ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2873/01 esittäjä(t): Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) neuvostolle. Turvapaikanhakijat.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2873/01 esittäjä(t): Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) neuvostolle (19. lokakuuta 2001) Aihe: Turvapaikanhakijat Onko neuvosto tietoinen, että ainakin yhdessä jäsenvaltiossa turvapaikanhakijoille annetaan rahan sijasta ostokortteja tiettyihin liikkeisiin elintarvikkeiden ja muiden tarvetavaroiden hankkimista varten? Tätä käytäntöä sovelletaan odotettaessa päätöstä turvapaikkahakemuksesta. On todisteita siitä, että tämä tekee turvapaikanhakijoista erityisen helposti tunnistettavia ja voi aiheuttaa heille ongelmia. Aikooko neuvosto ottaa käyttöön toimia tällaisen käytännön lopettamiseksi sillä perusteella, että se heikentää turvapaikanhakijoiden ihmisoikeuksia? Vastaus (12. helmikuuta 2002) Komissio esitti toukokuussa 2001 ehdotuksen direktiiviksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista. Ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 63 artiklaan, Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin ja neuvoston 30. marraskuuta 2000 turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteista tekemiin päätelmiin. Neuvosto käsittelee parhaillaan ehdotusta ja odottaa Euroopan parlamentin lausuntoa asiasta, jotta perustamissopimuksen tavoitteet voitaisiin täyttää antamalla direktiivi pikaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2300/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Suu- ja sorkkataudista kärsineiden alueiden elvyttämisohjelma.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2300/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Suu- ja sorkkataudista kärsineiden alueiden elvyttämisohjelma Jos Ison-Britannian hallitus pyytäisi taloudellista tukea suu- ja sorkkataudista kärsineiden alueiden elvyttämisohjelmaa varten (sekä maatalouden että muiden alojen osalta), antaisiko komissio myönteisen vastauksen? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2300/01 ja E-2301/01 (15. lokakuuta 2001) Kuten komissio on todennut vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1407/01(1), maaseudun kehittämissuunnitelmiin, joilla voidaan avustaa kaikkia elvyttämisohjelmia, sisältyvän yhteisön tuen käytössä on jonkin verran joustavuutta, ja ehdotukset saattavat luonteestaan riippuen vaatia komission hyväksynnän. Komissio ei kuitenkaan ole saanut Ison-Britannian viranomaisilta ehdotuksia sen suu- ja sorkkataudista kärsineitä maaseutu-alueita koskevien elvyttämisohjelmien rahoittamiseksi. Jos tällaisia ehdotuksia toimitetaan komissiolle, niitä tarkastellaan niiden ansioiden perusteella ennen vastauksen antamista. Nykyisten valtiontukijärjestelmien muuttamisesta on tehty useita ehdotuksia, joissa on osittain tarkoituksena keskittää resursseja aloille, jotka ovat kärsineet eniten suu- ja sorkkataudista. Näitä ehdotuksia ollaan parhaillaan hyväksymässä. Ison-Britannian maaseudun kehittämissuunnitelmien tapauksessa komissio toimii taloudellisten rajoitusten puitteissa, jotka sisältyvät Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta maaseudun kehittämistoimenpiteisiin kaudella 20002006 maksettavan tuen ohjeellisesta jaosta jäsenvaltioittain tehdyn päätöksen 1999/659/EY muuttamisesta 26. kesäkuuta 2000 tehtyyn komission päätökseen 2000/426/EY(2), jossa on määritelty maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiresurssien vuosittainen osoittaminen kaikille jäsenvaltioille. Komissio on tietoinen asianomaisten Ison-Britannian tavoite 1 ja 2 -ohjelmien joidenkin seurantakomiteoiden tekemistä päätöksistä, joilla pyritään varmistamaan eniten kärsineitä alueita koskevien hankkeiden pikainen hyväksyminen sekä se, että taloudellisen elvyttämisen tukemiseen kyseisillä alueilla osoitetaan asianmukaiset resurssit. (1) EYVL C 364 E, 20.12.2001, s. 104. (2) EYVL L 165, 6.7.