ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3431/00 esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE), Gianni Vattimo (PSE), Bruno Trentin (PSE), Elena Paciotti (PSE) ja Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Pohjois-Italian tulvat.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0115 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3431/00 esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE), Gianni Vattimo (PSE), Bruno Trentin (PSE), Elena Paciotti (PSE) ja Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Pohjois-Italian tulvat Poikkeuksellisen huonojen säiden vuoksi Luoteis-Italiassa on ollut erityisen pahoja tulvia, joista ovat joutuneet kärsimään erityisesti Aostanlaakson, Piemonten ja Ligurian alueet sekä osa Lombardian alueesta. Tähän mennessä tulvista on koitunut huomattavia inhimillisiä kärsimyksiä: kuolonuhreja on 23 ja kadonneita 11, ja lehtitietojen mukaan lisäksi yli 40 000 ihmistä on jouduttu evakuoimaan. Myös maataloudelle ja teollisuudelle koituneet aineelliset vahingot ovat valtavat (ensimmäisten arvioiden mukaan noin 3 450 miljardia liiraa). Euroopan parlamentti antoi 28. tammikuuta 2000 päätöslauselman Euroopan myrskyistä, ja komission jäsen Michel Barnier oli puolestaan antanut asiasta lausuntoja istuntosalissa 18. tammikuuta 2000 käydyn keskustelun yhteydessä. Voisiko komissio näin ollen tutkia mahdollisuutta myöntää yhteistyössä Italian valtion- ja paikallishallinnon viranomaisten kanssa kyseisille alueille varoja rakennerahastoista ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (tukiosasto) tuhoja kärsineiden alueiden perusrakenteiden jälleenrakentamisen helpottamiseksi ja töiden jouduttamiseksi, jotta katastrofin uhreiksi joutuneet ihmiset voisivat mahdollisimman pian palata takaisin normaaliin elämään? Michel Barnier'n komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3431/00, E-3464/00, E-3475/00 ja P-3583/00 (13. joulukuuta 2000) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin jäsen Michl Ebnerin suulliseen kysymykseen H-0857/00 parlamentin marraskuussa 2000 pidetyssä ensimmäisessä istunnossa(1). Lisäksi kysyjä voisi tutustua komission puheenvuoroon 25. lokakuuta 2000 pidetyssä lokakuun toisessa istunnossa käydyssä keskustelussa ilmastonmuutoksista(2) ja 16. marraskuuta 2000 pidetyssä marraskuun istunnossa käydyssä keskustelussa tulvista Euroopassa(3). (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (marraskuu 2000). (2) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (lokakuu II 2000). (3) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (marraskuu 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2134/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Matkailualan yrityksille myönnettävä tuki.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0070 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2134/00 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Matkailualan yrityksille myönnettävä tuki Saksalainen matkailualan yritys Eggeland Reisen, joka järjestää matkoja Sisiliaan, väittää saavansa tukea Euroopan unionilta. Näiden matkojen aikana järjestetään kodintekstiilien ja -koneiden myyntiesittely. Yritys ilmoittaa kotipaikakseen Leinefelden (Thüringenin osavaltiossa), mutta kaikki matkajärjestelyt hoitaa kuitenkin PHG Hermes Verwaltungs GmbH, joka sijaitsee Stuckenbrockissa Bielefeldin lähellä (Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa). Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Tukeeko EU jompaakumpaa edellä mainituista yrityksistä ja erityisesti niiden Sisiliaan suuntautuvia matkoja? 2. Jos tukee, kuinka suuri tämä tuki on? 3. Mitkä ehdot matkailuyrityksen on täytettävä tuen saamiseksi, jos se mainostaa tiettyjä tuotteita järjestämiensä matkojen aikana? 4. Miten komissio valvoo näiden ehtojen täyttymistä tuen myöntämisen jälkeen? 5. Mihin toimiin komissio ryhtyy niitä yrityksiä vastaan, jotka väärin perustein väittävät saavansa Euroopan unionin tukea? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 2000) 1. ja 2. Komission saatavissa olevien tietojen perusteella Eggeland Reisen tai PHG Hermes -matkatoimistoille ei ole myönnetty minkäänlaista tukea mihinkään tarkoitukseen, eikä missään tapauksessa Sisiliaan suuntautuvien matkojen järjestämiseen. Sisilia on tavoite 1 -alue, joka saa tukea rakennerahastoista myös matkailun edistämiseen. Tukea ei kuitenkaan myönnetä matkatoimistoille Sisiliaan suuntautuvien matkojen edistämiseen. 3. ja 4. Yhteisön rahoitustukea ei ole saatavissa tämänkaltaiseen tuotteiden menekin edistämiseen. 5. Jäsenvaltion on itse tarvittaessa ryhdyttävä asianmukaisiin toimenpiteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2207/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Syrjintä Luxemburgin jalkapalloliitossa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0071 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2207/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Syrjintä Luxemburgin jalkapalloliitossa Eräitä Luxemburgissa toimivia jalkapalloseuroja, joiden johto ja pelaajat ovat suurimmaksi osaksi portugalilaisia, on estetty liittymästä Luxemburgin jalkapalloliittoon. Luxemburgin jalkapalloliitto on joutunut luopumaan alkuperäisestä perustelustaan, jonka mukaan nämä seurat ovat ulkomaisia. Liitto on sittemmin turvautunut monenlaisiin konsteihin ja esittänyt vaatimuksia, joita ei ole sen omissa säännöissä. Kun seurat ovat täyttäneet liiton kaikki vaatimukset, se on turvautunut viime hetken tekosyihin, kuten tänä vuonna Águias Boavista -seuran tapauksessa. Eikö Luxemburgin jalkapalloliiton toiminta johda eri kansallisuuksista koostuvien mutta saman Luxemburgin lainsäädännön alaisten seurojen väliseen syrjintään? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2000) Komissio on sitä mieltä, että urheiluliiton harjoittama seurojen syrjintä sillä perusteella, että osalla tiettyjen seurojen jäsenistä, pelaajista ja/tai johtajista on jonkin muun jäsenvaltion kansalaisuus, on yhteisön lainsäädännön ja eritoten työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68(1) 7 artiklan 2 kohdan vastaista. Kyseisessä säännöksessä todetaan, että työntekijöiden, joilla on jonkin toisen jäsenvaltion kansalaisuus, on saatava samat sosiaaliset ja verotukseen liittyvät edut kuin kotimaisten työntekijöiden. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut useassa tuomiossaan, että säännöstä sovelletaan myös vapaa-ajan toimintaan, ja harrastelijaurheilu ilmiselvästi on vapaa-ajan toimintaa(2). Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen seikkaan, että tässä tapauksessa yhteisön lainsäädäntöä on rikkonut yksityinen toimija, koska urheiluliittojen toiminta kuuluu yksityisoikeuden piiriin. Näin ollen komissiolla ei ole toimivaltaa puuttua asiaan eikä tutkia sitä virallisesti. Yksityisen urheiluliiton ollessa kyseessä komissio voisi toimia suoraan ainoastaan kilpailusääntöjen perusteella. Kilpailuseikat eivät kuitenkaan kuulu tähän tapaukseen, joten syrjinnän mahdollisten uhrien on käännyttävä kansallisen tuomioistuimen puoleen. (1) EYVL L 257, 19.10.1968. (2) Asia C-334/94 (Kok. 1996, I-1307).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2704/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Lentolippujen hinnat EU:n alueella.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0154 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2704/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Lentolippujen hinnat EU:n alueella Voiko komissio ilmoittaa, mikä on keskimääräinen lentolipun hinta yhtä pitkillä matkoilla EU:ssa ja USA:ssa tyypillisillä lyhyen, keskipitkän ja pitkän matkan reiteillä? Onko EU:n hintojen suhteellisessa asemassa tapahtunut muutoksia viimeisen kymmenen vuoden aikana ja millaista näyttöä asian suhteen on olemassa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 2000) Kansainvälisten vertailujen mukaan ero ei koske Atlantin kummallakaan puolella niinkään hintoja vaan reittejä, joista