ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0576/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin siideriteollisuuden edistäminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0576/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin siideriteollisuuden edistäminen Siideristä on tullut todellinen identiteetin ilmentymä useilla unionin alueilla ja erityisesti Espanjan Asturiassa, jossa kyseistä juomaa tiedetään valmistettavan pitkin perintein ja asiantuntemuksella. Asturian siiderin myynti ja kulutus ulottuu Espanjan markkinoita laajemmalle ja kattaa etenkin koko Euroopan ja Amerikan. Niinkin laajalti tunnettu juoma kuin siideri tarvitsee kuitenkin tukea myynnin ja kulutuksen optimoimiseksi, erityisesti EU:n markkinoilla. Tämän vuoksi siiderin tuottajat ovat kääntyneet komission puoleen pyytääkseen siltä tukea sellaisten ohjelmien kehittämiseksi, joilla kuluttajat saataisiin nauttimaan siideriä muiden haitallisempien juomien sijasta. Voisiko komissio kertoa, olisiko muiden maataloustuotteiden (öljyn, viinin, appelsiinien jne.) kulutuksen edistämiskampanjoiden yhteydessä mahdollista kehittää myös ohjelmia siiderin myynnin ja kulutuksen lisäämiseksi EU:n markkinoilla? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2000) Kuten parlamentin jäsen mainitsi, komissio osallistuu tiettyjen yhteisön alueelta peräisin olevien maataloustuotteiden menekinedistämisohjelmien rahoittamiseen. Tällä hetkellä on käynnissä seuraavia tuotteita koskevat ohjelmat: oliiviöljy, maito ja maitotuotteet, korkealaatuinen naudanliha, omenat ja sitrushedelmät, pähkinät, syötäväksi tarkoitetut oliivit, rusinat, rypälemehu, syrjäisimmiltä seuduilta peräisin olevat hyvälaatuiset tuotteet, kukat ja elävät kasvit sekä kuitupellava. Näitä tuotteita koskevat neuvoston asetukset ovat näille ohjelmille myönnettävän yhteisön osarahoituksen oikeusperusta. Tämäntyyppisten elintarviketeollisuuden tuotteiden menekinedistämiskampanjoiden yleistymisen mahdollistamiseksi komissio antaa lähiaikoina neuvostolle asetusluonnoksen, joka yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa yhteisön maataloustuotteiden menekinedistämisjärjestelmää. Järjestelmän tuoteluettelon ei näin ollen ole tarkoitus olla lopullinen, vaan kaikkien tuotteiden menekin edistämiseen olisi mahdollista hakea yhteisön osarahoitusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1336/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Pierian läänin korkean työttömyyden hoitaminen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0172 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1336/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Pierian läänin korkean työttömyyden hoitaminen Pierian läänissä Kreikassa työttömyysaste kasvaa nopeasti ja lähestyy 35 prosenttia. Työttömyydestä kärsivät pääasiassa nuoret, naiset ja uudet työmarkkinoille tulijat. Pääasialliset syyt, jotka ovat vaikuttaneet tähän kehitykseen, ovat läänin matkailun Kosovon sodan takia kärsimä vakava takaisku, varsinkin kun suurin osa lääniin saapuvista matkailijoista tuli Keski- ja Itä-Euroopan maista ja matkusti teitse, lähinnä Jugoslavian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (FYROMin) kautta, maanviljelijöiden alentuneet tulot, monien vaateteollisuusalan työpajojen toiminnan lakkaaminen, joiden toiminta perustui urakkatyöhön ja jotka työllistivät lähinnä naisia. Aikooko komissio kolmannen yhteisön tukikehyksen hyväksymisen yhteydessä ottaa huomioon tämän Pierian läänin erikoistilanteen? Mitä lisätoimia Euroopan sosiaalirahasto tulee toteuttamaan yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa työttömyyden hoitamiseksi ja työllisyyden lisäämiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2000) Komissio haluaisi täsmentää, että rakennerahastoja koskevien asetusten (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1784/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan sosiaalirahastosta(1) ja neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä(2)) mukaan vastuu ehdotusten laatimisesta ja jättämisestä on jäsenvaltioilla. Komissio on kuitenkin tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista ongelmista ja ottaa ne huomioon kolmannen yhteisön tukikehyksen toimenpideohjelmaa koskevissa neuvotteluissa, joiden oletetaan alkavan kesäkuussa 2000. (1) EYVL L 213, 13.8.1999. (2) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0171/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Apteekkien yötaksat.