ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1534/02 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle. Yritysverotus Virossa.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0076 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1534/02 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle (3. kesäkuuta 2002) Aihe: Yritysverotus Virossa Virossa vaalitaan omaa yrityskulttuuria. Tähän kuuluvat yritysverotusta koskevat säännöt, joiden mukaan yritysten varoja ei veroteta. Järjestelmä eroaa EU:n yritysverotusjärjestelmistä. Katsooko komissio, että sillä on oikeus kyseenalaistaa Viron säännöt, vaikkei yritysverotus sisällykään yhteisön säännöstöön (acquis)? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2002) Komissiolla on velvollisuus laajentumisneuvotteluiden yhteydessä tutkia, onko Viron verolainsäädäntö yhteensopiva EY:n perustamissopimuksessa määriteltyjen vapauksien sekä yhteisön lainsäädännön yhtiöverotukseen liittyvien erityisten määräysten kanssa. Erityisesti tulee huomioida eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23 päivänä heinäkuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/435/ETY(1) sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien verojen alalla 19 päivänä joulukuuta 1977 annettu neuvoston direktiivi 77/799/ETY(2). (1) EYVL L 225, 20.8.1990. (2) EYVL L 336, 27.12.1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2632/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. CITES (Villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus) — norsunluun kauppa.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0192 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2632/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (18. syyskuuta 2002) Aihe: CITES (Villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus) norsunluun kauppa Vuonna 1997 CITES laati luettelon norsulajin lukumääristä eri alueilla ja avasi rajoitetusti uudestaan norsunluun kaupan Afrikasta. Arvioiden mukaan tuhannet norsut ovat joutuneet salametsästyksen uhreiksi Afrikassa vielä sen jälkeen. Voisiko komissio ilmoittaa, minkä kannan se ja EU:n jäsenvaltiot aikovat ottaa tulevassa CITES-kokouksessa Santiagossa Intian ja Kenian ehdotukseen norsunluun kaupan täydellisen kiellon palauttamisesta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2002) Ympäristöneuvosto tekee 17. lokakuuta 2002 päätöksen yhteisön kannasta ehdotuksiin, joita on määrä käsitellä villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) sopimuspuolten seuraavassa konferenssissa. Tiettyjen norsulajien suojeluvaatimusten lieventäminen CITES-yleissopimuksessa vuonna 1997 on lisännyt norsunluukauppaa erittäin vähän. Japaniin tehtiin kertaluontoinen norsunluukauppa, ja rajoitettu norsunluun myynti ei-kaupallisiin tarkoituksiin sallitaan. Sittemmin pidetyn osapuolten konferenssin tuloksena neljän eteläisen Afrikan valtion afrikannorsupopulaatiot kuuluvat nyt CITES-yleissopimuksen liitteeseen II maininnalla norsunluun nollakiintiö (eli vienti kaupallisessa tarkoituksessa kielletty). On myös käynnistetty norsujen laitonta metsästystä valvova MIKE-hanke (Monitoring Illegal Killing of Elephants), joka muodostaa perustan arvioille norsunluukaupan vaikutuksesta laittomaan metsästykseen. Komissio on myöntänyt ohjelmalle rahoitusta, mutta ohjelman yhteydessä ei ole vielä kerätty riittävästi tietoa pitävien johtopäätösten tekemiseksi. Intia ja Kenia ovat ehdottaneet afrikannorsupopulaatioiden sisällyttämistä liitteeseen I, mitä tieteelliset tiedot eivät kuitenkaan tue. Eteläisen Afrikan valtioiden alueella elävien norsupopulaatioiden terveydentila on yleisesti hyvä, ja niiden katsotaan täyttävän useampaan liitteeseen sijoittamisen kriteerit (eli saman lajin populaatioita voidaan sisällyttää CITES-yleissopimuksen eri liitteisiin). Ehdotuksen ei myöskään ole todistettu johtavan nykyistä parempaan norsujen suojelun tasoon. Tämän perusteella ja koska MIKE-hankkeen yhteydessä ei ole vielä saatu riittävästi tietoa asiasta, komissio on edelleen vakuuttunut siitä, että norsunluukauppa joidenkin eteläisen Afrikan maiden ehdottamassa muodossa ei vaikuta kielteisesti laittoman metsästyksen määrään muilla alueilla. Komission tavoitteena on, että mahdollisimman useat valtiot kannattaisivat konferenssin lopullista kantaa tähän asiaan ja aikoo kaikin tukea pyrkimyksiä tähän.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1868/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Eritrea.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0104 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1868/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Eritrea Voiko komissio laatia luettelon Eritreassa toteutettavista hankkeista, joiden rahoitus hyväksyttiin maksettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001? Mikä oli investointien kokonaissumma tänä kyseisenä vuonna? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1091/02

esittäjä(t): Lousewies van der Laan (ELDR), Emilio Menéndez del Valle (PSE)ja Andrew Duff (ELDR) neuvostolle