toisilla esiintyy todellista kilpailua, kun taas toisilla toimii yksi tai kaksi lentoliikenteen harjoittajaa vailla kilpailijoita. Matkailualalla tehdyn selvityksen mukaan näyttää siltä, että 1990-luvun puolivälissä yhteisön matkustajat maksoivat vastaavasta matkasta turistiluokassa keskimäärin 2040 prosenttia enemmän kilometriltä kuin amerikkalaiset matkustajat. Vuoteen 1997 mennessä tämä ero näyttää melkein hävinneen. Turistiluokan lentojen hinnat yhteisön kilpailukykyisimmillä reiteillä ovat nykyisin verrattavissa Yhdysvaltojen kilpailukykyisimpien reittien hintoihin, mutta Atlantin molemmin puolin on vielä useita reittejä, joilla on vähemmän kilpailua ja korkeammat hinnat. Koska Yhdysvaltojen markkinat ovat pidempään olleet vapaat ja kulut alalla ovat alhaisemmat, viimeksi mainittuja reittejä on oletettavasti enemmän yhteisöllä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2534/00 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle. Luontotyyppidirektiivi.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2534/00 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Luontotyyppidirektiivi Oberrheinin varrella sijaitsevat soranottoon tarkoitetut alueet kuuluvat lähes kokonaisuudessaan luontotyyppidirektiivin alaisuuteen. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Mitä tämä merkitsee paikallisten soranottamoiden liiketoiminnalle? 2. Mitä merkitystä direktiivin alaisuuteen kuulumisella on niille alueille, jotka on alueellisessa suunnitelmassa määritetty varastoalueiksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Alueet, jotka Saksa on tähän mennessä ilmoittanut lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) mukaisesti ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(2) mukaisesti, eivät ole vielä riittäviä. Tämä koskee erityisesti Baden-Württembergin osavaltiota, jossa Oberrheinebene suurimmaksi osaksi sijaitsee. Ensimmäiseksi painotettakoon, että Saksan on pikaisesti ilmoitettava sopivat lintu- ja luontotyyppidirektiiveissä tarkoitetut alueet, Oberrheinebenessa sijaitsevat alueet mukaan luettuina. Kansallisten viranomaisten on päätettävä yhteisön luonnonsuojelulainsäädäntöä (etenkin luontotyyppidirektiivin 6 artiklaa) soveltaessaan, millainen merkitys kussakin tapauksessa kyseisten alueiden nimeämisellä on mainituille louhoksille. Kaikkiin soranottoa koskeviin uusiin suunnitelmiin tai hankkeisiin, joita varten vaaditaan lupa (Abgrabungsgenehmigung) ja joilla voi olla merkittäviä vaikutuksia Natura 2000 -alueisiin, on sovellettava direktiivin 92/43/ETY 6 artiklaa, vaikka olisikin tiedossa, että sora on resurssi. Direktiivin 6 artiklan soveltamisalasta on tietoja komission laatimassa esitteessä (Natura 2000 -alueiden suojelu ja käyttö: Luontodirektiivin 92/43/ETY 6 artiklan säännökset), jonka saa seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/environment/nature/home.htm (yhteisön luonnonsuojelulainsäädäntöä koskeva osa). Jo 1960- ja 1970-lukujen tieteellisessä kirjallisuudessa todetaan, että louhosten myös soralouhosten ennallistamisella on myönteisiäkin vaikutuksia(3). Siksi kaikkia Natura 2000 -alueiden naapurissa sijaitsevia louhoksia ei pidä pitää katastrofeina. Lievennys- ja korvaustoimenpiteet, kuten ennallistaminen, joissa otetaan huomioon luonnonsuojelun ja sora-alan edut, voivat olla toteuttamiskelpoisia monissa tapauksissa. Oberrheinebenessa on kuitenkin paljon maatalouskäytössä olevia maita (esimerkiksi maissipeltoina) ja sora tai kivimurske ovat laajalti esiintyviä raaka-aineita. Siksi jäsenvaltioiden ei liene liian vaikeaa löytää soralouhoksia Natura 2000 -alueiden ulkopuolelta. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992. (3) Ks. esim. Weinzierl (1964): Kiesgrube und Landschaft.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2918/00 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Joihinkin koirarotuihin kohdistettavat kiellot.