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0193 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0171/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Apteekkien yötaksat Joissakin unionin jäsenvaltioissa on otettu käyttöön erityismaksu lääkkeistä, jotka ostetaan yöllä päivystävistä apteekeista. Tämä käytäntö syrjii tietysti niitä apteekkipalvelujen käyttäjiä, joiden on äkillisen sairauden yllättäessä ostettava tarvitsemansa lääkkeet välittömästi. Katsooko komissio tehtäväkseen valvoa, ettei apteekkien asiakkaita syrjitä siksi, että he ostavat lääkkeensä yöllä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2000) Komissio katsoo, että arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamaan tilanteeseen ei liity yhteisön lainsäädäntöä koskevaa ongelmaa. Kansalliset toimenpiteet, joiden seurauksena kyseinen maksu peritään, eivät näytä olevan suoraan tai epäsuorasti kansallisuuden perusteella syrjiviä. Maksu peritään siinä objektiivisesti määritellyssä tilanteessa, jossa asiakas ostaa lääkkeet yöllä päivystävästä apteekista, eikä se siis riipu mistään muusta, subjektiivisesti ostajaan liittyvästä seikasta. Komissio toteaa myös, että tällaiset toimenpiteet eivät vaikuta lääkevalmisteiden vapaaseen liikkuvuuteen, sijoittautumisvapauteen tai palveluiden tarjonnan vapauteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0231/00 esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (UEN) komissiolle. Elintarvikkeiden turvallisuutta koskeva valkoinen kirja.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0164 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0231/00 esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (UEN) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Elintarvikkeiden turvallisuutta koskeva valkoinen kirja Elintarvikkeiden turvallisuutta koskevassa valkoisessa kirjassa määrätään perustamaan yhteysverkosto Euroopan elintarvikeviraston ja vastaavien virastojen eli elintarvikkeiden turvallisuutta käsittelevien kansallisten virastojen ja instanssien välille. Millaisia yksityiskohtaisia määräyksiä tästä yhteistyöstä on annettu? Mitä merkitystä ja painoarvoa kansallisten virastojen antamilla lausunnoilla on, jos niiden näkemykset poikkeavat toisistaan? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2000) Komission 12. tammikuuta 2000 antamassa elintarvikkeiden turvallisuutta koskevassa valkoisessa kirjassa(1) hahmotellaan Euroopan tulevan elintarvikeviranomaisen rakennetta ja toimintaa. Komissio on pyytänyt asiasta kommentteja ennen huhtikuun loppua 2000. Työt jatkuvat tällä välin valkoisessa kirjassa esitettyjen käsitteiden hiomiseksi. Euroopan elintarvikeviranomaisen on joka tapauksessa työskenneltävä tiiviissä yhteistyössä muiden tieteellisten elinten kanssa jäsenvaltioissa ja muualla. Noudattamalla riippumattomuuden, erityisosaamisen ja avoimuuden periaatteita viranomaisen pitäisi asteittain pystyä saavuttamaan ulkopuolisten luottamus ja arvostus sekä vahvistamaan asemansa luotettavimpana neuvonnan ja tiedon lähteenä. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0787/00 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Sokrates-rahoitus vähemmistökieliä koskeville hankkeille.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0208 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0787/00 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Sokrates-rahoitus vähemmistökieliä koskeville hankkeille Voisiko komissio ilmoittaa, mitä Euroopan tason rahoitusta on saatavana televisio-ohjelmien tekstittämiseksi iirin kielelle? Mistä budjettikohdista ja ohjelmista nämä varat ovat peräisin? Tekstittämisellä palvellaan erityisesti kuurojen tarpeita. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Sokrates-ohjelmassa ei ole erityistä budjettikohtaa, josta avustettaisiin televisio-ohjelmien iirinkielistä tekstittämistä. Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden hyväksi toteutettavan MEDIA II -ohjelman (19962000) osana kehitetyissä toimissa kiinnitetään erityistä huomiota teosten monikielisyyden tukemiseen ja eurooppalaisten teosten laadukkaaseen jälkiäänitykseen ja tekstitykseen, myös vähemmistökielillä, jotta teokset voidaan laittaa laajaan levitykseen. Jälkiäänityksiä ja tekstityksiä varten myönnetään tukia (toisin kuin useimmille muille ohjelmaan kuuluville toimille, joihin myönnetään lainoja, jotka on tietyin edellytyksin maksettava takaisin) nykyisten tukijärjestelmien puitteissa. Tämä koskee erityisesti levitystoimia. MEDIA-ohjelman toimintalinjoissa, sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston päätöksissä 95/563/EY ja 95/564/EY(1), ei säädetä suoran rahoitustuen