ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1748/98 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Pimeän työvoiman käyttö 1. Onko komissiolla tietoa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöksistä, jotka koskevat pimeän työvoiman käyttöä rakennusalalla? Onko tapauksia, joiden käsittely on vielä kesken? 2. Onko komissiolla tietoa kyseistä alaa koskevista Saksan tuomioistuinten päätöksistä? Jos on, niin millaisia rangaistuksia on langetettu ja onko sosiaaliturvamaksuja jouduttu maksamaan jälkikäteen? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Yhteisön säädöksiin ei yleisesti ottaen sisälly mitään säännöksiä, joilla pyrittäisiin joko kieltämään tai sallimaan työvoiman vuokraus. Tämä asia kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioille, joissa se on aiheuttanut merkittävää oikeuskäytännön kehittymistä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut useita tuomioita palvelujen tarjonnan vapaudesta rakennusalalla. Näistä tuomioista on syytä mainita esimerkiksi tuomio Seco v. Evi 3. helmikuuta 1982(1), tuomio Rush Portuguesa 27. maaliskuuta 1990(2) ja tuomio Vander Elst 9. elokuuta 1994(3). Nämä tuomiot eivät kuitenkaan koskeneet työvoiman laitonta käyttöä, eikä komissiolla ole tietoa muista tuomioistuimessa vireillä olevista tätä ongelmaa käsittelevistä asioista. Komissio huomautti pimeästä työstä antamassaan tiedonannossa(4), että pimeään työhön pureutuvan tehokkaan strategian on oltava kattava ja siihen on sisällyttävä sekä pakotteita että ennaltaehkäisytoimia. (1) Tuomio 3.2.1982, yhdistetyt asiat 62 ja 63/81. (2) Tuomio 27.3.1990, asia C-113/89. (3) Tuomio 9.8.1994, asia 43/93. (4) KOM(98) 219 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0920/98 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: EU:n listerianormi Euroopan unionissa ei ole sitovaa yhdenmukaista normia listerian raja-arvoille. Koska EU:n jäsenvaltioiden kannat hyväksyttävästä listeriatasosta eroavat suuresti, on syntynyt markkinahäiriöitä ja yritykset ovat kärsineet merkittäviä vahinkoja. Pitääkö komissio tarpeellisena EU:n normin laatimista kalatuotteiden listeria-arvolle edellä mainitun vuoksi ja jotta kalajalostusala voisi suunnitella tulevaisuuttaan turvallisesti? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 1998) Listeria monocytogenes on listerioosia aiheuttava bakteeri. Listerioosi on bakteeritauti, joka ilmenee tavallisesti raskauden aikana tai niillä ihmisillä, joiden vastustuskyky on heikentynyt, akuuttina aivokalvojen ja aivojen tulehduksena. Tulehdukseen saattaa usein liittyä vastasyntyneillä septikemia ("verenmyrkytys"). Tauti voi tarttua ihmisiin elintarvikkeiden välityksellä. Mikro-organismia voi esiintyä monissa eri elintarvikkeissa, lähes kaikki eläintuotteet mukaan lukien (niiden jalostusasteesta riippumatta), ja myös raakavihanneksissa. On tärkeää painottaa, että kyseinen mikro-organismi sietää hyvin alhaisia lämpötiloja (erityisesti niitä, joita tavallisesti suositellaan säilytykseen kotitalouksissa). Komissio tunnustaa tiedekomiteoiden osoittaneen, että raja-arvojen asettaminen elintarvikkeiden mikro-organismimäärille ei aina ole tehokkain toimintatapa tiettyjen tartuntatautibakteerien aiheuttamien terveysriskien käsittelemiseksi. Komissio pyytää kuitenkin tiedekomiteoita tutkimaan listerian kalatuotteissa ja muissa ilman lisäkuumennusta käytettävissä elintarvikkeissa aiheuttamaa terveysriskiä.