ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1062/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle. EU:n toimielinten kotipaikka.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1062/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle (17. huhtikuuta 2002) Aihe: EU:n toimielinten kotipaikka Jokaisen EU:n perussopimuksen tekstissä on selkeä maininta yhteisön toimielinten kotipaikoista. Asiaa koskevaa keskustelua käydään jokaisen järjestettävän hallitustenvälisen konferenssin aikana ja päätökset sisällytetään kunkin uuden perussopimuksen tekstiin. Tunnetusti Brysselissä 28. helmikuuta 2002 alkaneen konferenssin myötä luodaan perustat unionin toimielinten toimintatavan tarkistamiselle ja unionin laajentumiselle uusiin jäsenvaltioihin. Miten neuvosto arvioi konferenssin puitteissa käytävää keskustelua tiettyjen unionin toimielinten mahdollisesta siirtämisestä muihin kaupunkeihin Brysselistä ja Luxemburgista, ja nimenomaan joihinkin historiallisempiin unionin kaupunkeihin kuten Roomaan, Berliiniin, Pariisiin tai Ateenaan? Voitaisiinko tällaista keskustelua käydä konferenssissa ja päättää joidenkin unionin tärkeimpien toimielinten kotipaikkojen muutoksista? Vastaus (5. marraskuuta 2002) EY:n perustamissopimuksen 289 artiklan mukaan jäsenvaltioiden hallitukset vahvistavat yhteisellä sopimuksella yhteisön toimielinten kotipaikan. Kotipaikka on vahvistettu Euroopan yhteisöjen toimielinten ja tiettyjen elinten ja yksikköjen kotipaikan sijainnista tehdyssä pöytäkirjassa, joka on liitetty Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen sekä Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksiin. Laekenin julistus Euroopan unionin tulevaisuudesta ei käsittele asiaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1876/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Gambia.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1876/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Gambia Voiko komissio laatia luettelon Gambiassa toteutettavista hankkeista, joiden rahoitus hyväksyttiin maksettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001? Mikä oli investointien kokonaissumma tänä kyseisenä vuonna? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1869/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Etiopia.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0104 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1869/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Etiopia Voiko komissio kertoa, mitä hankkeita Etiopiassa rahoitettiin EU:n talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli kaikkien tälle maalle vuoden 2000 aikana osoitettujen tukien kokonaismäärä? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0815/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Euroopan meriturvallisuusvirasto.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0025 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0815/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (25. maaliskuuta 2002) Aihe: Euroopan meriturvallisuusvirasto Missä vaiheessa on Euroopan meriturvallisuusviraston sijaintia koskevan päätöksen tekeminen? Esitettiinkö Galiciaa ehdokkaaksi? Mitä ehdokasta EU:n puheenjohtajavaltio kannattaa? Vastaus (16.19. joulukuuta 2002) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta, jota koskevan ehdotuksen komissio esitti vuoden 2000 lopussa Erika 2 -paketin yhteydessä, annettiin kesäkuussa 2002(1) ja se julkaistiin virallisessa lehdessä 5. elokuuta 2002. Asetus tuli voimaan 20 päivää myöhemmin. Asetus ei sisällä viraston toimipaikkaa koskevia säännöksiä. Toimipaikan sijoituspaikasta ei ole vielä tehty mitään päätöstä. Tapauksen mukaan Espanjan hallitus voi muiden asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden tapaan esittää virallisesti ehdokasta sijoituspaikaksi. Joka tapauksessa asetuksen 23 artiklassa säädetään, että virasto aloittaa toimintansa kahdentoista kuukauden kuluessa () asetuksen voimaantulosta, eli viimeistään 28. elokuuta 2003. Yhteisön toimielinten ja erityisesti komission olisikin toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta virasto voisi aloittaa toimintansa asetuksessa mainitussa määräajassa, ja näin siinäkin tapauksessa, että viraston lopullisesta sijoituspaikasta ei ole tehty päätöstä. (1) PE-CONS 3637/02.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1555/02

esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) neuvostolle

(3. kesäkuuta 2002)

Aihe: EU:n apu Palestiinalle

Israelin hallituksen mukaan palestiinalaishallinto on käyttänyt EU:n varoja väärin terrorismin rahoittamiseen. Alankomaalaisessa NRC Handelsbladissa kirjoitettiin 8. toukokuuta 2002, että Euroopan unioni oli jo vuosi sitten tietoinen väärinkäytöksistä, joihin palestiinalaishallinto on syyllistynyt. Komission jäsen Patten oli kuuleman mukaan tuolloin todennut, että EU-varojen käytön valvonta oli riittämätöntä, mistä syystä Kansainvälinen valuuttarahasto oli otettu mukaan selkeyden takaamiseksi.

