ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0100/99

esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle

(20. tammikuuta 1999)

Aihe: Virkamiesten palkkaaminen Torinon Euroopan koulutussäätiöön

Komissaari Cresson lähetti minulle 5.1.1999 vastauksen kysymykseeni E-3361/98(1), joka käsitteli Torinossa sijaitsevan Euroopan koulutussäätiön (ETF) harjoittamaa provokatiivisen yksipuolista henkilöstön palkkauspolitiikkaa sekä kreikkalaisten, portugalilaisten ja espanjalaisten toimenhakijoiden huomiotta jättämistä. Komissaari Cresson yrittää puolustella tilannetta vetoamalla ETF:n "itsenäiseen päätösvaltaan", korostaa, että viraston "johtaja on vastuussa kaikista henkilöstöä koskevista kysymyksistä", sekä päätyy onnettomaan sananvalintaan todetessaan, että "henkilöstö valitaan yksinomaan pätevyyden perusteella" antaen siten ymmärtää, että kreikkalaiset, portugalilaiset ja espanjalaiset ETF:n toimenhakijat ovat vähemmän päteviä kuin muiden jäsenvaltioiden toimenhakijat, joita työskentelee ETF:ssä kymmeniä. Komissaari Cresson korostaa, että ETF on itsenäinen yksikkö, vaikka komissio itse jatkuvasti ja sinnikkäästi esittää parlamentille perusteluja ETF:n rahoituksen ja sen talousarvion kasvattamisen puolesta. Komissaari Cresson on myös hyvin tietoinen siitä, miten perusteltuja ja vakavia syytteitä on esitetty EU:n toimielimien sisällä ja ulkopuolella epäselvyyksistä virkamiesten palkkauksessa ja puutteista toiminnan läpinäkyvyydessä. Nämä syytökset ovat vähentäneet luottamusta komissiota kohtaan, mikä kävi kaikille selväksi parlamentin äskettäin käsittelemästä epäluottamuslauseesta Euroopan komissiolle 11. - 15. tammikuuta 1999.

Mitä komissio aikoo tehdä ETF:n provokatiivisen yksipuolisen henkilöstöpolitiikan korjaamiseksi ja mihin toimiin se aikoo välittömästi ryhtyä (koska aika ja muiden EU:n toimielinten kärsivällisyys näyttävät olevan käymässä vähiin) taatakseen yksiköidensä ja valvomiensa hajasijoitettujen virastojen nuhteettoman toiminnan?

Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus

(9. huhtikuuta 1999)

Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion vastaukseen, jonka se on antanut kirjalliseen kysymykseen E-3361/98. Komissio esittää tässä vastauksessaan tarkasti Torinossa sijaitsevan Euroopan koulutussäätiön henkilöstöhallintoon sovellettavan oikeudellisen ja lainsäädännöllisen kehyksen sekä säätiön henkilökunnan valinnassa käytettävät ensisijaiset kriteerit.

Komissio toteaa, ettei arvoisan parlamentin jäsenen viimeisimpään kirjalliseen kysymykseen sisälly mitään uusia tietoja, jotka eivät jo olisi sisältyneet hänen aikaisempaan kysymykseensä. Komissio voi näin ollen vain toistaa ensimmäiseen kysymykseen antamansa vastauksen.

Mikäli arvoisa parlamentin jäsen saa tietoonsa muita tarkkoja tietoja, jotka selkeyttävät hänen esittämiään koulutussäätiön henkilökunnan valintaan liittyviä kriittisiä huomautuksia, komissio tietenkin tarkastelee näitä tietoja huolellisesti.

(1) EYVL C 182, 28.6.1999, s. 70.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0346/99

esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) komissiolle

(23. helmikuuta 1999)

Aihe: Jatkotoimet Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisen lehdistöä koskevan mietinnön johdosta

Päätöslauselmassaan A4-0289/97(1) Euroopan parlamentin täysistunto tunnusti painetun lehdistön kiistattoman ja historiallisen roolin kansanvallan ja ihmisoikeuksien puolustamisessa ja kehotti komissiota tutkimaan ja ehdottamaan toimia, joita tarvitaan painetun lehdistön tietoyhteiskunnassa vallitsevien uusien olosuhteiden johdosta. Nämä olosuhteet edellyttävät uudelleenjärjestelyjä ja kehitystoimia seuraavilla aloilla: jakelujärjestelmät, toimittajien kouluttaminen ja perehdyttäminen uusiin tekniikoihin, verotusjärjestelmät, infrastruktuuriin kohdistuvat menot, maakuntalehdet, uutistoimistot ja painetun lehdistön rooli kokonaisuudessaan tiedon valtatien luotettavana lähteenä.

