ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0864/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Ksantiinioksidaasin mahdollisesti aiheuttamat terveyshaitat.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0227 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0864/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (3. huhtikuuta 2002) Aihe: Ksantiinioksidaasin mahdollisesti aiheuttamat terveyshaitat Onko komissio tietoinen, että homogenisoidussa maidossa esiintyvä ksantiinioksidaasi saattaa aiheuttaa haittaa? Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin, jotta varmistettaisiin, että maitotuotteeseen merkitään asianmukaisesti, onko tuote homogenisoitu? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (21. toukokuuta 2002) Komissio vastaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen samalla lailla kuin Nicholas Cleggin esittämään kysymykseen E-2907/00(1), että komission saamien tietojen mukaan ei ole tieteellisesti todistettu, että homogenisoitu maito olisi uhka kansanterveydelle. Komission mukaan ei ole todistettu tieteellisesti myöskään sitä, että homogenisoidun maidon sisältämällä entsyymillä ksantiinioksidaasilla olisi kielteisiä vaikutuksia ihmisiin. Jos tulevaisuudessa saadaan todisteita siitä, että homogenisointi aiheuttaa vaaran kansanterveydelle, komissio selvittää, millaisiin toimiin olisi ryhdyttävä. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle homogenisoidun maidon merkinnän osalta, että kuluttajien asianmukaisesta tiedottamisesta säädetään jo myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. maaliskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY(2) 5 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan myyntinimityksen on sisällettävä tai siihen on oltava liitettyinä tarkat tiedot elintarvikkeen ominaisuuksista, kuten fysikaalisesta olomuodosta tai suoritetuista erityiskäsittelyistä (esimerkiksi jauhettu, kylmäkuivattu, pakastettu, säilötty, savustettu), jos tällaisen tiedon poisjättäminen saattaisi aiheuttaa ostajassa sekaannusta. (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001. (2) EYVL L 109, 6.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0283/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Railtrack.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0283/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (8. helmikuuta 2002) Aihe: Railtrack Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on jokin aika sitten asettanut julkisen osakeyhtiön Railtrackin selvitystilaan. Näyttää todennäköiseltä, että Railtrackin osakkeenomistajat menettävät käytännöllisesti katsoen kokonaisuudessaan yhtiöön tekemänsä pääomasijoituksen, ilman mitään korvausta. Onko komissio huolissaan tavasta, jolla Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on hoitanut Railtrackin selvitystilaa? Erityisesti kysyn: Katsooko komissio, että Railtrackin osakkeiden tosiasiallinen takavarikointi Yhdistyneessä kuningaskunnassa saattaa vaarantaa liikenteen perusrakenteiden vapauttamista koskevat suunnitelmat kautta Euroopan, koska sijoittajat luopuvat investoinneista tällaisiin hankkeisiin siinä pelossa, että Railtrackin ennakkotapaus toistuu ja yhtäkkiä sijoituskohde kansallistetaan uudelleen ilman korvausta? Katsooko komissio, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen olisi maksettava Railtrackin osakkeenomistajille korvauksia? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 2002) Rautateiden infrastruktuurin hallinto on tärkeä osa yhteisön ja jäsenvaltioiden liikennepolitiikkaa. Komissiolle on tiedotettu Railtrackin tilanteesta ja ratkaisuista, joita on suunniteltu selvitystilan päättämiseksi. Komissio on vakuuttunut siitä, että selvittäjien on toimittava yleisen edun sekä Railtrackin velkojien ja sijoittajien edun mukaisesti. Lisäksi se arvostaa sitä, että rautatiepalvelujen tarjonta on varmistettava selvitystilan aikana. Koska omistusoikeutta koskeva kysymys kuuluu rautatiealalla toissijaisuussääntöjen mukaan jäsenvaltioiden toimivaltaan, komissio ei voi kommentoida tapaa, joilla Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on käsitellyt Railtrackin selvitystilaa. Komissio ei myöskään ota kantaa kysymykseen, joka koskee hallituksen Railtrackin osakkeenomistajille mahdollisesti myöntämää korvausta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0130/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Huumevieroitusohjelmien todennäköinen keskeytyminen.