FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/938

(2004/C 84 E/1036)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1063/04

esittäjä(t): Marie-Françoise Duthu (Verts/ALE) komissiolle

(30. maaliskuuta 2004)

Aihe: Venäjän ja Tšetšenian konflikti — Euroopan unioni sovittelijana Vladimir Putinin ja Asian Mashadovin hallitusten välillä

Kaksi erittäin raakaa ja väkivaltaista sotaa on tehnyt tuhojaan Tšetšeniassa vuodesta 1994 alkaen. Viimeisimpien arvioiden mukaan viidesosa siviiliväestöstä on tapettu, 400 000 asukkaan pääkaupunki on hajotettu, infrastruktuuri on täysin tuhottu, ja sadat tuhannet pakolaiset yrittävät jatkaa elämäänsä ”väliaikaisten” leirien kurjissa olosuhteissa.

Kaikki alueella työskentelevät humanitaariset ja ihmisoikeuksia puolustavat kansalaisjärjestöt ovat todenneet saman asian. Siviiliväestön kannalta tilanne on heikentynyt vakavasti, katoamisten määrä on lisääntynyt ja Venäjän armeijan joukot ovat tehneet ”puhdistuksia” eli murhanneet kylien väkeä.

Venäjän panssarivaunujen ollessa vielä Groznyn kaduilla Venäjän hallitus määräsi ”kansanäänestyksen””uudesta perustuslaista”23. maaliskuuta 2003 keskellä sodankäyntiä. Tulokset, joiden mukaan osallistumisaktiivisuus oli neuvostoajan tyyliin 80 prosenttia ja 96 prosenttia äänesti kyllä, ovat kaikkien puolueettomien tarkkailijoiden mielestä kiistanalaiset.

Venäjän hallituksen edustajasta Ahmed Kadyrovista tuli 5. lokakuuta 2003 lavastettujen vaalien kautta Tšetšenian tasavallan ”virallinen” presidentti. Tuskin epäselväksi jäänyt tarkoitus oli eristää poliittisesti viimeisin laillisesti valittu tšetšenialainen Aslan Mashadovin hallitus, jonka valinnan Etyj tunnusti vuonna 1997 ja joka tähän päivään asti on ollut ainoa laillinen hallitus.

Toisen sodan alusta eli lokakuusta 1999 lähtien Euroopan parlamentti ja Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous ovat hyväksyneet hyvin monia päätöslauselmia, joissa pyydetään löytämään poliittinen ratkaisu Tšetšenian konfliktiin. Pyyntö, kuten tiedämme, on jäänyt toteutumatta.

Luulen, että EU voisi tehdä enemmänkin kuin se nykyään tekee tukeakseen poliittisen neuvotteluratkaisun löytymistä meneillään olevaan konfliktiin.

Etsittäessä vakavasti poliittista ratkaisua Tšetšenian sotaan on lopulta ilmiselvästi ennemmin tai myöhemmin istutettava konfliktin molemmat osapuolet, Vladimir Putinin ja Asian Mashadovin edustajat, neuvottelupöydän ääreen.

Mihin täsmällisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tulevina viikkoina ja kuukausina edistääkseen poliittisen neuvotteluratkaisun löytymistä? Toivooko komissio erityisesti aikaansaavansa dialogin konfliktin osapuolten, Vladimir Putinin ja Asian Mashadovin hallitusten, välille? Mitä kannustuskeinoja komissio aikoo käyttää keskustelun käynnistämiseksi?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

Komissio on erittäin huolestunut Pohjois-Kaukasian tilanteesta. Venäjän asevoimien ja niiden tšetšeeni-liittolaisten sekä kapinallisten tekemistä ihmisoikeuksien loukkauksista ja siviileihin kohdistuvista kostoiskuista kantautuu jatkuvasti tietoja.

EU:n ja Venäjän kumppanuus- ja yhteistyösopimus perustuu yhteisiin demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeviin arvoihin. Ne ovat keskeisiä tekijöitä EU:n ja Venäjän välisessä kumppanuudessa. Tämä todetaan 9. helmikuuta 2004 annetussa Venäjän-suhteita koskevassa komission tiedonannossa (1) ja neuvoston 23. helmikuuta 2004 tekemissä päätelmissä. Komission mielestä on välttämätöntä käydä avointa ja rehellistä vuoropuhelua Venäjän kanssa näistä kysymyksistä.

Komissio edistää ihmisoikeuksien ja demokratian kunnioittamista Venäjällä useilla hankkeilla, jotka rahoitetaan eurooppalaisesta ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteesta. Nämä toimet toteutetaan yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Myös Tacis-ohjelma toimii aktiivisesti tällä alalla. Komissio ja Euroopan neuvosto ovat käynnistäneet Pohjois-Kaukasiassa yhteisohjelman, jolla edistetään moniarvoista demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta. Komissio myös kehottaa jatkuvasti Venäjää tutkimaan ihmisoikeuksien rikkomista koskevat väitteet tarkasti, puolueettomasti ja riippumattomasti. Syylliset olisi saatettava oikeuden eteen. Venäjän olisi myös sallittava Tšetšeniassa tapahtuvaa kidutusta koskevan Euroopan neuvoston raportin julkaiseminen sekä kidutuksia ja mielivaltaisia teloituksia tutkivien Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) tarkkailijoiden raportoiminen tilanteesta.

Komissio ottaa jatkossakin esille ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat kysymykset kansainvälisillä foorumeilla sekä EU:n ja Venäjän välisessä poliittisessa vuoropuhelussa, kuten Dublinissa 14. huhtikuuta 2004 pidetyssä EU:n ja Venäjän ministerikokouksessa ja toukokuussa 2004 Moskovassa pidettävässä EU:n ja Venäjän välisessä huippukokouksessa.

(1) KOM(2004) 106 lopullinen.