KIRJALLINEN KYSYMYS E-1493/02

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(29. toukokuuta 2002)

Aihe: Biologinen puhdistus Kreikassa

Jokin aika sitten komissio päätti viedä Kreikan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen, koska se ei ole noudattanut lopullista määräaikaa, jonka sisällä jätevesien jälkikäsittelylaitos oli määrä sijoittaa Elevsinan alueelle. Määräaika päättyi vuonna 1998(!). Tämä oikeuskäsittely voisi koskea myös yhtätoista muuta aluetta, jotka sijaitsevat lähellä herkkiä ekosysteemejä ja joilla ei ole noudatettu yhteisön direktiivejä eikä sitovia määräaikoja. Kreikkalaisessa lehdistössä esiintyneiden tietojen mukaan jälkikäsittelylaitokset olisi pitänyt saada valmiiksi vuonna 1998 kuudessatoista herkillä alueilla sijaitsevassa, yli 10 000 asukkaan kreikkalaisessa kaupungissa. Kuitenkin direktiiviä on noudattanut vain neljä kaupunkia(!). Kreikan viranomaiset perustelevat tätä sanoen, että vuonna 1998 muissakin jäsenvaltioissa direktiivin noudattamista kuvaavat luvut olivat yhtä alhaisia Nyt, neljän vuoden jälkeen, Kreikassa on saatu valmiiksi kaksitoista biologista käsittelyä täydentävästä jälkikäsittelystä huolehtivaa laitosta alueilla, jotka sijaitsevat lähellä jätteitä vastaanottavia herkkiä alueita (kuten Ambrakianlahti, Levkadan salmi ym.). Thriasioon, Grevenaan, Kilkisiin ja Thivaan tulevien muiden neljän laitoksen rakentaminen on vielä kesken. On syytä mainita, että Thriasion biologisen puhdistuslaitoksen rakentaminen on vasta suunnitteluvaiheessa!

Ongelmia kuitenkin ilmenee myös siinä, miten keskushallinto tai paikallishallinto valvoo näiden laitosten toimintaa. Ateenan yliopiston tekemän tutkimuksen mukaan yli 30 prosentissa laitoksista on vakavia toimintaongelmia (esimerkiksi huollon riittämättömyys, pula tarvikkeista, ei-edustava näytteenotto ym.). Saman tutkimuksen mukaan monissa tapauksissa kaupunkien jätevesien käsittelylaitokset eivät ole koskaan olleet toiminnassa, esimerkiksi Serifosissa. Siellä biologinen puhdistuslaitos tosin valmistui vuonna 1994 yhteisön ja valtion määrärahoilla, mutta se ei ole toiminnassa hankkeen suunnittelun yhteydessä tehtyjen epäonnistuneiden ratkaisujen vuoksi.

Voiko komissio kertoa, onko se tietoinen edellä mainitusta asiasta, ja mikä on sen kanta siihen? Mitä edellä mainituista hankkeista komissio on rahoittanut ja tarkalleen minkäsuuruiset määrärahat se on asettanut käytettäviksi niihin? Onko mahdollista, että Kreikka voi joutua uudelleen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen muiden biologisten puhdistuslaitosten rakentamisessa tapahtuneiden viivästymisten vuoksi, kun nämä laitokset kuten edellä on mainittu olisi pitänyt saada valmiiksi jo vuonna 1998? Jos asia on näin, minkä hankkeiden kohdalla näin voi käydä? Aikooko komissio puuttua kreikkalaisten viranomaisten toimiin ja millä tavoin, jottei näitä suuria viivästymisiä biologisten puhdistuslaitosten rakentamisessa eikä puutteita niiden toiminnan seurannassa ja valvonnassa, josta paikallisviranomaiset vastaavat, enää esiintyisi?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(22. heinäkuuta 2002)

Komissio seuraa yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY(1) täytäntöönpanoa kaikissa jäsenvaltioissa ja siten myös Kreikassa. Tässä yhteydessä komissio on jo aloittanut kolme erillistä rikkomismenettelyä Kreikkaa vastaan direktiivin noudattamatta jättämisestä. Menettelyt koskevat Ateenan, Elefsinan ja Thessalonikin kaupunkeja. Lisätutkimuksia säännösten täytäntöönpanon ja määräaikojen noudattamisen arvioimiseksi on käynnissä. Komissio toteuttaa epäröimättä tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaiset toimet, yhteisön lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi.

Rakenne- ja koheesiorahastojen osalta komissio on pyytänyt Kreikan viranomaisilta tiedot yksittäisistä rahoitetuista hankkeista ja niihin liittyvistä tarkoista summista. Ne toimitetaan arvoisalle parlamentin jäsenelle heti kun ne ovat saapuneet.

Komissio on myös järjestänyt viime kuukausina kokouksia, joissa on tarkasteltu Kreikan viranomaisten kanssa jäljellä olevan työn laajuutta sen varmistamiseksi, että kiireellisimmät investoinnit toteutetaan mahdollisimman nopeasti ja että asiaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan aiempaa tehokkaammin.

Nykyistä ohjelmakautta 20002006 koskevan yhteisön tukikehyksen mukaisesti Kreikan viranomaiset perustavat teknisen tukiyksikön, joka antaa tarvittaessa kunnallisviranomaisille ohjeita erityisesti jätevedenpuhdistamojen asianmukaisesta suunnittelusta sekä avustaa laitosten huollossa ja käytössä niiden valmistuttua.

Näin pyritään välttämään kysyjän tarkoittamat jo valmistuneiden jätevedenpuhdistamojen huoltoon ja toimintaan liittyvät ongelmat. Myös Kreikan hallituksen päätös perustaa erityisiä elimiä (DEYA), joille on myönnetty asianmukaiset toimivaltuudet ja määrärahat, on positiivinen askel, jonka uskotaan lisäävän jätevedenpuhdistamojen rakentamisen ja käytön tehokkuutta.

(1) EYVL L 135, 30.5.1991.