(18. huhtikuuta 2002)

Aihe: Israeliin kohdistuva aseiden vientikielto

Neuvosto on ottanut käyttöön aseiden vientikiellon monien maiden kohdalla, esimerkkeinä Afganistan, Myanmar, Kiina, Kongon demokraattinen tasavalta, Liberia, Libya, Sierra Leone, Sudan ja viimeksi Zimbabwe (18. helmikuuta 2002).

Asevientiä koskevat EU:n käytännesäännöt hyväksyttiin 8. kesäkuuta 1998, ja niillä pyritään luomaan aseviennille tiukat yhteiset vaatimukset. Vaatimuksiin kuuluu esimerkiksi ihmisoikeuksien kunnioittaminen määrämaassa. Jäsenvaltiot eivät myönnä vientilupaa etenkään, jos on olemassa selvä vaara, että ehdotettua vientiä käytetään sisäiseen painostukseen, kuten pikaisesti toimeenpantuihin tai mielivaltaisiin teloituksiin (vaatimus 2 b). Muut normit koskevat esimerkiksi maassa vallitsevia jännitteitä tai sisäisiä konflikteja ja selvää riskiä siitä, että aseita käytettäisiin aluevaatimusten toteuttamiseen voimakeinoin (vaatimus 4). Vaatimuksissa mainitaan myös kansainvälisten sitoumusten ja ihmisoikeuksia koskevan oikeuden noudattaminen (vaatimus 6).

Barcelonan Eurooppa-neuvoston päätelmissä EU tuomitsi jälleen Israelin toteamalla, että sen on välittömästi vedettävä pois sotilasjoukkonsa palestiinalaishallinnon valvontaan kuuluvilta alueilta, lopetettava oikeuden päätökseen perustumattomat teloitukset, poistettava sulut ja rajoitukset, keskeytettävä siirtokuntien perustaminen ja noudatettava kansainvälistä oikeutta.

Aikooko neuvosto näiden seikkojen valossa määrätä Israelia koskevan aseiden vientikiellon?

Jos ei, katsooko neuvosto tämän vastaavan EU:n menettelysääntöjen tarkoitusta ja perustamissopimuksen V osastoa?

Aikooko neuvosto pyytää komissiota (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti) arvioimaan aseiden vientikieltoa koskevan politiikkansa johdonmukaisuutta?

Vastaus

(5. marraskuuta 2002)

