ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0877/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. UMTS-toimilupien myöntäminen Ruotsissa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0877/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (2. huhtikuuta 2002) Aihe: UMTS-toimilupien myöntäminen Ruotsissa Ruotsin lehdistössä on kerrottu, että komissio käynnisti syyskuussa 2000 tutkinnan siitä, oliko lupien myöntäminen kolmannen sukupolven digitaalisille matkaviestinjärjestelmille (UMTS, jota sanotaan myös 3 G:ksi) Ruotsissa Euroopan unionin valtionapua koskevien sääntöjen vastainen. Useat matkaviestintäyritykset Ranskassa ja Alankomaissa ovat tiettävästi valittaneet komissiolle, että ruotsalaiset yritykset, joille luvat myönnettiin, eivät maksaneet markkinahintaa. Ruotsi käytti vertailevaa valintamenetelmää valitakseen neljä operaattoria, jotka kaikki saivat UMTS-toimiluvat ilmaiseksi. Jotkut jäsenvaltiot päättivät järjestää huutokauppoja ja myivät toimiluvat eniten tarjonneelle. Mikä oli komission Ruotsin UMTS-toimilupien myöntämistä koskeneen tiedustelun tulos? Mitä valintamenettelyä komissio pitää parhaana toimilupien myöntämisessä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2002) Komissio ei ole aloittanut mitään tutkimusta mahdolliseen valtionapuun liittyvistä kysymyksistä, jotka olisivat tulleet esille myönnettäessä lupia kolmannen sukupolven matkaviestintäoperaattoreille Ruotsissa. Komissio ei ole myöskään vastaanottanut valituksia siitä, että valtionapua olisi mahdollisesti annettu markkinahintaa alempien lisenssien myöntämisen yhteydessä. Toimilupien myöntämismenettelyn osalta komissio on ilmoittanut eri yhteyksissä, että mikäli jäsenvaltiot noudattavat yhteisön oikeuden voimassaolevia määräyksiä, ne voivat itse päättää menettelystä, jolla ne myöntävät kolmannen sukupolven toimilupia. (Katso muun muassa vastaukset kirjallisiin kysymyksiin P-1839/00 (Van Velzen(1)), E-1640/00 (Agag Longo(2)), E-1227/00 (Valdivielso de Cué(3)) ja E-3119/00 (Langenhagen(4)). (1) EYVL C 89 E, 20.3.2001. (2) EYVL C 136 E, 8.5.2001. (3) EYVL C 89 E, 20.3.2001, s. 16. (4) EYVL C 151 E, 22.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0472/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Uusi kansainvälinen rahoitusrakenne.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0472/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Uusi kansainvälinen rahoitusrakenne Argentiinan nykyinen kriisi, jossa talous on tuuliajolla ja jonka lopullisen ratkaisun tulokset ovat epävarmat, ja Aasian kriisi vuosina 19971998 ovat tuoneet esille tarpeen etsiä institutionaalisia ja käytännöllisiä normeja, jotka muodostaisivat uuden kansainvälisen rahoitusjärjestelmän. Tämän vuoksi Yhdysvaltojen valtiovarainministeriö esitteli viime lokakuussa kongressille joitakin perusseikkoja Kansainvälisen valuuttarahaston uudistamiseksi, koska tämän toiminta on sekä Aasian että Argentiinan kriisien aikana osoittanut uuden kansainvälisen rahoitusrakenteen tarpeen. Tarvitaanko komission mielestä uutta kansainvälistä rahoitusrakennetta ja miten se on tukenut EU:n nimissä niiden mekanismien parantamista, jotka voisivat auttaa Kansainvälistä valuuttarahastoa tarjoamaan positiivisempia ratkaisuja kuin ne, joita se on antanut Aasian ja Argentiinan kriiseissä? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (5. huhtikuuta 2002) Komissio analysoi äskettäisessä raportissaan Vastauksia globalisaation haasteisiin: selvitys kansainvälisestä valuutta- ja rahoitusjärjestelmästä ja kehitysrahoituksesta lukuisia kansainvälisen rahoitusrakenteen uudistusehdotuksia. Raportissa todetaan, että rahoitusjärjestelmä on toiminut hyvin viimeiset 50 vuotta. Se on osaltaan vaikuttanut maailmanlaajuiseen talouskasvuun ja mahdollistanut väestön elintason nousun tervettä politiikkaa harjoittavissa maissa. Järjestelmä on myös kyennyt selviytymään tilanteista, joissa maksutase on ollut epätasapainossa, ja takaamaan valuuttamarkkinoiden vakauden kriisiaikoinakin, mikä voitiin äskettäin todeta syyskuun 11. päivän terrori-iskujen myötä. Raportissa todetaan kuitenkin, että rahoitusympäristön muuttuminen asettaa poliittisille päätöksentekijöille uusia haasteita. 