ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1613/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Malta ja lintudirektiivi.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0015 - 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1613/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: Malta ja lintudirektiivi Aikooko komissio antaa Maltalle oikeuden poiketa lintudirektiivistä maan mahdollisen jäsenyyden toteutuessa vai keskustellaanko siirtymäkausista, jotka antaisivat Maltalle aikaa direktiivin täytäntöönpanoon? Günter Verheugenin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1610/01, E-1611/01, E-1612/01 ja E-1613/01 (27. heinäkuuta 2001) Maltan viranomaisten on määriteltävä kantansa maltan kieleen virallisena kielenä, mitä käsitellään neuvottelujen lopussa toimielimiä koskevassa luvussa. Jäsenvaltion, joka haluaa kansallisen kielensä Euroopan unionin viralliseksi kieleksi on käännätettävä mahdollisuuksiensa mukaan yhteisön säännöstö omalle kielelleen. Komissio voi antaa teknistä tukea auttaakseen asianomaisia maita luomaan käännöstyön mahdollistavat olosuhteet. Malta on ilmoittanut komissiolle aloittaneensa yhteisön säännöstön käännättämisen maltan kielelle, vaikka Malta ei vielä osaakaan ennakoida komission lopullista kantaa. Euroopan unioni ei ole maksanut avustusta Maltan Eurooppa-liikkeelle. Komissiolla ei ole suunnitelmaa liikkeen tukemisesta tai rahoittamisesta. Komission tavoitteena ei ole vakuuttaa Maltan kansalaisia EU:hun liittymisen eduista. Komissio katsoo, että maltalaisten on itsenäisesti tehtävä päätös liittymisestä. Tätä varten komissio päätti toukokuussa 2000 laajenemista koskevasta tiedotusstrategiasta, johon myös Malta kuuluu muiden ehdokasmaiden tapaan. Strategialla on kolme tavoitetta: - parantaa ymmärrystä Euroopan unionista; - selvittää jäsenyyden seuraukset; - selvittää jäsenyyden valmistelujen ja neuvottelujen edistymisen välinen suhde. Näin ollen komission tavoitteena on jatkaa objektiivista tiedottamista maltalaisille kuten muidenkin ehdokasmaiden kansalaisille. Komissio vastaa siten maltalaisen yhteiskunnan sekä sellaisten kansalaisten tarpeisiin, jotka haluavat olla hyvin tietoisia asioista voidakseen tehdä perustellun valintansa Maltan liittymisestä Euroopan unioniin. Ennen vuotta 2004 tähän käytettäneen miljoona euroa, josta 200 000 euroa vuonna 2001 ja 300 000 euroa vuonna 2002. Tähän mennessä Maltan Euroopan unionin edustustoon on palkattu Teknisen avun paikallinen toimihenkilö, ja toisen palkkaamista on suunniteltu. Ylimääräistä henkilöstöä käytetään ennen kaikkea hallinnoimaan liittymistä valmistelevaa tukea (38 miljoonaa euroa vuosina 20002004) ja seuraamaan Maltan edistymistä yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Ympäristöä koskevat neuvottelut on äskettäin aloitettu Maltan kanssa, mutta komissio ei voi vielä ennakoida niiden tulosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2590/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Viininviljely vuoristoalueilla.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2590/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (26. syyskuuta 2001) Aihe: Viininviljely vuoristoalueilla Ebnerin laatimassa Euroopan parlamentin mietinnössä, joka koskee vuoristoalueiden maanviljelyä, ei mainita yhteisön asiakirjoja, joissa annettaisiin määritelmä vuoristoalueiden viininviljelylle. Tämä on yllättävää, kun ajatellaan yhteisön vuoristoalueiden viininviljelyn ongelmia ja sitä, että asiaa koskevissa säännöksissä pitäisi ottaa huomioon vuoristoalueiden viininviljelyn erityispiirteet, sen vaatima erityisluonteinen työ ja kustannukset, jotka aiheutuvat tämän myös erityisen herkkien alueiden suojelulle merkittävän viljelyn säilyttämisestä. Mitä aikomuksia ja ehdotuksia komissiolla on vuoristoalueiden viininviljelyn hyväksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 2001) Koska on tarve yksinkertaistaa yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP), ei ole katsottu tarpeelliseksi luoda erityisvälinettä vuoristoalueiden viinitilojen erityisongelmien käsittelemiseksi. Kuten muillakin aloilla, yhteinen markkinajärjestely ja uusi maaseudun kehittämispolitiikka tarjoavat jäsenvaltioille