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1732/98 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) neuvostolle (8. kesäkuuta 1998) Aihe: Viralliset tuet Eurooppa-myönteisille yhdistyksille Eurooppa-myönteisten arvojen edistäminen on tavoite, johon Euroopan unionin on annettava varaukseton tukensa. Näin varmistetaan, että Euroopan kansalaiset voivat syntyperästään ja elämänalastaan riippumatta omaksua ihanteen yhteisöstä, jonka ajatukset ja pyrkimykset sitovat maanosamme kansat yhteen. Eurooppa-myönteiset yhdistykset työskentelevät erityisen ahkerasti tämän ihanteen levittämiseksi ja edistämiseksi. Niiden ansiosta monet Euroopan kansalaiset voivat ilmaista Eurooppa-myönteisiä pyrkimyksiään ja panostaa niiden lujittamiseen. Tätä tarkoitusta varten heillä on oltava tarvittavat välineet toimiensa toteuttamiseksi. Eikö neuvosto katso, että sen olisi otettava käyttöön kaikkien jäsenvaltioiden kesken pysyviä rahoitusvälineitä, jotta niillä olisi tarvittavat keinot antaa korvaamaton tukensa siihen, että kansalaisia tuetaan heidän pyrkimyksissään päästä Euroopan unionin tavoitteisiin? Vastaus (24. syyskuuta 1998) Neuvosto toteaa tyytyväisenä, että jäsenvaltiot ovat myöntäneet huomattavaa tukea eurooppalaisia ihanteita edistäville yhdistyksille. Arvoisa parlamentin jäsen viittasi mahdollisuuteen, että jäsenvaltioissa otettaisiin käyttöön "pysyviä välineitä" tämän tyyppisten yhdistysten rahoittamiseksi. Asia ei kuitenkaan kuulu neuvoston toimivaltaan vaan jäsenvaltioiden itsensä on otettava kantaa kyseiseen asiaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2358/98

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(27. heinäkuuta 1998)

Aihe: Togon presidentinvaalit

EU lähetti Togoon ryhmän tarkkailemaan maassa järjestettäviä presidentinvaaleja. Ryhmän palattua puheenjohtajavaltio on ilmaissut syvän huolestumisensa maan presidentinvaalien laillisuudesta. Mihin toimiin komissio ryhtyy varmistaakseen Togon demokratian, kun otetaan huomioon, että unioni epäilee vahvasti Togon sisäministerin 24. kesäkuuta julistamien vaalitulosten luotettavuutta?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(15. syyskuuta 1998)

Euroopan unioni antoi 26. kesäkuuta 1998 julistuksen, jossa se epäilee vahvasti Togon sisäministerin 24. kesäkuuta 1998 julistamien vaalitulosten luotettavuutta; sen vuoksi komissio on ehdottanut neuvostolle Togon kutsumista Lomén yleissopimuksen 366 a artiklan mukaisiin neuvotteluihin tilanteen yksityiskohtaiseksi arvioimiseksi ja tarvittaessa sen korjaamiseksi yleissopimuksen määräysten mukaisesti. Kyseisiä neuvotteluja voidaan pyytää, jos yksi Lomén yleissopimuksen sopimuspuolista katsoo, että toinen sopimuspuoli ei ole noudattanut 5 artiklassa tarkoitettujen olennaisten osien osalta velvoitteita eli tässä tapauksessa ei ole kunnioittanut ihmisoikeuksia eikä demokratian ja oikeusvaltion periaatteita. Neuvoston puheenjohtaja ja komissio ovat yhdessä allekirjoittaneet kutsun, joka lähetettiin Togolle 13. heinäkuuta 1998. Neuvottelut aloitettiin 30. heinäkuuta 1998.