1990-luvun kansainväliset rahoituskriisit ovat käynnistäneet keskustelun kansainvälisen yhteisön, ennen kaikkea Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF), mahdollisuuksista ehkäistä vastaavia kriisejä ja pienentää vaaraa, että ongelmat leviäisivät maasta toiseen ja jopa horjuttaisivat koko rahoitusjärjestelmän tasapainoa. Komission raportissa tarkastellaan näitä ongelmia ja niiden pääasiallisia ratkaisuehdotuksia, alkaen pienimuotoisista, kuten paremmasta tiedonvälityksestä markkinaosapuolille, ja ulottuen aina hyvin kunnianhimoisiin, kuten koko maailmalle yhteiseen valuuttaan, asti. Raportti käsittelee myös yksityisen sektorin osallistumista rahoituskriisien torjuntaan ja ratkaisemiseen. Neuvosto suhtautuu myönteisesti komission raporttiin ja tulee hyödyntämään sitä asian jatkokäsittelyssä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1332/02 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle. Yhteisen kalastuspolitiikan tarkistaminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1332/02 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle (8. toukokuuta 2002) Aihe: Yhteisen kalastuspolitiikan tarkistaminen Voiko komissio kertoa, millä tavoin kalastuspolitiikkaa säänneltäisiin Euroopan unionin vesillä, jos yhteisestä kalastuspolitiikasta ei päästä sopimukseen 31. joulukuuta 2002 mennessä? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1332/02, E-1346/02, E-1364/02 ja P-1387/02 (29. toukokuuta 2002) Jos yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksesta ei päästä sopimukseen 31. joulukuuta 2002 mennessä, nyt voimassaolevat säännöt jäävät voimaan, ellei komissio ehdota ja neuvosto hyväksy sitä ennen tai sen jälkeen muita asetuksia, joilla niitä muutetaan, kuitenkin lukuunottamatta jäsenvaltioiden 12 merimailin rajaa koskevia sääntöjä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0936/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Tehoviljeltävien kalojen hyvinvointi.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0936/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (9. huhtikuuta 2002) Aihe: Tehoviljeltävien kalojen hyvinvointi Aikooko komissio ryhtyä toimiin tehoviljeltävien kalojen olojen sääntelemiseksi ottaen erityisesti huomioon suurimmat kalatiheydet, tauot kalojen ruokinnassa sekä teurastusmenetelmät? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2002) Yhteisöllä ei ole tällä hetkellä viljeltävien kalojen hyvinvointia koskevaa erityistä lainsäädäntöä. Tuotantoeläinten suojelusta 20 päivänä heinäkuuta 1998 annettuun neuvoston direktiiviin 98/58/EY(1) sisältyviä joitakin yleisiä edellytyksiä kuitenkin sovelletaan myös viljeltyihin kaloihin. Lisäksi Euroopan neuvoston tuotantoeläinten suojelua koskevan yleissopimuksen puitteissa on laadittu suosituksia eri eläinlajien suojelusta. Kaikki jäsenvaltiot ja yhteisö ovat tämän yleissopimuksen osapuolia, minkä seurauksena komissio osallistuu tiiviisti näiden suositusten valmisteluun. Tällä hetkellä käydään keskusteluja viljeltyjä kaloja koskevasta erityisestä suosituksesta. Direktiivi 98/58/EY tarjoaa mahdollisuuden ryhtyä toimenpiteisiin yhteisötasolla, jos se on tarpeen näiden Euroopan neuvoston suositusten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi yhteisössä. Ennen päätöstä tätä asiaa koskevista yhteisötason säädöksistä on odotettava suosituksen hyväksymistä ja ensimmäisiä kokemuksia sen soveltamisesta. (1) EYVL L 221, 8.8.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1101/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Valtavan suuret veistokset Sisiliassa.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1101/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Valtavan suuret veistokset Sisiliassa Tietääkö komissio Sisiliassa lähellä Calatafimiä toteutettavasta hankkeesta, johon sisältyy valtavien paavi Johannes Paavalia II:ta, Äiti Teresaa ja Padre Pioa esittävien sementtiveistosten rakentaminen? Rahoittaako komissio tätä hanketta, ja jos vastaus on myönteinen, kuinka suuresta rahasummasta on kyse? Millä perusteella tällaisia hankkeita rahoitetaan? