ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1303/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) neuvostolle. Turvapaikanhakijoiden säilössäpito Fuerteventurassa ja Lanzarotella.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0108 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1303/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) neuvostolle (7. toukokuuta 2002) Aihe: Turvapaikanhakijoiden säilössäpito Fuerteventurassa ja Lanzarotella Human Rights Watchin raporttien ja Espanjan Punaisen Ristin tietojen mukaan Fuerteventuran lentokentän vanhoissa varastotiloissa säilössä pidettävien turvapaikanhakijoiden joistakin perusoikeuksista on tingitty. Voisiko puheenjohtajavaltio Espanja selittää, mistä tämä johtuu? Voiko puheenjohtajavaltio Espanja vahvistaa, että ne, jotka asuvat lentokentän vanhoissa varastorakennuksissa, - eivät ole saaneet asianajajan apua - eivät ole saaneet soittaa puhelimella - jakavat 20 m2:n asuintilan 200400 ihmisen kanssa - joutuvat tulemaan toimeen ilman hallituksen myöntämää sairaanhoitoa tai lääkärinapua ja ovat riippuvaisia kansalaisjärjestöjen vapaaehtoistyöstä näiden peruspalveluiden saamiseksi - asuvat ilman kunnollista ilmanvaihtojärjestelmää ja - jakavat neljä WC:tä ja kolme suihkua 500 miehen kesken vankilavaraston miesten puolella? Voiko puheenjohtajavaltio Espanja selvittää myös, mitä näiden olojen parantamiseksi tehdään sillä aikaa, kun uuden säilöönottokeskuksen rakentaminen on kesken? Entä mitä tehdään sen takaamiseksi, että säilöönotetut voivat nauttia heille kuuluvista oikeuksista? Vastaus (30. syyskuuta 2002) Neuvosto hyväksyi istunnossaan 25. ja 26. huhtikuuta 2002 yleisnäkemyksen direktiiviehdotukseen turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista edellyttäen, ettei Euroopan parlamentin lausunnon tarkastelusta muuta johdu ja että kaksi parlamentaarista tarkasteluvaraumaa poistetaan. Direktiivissä vahvistetaan turvapaikanhakijoiden vastaanottoa Euroopan unionissa koskevat vähimmäisvaatimukset, joita pidetään riittävinä turvaamaan heille kohtuullinen elintaso. Siinä on erityissäännöksiä, jotka koskevat oleskelua ja liikkumisvapautta, perheen yhtenäisyyttä, alaikäisten koulunkäyntiä ja opiskelua, työllistämistä ja pääsyä ammatilliseen koulutukseen. Siinä säädetään myös vastaanotto-olosuhteiden peruuttamisesta, rajoittamisesta ja uudelleen käsittelystä. Direktiiviä sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin ja kansalaisuudettomiin henkilöihin, jotka hakevat turvapaikkaa rajalla tai jäsenvaltion alueella sinä aikana, joksi he saavat jäädä sinne, sekä joihinkin heidän perheenjäseniinsä. Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa vastaanottoa koskevia suotuisampia säännöksiä, mikäli ne eivät ole ristiriidassa direktiivin kanssa. Jäsenvaltioiden nykyisen käytännön osalta neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kääntymään suoraan asianomaisten kansallisten viranomaisten puoleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1746/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Espanjan ja Portugalin kalastusalusten pääsyä yhteisön aluevesille rajoittavan siirtymäkauden päättymisen (31. joulukuuta 2002) seuraukset.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1746/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (19. kesäkuuta 2002) Aihe: Espanjan ja Portugalin kalastusalusten pääsyä yhteisön aluevesille rajoittavan siirtymäkauden päättymisen (31. joulukuuta 2002) seuraukset Mitä seurauksia siirtymäkauden päättymisellä on espanjalaisten ja portugalilaisten kalastusalusten sallitulle pyyntikiintiölle? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2002) Vuoden 1985 liittymisasiakirjan mukaisesti mainittujen kahden jäsenvaltion laivastoilla on syrjimättömällä tavalla pääsy kaikille yhteisön vesille ottaen huomioon eräillä alueilla, kuten Shetlandin kalastuskieltoalueella, sovellettavat pääsyä koskevat yleiset rajoitukset. Tammikuun 1. päivästä 2003 alkaen 12 meripeninkulman ulkopuolella olevien kalavarojen käyttöoikeus perustuu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisiin neuvoston päätöksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1705/02 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle. Euromed-juna.