myöntämisestä televisiokanaville eurooppalaisten teosten jälkiäänittämistä tai tekstittämistä varten. Yhdestä ohjelmaan kuuluvasta toimesta kuitenkin tuetaan useiden eurooppalaisten yhteistyökumppaneiden yhteisesti tuottamia riippumattomia teoksia (kuvitteelliset teokset, dokumentit, animaatiot), jotka on määrä lähettää useilla eurooppalaisilla televisiokanavilla. Tämän toimen perusteella on tuettu useita hankkeita, joihin on osallistunut irlantilaisia yhteistyökumppaneita (tuottajia tai levittäjiä). Esimerkkeinä voidaan mainita Ros Na Run -niminen sarja, jonka tuotti EO Teilifís -niminen tuotantoyhtiö, Cinétévén ranskalais-irlantilaista yhteistuotantoa oleva televisiolevitykseen tarkoitettu filmi Le Dernier Mot sekä kaksi Concordia Cyf-nimisen yhtiön tuottamaa dokumenttisarjaa Celtic Radicals ja The Glory Game Football's conquering Celts. Osa näille hankkeille myönnettyä tukea on osoitettu jälkiäänitettyjen tai tekstitettyjen versioiden tuottamiseen iirin kielellä. Ne on tarkoitus esittää TnaG-kanavalla. (1) EYVL L 321, 30.1.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0050/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Kölnin prosessi: Poseima-ohjelman tarkistaminen ja tuki siitoseläimille.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0132 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0050/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Kölnin prosessi: Poseima-ohjelman tarkistaminen ja tuki siitoseläimille Asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) 4 artiklassa vahvistetaan tuki rotupuhtaiden siitossonnien tuonnille. Komission asettamat kiellot näiden eläinten kuljetukselle Euroopan unionissa ovat tehneet mahdottomaksi tämän tuen hyödyntämisen. Azorien suurimmilla saarilla nautakarja on kehittynyt geneettisesti ja keinosiemennyksestä on tullut yleistä. Voitaisiinko siis tätä asetusta tarkistettaessa sisällyttää siihen siitossonnien kuljetuskustannusten korvaaminen Azorien itsehallintoalueella? (1) EYVL L 173, 27.6.1992, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 ja E-0052/00 (28. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt useita kysymyksiä Azoreja koskevasta Poseima-ohjelmasta. Komission kertomusta toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entisen 227 artiklan) 2 kohdan toteuttamiseksi valmistellaan parhaillaan. Menettelyn tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata kertomuksen sisältöä koskeviin parlamentin jäsenen kysymyksiin, ennen kuin se on antanut kertomuksen. Vuotta 2000 koskevan komission työohjelman osalta todetaan, että siinä säädetään neuvostolle ja parlamentille esitettävästä kertomuksesta, joka koskee tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 15 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) täytäntöönpanoa Poseima-ohjelman maatalousosuuden osalta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa muutosehdotuksia, joita pidetään tarpeellisina ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Azorien maataloutta koskevia toimenpiteitä tarkastellaan kokonaisuudessaan tässä yhteydessä. (1) EYVL L 173, 27.6.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0253/00

esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle

(7. helmikuuta 2000)

Aihe: Säädökset

Kuinka monta säädöstä komission arvion mukaan hyväksyttiin vuonna 1998? Miten tämä lukumäärä jakautuu a) komission direktiivien, b) komission päätösten, c) neuvoston direktiivien, d) neuvoston ja parlamentin direktiivien, e) Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä julkaisemattomien säädösten, f) ja määräaikaisten tavanomaisten hallinnollisten säädösten välillä? Millä tavoin lukumäärä on vaihdellut viime vuosina vuotta 1999 koskevaan viimeisimpään arvioon verrattuna?

Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2000)

Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristölle toimitetaan suoraan tiedot määristä, jotka koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston tai yksin neuvoston/komission asetuksia, direktiivejä ja päätöksiä vuosilta 19951999; mukana eivät ole juoksevien asioiden hoitoon liittyvät säädökset, joiden voimassaoloaika on rajoitettu. Tiedot on saatu toimielinten välisestä Celex-tietokannasta. Vuodesta 1997 tiedot ovat sisältyneet myös Yleiskertomukseen Euroopan unionin toiminnasta (vuosina 19971998 taulukko 28 ja vuonna 1999 taulukko 29). Jotta voimassa olevien säädösten määrän kehitystä voidaan seurata, taulukosta käy myös ilmi niiden säädösten määrä, jotka on kumottu tai joiden voimassaolo on päättynyt kyseisenä vuonna.