Yleissopimuksen 366 a artiklan mukaisen menettelyn aloittaminen on osoituksena siitä, kuinka merkittävinä unioni pitää mainittuja olennaisia osia, jotka muodostavat perustan sen suhteille Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT) kanssa. Neuvottelujen tarkoituksena ei ole keskeyttää yhteistyötä, vaan todellisen ja syvällisen vuoropuhelun kautta palauttaa oikeusvaltio ja demokraattisten periaatteiden kunnioitus. Jos kaikista ponnisteluista huolimatta neuvottelujen jälkeen asiaan ei ole löydetty ratkaisua, se sopimuspuoli, joka totesi velvoitteiden noudattamatta jättämisen, voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, ja tarvittaessa myös lopettaa yleissopimuksen soveltamisen joko osittain tai kokonaan.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1938/98 esittäjä(t): Jaak Vandemeulebroucke (ARE) neuvostolle (17. kesäkuuta 1998) Aihe: Kreikan aseistakieltäytyjien tilanne Onko neuvosto selvillä siitä, että Kreikka vaikeuttaa edelleenkin, ristiriidassa oman lainsäädäntönsä ja mm. Euroopan parlamentin kaikkien lausuntojen kanssa, aseistakieltäytyjien tunnustamista aseistakieltäytyjiksi ja heidän siviilipalvelunsa täyttämistä. Kuuleman mukaan jotkut otetaan itse asiassa peräti vangeiksi. Saanko tietää neuvostolta, mihin toimiin se aikoo ryhtyä huomauttaakseen Kreikan hallitukselle näiden toimien tuomittavuudesta? Voiko neuvosto yhtyä siihen mielipiteeseen, että Kreikka rikkoo tällä tavoin vakavasti ihmisoikeuksia ja saattaa siten joutua ristiriitaan Euroopan unionin jäsenyyden perusedellytyksen kanssa? Vastaus (24. syyskuuta 1998) Neuvosto ei voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin seikkoihin, jotka kuuluvat täysin kyseisen jäsenvaltion toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1707/98 esittäjä(t): Stéphane Buffetaut (I-EDN) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Valtuuksien antaminen ammattijärjestöille Mikäli syntyy vakava kriisi, joka vaikuttaa yhteisen markkinajärjestelyn piiriin kuuluvaan yhteen tai useampaan maataloustuotteeseen, EY:n perustamissopimus ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö antavat jäsenvaltioille, ja ainoastaan jäsenvaltioille, valtuudet ryhtyä markkinoilla kiireellisiin toimiin vakavien yleisten häiriöiden ehkäisemiseksi. 7. kesäkuuta 1996 annettujen määräysten 96-449 ja 96-500 mukaisesti, jotka on julkaistu Ranskan tasavallan virallisessa lehdessä 11. kesäkuuta 1996, sivut 8 644 ja 8 655, Ranskan hallitus valmistelee lakiehdotuksen antamista Ranskan parlamentille äänestettäväksi. Lakiehdotuksen 51 artiklassa todetaan seuraavaa: "Suhdanteista johtuvien talouskriisien selvittämiseksi....soveltamalla tarjonnan laadullista ja määrällistä sopeuttamista markkinoilla vallitsevaan kysyntään, voidaan solmia tuottajia tai tunnettuja tuottajaryhmiä ja ammattijärjestöjä edustavien ammattijärjestöjen ja jalostusta, markkinointia ja jakelualaa edustavien ammattijärjestöjen kanssa...". Sopimuksiin kuuluu ehtoja, joiden mukaan on mahdollista tehdä seuraavia rajoituksia normaaleihin kilpailusäännöksiin: 1. tuotannon aloittamisen tai tavaran toimittamisen suunnittelu 2. markkinoille tuomista koskevien määräysten ja laatukriteerien kiristäminen. Edellä mainituista kahdesta määräyksestä on tehty virallinen valitus komissiolle, sillä ne eivät ole EY:n perustamissopimuksen perussäännösten mukaiset. Komissio ei ole ryhtynyt minkäänlaisiin toimiin tämän suhteen. Vaikka maatalousalan puitelain 51 artiklan sisältö on selkeästi lievempi kahden edellä mainitun määräyksen sisältään verrattuna, antaa se ammattijärjestöille valtuuksia, jotka eivät niille kuulu tai joita niille ei voida osoittaa. Voisiko komissio tarkentaa ja perustella näitä kahta määräystä ja Ranskan maatalousalan puitelain 51 artiklan sisältöä koskevaa arviotaan edellä esitetyn perusteella? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1705/98 ja E-1707/98 (16. kesäkuuta 1998) Ranskan viranomaiset ilmoittivat 13. toukokuuta 1998 komissiolle maatalouden suuntaviivoja koskevasta lakiesityksestä, jonka ne aikovat tehdä kansalliskokoukselle lähiviikkoina. Komissio tutkii parhaillaan mainittua esitystä kokonaisuutena yhteisön oikeuden valossa. Tutkittavina ovat myös lakiesityksen toimialakohtaisia organisaatioita koskevat säännökset, joihin parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa. Koska Ranskan ilmoituksesta on kulunut vasta vähän aikaa, komissio ei ole vielä ehtinyt ottaa kantaa esitykseen. Joka tapauksessa parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin annetaan perusteellinen vastaus komission muodostettua kantansa tähän laajaan lakiesitykseen.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2031/98 esittäjä(t): Yiannis Roubatis (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Ansioituneiden turkkilaisten toimittajien erottaminen Tekaistujen "tietojen" perusteella, jotka oli saatu eräältä oletetulta PKK:n johtohenkilöltä, turkkilaiset kenraalit pakottivat ansioituneiden turkkilaisten toimittajien Mehmet Ali Biradin ja Ghengiz Çantarin työnantajat erottamaan heidät. Pelättävissä on, että samalla tämä erottaminen merkitsee kulissien takana toimiville tahoille vihreää valoa näiden kahden turkkilaisen toimittajan teloittamiselle; nämä laittomat tahothan toimivat mainiossa yhteistyössä virallisen valtiovallan kanssa kuten Sokulukin tapahtumat osoittivat. Kaikki tämä tapahtuu samaan aikaan, kun Turkki ja jotkut sen taloudelliset kumppanit väittävät, että maan johto on vilpitön tuodessaan tämän tästä julki Turkin halun lähentää suhteitaan Euroopan unioniin. Komissiolta kysytään: 1. Mitä konkreettisia toimenpiteitä se aikoo toteuttaa suojellakseen näitä kahta toimittajaa todennäköiseltä murhayritykseltä? 2. Mitä ohjeita asiasta vastaava komissaari ja komission edustaja Turkissa tulevat antamaan, jotta nämä kaksi toimittajaa saisivat kaiken mahdollisen moraalisen ja muun tuen? 3. Koska se aikoo selittää Turkin johdolle - selvällä tavalla - että niihin periaatteisiin, joiden pohjalta Euroopan demokratiat toimivat, kuuluu myös ilmaisunvapautta ja ajatuksenvapautta koskeva periaate ja että Turkin kulkua jälleen kerran kohti täydellistä despotismia ja totalitarismia ei mitenkään ole mahdollista jättää huomiotta minkään taloudellisen tai muun hyödyn nimissä? Komission jäsenen Hans Van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (3. elokuuta 1998) Komissio pitää yhteisön ja Turkin suhteiden kehittymisen kannalta erityisen tärkeänä Turkin ihmisoikeustilanteen paranemista ja demokratisoitumisen jatkumista maassa. Komissio palauttaa mieliin joulukuussa 1997 Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymät päätelmät, joissa todetaan, että Turkin ja yhteisön suhteiden vahvistuminen riippuu myös Turkin poliittisten ja taloudellisten uudistusten jatkumisesta, erityisesti lähennettäessä ihmisoikeuksia koskevia normeja ja käytäntöjä yhteisössä