ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0619/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Yhteisön kauppapolitiikan demokraattinen valvonta.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0160 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0619/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (2. maaliskuuta 2001) Aihe: Yhteisön kauppapolitiikan demokraattinen valvonta Euroopan unionin kauppapolitiikkaan ei todellisuudessa kohdisteta minkäänlaista demokraattista valvontaa. Viidentoista kansallisen virkamiehen muodostama 133 artiklan komitea on vallan ja päätöksenteon todellinen keskus. Tämä komitea on saanut nimensä EY:n perustamissopimuksen 133 artiklan mukaan ja neuvosto on sen nimittänyt Euroopan komission avustamiseksi. Komission jäsen Pascal Lamy ehdottaa Euroopan parlamentin aseman huomattavaa vahvistamista kaikissa kauppapolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä (P-3674/00(1)). Hän tietää, että hänen viittauksensa siihen asemaan, joka kansallisille parlamenteilleen vastaavilla hallituksilla on neuvostossa, on riittämätön demokratiavajeen poistamiseksi. Tämän vuoksi komissaari Lamy puhuu Euroopan tasolla tapahtuvan parlamentaarisen valvonnan puolesta. Sen lisäksi, että tämä lisäisi kauppapolitiikan vastuullisuutta, myös sen tehokkuus paranisi, koska yhteisön kauppakumppanit tietäisivät komission osallistuvan neuvotteluihin Euroopan kansalaisten demokraattisesti valittujen edustajien täydellä tuella. Yhtyykö neuvosto komission näkemykseen, jonka mukaan koko Euroopan kattava parlamentaarinen valvonta, sen lisäksi, että [valvonta] lisäisi kauppapolitiikan vastuullisuutta, myös sen tehokkuus paranisi, koska yhteisön kauppakumppanit tietäisivät komission osallistuvan neuvotteluihin Euroopan kansalaisten demokraattisesti valittujen edustajien täydellä tuella? - Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä saadakseen yhteisön kauppapolitiikan täydellisesti parlamentaarisen valvonnan piiriin? - Jos vastaus on kielteinen, miten neuvosto perustelee sen, että se ei komission esittämistä perusteluista huolimatta aio edistää yhteisön kauppapolitiikan saattamista parlamentaarisen valvonnan piiriin? (1) EYVL C 163 E, 6.6.2001, s. 190. Vastaus (30. toukokuuta 2001) Neuvosto viittaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-4034/00, E-4036 ja E-4037 antamaansa vastaukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0770/01

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(13. maaliskuuta 2001)

Aihe: Komission esittämä kritiikki Irlannin hallituksen finanssipolitiikkaa kohtaan

Hyväksyykö komissio Euroopan keskuspankin näkemyksen, jonka mukaan inflaatio on etupäässä rahaa koskeva ilmiö? Jos se on asiasta samaa mieltä, katsooko se, että inflaation ja talouden ylikuumenemisen tämänhetkinen taso Irlannissa ei johdu Irlannin hallituksen finanssipolitiikasta (ottaen huomioon, että finanssipolitiikka voi muuttaa yksityisen ja julkisen sektorin välistä tasapainoa ja samalla resurssien allokoinnin tehokkuutta ja talouden tulevaa tuotantokapasiteettia) vaan euroalueen yhtenäisestä korosta, joka aiheuttaisi Yhdistyneelle kuningaskunnalle suuria ongelmia, jos se liittyisi euroalueeseen?

Voiko komissio myös selittää, miksi se päätti arvostella Irlantia, jolla katsotaan yleisesti olevan yksi euroalueen toimivimmista talouksista, eikä Ranskaa, jossa julkisten menojen taso on hyvin korkea, tai Espanjaa, jossa inflaatio on korkeampi kuin Irlannissa?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(16. toukokuuta 2001)

Komissio katsoo, että finanssipolitiikalla voidaan vaikuttaa myönteisesti tai kielteisesti talouden ja hintojen vakauteen. Koska rahaliitossa ei harjoiteta kansallista rahapolitiikkaa, jäsenvaltioiden hallitusten on pyrittävä makrotaloudelliseen vakauteen käyttäen aktiivisemmin niiden toimivaltaan edelleen kuuluvia muita talouspolitiikan keinoja, kuten finanssipolitiikkaa.