Juoksevien asioiden hoitoon liittyvät säädökset, joiden voimassaoloaika on rajoitettu (muutamista päivistä muutamiin kuukausiin), julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (L-sarja) ja painetaan laihalla kirjasintyypillä; ne ovat kaikki komission asetuksia ja koskevat enimmäkseen maatalouspolitiikkaa. Yhteensä niitä oli 1831 vuonna 1999, 1809 vuonna 1998, 1603 vuonna 1997, 1402 vuonna 1996 ja 1877 vuonna 1995 (lähde: Celex).

Ne toimielinten säädökset, joita ei julkaista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, eivät kuulu varsinaisen lainsäädännön piiriin. Kyse on varsin erityyppisistä teksteistä (rahoitustuen myöntäminen jäsenvaltioille, yhteisöille tai yrityksille, virkamiesten nimityksiä ja henkilöstösääntöjen soveltamista koskevat päätökset jne.), joten niistä on tarpeetonta laatia yhteenvetoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0345/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. SANIDAD, Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0345/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: SANIDAD, Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto Euroopan komissio ehdotti 12. tammikuuta 2000 Euroopan elintarviketurvallisuusviraston perustamista kahden vuoden kuluessa, ottaen huomioon elintarvikealan tilanteen unionissa viimeisen vuoden aikana ja kansalaisten luottamuksen puutteen alaa kohtaan esimerkiksi nk. hullun lehmän ja dioksiinikanojen tapausten vuoksi. Miten komissio aikoo taata tämän riippumattoman viraston toimintakyvyn, jos sen valtuudet rajoitetaan pelkkään neuvonantoon? Minkälaisin järjestelyin komission aikoo taata kuluttajien turvallisuuden viraston perustamista edeltävän kahden vuoden ajan? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2000) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kysymyksen alkupuoliskon osalta vastaukseen, jonka komissio antoi Nicole Thomas-Mauron kirjalliseen kysymykseen E-0231/00(1). Kysymyksen jälkipuoliskon osalta komissio muistuttaa, että tieteellisten lausuntojen hankkimisjärjestelmä on järjestetty kokonaan uudelleen vuodesta 1997 lähtien. Erityisesti painotetaan tieteellisten lausuntojen antajien erityisosaamista sekä lausunnonannon riippumattomuutta ja avoimuutta. Näitä periaatteita sovelletaan edelleen, ja niillä varmistetaan, että kuluttajien terveyttä suojataan hyvin. Komissio ilmoitti elintarvikkeiden turvallisuutta koskevassa valkoisessa kirjassaan(2), että se aikoo seuraavien kahden vuoden aikana ottaen huomioon varojen riittävyyden arvioida, onko nykyistä tieteellisen tuen ja lausuntojen antamisjärjestelmää vahvistettava edelleen valmisteltaessa elintarvikeviranomaisen perustamista. (1) Katso sivu 164. (2) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0356/00 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) komissiolle. EU:n luettelo ammattitaudeista.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0356/00 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: EU:n luettelo ammattitaudeista EU:n ammattitautien luetteloon, joka on aina täydennettävissä, olisi sisällytettävä uudet terveyttä vaarantavat tekijät, kuten työsuhteiden epävarmuus, kiireinen työtahti, tehtävien, työpaikkojen ja tekniikan alituiset muutokset. Näillä niin sanotuilla stressitekijöillä on psykosomaattisia vaikutuksia työntekijöiden elämänlaatuun ja terveyteen. Tästä aiheesta on tehty useita tutkimuksia, ja näin ollen haluaisin tietää, onko kyseistä ammattitautiluetteloa päivitetty viime vuosina sisällyttämällä siihen nämä uudet terveyttä vaarantavat tekijät. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2000) Komissio antoi 22. toukokuuta 1990 suosituksen 90/326/ETY(1) ammattitauteja koskevan eurooppalaisen luettelon hyväksymisestä. Komission 20. syyskuuta 1996 antamassa tiedonannossa(2) tutkittiin ammattitautiluettelosta annetun suosituksen soveltamista jäsenvaltioissa. Vuonna 1999 komissio aloitti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tekniset työt kyseisen luettelon ajan tasalle saattamiseksi. Työn aikana kiinnitetään huomiota erityisesti työntekijöiden terveyttä uhkaaviin uusiin riskeihin, esimerkiksi psykososiaalisiin riskeihin. Tämän työn tuloksena uusi ammattitauteja koskeva eurooppalainen luettelo voitaneen hyväksyä vuoden 2001 alkupuoliskolla. (1) EYVL L 160, 26.6.1990. (2) KOM(96) 454 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0674/00 esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle. Työntekijöiden vapaa liikkuvuus.