voimassaoleviin normeihin ja käytäntöihin. Tässä yhteydessä komissio seuraa tarkasti toimittajien tilannetta Turkissa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman kahden toimittajan osalta mainittakoon, että tällä hetkellä he ovat jo lähes kokonaan aloittaneet uudelleen ammatillisen toimintansa. Näiden henkilöiden konkreettiseen suojeluun komissiolla ei ole valtuuksia. Komissio aikoo edelleen ilmoittaa turkkilaisille keskustelukumppaneilleen yhteisön huolestumisen näistä kysymyksistä ja varsinkin sen, mitä arvoisa parlamentin jäsen on ottanut esille.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1460/98 esittäjä(t): Umberto Bossi (NI) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Suurimpien sallittujen DDT-määrien yhdenmukaistaminen tiettyjen kalalajien osalta Aiemmin esittämäni kysymykset P-0385/97(1) ja P-0906/97(2) koskivat kalalajeissa esiintyvien saastuttavien aineiden (kuten DDT:n) sallittuja määriä ja jäsenvaltioiden vahvistamia enimmäistasoja. Voiko komissio sanoa, onko jäsenvaltioissa ryhdytty yhdenmukaistamaan sallittuja määriä? Voiko komissio ajantasaistaa luettelon jäsenvaltioista, jotka ovat antaneet määräyksiä (ja missä määrin) DDT:ksi kutsutun klooriorgaanisen torjunta-aineen enimmäismääristä tietyissä kalalajeissa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (2. heinäkuuta 1998) Diklooridifenyylitrikloorietaanin (DDT) suurinta sallittua jäännösmäärää koskeva lainsäädäntö ei ole muuttunut jäsenvaltioissa. Komissio ei ole ryhtynyt toimiin, joilla yhdenmukaistettaisiin torjunta-ainejäämien enimmäismäärät jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioittain eritelty ja niiltä saatuihin viimeisimpiin tietoihin perustuva yksityiskohtainen katsaus lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. (1) EYVL C 217, 17.7.1997, s. 170. (2) EYVL C 45, 10.2.1998, s. 9.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1801/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: EU:n avustukset ja tukien määrä Erilaisissa julkaisuissa ja lehdistötiedotteissa mainitaan jatkuvasti erilaisia lukuja koskien Itävallan EU:lle vuosittain maksamia maksuja sekä summia, jotka se saa takaisin erilaisista tukiohjelmista. Siksi kysyn seuraavaa: 1. Kuinka paljon olivat Itävallan maksamat bruttomaksut yhteensä vuosina 1996 ja 1997? 2. Millaisiksi arvioidaan vuoden 1998 maksut? 3. Kuinka suuret olivat komission varaamat maksusitoumusmäärärahat (1996 ja 1997), jotka Itävalta olisi voinut saada? 4. Kuinka paljon komissio on myöntänyt varoja (1996 ja 1997)? 5. Kuinka paljon varoja on vuosina 1996 ja 1997 tosiasiallisesti saatu EU:sta takaisin Itävaltaan (tukialueittain ja hankkeittain)? 6. Kuinka suuri oli ero maksusitoumusmäärärahojen, EU:n myöntämien tukien ja Itävallan tosiasiallisesti saamien tukien välillä vuosina 1996 ja 1997? 7. Mitkä Itävallalta vuosina 1996 ja 1997 käyttämättä jääneet varat raukeavat, jolloin Itävalta menettää ne? 8. Mitä tukia Itävalta on tähän mennessä anonut vuodelle 1998? 9. Mitä Itävaltaa koskevia tukia komissio on tähän mennessä hyväksynyt vuodelle 1998? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama täydentävä vastaus (30. heinäkuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisalle jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2071/98 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Camino Europa -hanke Madridin yliopistossa tehtiin äskettäin Camino Europa -niminen kysely 1 300 opiskelijalle. Sen mukaan seitsemän kymmenestä opiskelijasta on valmis työskentelemään jossakin toisessa EU-maassa, 78 % tuntee itsensä "Euroopan kansalaiseksi" ja 75 % kannattaa yhteistä rahaa. Jotta kyselyyn vastanneet opiskelijat eivät myöhemmin kokisi pettymystä, tällainen innokas suhtautuminen eurooppalaisuuteen on huomioitava. Tämän vuoksi on mahdollistettava joustavat väylät helpottamaan muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien työpaikkojen saatavuutta muissa jäsenvaltioissa eri jäsenvaltioiden Eurooppa-myönteisille, korkeakoulutuksen saaneille nuorille. Katsooko komissio, että tämän motivoivan kyselyn olisi kannustettava siihen, että jäsenvaltioiden välillä luotaisiin keinot välittää vapaita työpaikkoja, jotta yliopistosta valmistuneiden liikkuvuutta helpotettaisiin kaikissa jäsenvaltioissa? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (3. elokuuta 1998) Komissio tietää, että nuoret koulutetut ihmiset ovat niiden joukossa, joilla on suurimmat valmiudet maantieteelliseen liikkuvuuteen ja työskentelyyn toisessa jäsenvaltiossa. Komissio kiinnittää paljon huomiota niihin mekanismeihin, joiden ansiosta Euroopan kansalaiset voivat käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Tämä oikeus on heille myönnetty EY:n perustamissopimuksessa. Komissio tukee tämän vuoksi erityisesti julkisten työnvälityspalvelujen EURES-verkostoa, työmarkkinaosapuolia sekä muita paikallisia yhteistyökumppaneita. Tämä verkosto, joka tukeutuu yli 500 euroneuvojaan ja uudenaikaiseen tietotekniikkaan, antaa tietoja ja neuvoja työnhakijoille (tai työnantajille), joihin maantieteellinen liikkuvuus vaikuttaa. Verkosto auttaa kiinnostuneita henkilöitä löytämään töitä ulkomailta. Tämä tapahtuu tietokannan avulla, joka sisältää noin 100 000 erityisesti valittua työpaikkailmoitusta. Osa näistä ilmoituksista on nykyään saatavilla EURES-verkoston Internet-sivustossa (http://europa.eu.int/jobs/eures), joka myös liittää yhteen useiden eurooppalaisten julkisten työnvälityspalvelujen sivustot. EURES-verkoston toiminnasta on esitetty yksityiskohtainen kuvaus komission 3. heinäkuuta 1998 antamassa raportissa(1), joka on toimitettu Euroopan parlamentille. (1) KOM(98) 413 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1977/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Lastenrattaiden turvallisuusnormit Onko komissio tyytyväinen EU:n nykyisiin lastenrattaiden turvallisuusnormeihin ja etenkin niin sanottuja "rear assembly" -rakenteita koskeviin turvallisuusnormeihin? Onko komissiolla muuta kommentoitavaa tämän asian suhteen? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 1998) Komissiolla ei ole toistaiseksi ollut syytä huolestua toisen lapsen samanaikaiseen kuljettamiseen tarkoitetuista seisonta-alustoista, jotka asennetaan lastenrattaiden takaosaan. Edellä mainittua asiaa koskevia ilmoituksia ei ole myöskään saatu yleisestä tuoteturvallisuudesta 29. kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/59/ETY(1) säädetyn nopean varoittamisen järjestelmän yhteydessä, jonka mukaisesti tiedotetaan muun muassa vaarallisen tuotteen esiintymisestä yhteisön alueella. Kansallisten standardien kuten Yhdistyneen kuningaskunnan standardin BS 4792 ohella ei vielä ole Euroopan laajuista lastenrattaita koskevaa standardia. Standardia valmistellaan kuitenkin parhaillaan, ja ehdotus standardiksi annetaan piakkoin äänestettäväksi eurooppalaisen standardointielimen (Eurooppalainen standardisoimisjärjestö, CEN) kansallisille jäsenille. Kyseinen seisonta-alusta ei kuulu ehdotuksen piiriin. Jos kuitenkin kävisi ilmi, että tällaiseen alustaan liittyy erityinen vaara, se voitaisiin ottaa huomioon eurooppalaista standardia myöhemmin muutettaessa. Komissio valvoo, että asia otetaan tarvittaessa huomioon. (1) EYVL L 228, 11.8.1992.