Irlannin talouden huikea kasvu on hiljattain johtanut talouden ylikuumenemiseen, jota ilmentävät positiivinen tuotantokuilu, kiristyvät työmarkkinat ja nopea inflaatio. Vuoden 2000 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa Irlannin viranomaiset sitoutuivat mukauttamaan finanssipolitiikkansa talouden vakauttamiseksi. Ylikuumenemisen laajuuden huomioon ottaen tämä olisi tulkittava siten, että finanssipolitiikan virityksen olisi oltava neutraalimpaa tai mieluummin jopa tiukempaa.

Komissio ja neuvosto tutkivat vakaus- ja lähentymisohjelmat huolellisesti ja seuraavat tarkasti talousarviosuunnitelmien toteuttamista kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Komissio ja neuvosto voivat päättää antaa suosituksia, jos hyväksyttyjä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ei noudateta.

Komissio ja neuvosto katsovat, että Irlannin joulukuussa 2000 julkistamat talousarviosuunnitelmat vuodeksi 2001 ovat kiihdyttäviä ja myötäsyklisiä eivätkä siten ole talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Tästä syystä neuvosto antoi, ensimmäistä kertaa, suosituksen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen vastaisen politiikan korjaamiseksi.

Ranskassa ja Espanjassa talouden tilanne on erilainen eikä niiden noudattaman politiikan ole todettu olevan ristiriidassa talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Ranskan inflaatioaste on euroalueen alhaisimpia eikä maan finanssipolitiikkaa ei voida pitää myötäsyklisenä. Espanjan inflaatioaste on tällä hetkellä kyllä korkea, mutta maan finanssipolitiikka on ollut ja on edelleen tiukkaa eikä sitä myöskään voida pitää myötäsyklisenä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1206/01 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle. Yksityistämismenettelyt ja Alenia Marconi Systemsin tapaus.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0232 - 0232