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 2002) Komissio ei ole saanut tietoa mainitusta hankkeesta, joten se vastaa kieltävästi arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0428/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle. Liikenteenvalvontakameroiden asentaminen Ateenaan.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0428/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) neuvostolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Liikenteenvalvontakameroiden asentaminen Ateenaan Kreikan lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan keskeisille paikoille Ateenaan asennetaan seuraavien kuukausien aikana noin 20 kameraa, joilla kuvataan tieliikennelain rikkomuksiin syyllistyviä henkilö- ja linja-autoja sekä takseja. Tarkemmin sanottuna tarkoituksena on asentaa 50 valvontapistettä, joiden välillä siirrellään 20 kameraa. Näiden laitteiden asentaminen on herättänyt, kuten odotettua, perusteltuja kysymyksiä kansalaisten yksityiselämään kohdistuvista loukkauksista. Voiko neuvosto ilmoittaa minulle, mikä on sen kanta tähän kreikkalaisviranomaisten päätökseen? Onko se kansalaisten henkilötietojen suojelua koskevan yhteisön lainsäädännön vastainen? Vaarantaako näiden laitteiden asentaminen kansalaisten yksilönoikeudet ja jos vaarantaa, millä tavoin? Missä muissa EU:n jäsenvaltioissa on asennettu vastaavia laitteita ja miten niitä on hyödynnetty? Vastaus (26. kesäkuuta 2002) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklan nojalla neuvosto ei puutu sisäisiin toimenpiteisiin, jotka on tarkoitettu yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi tai sisäisen turvallisuuden suojaamiseksi. Näin ollen neuvosto ei ota kantaa arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen esille ottamaan asiaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0649/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Radioaktiiviset päästöt.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0113 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0649/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (11. maaliskuuta 2002) Aihe: Radioaktiiviset päästöt Irlannin säteilysuojainstituutti (Radiological Protection Institute of Ireland, RPII) ilmoitti viimeisimmässä vuosiraportissaan, joka julkaistiin tämän vuoden tammikuussa, että Englannin Sellafieldin radioaktiivisen jätteen ja plutoniumin käsittelylaitoksen merilevistä mitatun radioaktiivisen teknetium-99:n määrä on 150 kertaa korkeampi Koillis-Irlannissa kuin etelä- ja länsirannikoilla. RPII vahvisti myös, että Sellafieldin radioaktiiviset päästöt ovat edelleen Irlannin meriympäristön suurin saastuttaja. Selonteossa todettiin myös, että teknetium-99:n määrä ylittää yhä huomattavasti vuoden 1994 määrät ja on siten edelleen suuri huolenaihe. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan säteilysuojeluviranomaiset ja hallituksen ministerit edelleen vähättelevät Sellafieldin radioaktiivisten päästöjen aiheuttamaa vaaraa, aikooko komissio nyt koota asiantuntijaryhmän tutkiakseen, miksi kahden jäsenvaltion eri säteilysuojeluviranomaisten näkemykset Sellafieldin säteilyriskistä eroavat niin suuresti toisistaan? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. huhtikuuta 2002) Kuten arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0334/02(1) annetussa vastauksessa vahvistettiin, komissio on tietoinen siitä, että merilevien radionuklidipitoisuudet vaihtelevat huomattavasti paikasta toiseen, mutta absoluuttiset pitoisuudet eivät kuitenkaan ole säteilyn kannalta merkittäviä. Raporttia The radiological exposure of the population of the European Community from radioactivity in North European marine waters, project Marína (Radiation Protection 47, 1990) päivitetään parhaillaan, ja siinä tarkastellaan näitä seikkoja. Raportista keskustellaan myöhemmin asiaan liittyvässä OslonPariisin komissiossa (OSPAR) ja muissa kansainvälisissä konferensseissa. Komission mielestä ei näin ollen ole tarpeen kutsua asiantuntijoita vielä erikseen koolle käsittelemään tätä asiaa. (1) EYVL C 205 E, 29.8.2002, s. 120.