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1752/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Työpaikkojen luomisen kustannukset Komissio toteaa tiedonannossaan ympäristöstä ja työllisyydestä (KOM(97) 0592 lopullinen), että vuonna 1996 LIFE-hankkeiden yhteydessä luotiin noin 1 500 työpaikkaa ja yksi täysipäiväinen työpaikka maksoi vuodessa noin 30 000 ecua. Onko komissio samaa mieltä siitä, että tämä on erittäin korkea hinta työpaikkaa kohden, ja onko sillä mitään ajatuksia siitä, kuinka näistä työpaikoista saataisiin kannattavampia? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 1998) Life-Nature-hankkeiden tärkeimpänä tavoitteena on luonnon alueiden ja luontotyyppien suojelu. Työpaikkojen luominen on toissijainen, vaikkakin myönteinen, vaikutus. Kannattavuutta ei näin ollen voida mitata samalla tavoin kuin sellaisten toimenpiteiden osalta, jotka eivät ole ympäristön kannalta merkittäviä. Kunkin kokopäiväisen työpaikan vuosittaiset kustannukset osoittava luku ympäristöstä ja työllisyydestä (kestävän kehityksen Euroopan rakentaminen) annetun komission tiedonannon(1) liitteen 2 laatikossa 6 "Life-Nature-hankkeiden työllisyysvaikutus" on keskiarvo, jonka taustalla on suhteellisen pieni määrä hankkeita ja joka oli yksi Life-Nature-hankkeiden vuoden 1996 arvioinnissa saaduista tuloksista. Luku on enemmänkin suuntaa-antava, eikä se edusta ehdottoman todellisia kustannuksia luonnonsuojelun alalla. Lisäksi kustannukset koskevat ainoastaan välittömästi luotuja työpaikkoja, eikä niissä oteta huomioon välillisiä työllistäviä vaikutuksia esimerkiksi vasta käynnistetyn tai laajentuneen matkailuun liittyvän toiminnan ja maaseutumajoituksen kautta. On myös huomattava, että jotkut luoduista työpaikoista ovat tärkeitä siksi, että ne on voitu luoda Life-Nature-hankkeiden ansiosta syrjäisille seuduille, joihin työpaikkoja ei ole muuten mahdollista luoda. (1) KOM(97) 592 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1982/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) neuvostolle (17. kesäkuuta 1998) Aihe: Komission asiakirja verovapaan myynnin poistamisen vuoksi toteutettavista korvaavista toimista Voiko neuvosto varmistaa, että kuten toukokuussa pidetyssä Ecofin-neuvostossa sovittiin, komission asiakirja, jossa käsitellään korvaavien toimien toteuttamista alueilla, joihin vero- ja tullivapaan myynnin poistaminen jäsenvaltioiden väliltä kesäkuun 1999 jälkeen vaikuttaa raskaimmin, esitetään ja siitä keskustellaan ensi syksynä pidettävässä Ecofin-neuvostossa? Vastaus (24. syyskuuta 1998) Ecofin-neuvoston 19. toukokuuta 1998 pidetyssä istunnossa käydyn keskustelun tuloksena ilmeni, että ei ole yksimielisyyttä pyytää yhteisön laajuista tutkimusta vaikutuksista, jotka aiheutuvat EU:n sisäisen verovapaan myynnin 30. kesäkuuta 1999 tapahtuvasta lakkauttamisesta. Kansallisten tutkimusten ja kyseisen istunnon aikana tehtyjen kommenttien perusteella komissio aikoo kuitenkin selvittää työasiakirjassa, mitä välineitä jäsenvaltioilla on käytettävissään lakkauttamisesta aiheutuvien seurausten käsittelemiseksi.