ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1597/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Maitokiintiöt.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0058 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1597/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (19. toukokuuta 2000) Aihe: Maitokiintiöt Koko yhteisön maitokiintiösäännöstön perusperiaate on, että ostaja on järjestelmän pääasiallinen toimija, jolla on velvollisuus pitää analyyttistä kirjanpitoa, joka mahdollistaa, että kukin jäsenvaltio voi nopeasti ja täsmällisesti selvittää tiettynä ajanjaksona myydyn tuotannon määrän ja täyttää velvoitteensa unionia kohtaan. Eikö komissio pidä suotavana suosittaa jäsenvaltioille teknistä ratkaisua, jossa ostajat ilmoittaisivat älykkään kirjanpitojärjestelmän kautta suoraan kustakin tuottajien toimittamasta maitoerästä? Tällä tavoin ylijäämät olisivat selvillä reaaliajassa, ja hallintoviranomaiset voisivat panna maksumenettelyt vireille heti, mikä ehkäisisi tuotannon ylijäämiä. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 2000) Yhteisön nykyisessä maitokiintiösäännöstössä jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus valita tietyillä aloilla niiden erityiseen tuotanto- ja hallintoympäristöön parhaiten sopivat soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Kysymyksen esittäjän käyttöön otettavaksi ehdottama älykäs kirjanpitojärjestelmä, jonka kautta ostajat ilmoittaisivat suoraan jäsenvaltion keskustietojärjestelmään jokaisesta tuottajien toimittamasta maitoerästä, on hyödyllinen, koska järjestelmän avulla saataisiin selville nopeasti ja varmasti kansalliset maitomäärät, mutta se on edellä mainitun toissijaisuusperiaatteen vastainen. Yhteisön lainsäädäntö velvoittaa jäsenvaltiot kuitenkin toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet taatut kokonaismäärät myydyistä maitomääristä maksettavan lisämaksun perimiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1556/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan liikenneturvallisuutta koskevat tiedot.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1556/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (11. toukokuuta 2000) Aihe: Kreikan liikenneturvallisuutta koskevat tiedot Pääsiäisloman menoliikenne vaati jälleen noin 50 kuolonuhria ja 450 loukkaantunutta erityyppisissä liikenneonnettomuuksissa Kreikassa. Tämä ei ollut ainutkertainen tapaus, koska vilkastuneen menoliikenteen hintana ovat Kreikassa viikonloppuisin tai juhlapyhinä aina lukuisat onnettomuudet. Kun otetaan huomioon, että viimeaikaisten tietojen mukaan Kreikka on harvoja EU:n jäsenvaltioita ellei peräti ainut jäsenvaltio, jossa liikenneonnettomuuksien aiheuttamat kuolemat ja loukkaantumiset eivät ole viime vuosien ponnisteluista huolimatta vähentyneet vaan pikemminkin kasvaneet tasaisesti, voisiko komissio ilmoittaa minulle, onko sillä käytettävissään tietoja liikenneturvallisuudesta ja sen kehittymisestä eri jäsenvaltioissa ja mistä sen mielestä johtuvat Kreikan jatkuvasti kasvavat liikenneonnettomuusluvut? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Käytettävissä olevien ja suoraan parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle lähetettyjen tietojen mukaan liikenneturvallisuus Kreikassa on todellakin heikentynyt, kun taas suuntaus muualla yhteisössä on paranemaan päin. Komissiolla ei ole käytettävissään yksityiskohtaisia analyyseja jokaisen jäsenvaltion tilanteesta. Kreikan erityistilanteeseen vaikuttavista tekijöistä voidaan mainita vilkas liikenne suurten kaupunkikeskusten ympärillä lomakausien aikana sekä ajoneuvokannan kasvaminen, joka on ollut nopeampaa kuin liikenneinfrastruktuurin paraneminen. Muutkin seikat kuten autoilijoiden käyttäytyminen (vähäinen turvavyön käyttö sekä moottoripyöräilijöiden vähäinen kypärän käyttö) ovat osaltaan vaikuttaneet tilanteeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2215/00 esittäjä(t): Struan Stevenson (PPE-DE) komissiolle. Venäläisiin kalastusaluksiin kohdistettavat kiellot.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0164 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2215/00 esittäjä(t): Struan Stevenson (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2000) Aihe: Venäläisiin kalastusaluksiin kohdistettavat kiellot Tietääkö komissio, että 24 venäläistä kalastusalusta operoi Rockallin lähellä, 15. pituuspiiristä länteen? Näiltä aluksilta, jotka ovat kaikki yli 200 jalan pituisia, kalastetaan koljaa ja kalakannalle koituu vahinkoa vuosikausiksi. Voiko komissio ryhtyä välittömästi toimenpiteisiin suojellakseen Rockallin lähivesien kalakantoja pyytämällä Luoteis-Atlantin kalastuskomissiota ryhtymään hätäsuojelutoimenpiteisiin, joiden avulla voidaan kieltää venäläisten kalastusalusten toimiminen alueella ennen kuin ne aiheuttavat ekologisen katastrofin? Komissio on jo ryhtynyt lukuisiin suojelutoimenpiteisiin ja on elintärkeää, että myös Luoteis-Atlantin kalastuskomissio puuttuu asiaan suojellakseen koljakantaa. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2000) Komissio on täysin tietoinen siitä, että venäläiset kalastusalukset kalastavat Rockallin luodon viereisillä kansainvälisillä vesillä, ja on huolissaan kyseisen kalastustoiminnan mahdollisista vaikutuksista alueella elävään koljakantaan. Komissio on jo ottanut kysymyksen esiin Koillis-Atlantin kalastuskomissiossa ja jatkaa sen ajamista tarmokkaasti varmistaakseen kyseisen kalakannan järkiperäisen käytön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1676/00

esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle

(29. toukokuuta 2000)

Aihe: Metyylifenidaatti

Vuoden 1971 psykotrooppisia aineita koskevassa yleissopimuksessa metyylifenidaatti luokitellaan aineeksi, jolla on suuri väärinkäytön potentiaali. Mitä tietoja komissiolla on siitä, että eurooppalaiset psykiatrit määräävät metyylifenidaattia tarkkaavuushäiriön (attention deficit disorder) hoitoon sekä kyseisen aineen väärinkäytöstä EU:ssa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(29. kesäkuuta 2000)

Metyylifenidaatti on erään psykostimulantin vaikuttava aine, joka on tarkoitettu lapsilla esiintyvien tarkkaavuus- ja ylivilkkaushäiriöiden hoitoon.

Tällä lääkkeellä on kansallisten viranomaisten myöntämät markkinoille saattamista koskevat luvat. Samat viranomaiset huolehtivat myös lääkemääräysten ja väärinkäytön seurannasta.

Kansallisten viranomaisten hyväksymät lääkkeet eivät kuulu komission toimivaltaan lukuun ottamatta tapauksia, joista säädetään lääkevalmisteita koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 1975 annetussa toisessa neuvoston direktiivissä 75/319/ET(1) ja joissa asia saatetaan komission päätettäväksi sen jälkeen, kun Euroopan lääkearviointiviraston tiedekomitea on arvioinut asian ja antanut siitä lausunnon. Kyseistä lääkettä ei ole vielä saatettu Euroopan lääkearviointiviraston käsiteltäväksi.

Tämän lääkkeen vaarat tunnetaan hyvin, ja markkinoille saattamista koskevien lupien mukana on terveydenalan ammattilaisille tarkoitetut täydelliset tiedot lääkkeestä ja käyttäjille tarkoitetut lääkkeen käyttöohjeet. Kyseistä lääkettä koskeviin tietoihin on sisällytettävä kontraindikaatiot, varoitukset, käyttöön liittyvät varotoimet, haittavaikutukset sekä käyttöohje.

Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että lääkkeen hyöty-haittasuhde on aina arvioitava ennen markkinoille saattamista koskevan luvan myöntämistä. Kansalliset viranomaiset voivat tarvittaessa lisätä määräämis- ja antamisehtoihin rajoituksia. Koska kyseisen lääkkeen vaikuttava aine luokitellaan psykotrooppiseksi aineeksi, lääkkeeseen sovelletaan tiukkoja määräämis- ja antamisehtoja.

