KIRJALLINEN KYSYMYS E-2429/99

esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle

(16. joulukuuta 1999)

Aihe: Toimenpiteet ihmisten salakuljetuksen ehkäisemiseksi

Ihmisten salakuljettamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioihin on tullut laajaa rikollista toimintaa. Wienissä toimivan kansainvälisen siirtolaispolitiikan kehittämiskeskuksen (ICMPD) tilastojen mukaan EU:n alueelle saapui pelkästään viime vuonna laittomasti yli 400 000 ihmistä, joista 60 % tuli rikollisverkostojen järjestämillä kuljetuksilla. ICMPD:n johtajan Jonas Widgrenin käsitys on, että ihmisten

salakuljetusbisnes tuottaa rikollisjärjestöille vuosittain yli 50 miljardin markan voitot, joten mistään pikkuasiasta ei ole kyse.

1. Mihin toimenpiteisiin Euroopan unioni aikoo ryhtyä ehkäistäkseen laittomat ja täysin epäinhimilliset ihmiskuljetukset ja niistä rikollisorganisaatioille aiheutuvat rahavirrat?

2. Miten EU varmistaa sen, että muuttoliike unionin jäsenvaltioihin pysyy jäsenvaltioiden hallinnassa ottaen huomioon lailliseen maahanmuuttoon liittyvät pitkät odotusajat ja taloudellisen kuilun Itä-Euroopan ja unionin rajoilla?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(27. tammikuuta 2000)

Myös komissio pitää laittoman maahanmuuton yleistymistä erittäin suurena ongelmana.

EY:n perustamissopimuksen 63 artiklassa (entinen 73 k artikla) määrätään, että neuvosto toteuttaa viiden vuoden kuluessa Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta maahanmuuttopolitiikkaa koskevia toimenpiteitä erityisesti laittoman maahantulon ja laittoman oleskelun aloilla, laittomasti maassa oleskelevien palauttaminen mukaan luettuna.

Suunnitellut toimenpiteet esitellään yksityiskohtaisesti neuvoston ja komission toimintasuunnitelmassa parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta(1). Tampereella kokoontunut Eurooppa-neuvosto terävöitti toimintasuunnitelman toteuttamista ohjaavia poliittisia suuntaviivoja.

Eurooppa-neuvosto tähdensi maahanmuuttovirtojen hallinnan tehostamista ja kehotti jäsenvaltioita muun muassa ottamaan käyttöön yhteisiä toimintatapoja viisumien ja asiakirjaväärennösten osalta sekä lisäämään jäsenvaltioiden rajavalvontaviranomaisten yhteistyötä ja keskinäistä teknistä avunantoa. Eurooppa-neuvosto piti kuitenkin tärkeänä myös laittoman maahanmuuton lähteillä tapahtuvaa toimintaa ja kiinnitti tässä yhteydessä huomiota erityisesti rikollisverkostoihin, jotka toimivat yhä useammin ihmiskaupan ja maahanmuuttajien taloudellisen hyväksikäytön organisoijina. Tässä toiminnassa on samalla pyrittävä suojelemaan rikollisorganisaatioiden uhrien, erityisesti naisten ja lasten, oikeuksia. Lisäksi Eurooppa-neuvosto painotti alkuperä- ja kauttakulkumaiden kanssa tehtävää yhteistyötä.

Komissio aikoo siis tukea näitä toimenpiteitä, joita on tarkasteltava osana valtion- ja hallitusten päämiesten määrittelemän yhteisen eurooppalaisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan kokonaiskuvaa. Yhteisessä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikassa edellytetään yhteisen kehittämistoiminnan asteittaista aloittamista maahanmuuttajien alkuperämaiden ja -alueiden kanssa ja oikeudenmukaisen kohtelun takaamista jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille.

(1) EYVL C 19, 23.1.1999.