KIRJALLINEN KYSYMYS E-3132/98

esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle

(16. lokakuuta 1998)

Aihe: Pienten yritysten kansainvälistymisen tukeminen

Pienten ja keskisuurten yritysten kansantaloudellinen merkitys on huomioitu Euroopan unionissa. Viimeisen vuosikymmenen aikana unioni on panostanut eri ohjelmien muodossa pk-yritysten toiminnan kehittämiseen. Pk-yritysten kansainvälistymisessä on kuitenkin vielä paljon ongelmia, jotka odottavat ratkaisua. Kansainvälisen kaupan käyminen edellyttää yritykseltä niin henkisiä kuin taloudellisia resursseja. Pk-yrityksillä niitä on yleensä rajallisesti.

Suomalaisella pk-yrityksellä on huomattavasti pienemmät kotimarkkinat kuin esimerkiksi saksalaisella. Kun suomalaisen pk-yrityksen kotimarkkinat täyttyvät esimerkiksi 2 miljoonan ecun liikevaihdolla, on saksalaisella yrityksellä vastaava liikevaihdon määrä 32 miljoonaa ecua. Näiden lukujen valossa on täysin selvää, että saksalaisen yrityksen mahdollisuudet harjoittaa ylikansallista liiketoimintaa esimerkiksi EU:n sisällä ovat merkittävästi paremmat kuin suomalaisen.

Miten Euroopan unionin komissio aikoo ottaa huomioon yhteisön pk-yritysohjelmissa sen, että pienten jäsenvaltioiden pk-yrityksillä on heikommat mahdollisuudet kuin suurten jäsenvaltioiden pk-yrityksillä osallistua ylikansalliseen kaupankäyntiin niin unionin alueella kuin sen ulkopuolella?

Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus

(13. tammikuuta 1999)

Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) henkilöstö-, rahoitus- ja talousresurssit ovat rajalliset.

Komissio ei kuitenkaan voi yhtyä kysymyksen perusajatukseen, jonka mukaan pienten jäsenvaltioiden pk-yritysten olisi vaikeampaa käydä ulkomaankauppaa kuin suurten jäsenvaltioiden yritysten. Suomalainen ja saksalainen hypoteettinen pk-yritys ei kumpikaan toimi pelkästään kotimarkkinoillaan. Ne molemmat hyötyvät Euroopan yhtenäismarkkinoiden ja Euroopan talousalueen olemassaolosta. Yhteisön pk-yritysohjelmat on suunniteltu ennen muuta auttamaan pk-yrityksiä toimimaan yhtenäismarkkinoilla ja saamaan parhaan mahdollisen hyödyn markkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista. Siksi niissä ei kiinnitetä erityishuomiota pienten jäsenvaltioiden tarpeisiin.

Avoimessa taloudessa, kuten Euroopan yhtenäismarkkinoilla, pk-yrityksen kokoon vaikuttavat monet tekijät, joita ovat esimerkiksi yritysten ja asukkaiden määrä, yritysten kansainvälistymisaste, rahoituksen saatavuus, yritysten toimintaympäristö yleensä, alueelliset, kansalliset ja eurooppalaiset tukitoimet, yrittäjien kasvuhalukkuus sekä jäsenyys alihankintaverkoissa. Jäsenvaltion koolla on vain rajallinen merkitys.

Toisaalta komissio myöntää, että yhteisön reuna-alueilla sijaitseville yrityksille koituu muita enemmän kuljetus- ja viestintäkustannuksia, mikä haittaa yhtenäismarkkinoiden etujen täysimittaista hyödyntämistä. Yleisesti kuitenkin katsotaan, että pienten jäsenvaltioiden yritykset suuntautuvat koostaan riippumatta enemmän ulospäin kuin suurten jäsenvaltioiden yritykset. Lisäksi pienten jäsenvaltioiden yrityksissä osataan usein paremmin yhtä tai useampaa vierasta kieltä. Nämä yritykset kykenevät siten yleensä ottamaan hyvin osansa kansainvälisen kaupan kasvusta (sekä yhteisössä että sen ulkopuolella) ja kasvamaan kotimarkkinoitaan nopeammin.