Aikooko komissio ryhtyä jatkotoimiin edellä mainitun Euroopan parlamentin päätöslauselman johdosta ja asiasta vastaavan pääosaston ja Euroopan lehdistökeskuksen 24. syyskuuta 1998 yhdessä järjestämän samaa aihetta käsitelleen lehdistön ammattilaisten pyöreän pöydän keskustelujen johtopäätösten jälkeen, ja aikooko komissio ryhtyä erityisiin toimiin lehdistöön uudessa viestintäympäristössä liittyvien kysymysten käsittelemiseksi?

Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus

(7. toukokuuta 1999)

Komissio on tutustunut kiinnostuneena uuden teknologian vaikutuksesta Euroopan lehdistöön annettuun parlamentin mietintöön. Se on pannut merkille parlamentin huolestuneisuuden yhteisön demokraattisille informaatioprosesseille aiheutuvista seurauksista.

Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, komission aloitteesta käytiin Euroopan journalismikeskuksessa Maastrichtissa syyskuussa 1998 lehdistön edustajien kanssa pyöreän pöydän keskusteluja painetun lehdistön tulevaisuudesta. Lisäksi komissio on laatinut ammattikirjallisuuteen ja Internet-tutkimukseen perustuvan raportin, jolla se on halunnut tarjota seminaarin käyttöön asiaan liittyviä taustatietoja ja kannustaa median ja Euroopan unionin toimielinten välistä vuoropuhelua.

Kuten komission edustaja seminaarissa huomautti, komissio ottaa uusien tietotekniikoiden käyttöönoton ja tiedotusvälineiden toimintaympäristön muutokset erittäin vakavasti, ja se onkin ehdottanut useita asiaan liittyviä toimenpiteitä. Tiedotusvälineitä kehotettiin myös pyrkimään tiiviimpään vuoropuheluun yhteisön kanssa ja esittämään konkreettisia ehdotuksia yhteisön toimenpiteiksi.

Valmisteilla on erillinen koulutusstrategia. Tästä strategiasta ei kuitenkaan ole vielä päätetty lopullisesti, koska käytettävissä olevat varat ovat rajalliset ja koska yhteisössä pohditaan, miten suhteet tiedotusvälineisiin olisi tulevaisuudessa järjestettävä.

(1) EYVL C 339, 10.11.1997, s. 415.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0134/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Kalastajille maksettavat korvaukset pyydysten vaihtamista varten Asetuksen 1626/94(1) nojalla Kreikan kalastajat ovat velvollisia 1.1.1999 alkaen vaihtamaan kalastuspyydyksensä, tarkemmin sanottuna verkkonsa, uusiin pyydyksiin, joilla pikkukalojen pyynti ei ole mahdollista. Pyydysten vaihtamisesta koituu suuria kustannuksia, jotka johtavat kalastajien huonon taloudellisen tilanteen kärjistymiseen entisestään ja alan työttömyyden kasvuun. Komissio otti vastikään käyttöön erityistoimenpiteitä, jotka velvoittavat kalastajat lopettamaan ajoverkkojen käytön. Tiedustelen komissiolta seuraavaa: 1. Onko komissio ottanut käyttöön vastaavia erityistoimenpiteitä asetuksen 1626/94 edellyttämästä pyydysten vaihtamisesta koituvien kustannusten korvaamiseksi? 2. Millä tavoin komissio aikoo tukea kalastajia, jotta he pystyvät maksamaan asetuksen 1626/94 edellyttämistä toimenpiteistä koituvat kustannukset? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 1999) Tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1626/94(2) säädetään sen voimaantulosta alkaen, että niiden poikkeusten, joiden nojalla kalastajat voivat jatkaa tiettyjä toimia, soveltamisaika päättyy 31 päivänä joulukuuta 1998. Poikkeusten tarkoituksena oli sallia yli neljän vuoden ajan asteittainen mukautuminen, jotta yleisten sääntöjen soveltamiseen siirtymistä koskevat taloudelliset menetykset olisivat mahdollisimman vähäiset. Koska tähän siirtymään liittyvät olosuhteet eroavat täysin ajoverkkoihin liittyvistä olosuhteista, komissio katsoo, että mahdollisten taloudellisten seurausten käsittelyn ei tarvitse välttämättä olla vastaava. Komissio tutkii kuitenkin mahdollisuutta jatkaa kyseiseen kalastukseen sovellettavien poikkeusten soveltamista niiden parhaiden saatavilla olevien tieteellisten tietojen perusteella, jotka koskevat tällaisen kalastuksen vaikutusta kalavaroihin. (1) EYVL L 171, 6.7.1994, s. 1. (2) EYVL L 171, 6.7.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0488/99

esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) komissiolle

(5. maaliskuuta 1999)