Onko neuvosto kehottanut komission jäsen Pattenia ottamaan Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan toimiin? Jos näin ei ole, mikä on syynä?

Missä määrin neuvosto otti viime vuonna palestiinalaisviranomaisen ja Israelin hallituksen kanssa toteuttamissa toimissaan huomioon tiedot mahdollisista väärinkäytöksistä? Kuinka tärkeä osa näillä syytöksillä on ollut EU:n Lähi-idän politiikassa?

Onko neuvosto valmis lisäämään jäsenvaltioiden antamaan apuun kohdistuvaa valvontaa? Jos näin ei ole, mikä on syynä? Jos se aikoo näin tehdä, miten se tulee toimimaan?

Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä, jotta palestiinalaishallinto ei käyttäisi rahoitusta väärin terrorismiin ja korruptioon?

Jos terrorismiin ja korruptiokäytäntöihin kohdistettu väärinkäyttö voidaan osoittaa, aikooko neuvosto ryhtyä toimenpiteisiin? Mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä?

Missä määrin palestiinalaishallinnossa aloitettuihin uudistuksiin liittyy myös varainhoidon uudistaminen ja valvonta? Aikooko neuvosto kehottaa palestiinalaishallintoa tähän?

Vastaus

(5. marraskuuta 2002)

Neuvosto on arvoisan parlamentin jäsenen tapaan tietoinen useista lausunnoista ja tiedotusvälineissä olleista uutisista, jotka koskevat palestiinalaishallinnolle annetun EU:n avun väärinkäytöksiä, mutta se ei koskaan kommentoi julkisia lausuntoja tai tiedotusvälineissä olleita uutisia. Tässä nimenomaisessa tapauksessa neuvosto on kuitenkin ollut väitteiden vakavuuden ja EU:n uskottavuuden vuoksi yhteydessä komission jäseneen Christopher Pattoniin, viimeksi yleisten asioiden neuvostossa

