ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3042/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle. Kielivalinta eurooppalaisten hanke-ehdotusten jättämisessä komissiolle.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3042/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Kielivalinta eurooppalaisten hanke-ehdotusten jättämisessä komissiolle Verkkosivulla http://europa.eu.int/comm/life/envir olevissa lomakkeissa, joilla voi hakea rahoitustukea yhteisön ympäristöalan Life-ympäristö-rahoitusvälineestä, pyydetään esittämään hankkeen tekninen kuvaus vain englanniksi, koska arviointiin osallistuu ulkoisia asiantuntijoita. Kuitenkin kaikilla EU:n kansalaisilla on oikeus käyttää äidinkieltään tällaisten ehdotusten tekemisessä. Katsooko komissiokin, että tämä vaatimus käyttää englantia on eräänlaista syrjintää niitä unionin kansalaisia kohtaan, jotka eivät hallitse sitä? Aikooko komissio valvoa, että kaikki jollain unionin kielellä laaditut hakemukset käsitellään yhtäläisellä tavalla? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2001) Komissio ei vaadi, että Life-Ympäristö-ehdotusten tekninen kuvaus toimitettaisiin ainoastaan tai myös englanniksi. Kysymyksessä on yksinkertaisesti suositus toimittaa ehdotuksen tekninen osuus (ja ainoastaan se) myös tai ainoastaan englanniksi, sillä useat komission omat ja ulkopuoliset asiantuntijat osallistuvat ehdotusten arviointiin. Jokaisella hakijalla on oikeus toimittaa hakemuksensa haluamallaan yhteisön virallisella kielellä. Tämän vuoksi hakemuslomake kokonaisuudessaan julkaistaan kaikille virallisilla kielillä. Komissio vakuuttaa, että kielestä riippumatta kaikkia ehdotuksia käsitellään samalla tavoin ja ettei hakemusten arvioinnin aikana tapahdu syrjintää esimerkiksi asiantuntijapaneeleissa katetaan laajasti yhteisön kielet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2801/01

esittäjä(t): Gian Gobbo (NI) komissiolle

(9. lokakuuta 2001)

Aihe: Alueiden perinteisten elintarvikkeiden tuotannon turvaaminen ja Euroopan maatalouden suojelustrategia

- Hullun lehmän taudin (BSE) kehitys on aiheuttanut syvää huolta kansalaisten keskuudessa ja herättänyt vaikeita kysymyksiä teollisuudessa noudatettavan toimintamallin yksipuolisesta soveltamisesta maataloustuotantoon.

- Sen lisäksi, että geneettisesti muunnettujen organismien (GMO) hyödyntäminen maatalouselintarvikkeiden tuotannossa merkitsisi terveysvaaraa kuluttajille, se hyödyttäisi alalla toimivien pienten ja keskisuurten yritysten kustannuksella myös joitakin suuria Euroopan ulkopuolella toimivia monikansallisia yrityksiä.

Edelliseen vedoten tiedustelen komissiolta,

- millaisia strategioita se aikoo hyväksyä Euroopan maatalouden suojelemiseksi

- eikö se katso tarpeelliseksi suojella ja edistää globaalien toimien avulla Euroopan eri alueiden perinteistä maatalouselintarviketuotantoa, joka takaa tuotteiden aitouden ja on siten osoitus kyseisten alueiden kulttuurisesta rikkaudesta?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(26. marraskuuta 2001)

Eurooppalaisen maatalousmallin suojeleminen ja edistäminen olivat Agenda 2000 -asiakirjan yhteydessä vuonna 1999 hyväksytyn yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen päätavoitteita. Eurooppalaiselle mallille tunnusomaiset piirteet ja siten myös uudistamiselle asetetut tavoitteet ovat moninaiset: kilpailukykyinen maatalousala, kohtuullinen elintaso maatalousyhteisössä, turvalliset ja ympäristöä säästävät tuotantomenetelmät, joilla voidaan tuottaa laatutuotteita, monimuotoinen maatalous, joka säilyttää perinteiden ja maiseman rikkauden ja luo työpaikkoja maaseudulle. Lyhyesti sanottuna eurooppalainen maatalousmalli tarkoittaa sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestävää maataloutta, jolla on monia tehtäviä. Mallin edistäminen on strategisena tavoitteena paitsi Agenda 2000 -paketissa ja laajentumisprosessissa myös Maailman kauppajärjestössä käytävissä neuvotteluissa.