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1200/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Tarjouskilpailut.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1200/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (26. huhtikuuta 2002) Aihe: Tarjouskilpailut Katsooko komissio, että Ison-Britannian hallitus toimi yhteisön oikeuden vastaisesti myöntäessään isorokkorokotusten toimittamista koskevan sopimuksen PowderJect-yhtiölle ilman tarjouskilpailua? Frederik Bolkestein komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1199/02, E-1200/02 ja E-1201/02 (6. kesäkuuta 2002) Komissio on tietoinen, että kirjalliset kysymykset E-1200/02 ja E-1201/02 liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten järjestämään tarjouskilpailuun, jonka aiheena on isorokkorokotteiden toimittaminen mahdollisten terrori-iskujen varalle ottaen huomioon 11:nnen syyskuuta 2001 järkyttävät tapahtumat ja etenkin niiden johdosta esitetyt mahdollisuudet biologisten ja kemiallisten aseiden käyttöön terrori-iskun yhteydessä. Komissio ei tunne kaikkia toimenpiteitä, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on voinut toteuttaa tarjouskilpailun yhteydessä. Tietojen puuttuessa ei ole mahdollista tehdä lopullisia päätelmiä siitä, kuuluuko tämä nimenomainen sopimus 14 päivänä kesäkuuta 1993 julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 93/36/ETY(1) soveltamisalaan, eikä siitä, olisiko sopimuspuoli pitänyt valita avoimen kilpailun kautta. Kirjallisen kysymyksen E-1199/02 osalta komission saamien tietojen mukaan jäsenvaltioissa, joissa on valmistettu hätätilarokotteita mahdollisten terroriuhkien varalle sen jälkeen, kun Yhdysvalloissa todettin pernaruttobakteerin levitystapauksia vuonna 2001, ei ole noudatettu avointa tarjouskilpailua koskevia menettelyjä asiaan liittyvien turvallisuusnäkökohtien vuoksi. Edellä mainitun direktiivin 2 artiklassa säädetään poikkeuksista avointa tarjouskilpailua koskeviin säännöksiin. Poikkeukset käsittävät tavaranhankintoja koskevat sopimukset, jotka on julistettu salaisiksi tai joiden toteuttaminen edellyttää kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisia erityisiä turvatoimia, taikka jos kyseisen jäsenvaltion keskeiset turvallisuusedut sitä vaativat. Koska kyseessä on poikkeus yleissääntöön, jonka mukaan julkiset hankintasopimukset on tehtävä julkisen tarjouskilpailun tuloksena, 2 artiklaa on tulkittava tiukan tapauskohtaisesti. Asiaan voi liittyä esimerkiksi ilmeinen tarve olla sopimuksen tekemisen ajankohtana ilmoittamatta sopimuksen olemassaolosta tai luonteesta yleiseen turvallisuuteen liittyvistä syistä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. lokakuuta 1999 asiassa C- 273/97 antamassa ratkaisussa todetaan, että jäsenvaltioilla on tiettyä harkintavaltaa, kun ne ryhtyvät tarpeellisiksi katsomiinsa toimiin jäsenvaltion yleisen turvallisuuden suojaamiseksi. Tämä saattaa myös olla asiaan vaikuttava tekijä tämäntyyppisessä tapauksessa. (1) EYVL L 199, 9.8.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1105/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Alueelliset BKT-luvut.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1105/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Alueelliset BKT-luvut Viitaten kirjalliseen kysymykseeni E-0100/2002(1) annettuun vastaukseen, voiko komissio ilmoittaa, tarjoaako mikään jäsenvaltio sellaisia hintasarjoja (eli alueellisesti kerättyjä kuluttajahintaindeksejä), joiden avulla alueet voivat arvioida BKT-lukujensa todellista kasvua tiettynä ajanjaksona? Kerätäänkö yksityisesti tai virallisesti tiettyä tavara- ja palvelukoria koskevia muita sarjoja, joiden avulla voidaan jossain määrin vertailla alueellista ja kansallista inflaatiota? (1) EYVL C 160 E, 4.7.2002, s. 182. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2002) Seuraavassa ovat pyydetyt tiedot: - Saksa: Tietoja ei ole saatavilla heinäkuun 2000 jälkeen. Tuolloin alueellisia hintatietoja kerättiin, mutta ei sellaisessa muodossa, että alueellisia tulovertailuja voitaisiin tehdä. Entisen Saksan demokraattisen tasavallan (DDR) ja entisen Länsi-Saksan kuluttajahintaindeksit (KHI:t) kuitenkin julkaistiin. - Espanja: Tietoja ei ole saatavilla heinäkuun 2000 jälkeen. Tuolloin aluetason KHI:t julkaistiin NUTS 3 -tasolla. - Italia: Tietoja ei ole saatavilla heinäkuun 2000 jälkeen. Tuolloin Italian tilastolaitos (ISTAT) julkaisi jokaisen 20 alueen pääkaupungin kuluttajahintaindeksin. Lisäksi noin 80 kuntaa julkaisi oman KHI:nsä. - Itävalta: Kansallisten kuluttajahintaindeksien erittelyä NUTS 2 -tasolla ei julkaista, mutta ne ovat pyynnöstä saatavilla (maksua vastaan). Muista aluetason hintaindekseistä ei ole saatavilla tietoja. - Portugali: Tietoja ei ole saatavilla heinäkuun 2000 jälkeen. Tuolloin aluetason KHI:t julkaistiin NUTS 2 -tasolla. - Suomi: Aluetason KHI:t julkaistaan NUTS 2 -tasolla, mutta niiden ei katsota soveltuvan reaalisten aluetason BKT-estimaattien tuottamiseen. Muita vastaavia aluetason hintaindeksejä ei tuoteta. Belgia, Tanska, Kreikka, Ranska, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät julkaise aluetason kuluttajahintaindeksejä eikä näissä maissa tiettävästi tuoteta mitään muitakaan vastaavia indeksejä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0511/02 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle. Polion jälkitautia käsitelleen 15. marraskuuta pidetyn terveysministerien neuvoston seuranta.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0096 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0511/02 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle (27. helmikuuta 2002) Aihe: Polion jälkitautia käsitelleen 15. marraskuuta pidetyn terveysministerien neuvoston seuranta EU:n terveysministerien neuvosto käsitteli viime marraskuun 15. päivä tuolloisen puheenjohtajamaan ehdotuksesta päätöksiä, joita voitaisiin tehdä postpoliosyndroomaan liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja siitä kärsivien henkilöiden tilanteen parantamiseksi. Mihin toimenpiteisiin neuvosto on ryhtynyt kokouksen jälkeen? Miten jäsenvaltiot ovat vastanneet? Mitä ehdotuksia puheenjohtajavaltio aikoo tehdä tuhansien tästä oireyhtymästä kärsivien kansalaisten tarpeiden tyydyttämiseksi? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0511/02 ja E-0768/02 (26. kesäkuuta 2002) Puheenjohtajavaltio Belgia otti 15. marraskuuta 2001 neuvostossa esille sen, että polion myöhäisoireyhtymä on vakava ja herkkä kansanterveyden ongelma, jonka tehokas korjaaminen edellyttää asianmukaisia toimia. Asiasta on lisää tietoa puheenjohtajavaltion neuvostolle osoittamassa ilmoituksessa, johon puheenjohtajavaltion neuvostossa esittämät puheenvuorot perustuivat. Tähän neuvoston asiakirjaan voi tutustua neuvoston www-sivuilla. Neuvosto muistuttaa arvoisille parlamentin jäsenille, että terveydenhoitopalveluiden ja sairaanhoidon tarjonta on jäsenvaltioiden vastuulla ja näin ollen neuvostolla ei ole toimivaltaa arvioida yksittäisten jäsenvaltioiden menettelyä asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0818/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Väestön väheneminen ja työttömyysaste Galiciassa.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0142 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0818/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (27. maaliskuuta 2002) Aihe: Väestön väheneminen ja työttömyysaste Galiciassa Työttömyyttä ja alueellista kehitystä koskevissa EU:n raporteissa vahvistetaan, että Euroopan unionissa vallitsee suora korrelaatio työttömyyden ja asukaskohtaisten matalien tulojen välillä. Työttömyydestä vähiten kärsivät alueet keskiarvo 2,7 prosenttia kuuluvat pääasiassa rikkaisiin alueisiin, kun taas työttömyydestä eniten kärsivät alueet keskiarvo 21,9 prosenttia sijaitsevat vähiten kehittyneissä maissa. Galicialle