(1) EYVL L 147, 9.6.1975.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2243/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Palkattujen työntekijöiden lähettämisen ehdoista annetun direktiivin täytäntöönpano-ongelmat.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2243/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (5. heinäkuuta 2000) Aihe: Palkattujen työntekijöiden lähettämisen ehdoista annetun direktiivin täytäntöönpano-ongelmat Rakennusteollisuuden palkkoja ja työvoimaa koskeviin ehtoihin liittyvien ongelmien takia Saksassa otettiin ammattiyhdistyksen ja työnantajapuolen välisen sopimuksen tuloksena käyttöön vähimmäispalkkalainsäädäntö. Palkattujen työntekijöiden lähettämisestä annetulla EU:n direktiivillä on myös pyritty säätelemään työvoiman maahanmuuttoa ja edellä mainittuja ehtoja. Ongelmana on kuitenkin, että viranomaisten ja ammattiyhdistysten voimavarat eivät riitä määräysten noudattamisen valvontaan. Koska osa työvoimasta on laitonta ja osa toimii voimassa olevien sääntöjen ja sopimusten ulkopuolella, työehtojen polkemista esiintyy laajalti. Tämä on vastoin työvoiman yhdenvertaiselle kohtelulle ja yhtäläisin ehdoin tapahtuvalle kilpailulle asetettuja vaatimuksia. Työntekijän tai yrittäjän alkuperämaa ei saa vaikuttaa kohteluun. Onko komissio pannut merkille edellä mainitut Saksan rakennusalan ongelmat? Mihin toimiin se aikoo asiassa ryhtyä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16. joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 96/71/EY säädetään sellaiset vähimmäissuojaa koskevat pakottavat ydinsäännöt, joita työnantajien on vastaanottajavaltiossa noudatettava lähettäessään työntekijöitä tilapäisesti työhön sen jäsenvaltion alueelle, jossa palvelua tarjotaan(1). Näihin pakottaviin sääntöihin kuuluvat palkalliset vuosilomat ja vähimmäispalkat. Jäsenvaltioiden pitää tämän direktiivin nojalla toteuttaa kyseisten työolojen valvonnan alalla toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä. Jäsenvaltioiden on lisäksi toteutettava aiheelliset toimenpiteet tapauksissa, joissa tätä direktiiviä ei noudateta, ja valvottava erityisesti, että käytettävissä on asianmukaisia menettelyjä tässä direktiivissä säädettyjen velvoitteiden täyttämiseksi. Näin ollen on ensi sijassa jäsenvaltioiden viranomaisten tehtävänä valvoa yhteisön säännösten tehokasta soveltamista ja määrätä tarvittaessa seuraamuksia, jos näitä säännöksiä ei noudateta. Lopuksi on vielä korostettava, että tällä direktiivillä aikaansaadut juridiset järjestelyt eivät vaikuta edellytyksiin, jotka koskevat yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten saapumista jäsenvaltion alueelle. (1) EYVL L 18, 21.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2531/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Yhteisön Condadossa (Pontevedra, Espanja) yhteisrahoittamat hankkeet.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0204 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2531/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (25. heinäkuuta 2000) Aihe: Yhteisön Condadossa (Pontevedra, Espanja) yhteisrahoittamat hankkeet Condadon kuntaliitto johon kuuluvat Ponteareasin, Salvaterran, Salcedan ja Mondarizin kunnat Espanjan maatalousministeriö ja Galician aluehallitus allekirjoittivat 4. elokuuta 1997 sopimuksen, jonka mukaan kuntaliitolle osoitettaisiin 500 miljoonaa pesetaa yhteisön yhteisrahoittamasta PRODER-ohjelmasta (maaseutualueiden kehittämistä ja taloudellista monipuolistamista koskeva operatiivinen ohjelma) erinäisten hankkeiden toteuttamiseksi vuosina 19971999. Sopimuksessa määrättiin lukuisista maaseudun kulttuuriperinnön arvostuksen lisäämistä, maaseutumatkailua ja pienyrityksiä koskevista hankkeista, muun muassa Pazo de Picoñan kunnostaminen Salcedassa ja Casa del Conden Salvaterrassa, Vilasobroson linnan ympäristön kehittäminen, linnakkeen (castro) rakentaminen maaseutumatkailun majoitustarpeisiin, viinimuseon perustaminen Doña Urracan kellareihin Salvaterran linnassa, arkeologisen keskuksen perustaminen Castro de Troñaan Ponteareasissa sekä golfkentän rakentaminen Píasiin. Demokratia edellyttää avoimuutta ja tiedottamista kansalaisille, ja toisinaan Euroopan unioni joutuu paikkaamaan puutteita tiettyjen paikallisten hallintoelinten tiedotuksessa, kun ne salaavat seikkoja asukkailta. Salailu on vastoin rakennerahastoasetusten säännöksiä tietojen julkisuudesta. Voisiko komissio ilmoittaa kaikki ne Condadossa, Pontevedran provinssissa toteutetut hankkeet, joiden rahoitukseen Euroopan yhteisö on vuosina 19941999 osallistunut? Mikä on ollut yhteisön rahoitusosuus näissä hankkeissa? Paljonko rahoitusta näille hankkeille on yhteensä annettu? Onko kaikki hankkeet, joille on haettu yhteisön rahoitusta, saatettu päätökseen? Jos näin ei ole, onko niitä mahdollista jatkaa, jotta ne voidaan viedä loppuun? Mihin asti jatkoaikaa voitaisiin myöntää? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1207/00 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) neuvostolle. Uimavesiä koskeva direktiivi.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0029 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1207/00 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Uimavesiä koskeva direktiivi Parlamentti antoi 12.12.1996 ensimmäisessä käsittelyssä lausuntonsa komission esittämästä direktiivistä (KOM(1994) 36)(1) uimavesiä koskevan direktiivin 76/60/ETY(2) muuttamisesta. Milloin neuvosto aikoo esittää yhteisen kannan, jotta Euroopan parlamentti voi antaa lausuntonsa toisessa käsittelyssä? (1) EYVL C 112, 22.4.1994, s. 3. (2) EYVL L 31, 5.2.1976, s. 1. Vastaus (18.19. syyskuuta 2000) Jäsenvaltioiden valtuuskunnat ilmoittivat heinäkuussa 1998 komissiolle kannattavansa sitä, että komissio laatii uuden ehdotuksen uimaveden laatua koskevaksi direktiiviksi, ottaen huomioon, että tällä välillä komission vuonna 1994 esittämä ehdotus on vanhentunut. Neuvostolle on ilmoitettu, että komissio on aloittanut mittavat neuvottelut ja työohjelman, jotta se voisi kesäkuussa 2000 esittää tiedonannon, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden ja kaikkien asiaankuuluvien tieteellisten, teknisten ja hallinnollisten asiantuntijoiden huomautukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1146/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0083 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1146/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 ilmestyi valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Eurooppalaisen elintarvikeviranomaisen (EEV) perustamista. Luku 5 koskee elintarvikelainsäädäntöä. Historiallisista syistä on käytössä kasvi- ja eläintuotteita koskevia erilaisia säädöksiä. Hygieniaa koskevista vaatimuksista tullaan ehdottamaan uutta kattavaa asetusta, jolla uudistetaan nykyiset oikeudelliset vaatimukset (kohta 72). Johtoperiaatteena on, että elintarvikealan toimijoilla on täysi vastuu tuottamiensa elintarvikkeiden turvallisuudesta. Tämä lähestymistapa liittyy kehitykseen kansainvälisellä tasolla. Mitä tavoitteita komissio asettaa, mikrobiologisten kriteerien lisäksi, uudelle kattavalle asetukselle? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1670/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maksut urakoitsijoille ja tavarantoimittajille.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0070 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1670/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Maksut urakoitsijoille ja tavarantoimittajille Komission jäsenen Michaele Schreyerin kirjalliseen kysymykseeni E-0505/00(1) antamaan vastaukseen vielä palaten, voiko komissio ilmoittaa, mikä oli neljänä aikaisempana vuotena (1998, 1997, 1996, 1995) kaikkien osastojen maksujen keskimääräinen suoritusaika, laskettuna laskun vastaanottamisesta siihen päivään, jolloin maksu veloitettiin komission pankkitililtä? (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001. Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1669/00 ja E-1670/00 (20. heinäkuuta 2000) Keskimääräiset maksuajat ja niiden muutos 19951999 (kokonaistilasto)(1): >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Komissio aloitti laskujen maksuaikojen tilastoinnin vuonna 1995. Julkaistusta tilastosta ilmenevä maksuaikojen pidentyminen vuosina 1996 ja 1997 johtuu suurelta osin siitä, että yksiköt tilastoivat entistä tarkemmin maksuajat seurantajärjestelmään. (1) Näihin lukuihin eivät sisälly EMOTRin takauksista jäsenvaltioille maksetut ennakot, jotka kirjataan talousarvion ulkopuoliselle tilille todellisen maksuajan mukaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1795/00 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle. Saksan ulkoministerin Joschka Fischerin EU:n tulevaisuutta koskevat ehdotukset.