Aihe: EAKR:sta espanjalaisille pk-yrityksille myönnettyjen tukien viivästyminen

Espanjan pk-yritykset saavat tänä vuonna 19 000 miljoonaa pesetaa tukea, josta 70 prosenttia rahoitetaan Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja loput 30 prosenttia jää maksettavaksi kansallisesta talousarviosta. Kyseinen tuki on tarkoitettu yhteistyöhankkeisiin uusien markkinoiden, tiedottamisen, rahoituksen, innovaation ja muotoilun aloilla.

Saamieni tietojen mukaan eräät hyväksytyt hankkeet eivät ole saaneet tukia, koska 5 625 miljoonan pesetan siirto EAKR:sta on myöhässä.

Voiko komissio vastata tämän johdosta seuraaviin kysymyksiin:

1. Mistä viivästyminen johtuu?

2. Onko siirto jo tehty?

3. Mitä tapahtuu hyväksytyille hankkeille, jotka eivät ole saaneet tukea?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 1999)

Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamat viiveet varojen siirtämisessä johtuvat siitä, että pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) koskevan yhteisöaloiteohjelman toimenpidekokonaisuuksien rakenteita ja rahoitustaulukkoja on muutettu Espanjan osalta Espanjan viranomaisten pyynnöstä ja seurantakomitean suostumuksella. Muutokset olivat välttämättömiä vuosina 1996 ja 1997 toteutetun hallinnon uudelleenjärjestelyn vuoksi; tässä uudistuksessa toimivalta jaettiin uudelleen ja pk-yrityksille annettavan tuen soveltamisalan hallintoelimet vaihdettiin.

Maksusitoumukset ja maksut on nyt jo käynnistetty uudelleen ja Espanjan viranomaisten vastuulla oleva varojen käyttö on huomattavasti lisääntynyt.