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2331/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Syrjivät kielivaatimukset.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2331/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Syrjivät kielivaatimukset Saamiemme tietojen mukaan komissio tai siihen liittyvät yksiköt ehkä harjoittavat kieleen liittyvää syrjintää. Esimerkkeinä mainitaan Tacis- ja Phare-tiedotuskeskukset ja Socrates-, Leonardo- ja Youth-ohjelmien teknisen avun toimistot. Näiden toimistojen julkaisemissa ilmoituksissa vaaditaan, että hakijoiden äidinkielen on oltava englanti. Muut kielet eivät kelpaa. Eikö komissio katso, että edellä kuvatun kaltainen työpaikkailmoitus, jossa vaaditaan, että hakijoiden äidinkielen on oltava englanti, on syrjivä, kun otetaan huomioon, että työntekijöiden vapaa liikkuvuus erittäin tärkeä asia? Aikooko komissio päättää tästä asiasta, jotta syrjintä vältettäisiin? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen kannattaa tutustua komission antamiin vastauksiin Bart Staesin kirjallisiin kysymyksiin E-4100/00(1), E-0779/01(2), E-1681/01 ja E-1682/01(3) sekä Vitaliano Gemellin kirjalliseen kysymykseen E-1356/01(4). (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 233. (2) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 245. (3) Katso sivu 18. (4) EYVL C 350 E, 11.12.2001, s. 132.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2812/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Tainnutusaseet.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2812/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (10. lokakuuta 2001) Aihe: Tainnutusaseet Voisiko komissio ilmoittaa, millaisen menettelyn perusteella eurooppalaiset CE-standardit myönnetään, ja mikä pääosasto on viime kädessä vastuussa kyseisestä menettelystä? Voisiko komissio ilmoittaa tarkalleen, kuinka monta tainnutusaseiden valmistajaa käyttää tällä hetkellä tuotteissaan CE-standardia? Miten komissio aikoo toimia, jotta tainnutusaseiden valmistajia voitaisiin estää käyttämästä CE-standardia tainnutusaseiden myynnin edistämiseen? Erkki Liikasen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2812/01 ja E-2841/01 (6. marraskuuta 2001) Komissio kehottaa arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan kirjalliseen kysymykseen P-2783/01 (esittäjä Glyn Ford)(1) antamaansa vastaukseen. (1) EYVL C 81 E, 4.4.2002, s. 209.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2712/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Natura-verkostoon kuuluvan luontotyypin tuhoutuminen Kreetan Elafonissosissa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2712/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Natura-verkostoon kuuluvan luontotyypin tuhoutuminen Kreetan Elafonissosissa Pelekanosin kunta on aloittanut pysäköintialueen rakentamistyöt kesän 2001 alussa Kreetan Elafonissosissa (Hanian nomoksessa), alueella, joka kuuluu Natura-verkoston suojelualueisiin ja joka on otettu Life-ohjelmaan. Tästä on seurauksena merkittävän luontotyypin tuhoutuminen, mikä on herättänyt asukkaat vastustamaan hanketta. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa kyseisen Natura-verkoston suojeleman luontotyypin säilyttämiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2001) Kreikan viranomaiset ovat ehdottaneet Elafonissosin saarta ja sitä vastapäätä olevaa rannikkoa yhteisön tärkeänä pitämiksi alueiksi (viitteet GR 4340002 ja 4340015), jotka on tarkoitus liittää Natura 2000 -verkkoon luontotyyppidirektiivin (luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY(1)) mukaisesti. Lisäksi erään LIFE-Luonto-hankkeen yhteydessä on kehitetty Elafonissosin hallinnointia koskevia suunnitelmia. Vastuu alueen suojelusta kuuluu Kreikan viranomaisille, joiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei toiminta alueella johda alueen heikentymiseen. Hallinnointisuunnitelmassa pitäisi ottaa huomioon erityisesti tämä näkökohta. Parlamentin jäsentä pyydetään toimittamaan tarkempia tietoja kysymyksessä mainitusta ongelmasta, jotta komissio voi tutkia asiaa ja vastata sille esitettyyn kysymykseen. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2477/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle. Oikeudenkäynti homoseksuaalisuudesta syytettyjä kansalaisia vastaan Egyptissä.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2477/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle (14. syyskuuta 2001) Aihe: Oikeudenkäynti homoseksuaalisuudesta syytettyjä kansalaisia vastaan Egyptissä Tämän vuoden elokuussa käynnistyi Egyptissä oikeudenkäynti kymmeniä homoseksuaalisuudesta syytettyjä kansalaisia vastaan. Eurooppalaiset ovat luonnollisesti närkästyneitä tästä prosessista, joka on vastoin niinkin perustavanlaatuista arvoa kuin oikeus valita sukupuolinen suuntautuminen. Näin ollen se edellyttää unionin poliittisia toimia Egyptin viranomaisten suhteen. Haluan muistuttaa, että EU ja Egypti ovat allekirjoittaneet assosiaatiosopimuksen, jonka perusperiaatteena on ihmisoikeuksien täysi kunnioittaminen. Oikeudenkäynti ja sitä ruokkivien mielivaltaisten lakien voimassaolo rikkovat selvästi ihmisoikeuksia. Mitä protesteja unionin neuvosto on esittänyt Egyptin hallitukselle näiden kysymysten tiimoilta tavoitteena peruuttaa prosessi ja vapauttaa syytetyt? Onko neuvosto ilmoittanut Egyptin hallitukselle kantansa, jonka mukaan lainsäädäntöä olisi välittömästi muutettava, jotta tämän maan kansalaisille taattaisiin täysi vapaus valita seksuaalinen suuntautumisensa? Vastaus (10. joulukuuta 2001) Neuvosto on seurannut tiiviisti ns. Queen Boat -asian kehittymistä sen jälkeen, kun 54 miestä pidätettiin Egyptissä. Se otti Egyptin ihmisoikeustilanteen, erityisesti Saad Eddin Ibrahimin ja Nawal El Sadawin tapaukset sekä Queen Boat -asian, puheeksi ulkoministeri Ahmed Maherin kanssa EU:n ja Egyptin EuroVälimeri-assosiaatiosopimuksen allekirjoittamista seuranneilla päivällisillä 25. kesäkuuta 2001 Luxemburgissa. Neuvosto korostaa Välimeren kumppaneilleen myös, että Barcelonan julistus, jonka ne ovat hyväksyneet, velvoittaa ne toimimaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan mukaisesti. Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 2 artiklassa todetaan, että jokainen on oikeutettu kaikkiin siinä esitettyihin oikeuksiin ilman minkäänlaista erotusta. Myös EuroVälimeri-assosiaatiosopimuksessa 2 artiklassa viitataan ihmisoikeuksien julistuksessa ilmaistujen kansanvallan periaatteiden ja perusluonteisten ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, mikä ohjaa sopimuspuolten sisäpolitiikkaa ja kansainvälistä politiikkaa ja muodostaa kyseisen sopimuksen olennaisen osan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1611/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Taloudellinen tuki Maltan Eurooppa-liikkeelle.