Mallin osatekijöitä ovat unionin maatalous- ja elintarviketuotannon laatu ja monimuotoisuus. Juuri tämän monimuotoisuuden vuoksi elintarvikkeiden laatua ei voida määritellä tyhjentävästi yhteisön tasolla. Komissio voi kuitenkin parantaa tiedotusta kuluttajille, ja se on tehnyt asiasta useita aloitteita.

Erityisesti vastauksessaan Lucian Sbarbatin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2555/01, johon komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan, yhteisössä aiotaan toteuttaa kokonaisvaltaista ja yhtenäistä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tiedotus- ja myynninedistämispolitiikkaa sisämarkkinoilla ja yhteisön ulkopuolisissa maissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2475/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Avo- ja kaivoslouhintateollisuuden työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelu.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0096 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2475/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (5. syyskuuta 2001) Aihe: Avo- ja kaivoslouhintateollisuuden työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelu Neuvoston 3. joulukuuta 1992 antaman direktiivin 92/104/ETY(1) vähimmäisvaatimuksista avo- ja kaivoslouhintateollisuuden työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun parantamiseksi jotka on lueteltu liitteessä II jaksossa säädetään myös työnantajien velvoitteesta taata työntekijöidensä turvallisuus ja terveys sekä terveystarkastuksista. Portugalissa tapahtuu kuitenkin huomattava määrä työtapaturmia, joissa menetetään näkö, jalka, käsivarsi, käsi, sormet ja jopa henki (pääasiassa niiden työntekijöiden kesken, jotka irrottavat kiviä louhoksessa). Lisäksi lukuisat työntekijät kärsivät kivipölykeuhkosta, ja tämä tilanne näyttää vakavoituvan uusien työkalujen, kuten paineilmavasaroiden ja valtavia pölypilviä louhoksissa ja työtiloissa aiheuttavien koneiden, myötä. On myös pantava merkille liian painavista lasteista aiheutuvat selkävaivat, melusta aiheutuva kuurous tai reumatismi, johon sairastuvat monet liian kosteissa oloissa työskentelevät työntekijät. Tämän lisäksi työsuojeluviranomaisten toiminta on riittämätöntä, ja ennaltaehkäisytoimet, terveystarkastukset, seulonnat ja tiedotuskampanjat puuttuvat. Onko komissio tietoinen, että direktiiviä sovelletaan puutteellisesti? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä taatakseen työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun? (1) EYVL L 404, 31.12.1992, s. 10. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2001) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista työterveys- ja turvallisuusongelmista. Kuten parlamentin jäsen tietää, jäsenvaltioiden tehtävänä on varmistaa, että avolouhosten ja kaivosten työntekijöiden työterveyttä koskevia sääntöjä noudatetaan tehokkaasti. Parlamentin jäsenen esittämät ongelmat olisi todellakin saatava kansallisten tarkistusviranomaisten tietoisuuteen, sillä he ovat vastuussa kaivannaistoiminnan työterveys- ja turvallisuussääntöjen noudattamisen valvonnasta. Komissio aikoo kuitenkin pyytää kolmikantaperiaatteisen kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan(1) Portugalin valtuuskuntaa tutkimaan tarkemmin parlamentin jäsenen esittämiä asioita. Jos osoittautuu, etteivät Portugalin viranomaiset ole kiinnittäneet asianmukaisella tavalla huomiota kyseisiin ongelmiin, komissio ryhtyy epäröimättä tarkoituksenmukaisiin toimiin. (1) Kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvä neuvottelukunta perustettiin ministerineuvoston 44. kokouksessa heinäkuussa 1957 (EYVL 487, 31.8.1957), ja sen toiminta laajennettiin käsittelemään kaikkea kaivannaistoimintaa 27. kesäkuuta 1974 (EYVL L 185, 9.7.1974).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2657/01

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle

(3. lokakuuta 2001)

Aihe: EU:n ja Algerian assosiaatiosopimus

Miten neuvosto varmistaa, että Algerian viranomaiset noudattavat EU:n kanssa tehtyjä sopimuksia, kun on kyse ihmisoikeuksien kunnioittamisesta?

