KIRJALLINEN KYSYMYS E-4013/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Setrimetsän tuhoutumisen vaara Kreikassa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0047 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4013/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Setrimetsän tuhoutumisen vaara Kreikassa On olemassa vakava vaara, että tuhat vuotta vanha setrimetsä Milos-saaren Agios Ioannisin alueella Kreikassa tuhoutuu, koska uusi lentokenttä suunnitellaan rakennettavan tälle alueelle. Kyseisessä setrimetsässä, jota on ehdotettu ja joka on otettu Euroopan unionin Natura 2000 -ohjelmaan herkkänä ekosysteeminä, asuu harvinaisia eläinlajeja ja siellä kasvaa harvinaisia villisetrejä, joita lasketaan olevan 15002000. 1. Onko komissio tietoinen siitä, että uuden lentokentän rakentamisen vuoksi Milosin setrimetsää uhkaa tuhoutuminen? 2. Mitä toimia se aikoo toteuttaa, jottei kyseistä ekosysteemiä tuhottaisi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2001) Kreikassa Etelä-Aigeian alueeseen kuuluvan Milos-saaren lentokentän tämänhetkinen kiitorata ei ole riittävän pitkä ja se on alueella puhaltavien tuulien kannalta myös väärän suuntainen, minkä vuoksi lentoja joudutaan peruuttamaan usein taloudellisen toiminnan kustannuksella. Koska tavanomaisilla lentoliikenneyhteyksillä on ratkaiseva merkitys kyseisen saaren kehittämisen kannalta, Kreikan viranomaiset päättivät toteuttaa uuden kiitoradan rakentamiseen liittyvän hankkeen Agios Ioannisin alueella ohjelmakaudella 19941999 Etelä-Aigeiaa koskevan toimenpideohjelman toimenpiteen 2.6 mukaisesti. Hankkeen ympäristövaikutuksia koskeva tutkimus toteutettiin vuonna 1995. Kreikan viranomaisten julkaisemissa ympäristösäännöksissä(1) korostettiin parlamentin jäsenen mainitsemien puiden säilyttämisen merkitystä ja määrättiin niiden kaatamista koskevia ehtoja ja rajoituksia. On aiheellista muistuttaa, että vaikka tämänkaltaisten puiden (Juniperus-suku) suojelusta ei säädetä luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY(2), niihin näyttää pätevän useiden sellaisten direktiivin liitteessä I tarkoitettujen luontotyyppien kuvaus, joiden osalta alueiden määrittäminen on välttämätöntä mutta joiden osalta lajin ankarasta suojelusta ei ole säädetty. Hankkeen toteuttaminen viivästyi erityisesti sen vuoksi, että eräs pakkolunastuksia vastustava kansalaisryhmä vetosi asiassa Kreikan korkeimpaan hallinto-oikeuteen ympäristönäkökohtien perusteella. Kreikan korkein hallinto-oikeus antoi väliaikaisella päätöksellään 498/1998 luvan hankkeen valmistelutöiden, kuten maa-alueiden pakkolunastusten jatkamiselle, ja hylkäsi tämän jälkeen valituksentekijöiden hakemuksen lopullisella päätöksellään 3271/2000. Ohjelmakauden 19941999 määrältään noin 5,3 miljoonan euron yhteisrahoitusta käytettiin siten ainoastaan tutkimuksiin ja pakkolunastuksista aiheutuneisiin kustannuksiin. Kreikan viranomaiset ehdottavat luultavasti yhteisön ohjelmakauden 20002006 tukikehyksen mukaiseksi yhteisrahoituskohteeksi hankkeen toista vaihetta, jolloin varsinaiset työt on tarkoitus toteuttaa. Koska Etelä-Aigeiaa koskevaa toimenpideohjelmaa ei ole vielä hyväksytty, asiassa ei ole vielä tehty päätöstä. On aiheellista muistuttaa, että ympäristösäännöksiä ja kaikkia muita sellaisia asiaa koskevia velvoitteita, joita Kreikan viranomaiset mahdollisesti asettavat yhteisön lainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön perusteella, on noudatettava ehdottomasti, jos näille töille halutaan saada yhteisrahoitusta. (1) 29.4.1997 tehty päätös, viittaus KYA A11 83607. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.