Neuvosto ei aio määrätä Israelia koskevaa aseiden vientikieltoa. Neuvosto ei näe mitään ristiriitaa tämän kannan ja perustamissopimuksen V osastoon liittyvien käytännesääntöjen välillä. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, käytännesääntöihin, jotka ovat asianmukainen väline aseiden viennin sääntelemiseksi, ei sisälly mitään velvoitetta määrätä pakollinen aseiden vientikielto tiettyjä maita kohtaan. Neuvoston mielestä ei myöskään ole mitään perustetta pyytää komissiota arvioimaan aseiden vientikieltoa koskevan politiikkansa johdonmukaisuutta. Käytännesäännöt eivät ole sitova EU:n yhteinen toiminta eikä niihin näin ollen sovelleta SEU:n 14 artiklan 4 kohtaa. Komission toimivaltaan ei myöskään kuulu neuvoston tai yksittäisten jäsenvaltioiden politiikkojen arviointi aseiden viennin osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2233/02 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Madagaskarin poliittinen kriisi.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0141 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2233/02 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (23. heinäkuuta 2002) Aihe: Madagaskarin poliittinen kriisi Madagaskarilla 16. joulukuuta 2001 pidettyjen vaalien ja perustuslakituomioistuimen 29. huhtikuuta 2002 antaman lopullisen päätöksen johdosta Marc Ravalomanana on valittu Madagaskarin presidentiksi. Vaikka uusi presidentti Marc Ravalomanana ja entinen presidentti Didier Ratsiraka allekirjoittivat 18. huhtikuuta 2002 Dakarin sopimuksen, jossa määrätään siirtymäajan sovinnon hallituksen muodostamisesta siihen saakka, kunnes 16. joulukuuta 2001 annetut äänet on laskettu uudelleen, Didier Ratsiraka ei ole suostunut tunnustamaan perustuslakituomioistuimen päätöstä. Entinen presidentti Ratsiraka on vetäytynyt Madagaskarin pohjoisosaan, joka oli perinteisesti hänen vahvinta kannatusaluettaan, ja hän on valmis vastustamaan aseellisesti mahdollista presidentti Ravalomananan hallituksen joukkojen hyökkäystä. Presidentti Ravalomanana joukkoineen on puolestaan päättänyt tehdä lopun siitä, että Ratsiraka miehittää saaren pohjoisosaa. Koska mahdollisen konfliktin syttyessä suurin osa uhreista olisi väistämättä puolustuskyvyttömiä siviilejä, voiko komissio ilmoittaa, aikooko Euroopan unioni ryhtyä toimiin myötävaikuttaakseen Madagaskarin poliittis-sotilaallisen kriisin ratkaisemiseen rauhanomaisesti ja sitä kautta seurauksiltaan mahdollisesti hyvinkin tuhoisan sisällissodan välttämiseen, ja jos aikoo, niin miten? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (26. elokuuta 2002) Komissio haluaa muistuttaa viimeaikaisesta myönteisestä lopputuloksesta Madagaskarin kriisissä, joka loppui, kun Marc Ravalomanana laittoi maassa alulle sovintoprosessin ja julisti ennenaikaiset parlamenttivaalit, ja kansainvälinen yhteisö tunnusti hänet Madagaskarin presidentiksi. Komissio on tyytyväinen kriisin ratkaisuun ja toivoo, että sovintoprosessi johtaa rauhaan ja vakauteen Madagaskarin kansalle. Komissio pahoittelee menneen poliittisen kriisin dramaattista vaikutusta väestöön. Seitsemän kuukautta kestäneen kriisin aikana komissio on ollut sitoutunut löytämään ratkaisun, joka kunnioittaa yhteiskuntarauhaa ja on Madagaskarin kansan toiveiden mukainen. Komissio on tähän päivään asti tukenut kaikkia sovitteluyrityksiä kansallisen sovittelun edistämiseksi. Lisäksi komissio on tänä aikana toteuttanut useita toimenpiteitä lieventääkseen pitkittyneen kriisin vaikutuksia väestöön. Näitä toimenpiteitä ovat olleet esimerkiksi teiden kunnostaminen sekä tavaroiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden palauttaminen ruoan ja lääkkeiden tarjonnan takaamiseksi. Komissio on valmis tarjoamaan poliittista ja teknistä tukea kansallisen sovittelun ja pysyvän ratkaisun saavuttamiseksi kriisissä sekä avustamaan yhteistyössä muiden avunantajien kanssa Madagaskarin yrityksiä maan taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen palauttamiseksi ennalleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1982/02 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle. Elintarviketurvallisuus Romanian kanssa käytävän kaupan esteenä.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0117 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1982/02 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Elintarviketurvallisuus Romanian kanssa käytävän kaupan esteenä Maaliskuusta 2002 alkaen erilaisia laadultaan hyvien vihannesten ja hedelmien alankomaalaisia kuljetuksia on pysäytetty Romanian rajalla, koska maahantuojilta puuttuvat asianmukaiset asiakirjat. Romanian viranomaiset eivät näemmä tulkitse erilaisia laatustandardeja, kasvinsuojelutoimia ja elintarviketurvallisuusvaatimuksia koskevia EU-direktiivejä asianmukaisesti, mikä haittaa kasvisten ja hedelmien vientiä. Tämä tekninen kaupan este on yhä tällä hetkellä voimassa ja aiheutettu vahinko on jo 2 miljoonaa euroa. 