Vastaus

(12. helmikuuta 2002)

EU neuvottelee parhaillaan Algerian kanssa EuroVälimeri-assosiaatiosopimuksesta, joka korvaa vuoden 1976 yhteistyösopimuksen. Neuvotteluja on viime vuodesta lähtien käyty entistä tiiviimmin, ja ne saadaan mahdollisesti lähikuukausina päätökseen. Sopimuksella vakiinnutetaan säännöllinen eri tasoilla käytävä poliittinen vuoropuhelu kaikista yhteistä etua koskevista asioista.

Sopimusehdotuksessa on määräys, jossa todetaan, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ilmaistujen demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen on sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan perusta ja tämän sopimuksen olennainen osa. Sopimuksen tultua voimaan ihmisoikeuksien kunnioittamisesta tulee näin olennainen osa sopimusta, jonka vakava rikkominen velvoittaa toisen osapuolen toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet.

Tämän assosiaatiosopimuksen, jonka tekemiseen tarvitaan Euroopan parlamentin puoltava lausunto ja joka tulee voimaan vasta, kun neuvosto on sen hyväksynyt ja jäsenvaltioiden parlamentit sen ratifioineet, lisäksi neuvosto on kolme vuotta sitten aloittanut Algerian kanssa poliittisen vuoropuhelun ministeritasolla. Euroopan unioni jota edustaa ministeritroikka keskustelee vuoropuhelun puitteissa säännöllisesti ihmisoikeuskysymyksistä Algerian viranomaisten kanssa ja vaatii painokkaasti kaikenlaisten ylilyöntien ja väärinkäytösten välttämistä terrorismin torjunnassa. Euroopan unioni on ilmoittanut useaan otteeseen, että se on huolestunut raporteista, joissa kerrotaan mielivaltaisista pidätyksistä, vangitsemisista ilman oikeudenkäyntiä, kidutuksista ja kadonneiden henkilöiden kohtalosta. Tässä tilanteessa ihmisoikeuskysymyksiä hoitavien valtioista riippumattomien järjestöjen toiminnan salliminen maassa on erittäin myönteinen asia. Marraskuun puolivälissä on tarkoitus järjestää Brysselissä samanlainen tapaaminen, jolloin on taas tilaisuus keskustella näistä asioista Algerian viranomaisten kanssa.