Komissio muistuttaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sen toimialaan kuuluu vain ohjelmien täytäntöönpanossa noudatettavien valintaperusteiden hyväksyminen. Hankkeiden täytäntöönpanosta vastuussa olevat kansalliset viranomaiset valitsevat ohjelmien yhteydessä rahoitettavat hankkeet. Arvoisan parlamentin jäsenen olisi käännyttävä kyseisten viranomaisten puoleen saadakseen tietoja hyväksytyistä hankkeista.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0460/99 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Nautojen, sikojen ja lampaiden tuonti Sisiliaan ilman eläinten terveydentilaa koskevia todistuksia Komissio vastasi osittain saman esittäjän aiemmin tästä aiheesta laatimaan kysymykseen (E-1182/97)(1). Caltanissetan yleisen syyttäjäviraston tutkimukset ovat nyt paljastaneet, että ihmisravinnoksi tarkoitettuja karjaeläimiä on tuotu maahan ilman valvontaa ei ainoastaan Belgiasta, vaan myös Ranskasta ja Iso-Britanniasta. Vuonna 1997 todettujen 72 ja vuonna 1998 havaittujen 18 luomistautitapauksen vuoksi käynnistetyn tutkinnan päätteeksi lopetettiin yli kymmenen karjatilan ja yhden lääkevaraston toiminta. Virallisen syyttäjän sijainen Massimo De Cesare vahvisti 19. tammikuuta 1999 paikallisessa lehdessä, että "syyttäjäviranomaiset eivät voineet tukeutua niiden hallinnollisten viranomaisten yhteistyöhön, joiden tehtävänä olisi ollut valvoa yrityksiä (...). Nautakarjaa tuotiin Italiaan soveltamatta laissa määrättyjä tarkastuksia hullun lehmän tapauksesta huolimatta. Sen jälkeen kun puutuimme asiaan, suuri määrä eläimiä tuhottiin, mutta monet niistä olivat jo päätyneet kuluttajien lautasille." Ovatko Italian viranomaiset tiedottaneet komissiolle tästä asiasta, joka koskee myös muita unionin maita? Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa asiaan liittyen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen toimittamien tietojen mukaan kyseessä ovat useista jäsenvaltiosta lähtöisin olevien elävien eläinten laittomat kuljetukset Italiaan (Sisiliaan). Komissio ei ole saanut asiaa koskevia tietoja Italian viranomaisilta. Calabrian ja Sisilian eläinlääkintäpalvelujen rakenteita koskevat ongelmat havaittiin äskettäin kyseisille alueille suuntautuneella virkamatkalla, jolla valvottiin pienten märehtijöiden luomistautia. Italian viranomaisilta vaaditaankin tilanteen ratkaisemiseksi tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista. Pysyvän eläinlääkintäkomitean lähiaikojen kokouksessa työjärjestykseen otetaan kohta selvitysten saamiseksi kyseisten jäsenvaltioiden edustajilta. (1) EYVL C 21, 22.1.1998, s. 31.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0520/99 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE) komissiolle (8. maaliskuuta 1999) Aihe: Ehdotukset alkoholin, makeisten, sotalelujen ja autojen mainonnan kieltämiseksi Baden-Württembergin talousministerin Walter Döringin mukaan komissio suunnittelee uusia mainonnan rajoituksia (lähteet Stuttgarter Nachrichten 30.1.1999, Mannheimer Morgen 30.1.1999, Esslinger Zeitung 30.1.1999). Kysyn komissiolta 16.10.1998 esittämäni kysymyksen nro E-3149/98(1) lisäksi: 1. Pitääkö paikkansa, että komissio harkitsee mainostamiskieltoa tai mainonnan rajoituksia alkoholille, makeisille, sotaleluille ja nopeille autoille? 2. Jos vastaus on kyllä, miten asiaa on harkittu, ja mikä tulee olemaan kiellon oikeusperusta, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? Entä miten perustellaan tätä ehdotusta, joka vaarantaisi talouden vapauden ja uhkaisi työpaikkoja? Mainonnan kieltäminen tai rajoittaminen uhkaa myös mielipiteenvapautta ja vaikeuttaa kuluttajien valintoja sekä yritysten välistä kilpailua sisämarkkinoilla. Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 1999) Arvoisa parlamentin jäsen pyytää tarkennusta Saksan lehdistössä esiintyneisiin tietoihin, joiden mukaan Baden-Württenbergin osavaltion talousministeri on sanonut, että komissio suunnittelee uusia rajoituksia alkoholin, makeisten, sotalelujen ja nopeiden autojen mainonnalle. Nopeiden autojen osalta parlamentin jäsentä pyydetään katsomaan komission vastausta Otto vonHabsburgin kirjalliseen kysymykseen P-2587/98(2). Alkoholin, makeisten ja sotalelujen osalta komissio ilmoittaa, että sillä ei ole suunnitelmia asettaa uusia rajoituksia näiden tuotteiden mainonnalle. Komission politiikka kaupallisen viestinnän alueella esiteltiin selkeästi komission tiedonannossa kaupallista viestintää sisämarkkinoilla koskevan vihreän kirjan seurannasta(3), joka annettiin 4. maaliskuuta 1998. Muiden toimien lisäksi perustettiin pääosasto XV:een keskitetty yhteyspiste, joka antaa kiinnostuneille tietoja komission toimista näillä alueilla (puhelin: Bryssel 2951639, faksi: 2957712, sähköposti: comcom@dg15.cec.be). Joissakin jäsenvaltioissa on tiukkoja rajoituksia mainittujen tuotteiden mainonnalle. Ne voivat rajoittaa kaupallisten viestintäpalvelujen kauppaa valtioiden välillä, ja joistakin tällaisista rajoituksista on valitettu sillä perusteella, että ne olisivat EY:n perustamissopimuksen 59 ja 30 artiklan vastaisia ja rajoittaisivat palvelujen liikkuvuutta rajojen yli. Komissio käsittelee näitä valituksia parhaillaan. (1) EYVL C 96, 8.4.1999, s. 162. (2) EYVL C 96, 8.4.1999. (3) KOM(98) 121 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0670/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull.)(1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat Madridin autonomian luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0904/99 esittäjä(t): Vincenzo Viola (PPE) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: Epäilyt Banco di Sicilia SpA:lle maksetuista valtion tuista Sicilcassa SpA:n varojen ja velkojen siirto Banco di Sicilia SpA:lle onnistui pankkien välisen talletusten suojelurahaston (Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi) väliintulon sekä 27. syyskuuta 1974 annetun ministeriön asetuksen mahdollistamien korvaustoimien ansiosta. Banca d'Italian edellä mainitun asetuksen perusteella myöntämät ennakot (noin 5 000 miljardia liiraa), joiden maksu on jo aloitettu, voidaan katsoa valtion tuiksi. Myös komissio on tätä mieltä yhdessä niistä 14 kohdasta, joihin se on pyytänyt selvitystä Italian hallitukselta. Voiko komissio kertoa, onko se saanut selvityksiä Banca d'Italian puuttumisesta asiaan, ja erityisesti tuen kokonaissummasta, ja ovatko nämä tuet komission mukaan vapaata kilpailua koskevien sääntöjen mukaisia? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1999) Arvoisa parlamentin jäsen on pyytänyt Banco di Siciliaa(1) koskevan, perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen johdosta tietoja Italian hallituksen komissiolle esittämän aineiston täydellisyydestä. Hän on myös pyytänyt komission arviota siitä, onko Banca d'Italian Sicilcassan konkurssimenettelyn yhteydessä toteuttama toimenpide yhteisön lainsäädännön mukainen. Ensinnäkin on todettava, että Italian hallitus on toimittanut komissiolle kaikki pyydetyt asiakirjat Mediocredito Centralen lopullista toimintasuunnitelmaa lukuun ottamatta. Toimintasuunnitelmassa selvitetään hanketta, joka liittyy Mediocrediton hyväksymään menettelyyn Banco di Sicilian pääoman korottamiseksi, ja se toimitetaan komissiolle piakkoin. Saatuaan kaikki pyydetyt tiedot komissio ryhtyy tutkimaan, ovatko Italian valtion suunnittelemat toimet sisilialaisten pankkien pelastamiseksi ja tervehdyttämiseksi yhteisön lainsäädännön mukaisia. (1) EYVL C 297, 25.9.1998.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0574/99 esittäjä(t): Carlos Bru Purón (PSE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Jarama-joen juoksun muuttaminen Espanjan julkisten töiden ministeri Rafael Arias-Salgado ilmoitti keskiviikkona 17. helmikuuta 1999, että Jarama-joen nykyistä juoksua aiotaan muuttaa, jotta Barajasin lentokenttää voidaan laajentaa. Tunteeko komissio tällaisiin toimiin sisältyvät vaarat? Menneisyydessä vastaavista toimista on aiheutunut suurta vahinkoa. Tietääkö komissio, onko tämän työn ympäristövaikutuksista arvioitu? Onko totta, että näillä töillä rikottaisiin ainakin kolmea yhteisön direktiiviä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1999) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista asioista. Barajasin lentokentän laajentamista koskevien valitusten tarkastelun yhteydessä komissio on kuitenkin ottanut yhteyttä Espanjan viranomaisiin saadakseen tarkennuksia asioista, jotka ovat kirjallisen kysymyksen aiheena. Koska komissiolla ei ole tarkempia tietoja siitä, miten Jarama-virran juoksua on ajateltu muuttaa, se ei voi vielä vahvistaa, voiko kyseessä oleva suunnitelma olla jonkin yhteisön direktiivin säännösten vastainen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1086/99

