ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3196/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Tiedotus.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3196/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (20. marraskuuta 2001) Aihe: Tiedotus Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon rahaa EU, hallitukset ja yhteistyökumppanit käyttävät tiedotukseen ehdokasvaltioissa? Voisiko komissio lähettää kopion kaikista maksua vastaan painetuista ilmoituksista sekä kopion radio- ja TV-mainoksista? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2002) Komissio viittaa arvoisan parlamentin jäsenen aiemmin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3014/01 antamaansa vastaukseen(1), jossa se selvitti kysyjälle laajentumista koskevan tiedotusstrategian puitteissa ehdokasmaissa suoritettuja toimenpiteitä ja ilmoitti ne tahot, joille tukea annettiin. Mitä radion ja television käyttöön tulee, komission edustajat ehdokasmaissa ja ehdokasmaissa vierailevat komission virkamiehet ovat tiedotusvälineissä esillä säännöllisesti ottaen huomioon unionin asiaa kohtaan osoittaman kiinnostuksen tason. Heidän kyseisissä tiedotusvälineissä esiintymisensä sisältö on suurimmaksi osaksi mainontaa sanan laajassa merkityksessä, mitä tulee heidän esiintymiseensä kutsuttuina vieraina selittämässä unioniin ja laajentumisprosessiin liittyviä kysymyksiä. Komission ehdokasmaita koskevan tiedotusstrategian puitteissa ei kuitenkaan yleisesti käytetä maksullisia mainoksia suurelle yleisölle tiedottamisen tarkoituksessa. Lehdistössä on komission tietojen mukaan esiintynyt useita mainoksia, joissa on ilmoitettu esimerkiksi järjestettävistä keskustelu- tai tiedotustilaisuuksista jonkun niistä sadoista tapahtumista yhteydessä, joita tietojen mukaan on tähän mennessä järjestetty ehdokasmaissa. Rahoitus kyseisiin mainoksiin on saattanut tulla epäsuorasti esimerkiksi komission edustustolta ja paikalliselta kaupunginjohtajalta osana yhteistyönä järjestetyn tiedotustilaisuuden rahoitusta. Komissio on osana tiedotusstrategiaansa perustamassa kaiken komission edustustojen ehdokasmaissa julkaiseman fyysisen materiaalin kattavaa rekisteriä. Kyseisen rekisterin tiedot liitetään muistioon, jonka komission laajentumisasioista vastaava jäsen toimittaa parlamentille lähitulevaisuudessa osana pyrkimystään pitää budjettivallan käyttäjä ajan tasalla tiedotusstrategian täytäntöönpanon kulusta. (1) EYVL C 309 E, 12.12.2002, s. 3.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3620/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Yksilön oikeudet EU:ssa.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0014 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3620/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Yksilön oikeudet EU:ssa Mikä on komission tämänhetkinen käsitys kaksinkertaisesta veronkannosta yhdestä ja samasta tulosta EU:n jäsenvaltioissa (kuten tapahtuu esimerkiksi Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä)? Voiko yksityishenkilö valita vapaasti maan, johon hän maksaa veronsa, siinä tapauksessa, että asuinmaana on jäsenvaltio, joka ei ole hänen alkuperämaansa? Jos ei, eikö tämä ole vastoin Euroopan unionin perusperiaatteiden hengen vastaista, ottaen huomioon, että niiden tarkoituksena on tehdä mahdolliseksi se, että EU:n kansalainen voi hakea työtä haluamassaan paikassa EU:n alueella ja perustaa sinne kodin? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2002) Koska yhteisössä ei ole toteutettu välitöntä verotusta koskevia yhdenmukaistamistoimenpiteitä, se kuuluu olennaisilta osiltaan jäsenvaltioiden toimivaltaan; jäsenvaltioiden on kuitenkin aina otettava huomioon niille EY:n perustamissopimuksesta aiheutuvat velvoitteet. Jäsenvaltiot ovat tehneet sopimuksia kaksinkertaisen verotuksen ehkäisemiseksi ja jakaneet siten verotusta koskevaa lainsäädäntövaltaa keskenään. Yhteisön tuomioistuin on vahvistanut tämän käytännön laillisuuden (asia C-336/96 Gilly [1998] ECR 2793; katso erityisesti kohta 30). Edellä mainitusta seuraa, että toiseen jäsenvaltioon muuttanut henkilö ei voi itse valita, kumpaan maahan maksaa veronsa. Tätä valinnanvapauden puuttumista ei voida pitää unionin perusperiaatteiden vastaisena. Kansalaisen ei kuitenkaan pitäisi joutua samanaikaisesti verovelvolliseksi kahden jäsenvaltion verotusjärjestelmässä. Kahdenvälisiä sopimuksia voidaan pitää tehokkaana tapana ehkäistä kaksinkertaista verotusta, koska niissä voidaan ottaa huomioon kyseisten jäsenvaltioiden verojärjestelmien yhteisvaikutukset. Kuten komissio toteaa 23. lokakuuta 2001 antamassaan tiedonannossa Kohti sisämarkkinoita, joilla ei ole veroesteitä(1), jäsenvaltioiden välisiä verotussopimuksia on kuitenkin parannettava, jotta ne vastaisivat nykyistä paremmin EY:n perustamissopimukseen sisältyviä sisämarkkinoita koskevia periaatteita. Komissio selvittää asiaa edelleen osana tiedonannossa mainittuja jatkotoimenpiteitä. (1) KOM(2001) 582 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3284/01 esittäjä(t): Francesco Rutelli (ELDR) komissiolle. Eurooppalainen kuolemanrangaistuksen vastainen päivä.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3284/01 esittäjä(t): Francesco Rutelli (ELDR) komissiolle (27. marraskuuta 2001) Aihe: Eurooppalainen kuolemanrangaistuksen vastainen päivä Euroopan unioni ja erityisesti Euroopan parlamentti ovat jo kauan osallistuneet voimakkaasti kuolemanrangaistuksen vastaiseen toimintaan. Vaikuttaakseen julkiseen mielipiteeseen ja painostuskeinona kuolemanrangaistusten käytön lopettamiseksi maissa, joiden lakiin se edelleen kuuluu, Euroopan parlamentti on ehdottanut eurooppalaisen kuolemanrangaistuksen vastaisen päivän viettämistä (päätöslauselma R5-0401/2001, 5. heinäkuuta 2001). On muistettava myös, että EU:n talousarviossa on budjettikohta, josta rahoitetaan kampanjoita ja aloitteita kuolemantuomioiden täytäntöönpanon keskeyttämisen puolesta. Voiko komissio ilmoittaa miten nämä Euroopan parlamentin ehdotukset ovat edenneet? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 2002) Komissio on pannut merkille parlamentin mielenkiintoisen ehdotuksen eurooppalaisen kuolemanrangaistuksen vastaisen päivän käyttöön ottamiseksi. Kyseisen ehdotuksen ovat ottaneet esille myös tunnetut kansalaisjärjestöt, kuten Together against the Death Penalty [yhdessä kuolemanrangaistusta vastaan]. On kuitenkin jäsenvaltioiden asia päättää siitä, otetaanko tällainen päivä käyttöön vai ei. Mitä tulee toimiin kuolemantuomioiden täytäntöönpanon keskeyttämiseksi, tällaisia hankkeita on rahoitettu budjettikohdasta B7-7 (demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva aloite). Alla on muutama esimerkki tällaisista hankkeista. Euroopan neuvoston kanssa toteutettavaa yhteistyöohjelmaa kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi on pantu täytäntöön vuodesta 1999 (yhteisön rahoitusosuus 334 850 euroa). Tämän Venäjän, Turkin ja Albanian kattavan hankkeen puitteissa annetaan erityisesti juristeille ja parlamentin jäsenille koulutusta kuolemanrangaistuksen lakkauttamisen vaikutuksista rikoksentorjuntaan. Toisessa hankkeessa on tarkoituksena tuoda esille ja tukea strategioita vaihtoehtojen luomiseksi kuolemanrangaistukselle. Tämä hanke toteutetaan yhteistyössä Westminsterin yliopiston kanssa (yhteisön rahoitusosuus 675 859 euroa). Tämän lisäksi on meneillään hanke, jonka puitteissa annetaan apua kuolemantuomion saaneille vangeille Karibialla tämä hanke toteutetaan yhteistyössä Penal Reform Internationalin kanssa (yhteisön rahoitusosuus 596 456 euroa). Jatkossa kuolemanrangaistuksen lakkauttamista tukevat toimet ovat yksi neljästä komission vuosille 20022004 määrittelemistä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan aloitteen aihepiirikohtaisista painopisteistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3346/01

esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle

(3. joulukuuta 2001)

Aihe: Ongelmajätteet Venäjällä ja Krasnij Bor

Noin 40 kilometrin päässä Pietarista ja Neva-joesta sijaitsevan Krasnij Borin ongelmajätelaitoksen kunnostamiseen on myönnetty 500 000 dollaria Tacis-ohjelmasta. Rahoitusta on myönnetty Tacis-ohjelmasta Krasnij Boria koskevaan hankkeeseen aina 1990-luvun alusta alkaen. Miten komission mielestä on onnistuttu ongelmajätelaitoksen kunnostamisessa ja ongelmajätteiden käsittelyssä Krasnij Borissa?

Valvooko komissio jatkuvasti tilannetta alueella? Mitkä valmiudet komissiolla on osallistua jatkossa tämän ongelmajätelaitoksen rahoitukseen?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(21. tammikuuta 2002)

Suomen rahoittaman alustavan tutkimuksen suorittamisen jälkeen vuosien 1998 ja 2000 välisenä aikana Tacis-ohjelman raja-alueyhteistyöohjelmasta rahoitettiin Krasnij Borin myrkyllisen jätteen puhdistamiseen tähtäävän yhteistyöohjelman valmisteluvaihe. Tacis-hankkeella ongelmajätehuollon järjestämiseksi Pietarissa (1,5 miljoonaa euroa) on tuettu paikallisia viranomaisia ongelmajätelaitoksen kunnostamista ja jätehuoltoa koskevan teknisen, taloudellisen ja rahoituksellisen arvion suorittamiseksi. Hankkeen puitteissa on myös edistetty pyrkimyksiä ympäristötietouden lisäämiseksi ja yhteyksien luomiseksi potentiaalisten avunantajien kanssa.

Tacis-hankkeen jälkeen Pietarin hallintoviranomaiset tekivät huhtikuussa 2001 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) kanssa sopimuksen 6,5 miljoonan euron suuruisesta lainasta. Toukokuussa 2001 hallintoviranomaiset tekivät EBRD:n, Tanskan valtiollisen ympäristönsuojeluelimen (DEPA), Ruotsin valtiollisen kansainvälisen kehitysyhteistyöelimen (SIDA), Pohjoismaisen ympäristörahoitusyhtiön (NEFCO), Suomen ympäristöministeriön ja Tacis-toimiston kanssa yhteistyösopimukset

tukiavustuksista (yhteensä 4,5 miljoonaa euroa, jossa on mukana 0,6 miljoonaa euroa Tacis-ohjelmasta käytettäväksi asiantuntija- ja institutionaaliseen apuun). Kyseinen 11 miljoonaa euroa maksava ohjelma Krasnij Borin ongelmajätelaitoksen ympäristön tilan pikaiseksi kohentamiseksi ja jätehuoltomenetelmien kehittämiseksi pannaan täytäntöön vuosien 2001 ja 2004 välisenä aikana, ja EBRD:n myöntämän lainan ensimmäinen erä on tarkoitus suorittaa helmikuussa 2002.

