KIRJALLINEN KYSYMYS E-2988/01

esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle

(29. lokakuuta 2001)

Aihe: Haavoittuvien rakennelmien turvaaminen terroristiuhalta

Yhdysvalloissa 11. syyskuuta tehdyt terrori-iskut on tuomittu selkeästi sekä Eurooppa-neuvoston Brysselissä 21. syyskuuta 2001 pitämässä ylimääräisessä kokouksessa että Euroopan parlamentin 4. lokakuuta 2001 antamassa päätöslauselmassa. Tällä välin on käynyt selväksi, että yleiseen turvallisuuteen kohdistuu uusia uhkakuvia.

Etenkin haavoittuvien rakennelmien turvaamista on harkittava uudelleen. Saksan reaktoriturvallisuudesta vastaavan toimikunnan johtaja Hahn on ilmoittanut, että atomivoimaloita kyetään suojelemaan ainoastaan sotilaallisen avun turvin. Tästä näkökohdasta on jo keskusteltu jäsenvaltioiden asiantuntijaelimissä ja ministeriöissä.

Terroristiuhan vuoksi kysyn komissiolta seuraavaa:

1. Mitä toimia jäsenvaltioissa on nykyisin toteutettu haavoittuvaisten rakennelmien (vaaralliset teollisuuslaitokset, atomivoimalat ja talteenottolaitokset) turvaamiseksi?

2. Mitä toimia jäsenvaltiot ovat suunnitelleet turvatakseen haavoittuvaiset rakennelmat (vaaralliset teollisuuslaitokset, atomivoimalat, talteenottolaitokset) myös uusilta uhkakuvilta?

3. Minkä kannan komissio omaksuu uusiin uhkakuviin? Aikooko se antaa asiaa koskevan aloitteen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(7. tammikuuta 2002)

1. Pian syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen komissio ryhtyi jäsenvaltioiden täysin tukemana aikaistamaan komission koordinoiman, EU:n pelastuspalvelun toimintakykyä vahvistavan uuden pelastuspalvelumekanismin voimaantuloa (ennakoitu voimaantulo 1. tammikuuta 2002).

Syyskuun 11. päivän tapahtumien seurauksena yhteistyö ulotettiin koskemaan seuraavia toimia:

- ydinalan sekä kemian ja biologian asiantuntijoiden resurssien yhdistäminen; asiantuntijat avustavat kaikkia apua pyytäviä valtioita ja on käytettävissä vuorokauden ympäri;

- vasta-aineita, rokotteita, antibiootteja ja terrori-iskujen uhrien sairaalahoitoon pääsyä koskevan tiedonvälitysyhteistyön parantaminen;

- onnettomuuksiin tai terrori-iskujen uhkiin liittyvän tiedon välitöntä ja järjestelmällistä vaihtoa koskevan mekanismin perustaminen;

- komission sisällä toimivan pelastuspalvelualan seuranta- ja tiedotuskeskuksen perustaminen.

2. Belgian Knokkessa 11. ja 12. lokakuuta 2001 järjestetyssä ylimääräisessä kokouksessa keskityttiin pelastuspalvelusta vastaavien viranomaisten selvitykseen niiden reagointivalmiuksista unionin alueella tai sen ulkopuolella tapahtuvien vakavien terrori-iskujen yhteydessä. Jäsenvaltioiden, Euroopan talousalueen ja ehdokasmaiden pelastuspalvelusta vastaavat pääjohtajat totesivat, että vastuu terrori-iskujen seurauksena toteutettavista toimista kuuluu edelleen jäsenvaltioille.

Pelastuspalveluista vastaavat johtajat ilmoittivat komissiolle, että kansallisia hätätilannesuunnitelmia tarkistetaan parhaillaan New Yorkissa ja Washingtonissa tehtyjen terrori-iskujen herättämien uusien haasteiden huomioon ottamiseksi. He korostivat myös, että yksi keskeisimmistä vastuualueista on kansalaisille suunnattu tiedotus, jonka perusteella kansalaiset osaavat toimia kaikissa tilanteissa tarkoituksenmukaisesti.

3. Gentin Eurooppa-neuvoston päätelmien johdosta komissio on esittänyt pelastuspalvelua koskevan tiedonannon(1), jossa käsitellään ennakkovalmiuksia mahdollisten hätätilanteiden varalta. Tiedonannossa esitetään perusta, jonka varassa toimia voidaan koordinoida siten, että yhteisö pystyy reagoimaan parhaalla mahdollisella tavalla kaikentyyppisiin hätätilanteisiin. Siinä esitetään keskeiset toimintalinjat, jotka olisi toteutettava yhteistyön parantamiseksi kaikkialla Euroopan unionissa. Tiedonanto on osa komission ja neuvoston yhteisiä toimia valtion päämiesten niille antaman tehtävän johdosta.

Lisäksi Belgian puheenjohtajakauden aikana päätettiin järjestää joulukuussa näitä kysymyksiä käsittelevä työpaja. Belgian tehtäväksi jää myös laatia kysymystä koskeva lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin työohjelma.

Jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden viranomaiset ovat vahvistaneet vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen ydinlaitostensa turvatoimenpiteitä, joita jo ennestään sovellettiin vaarallisissa laitoksissa ja etenkin ydinlaitoksissa. Nämä toimenpiteet kuuluvat kansallisten poliisiviranomaisten toimivaltaan. Ne jäsenvaltiot ja ehdokasmaat, joissa ylilentokielto ei ole ollut jo aiemmin voimassa, ovat myös kieltäneet ydinlaitostensa päältä kulkevat lentoreitit. On myös syytä huomioida, että jo tällä hetkellä teollisuuden tiukimmat turvallisuus- ja suojelumääräykset koskevat juuri ydinalaa, etenkin ydinsulkuun ja säteilysuojeluun liittyvien huolten vuoksi.

Sellafieldin ja La Haguen kaltaisiin jälleenkäsittelylaitoksiin on kiinnitettävä erityishuomiota, koska niihin on varastoitu suuria määriä radioaktiivisia aineita ja etenkin koska niissä säilötään käytetystä polttoaineesta syntynyttä uraania tai plutoniumia. Tämän vuoksi jälleenkäsittelylaitosten haavoittuvuutta on arvioitava ottamalla huomioon terrori-iskujen tosiasialliset vaikutukset säteilysuojaan.

(1) KOM(2001) 707 lopullinen.