KIRJALLINEN KYSYMYS P-2424/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Urheilun merkityksen tunnustaminen perustamissopimuksessa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2424/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Urheilun merkityksen tunnustaminen perustamissopimuksessa Urheilun yhteiskunnallinen merkitys tunnustetaan urheilua koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa vuodelta 1992 ja Amsterdamin sopimukseen sisältyvässä urheilusta annetussa julistuksessa, jossa korostetaan urheilun yhteiskunnallista merkitystä, erityisesti sen merkitystä identiteetin luomisessa ja ihmisiä yhdistävänä tekijänä. Näiden erityispiirteidensä vuoksi urheilulla on aivan oma ainutlaatuinen ja erityinen arvonsa, jota ei voida verrata muihin talouselämän toimintoihin kuten nykyisessä säännöstössä tehdään. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 15. joulukuuta 1995 ns. Bosman-tapauksessa tekemän päätöksen mukaisesti ammattiurheilijoita voidaan siirtää ja palkata jäsenvaltioiden välillä vapaasti ja ilman kiintiöitä. Tällainen mahdollisuus saattaa kuitenkin heikentää urheilujärjestöjen samaistumista kansalliseen taustaansa ja köyhdyttää nuorisotoiminta, rajoittaen näin nuorten urheilijoiden kasvumahdollisuuksia. Lisäksi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti urheilujärjestöjen ja alaa sääntelevien kansallisten urheilurakenteiden päätäntävaltaa olisi kunnioitettava. Wienissä 11.12. joulukuuta 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti urheilun yhteiskunnallisen merkityksen ja pyysi komissiota laatimaan kertomuksen Helsingin Eurooppa-neuvostolle hallitustenvälistä konferenssia varten. Voiko komissio kertoa, 1. onko se perustanut työryhmän kyseisen kertomuksen laatimiseksi? 2. onko komissio edistynyt työssään niin paljon, että se saa työnsä päätökseen Helsingin huippukokoukseen mennessä? 3. pitääkö se aiheellisena seuraavaa hallitustenvälistä konferenssia ajatellen esittää perustamissopimukseen virallista tarkistusta XII osastoon (entinen IX osasto) lisättävästä artiklasta, jossa samalla tavoin kuin on jo tehty kulttuurin kohdalla tunnustetaan urheilun erityisluonne ja -vaatimukset sekä korostetaan tarvetta soveltaa toissijaisuusperiaatetta yhteisön toimissa kyseisellä alalla? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2000) 1. Helsingissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle laaditussa urheilua koskevassa selvityksessä komissio noudatti urheilua koskevaa Amsterdamin sopimukseen liitettyä julistusta, jossa kehotetaan kuulemaan urheilujärjestöjä silloin, kun on kyse tärkeistä urheiluun vaikuttavista asioista. Komissio julkaisi neuvotteluasiakirjan, johon se sai vastauksia ja kommentteja monilta urheilujärjestöiltä. Neuvotteluasiakirjaa käytettiin perustana myös eurooppalaisessa urheilukonferenssissa, joka järjestettiin Olympiassa toukokuussa 1999. Konferenssi tarjosi urheilumaailman eri tahoille (järjestöille, viranomaisille, EU-toimielimille, teollisuudelle ja tiedotusvälineille) mahdollisuuden saada äänensä kuuluville urheiluasioissa. Lisäksi komissio on ottanut huomioon alueiden komitean laatiman urheilua koskevan kertomuksen. 2. Komissio hyväksyi selvityksen 1. joulukuuta 1999(1), jotta Helsingissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto voi käsitellä asiaa. 3. Komissio on jo tehnyt oman ehdotuksensa(2) hallitusten välistä konferenssia varten. Urheilua koskeva artikla on jätetty ehdotuksesta pois. (1) KOM(1999) 644 lopullinen. (2) KOM(1999) 592 lopullinen.