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1206/01 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Yksityistämismenettelyt ja Alenia Marconi Systemsin tapaus Yksityistäminen on osoittanut valtioiden vakavat puutteet ja poistanut niiltä vaikutusmahdollisuudet jättäen osakkeenomistajien etujen ohjaamalle markkinataloudelle vastuun tutkimuksesta ja työllisyyden ylläpitämisestä. Finmeccanican kaltaisten valtionyhtiöiden huonosti suunnitelluissa yksityistämisissä ja yhteistyösopimuksissa on itse asiassa rikottu hallituksen hyväksymiä ja säätämiä menettelytapoja. Näin oli myös Alenia Marconi Systemsin tapauksessa. Voiko komissio tarkastaa, ovatko Alenia Marconi Systemsin tekemät sopimukset puolustuksen avainalalla Segretarmin (suoraan puolustusministeriön ja pääministerin alainen elin) vahvistamien menettelytapojen mukaisia ottaen huomioon, että määräysvallan päätyminen englantilaisille saattaa vaarantaa sotilaallisten laitteiden valmistamisessa edellytetyn turvallisuuden. Voiko se varmistaa myös, olivatko neljän asiasta vastaavan ministeriön (teollisuus-, puolustus-, ulkoasiain- ja sisäasiainministeriön) edellyttämät ja säännönmukaisesti myöntämät luvat kunnossa kun Alenia Marconi Systemsin yhtiömuotoa muutettiin tavalla, joka johti 50 prosentin ulkomaalaisomistukseen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2001) Komissio on sitä mieltä, että sillä ei ole toimivaltaa tässä kysymyksessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1588/01 esittäjä(t): Adeline Hazan (PSE) komissiolle. Oikeus perheen yhdistämiseen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1588/01 esittäjä(t): Adeline Hazan (PSE) komissiolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: Oikeus perheen yhdistämiseen Seuraavassa oikeus- ja sisäasiainneuvoston kokouksessa 28. ja 29. toukokuuta 2001 keskustellaan oikeutta perheen yhdistämiseen koskevasta direktiiviehdotuksesta. Kyse on normaalin perhe-elämän toteutumisen kannalta olennaisesta tekstistä, sillä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa määrätään, että jokaisella on oikeus nauttia perhe-elämäänsä kohdistuvaa kunnioitusta. Nyt on kuitenkin syytä olla huolissaan tämän hankkeen tulevaisuudesta, sillä vaikka kyseessä on ensimmäinen konkreettinen ja rohkea askel kolmannen pilarin yhteisöllistämistä kohti, jotkin jäsenvaltiot haluavat perääntyä ja tehdä direktiiviehdotukseen huomattavia muutoksia: - pidentää yli vuodella odotusaikaa, jonka kuluttua kolmansien maiden kansalaisilla on oikeus pyytää perheidensä yhdistämistä, - rajoittaa huomattavasti yhdistämiseen oikeutettujen perheenjäsenten joukkoa poistaen siitä vanhemmat, avoparit ja täysi-ikäiset huollettavat lapset, - olla myöntämättä perheenjäsenille työlupaa heti heidän saavuttuaan vastaanottavaan jäsenvaltioon, - antaa jäsenvaltioille oikeuden peruuttaa perheenjäsenten oleskeluluvan, mikäli asetetut ehdot eivät enää täyty perheen yhdistämistä seuraavien kahden vuoden aikana. Komission direktiiviehdotus sellaisena kuin se on parlamentin tekemien muutosten jälkeen, on erittäin tärkeä teksti, jolle tulee saada yhteisön toimielinten vankka ja ratkaiseva tuki. Minkälaisen toimintatavan komissio aikoo omaksua tämän käsittämättömän vastustuksen johdosta? Mikä on komission selkeä kanta tässä asiassa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2001) Direktiiviehdotusta oikeudesta perheenyhdistämiseen ei edelleenkään hyväksytty 28.29. toukokuuta 2001 pidetyssä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksessa, sillä jäsenvaltioiden välillä on vielä huomattavia näkemyseroja. Ministerit päättivät jatkaa neuvotteluja työryhmissä Belgian puheenjohtajuuskaudella. Arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemia ratkaisuehdotuksia on esitetty neuvotteluissa. Toistaiseksi mikään niistä ei kuitenkaan ole saanut kaikkien jäsenvaltioiden kannatusta. Komissio on neuvotteluissa puolustanut ehdotustaan sellaisena kuin se on Euroopan parlamentin esittämien tarkistusten jälkeen. Se ei kuitenkaan vastusta mahdollisuutta hyväksyttävään kompromissiin. Komissio myös valvoo toimivaltansa mukaisesti, että lopullinen teksti on oikeudellisesti ja poliittisesti merkityksellinen. Se on toistanut moneen otteeseen, että kun Eurooppaan otetaan maahanmuuttajia, on myös huolehdittava heidän kotouttamisestaan. Perheenyhdistäminen edistää merkittävällä tavalla jäsenvaltioissa jo asuvien henkilöiden kotoutumista, mutta sen lisäksi on varmistettava, että myös perheenyhdistämistä varten maahan tulevat saavat kohtuulliset oikeudet voidakseen vuorostaan kotoutua uuteen ympäristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0086/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Kahdentoista equadorilaisen maahanmuuttajan kuolema Murciassa (Espanja) tapahtuneessa onnettomuudessa.