runsaasti mahdollisuuksia puuttua vuoristoalueiden viinintuotannon erityisongelmiin. Viinin yhteisen markkinajärjestelyn osalta jäsenvaltiot ovat vastuussa esimerkiksi uudelleenjärjestelysuunnitelmien toteuttamisesta ja palkkioiden suuruuden vahvistamisesta. Tämä tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuuden halutessaan tukea viinintuotantoa vuoristoalueilla esimerkiksi nostamalla tarkoituksenmukaisesti tukitasoa, kun otetaan huomioon uudelleenjärjestelyn suuremmat kustannukset näillä alueilla. Uusi maaseudun kehittämispolitiikka tarjoaa jäsenvaltioille myös mahdollisuuden ottaa huomioon erityisten tuotantoalojen myönteisen vaikutuksen perinteisten maisemien säilyttämiseen ja ympäristönsuojeluun esimerkiksi myöntämällä tasaushyvityksiä vuoristoalueille tai toteuttamalla maatalouden ympäristötoimenpiteitä. Tällaiset toimenpiteet näyttävät soveltuvan hyvin vuoristoalueiden viinitiloihin, jotka ovat tärkeä tekijä monilla vuoristoalueilla. Vuoristoalueiden viinitilojen määritelmän antamista yhteisön tasolla koskevan ehdotuksen osalta komissio arvioi, että tällainen keskitetty lähestymistapa ei ole tarkoituksenmukainen. Maaseudun kehittämisestä annetussa uudessa asetuksessa eli Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1750/1999 muuttamisesta 6. syyskuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1763/2001(1), määritellään yhteisön yleisperusteet epäsuotuisien alueiden (joihin vuoristoalueet kuuluvat) luettelon laatimisesta, mutta vastuu näiden alueiden luokittelusta ja erityisaloihin sovellettavien yksityiskohtaisten kelpoisuusehtojen määrittelystä on jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisilla. (1) EYVL L 239, 7.9.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2949/01 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) komissiolle. Terveydenhoitoon ja sosiaalipalveluihin käytetyt varat EU:n jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0213 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2949/01 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Terveydenhoitoon ja sosiaalipalveluihin käytetyt varat EU:n jäsenvaltioissa 1. Kuinka monta prosenttia BKT:sta kukin EU:n jäsenvaltio käytti terveydenhoitoon ja henkilökohtaisiin sosiaalipalveluihin viimeisten neljän vuoden aikana? 2. Kuinka paljon henkeä kohti kukin EU:n jäsenvaltio käytti terveydenhoitoon ja henkilökohtaisiin sosiaalipalveluihin viimeisten neljän vuoden aikana (investointihankkeet pois lukien)? 3. Kuinka monta prosenttia näiden rahoituksesta hoidettiin seuraavilla keinoilla: - valtion suoralla rahoituksella - yksityisesti - vakuutusjärjestelyillä? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2001) Komissio ei kerää kaikkia arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja. Etenkään terveydenhuollon kustannuksia koskevia tietoja ei tällä hetkellä kerätä rutiiniluonteisesti. Sama koskee myös tietoja henkilökohtaisista sosiaalipalveluista. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) kerää tietoja terveydenhuollon kustannuksista, mutta näiden tietojen käyttöön maidenvälisissä vertailuissa on suhtauduttava hyvin varauksellisesti, koska maiden käyttämissä määritelmissä on huomattavia eroja. Komissio pyrkii OECD:n kanssa parantamaan tiedon laatua ja vertailtavuutta esimerkiksi ottamalla käyttöön uuden terveydenhuollon tilinpitojärjestelmän (System of Health Accounts, SHA). Lisäksi ehdotetun kansanterveysohjelman päätavoitteena on saada aikaan kattavampi yhteisön terveydenhuollon tietojärjestelmä. Seuraavissa kappaleissa esitetään vastauksena parlamentin jäsenen kysymykseen erityisiä näkökohtia saatavilla olevista tiedoista terveydenhuollon kustannusten osalta. Henkilökohtaiset sosiaalipalvelut eivät muodosta erityistä ryhmää eurooppalaisessa sosiaaliturvatilastojen järjestelmässä, joten niitä koskevia tietoja ei ole saatavilla. Seuraavat tiedot ovat OECD:n tietoja, ja ne on lähetetty suoraan parlamentin jäsenelle sekä Euroopan parlamentin pääsihteeristöön. 1. Viimeisin tutkimusvuosi vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Saatavilla on tietoja vuosilta 19941999, koska on haluttu varmistaa tutkitun ajanjakson riittävä pituus jokaisen jäsenvaltion osalta. 