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1611/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: Taloudellinen tuki Maltan Eurooppa-liikkeelle Kuinka paljon Euroopan unioni on tähän mennessä maksanut taloudellista tukea Eurooppa-liikkeelle Maltassa ja millaista taloudellista tai resursseihin liittyvää tukea liikkeelle suunnitellaan tulevaisuudessa? Günter Verheugenin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1610/01, E-1611/01, E-1612/01 ja E-1613/01 (27. heinäkuuta 2001) Maltan viranomaisten on määriteltävä kantansa maltan kieleen virallisena kielenä, mitä käsitellään neuvottelujen lopussa toimielimiä koskevassa luvussa. Jäsenvaltion, joka haluaa kansallisen kielensä Euroopan unionin viralliseksi kieleksi on käännätettävä mahdollisuuksiensa mukaan yhteisön säännöstö omalle kielelleen. Komissio voi antaa teknistä tukea auttaakseen asianomaisia maita luomaan käännöstyön mahdollistavat olosuhteet. Malta on ilmoittanut komissiolle aloittaneensa yhteisön säännöstön käännättämisen maltan kielelle, vaikka Malta ei vielä osaakaan ennakoida komission lopullista kantaa. Euroopan unioni ei ole maksanut avustusta Maltan Eurooppa-liikkeelle. Komissiolla ei ole suunnitelmaa liikkeen tukemisesta tai rahoittamisesta. Komission tavoitteena ei ole vakuuttaa Maltan kansalaisia EU:hun liittymisen eduista. Komissio katsoo, että maltalaisten on itsenäisesti tehtävä päätös liittymisestä. Tätä varten komissio päätti toukokuussa 2000 laajenemista koskevasta tiedotusstrategiasta, johon myös Malta kuuluu muiden ehdokasmaiden tapaan. Strategialla on kolme tavoitetta: - parantaa ymmärrystä Euroopan unionista; - selvittää jäsenyyden seuraukset; - selvittää jäsenyyden valmistelujen ja neuvottelujen edistymisen välinen suhde. Näin ollen komission tavoitteena on jatkaa objektiivista tiedottamista maltalaisille kuten muidenkin ehdokasmaiden kansalaisille. Komissio vastaa siten maltalaisen yhteiskunnan sekä sellaisten kansalaisten tarpeisiin, jotka haluavat olla hyvin tietoisia asioista voidakseen tehdä perustellun valintansa Maltan liittymisestä Euroopan unioniin. Ennen vuotta 2004 tähän käytettäneen miljoona euroa, josta 200 000 euroa vuonna 2001 ja 300 000 euroa vuonna 2002. Tähän mennessä Maltan Euroopan unionin edustustoon on palkattu Teknisen avun paikallinen toimihenkilö, ja toisen palkkaamista on suunniteltu. Ylimääräistä henkilöstöä käytetään ennen kaikkea hallinnoimaan liittymistä valmistelevaa tukea (38 miljoonaa euroa vuosina 20002004) ja seuraamaan Maltan edistymistä yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Ympäristöä koskevat neuvottelut on äskettäin aloitettu Maltan kanssa, mutta komissio ei voi vielä ennakoida niiden tulosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2336/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. EIP:n lainananto Turkille.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0114 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2336/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (26. heinäkuuta 2001) Aihe: EIP:n lainananto Turkille Neuvoston päätöksen mukaisesti ja parlamentin kuulemisen jälkeen on Euroopan investointipankki myöntänyt Turkille 600 miljoonaa euroa EU:n takauksella maanjäristyksen tuhojen jälleenrakentamiseen. Näyttää siltä, että kyseisestä summasta jää vuonna 2002 käyttämättä 225 miljoonaa euroa, koska sille ei esitetä vastaavaa siirtoa takuurahastoon. Kuinka komissio perustelee sen, että tätä priorisoitua hanketta ei edistetä vuonna 2002? Halutaanko tällä tavalla priorisoida joitakin muita taattavia lainakohteita? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2001) Komissio valvoo tiiviissä yhteistyössä Euroopan investointipankin (EIP) kanssa Turkille myönnetyn TERRA-lainan, jolle neuvosto antoi erityisvaltuutuksella unionin takauksen (yhteensä 600 miljoonaa euroa, jotka on käytettävä kolmen vuoden aikana vuoden 2000 alusta vuoden 2003 alkuun), täytäntöönpanoa. Vuoden 2000 lopussa eri hankkeisiin oli sidottu koko 600 miljoonan euron määrä, josta 375 miljoonaa euroa oli jo käytetty, jolloin käytettäväksi jäi vuoden 2003 alkuun mennessä 225 miljoonaa euroa. Neuvosto hyväksyi valtuutuksen (toimielinten välinen asiakirja 1999/0212(CNS), päätös 12929/1/99), ja siihen liittyvää antolainausta koskee komission takaus kaikkia valtuutuksen nojalla allekirjoitettavia sopimuksia koskemaan ulotettavan päätöksen mukaisesti; tämän vuoksi kyseiseen tarkoitukseen myönnettyjä varoja ei voida siirtää muihin toimiin, vaan niitä voidaan käyttää TERRA-valtuutuksella allekirjoitettaviin sopimuksiin. Vuoden 2003 alkuun mennessä allekirjoitettaviin sopimuksiin käytettävissä olevista 225 miljoonasta eurosta on valtuutuksen mukaisesti olemassa unionin takaus. Komission takauksen vapautuksen osalta sovelletaan menettelyä, jossa EIP antaa komission yksiköille vuotuisesti tiedoksi ennusteen lainanmaksuista. Vastaavien takausvarojen siirto tehdään kyseisten ennusteiden perusteella. Saatuaan EIP:n ennusteet lainan käytöstä komissio siirtää vuoden 2001 alussa takuurahastoon 225 miljoonaa euroa, jotka voidaan käyttää vuoden 2002 loppuun saakka.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2397/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Eläinkuljetukset Espanjassa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2397/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (20. elokuuta 2001) Aihe: Eläinkuljetukset Espanjassa Komissio on äskettäin julkistanut raportin Espanjassa touko- ja kesäkuussa toteutetusta eläinkuljetusten valvonnasta. Raportti paljastaa monenlaisia ongelmia, kuten ylikuormitus, huonokuntoisten eläinten kuljettaminen ja sellaisten kulkuvälineitten käyttö pitkillä matkoilla, jotka eivät täytä neuvoston asetuksen 411/98(1) standardeja yli kahdeksan tuntia kestävistä matkoista. Muista jäsenvaltioista peräisin oleva karja kuljetetaan ensin Espanjan halki ja sitten Pohjois-Afrikkaan ro-ro-aluksilla. Komissio tutki reittisuunnitelmia Espanjan lähtösatamissa ja huomasi, että suurin osa matkoista kestää yli sata tuntia. Espanjan viranomaiset eivät vaadi, että karjalasti puretaan lähtösatamassa, ja eläimet lepäävät siellä 24 tuntia. Mitä komissio aikoo tehdä, jotta se saisi Espanjan noudattamaan asianmukaisesti eläinten suojelun kuljetuksen aikana koskevia yhteisön säädöksiä? (1) EYVL L 52, 21.2.1998, s. 8. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (27. syyskuuta 2001) Eläinkuljetusten valvontaa koskeva komission raportti ja erityisesti sen suositukset on ensisijainen väline eläinten hyvinvoinnista annetun yhteisön lainsäädännön soveltamisen parantamiseksi. Lisäksi komissio on jo aloittanut asiaa koskevan rikkomusmenettelyn Espanjaa vastaan aikaisemmassa tarkastusraportissa ilmenneiden puutteiden johdosta. Komissio aikoo selvittää tätä asiaa Espanjan viranomaisten kanssa myös jatkossa niiden puutteiden korjaamiseksi, jotka ovat ilmenneet eläinten suojelusta kuljetuksen aikana annetun yhteisön lainsäädännön soveltamisessa ja jotka esitetään äskettäin julkaistussa tarkastusraportissa, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Komissio