Luxemburgissa 17. kesäkuuta 2002. Komission mukaan väärinkäytöksistä ei ole toistaiseksi todisteita. EU painostaa edelleen palestiinalaishallintoa parantamaan sisäistä varainhoitoaan ja sen valvontaa. Komissio on vaatinut, että Kansainvälinen valuuttarahasto seuraisi kyseistä varainhoitoa. Neuvosto pitää näitä viestejä merkittävinä ja katsoo, että niitä on lähetettävä palestiinalaishallinnolle tulevaisuudessakin. Palestiinalaishallinnon mahdollisessa uudistuksessa on myös kiinnitettävä huomiota näihin asioihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2700/02 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle. Lisäavustuksien anominen Ranskan kansalliselta avustusrahastolta.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0203 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2700/02 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle (26. syyskuuta 2002) Aihe: Lisäavustuksien anominen Ranskan kansalliselta avustusrahastolta Helmikuun 21. päivänä 2002 esitin kysymyksen H-0124/02(1), johon vastattiin 12. maaliskuuta 2002. Vastauksen kolmannessa kappaleessa todettiin, että heti kun komissio on saanut Ranskan viranomaisilta tietoja, minulle tiedotettaisiin asiasta. Aikaa on kulunut yli kuusi kuukautta. Vaikuttaa siltä, että on asianmukaista ja tarpeellista toistaa kysymys. Lisäksi kysyn seuraavaa: - Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt? - Onko olemassa Ranskan viranomaisten antamaa vastausta, josta voitaisiin päätellä, että hakijoille aiotaan vastata välittömästi? (1) Kirjallinen vastaus 12.3.2002. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2002) Kuten komissio on vastannut arvoisan parlamentin jäsenen suulliseen kysymykseen H-0124/02 parlamentin vuoden 2002 maaliskuun istuntojakson kyselytunnilla, komissio on ottanut yhteyttä Ranskan viranomaisiin selvittääkseen, miksi Espanjan kansalaisten hakemuksia Ranskan kansallisen avustusrahaston myöntämien tukien saamiseksi ei ole käsitelty. Yhteydenotoista Ranskan viranomaisiin ilmenee, että useita hakemuksia on jäänyt käsittelemättä, koska viranomaiset eivät ole saaneet pyytämiään lisätietoja. Ranskan viranomaiset sallivat asian käsittelyn uudelleen hakijan pyynnöstä. Ne ovat siten pyytäneet Espanjan siirtolais- ja sosiaalipalvelulaitosta toimittamaan luettelon hakijoista, jotka eivät ole vielä saaneet vastausta. Espanjan siirtolais- ja sosiaalipalvelulaitos on äskettäin lähettänyt kyseisen luettelon Ranskan viranomaisille. Toimivaltaiset laitokset käsittelevät parhaillaan hakemuksia. Kun otetaan huomioon asioiden paljouden vaatima käsittelyaika, Ranskan viranomaiset katsovat voivansa esittää ensimmäiset tulokset Espanjan ministeriölle joulukuuhun 2002 mennessä. Komissio on yhteydessä kansallisiin viranomaisiin varmistaakseen, että kaikkia osapuolia tyydyttävä ratkaisu löydetään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2155/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Marshallinsaaret.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0115 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2155/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Marshallinsaaret Voisiko komissio kertoa, mille Marshallinsaaria koskeville hankkeille on myönnetty Euroopan unionin rahoitusta vuoden 2001 talousarviosta ja mikä on investointien kokonaismäärä kyseisenä vuonna? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2505/02 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle. Tietoverkkojen turvallisuutta käsittelevän työryhmän tilanne.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2505/02 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle (3. syyskuuta 2002) Aihe: Tietoverkkojen turvallisuutta käsittelevän työryhmän tilanne Voiko komissio ilmoittaa, mikä on vielä perustettavan tietoverkkojen turvallisuutta käsittelevän työryhmän tilanne? Voiko komissio vahvistaa, että nyt on tekeillä uusi aloite samantapaisen työryhmän perustamiseksi, ja jos vastaus on myönteinen, voiko komissio ilmoittaa yksityiskohtaisemmin, miksi näin on? Miten uusi työryhmä liittyy aikaisemmin perustettavaksi ilmoitettuun tietoverkkojen turvallisuutta käsittelevään työryhmään (Cyber Security Task Force)? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2002) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä tämän kiinnostuksesta yhteisön toimintaan tietoverkkoturvallisuuden alalla. Komissio ehdotti tiedonannossaan Verkko- ja tietoturva: Ehdotus eurooppalaiseksi lähestymistavaksi(1), että tutkittaisiin parhaita tapoja organisoida Euroopan laajuinen tietojen kerääminen, analysointi sekä pitkän aikavälin toimenpiteiden suunnittelu nykyisiä ja uusia turvallisuusuhkia vastaan. Mahdollisen toimintakehyksen organisaatiosta on keskusteltu kaikkien sidosryhmien kanssa. Käyty keskustelu näyttäisi tukevan komission kantaa, jonka mukaan verkko- ja tietoturvakysymysten koordinointia on tehostettava Euroopan tasolla. Koordinoinnin lisäksi tällaisesta rakenteesta olisi hyötyä myös lisättäessä tietoisuutta asiasta, edistettäessä yhteistyötä asianomaisten toimijoiden välillä yhteisössä ja sen ulkopuolella ja kehitettäessä menetelmiä ja konsepteja tällä alalla. Komission tiedonannon jälkeen neuvosto antoi 28. tammikuuta 2002 päätöslauselman verkko- ja tietoturvallisuudesta(2). Päätöslauselmassa todetaan, että on kuultava jäsenvaltioita ja yksityistä sektoria, laadittava kansallisten toimien pohjalta ehdotuksia tietoverkkoturvallisuuden työryhmän perustamiseksi sekä lisättävä jäsenvaltioiden mahdollisuuksia puuttua yksin ja yhdessä merkittäviin verkko- ja tietoturvaongelmiin. Komissio toteaa tyytyväisenä, että parlamentti vahvistaa tulevina viikkoina kantansa edellä mainittuun komission tiedonantoon. Komission tietojen mukaan tällä alalla ei ole tehty uusia vastaavia eurooppalaisia aloitteita, mutta menettelyyn liittyvä työ etenee ja siinä otetaan huomioon parlamentin lausunnot. Komission aikomuksena on antaa vuoden 2002 lokakuun loppuun mennessä ehdotus, jossa otetaan huomioon edellä mainitut eri osatekijät. Ehdotus tulee olemaan eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteiden mukainen, ja siinä varmistetaan, että kyseinen toimintakehys perustuu mahdollisimman suureen oikeusvarmuuteen. (1) KOM(2001) 298 lopullinen. (2) EYVL C 43, 16.2.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2093/02

