KIRJALLINEN KYSYMYS E-3330/98

esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle

(10. marraskuuta 1998)

Aihe: EU:n tuki Marokon demokratisoitumiselle

Marokon uusi pääministeri on vastauksena hallituksensa herättämiin odotuksiin ilmoittanut, että hallituksen onnistuminen ei hyödytä ainoastaan Marokon kansainvälisiä kumppaneita vaan myös kansallisia ja ulkomaalaisia sijoittajia, koska tavoitteiksi on asetettu uuden ympäristön luominen, oikeusvaltion vakauttaminen ja demokratian edistäminen.

Tämän vuoksi Marokko esitti Ranskalle ja Espanjalle pyynnön vähentää ulkoisen velan painetta, joka uhkaa kaikkia tällä hetkellä suunnitelmissa olevia sosiaalis-taloudellisia hankkeita.

Kiihkeätä pyrkimystä siihen, että Marokon kuningaskunnassa saavutetaan vakaa demokratia, ei saa kuitenkaan kääntää Ranskaa ja Espanjaa vastaan. Katsooko komissio, että olisi puollettava solidaarista mallia, jonka nojalla kaikki unionin jäsenvaltiot myötävaikuttaisivat demokratian vakauttamiseen Marokossa, eikä vahingoitettaisi liikaa kahta Marokkoa eniten luottojen muodossa auttanutta valtiota, Ranskaa ja Espanjaa?

Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus

(9. joulukuuta 1998)

Komissio seuraa mielenkiinnolla ja tukee kaikin käytettävissään olevin keinoin demokratisoitumisen edistymistä ja oikeusvaltion kehittymistä Marokossa.

Tärkein välittömän rahoituksen väline on demokratian edistämistä koskeva MEDA-ohjelma, josta vuosina 1996-1998 on rahoitettu 15 erityisesti Marokkoa koskevaa ohjelmaa yhteensä lähes kahdella miljoonalla eculla. Lisäksi Marokko saa etua noin 20 alueellisesta hankkeesta yhteensä noin neljän miljoonan ecun arvosta. Tämän erityisvälineen ohella suurin osa MEDA-maaohjelmasta rahoitettavista hankkeista (580 miljoonaa ecua vuosina 1996-1999) vaikuttaa epäsuorasti demokratisoitumiskehitykseen tukemalla esimerkiksi talousjärjestelmän muutosta tai sosiaalialan järjestelmiä ja parannuksia.

Arvoisan parlamentin jäsenen ehdottama kaikkien jäsenvaltioiden ja Marokon yhteistyöhön sovellettava solidaarinen malli on jo kauan ollut mukana yhteisön talousarviosta rahoitetussa avussa, sillä kaikki jäsenvaltiot maksavat osuuden talousarviosta. OECD:n tilastojen mukaan yhteisö oli vuosina 1990-1996 (tuoreimmat käytettävissä olevat luvut) toiseksi suurin Marokon saaman kehitysavun toimittajista (Ranskan jälkeen ja ennen Italiaa, Espanjaa, Japania ja Saksaa, tässä järjestyksessä). Tänä aikana komissio hallinnoi jäsenvaltioiden Marokolle antamasta avusta lähes 25 prosenttia, ja on vaadittu tämän osuuden tuntuvaa kasvattamista MEDA-ohjelman yhteydessä, joka tarjoaa mahdollisuuden kasvattaa Marokolle annettava yhteisön apu kolminkertaiseksi.

Ulkoisesta velasta Marokon taloudelle aiheutuvien paineiden vähentämisen osalta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, komissio muistuttaa, että asia kuuluu jäsenvaltioille, jotka ovat velkojia Marokon kanssa sovituissa kahdenvälisissä järjestelyissä. Komissio seuraa mielenkiinnolla jäsenvaltioiden toimintaa tässä suhteessa ja katsoo, että siinä olisi noudatettava kansainvälisen rahoitusyhteisön yhtenäistä toimintatapaa, jolla pyritään osaltaan edistämään Marokon rakennemukautusta, jonka nopeuttamista yhteisö lisäksi tukee omilla välineillään.