2. Valtion, yksityisten ja vakuutusjärjestelyiden kautta saatavat terveydenhuollon rahoitusosuudet, joita parlamentin jäsenen kysymyksessä pyydettiin, ovat saatavilla ainoastaan terveydenhuollon kokonaismenojen osalta. Tiedot kustannuksista asukasta kohti ovat saatavilla kansallisena valuuttana. 3. Edellä mainittujen syiden takia maidenvälisten vertailujen tekemiseen on suhtauduttava varauksellisesti. Ensimmäiset terveydenhuollon tilinpitojärjestelmän mukaiset tiettyjä jäsenvaltioita koskevat tiedot osoittavat, että tiedot voivat muuttua merkittävästi yhdenmukaisia määritelmiä sovellettaessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2769/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Koulumaitoa koskeva yhteisön tukiohjelma.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0188 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2769/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Koulumaitoa koskeva yhteisön tukiohjelma Koulumaitoa koskeva tukiohjelma on aikaisemmin ollut vaaravyöhykkeessä, kun on haluttu säästää. Esimerkiksi vuonna 1999 keskusteltiin siitä, jatketaanko ohjelmaa. Mitkä jäsenvaltiot saavat nykyisin varoja tästä tukiohjelmasta ja kuinka suuria summia ne saavat? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 2001) Alla olevassa taulukossa on esitetty koulumaitoa koskevan yhteisön tukiohjelman osana jäsenvaltioille osoitetut maksut (milj. euroina) varainhoitovuosina 2000 ja 2001. Vuoden 2001 luvut ovat alustavia. Koulumaidolle myönnettävää yhteisön tukea alennettiin 1. tammikuuta 2001 alkaen 95 prosentista 75 prosenttiin maidon tavoitehinnasta. Sen vuoksi ja maksuviiveet huomioon ottaen varainhoitovuoden 2001 menot eivät anna täysin oikeaa kuvaa tuen alentamisen vaikutuksesta. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2748/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Aukko Schengen-tarkastuksissa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2748/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Aukko Schengen-tarkastuksissa Södermalmin poliisi Tukholmassa on ilmoittanut, että kesällä 2001 saatiin kiinni useita henkilöitä, jotka olivat tulleet Schengen-alueelle Pariisin kautta, mutta joilla ei ollut passissaan saapumisleimaa. Eräs poliisi mainitsi esimerkkinä kaksi Chilestä tullutta henkilöä, jotka lensivät Air Francen koneella Santiagosta Pariisin kautta Arlandaan. Heillä oli passissaan vain Santiagossa saatu lähtöleima. Yhdellä henkilöllä oli porttikielto Schengen-alueelle. Arlandan rajatarkastuksissa on löytynyt myös tapauksia, joissa Amerikan kansalaiset ovat Pariisin kautta matkustaneet Ruotsiin, ilman että heidät on tarkastettu Charles de Gaullen kentällä. Tukholman poliisin saamien tietojen mukaan Pariisin ja Milanon viranomaisilta puuttuu Schengenin sopimuksen noudattamiseen tarvittavaa henkilöstöä, välineitä ja rutiinia. On todennäköistä, että kansainväliset rikolliset ovat jo havainneet tämän ja hyödyntäneet sitä. Mitä komissio tekee näiden ongelmien ratkaisemiseksi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2001) Komissio ei ole aiemmin saanut tietoja arvoisan parlamentin jäsenen kertomista tapauksista. Komissio pyytää Ruotsin viranomaisilta lisätietoja voidakseen ottaa asian esiin Ranskan ja Italian viranomaisten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2524/01 esittäjä(t): Diemut Theato (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2524/01 esittäjä(t): Diemut Theato (PPE-DE) neuvostolle (20. syyskuuta 2001) Aihe: Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen 139 artiklan nojalla komissio vahvistaa varainhoitoasetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kuullen Euroopan parlamenttia ja neuvostoa. Komissio antoi 21. elokuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 1687/2001(1) varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen muuttamisesta. Asetukseen ei sisällytetty suurinta osaa parlamentin tarkistuksista, jotka se oli esittänyt komission alkuperäiseen ehdotukseen(2) istunnossaan 15. toukokuuta 2001. 1. Miten neuvosto arvioi sitä, ettei komissio pyrkinyt parlamentin, neuvoston ja komission väliseen sopimukseen tehtävistä muutoksista? 