Komissio seuraa tarkasti ongelmajätteen puhdistamishankkeen etenemistä Tacis-elimensä kautta. Tässä vaiheessa komissio ei ole suunnitellut myöntävänsä mitään huomattavaa lisärahoitusta kyseiselle hankkeelle. Krasnij Borin ongelmajätelaitoksen kunnostamista voidaan pitää esimerkkinä onnistuneesta yhteistyöstä Venäjän viranomaisten sekä eri avunantaja- ja rahoitusinstituutioiden välillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3704/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Demokratian kehitys Valko-Venäjällä.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0047 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3704/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Demokratian kehitys Valko-Venäjällä Valko-Venäjän poliittisen demokratian tilaa ei syyskuussa 2001 pidettyjen presidentinvaalien jälkeen voi pitää muuna kuin katastrofaalisena. Valko-Venäjä on nykyisin ainoa valkoinen läiskä Euroopan kartalla: ainoa maa ilman poliittista demokratiaa, vapaita vaaleja sekä ilmaisu- ja painovapautta. Miten komissio arvioi Valko-Venäjän nykyistä tilaa, ja miten Euroopan unioni voi tukea Valko-Venäjän opposition demokraattisen toiminnan kehitystä maan yleisen mielipiteen muokkaamiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2002) Komissio on syvästi huolissaan viimeaikaisesta kehityksestä Valko-Venäjällä, erityisesti siitä, ettei maan hallitus ole ottanut mitenkään huomioon unionin näkemyksiä monista demokratiaa ja ihmisoikeuksia kyseisessä maassa koskevista asioista. Unioni pohtii parhaillaan, miten se voisi toimia tehokkaammin maan oma-aloitteisen eristäytymisen päättämiseksi ja sen kannustamiseksi noudattamaan varsinkin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) asiakirjoissa vahvistettuja käyttäytymissääntöjä. Unioni aikoo tehdä jälleen kerran selväksi Valko-Venäjän viranomaisille, että läheisempi suhde unioniin edellyttää maan politiikan radikaalia muuttamista. Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että vaalit on järjestettävä tavalla, joka tarjoaa äänestäjille todellisen valinnanmahdollisuuden, eli oppositiopuolueilla on oltava tasavertaiset osallistumismahdollisuudet. Samoin kansalaisjärjestöjen sekä opposition ja tiedotusvälineiden edustajien häirintä on lopetettava ja poliittiset vangit vapautettava. Komissio jatkaa myös tukeaan maan kansalaisyhteiskunnalle Tacis-ohjelmansa avulla, ja se odottaa unionin toistavan Valko-Venäjän hallitukselle kantansa, jonka mukaan kansalaisjärjestöjen toimintaa ja rahoitusta koskevat esteet on poistettava.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3700/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle. Puheenjohtajavaltioiden ja ERT:n tapaamiset.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0047 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3700/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Puheenjohtajavaltioiden ja ERT:n tapaamiset Etujärjestö ERT (European Roundtable of Industrialists) väittää tapaavansa (tai ainakin pyrkivänsä tapaamaan) kaikkien neuvoston puheenjohtajavaltioiden hallitukset. Vastauksessaan kysymykseeni (H-0894/01(1)) puheenjohtajavaltio Belgia ilmoitti, että Belgian pääministeri Verhofstadt tapasi ERT:n edustajat 20. marraskuuta 2001. Voiko neuvosto ilmoittaa vuodesta 1995 lähtien, mitkä puheenjohtajavaltioiden hallitukset ovat tavanneet ERT:n edustajia ja milloin tämä on tapahtunut? (1) Kirjallinen vastaus, 12. joulukuuta 2001. Vastaus (25. kesäkuuta 2002) Neuvosto pyytää kysyjää kääntymään suoraan niiden jäsenvaltioiden hallitusten puoleen, jotka ovat toimineet Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana kysyjän mainitsemana aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2330/01