1. Onko komissio tietoinen ongelmista, joita alankomaalaiset ovat kohdanneet viedessään hedelmiä ja vihanneksia Romaniaan? 2. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt, jotta Romanian viranomaiset poistaisivat nämä tekniset kaupan esteet? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 2002) Komissio on tietoinen jäsenvaltioiden vientiyritysten kohtaamista ongelmista, jotka johtuvat Romanian tekemästä uudesta päätöksestä ihmisravinnoksi tarkoitettujen tuoreiden hedelmien ja vihannesten turvallisuudesta ja laadusta. Komissio katsoo, että päätöksessä esitetyt vaatimukset ovat liiallisia. Komissio on ollut virallisessa ja epävirallisessa yhteydessä Romanian toimivaltaisiin viranomaisiin, erityisesti Romanian maatalousministeriöön. Komissio on todennut, että toimenpiteiden käyttöönotto ei saa olla laillisen kaupan este. Komissio on myös vaatinut, että päätös kumotaan tai että se yhdenmukaistetaan yhteisön lainsäädännön kanssa. Komissio jatkaa ja tehostaa toimiaan niin kauan kuin edellä mainittuja liiallisia toimenpiteitä sovelletaan ja muilla kuin tullien ulkopuolisilla kaupanesteillä rikotaan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Romanian välillä allekirjoitettua Eurooppa-sopimusta. Komissio tulee myös avustamaan Romanian viranomaisia uuden lainsäädännön luomisessa Romanian valmistellessa liittymistään unioniin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2008/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Nigeria.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0110 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2008/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Nigeria Voiko komissio täsmentää, mitä Nigeriaa koskevia hankkeita on rahoitettu EU:n talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio selventää, mikä on vuodeksi 2000 myönnetyn tuen kokonaismäärä kaikissa mainittua valtiota koskevissa budjettikohdissa? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2971/02 esittäjä(t): Christa Prets (PSE) komissiolle. Työllisyyden ja sosiaaliasioiden PO — tiedotuspolitiikka.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0223 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2971/02 esittäjä(t): Christa Prets (PSE) komissiolle (22. lokakuuta 2002) Aihe: Työllisyyden ja sosiaaliasioiden PO tiedotuspolitiikka Austria Presse Agentur (APA) julkaisi 12. syyskuuta 2002 klo 18.00 kiireellisen lehdistötiedotteen otsikolla EU arvostelee ankarasti Itävallan työllistämispolitiikkaa. Tiedotteessa APA viittasi kansallisia toimintasuunnitelmia koskevaan komission vuosittaiseen arviointikertomukseen, joka oli yksinomaan APAn käytettävissä. 13. syyskuuta 2002 pyysin lisätietoja asiasta, ja toimistomme onkin tiedustellut asiaa komission asiasta vastaavalta yksiköltä, tosin tuloksetta, koska kertomus julkaistaan vasta marraskuussa. Miksi Euroopan parlamentin jäsenet saavat komissiolta tietoja myöhemmin kuin lehdistö? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (29. marraskuuta 2002) Komissio hyväksyi 13. marraskuuta 2002 yhteisen työllisyysraportin 2002(1). Siinä arvioidaan jäsenvaltioiden edistymistä vuoden 2001 työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpanossa. Hyväksymisvaiheessa raportti toimitettiin muille toimielimille, myös Euroopan parlamentille, ja julkistettiin lehdistölle ja suurelle yleisölle. Yhteisen työllisyysraportin luonnoksen ja sitä tukevan asiakirjan laatimisen alkuvaiheessa komissio pitää kahdenvälisiä kokouksia kaikkien jäsenvaltioiden kanssa, jotta voitaisiin varmistaa, että komission tiedot ovat oikeita. Tämänvuotinen kokous Itävallan kanssa pidettiin 13. syyskuuta 2002. Raporttia tukeva asiakirja lähetettiin tavanomaiseen tapaan hieman ennen kokousta Itävallan työ- ja talousministeriölle. Komissiolla ei ole tapana julkistaa ehdotusluonnoksia lehdistölle ennen hyväksymistä ja ennen kuin ne on toimitettu muille yhteisön toimielimille. Puitesopimuksen mukaisesti komissio ei julkista mitään lainsäädäntöaloitteita tai merkittäviä aloitteita tai päätöksiä, ennen kuin niistä on ilmoitettu parlamentille. Puitesopimuksen mukaisesti komission käytäntönä on ilmoittaa parlamentille komission jäsenten kollegion merkittävimmistä päätöksistä välittömästi viikoittaisen komission kokouksen jälkeen. (1) KOM(2002) 621 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Grenada.