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle

(15. huhtikuuta 1999)

Aihe: EU:n ja Marokon kauppasuhteet

Yhteisö ja Marokko allekirjoittivat 26. helmikuuta 1996 Euro-Välimeri-assosiaatiosopimuksen.

Voiko komissio antaa kauppatasetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot sopimuksen voimaantulon jälkeen ja erityisesti tiedot siitä, mitä ja kuinka paljon marokkolaisia teollisuustuotteita on tuotu tullivapaasti, verotta, tuontirajoituksetta tai muin vastaavin ehdoin EU:hun sopimuksen tultua voimaan?

Voiko komissio antaa myös yksityiskohtaiset tiedot siitä, mitä ja kuinka paljon marokkolaisia tuotteita yhteisöön voidaan tuoda verovapaasti tai alennetuin tullimaksuin?

Komission jäsen M. Maríninkomission puolesta antama vastaus

(4. toukokuuta 1999)

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon välisestä assosiaatiosta tehty Euro-Välimeri -sopimus, joka allekirjoitettiin 26. helmikuuta 1996, ei ole vielä voimassa, koska Italia ei ole ratifioinut sitä. Komissio toivoo kuitenkin mahdollisimman pikaista ratifiointia. Siihen asti yhteisön ja Marokon välisiä kauppasuhteita säätelevät yhteisön ja Marokon välinen yhteistyösopimus sekä yhteisön jäsenvaltioiden ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) ja Marokon välinen yhteistyösopimus, joka allekirjoitettiin Rabatissa 27. huhtikuuta 1976.