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0674/00 esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Työntekijöiden vapaa liikkuvuus Ruotsissa valtiollisen opintolainan takaisinmaksua säännellään opintolainalailla (1973:349) ja opintotukiasetuksella (1973:418). Ruotsissa asuvat maksavat opintolainaansa takaisin tietyn vuosimäärän, joka määritellään neljäksi prosentiksi yhteenlasketuista ansiotuloista, elinkeinotoiminnasta ja pääomasta. Ulkomailla asuvat, siis myös muissa EU:n jäsenvaltioissa asuvat, joutuvat sitä vastoin maksamaan takaisin kahdeskymmenesosan velan määrästä vuodessa. Nämä säännökset koskevat tietysti kaikkia henkilöitä kansallisuudesta riippumatta, mutta todellisuudessa säännökset johtavat siihen, että keskipitkän koulutuksen (neljästä viiteen vuoteen) omaavilla pieni- ja keskituloisilla tai osa-aikatyötä tekevillä henkilöillä ei ole varaa asua muissa jäsenvaltioissa, koska takaisinmaksuvaatimukset muuttuvat olennaisesti tiukemmiksi kuin Ruotsissa asuvilla (korkeatuloisten kohdalla tilanne voi luonnollisesti olla päinvastainen). Henkilö A:n opintolaina on noin 300 000 kruunua (normaali määrä neljän tai viiden vuoden koulutuksen jälkeen) ja vuositulot 168 000 kruunua (14 000 kruunua kuukaudessa). Jos A asuu Ruotsissa, hän maksaa lainaansa takaisin 6720 kruunua vuodessa. Jos A sitä vastoin asuu ja työskentelee Ranskassa, hänen vuosittainen maksueränsä kohoaa yli kaksinkertaiseksi, nimittäin 15 000 kruunuun. Siten Ruotsin takaisinmaksusäännökset suosivat korkeatuloisia, sillä pieni- ja keskituloisilla tai osa-aikatyötä tekevillä henkilöillä ei ole varaa käyttää perusoikeuttaan asua ja työskennellä toisessa jäsenvaltiossa (vrt. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio: Kraus, C-19/92). Rikotaanko näillä takaisinmaksusäännöksillä perusoikeutta, joka koskee työnhakua, asumista ja työskentelyä toisessa jäsenvaltiossa (EY:n perustamissopimuksen 39 artikla)? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 2000) Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja niistä tosiseikoista, joihin kunnianarvoisa jäsen on viitannut. Komissio ilmoittaa hänelle näistä tiedoista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0045/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Kölnin prosessi: Poseima-ohjelman sopeuttaminen vihannesten tuotannon kannusteisiin Azoreilla.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0045/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Kölnin prosessi: Poseima-ohjelman sopeuttaminen vihannesten tuotannon kannusteisiin Azoreilla Asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) II osastossa vahvistetaan tärkeitä ja lupaavia toimia Azorien ja Madeiran itsehallintoalueiden maatalouden kehittämiseksi. Niiden toteuttaminen on ollut kuitenkin melko vähäistä, koska näissä toimissa vaaditaan korkeaa omarahoitusprosenttia (20 % yksityisiltä tahoilta ja 30 % julkisilta viranomaisilta). Katsooko komissio mahdolliseksi ehdottaa omarahoitusosuuksien pienentämistä? (1) EYVL L 173, 27.6.1992, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 ja E-0052/00 (28. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt useita kysymyksiä Azoreja koskevasta Poseima-ohjelmasta. Komission kertomusta toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entisen 227 artiklan) 2 kohdan toteuttamiseksi valmistellaan parhaillaan. Menettelyn tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata kertomuksen sisältöä koskeviin parlamentin jäsenen kysymyksiin, ennen kuin se on antanut kertomuksen. Vuotta 2000 koskevan komission työohjelman osalta todetaan, että siinä säädetään neuvostolle ja parlamentille esitettävästä kertomuksesta, joka koskee tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 15 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) täytäntöönpanoa Poseima-ohjelman maatalousosuuden osalta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa muutosehdotuksia, joita pidetään tarpeellisina ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Azorien maataloutta koskevia toimenpiteitä tarkastellaan kokonaisuudessaan tässä yhteydessä. (1) EYVL L 173, 27.6.1992.