Algeria on myös Barcelonan prosessin yhteydessä sitoutunut useisiin periaatteisiin, kuten kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja noudattamaan oikeusvaltion periaatteita. Marseillessa 15. ja 16. marraskuuta 2000 järjestetyssä neljännessä EuroVälimeri-konferenssissa puheenjohtajan päätelmissä kehotettiin erityisesti syventämään vuoropuhelua oikeusvaltion lujittamisprosessista sekä ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittamisesta. Myös korkealla virkamiestasolla on aloitettu samanlainen vuoropuhelu ihmisoikeuskysymyksistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2888/01 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Castellonin (Espanja) lentokenttähanke.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0187 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2888/01 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (22. lokakuuta 2001) Aihe: Castellonin (Espanja) lentokenttähanke Castellonin provinssin hallinto on ajamassa hanketta lentokentän rakentamiseksi Castelloniin (Valencian yhteisö). Hanke esitettiin Espanjan julkisten töiden ministeriölle hyväksyttäväksi, mutta ministeriö ei ole vastannut. Lentokentistä vastaava virasto AENA puolestaan katsoo, että lentokenttää ei tarvita, koska Valencian lentokenttä on vain 70 kilometrin päässä Castellonista ja kattaa kaikki väestön kaupalliset ja liikenteelliset tarpeet. Äskettäin julkaistiin ilmoitus niiden maa-alueiden pakkolunastuksesta, joille lentokenttä rakennettaisiin (ks. Valencian yhteisön virallisesta lehdestä (Diario Oficial de la Generalitat Valenciana DOGV 4070, 23. elokuuta 2001)). Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat ja lentokenttiä ja lentoliikennettä koskevat Euroopan unionin tarpeet kysyn seuraavaa: Mikä on komission kanta uuden lentokentän rakentamiseen Valencian yhteisön alueelle? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 2001) Uuden lentoaseman rakentaminen on päätös, joka kuuluu Espanjan toimivaltaisten viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan. Komissiolla ei ole roolia tässä päätöksentekoprosessissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3081/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Eurodac-järjestelmän täytäntöönpano käytännössä.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0192 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3081/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Eurodac-järjestelmän täytäntöönpano käytännössä Sormenjälkiä vertailevan keskustietojärjestelmän luominen on käytännössä kieltämättä monimutkainen asia. Tietääkö komissio, milloin Eurodac-järjestelmää voidaan alkaa käyttää sormenjälkien keskusrekisterinä? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentinjäsenen kanssa Eurodacin keskusyksikön perustamisen monimutkaisuudesta. Keskusyksikön käyttöönotto etenee kuitenkin hyvin ja suunnitelman mukaisesti. Jatkossa eteneminen riippuu täytäntöönpanosääntöjen hyväksymisestä. Toistaiseksi Euroopan unionin neuvosto ei ole hyväksynyt niitä. Mikäli täytäntöönpanosäännöt hyväksytään tammikuuhun 2002 mennessä ja käyttötestit jäsenvaltioiden kanssa sujuvat hyvin, keskusyksikkö voisi olla valmis vuoden 2002 puoliväliin mennessä. Eurodac-asetuksen(1) 27 artiklassa säädetään kuitenkin muun muassa, että jäsenvaltioiden on ennen Eurodacin toiminnan aloittamista ilmoitettava komissiolle tekemistään teknisistä järjestelyistä tietojen siirtämiseksi keskusyksikköön. Kaikki jäsenvaltiot, joihin asetusta tällä hetkellä sovelletaan, arvioivat voivansa ilmoittaa tehdyistä järjestelyistä ennen vuoden 2002 loppua. Mikäli arviot ovat oikeita, Eurodac-järjestelmä voisi siis aloittaa toimintansa vuoden 2002 lopussa. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2725/2000, annettu 11 päivänä joulukuuta 2000, Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi, EYVL L 316, 15.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2981/01 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle. Täysin kasviperäisiksi ilmoitetut elintarvikkeet.