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0153 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1705/02 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (7. kesäkuuta 2002) Aihe: Euromed-juna Eräs vaalipiirini asukas matkusti hiljattain Euromed-junalla Espanjassa. Hän pani merkille kilven, jonka mukaan Euroopan unioni oli rahoittanut junahanketta. Hän pani myös merkille, että vammaisten henkilöiden oli vaikea nousta junaan, koska sen lattia oli lähes metrin verran laituria korkeammalla. Äänestäjäni haluaisi tietää, miksi EU on rahoittanut tätä hanketta ilman, että vammaisten kulkua on paremmin järjestetty? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2002) Komissio korostaa, että koska yhteisön tasolla ei ole olemassa asiaa koskevia oikeudellisia puitteita, julkisista peruspalveluista vastaavien viranomaisten on huolehdittava kansallisten säännösten noudattamisesta siten, että voidaan varmistaa liikuntarajoitteisten henkilöiden pääsy kyseisten palvelujen piiriin. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa Euromed-rataosuus Alicantesta Barcelonaan on saanut yhteisön osarahoitusta rakenne- ja koheesiorahastoista. Kyseinen rahoitus oli tarkoitettu toisaalta raiteiston uudenaikaistamiseen, sähköistämiseen ja turvallisuuden lisäämiseen ja toisaalta tiettyjen asemien kunnostamiseen. Tarkempien tietojen saamiseksi hankkeen kyseisestä osasta ja asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön noudattamisesta komissio kehottaa kysyjää kääntymään toimivaltaisen hallintoviranomaisen puoleen, joka tässä tapauksessa on: Ministerio de Hacienda, Secretaría de Estado de Presupuestos y Gastos, Dirección General de Fondos Comunitarios y Financiación Territorial, Paseo de la Castellana 162, 28071 Madrid. Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY(1) ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY(2) täytäntöönpanon myötä liikuntarajoitteisten henkilöiden mahdollisuus nousta laiturilta junaan on kuitenkin vastaisuudessa otettava huomioon kaikissa uusissa investoinneissa ja peruskorjaushankkeissa. Komissio on myös ilmoittanut eurooppalaisen liikennepolitiikan tulevaisuutta koskevassa valkoisessa kirjassaan(3) ja tiedonannossaan Kohti yhdennettyä eurooppalaista rautatieliikennealuetta(4) aikovansa laatia ehdotuksen asetukseksi matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista kansainvälisessä rautatieliikenteessä. Ehdotukseen sisällytetään säännöksiä, joilla halutaan parantaa liikuntarajoitteisten henkilöiden pääsyä asemille ja juniin, sekä esitetään, miten tämä voidaan toteuttaa. Komissio kehottaa myös rautatieliikenteen harjoittajia kehittelemään omien toimivaltuuksiensa puitteissa vastaavansuuntaisia aloitteita. (1) EYVL L 235, 17.9.1996. (2) EYVL L 110, 20.4.2001. (3) Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika KOM(2001) 370 lopullinen. (4) KOM(2002) 18 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1227/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Kielivähemmistöt Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1227/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (29. huhtikuuta 2002) Aihe: Kielivähemmistöt Euroopan unionissa Euroopan unionin jäsenehdokasvaltioiden kanssa käytävissä neuvotteluissa asettamiin poliittisiin kriteereihin (Kööpenhaminan kriteerit) kuuluu kielellisten ja kansallisten vähemmistöjen suojelu. Tällaiset arvioinnit eivät ole missään vaiheessa koskeneet nykyisiä jäsenvaltioita, eikä kyseistä asiaa ole varmistettu mitenkään. Voisiko komissio selventää kyseistä asiaa? Kuuluuko kielivähemmistöjen suojelu epäsuorasti yhteisön säännöstöön, vaikka siitä ei ole tehty virallisia päätöksiä? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2002) Komissio katsoo, että vähemmistöjen oikeudet kuuluvat Euroopan unionista annetun sopimuksen (SEU) 6 artiklan ensimmäisessä kohdassa lueteltuihin jäsenvaltioille yhteisiin periaatteisiin. Nämä eri kansainvälisillä yleissopimuksilla(1) vahvistetut periaatteet on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Sen 21 artiklan 1 kohdassa kielletään kaikenlainen mm. etniseen alkuperään, kieleen, uskontoon tai kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen perustuva syrjintä, ja sen 22 artiklassa vaaditaan kulttuurisen, uskonnollisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittamista. Edellä mainitut määräykset perustuvat EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelusta annetun Euroopan yleissopimuksen 14 artiklaan sekä EY:n perustamissopimuksen 151 artiklaan. Näiden periaatteiden