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0075 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0130/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (1. helmikuuta 2002) Aihe: Huumevieroitusohjelmien todennäköinen keskeytyminen Kreikan lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan Pohjois-Kreikan Ithaki-hoitoyhteisön huumevieroitusohjelmat, joita Euroopan unioni rahoittaa, ovat vaarassa keskeytyä. Syynä tähän on ilmeisesti hoitoyhteisön henkilökunnan työsopimusten päättyminen, eikä uutta henkilökuntaa voida palkata huumeita koskevan lain muuttamisen yhteydessä erehdyksessä sattuneen laiminlyönnin vuoksi. Ovatko edellä mainitut seikat komission tiedossa? Ovatko ohjelmat todella vaarassa keskeytyä? Mitä komissio aikoo tehdä, jotta vältetään tällainen tilanne? Minkä verran Euroopan unioni on myöntänyt varoja suoraan ja välillisesti ja mille kreikkalaisille huumevieroitushoitoyhteisöille? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 2002) Komissio ei ole kuullut tästä asiasta. Hoito ja hoitoyhteisöt kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, eikä niitä käsitellä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemistä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa. Kyseinen ohjelma kattaa lähinnä ennaltaehkäisyohjelmia, mutta se on kattanut myös hoitotyötä, jos siihen on liittynyt huumausaineiden käytön ehkäisyä. Tämän alan toimia voidaan rahoittaa myös useista muista yhteisön ohjelmista, jotka eivät nimenomaisesti keskity huumausaineisiin (Equal, Urban, Integra jne.). Jäsenvaltiot hallinnoivat niiden rahavaroja. Itaca (Ithaci) on huumausainealalla työskentelevien eurooppalainen yhdistys. Sen pääpaikka on Italiassa, mutta Kreikka on yksi sen toimintaan osallistuvista jäsenvaltioista. Itaca on viime vuosina saanut tukea huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemistä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta. Tätä vuotta koskevia tukipäätöksiä ei ole vielä tehty, koska osa menettelyistä on kesken.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0069/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Barcelonan prosessi ja Marokon kanssa tehtävät kalastussopimukset.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0067 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0069/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (25. tammikuuta 2002) Aihe: Barcelonan prosessi ja Marokon kanssa tehtävät kalastussopimukset EU:n ja Välimeren alueen suhteet ovat Espanjan puheenjohtajakauden prioriteettien joukossa 1995 aloitetun Barcelonan prosessin pohjalta. Barcelonan kokouksessa Marokon ja Euroopan unionin tuolloin juuri allekirjoittamaa kalastussopimusta pidettiin yhtenä merkkinä Välimeren kahden rannan välisestä paremmasta yhteistyöstä. Onko neuvoston puheenjohtajavaltio Espanja valmis aloittamaan yhteistyön samansuuntaisesti uudelleen mahdollistaakseen uuden kalastussopimuksen allekirjoittamisen Euroopan unionin ja Marokon välillä? Vastaus (21. toukokuuta 2002) Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, Barcelonan kokouksessa 1995 luotiin uudet puitteet Euroopan unionin ja Välimeren maiden väliselle yleiselle yhteistyölle, jonka perustana on poliittinen vuoropuhelu, yhteistyön kehittäminen talous- ja rahoitusasioissa sekä yhteiskunnallisen, kulttuurisen ja inhimillisen ulottuvuuden huomioon ottaminen. Tämän tavoitteen mukaisesti neuvosto, joka on aina kiinnittänyt Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan välisiin kalastussuhteisiin erityistä huomiota, aikoo tehdä kaikkensa näiden tiiviiden suhteiden ylläpitämiseksi molempien osapuolten kannalta tuloksekkaan yhteistyön puitteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0742/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Padon rakentaminen Mouro-jokeen.