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(31. heinäkuuta 2001)

Aihe: Euroopan unionin ja Kiinan lähentyminen yritystoiminnan ja kulttuurin aloilla

Kiinan talous kasvoi 7,9 prosenttia tämän vuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana. Tänä vuonna Kiinan BKTL:n kasvuvauhti on neljä kertaa suurempi kuin muun maailman. Sen ansiosta tuo Aasian jättiläinen on ainoa suuri talous, joka on nykyisissä oloissa onnistunut välttämään taloudellisen toiminnan hidastumisen, joka raastaa muuta maailmaa. Kiinan jäljessä tulee Intia, jonka kasvuvauhti oli 3,8 prosenttia vuoden kolmen ensimmäisen kuukauden aikana ja joka luultavasti säilyttää saman tason vuoden 2001 loppuun.

Kiinan todennäköisesti liittyessä Maailman kauppajärjestöön (WTO) lähikuukausina, aikooko komissio edistää lähentymistä yritystoiminnan ja kulttuurin aloilla, jotta vältettäisiin taloudellinen ja kulttuurillinen shokki, jonka Kiinan mukaan tulo saattaa tuoda tullessaan?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(3. lokakuuta 2001)

Viimeaikaiset tapahtumat sekä unionissa että Kiinassa ovat luoneet uudet puitteet unionin ja Kiinan välisille suhteille. Kiinan uudistamisprosessi, sen kasvava taloudellinen painoarvo ja sen lähestyvä liittyminen Maailman kauppajärjestöön (WTO) ovat kaikki tärkeitä tekijöitä tässä yhteydessä.

Komission hiljattaisessa tiedonannossa neuvostolle ja parlamentille EU:n Kiinan-strategia: vuoden 1998 tiedonannon täytäntöönpano ja toimet EU:n Kiinan-politiikan tehostamiseksi tulevaisuudessa(1) tarkastellaan näitä uusia puitteita. Tiedonannossa ehdotetaan useita tarkistuksia unionin Kiinan-politiikkaan pyrkimyksenä tukea Kiinan progressiivista, positiivista ja rakentavaa kansainvälistä sitoutumista siten, että tämä olisi sopusoinnussa Kiinan kasvavan maailmanlaajuisen painoarvon kanssa. Neuvosto antoi tukensa kyseiselle tiedonannolle yleisten asioiden neuvoston päätelmissä 25. kesäkuuta 2001.

Mitä talousalaan tulee, tiedonannossa Kiinaa kehotetaan integroitumaan lähemmin maailmantalouteen. Tiedonannossa ehdotetaan, että unionin tulisi edistää tätä päämäärää lähestymällä asiaa monitahoisesti, mihin kuuluisi Kiinan WTO:ta koskevien sitoumusten täytäntöönpanon läheinen seuranta, mutta myös kahdenväliseen kaupankäyntiin liittyvien kysymysten hoitamiseen tarkoitettujen mekanismien samoin kuin vuoropuhelun vahvistaminen ja laajentaminen tai kahdenvälisten sopimusten solmiminen tietyillä ydinsektoreilla tai -aloilla kuten tietoyhteiskunta, ympäristö, energia, tiede ja teknologia, yrityspolitiikka ja yritystoiminnan sääntely, meriliikenne ja tulli. Tiedonannossa vahvistetaan myös unionin olevan valmis toteuttamaan avustusohjelmia, jotka voivat auttaa tekemään Kiinan liittymisestä WTO:hon, samoin kuin Kiinan taloudellisesta ja sosiaalisesta uudistamisprosessista, menestyksen.