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2918/00 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Joihinkin koirarotuihin kohdistettavat kiellot Onko komissio tietoinen äskettäin Saksassa säädetyistä laeista, joilla kielletään tietyt koirarodut? Onko komissiolla kantaa siihen, pitäisikö vastaavat kiellot ottaa käyttöön koko EU:n alueella? Onko komissio tietoinen siitä, että saksalaisen kiellon piiriin on sisällytetty mahdollisesti epähuomiossa staffordshirenbullterrieri, vaikka se ei olekaan millään muotoa sama rotu kuin amerikanstaffordshirenterrieri, joka muistuttaa pitbull-terrieriä? Jos komissio aikoo ehdottaa tätä asiaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä, varmistaako se, että tällaiset väärinkäsitykset vältetään? Ottaako se myös asian esille Saksan kanssa, jotta maan kansalliseen lainsäädäntöön tehtäisiin oikaisu tässä asiassa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 2000) Komissio vastaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että tällä hetkellä ei ole olemassa yhteisön säädöksiä tiettyjen koirarotujen kieltämiseksi. Yhdenmukaistamisen puuttuessa jäsenvaltiot voivatkin hyväksyä asianmukaisia toimia ihmisten elämän suojelemiseksi, kunhan ne noudattavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä, etenkin sen 28 ja 30 artiklaa (ent. 30 ja 36 artikla). Komissio tutkii myös parhaillaan, onko Saksan tuleva säädös perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklan mukainen. Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet vaarallisilta koirilta suojautumista koskevasta lakiehdotuksestaan osana teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22. kesäkuuta 1998 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY(1) säännöksiä. (1) EYVL L 204, 21.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3034/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Turkin ja Euroopan unionin kumppanuussopimuksen teksti.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3034/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Turkin ja Euroopan unionin kumppanuussopimuksen teksti Yleisesti tiedetään, että Helsingin huippukokouksessa päätettiin, että Turkki hyväksytään EU:n jäsenehdokkaaksi tietyillä yksiselitteisesti määritetyillä ehdoilla. Koska komissio tunnetusti pyrkii panemaan huippukokousten päätökset tarkalleen täytäntöön ja edellyttää Euroopan kansojen samoin kuin Euroopan hallitusten käsityksiä hallitsevien perusperiaatteiden tarkkaa soveltamista ja koska osa Turkin lehdistöstä suhtautui erittäin vihamielisesti EU:n edustajien viime heinäkuussa Ankarassa käymiin keskusteluihin, syntyy vaikutelma, jonka mukaan tietyt tahot mahdollisesti pyrkivät siihen, että Turkin jäsenehdokkuutta koskevia yksiselitteisiä sanamuotoja ei sisällytetä Turkin ja EU:n välisen kumppanuussopimuksen tekstiin. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Helsingin huippukokouksessa määritetyt Turkin jäsenehdokkuuden ehdot, jotka koskevat Kyproksen ongelman ratkaisemista, ihmisoikeustilanteen parantamista, kurdikysymystä, Turkin aluevaatimuksia Egeanmerellä ja niiden ratkaisemista Haagin kansainvälisessä tuomioistuimessa, poliittisen järjestelmän demokratisointia ja Helsingissä päätettyjä muita poliittisia edellytyksiä, sisällytettäisiin kumppanuussopimuksen johdanto-osan asemesta itse sopimustekstiin? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2000) Komissio seuraa tarkkaan Turkin edistymistä Kööpenhaminassa vahvistettujen arviointiperusteiden täyttämisessä. Se esittää tarkkailun tulokset Turkkia koskevassa määräaikaiskertomuksessa ja Turkin liittymiskumppanuudessa, joka on tarkoitus vahvistaa 8. marraskuuta 2000. Ihmisoikeustilanteesta, Kyproksen kysymyksestä ja muista poliittisista asiakysymyksistä käydään säännöllistä vuoropuhelua EU:n ja Turkin kesken.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3156/00 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) komissiolle. Urheilu- ja huviveneitä koskevat liikennöintimaksut Kreikassa.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0241 - 0241