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0208 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0742/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (15. maaliskuuta 2002) Aihe: Padon rakentaminen Mouro-jokeen Pohjois-Portugalissa sijaitsevan Vale do Mouro -alueen kuntayhdistykseen kuuluvien kunnanvaltuutettujen mukaan Mouro-jokeen (Minho-joen sivujoki) aiotaan rakentaa pato, johon kuuluu 50 metriä korkea seinämä. Hanke voi tuhota joen koko ekosysteemin. Aguas do Minho e Lima -niminen yhtiö on tehnyt tämän kiistanalaisen ehdotuksen ja luottaa saavansa yhteisön tukea hankkeelle. Kyseiset kunnanvaltuutetut ovat kuitenkin esittäneet muita vaihtoehtoja, kuten vedenottoa suoraan joesta ilman patoamista. 1. Vahvistaako komissio tiedon, että Mouro-joen padon rakentamiselle olisi luvattu yhteisön rahoitusta? 2. Jos tieto pitää paikkansa, voiko komissio ilmoittaa, tehdäänkö kyseisestä hankkeesta ympäristövaikutusten arviointi ja onko harkittu myös muita mahdollisia vaihtoehtoja? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) Portugalin viranomaiset jättivät komissiolle vuonna 1999 hakemuksen saadakseen koheesiorahastosta yhteisrahoitusta Minho-Liman alueen kuntien yhteiseen vesihuoltojärjestelmään, jonka yhtenä osatekijänä olisi Mouro-jokeen rakennettava pato (Barragem de Lamas de Mouro). Koska joitakin järjestelmän osia ei ollut kaikilta osin määritelty teknisessä ja ympäristövaikutuksia koskevassa arvioinnissa, komissio pyysi Portugalin viranomaisia laatimaan ehdotuksensa uudelleen. Muutetussa hakemuksessa olivat mukana tietyt järjestelmän osat, ja niille myönnettiin rahoitusta vuonna 2001, mutta muutetussa hakemuksessa ei mainittu padon sisältävää osaa. On kuitenkin mahdollista, että sitä koskeva hakemus jätetään uudelleen tuonnempana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0845/02 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Kielto tehdä mediayritysten kanssa julkisia hankintoja koskevia sopimuksia.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0226 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0845/02 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (27. maaliskuuta 2002) Aihe: Kielto tehdä mediayritysten kanssa julkisia hankintoja koskevia sopimuksia Kreikan hallituksen esittämän uuden lakiehdotuksen mukaan, jolla rajoitetaan julkisten sopimusten tekemistä mediayrityksissä mukana olevien henkilöiden kanssa, tällaisten yritysten varsinaisina osakkaina olevilta luonnollisilta ja oikeushenkilöiltä kielletään julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekeminen. Tämän ehdotuksen mukaan varsinaiseksi osakkaaksi katsotaan henkilö, jonka hallinnassa on vähintään 5 prosenttia mediayrityksen koko osakepääomasta. Kun otetaan huomioon, kuinka vaikeaa on tarkastaa, niin yhteisön tasolla kuin maailmanlaajuisesti, ketkä ovat varsinaisia osakkaita, komissiolta kysytään: 1. Missä määrin oikeudenmukaisuuden yleisiin periaatteisiin kuuluvaa tasa-arvon periaatetta loukataan kansallisten yritysten kohdalla, kun on mahdotonta tarkastaa sellaisia yrityksiä, joiden kotipaikka on muussa jäsenvaltiossa, ja niin kutsuttuja off-shore-yrityksiä? 2. Onko jäsenvaltioilla velvollisuutta tehdä yhteistyötä vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa varsinaisen osakkaan asemaa koskevassa valvonnassa (tietojen luovuttaminen, tutkimuksen suorittaminen jne.), varsinkaan siinä tapauksessa, että niiden vastaava kansallinen lainsäädäntö ei edellytä tällaista valvontaa? 3. Edustaako tarkastuksen mahdollinen viivästyminen yhteisön yritysten kohdalla tasa-arvoperiaatteen kiertämistä ja yhteisön yrityksiin kohdistuvaa syrjintää verrattuna vastaaviin kotimaisiin yrityksiin? 4. Missä määrin yhteisön yritysten mahdollinen sulkeminen ulkopuolelle televisiolisenssejä koskevista julkisista sopimuksista on mahdollista toteuttaa ja lainmukaista, kun otetaan huomioon, että käytännössä näissä yrityksissä ei pystytä suorittamaan tarkastuksia? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 2002) Komissio ei tunne riittävästi arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa ongelmaa. Koska kyseessä on vasta lakiluonnos, komissio ei voi annettujen tietojen perusteella ottaa kantaa esitettyihin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0175/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Rauta-Reiniä koskeva kirjeenvaihto Alankomaiden kanssa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0163 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0175/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Rauta-Reiniä koskeva kirjeenvaihto Alankomaiden kanssa Rauta-Rein on Antwerpenin sataman