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0086/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (29. tammikuuta 2001) Aihe: Kahdentoista equadorilaisen maahanmuuttajan kuolema Murciassa (Espanja) tapahtuneessa onnettomuudessa Kaksitoista equadorilaista maahanmuuttajaa, jotka olivat matkalla työpaikkaansa ylikuormitetussa bussissa, kuoli 3. tammikuuta 2001 Murcian autonomiassa Espanjassa bussin törmätessä junaan tasoristeyksessä. Nämä 12 equadorilaista työskentelivät eräällä maatilalla laittomissa olosuhteissa ilman asianmukaista asuntoa, säännöllistä palkkaa, sosiaaliturvaa sekä ilman asianmukaisia työntekijöiden oikeuksia ja kansalaisoikeuksia. Heidän järkyttävä kuolemansa muistutti siitä, että tällä samalla Välimeren alueella työskentelee maataloudessa 20 000 Latinalaisesta Amerikasta muuttanutta, joilla ei ole Espanjan hallituksen yhteisön säännösten täytäntöönpanemiseksi hyväksymän ulkomaalaislain mukaista laillista oleskeluoikeutta, jos Espanjan hallituksen antamat tiedot pitävät paikkansa. Katsooko Espanjan hallitus, että on yhteisön lainsäädännön mukaista pitää equadorilaisia ja muita maahanmuuttajia edellä kuvatun kaltaisissa työ- ja asunto-oloissa ja olla suomatta heille kansalaisoikeuksia? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2001) Komissio on tietoinen valitettavasta onnettomuudesta, jossa kaksitoista laitonta maahanmuuttajaa sai surmansa, kun juna törmäsi tasoristeyksessä ylikuormitettuun linja-autoon, jossa heitä kuljetettiin työhön. Tämä ja muut samankaltaiset ikävät tapaukset osoittavat, että laittomassa työsuhteessa olevia työntekijöitä ei aina kohdella samalla tavoin kuin laillisia työntekijöitä. Siksi on erittäin tärkeää, että unionin tasolla kehitetään toimintamalleja, joiden avulla voidaan puuttua laittomaan maahanmuuttoon ja laittomiin työsuhteisiin. Euroopan unionin toimivalta tällä alalla perustuu EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan b alakohtaan (ent. 73 k artikla). Toistaiseksi tällä alalla ei ole hyväksytty sitovia sääntöjä. Komissio aikoo esittää piakkoin tiedonannon laittoman maahanmuuton torjumisesta yhteisössä. Komissio esitti vuonna 1998 tiedonannon laittomista työsuhteista. Tämän tiedonannon tarkoituksena oli aloittaa jäsenvaltioissa ja työmarkkinaosapuolten parissa keskustelu siitä, miten laittomia työsuhteita voitaisiin parhaiten torjua. Äskettäin on valmistunut selvitys toimista, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet kyseisen tiedonannon perusteella. Komissio on myös hiljattain antanut tiedonannon yhteisön maahanmuuttopolitiikasta(1). Siinä todetaan, että tietyillä talouden aloilla tarvitaan maahanmuuttajia ja että maahanmuuton avulla voitaisiin osittain ratkaista EU:n väestön vähenemiseen liittyviä ongelmia. Laittomien maahanmuuttajien määrään voitaisiin siten vähentää myös uudistamalla maahanmuuttajien vastaanottopolitiikkaa. (1) KOM(2000) 757 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0170/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Ystävyyskaupunkien verkon luominen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0170/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Ystävyyskaupunkien verkon luominen Kreikan, Kyproksen, Ranskan ja muiden alueiden kunnat, jotka ovat solmineet ystävyyssuhteita myös ystävyyskaupunkiohjelman kautta, ovat perustaneet Välimeren ystävyyskaupunkien ja -alueiden yhteisen verkon pyrkimyksenään kehittää yhteistyötään parhain mahdollisin ehdoin. Tämän verkon luomisen tavoitteena on edistää yhteistä toimintaa ja yhteistyötä Välimeren maiden muiden ensimmäisen, toisen tai kolmannen asteen paikallishallintojen, tieteellisten tutkimuskeskusten ja -laitosten, EU:n toimielinten sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa ja toisaalta etsiä Välimeren maiden kansojen kulttuurista identiteettiä. Kun otetaan huomioon, että EU:n politiikassa tavoitellaan valtioiden välistä, hajautettua yhteistyötä: 1. Tunnustavatko EU:n toimielimet Välimeren ystävyyskaupunkien verkon juridisen perustan? Millä edellytyksillä ja ehdoilla verkon muodostamisen on tapahduttava? 2. Mitä mahdollisuuksia verkolla on osallistua EU:n eri ohjelmiin (ystävyyskaupungit, Meda, Euromed-Heritage jne.)? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2001) Komissio tunnustaa ystävyyskaupunkien verkostojen olemassaolon ja on erityisen ilahtunut niiden perustamisesta, sillä tämän tyyppisen toiminnan päämäärä Euroopan kansalaisten lähentäminen ja keskinäisen yhteisymmärryksen parantaminen toteutuu erityisen hyvin paikallisviranomaisten monenvälisellä yhteistyöllä. Jotta kuitenkin verkostojen toimintaan voisi saada komission rahoitustukea, kaikkien verkoston jäsenten on oltava keskenään ystävyyskaupunkeja, ja tukihakemus on tehtävä asiaa koskevassa ehdotuspyynnössä määrätyn menettelyn mukaisesti. Kaupunkien osallistuminen muihin yhteisön ohjelmiin on periaatteessa mahdollista kulloisenkin ohjelman ehtojen mukaisesti, kunhan tämä ei johda tuetun toiminnan päällekkäisrahoitukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0613/01