Näiden sopimusten ja niihin myöhemmin tehtyjen mukauttamista koskevien pöytäkirjojen perusteella marokkolaisten teollisuustuotteiden tuonti yhteisöön on sallittu ilman määrällisiä rajoituksia ja muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä sekä ilman tulleja ja vaikutukseltaan vastaavia maksuja. Maataloustuotteiden jalostuksessa syntyneiden tuotteiden osalta tullittomuus koskee ainoastaan arvotullia eikä maatalouden maksuosaa. Tätä käytäntöä noudatetaan uudessa Euro-Välimeri -assosiaatiosopimuksessa, joka allekirjoitettiin 1996. Lisäksi eräitä vapaaehtoisia rajoituksia, jotka koskivat tiettyjen marokkolaisten tekstiilituotteiden vientiä, ei enää sovelleta, koska tästä järjestelystä tehdyn yhteisön ja Marokon välisen sopimuksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1997. Marokkolaisten tekstiilituotteiden vienti on oikeutettu samaan etuuskohteluun kuin muut teollisuustuotteet.

Yhteisön ja Marokon välinen kauppatase on yleensä ollut ylijäämäinen yhteisön hyväksi; vuonna 1998 ylijäämä oli runsaat miljardi euroa.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0204/99 esittäjä(t): Manuela Frutos Gama (PSE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Pienten ja keskisuurten sähkönkuluttajien puolustaminen energia-alan vapauttamisen seurauksena Sähködirektiivin soveltamisen tuloksena on, että ensi vuosikymmenellä Espanjassa yritykset ja hallinto ovat sopineet pk-yrityksiä ja kotitalouksia koskevien hintojen alentamisen rajoitukseksi 1-2 % ja että hintojen kiinteä korotus on 4,5 % kilpailuun siirtymisestä aiheutuvien kustannusten hyvittämiseksi riippumatta energiamarkkinoiden muiden parametrien kehittymisestä. Katsooko komissio, että tämä on johdonmukaista perustamissopimuksen kanssa? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) Sähkömarkkinoita vapautetaan asteittain parlamentin ja neuvoston 19 päivänä joulukuuta 1996 sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä antaman direktiivin 96/92/EY(1) mukaisesti. Vaatimukset täyttävien eli sähköntuottajansa valitsemaan oikeutettujen asiakkaiden osuuden on vastattava alkuvaiheessa vähintään yhteisön keskiarvoa teollisuuden suurista energiankuluttajista, joiden vuosittainen kulutus on yli 40 gigawattituntia. Jatkossa myös pienkuluttajien osuus kasvaa. On totta, että asteittaisen aloitusvaiheen aikana markkinoiden vapauttaminen hyödyttää enemmän niitä asiakkaita, jotka ennestäänkin täyttävät vaatimukset. Komissio odottaa kuitenkin, että vaatimukset täyttävien asiakkaiden kiintiön ulottuessa myös pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä vaatimukset täyttävien jakelijoiden ja uusien sähköntoimittajien ja -myyjien tullessa mukaan pienetkin kuluttajat alkavat hyötyä yhä enemmän markkinoiden vapauttamisesta. Tätä taustaa vasten Espanjan sähkölainsäädäntö noudattaa täysin direktiivissä esitettyä markkinoiden avautumisen suunnitelmaa ja menee vielä pitemmälle myöntäessään alennuksia pienasiakkaille. Markkinoiden avautumisen edetessä komissio toivoo kotitalouksien hyötyvän siitä suuremmassa määrin. Kilpailuun siirtymisestä Espanjassa aiheutuviin kustannuksiin liittyen komissio tutkii edelleen sekä direktiivin 24 artiklassa (hukkakustannukset) että perustamissopimuksen valtionapua koskevissa säännöksissä tarkoitettua tilannetta. Tässä vaiheessa komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission antamiin vastauksiin Izquierdo Colladon tekemään suulliseen kysymykseen H-161/99 ja Garcia Ariasin tekemään suulliseen kysymykseen H-162/99 parlamentin maaliskuun 1999 istunnon jälkeisellä kyselytunnilla. (1) EYVL L 27, 30.11.1992.