ja Ruhrin alueen yhdistävälle rautatieyhteydelle annettu symbolinen nimi. Valmius ottaa kyseinen yhteys uudelleen käyttöön on Belgiassa suuri. Alankomaissa hanke tuntuu olevan vastatuulessa. Alankomaiden liikenneministeri Tine Netelenbos edellyttää tunnelin rakentamista luonnonsuojelualueen alitse Roermondissa. Ministeri perustaa vaatimuksensa yhteisön lintu- ja luontotyyppidirektiiviin. Komission kerrotaan tiedottaneen kantansa tähän kysymykseen kirjallisesti asianosaisille belgialaisille, alankomaalaisille ja saksalaisille viranomaisille. Belgian liikenneministeri vahvistaa vastaanottaneensa kyseisen kirjeen. Alankomaiden ministeri ilmoittaa, ettei hän ole saanut komission kirjettä. 1. Onko Roermondissa välttämätöntä rakentaa tunneli luonnonsuojelualueen alitse, yhteisön lintu- ja luontotyyppidirektiivi huomioon ottaen? 2. Pitääkö paikkansa, että komissio on tehnyt kirjallisesti kantansa tiettäväksi Belgialle, Saksalle ja Alankomaille? 3. Mitä kyseisessä ilmoituksessa todettiin? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2002) Luonnonsuojeludirektiiveissä (luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY(1) ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY(2)) ei valtuuteta komissiota päättämään siitä, onko tarpeen rakentaa tunneleita Natura 2000 -verkoston osaksi määritellyn alueen tai jäsenvaltioiden omien luonnonsuojelualueiden alle, jotta voitaisiin vähentää tai tasapainottaa infrastruktuurihankkeiden vaikutuksia. Rauta-Reinin uudelleen käyttöön ottamista koskevaan hankkeeseen osallistuvat kolme jäsenvaltiota (Belgia, Saksa ja Alankomaat) pyysivät kokousta komission kanssa voidakseen tuoda näkemyksensä esiin. Kokous pidettiin Brysselissä 5. heinäkuuta 2001. Osallistujien pyynnöstä ympäristöasioiden pääosasto lähetti 19. syyskuuta 2001 kokoukseen osallistuneiden valtuuskuntien johtajille kirjallisen yhteenvedon jäsenvaltioiden kysymyksiin antamistaan vastauksista sekä lisähuomautuksia joistakin keskustelun kohteina olleista asioista ja joitakin yleisiä huomioita. Parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetään jäljennös 19. syyskuuta 2001 lähetetystä kirjeestä. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0466/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta maksettavien tukien valvonta- ja maksajaviraston toiminnan arviointi Kreikassa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0466/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta maksettavien tukien valvonta- ja maksajaviraston toiminnan arviointi Kreikassa Syyskuussa 2001 ilmoitettiin, että Kreikassa aloittaa toimintansa uusi EMOTR:n ohjaus- ja tukiosastosta maksettavien yhteisön tukien valvonta- ja maksajavirasto (Opekepe), joka korvaa siihen saakka toimineen maksajaviraston (Gedidagep). Kun otetaan huomioon, että Opekepen lähes kaikilla vastuualueilla tämän jälkeen ilmenneet ongelmat (tukien maksamisen viivästyminen, yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä ilmenneet virheet ja laiminlyönnit, ristiriitaiset tulkinnat asetusten täytäntöönpanossa jne.) ovat aiheuttaneet runsaasti hämmennystä ja herättäneet ärtymystä kreikkalaisten tuottajien ja karjankasvattajien keskuudessa sekä kysymyksiä valvonnan luotettavuudesta, kysyn komissiolta seuraavaa: Onko Opekepen tähänastista toimintaa arvioitu? Ovatko komission yksiköt tutkineet, onko asetuksen (EY) N:o 1663/95(1) edellyttämiä, luotonantoa koskevia ja yleisesti kaikkia ehtoja noudatettu? (1) EYVL L 158, 8.7.1995, s. 6. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 2002) Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999(1) 4 artiklan mukaan jäsenvaltiot ovat vastuussa maksajavirastojen nimeämisestä. Komissiolle ainoastaan ilmoitetaan jäsenvaltioiden päätöksistä. Komissio on kuitenkin seurannut tarkasti Kreikan tilannetta ja uuden maksajaviraston, Opekepen, perustamista syyskuussa 2001. Komissio teki tämän maksajaviraston nimeämisperusteiden arvioinnin marraskuussa 2001. Arvioinnissa havaittiin useita myönteisiä asioita, mutta siinä myös huomautettiin, että heikkouksia löytyy edelleen sekä maksajaviraston organisaatiossa että Kreikan koko valvontajärjestelmässä. Komissio seuraa tilannetta edelleen tarkasti. Komissio tekee rakentavaa yhteistyötä Kreikan viranomaisten kanssa pyrkiäkseen varmistamaan, että havaitut myönteiset ponnistelut jatkuvat ja tuottavat hedelmää. Samalla komissio kuitenkin puolustaa yhteisön taloudellisia etuja ehdottamalla rahoitusoikaisuja aina havaitessaan, että Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastolle koituu riski menetyksestä. Tällaisten rahoitusoikaisujen määrä on ollut Kreikan tapauksessa yhteensä 610 miljoonaa euroa vuodesta 1995 lähtien. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0022/02 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Lihassairauksia koskeva rahoitus.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0022/02 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (21. tammikuuta 2002) Aihe: Lihassairauksia koskeva rahoitus Kuinka paljon, jos ollenkaan, jäsenvaltioissa myönnetään varoja seuraavilla aloilla: spinaalinen lihasatrofia (SMA), lihasdystrofia (MD tai DMD), neuromuskulaariset sairaudet? Mihin rahoitus on tarkemmin ottaen suunnattu: tutkimukseen, tukitoimintaan vai yleisiin toimenpiteisiin? Minkä tyyppinen tutkimus saa rahoitusta (esim. hoitotutkimus, terapiatutkimus, lääketutkimus)? Millaista tukea (jos mitään) saa Euroopan lihastautijärjestöjen yhteistyöjärjestö (EAMDA)? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 2002) Komission käytettävissä ei ole tietoja yksittäisten jäsenvaltioiden myöntämästä tuesta spinaalisen lihasatrofian (SMA), lihasdystrofian (MD tai DMD) tai neuromuskulaaristen sairauksien alalla. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) viidennen puiteohjelman erityisohjelmassa Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen on valittu rahoitettaviksi kolme lihassairauksiin liittyvää hanketta, joista kaksi koskee pääasiassa diagnostiikan ja hoidon tutkimusta ja yksi tutkimuksen hallintoa: - QLRT-1999-00870, Genetic resolution of myopathies: European cluster (lihassairauksien geneetiikan selvittämiseen liittyvä eurooppalainen ryhmittymä), määrärahat: 2,4 miljoonaa euroa - QLG2-1999-00660, A functional genomics study of lysyl-tRNA synthesis as a target for the diagnosis and treatment of microbial infections and mitochondrial myopathies (lysyyli-tRNA:n synteesin genomiikan alan funktionaalinen tutkimus: mikrobitulehdusten ja mitokondrioihin liittyvien lihassairauksien diagnoosi ja hoito), määrärahat: 1,4 miljoonaa euroa - QLK3-2000-01038, Disease insights from single cell signalling (yksittäisistä soluista tulevista signaaleista saatavat sairauksiin liittyvät tiedot), määrärahat: 907 312 euroa. Useita samankaltaisia hankkeita on rahoitettu aikaisemmin kolmannesta ja neljännestä puiteohjelmasta. Yksityiskohtaisempia tietoja kaikista hankkeista saa Cordis-palvelimelta osoitteesta http://www. cordis. lu/en/home. html. Lisäksi vuonna 2000 terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto myönsi 128 000 euroa uuteen (vuonna 2000 aloitettuun) hankkeeseen nimeltä Muscle diseases for a prototype of rare and disabling disorders: creation of a European information network (lihassairaudet harvinaisten ja vammauttavien häiriöiden prototyyppinä: eurooppalaisen tietoverkon perustaminen) (hanke nro 2000/RD:10003). Hankkeesta saa lisätietoja seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa. eu. int/comm/health/ph/programmes/rare/proj1_en. pdf. EAMDA ei ole kolmen viime vuoden aikana saanut komissiolta mitään tukea.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0813/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Italian hallitus ja toinen maailmansota.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0225 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0813/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (25. maaliskuuta 2002) Aihe: Italian hallitus ja toinen maailmansota Italian hallituksen ministeri Mirko Tremaglia ilmoitti italialaisen sanomalehden Corriere della Seran artikkelissa 4. helmikuuta 2002, että olisi ollut parempi jos me olisimme voittaneet sodan. Kun otetaan huomioon toisen maailmansodan aikaiset kärsimykset, miten komissio suhtautuu tähän lausuntoon? Aikooko komissio ottaa tämän asian esille keskusteluissa Italian hallituksen kanssa? Romano Prodi komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2002) Ei ole komission politiikan mukaista kommentoida jäsenvaltioiden poliitikkojen julkisia lausuntoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0323/02