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle

(16. heinäkuuta 2002)

Aihe: Ihmisoikeudet Algeriassa

Ennen Euroopan unionin troikan vierailua Algeriaan Amnesty Internationalin Brysselin toimiston johtaja Dick Oosting lähetti EU:n korkeille virkamiehille Javier Solanalle, Josep Piquelle ja Christopher Pattenille avoimen kirjeen, jossa hän pyysi lisäämään avoimuutta sellaisten maiden kuten Algerian kanssa käytävässä vuoropuhelussa, joissa edelleen esiintyy vakavia ihmisoikeusrikkomuksia, muun muassa tappamisia, kidutusta ja henkilöiden salaisia pidätyksiä. Kirjeessä esitetään EU:n virkamiehille konkreettisia kysymyksiä, jotka koskevat ihmisoikeuksia Algeriassa ja jotka on otettava esiin algerialaisten neuvottelukumppanien kanssa. Pitääkö ihmisoikeuskysymyksistä keskustellut neuvosto algerialaisviranomaisilta saamiaan vastauksia tyydyttävinä?

Vastaus

(16.19. joulukuuta 2002)

Neuvosto seuraa hyvin tiiviisti Algerian ihmisoikeuskysymystä. Neuvosto on tähän liittyen ja kyseisen maan kanssa säännöllisesti vuodesta 1997 käytyyn poliittiseen vuoropuheluun kuuluvissa kokouksissa ilmoittanut useaan otteeseen olevansa huolestunut raporteista, joissa kerrotaan mielivaltaisista pidätyksistä, vangitsemisista ilman oikeudenkäyntiä, kidutuksista ja kadonneiden henkilöiden kohtalosta. Neuvosto kehottaa Algeriaa, kuten myös arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamassa kirjeessä esitetään, yhteistyöhön Yhdistyneiden Kansakuntien ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa ihmisoikeuksien alalla ja pyytää sitä antamaan tietoja lukuisien kadonneiden henkilöiden kohtalosta. Algerian viranomaisille on tätä varten toimitettu joidenkin kadonneiden henkilöiden luettelo.

Algerian viranomaiset vastasivat maaliskuussa 2000 verbaalinootilla joihinkin erityistapauksiin. Koska vastausta ei pidetty tyydyttävänä, neuvosto esitti niille uudestaan poliittiseen vuoropuheluun kuuluvissa kokouksissa kyseiset tapaukset ja lisäksi muita tapauksia. Algeria ei kiellä mahdollisuutta valvonnan löyhtymisestä turvallisuusjoukkojen tietyissä yksiköissä mutta vakuuttaa, että asiaa tutkitaan ja että yli 4 000 kadonneen henkilön tapausta on jo käsitelty ja niistä suurimman osan käsittely saatettu päätökseen. Se vakuuttaa, että jokaisesta tapauksesta tehdään esitutkinta. Ulkoasiainministeri Belkhadem totesi joulukuussa 2001 pidetyssä kokouksessa, että tutkimusten mukaan kyseiset henkilöt olivat kuolleet tai muuttaneet ulkomaille tai ryhtyneet ehkä terroristeiksi, koska heidän olinpaikkansa oli tuntematon. Euroopan unioni ei pidä tätä vastausta tyydyttävänä vaan esittää edelleen kadonneita henkilöitä koskevia tapauksia ja vaatii tiukasti, että valvonnan löyhtymistä ja väärinkäytöksiä on vältettävä ja että terrorismin torjunta ei oikeuta ihmisoikeusloukkauksiin.