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0164 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2981/01 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle (19. lokakuuta 2001) Aihe: Täysin kasviperäisiksi ilmoitetut elintarvikkeet Jos elintarvike on ilmoitettu täysin kasviperäiseksi, ja se sisältää eläinperäistä gelatiinia, onko Euroopan parlamentin direktiiviä 2000/13/EY(1) rikottu? Direktiivin 2 artiklassa kielletään harhaanjohtavat merkinnät elintarvikkeen ominaispiirteiden osalta ja erityisesti sen luonteen, yksilöllisyyden, ominaisuuksien, koostumuksen, määrän, säilyvyyden, alkuperän, valmistus- tai tuotantomenetelmän osalta ja liittämällä elintarvikkeeseen vaikutuksia tai ominaisuuksia, joita sillä ei ole. (1) EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Breyerin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2709/01(1). (1) Katso sivu 83.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2663/01 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle. Italian julkiset hankinnat ja mafia.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2663/01 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle (1. lokakuuta 2001) Aihe: Italian julkiset hankinnat ja mafia Eräässä julkisessa lausunnossa yleisistä töistä vastaava ministeri Lunardi totesi Italian nykytilanteen olevan sellainen, että Berlusconin hallituksen ilmoittamia suuria julkisia rakennusurakoita koskevaa ohjelmaa toteutettaessa on vain pakko elää rinnakkain mafian kanssa. Tällaiset lausunnot ovat poliittisesti ja oikeudellisesti vakavia, mutta koskevat kuitenkin yksinomaan Italian valtiota. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Rikkooko Italian hallitus yhteisön säännöksiä eläessään rinnakkain mafian kanssa julkisiin hankintoihin liittyvissä asioissa? 2. Mitä komissio aikoo tehdä taatakseen, ettei mafia ole millään tavalla mukana julkisia hankintoja koskevissa tarjouskilpailuissa Italiassa ja että mikä tahansa Euroopan unionissa toimiva yritys voi näin ollen osallistua niihin ja olla varma, että sitä arvioidaan vain objektiivisin perustein, joilla ei ole mitään tekemistä alamaailman kanssa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2001) Komissio korostaa pitävänsä erittäin tärkeänä sitä, että rikollisjärjestöihin yhteydessä olevien toimijoiden osallistuminen julkisiin hankintoihin estetään. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa esittäneensä julkisia tavaran- ja palveluhankintoja sekä julkisia rakennusurakoita koskevien menettelyjen yhteensovittamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviehdotuksen 46 artiklan 1 kohdassa, että tarjouspyyntöön osallistumisen ulkopuolelle jätetään taloudellinen toimija, joka on tuomittu päätöksellä, johon ei voi hakea muutosta, rikollisjärjestön toimintaan osallistumisesta, lahjuksen antamisesta tai yhteisön taloudellisiin etuihin kohdistuneista petoksista. Tämä ehdotus on jatkoa Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmille ja vastaa neuvoston kesäkuussa 1997 ja maaliskuussa 2000 hyväksymien järjestäytynyttä rikollisuutta EU:ssa koskevien toimintasuunnitelmien ja unionin lahjonnantorjuntapolitiikasta vuonna 1997 annetun komission tiedonannon(1) poliittisia toimintalinjoja. Komissio aikoo antaa ehdotuksen uudeksi direktiiviksi, joka koskee jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten välistä tietojenvaihtojärjestelmää, saattaakseen tosiasiallisesti voimaan edellä mainitun 46 artiklan 1 kohdan säännöksen. Tämän järjestelmän avulla jäsenvaltioiden hankintaviranomaiset voivat hankkia tarpeelliset tiedot varmistuakseen siitä, ettei tiettyä talouden toimijaa ole syytä jättää tarjouspyyntöön osallistumisen ulkopuolelle jonkin edellä mainitun 46 artiklan 1 kohdassa mainitun rikkomistapauksen perusteella. Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että Italian hallitus on aina osoittanut pyrkivänsä noudattamaan täysin edellä mainittuja tavoitteita. (1) KOM(97) 192.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2234/01 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Liha-luujauhon vienti / naudanlihan tuonti.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0043 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2234/01 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (26. heinäkuuta 2001) Aihe: Liha-luujauhon vienti / naudanlihan tuonti Komissio vastasi kysymykseeni E-0804/01(1) seuraavasti: Vaikka yhteisöstä KIE-maihin suuntautuva jalostetun eläinvalkuaisen vienti voidaan selvittää nykyisten tilastojen perusteella, eläinproteiinia sisältävän rehun kokonaisviennin tarkka arvioiminen on hankalaa. Koska eläinproteiinia sisältävän rehun kokonaisviennin tarkka arvioiminen on hankalaa, haluaisin perehtyä yhteisöstä KIE-maihin suuntautuvaan jalostetun eläinvalkuaisen vientiin, joka siis voidaan selvittää nykyisten tilastojen