Lisäksi tiedonannossa luodaan pohjaa eurooppalaisten ja kiinalaisten yksityishenkilöiden ja yritysten välisten yhteyksien vahvistamiselle koulutusvaihto-ohjelmien sekä kiinalaisten ja eurooppalaisten yritysten välisen vuoropuhelun edistämisen kautta.

(1) KOM(2001) 265 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3397/01 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) neuvostolle. Gibraltar.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0032 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3397/01 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) neuvostolle (13. joulukuuta 2001) Aihe: Gibraltar Ison-Britannian ja Espanjan ulkoasiainministerit ovat sopineet niin kutsutun Brysselin prosessin nojalla, että Gibraltarista päästään kokonaisvaltaiseen sopimukseen kesään 2002 mennessä. Alueen väestön vaaleilla valitut edustajat ovat kuitenkin kieltäytyneet osallistumasta neuvotteluihin, sillä he vaativat ensin itsemääräämisoikeutensa tunnustamista. Vaikka ministerikokouksen päätteeksi julkistetussa yhteisessä julkilausumassa mainitaankin toivomus gibraltarilaisten näkemysten kuulemisesta, itsemääräämisoikeuden harjoittamista ei mainita lainkaan. Yhdistyneet kansakunnat tunnustaa Gibraltarin nykyisin siirtomaa-alueeksi. Asiaa otettiin Yhdistyneissä kansakunnissa esille jälleen 10. lokakuuta 2001 siirtomaavallan purkamista käsittelevässä neljännessä komiteassa. Voiko Euroopan unioni hyväksyä alueellaan siirtomaa-alueen piittaamatta sen asukkaiden tahdosta, vaikka ainoastaan heillä on legitiimi oikeus suvereniteettiin? Vastaus (13. toukokuuta 2002) Neuvosto kehottaa kysyjää tutustumaan vastaukseen, joka on annettu Nirj Devan esittämään kysymykseen E-3257/01.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2323/01

esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle

(31. heinäkuuta 2001)

Aihe: Viisumit muiden kuin EU:n jäsenvaltioiden kansalaisille

Voiko komissio kertoa, kuinka helposti muiden kuin jäsenmaiden kansalaiset, jotka oleskelevat laillisesti EU:n jäsenvaltiossa, saavat viisumin EU:n alueella matkustamiseen? Voiko komissio ottaa kantaa erityisesti tilanteeseen, jossa EU:n alueella asuva muu kuin jäsenvaltion kansalainen on naimisissa EU:n kansalaisen kanssa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(6. syyskuuta 2001)

Schengen-valtiot ovat kehittäneet laajaa yhteistyötä niiden edellytysten alalla, joiden täyttyessä kolmansien maiden kansalaiset voivat matkustaa alueella ilman sisärajoja. Schengenin säännöstö sisällytettiin osaksi Euroopan unionista tehtyä sopimusta Amsterdamin sopimuksella.(1)

Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 21 artiklan mukaan kolmannen maan kansalaisia, jotka oleskelevat laillisesti yhden jäsenvaltion alueella ja joilla on kyseisen valtion myöntämä oleskelulupa, ei koske viisumivelvollisuus heidän matkustaessaan niihin jäsenvaltioihin, jotka soveltavat Schengenin sopimusta (Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia lukuun ottamatta), tai Norjaan tai Islantiin. He voivat liikkua vapaasti, jos heillä on mainittu oleskelulupa ja jos he täyttävät Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 5 artiklan 1 kappaleen a, c ja e kohdassa tarkoitetut maahantuloedellytykset eivätkä ole kyseisen jäsenvaltion kansallisessa maahantulokieltoluettelossa.

Kun Euroopan unionin kansalainen matkustaa toiseen jäsenvaltioon, joka ei kuulu alueeseen ilman sisärajoja, ja hänen perheenjäsenensä, jotka ovat kolmannen maan kansalaisia, seuraavat häntä tai liittyvät hänen seuraansa myöhemmin, jäsenvaltiot voivat vaatia perheenjäseniltä yhteisön lainsäädännön nojalla viisumin (luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske) 15 päivänä maaliskuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001(2) mukaisesti.