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3156/00 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: Urheilu- ja huviveneitä koskevat liikennöintimaksut Kreikassa Onko komissio tietoinen, että Kreikan lain 2743/1999 11 artiklan 1 momentissa säädetään, että yli seitsemän metrin pituisten yksityiskäyttöön tarkoitettujen kaikkien lippujen alla kulkevien urheilu- ja huviveneiden, joiden kotisatama on muualla kuin Kreikassa, on suoritettava liikennöintimaksu? Onko komissio myös tietoinen, että tämä maksu suoritetaan satamapoliisiviranomaisten erityiselle pääomatilille? Onko komissio sitä mieltä, että tämä maksu rikkoo yhtenäisen Euroopan perusperiaatetta ja yhteisön lainsäädäntöä, erityisesti vapaata liikkuvuutta ja määräystä, jonka mukaan EU:n jäsenvaltiot eivät saa periä maahantulomaksuja muilta EU:n kansalaisilta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra von Wogau esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1062/00(1). (1) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s. 150.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2919/00

esittäjä(t): Didier Rod (Verts/ALE) komissiolle

(19. syyskuuta 2000)

Aihe: Tieteen ja teknologian alan yhteistyö kehitysmaiden kanssa

Viidennessä tutkimuksen puiteohjelmassa on myönnetty noin 210 miljoonaa euroa kehitysmaiden tieteelle ja teknologialle varsinkin terveydenhuollon, ympäristönsuojelun ja maatalouden aloilla. Tieteen ja teknologian alalla on jo pitkään tehty yhteistyötä Aasian, Afrikan ja Latinalaisen Amerikan kanssa viimeisten kahden vuosikymmenen aikana, ja alan yhteistyö on ollut näkyvästi esillä kahdenvälisillä poliittisilla areenoilla (Euroopan ja Aasian huippukokous, Rion huippukokous vuonna 1999, EU:n ja Afrikan välinen huippukokous huhtikuussa 2000). Yhteistyöllä on huomattava merkitys luonnon monimuotoisuutta, aavikoitumista ja ilmastonmuutosta koskevien yleissopimusten toteuttamiselle. Millainen rooli tieteen ja teknologian alan yhteistyölle määritellään eurooppalaisessa tutkimusalueen yhteydessä ja kuudennessa puiteohjelmassa?

Eurooppalaista tutkimusta on edistetty siten, että on tähdätty EU:n integraation parantamiseen, kilpailukykyisyyteen ja Euroopan aseman takaamiseen kansainvälisen tiedeyhteisön huippututkimusaloilla. INCO-ohjelma on 1980-luvulta lähtien edistänyt yhteistyössä EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan kanssa tieteen alan yhteistyötä kehitysmaiden kanssa.

Viimeaikaisissa eurooppalaisesta tutkimusalueesta käydyissä keskusteluissa ei edes mainita kansainvälistä tieteen alan yhteistyötä kehitysmaiden kanssa. Merkitseekö tämä sitä, että 20 vuotta jatkuneesta hedelmällisestä tieteen alan kumppanuudesta näiden maiden kanssa aiotaan luopua?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(11. lokakuuta 2000)

Parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyran esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2091/00(1).

Siinä annettu vastaus pätee myös tähän kysymykseen.

(1) EYVL C 89 E, 20.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1754/00

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(31. toukokuuta 2000)

Aihe: Alueelliset talouskumppanuus-sopimukset

Suva-sopimus allekirjoitetaan kesäkuussa, ja WTO-yhteensopivista alueellisista talouskumppanuus-sopimuksista tai muista WTO-yhteensopivista järjestelyistä on sitouduttu aloittamaan neuvottelut 1. tammikuuta 2002 mennessä. Tällöin tulisi myös huomioida AKT-valtioille kauppatoimenpiteistä koituvat sosio-ekonomiset vaikutukset ja näiden valtioiden taloudellisen kehityksen taso. Ilmoittaisiko komissio niiden elinten kokoonpanon ja työmenetelmät, jotka on perustettu tai perustetaan valmistelemaan ja käymään kyseiset neuvottelut?