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Grenada Voiko komissio laatia luettelon Grenadassa toteutettavista hankkeista, joiden rahoitus hyväksyttiin maksettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001? Mikä oli investointien kokonaissumma tänä kyseisenä vuonna? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1357/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Pankkisalaisuus jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0048 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1357/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (14. toukokuuta 2002) Aihe: Pankkisalaisuus jäsenvaltioissa Pankkisalaisuudella on merkittävä osa terrorismin rahoitusta ja rahanpesua torjuttaessa. Voiko komissio siksi vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Missä jäsenvaltioissa pankkisalaisuudesta on säädetty lailla? 2. Missä jäsenvaltioissa pankkisalaisuudesta on määrätty pankin yleisissä sopimusehdoissa ja työntekijöiden työsopimuksissa? 3. Missä jäsenvaltioissa ei ole minkäänlaista pankkisalaisuutta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2002) Pankkisalaisuus tai asiakastietojen luottamuksellisuus on kaikissa jäsenvaltioissa ainakin jossakin muodossa suojattu rikoslailla, erityissäännöksillä tai siviilioikeuden säännöksillä. Rahanpesudirektiivin (rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/308/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 4 päivänä joulukuuta 2001 annetulla parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/97/EY(2)) mukaan pankkisalaisuudesta on luovuttava, mikäli on syytä epäillä rahanpesua, ja epäilyttävistä liiketoimista on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille. Direktiivillä 2001/97/EY, joka jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään 15. kesäkuuta 2003 mennessä, laajennettiin rahanpesun määritelmää huomattavasti. Direktiiviä annettaessa jäsenvaltiot sopivat lisäksi, että kaikki terrorismin rahoittamiseen liittyvät rikokset luokiteltaisiin direktiivissä tarkoitetuiksi vakaviksi rikoksiksi. Yksittäisten jäsenvaltioiden lainsäädäntötilanne on usein varsin monitahoinen, mutta pelkistettynä sitä voitaisiin kuvailla seuraavasti. Pankkisalaisuudesta on säädetty lailla Tanskassa, Kreikassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Itävallassa, Portugalissa, Suomessa ja Ruotsissa. Belgiassa, Saksassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa pankkisalaisuudesta ei ole annettu erillisiä säännöksiä, vaan se perustuu pääasiassa pankin ja asiakkaan väliseen siviilioikeudelliseen sopimukseen, joka velvoittaa pankin pitämään asiakastiedot luottamuksellisina. (1) EYVL L 166, 28.6.1991. (2) EYVL L 344, 28.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1657/02 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Perusrakennehankkeita koskevien Cards-ohjelmien rahoitus.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0085 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1657/02 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (11. kesäkuuta 2002) Aihe: Perusrakennehankkeita koskevien Cards-ohjelmien rahoitus Viisivuotisesta strategisesta Cards-ohjelmasta ei tarjota rahoitusta suurille perusrakennehankkeille riittävien määrärahojen puuttumisen vuoksi. Näin ollen Kaakkois-Euroopan pitkän aikavälin kehityksen kannalta välttämättömien perusrakenteiden vahvistamiseen ja parantamiseen ei ole saatavissa rahoitusta yhteisön puitteissa, mikä herättää ihmetystä siitä, millä tavoin niitä voidaan rahoittaa. 1. Mitä suurten perusrakenteiden rahoitustapoja neuvosto on suunnitellut Kaakkois-Euroopalle? 2. Minkä Euroopan unionin yksiköiden ja rahoituselinten kautta neuvosto aikoo toteuttaa perusrakennehankkeiden rahoitusprosessin? Vastaus (5. marraskuuta 2002) 1. Cards-asetuksen nojalla annettavan yhteisön tuen lisäksi investointihankkeita Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaissa edistetään erityisesti yleistakauksella, jonka yhteisö on myöntänyt Euroopan investointipankille näissä maissa toteutettaviin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien mahdollisien tappioiden varalta. Marraskuussa 1999 tätä aluetta koskevan takauksellisen kokonaislainanannon enimmäismääräksi asetettiin 9 280 miljoonaa euroa vuoteen 2007 saakka. 2. Lisäksi Euroopan investointipankki on perustanut liittymistä edeltävän järjestelyn, jonka määrä on noin 8 500 miljoonaa euroa ja jota sovelletaan vuoteen 2003 saakka ehdokasmaissa toteuttaviin investointihankkeisiin myönnettäviin takauksettomiin lainoihin.