Tällaisissa tilanteissa jäsenvaltioiden on myönnettävä mainittu viisumi mahdollisimman vaivattomasti. Viisumin myöntämiseksi voidaan edellyttää ainoastaan henkilötodistusta (henkilökorttia tai passia) sekä todistusta sukulaisuussuhteesta unionin kansalaiseen. Viisumi on myönnettävä maksutta.

Komissio on tehnyt Euroopan parlamentille ja neuvostolle direktiiviehdotuksen(3), jonka tavoitteena on vahvistaa yleiset edellytykset, joiden täyttyessä kolmansien maiden kansalaisilla on vapaus liikkua jäsenvaltioiden alueella enintään kolme kuukautta kuuden kuukauden ajanjaksoa kohti.

(1) EYVL C 340, 10.11.1997.

(2) EYVL L 81, 21.3.2001.

(3) KOM(2001) 388 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3147/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Euroon siirtyminen helpoksi -aineisto.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0024 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3147/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (14. marraskuuta 2001) Aihe: Euroon siirtyminen helpoksi -aineisto Saavatko Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset Euroon siirtyminen helpoksi -aineiston, jolla annetaan tietoa yhteisestä valuutasta? Jos eivät saa, miksi eivät? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2002) Ei ole mitään syytä siihen, miksi Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset eivät voisi saada kaikille EU:n kansalaisille tarkoitettua Euroon siirtyminen helpoksi -aineistoa, jos he sitä pyytävät. Se, miksi näin ei ole tapahtunut, johtuu siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisjärjestöt eivät ole tähän mennessä ottaneet yhteyttä komissioon aineiston saamiseksi. Vaikka aineistoa koskevat pyynnöt tehtäisiin euroon siirtymisen jälkeen, komissio auttaa mielellään sikäli kuin aineistoa on saatavilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3557/01 esittäjä(t): Alexander Radwan (PPE-DE) komissiolle. Rakennusurakat ja veronpidätykset.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0086 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3557/01 esittäjä(t): Alexander Radwan (PPE-DE) komissiolle (4. tammikuuta 2002) Aihe: Rakennusurakat ja veronpidätykset Saksan liittotasavallan tuloverolaissa säädetään, että rakennusurakoiden yhteydessä on 1. tammikuuta 2002 alkaen toteutettava veronpidätys. Rakennusurakoiden teettäjät joutuvat pidättämään 15 prosentin osuuden laskun loppumäärästä ja tilittämään osuuden verovirastolle, joka käsittelee urakan suorittavan yrityksen liiketoimintaa. Tämä pätee kaikkiin maksuihin, joita suoritetaan koti- tai ulkomaisille rakennusyhtiöille tai rakennusalan pienyrittäjille. Esimerkki: Jos yksityishenkilöille vuokratun, monta asuntoa käsittävän talon omistaja kunnostuttaa kylpyhuoneet, hänen on ilmoitettava ja tilitettävä 15 prosenttia asennusurakoitsijan ilmoittamasta loppusummasta tämän verotoimistolle. Osuus on tilitettävä siinäkin tapauksessa, että sama vuokraisäntä kunnostuttaa omakotitalonsa, koska hän on yrittäjä. Toimeksiantaja vastaa veronpidätyksestä, eli hänen on maksettava 15 prosentin osuus loppusummasta verotoimistolle, vaikka hän olisi maksanut loppusumman rakennusurakoitsijalle lyhentämättömänä ja vapautustodistuksetta. Laiminlyönnistä voidaan langettaa jopa 25 000 euroa sakkoa. Onko tämä säännös yhdenmukainen sisämarkkinoiden kanssa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Plooij-Van Gorsel esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2875/01(1). (1) Katso sivu 17.