on nykyisin luonteenomaista väestön väheneminen. Espanjan työttömyystilannetta koskevien viimeisimpien tietojen mukaan Galician työttömyysaste nousi helmikuussa 12,88 prosenttiin, minkä myötä näkyvissä ei ole työssäkäyvän väestön liikkuvuutta, joka antaisi otaksua, että lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä muuttoliike kääntyisi positiiviseksi. Mihin sellaisiin toimiin neuvosto on ryhtynyt Lissabonissa käynnistetyn ja Barcelonassa jatketun prosessin puitteissa kestävän kehityksen, köyhyyden vähentämisen, paremman sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamisen, täystyöllisyyden erityisesti naisten ja työn laadun edistämisen puolesta, jotka voisivat soveltua muuttamaan positiivisesti ja huomattavalla tavalla työssäkäyvän väestön tilannetta ja työllisyyttä Galician kaltaisella alueella ja jotka mahdollistaisivat, että alue selviäisi suhteellisesta jälkeenjääneisyydestään? Vastaus (27. kesäkuuta 2002) Neuvosto pyytää kysyjää tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut Elisa Damiãon esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0589/02 Lissabonin strategiasta, sillä Galician tapauksessa noudatetaan kyseisen strategian periaatteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0358/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan laajuisen solidaarisen vapaaehtoispalveluksen käyttöön ottaminen.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0079 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0358/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Euroopan laajuisen solidaarisen vapaaehtoispalveluksen käyttöön ottaminen Useimmissa EU-maissa asevelvollisuus on lakkautettu, joten olisi mielekästä pohtia Euroopan laajuisen solidaarisuuspalveluksen luomista täysikäisille miehille ja naisille. Palvelukseen sisältyisi peruskoulutusta ensiavun antamisessa, sosiaalityössä, ekologisissa palveluissa ja aseiden käytössä, myös jotta niiden vaarallisuus osattaisiin arvioida oikein. Tämä pakollinen koulutus voisi kestää 23 kuukautta ja se voitaisiin ottaa käyttöön kaikissa EU-maissa, jolloin sekä miehet että naiset olisivat jo tänä aikana valmiita hätätapausten varalta. Voiko neuvosto ilmoittaa, pitääkö se tällaista ehdotusta toteuttamiskelpoisena ja hyödyllisenä tai aikooko se käynnistää vastaavaa politiikkaa? Vastaus (26. kesäkuuta 2002) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei tällaisen palveluksen järjestäminen kuulu sen toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0751/02 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) neuvostolle. Yhdistyneen Kuningaskunnan Private Finance Initiative (PFI) -ohjelmat.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0132 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0751/02 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) neuvostolle (19. maaliskuuta 2002) Aihe: Yhdistyneen Kuningaskunnan Private Finance Initiative (PFI) -ohjelmat Onko neuvosto tietoinen Yhdistyneen Kuningaskunnassa käytössä olevista Private Finance Initiative -ohjelmista (julkisten hankkeiden rahoittamiseksi yksityisin investoinnein) ja katsooko se, että ne ovat julkisia hankintoja koskevan nykyisen lainsäädännön mukaiset? Katsooko neuvosto myös, että kyseinen käytäntö on yhdenmukainen julkisia tavara- ja palveluhankintoja sekä julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun komission uuden direktiiviehdotuksen(1) ja erityisesti sen 1 artiklan 7 kohdan ja 32 artiklan kanssa? Mitä seurauksia neuvosto arvioisi koituvan siitä, jos direktiiviä muutettaisiin Euroopan parlamentin hyväksymien tarkistusten ja erityisesti tarkistuksen 24 mukaisesti? (1) KOM(2000) 275 lopullinen, EYVL C 29 E, 30.1.2001, s. 11. Vastaus (26. kesäkuuta 2002) Neuvostolla ei ole tapana ilmaista mielipidettään säädöstekstistä sitä koskevan lainsäädäntömenettelyn aikana, joka johtaa säädöksen antamiseen. Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä esittämään komissiolle kysymyksensä kyseisten menetelmien yhdenmukaisuudesta uuden direktiiviehdotuksen kanssa.