perusteella. Tieteellinen ohjauskomitea arvioi kolmansissa maissa ilmenevää BSE-riskiä ja se on laatinut aineiston, jossa käsitellään myös vientimääriä. Voiko komissio toimittaa aineiston minulle? Jos voi, niin pyydän aineiston toimittamista. Vastatessaan esittämääni kysymykseen E-0804/01 komissio ilmoitti, että tulokset on julkaistu Internetissä. Missä Internet-osoitteessa ne ovat? Komissio sivuutti vastineessaan eräät esittämistäni kysymyksistä kokonaan. Tästä syystä esitän ne uudelleen ja toivon komission vastaavan niihin tällä kertaa. - Kuinka monta nautaa tai kuinka monta tonnia naudanlihaa KIE-maista tuodaan vuosittain EU:hun? - Kuinka monta nautaa tai kuinka monta tonnia naudanlihaa todella tuodaan kuhunkin jäsenvaltioon? (1) EYVL C 350 E, 11.12.2001, s. 41. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2001) Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle tiedot Keski- ja Itä-Eurooppaan viedyistä prosessoiduista eläinperäisistä proteiineista. Kuten vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0804/01 todettiin, kyseiset luvut ovat saatavissa myös Internetissä niiden jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden osalta, joista tieteellinen ohjauskomitea on laatinut maantieteellisen BSE-riskiarvioinnin. Nämä arvioinnit on julkaistu seuraavassa Internet-osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/ssc/outcome_en.html reports Komissio lähettää uudelleen arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle tilastotiedot karjan ja naudanlihan viennistä jäsenvaltioista Keski- ja Itä-Euroopan maihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2675/01 esittäjä(t): Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) komissiolle. Portugalin ja Espanjan välinen vesisopimus.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0145 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2675/01 esittäjä(t): Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) komissiolle (24. syyskuuta 2001) Aihe: Portugalin ja Espanjan välinen vesisopimus Katsooko komissio, että Portugalin ja Espanjan välillä tehty vesisopimus noudattaa noin vuoden voimassa olleen vesialueista annetun puitedirektiivin määräyksiä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2001) Vesipuitedirektiivissä(1), joka tuli voimaan 22. joulukuuta 2000, säädetään vesipiirien hoidosta vesienhoidon perusperiaatteena. Direktiivissä säädetään useiden valtioiden alueelle ulottuville vesistöalueille seuraavista koordinointivaatimuksista (3 artiklan 3 ja 4 kohta): Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että vesistöalue, joka ulottuu useamman kuin yhden jäsenvaltion alueelle, liitetään kansainväliseen vesipiiriin. Asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä komissio avustaa tällaisen kansainvälisen vesipiirin perustamista. Kunkin jäsenvaltion on toteutettava omalla alueellaan tämän direktiivin säännösten soveltamiseksi aiheelliset hallinnolliset järjestelyt kaikissa sinne ulottuvissa kansainvälisissä vesipiireissä, mukaan lukien asianmukaisen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että tämän direktiivin vaatimukset 4 artiklassa määritettyjen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti kaikki toimenpideohjelmat sovitetaan yhteen koko vesipiirissä. Kansainvälisten vesipiirien osalta kyseisten jäsenvaltioiden on yhdessä huolehdittava yhteensovittamisesta, ja ne voivat käyttää kansainvälisten sopimusten perusteella syntyneitä rakenteita tähän tarkoitukseen. Kyseisten jäsenvaltioiden pyynnöstä komissio avustaa toimenpideohjelmien laatimista. Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ja yhteensovittaminen on vesipuitedirektiivin mukaan pakollista kansainvälisiä vesistöalueita koskevissa asioissa, mutta asianomaiset jäsenvaltiot voivat päättää itsenäisesti tällaisten yhteistoimien institutionaalisesta ja oikeudellisesta muodosta (muodollinen sopimus, yleissopimus, kirjeenvaihto tms.). Portugalin ja Espanjan välinen sopimus noudattaa pääpiirteissään vesipuitedirektiivin vaatimuksia asianmukaisen yhteensovittamisen varmistamistarpeen osalta. Siksi on pidettävä myönteisenä, että Espanjan ja Portugalin jakamien vesistöalueiden hoitoa varten on luotu kehys. Kun kehys nyt on luotu, seuraavana haasteena on laatia vesipiirin hoitosuunnitelmat ja kehittää toimenpideohjelmat kullekin vesistöalueelle direktiivin vaatimusten mukaisesti. (1) Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, EYVL L 327, 22.12.2000.