa kurdiväestöä vastaan käytettyjen kemiallisten aseiden vuoksi sääskien määrä on kasvanut huomattavasti, minkä vuoksi malaria on lisääntynyt, mutta YK ei jaa malarian vastaisia lääkkeitä, koska niitä voitaisiin käyttää kemiallisten aseiden valmistukseen? 7. Miten EU ja jäsenvaltiot voivat vaikuttaa Pohjois-Irakin asukkaiden olojen parantamiseen? Onko mahdollista antaa öljyn myyntiohjelman tuloista 13 prosenttia suoraan asukkaiden käytettäväksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2002) Komissio on tietoinen Irakin kansan dramaattisesta humanitaarisesta tilanteesta. Komission toiminta Irakissa rajoittuu humanitaarisen avun antamiseen osana Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (EHCO) valmistelemaa vuosittaista ohjelmaa, jonka toteutuksesta vastaavat eräät kansalaisjärjestöt ja esimerkiksi Punainen risti, Yhdistyneiden kansakuntien lastenavun rahasto (Unicef) ja Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP). Tällä hetkellä komissiolla ei ole Irakissa edustustoa eikä paikan päällä toimivia asiantuntijoita. Yhdistyneet kansakunnat (YK) vastaa ainoastaan elintarvikkeita öljyä vastaan -ohjelman hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta. Komission virkailijat ja asiantuntijat, jotka ovat äskettäin vierailleet Irakissa, ovat vahvistaneet humanitaarisen tilanteen olevan vakava ja että elinolot maan keski- ja eteläosissa ovat paljon pahemmat kuin pohjoisessa. Tästä syystä ECHO:n ohjelmassa keskitytään vain Irakin keski- ja eteläosiin. Toimien laajentamista pohjoiseen voitaisiin harkita varsinkin maan sisällä siirtymään joutuneiden ihmisten auttamiseksi. Esitettyihin nimenomaisiin kysymyksiin voidaan vastata seuraavaa: 1. Komissio on tietoinen, että elintarvikkeita öljyä vastaan -ohjelman täytäntöönpano kurdien asuttamassa Pohjois-Irakissa eroaa sen täytäntöönpanosta maan keski- ja eteläosissa, ja YK osallistuu siihen suoraan. YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman nro 986 mukaan Irakin Kurdistan saa 13 prosenttia kaikista Irakin öljytuloista riippumatta siitä missä öljy tuotetaan. 2. Elintarvikkeita öljyä vastaan -ohjelman erilaista täytäntöönpanoa koskevat säännöt on vahvistettu marraskuussa 1996 laaditussa YK:n ja Irakin välisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa, joka koskee turvallisuusneuvoston päätöslauselman nro 986 täytäntöönpanoa. Tässä sopimuksessa luetellaan ehdot tarpeellisten tavaroiden toimittamiselle Irakin Kurdistanin kolmelle hallintoalueelle, ja sillä varmistetaan, että kyseinen alue saa johdonmukaisen osan tarvikkeista. 3. Marraskuussa 1996 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan maan keskushallinnolla ei ole veto-oikeutta YK:n Pohjois-Irakissa käyttämien varojen suhteen. YK arvioi paikallishallinnon avulla, mitä tavaroita humanitaarinen tilanne Pohjois-Irakissa edellyttää, ja niistä keskustellaan Irakin keskushallinnon kanssa, minkä jälkeen ne sisällytetään jakelusuunnitelmaan. 4. Komissio ei ole tietoinen sähkön ostamista koskevista erityisjärjestelyistä keskushallinnon ja kurdihallinnon välillä. 5. Marraskuussa 1996 tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa ei ole määräyksiä, joiden mukaan Irakin Kurdistanissa työskentelevien YK:n työntekijöiden palkat pitäisi maksaa maan pohjoisosan saamista öljytuloista. Komissio ei ole tietoinen muista vastaavista järjestelyistä. 6. Komissio ei ole tietoinen malarian vastaisten lääkkeiden jakeluun liittyvistä ongelmista. YK:n turvallisuusneuvostolla on toimivalta hyväksyä kaikki Irakin tuomat tavarat. Tämän kysymyksen esittämistä turvallisuusneuvostolle olisi parempi pyytää jäsenvaltioilta kuin komissiolta. 7. Jos jäsenvaltiot katsovat, että elintarvikkeita öljyä vastaan -ohjelman hallinnointia olisi muutettava, ne voivat esittää ehdotuksensa YK:n turvallisuusneuvostolle.