Mikä on kauppapolitiikasta ja kehitysyhteistyöstä vastaavien pääosastojen suhde tässä hankkeessa, ja millainen on niiden keskinäinen vastuunjako?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(27. kesäkuuta 2000)

Komissio valmistelee parhaillaan toimintasuunnitelmaa alueellisten talouskumppanuussopimusten valmistelemiseksi ja neuvottelemiseksi.

Ennakoimatta komission käsittelyn tuloksia on kuitenkin selvää, että näiden sopimusten valmisteleminen ja neuvotteleminen edellyttää tiivistä yhteistyötä asianomaisten komission yksiköiden välillä, erityisesti kauppapolitiikan pääosaston ja kehitysyhteistyön pääosaston kesken. Komissio on vakuuttunut, kuten Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden kumppanuussopimuksessa määrätään, että yhteistyö kaupan ja kehityksen alalla on liitettävä toisiinsa ja saatava toisiaan tukevaksi, jotta luodaan mahdollisimman suotuisat olosuhteet AKT-valtioiden mukautumiseksi uuteen kaupankäyntiympäristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2869/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Kalastus Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikolla 200 meripeninkulman alueen ulkopuolella.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0117 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2869/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Kalastus Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikolla 200 meripeninkulman alueen ulkopuolella Mikä on komission kanta Chilen, Kolumbian, Ecuadorin ja Perun muodostaman Eteläisen Tyynenmeren pysyvän komission jäsenen, Ecuadorin ulkoministerin Heinz Mollerin ilmoitukseen, että nämä maat aikovat kiristää kalastusehtoja oman 200 meripeninkulman alueensa ulkopuolella, mikä vaikuttaa yhteisön etuihin ja erityisesti tällä alueella miekkakalaa kalastavien galicialaisten alusten tilanteeseen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2000) Komissiolle on äskettäin ilmoitettu, että Chile, Kolumbia, Ecuador ja Peru ovat allekirjoittaneet niin kutsutun Galapagos-sopimuksen. Sopimusteksti on toimitettu komissiolle, ja sitä tarkastellaan parhaillaan yksityiskohtaisesti. Jo ensimmäisessä tarkastelussa tekstistä löytyi useita määräyksiä, jotka ovat Euroopan yhteisön merioikeuden tulkinnan vastaisia, ja tämän vuoksi Euroopan yhteisön näyttäisi olevan hyvin vaikea hyväksyä sopimustekstiä. Lisäksi sopimus sellaisenaan johtaisi päällekkäisyyksiin Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission (IATTC) toiminnan kanssa. Tämä toimielin on vastannut trooppisen tonnikalan kalanhoitotoimenpiteistä itäisellä Tyynellämerellä jo 50 vuoden ajan. Komissio ei näe mitään perusteltua syytä tälle päällekkäisyydelle, sillä IATTC on pitkälle kehittynyt järjestö, jonka toiminta kattaa kaikkien laajasti vaeltavien kalakantojen hoitotoimenpiteet kyseisellä alueella. Lisäksi komissio on aina korostanut monenvälisten kalanhoitosopimusten ja -sitoumusten avoimuutta. Kyseisessä tapauksessa sopimusosapuolten rajoittaminen vain neljään rannikkovaltioon jättää sopimuksen ulkopuolelle muita siitä mahdollisesti kiinnostuneita osapuolia. Menettely sopii huonosti tällaisen aloitteen avoimelle luonteelle, ja tästä on syytä olla huolissaan. Komissio pohtii tätä kysymystä parhaillaan ja päättää kyseessä oleville maille mahdollisesti annettavasta vastauksesta sopimustekstin lopullisen tulkinnan pohjalta.