Niin kauan kuin ihmisoikeuksien kunnioittaminen on ongelma Algeriassa, ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat kysymykset pysyvät poliittisen vuoropuhelun asialistalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2083/02 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) neuvostolle. Lasten adoptioita koskevien hakemusten käsittelyn jatkuvat viivästymiset Andhra Pradeshissa (Intia).



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2083/02 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) neuvostolle (12. heinäkuuta 2002) Aihe: Lasten adoptioita koskevien hakemusten käsittelyn jatkuvat viivästymiset Andhra Pradeshissa (Intia) Intian Andhra Pradeshin osavaltiossa on vireillä 15 espanjalaisen perheen (sekä useiden amerikkalaisten, saksalaisten, italialaisten, hollantilaisten ja belgialaisten perheiden) adoptiohakemukset. Hakemusten tukena olevissa Unicefin raporteissa selostetaan adoptoitavaksi annettavien lasten psyykkisesti ja fyysisesti vaikeista olosuhteista. Toivottavasti Andhra Pradeshin adoptioasioista vastaava ministeriö on halukas yhteistyöhön ottaen huomioon, että sekä Espanjan että Intian kansainvälisiä adoptioita koskevaa lainsäädäntöä on noudatettu, ja ottaen huomioon Intian ja sen naapurin Pakistanin välisen lähes sotatilanteen. Onko mitenkään mahdollista, että EU voisi ottaa yhteyttä Intian pääministeriin ja tarvittaessa Andhra Prasdeshin pääministeriin kyseisten adoptiohakemusten käsittelyn kiirehtimiseksi? Vastaus (11. marraskuuta 2002) Neuvosto ei katso asianmukaiseksi puuttua käynnissä olevaan adoptiohakemusten käsittelyyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2459/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Veden puhtaus.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2459/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. elokuuta 2002) Aihe: Veden puhtaus Pitääkö komissio äskettäisten todisteiden valossa uimarantojen meriveden puhtauden testauksessa käytettäviä standardeja riittävän tiukkoina? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-2459/02 ja E-2460/02 (30. syyskuuta 2002) Vuoden 1976 uimavesidirektiivi (uimaveden laadusta 8. joulukuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 76/160/ETY(1)) perustuu 1970-luvun alussa käytettävissä olleeseen tietoon niin teknis-tieteellisen tiedon, hallintoa koskevan lähestymistavan kuin kansalaisten osallistumisen kannalta. Tämä on yksi syy siihen, että komissio on suunnitellut antavansa ehdotuksen direktiivin uudistamisesta. Uudessa direktiivissä käytettävät veden laatua koskevat vaatimukset perustuvat Maailman terveysjärjestön (WHO) tutkimuksiin ja edustavat viimeisintä tieteellistä ja teknistä tietämystä. Komissio julkaisee vuosittain ennen uimakauden alkua kertomuksen, jossa annetaan tiedot noin 19 000 uimarannan uimaveden laadusta EU:ssa. Kertomuksesta käy ilmi, miten hyvin jäsenvaltioiden uimarannat täyttävät toisaalta oikeudellisesti sitovat, pakolliset vaatimukset ja toisaalta niitä tiukemmat ohjeelliset vaatimukset, jotka on molemmat määritelty edellä mainitussa vuoden 1976 uimavesidirektiivissä. Kertomus julkaistaan painettuna julkaisuna(2), ja se on saatavilla myös komission verkkosivuilta(3). Viimeisten viiden vuoden aikana merivettä ja makeaa vettä koskevat luvut olivat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Kertomuksessa annetaan tarkemmat tiedot sekä pakollisten ja ohjeellisten arvojen tekniset määritelmät. (1) EYVL L 31, 5.2.1976. (2) ISBN 92-894-3193-8 (saatavana Euroopan unionin virallisten julkaisujen toimistosta). (3) http://www.europa.eu.int/water/cgi-bin/bw.pl jahttp://www.europa.eu.int/water/water-bathing/report/eu.html.