KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (2. heinäkuuta 1997)

Aihe: Korean niemimaan energia-alan kehitysjärjestö (KEDO) ja EU:n avustukset

Euroopan unioni on päättänyt maksaa viiden vuoden ajan Korean niemimaan energia-alan kehitysjärjestölle KEDO:lle 15 miljoonaa ecua vuodessa. Tämä summa käytetään yhdessä USA:sta ja Japanista tulevien avustusten kanssa kahden länsimaissa suunnitellun kevytvesireaktorin rakentamiseksi Pohjois-Koreaan, joka kärsii nykyään nälänhädästä.

Euroopan komission toukokuussa 1997 annetussa kertomuksessa kaavailtujen KEDO:lle myönnettävien yhteisön taloudellisten avustusten käytöstä - ¨Activities report related to the use of the intended Community financial contribution to KEDO¨ - todetaan, että KEDO:n avulla EU voi tukea rauhaa ja vakautta tällä alueella sekä edistää merkittävästi kansainvälisten ydinsulkua koskevien tavoitteiden toteutumista sekä Korean niemimaan ydinalan turvallisuuden parantamista.

Millä perusteella komissio päättelee, että ydinreaktoreiden rakentaminen nälänhädästä kärsivään maahan edistäisi alueellista rauhaa ja vakautta? EU:n rahoittamat reaktorit tuottaisivat plutoniumia. Kuinka EU aikoo varmistaa, ettei tätä plutoniumia käytetä ydinaseiden valmistamiseen?

Onko reaktoreiden sijaintipaikat valittu? Jos on, voiko komissio antaa yksityiskohtaisen selonteon sijaintipaikan valintaprosessista?

Kun reaktorit on rakennettu, kuinka tuotettu energia aiotaan jakaa, kun otetaan huomioon, ettei Pohjois-Koreassa ole suurjänniteverkkoa? Aikooko komissio tarkistaa, hyödyntääkö Etelä-Korea lainkaan tuotettua energiaa?

Mitä suunnitelmia on laadittu ydinreaktoreiden toiminnasta syntyvän jätteen hallinnoimiseksi?

Miksi EU päätti rahoittaa ydinenergian kehittämistä Pohjois-Koreassa, sen sijaan että se olisi tukenut uudistuvista energianlähteistä peräisin olevan energian tuottamista? Pohjois-Korealla on myös laajat hiilivarannot - harkitsiko komissio myös ehdotuksia puhtaiden hiilivoimaloiden kehittämisen tukemiseksi?

Komission jäsenen sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 1997)

Korean niemimaan energia-alan kehitysjärjestön (KEDO) kevytvesireaktorihankkeella edistetään olennaisesti rauhaa ja vakautta Korean niemimaalla, koska se on ratkaiseva tekijä Yhdysvaltojen ja Pohjois-Korean 21. lokakuuta 1994 allekirjoittaman puitesopimuksen täytäntöönpanossa.

Ilman puitesopimusta Pohjois-Korea olisi vetäytynyt ydinsulkusopimuksesta ilman Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) kanssa tehtyä ydinmateriaalivalvontasopimusta, jolla sen ydinvoimaan liittyvää toimintaa olisi valvottu kansainvälisesti. Tuolloin Pohjois-Korealla oli jo täydessä toiminnassa oleva ydinpolttoainekierto mukaan lukien valmiudet plutoniumin erottamiseen. Puitesopimuksen avulla vältettiin ydinaseiden leviämisen ja turvallisuuden kannalta erittäin uhkaava tilanne.

Päätös kevytvesireaktorien toimittamisesta tehtiin puitesopimuksesta käytyjen neuvottelujen yhteydessä. KEDOn rakennuttamat reaktorit ovat vanhoihin grafiittihidasteisiin reaktoreihin verrattuina tuntuvasti turvallisempia ja niihin liittyy vähemmän riskejä ydinaseiden leviämisen kannalta. Puitesopimuksen mukaisesti Pohjois-Korea sulkee ja purkaa vanhat grafiittihidasteiset reaktorit. Lisäksi uusien reaktorien toiminnan kannalta välttämättömiä komponentteja ei toimiteta Pohjois-Korealle ennen kuin se noudattaa täysin IAEA:n kanssa tekemäänsä ydinmateriaalivalvontasopimusta, johon kuuluu kaikkien ydinvoimaan liittyvien aineiden rauhanomainen käyttö ja pidättäytyminen räjähteiden valmistuksesta.

Kevytvesireaktorin sijoituspaikkaan liittyen KEDO on tutkinut Pohjois-Korean suositteleman Kumhon alueen lähellä Simpon kaupunkia eteläisessä Hamgyongin provinssissa. KEDOn mielestä Pohjois-Korea voi tämän tutkimuksen perusteella antaa sijoituspaikasta luovutustodistuksen, jolloin KEDO voi aloittaa työt.

Energian jakelun osalta KEDO ja Pohjois-Korea ovat sopineet, että kaksi uusien voimaloiden ulkopuolista luotettavaa energianlähdettä ja niihin liittyvät jakelujärjestelmät on saatava käyttökuntoon ennen reaktorien käyttöönottoa. Näitä jakeluverkkoja käytettäisiin myös ydinvoimalan tuottaman energian jakeluun. Tarvittavien jakeluverkkojen rakentamisen on sovittu olevan Pohjois-Korean vastuulla. Reaktorien tuottama energia kuuluu Pohjois-Korealle. Pohjois- ja Etelä-Korean on siis yhdessä sovittava, hyödyntääkö Etelä-Korea osan tuotetusta energiasta.

Reaktorien toiminnasta syntyvän radioaktiivisen jätteen varastointi ja hävittäminen on suoritettava IAEA:n hyväksymien normien ja sääntöjen mukaisesti. Matala- ja keskiaktiivisen jätteen varastointia varten rakennetaan laitokset, joiden kapasiteetti riittää kahden kevytvesireaktorin tarpeisiin. KEDO ja Pohjois-Korea ovat myös sopineet yhteistyöstä käytetyn ydinpolttoaineen turvallisen varastoinnin ja hävittämisen varmistamiseksi. Pohjois-Korea luovuttaa KEDOn sitä pyytäessä kaikki omistusoikeutensa käytettyyn ydinpolttoaineeseen ja toimittaa sen asianmukaisten kaupallisten sopimusten mukaisesti pois alueeltaan heti, kun se on teknisesti mahdollista voimalan luovutettua polttoaineen.

Kuten edellä mainittiin, KEDO huolehtii puitesopimuksen täytäntöönpanosta. Sopimuksella poistettiin vakava ydinaseiden leviämiseen ja turvallisuuteen liittyvä uhka, joka olisi syntynyt Pohjois-Korean jättäytyessä ydinsulkusopimuksen ja IAEA:n turvajärjestelyjen ulkopuolelle. Euratomin liittyminen Korean niemimaan energia-alan kehitysjärjestöön edistää siis selvästi rauhan ja vakauden säilyttämistä alueella.

Liittyminen KEDOon ei rajoita yhteisön Pohjois-Korean väestölle myöntämää humanitaarista apua. Komissio ilmoitti 23. toukokuuta lähettävänsä 46,3 miljoonan ecun arvosta elintarvikkeita, jotka toimitetaan läheisessä yhteistyössä YK:n maailman elintarvikeohjelman kanssa. Tämän lisäksi on myönnetty 9,5 miljoonaa ecua julkista terveydenhoitoa ja ravitsemusta varten sekä melkein 10 miljoonaa ecua vuoden 1995 ja 1996 tulvien aiheuttamien tuhojen korjaamiseksi.