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(1. maaliskuuta 2001)

Aihe: Eurooppalaiset poliittiset puolueet

Miksi eurooppalaisia poliittisia puolueita koskeva tiedonanto, joka oli määrä esittää Euroopan parlamentin tammikuun istuntojaksolla, peruutettiin viime hetkellä?

Voiko komission puheenjohtaja luetella nykyiset Euroopan parlamentissa edustettuina olevat poliittiset puolueet, jotka voivat saada tällaista rahoitusta?

Voiko hän esittää yksityiskohtaiset ja täsmälliset syyt sille, miksi muut poliittiset puolueet on jätetty tämän luettelon ulkopuolelle?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2001)

Komissio on järjestänyt kaksi keskustelutilaisuutta tästä tärkeästä ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, joka koskee eurooppalaisten poliittisten puolueiden sääntöjä ja rahoitusta(1). Se esitti ehdotuksensa 24. maaliskuuta 2001.

Komission asetusehdotuksen 1 ja 3 artiklassa luetellaan selkeästi ne kriteerit, jotka eurooppalaisen poliittisen puolueen on täytettävä voidakseen saada asetukseen perustuvaa rahoitusta.

Puolueen säännöt on talletettava parlamenttiin, sillä on oltava poliittinen ryhmä Euroopan parlamentissa tai sen on pyrittävä sellaisen muodostamiseen, ja puolueen on säännöissään ja toiminnassaan noudatettava demokratian, perusoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteita. Lisäksi puolueella on oltava riittävä edustus niin, että sen edustajia on valittu Euroopan parlamenttiin tai kansallisiin parlamentteihin tai alueparlamentteihin vähintään viidessä jäsenvaltiossa tai puolue on saanut vähintään viisi prosenttia äänistä vähintään viidessä yhteisön jäsenvaltiossa edellisissä Euroopan parlamentin vaaleissa.

Neuvosto ei ole vielä hyväksynyt asetusta, joten vielä ei voida esittää arvioita siitä, mitkä puolueet voivat saada rahoitusta sen perusteella.