tutkii parhaillaan Espanjan viranomaisten esittämiä kysymyksiä niiden säädösten oikeanlaisesta tulkinnasta, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2821/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Käsitteiden täysi-ikäinen ja alaikäinen määrittely EU:ssa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2821/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2001) Aihe: Käsitteiden täysi-ikäinen ja alaikäinen määrittely EU:ssa Euroopan unionin maissa on erilaisia tulkintoja ja ikärajoja sille, koska henkilön katsotaan olevan täysi-ikäinen tai alaikäinen. Joissakin unionin maissa, esimerkiksi Kreikassa, alle 18-vuotias henkilö voi saada virallisen henkilöllisyystodistuksen, mutta tämä sama henkilö ei kuitenkaan voi äänestää ennen kuin hän täyttää 18 vuotta. Häntä voidaan kaikesta huolimatta pitää sopivana työelämään sen jälkeen, kun hän on täyttänyt 15 vuotta. Saman ikärajan ilmeisesti tunnustaa myös Euroopan komissio, sillä esimerkiksi julkaisussaan, jonka otsikkona on Euroopan yhtenäisyys, kansojen solidaarisuus, alueiden monimuotoisuus Toinen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus (johon esipuheen on kirjoittanut komissaari Barnier) mainitaan (s. 14), että unionin työvoima koostuu 1564-vuotiaista henkilöistä, ja työttömyysasteesta annetaan tietoja juuri heitä koskien. Voisiko komissio kertoa, koska henkilö katsotaan täysi-ikäiseksi tai alaikäiseksi muissa jäsenvaltioissa? Voitaisiinko kyseinen ikäraja yhdenmukaistaa koko EU:n alueella, jotta vähennettäisiin eroavuuksien aiheuttamaa hämmennystä? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2001) Yhteisöllä ei ole toimivaltaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämässä asiassa, joka on yksinomaan kansallisten viranomaisten vastuulla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2633/01 esittäjä(t): Gian Gobbo (TDI) neuvostolle. Lännen vastaiset vihamielisyyden osoitukset Turkissa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0171 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2633/01 esittäjä(t): Gian Gobbo (TDI) neuvostolle (20. syyskuuta 2001) Aihe: Lännen vastaiset vihamielisyyden osoitukset Turkissa Viimeaikaiset traagiset attentaatit Yhdysvaltoja vastaan pakottavat Euroopan unionin arvioimaan uudelleen ulkopolitiikkaansa ja erityisesti suhteitaan islamilaiseen maailmaan, jossa lännen vastainen yleinen mielipide vahvistuu entisestään. Edellä mainitusta on osoituksena vihellykset, jotka häiritsivät New Yorkin uhrien muiston kunnioittamiseksi pidettyä minuutin hiljaista hetkeä Galatasaryn ja Lazion välisessä tiistaina 11. syyskuuta Istanbulissa pelatussa jalkapallo-ottelussa. Tällainen valitettava tapahtuma on osoitus siitä, että eurooppalaiset arvot ja tunteet ovat vieraita suuressa osassa turkkilaista yhteiskuntaa ja korostaa Turkin liittymistä Euroopan unioniin koskevan ehdotuksen järjettömyyttä. Eikö komission mielestä myös näiltä osin ole tarpeen vaatia Turkin viranomaisia tuomitsemaan selvästi länsimaiden vastaiset vihamielisyyden osoitukset? Vastaus (10. joulukuuta 2001) New Yorkin attentaattien muistoksi pidetyn minuutin pituisen hiljaisen hetken häirintä Galatasarayn ja Lazion välisen jalkapallo-ottelun aikana Istanbulissa viime syyskuun 11. päivänä on todellakin valitettavaa. On kuitenkin selvää, että mielenilmaisu ei saa Turkin hallituksen kannatusta, sillä se yhtyi varauksetta syyskuun 11. päivän tapahtumien aiheuttamaan kansainvälisen yhteisön suuttumuksen ja solidaarisuuden osoitukseen. Neuvosto torjuu arvoisan parlamentin jäsenen tekemät johtopäätökset.