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1795/00 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Saksan ulkoministerin Joschka Fischerin EU:n tulevaisuutta koskevat ehdotukset Tiedotusvälineiden etenkin ranskalaisten tiedotusvälineiden mukaan komission jäsen Michel Barnier on antanut hyvin myönteisiä ja kiittäviä lausuntoja Saksan ulkoministeri Joschka Fischerin Berliinissä 12. toukokuuta esittämien Euroopan unionin tulevaisuutta koskevien julkilausumien johdosta. Ministeri Fischerin ehdotukset poikkeavat miltei kaikissa tärkeimmissä kohdissa aikaisemmista tulevan hallitustenvälisen konferenssia koskevista komission kannasta ja etenkin komission jäsenen Michel Barnier'n näkemyksistä, jolla on vastuu ja erityinen toimivalta tulevan HVK:n valmisteluissa. Ne ovat jyrkästi ristiriidassa komission virallisen lausunnon sekä perustamissopimusten tarkistamista koskevien ehdotusten kanssa, jotka komission puheenjohtaja Romano Prodi ja komission jäsen Michel Barnier esittivät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentissa Brysselissä 26. tammikuuta pidetyssä erityisistunnossa. Mitä komissio ja komission jäsen Michel Barnier todella ajattelevat Saksan ulkoministerin Joschka Fischerin äskettäin esittämistä Euroopan unionin ja sen toimielinten tulevaisuutta koskevista ehdotuksista? Pitäytyykö komissio ehdotuksessaan vai onko se jo tarkistanut sitä? Jos komissio kannattaa ministeri Fischerin ehdotuksia sellaisina kuin tiedotusvälineet ovat ne julkaisseet, aikooko se tarkistaa 26. tammikuuta 2000 esittämänsä lausunnon ja ehdotukset perustamissopimuksissa määrätyn menettelyn mukaisesti? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 2000) Ministeri Fischer on ilmaissut selkeästi, että hänen puheensa ei koskenut lähikuukausien haasteita vaan Euroopan yhdentymisen näkymiä hallitustenvälisen konferenssin jälkeen. Komissio ei katso olevan aihetta tarkistaa lausuntoaan, jonka se 26. tammikuuta 2000 antoi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisesti hallitustenvälisen konferenssin järjestämisestä perussopimusten tarkistamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1862/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) neuvostolle. Tonnikalan kalastaminen Dèniassa ja Gandíassa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0135 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1862/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) neuvostolle (13. kesäkuuta 2000) Aihe: Tonnikalan kalastaminen Dèniassa ja Gandíassa Dènian ja Gandían kalastussatamissa on vuosien ajan nähty ranskalaisten kalastajien käyttävän useiden meripeninkulmien pituisia verkkoja tonnikalan saalistukseen. Saaliit eivät täytä sallittua minimirajaa (60 kg) eikä niitä kontrolloida millään tavoin. Tällainen kalastaminen on äärimmäisen tuhoisaa Välimeren kalakannan kannalta, koska saaliiksi jää myös suojeltuja lajeja. Miten neuvosto aikoo vaatia kyseisten jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta yhteisön kalastusta koskevat säädökset täyttyisivät? Aikooko neuvosto rangaista sääntöjä rikkovia maita? Vastaus (28. syyskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen huomiota kiinnitetään siihen, että yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2847/93 2 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2846/98, on jäsenvaltioiden tehtävä toteuttaa alueellaan ja merialueillaan kaikkien kalastustoimien valvomiseksi tarvittavat toimenpiteet. Mainitun asetuksen 29 artiklan mukaan komissio valvoo, soveltavatko jäsenvaltiot tätä asetusta. Se voi suorittaa käyntejä paikalla ja tarkastuksia ilman ennakkoilmoitusta. Kysymys olisi tästä syystä esitettävä komissiolle. Asetuksen (EY) N:o 1626/94 mukaisesti tonnikalan minimikoko on 70 cm tai 6,4 kg. Nämä mitat on vahvistettu vuodeksi 2000 TACeista ja kiintiöistä annetulla asetuksella (asetus (EY) N:o 2742/1999).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1863/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle. Maanviljelyksen, etenkin sitruunanviljelyn, ylituotanto Valenciassa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1863/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Maanviljelyksen, etenkin sitruunanviljelyn, ylituotanto Valenciassa Kuivien maa-alueiden ja metsien muuttaminen maanviljelysmaiksi on johtamassa ylituotantoon, ja useissa tapauksissa uusilla viljelyksillä ei oteta huomioon alueen vesipulaa, joka tästä syystä pahentuu entisestään. Sekä viljelysten määrän lisääntyminen että yhteisen maatalouspolitiikan vastainen ylituotanto perustuu useissa tapauksissa sanattomaan sopimukseen autonomisen alueen ja valtion viranomaisten välillä. Käytäntö vaarantaa maanviljelijöiden ammatin harjoittamisen ja johtaa merkittävään hintojen laskuun ja sitä kautta alan ammattilaisten tulojen vähentymiseen. Miten komissio aikoo puuttua tähän epäkohtaan, etenkin Valencian ja Katalonian sitruunanviljelysalueilla? Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa velvoittaakseen Valencian autonomisen alueen (tavoite 1) modernisoimaan ja suunnittelemaan maataloutta, ja etenkin sitruunanviljelyä, alueen saamien tukien mukaisesti? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.