(1) KOM(2000) 898 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0294/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Koheesiorahastolle esitetyt hankkeet.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0173 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0294/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (9. helmikuuta 2001) Aihe: Koheesiorahastolle esitetyt hankkeet Mitkä koheesiorahaston piiriin kuuluvien valtioiden alueet ovat esittäneet hankkeita rahoitettavaksi tästä rahastosta ja mitkä hankkeet on hyväksytty? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 2001) Komissio haluaa tarkentaa, että koheesiorahastosta rahoitettavien hankkeiden tukihakemusten esittämisestä komissiolle vastaavat jäsenvaltiot eivätkä alueet. Komissiolla ei tämän vuoksi ole tietoa hankkeista, joita alueet ovat esittäneet kansallisille viranomaisille. Kaikki vuodesta 1993 alkaen hyväksytyt hankkeet mainitaan koheesiorahaston vuosia 1997, 1998 ja 1999 koskevissa vuosikertomuksissa. Jäljennös näistä kertomuksista lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0017/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin sinisimpukkateollisuus.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0159 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0017/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (17. tammikuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin sinisimpukkateollisuus Sinisimpukan viljelyllä on Galician rannikkoalueella erittäin suuri merkitys, sillä se työllistää välittömästi noin 11 500 henkilöä, joista 8 500 vakituisesti, sekä välillisesti 7 000 henkilöä. Se on sitäkin merkittävämpää ottaen huomioon, että tuotantotoiminnan synnyttämät varat jakautuvat sosiaalisesti laajalle alalle, ja koska päätöksentekovalta on kyseisellä alueella, ne myös investoidaan alueelle. Tämä luo kerrannaisvaikutuksen paikallistaloudessa ja vakauttaa sosiaalis-taloudellista tilannetta. Vesiviljelyalalla juuri sinisimpukan viljely on kantava ja vakautta luova voima; Galiciassa sitä viljellään 250300 miljoonaa kiloa vuodessa. Galicia onkin Kiinan jälkeen maailman toiseksi suurin tuottaja sekä suurin tuottaja Euroopassa, jossa se tuottaa 50 % EU:n kokonaistuotannosta. Sen tuotannosta 35 % menee tuoretavaramarkkinoille, 41 % tavanomaisiin säilykkeisiin ja 24 % uusiin, vaihtoehtoisiin jalosteisiin, joiden osuus on jatkuvassa kasvussa. Ehdokasvaltioiden ja etenkin nk. Luxemburgin ryhmän maiden kanssa käytävät neuvottelut ovat edenneet jo melko pitkälle. Onko komissiolla tietoa jäsenvaltioiden rationalisointiponnisteluista tällä alalla, ja otetaanko tai tullaanko ne ottamaan huomioon neuvotteluissa, jotta ei vaarannettaisi unionin sinisimpukanviljelysektorin vakautta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 2001) Yhteisön laajentumisella ei pitäisi olla negatiivisia vaikutuksia yhteisön sinisimpukanviljelijöille, koska ehdokasmaat eivät tuota merkittäviä määriä sinisimpukoita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0502/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. BSE-tauti, triklorfoni ja krufomaatti.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0502/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: BSE-tauti, triklorfoni ja krufomaatti Tietääkö komissio, onko tehty mitään BSE-taudin aiheuttajaa koskevia tutkimuksia, joissa otettaisiin huomioon triklorfoni- tai krufomaattipohjaisten systeemisten hyönteismyrkkyjen mahdolliset vaikutukset? Kyseisillä aineilla on hoidettu kiiliäistartuntaa ja eläinlääketieteellisen sanakirjan (Black's Veterinary Dictionary) mukaan ne aiheuttavat yliannoksina hengenahdistusta sekä hoippuvaa kävelyä. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2001) Komission tieteellinen ohjauskomitea, joka laatii tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskevat lausunnot, antoi 26. kesäkuuta 1998 lausunnon naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) sekä karjan ulko- ja sisäloisten torjuntaan käytettyjen organofosfaattien välisistä mahdollisista yhteyksistä. Lausunnossa todettiin, että tällaisesta yhteydestä ei ole mitään näyttöä. Lausuntoon, kuten kaikkiin muihinkin tieteellisiin lausuntoihin, voi tutustua seuraavassa Internet-osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/ssc/index_en.html. Tieteellisen ohjauskomitean toimeksiantona on pysyvästi seurata BSE:n uutta kehitystä, jolla saattaa olla vaikutusta terveyteen ja kuluttajansuojaan. Ohjauskomitea arvioi kaikki saataville tulevat uudet tiedot, arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamia hyönteismyrkkyjä koskevat mahdolliset uudet tutkimustulokset mukaan luettuina. Tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita/BSE:tä käsittelevän ohjauskomitean pysyvän työryhmän sihteeristölle on toimitettu komissiolle vastikään jätetty asiakirja-aineisto kiiliäisen torjunnassa käytettyjen organofosfaattien ja BSE:n mahdollisesta yhteydestä. Komission tietoon ei ole tullut, että BSE:n syistä olisi tehty tutkimusta, jossa tarkasteltaisiin triklorfoni- tai krufomaattipohjaisten systeemisten hyönteismyrkkyjen mahdollisia vaikutuksia. Ei voida kuitenkaan suoralta kädeltä sulkea pois mahdollisuutta, että tällaista tutkimusta tehdään kansallisella rahoituksella, eikä siitä ole ilmoitettu komissiolle.