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(6. helmikuuta 2002)

Aihe: Karjan vienti kolmansiin maihin

Kuinka paljon viedään vuodessa karjaa yhteisön valtioista Lähi-Itään ja Pohjois-Afrikkaan?

Kuinka suuret ovat tälle kaupalle myönnettyjen yhteisön tukien kokonaiskustannukset?

Onko komissio tietoinen syytöksistä, että pitkät matkat, yhdessä brutaalien karjan purkamista kuljetusvälineestä koskevien ja teurastuksessa käytettyjen menetelmien kanssa, aiheuttavat eläimille suurta kärsimystä?

Aikooko komissio lopettaa kyseisten tukien maksun tai aikooko se ryhtyä muuhun toimiin vähentääkseen eläinten oletettuja kärsimyksiä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2002)

Yhteisöstä on viimeisten kolmen vuoden aikana viety Lähi-itään ja Pohjois-Afrikkaan teuraskarjaa ja puhdasrotuisia eläimiä seuraavasti(1):

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

Kyseiselle viennille myönnetyn tuen määrä vuonna 1999 oli yhteensä 96,6 miljoonaa euroa, vuonna 2000 67,2 miljoonaa euroa ja vuonna 2001 30,4 miljoonaa euroa. Viime vuosina teuraaksi myydyn karjan tukea on alennettu huomattavasti 60,50 eurosta/100 kg (1999) 41,00 euroon/100 kg ( 32 %). Jalostuskarjan vientitukea on alennettu 63,00 eurosta/100kg 53,00 euroon/100 kg ( 16 %).

Komissio on tietoinen eläinten oikeuksia puolustavien järjestöjen valituksista, jotka liittyvät eläinten huonoon kohteluun kuljetuksen aikana ja erityisesti niiden saavuttua kolmansiin maihin. Eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 90/496/ETY muuttamisesta 19 päivänä marraskuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 90/628/ETY(2) vahvistetaan asiaa koskevia sääntöjä. Jäsenvaltioilla on selvästi ollut vaikeuksia tähän liittyvän yhteisön nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanossa, ja komissio aikookin esittää tämän vuoden aikana lainsäädäntöehdotuksen tilanteen parantamiseksi. Sitä vastoin komission toimivaltaan ei sisälly mahdollisuutta puuttua eläinten kohteluun yhteisön ulkopuolisissa maissa tai niiden teurastamoissa käytettäviin menetelmiin.

Vientituen lopettamisen osalta komissio uskoo, että on löydettävä tasapaino tähän monitahoiseen kysymykseen liittyvien erilaisten näkökohtien välille. Ei olisi järkevää luopua elävän karjan viennille maksettavista vientituista ja tehdä sitä kautta tilaa muille viejämaille. Perinteisesti eläviä eläimiä ostavat maat eivät siirtyisi tuomaan lihaa. Toimenpide olisi liian rankka koko naudanliha-alalle ja erityisesti suuressa määrin viennistä riippuvaisille tuottajille. Komissio tarkastelee parhaillaan mahdollisuuksia ottaa käyttöön tiukempia vaatimuksia ja valvontatoimenpiteitä vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä elävien nautaeläinten hyvinvoinnin osalta kuljetuksen aikana 18 päivänä maaliskuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 615/98(3) yhteydessä. Kyseisessä asetuksessa vientituen maksamisen edellytykseksi asetetaan direktiivin 91/628/ETY säännösten noudattaminen.

(1) Lähde: COMEXT.

(2) EYVL L 340, 11.12.1991.

(3) EYVL L 82, 19.3.1998.