2. Miten neuvosto arvioi sitä, että komissio a) ei sisällyttänyt asetukseen parlamentin vaatimuksia sisäisen tarkastajan riippumattomuuden varmistamisesta ja vahvistamisesta, erityisesti varainhoidon valvojaa koskevien sääntöjen mukaista kanneoikeutta b) palasi alkuperäiseen ehdotukseensa ja luopui säännöksistä, joiden mukaan sisäinen tarkastaja arvioi hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkuuden lisäksi myös rahoitustoimien asianmukaisuutta ja moitteetonta varainhoitoa c) ei noudattanut varainhoitoasetuksen uutta 24 a artiklaa(3), jonka nojalla sisäiseen tarkastukseen kuuluvasta talousarvioon liittyvien toimien asianmukaisuuden tarkastamisesta annetaan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 139 artiklan mukaisesti? (1) EYVL L 228, 24.8.2001, s. 8. (2) SEC(2000) 1890. (3) EYVL L 111, 20.4.2001, s. 2. Vastaus (10. joulukuuta 2001) Neuvosto muistuttaa, että varainhoitoasetuksen 139 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston lausunnot, joiden perusteella komissio hyväksyy asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, ovat luonteeltaan neuvoa-antavia ja että kyseinen artikla ei edellytä kyseisten kolmen toimielimen yhteisymmärrystä. Neuvosto toteaa, että komissio on ottanut 21. elokuuta 2001 antamansa asetuksen (EY) N:o 1687/2001(1) tekstissä huomioon lausunnot, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat antaneet neuvostolle 17. marraskuuta 2000 toimitetusta, varainhoitoasetuksen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä koskevasta asetusehdotuksesta. Neuvoston toimivaltaan ei kuulu arvioida tämän komission oman vastuualueensa puitteissa antaman asetuksen lopullista tekstiä. (1) EYVL L 228, 24.8.2001, s. 8.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2618/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Vaarallinen kolesterolilääke.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2618/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Vaarallinen kolesterolilääke Kreikassa on äskettäin todettu kuolemantapauksia, jotka johtuivat Cerivastin-kolesterolilääkkeen (kauppanimeltään Lipobay) sivuvaikutuksista. Lehtitietojen mukaan Euroopan lääkearviointivirastolla on ollut huhtikuusta lähtien käytettävissään jäsenvaltioiden asiasta vastaavien työryhmien toimittamia tietoja kyseisestä lääkkeestä. Kysyn komissiolta, onko nämä tiedot toimitettu Kreikalle ja ilmoittiko lääkearviointivirasto sille lääkkeen vaarallisuudesta? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 2001) Tiedot Lipobay-nimellä myytävän cerivastatin-kolesterolilääkkeen harvinaisista, mutta mahdollisesti kuolemaanjohtavista sivuvaikutuksista ovat olleet saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa jonkin aikaa. Tietojen aiheuttama huolestuneisuus tuotiin esiin huhtikuussa 2001 järjestetyssä Euroopan lääkearviointiviraston kokouksessa, johon kaikki jäsenvaltiot osallistuivat. Se johti tilanteen uudelleenarviointiin, kaikkien jäsenmaiden väliseen yksityiskohtaiseen vuoropuheluun kesäkuussa 2001 sekä sitä seuranneeseen kaikkien jäsenvaltioiden päätökseen kieltää lääkkeen käyttö toisen lääkkeen eli gemfibrozilin kanssa. Päätös tuli voimaan kesäkuun lopussa 2001, ja sen uskottiin vähentävän merkittävästi kuolemantapausriskiä. Kaikki tämä tapahtui ennen lääkeyrityksen päätöstä vetää tuote markkinoilta kaikkialla maailmassa. Komission tietojen mukaan Kreikka toimitti kaikki tarpeelliset ja asiaankuuluvat tiedot asiasta ja osallistui aktiivisesti lääkkeestä yhteisön tasolla käytyyn keskusteluun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1882/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Ruotsi).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1882/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Ruotsi) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Ruotsissa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Ruotsissa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1057/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Eläinlääkärin tarkastukset teurastamoissa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0008 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1057/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (5. huhtikuuta 2001) Aihe: Eläinlääkärin tarkastukset teurastamoissa Voiko komissio vahvistaa, että on oikein tulkita neuvoston direktiivin 64/433/ETY(1) ja erityisesti sen 2 artiklan d kohdan ja 9 artiklan tarkoittavan sitä, että virallisen eläinlääkärin on oltava fyysisesti paikalla teurastamossa ante-mortem-tarkastusten ja post-mortem-tarkastusten aikana? (1) EYVL B 121, 29.7.1964, s. 2012. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2001) Neuvoston direktiivissä 64/433/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään terveyttä koskevista säännöistä kotieläiminä pidettävistä nautaeläimistä, sioista, lampaista ja vuohista sekä kotieläiminä pidettävistä kavioeläimistä saatavan tuoreen lihan tuotannossa ja markkinoille saattamisessa. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdan A alakohdassa säädetään ruhoista: b) ne ovat peräisin teuraseläimestä, jolle virkaeläinlääkäri on suorittanut ante mortem -tarkastuksen ja d) virkaeläinlääkäri on suorittanut niille post mortem -tarkastuksen Direktiivin 9 artiklassa säädetään seuraavasti: Jäsenvaltioiden on varmistettava, että i) vähintään yksi virkaeläinlääkäri on läsnä 10 artiklan mukaisesti hyväksytyssä teurastamossa koko ante mortem ja post mortem -tarkastusten ajan Jäsenvaltioiden sallitaan kuitenkin 4 artiklan mukaan 3 artiklasta poiketen) saattaa kansallisella maaperällä markkinoille pienistä teurastamoista tulevaa lihaa tietyin ehdoin. Kyseisen laitoksen on ilmoitettava eläinlääkintäviranomaiselle teurastusajankohta, jotta tämä voi suorittaa ante mortem -tarkastuksen joko tilalla tai juuri ennen teurastusta. Lisäksi virkaeläinlääkärin tai tämän apulaisen on suoritettava lihan post mortem -tutkimus ja mikäli lihassa on vaurioita tai se vaikuttaa pilaantuneelta, virkaeläinlääkärin on suoritettava post mortem -tutkimus.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2089/01 esittäjä(t): Marco Pannella (TDI) neuvostolle. Lehdistönvapaus Laosissa ja Le Rénovateur-lehden rahoitus.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0104 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2089/01 esittäjä(t): Marco Pannella (TDI) neuvostolle (12. heinäkuuta 2001) Aihe: Lehdistönvapaus Laosissa ja Le Rénovateur-lehden rahoitus Laosin demokraattisen kansantasavallan hallituksella on maassa täydellinen tiedotusmonopoli. Se hallitsee sekä lehdistöä että audiovisuaalisia viestimiä. Laissa tiedotusvälineistä säädetään 515 vuoden vankeusrangaistuksista toimittajille, jotka eivät työssään tiedota rakentavasti tai tiedottavat tavalla, joka aiheuttaa haittaa kommunistipuolueen toiminnalle. Viime kesäkuun kahdeksantena Laosin tiedotus- ja kulttuuriministeri Phandouangchit Vongsa vahvisti lain, jossa hyvin yksityiskohtaisesti säädetään niistä säännöistä, joita kaikkien toimittajien tulee tästedes noudattaa laatiessaan uutisia. Lain avulla valvotaan entistä tarkemmin Internetissä julkaistavaa tietoa. Myöskään ranskankielinen viikkolehti Le Rénovateur, jota AIF (Ranskankielisten valtioiden toimisto) rahoittaa, ei välty viranomaisten valvonnalta eikä se sisältönsä puolesta mitenkään erotu muista viestimistä. Siinä julkaistaan ranskankielisinä käännöksinä tiedotusministeriön tekstejä ja sen toimitusjohtaja on samanaikaisesti myös Vientiane Timesin (erään laonkielisen lehden englanninkielinen painos) toimitusjohtaja. Onko neuvosto tietoinen siitä, että jäsenvaltiot rahoittavat AIF:n kautta julkaisua, joka on yhden puolueen äänenkannattaja? Eikö neuvoston mielestä tämä jäsenvaltioiden harjoittama, vaikkakin epäsuora, rahoitus ole räikeässä ristiriidassa unionin virallisen, lehdistönvapautta edistävän politiikan kanssa? Mikäli neuvoston vastaus on myönteinen, aikooko neuvosto ottaa tämän kysymyksen jonkin seuraavan kokouksen asialistalle? Yleisemmin, mihin konkreettisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä edistääkseen todellisen lehdistönvapauden toteutumista Laosissa? Vastaus (27. marraskuuta 2001) Neuvosto ei ole saanut tietoja Le Rénovateur-lehden rahoituksesta. Neuvosto pitää tärkeänä lehdistönvapautta ja tukee sitä kaikkialla, niin Laosin demokraattisessa kansantasavallassa kuin muuallakin. Arvoisan parlamentin jäsenen huolenaiheet on neuvoston menettelyin saatettu kyseisten jäsenvaltioiden huomioon.