kunnioittaminen jäsenvaltioissa varmistetaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan määräysten mukaisella jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevalla menettelyllä ja SEU:n 7 artiklan määräysten mukaisella poliittisella menettelyllä. Edellisessä tapauksessa komissio voi saattaa asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos kyseinen jäsenyysvelvoitteen rikkominen kuuluu yhteisön oikeuden soveltamisalaan. Jälkimmäisessä tapauksessa komissio tai yksi kolmasosa jäsenvaltioista voi jättää asian valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuvan neuvoston käsiteltäväksi jonkin jäsenvaltion rikkoessa vakavasti ja jatkuvasti 6 artiklassa mainittuja periaatteita. (1) Ks. esim. kansalais- ja poliittisista oikeuksista tehty YK:n kansainvälinen sopimus, jonka 27 artiklassa taataan vähemmistöjen kulttuurin ja kielen suojelu. Kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet tämän sopimuksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2099/02 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Romutettavien pitkäsiima-alusten antaminen kehitysmaihin.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2099/02 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (16. heinäkuuta 2002) Aihe: Romutettavien pitkäsiima-alusten antaminen kehitysmaihin EU:ssa kannustetaan luopumaan kalastusaluksista maksamalla romutuspalkkioita. Näitä laivoja voitaisiin käyttää hyödyksi vähiten kehittyneissä maissa paikallisen elintarviketuotannon ja työllisyyden edistämisessä. Kohteet olisi mahdollista valita niin, että ei syntyisi ongelmia EU:n yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteille tai EU:n markkinoille. Pitääkö komissio mahdollisena jäsenmaissa käytöstä poistettavien pitkäsiima-alusten välittämistä kehitysmaihin paikallisen elintarviketuotannon ja työllisyyden kannalta myönteisiin projekteihin? Mihin toimenpiteisiin asiassa voitaisiin ryhtyä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. elokuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen ehdotus käytöstä poistettavien pitkäsiima-alusten käyttämisestä kehitysmaissa toteutettaviin hankkeisiin vaikuttaa ensi silmäyksellä hyvin houkuttelevalta. Yhteisen kalastuspolitiikan ehdotetun uudistuksen myötä kalastusalusten vientiin tai yhteisyritysten perustamiseen kolmansien maiden kanssa ei kuitenkaan enää myönnetä tukea. Muutoksella pyritään pysäyttämään yhteisön laivaston liikakapasiteetin siirtyminen muihin maihin ja erityisesti kehitysmaihin. Puutteet paikallisten kalavarojen suojelun kannalta ensisijaisen tärkeissä valvonta- ja täytäntöönpanotoimissa kyseisissä maissa saattaisivat lyhyellä aikavälillä johtaa liikakalastukseen. Erittäin suorituskykyisten kalastusalusten edulliseen hintaan tai ilmaiseksi tapahtuva tuonti saattaisi myös vaikuttaa haitallisesti paikallisen teollisuuden kehittymiseen ja sitä kautta työllisyyteen. Itse asiassa toimenpiteellä saattaisi olla tavoitteisiin nähden täysin päinvastainen vaikutus kehitysmaissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2086/02 esittäjä(t): Enrique Barón Crespo (PSE) komissiolle. Diabeteksen hoitoa koskeva kokonaisvaltainen ohjelma.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2086/02 esittäjä(t): Enrique Barón Crespo (PSE) komissiolle (12. heinäkuuta 2002) Aihe: Diabeteksen hoitoa koskeva kokonaisvaltainen ohjelma Euroopan parlamentin aloitteesta kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan on sisällytetty diabetes yhtenä hoitoa vaativana lääketieteellisenä ongelmana. Yhteisössä on todettavasti 19 miljoonaa diabeetikkoa ja lisäksi 6 miljoonaa, joiden tautia ei ole vielä diagnosoitu. Pitääkö komissio näin ollen tarpeellisena laatia tämän sairauden, johon Euroopassa kuolee joku joka kuudes minuutti, hoitoa koskeva ensisijainen ja kattava erityisohjelma ja yhdenmukaistaa eri jäsenvaltioiden asiaa koskevat säännökset. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 2002) Vaikka diabetes on yksi merkittävimmistä kansanterveysongelmista Euroopassa, EY:n perustamissopimuksen 152 artikla rajoittaa yhteisön toimivaltaa kansanterveyden alalla. Artiklan mukaan yhteisön toiminnassa kansanterveyden alalla otetaan täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen liittyvät velvollisuudet. Komission työskentely on diabeteksen alalla näin ollen keskittynyt kakkostyypin diabeteksen syntyyn vaikuttavia tekijöitä eli ravitsemusta, liikalihavuutta ja liikuntaa koskeviin toimenpiteisiin ja politiikan kehittämiseen tällä alalla. Yhteisön tuleva kansanterveysalan toimintaohjelma on lähtökohdiltaan poliittinen ja pyrkii edistämään politiikkaa ja toimintaa sellaisten terveyteen vaikuttavien tekijöiden alalla, joilla on vaikutusta kakkostyypin diabeteksen kaltaisiin keskeisiin haasteisiin. Komissio kunnioittaa näin ollen jäsenvaltioiden toimivaltaa tällä alalla eikä aio laatia erityistä ensisijaista diabetesohjelmaa. Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsikin, diabetes sisältyy kuitenkin tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudennen puiteohjelman osaan 1 Yhteisön tutkimuksen integrointi kuuluvaan ohjelmaan Biotieteet, genomitutkimus ja terveysalan bioteknologia sekä osaan 3 Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen. Lisäksi elintarvikkeiden, joiden esitetään täyttävän diabetesta sairastavien erityiset ravitsemustarpeet, on nykyään vastattava erityisravinnoksi tarkoitettuja elintarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3. toukokuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/398/ETY(1) vaatimuksia. Komissio aikoo kuitenkin esittää parlamentille ja neuvostolle raportin siitä, olisiko diabetesta sairastaville tarkoitetuista elintarvikkeista suotavaa laatia erityissäännöksiä. (1) EYVL L 186, 30.6.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1620/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Valtiovarainministeri Gordon Brownin kultainen sääntö.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1620/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (6. kesäkuuta 2002) Aihe: Valtiovarainministeri Gordon Brownin kultainen sääntö Katsooko komissio, että Ison-Britannian valtiovarainministeri Gordon Brownin ns. kultainen sääntö, jonka mukaan hallituksen investointikustannuksia ei pidä laskea vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetuiksi kustannuksiksi (vaikka se olisi kuinka tervetullutta hyvänsä), on esimerkki sopimusehtoja noudattavasta suoraselkäisestä finanssipolitiikasta, vai katsooko komissio sen olevan lähinnä kansantaloudellista huuhaata, jolla vahingoitetaan Ison-Britannian mahdollisuuksia budjetin tasapainottamiseen taloussyklin aikana? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Kultainen sääntö on toinen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kahdesta julkistaloudellisesta säännöstä, jotka on laadittu julkisen talouden turvaamiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on myös hyväksynyt vakaus- ja kasvusopimuksen ehdot. Tämän vaatimuksena on, että julkisen talouden on oltava lähes tasapainoinen tai ylijäämäinen keskipitkällä aikavälillä. Käytännössä Yhdistyneen kuningaskunnan julkinen talous on ollut lähes tasapainoinen tai ylijäämäinen viime vuosina. Sopimuksen vaatimuksia on siis noudatettu, ja samaan aikaan on noudatettu Yhdistyneen kuningaskunnan omia julkistaloudellisia sääntöjä. Tähän mennessä sopimuksen ehtojen ja hallituksen omien julkistaloudellisten sääntöjen noudattamisen välillä ei näin ollen näytä olleen ristiriitaa. On syytä huomauttaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan kahden julkistaloudellisen säännön noudattaminen on Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen asia. Komissio keskittyy vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamiseen valvoessaan ja arvioidessaan Yhdistyneen kuningaskunnan julkista taloutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0690/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Puun polttamiseen perustuva pyrolyysi.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0690/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (5. maaliskuuta 2002) Aihe: Puun polttamiseen perustuva pyrolyysi Vaikka EU:n on edelleenkin jatkettava energian tuotannon uusiutuvien energialähteiden tukemista ja kehittämistä, tätä ei pidä tehdä ympäristön yleisen heikkenemisen kustannuksella. EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusta käytetään parhaillaan tutkimaan lisää tekniikoita, joita käytetään biomassaenergialähteiden valjastamiseksi. Mihin ennalta varautumisen periaatteen mukaisiin toimiin komissio on ryhtynyt arvioidakseen paikalliselle ympäristölle aiheutuvia riskejä, jotka ovat seurausta pyrolyysiprosessien yleensä ja puun polttamiseen perustuvan pyrolyysin avulla erityisesti käytettäessä dieseliä täydentävänä polttoaineena nestemäisiä biopolttoaineita tuottavista voimalaitoksista? Mikä on näiden riskien luonne ja kuinka vakavia ne ovat niiden kanssa työskentelevien henkilöiden terveydelle ja turvallisuudelle ja yleensäkin ympäristölle? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2002) Useat yhtiöt todellakin kehittävät flash-pyrolyysitekniikoita, joilla biomassasta tuotetaan bioöljyä, ja yhteisön ohjelmista on tuettu useita tällaisia hankkeita. Käyttämällä energiantuotannossa bioöljyä, joka on uusiutuva nestemäinen polttoaine, voidaan vähentää huomattavasti päästöjä verrattuna kaikkien fossiilisten polttoaineiden ja varsinkin hiilen käyttöön. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti demonstrointilaitosten on täytettävä kaikki paikalliset ympäristö- ja päästövaatimukset laitoksessa käytettävästä biomassan muuntamistekniikasta riippumatta. Lisäksi moottorinvalmistajat ovat tietoisia siitä, että elleivät he kehitä moottoreita, jotka polttavat bioöljyä tehokkaasti ja mahdollisimman pienin päästöin, ne eivät saa tuotteitaan markkinoille. Terveys- ja turvallisuusvaikutuksia tutkitaan myös perusteellisesti sekä Euroopassa että kansainvälisesti. Tekniikoiden kehittäjät ovat todenneet, että terveys- ja turvallisuusnäkökohtiin on perehdyttävä huolellisesti, ja useita tutkimuksia onkin jo käynnistetty. Nämä näkökohdat ovat (muun muassa) tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman kuuluvia aihealueita, ja yksi näitä näkökohtia koskeva ehdotus on arvioitavana viidenteen puiteohjelmaan osana 14. joulukuuta 2001 julkaistun ehdotuspyynnön perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1002/02 esittäjä(t): María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle. Sukupuolen perusteella tapahtuvaa syrjintää koskevien indikaattoreiden vahvistaminen.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0063 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1002/02 esittäjä(t): María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle (12. huhtikuuta 2002) Aihe: Sukupuolen perusteella tapahtuvaa syrjintää koskevien indikaattoreiden vahvistaminen Mitä aloitteita ja konkreettisia suunnitelmia komissiolla on sukupuolen perusteella tapahtuvaan syrjintään luokiteltavien tärkeimpien indikaattoreiden luetteloimiseksi? Miten komissio aikoo taata tilastojen laadintaan tarvittavien tietojen keruussa ja saatavuudessa vaadittavan koordinaation, vastaavuuden ja yhtenäisyyden sekä indikaattorit, joilla mahdollistetaan, että tilastoista saa todellisen käsityksen sukupuolen perusteella tapahtuvasta syrjinnästä EU:n sisällä? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2002) Tähän mennessä ei ole esitetty erityistä pyyntöä kerätä tilastoja, joiden avulla laskettaisiin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa mittaavia indikaattoreita, eikä komissiolla sen vuoksi ole pyydettyjä tietoja käytettävissään. Neuvoston puheenjohtajamaa Tanska suunnittelee kuitenkin väkivaltaa mittaavien indikaattorien kehittämistä ja perustaa tämän työnsä Espanjan puheenjohtajakauden aikana toteutettuihin toimiin, jotka koskivat naisiin kohdistuvaa väkivaltaa. Eurostat on valmis tekemään yhteistyötä tällä alalla. Itse asiassa Eurostat suunnittelee aloittavansa pohdinnan väkivallan uhriksi joutumista, henkilökohtaista turvallisuutta ja rikoksia koskevien tilastojen kehittämiseksi vuoden 2003 työohjelmassaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0730/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Kansainvälinen vuorten vuosi — Dolomiitit maailman kulttuuriperintönä.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0730/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (14. maaliskuuta 2002) Aihe: Kansainvälinen vuorten vuosi Dolomiitit maailman kulttuuriperintönä YK:n yleiskokous on julistanut vuoden 2002 kansainväliseksi vuorten vuodeksi. Eikö siksi olisi paikallaan julistaa Alpit maailmanperintökohteeksi juuri tänä vuonna? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa määrätään, että yhteisö rohkaisee jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä myös kulttuuriperinnön suojelemisen alalla sekä tukee ja täydentää tarvittaessa niiden toimintaa useilla aloilla. Eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön edistämiseksi käynnistetty Kulttuuri 2000 -puiteohjelma pyrkii tähän tavoitteeseen. Yhteisöllä ei ole muita keinoja kuin sen ohjelmat ja aloitteet valtioiden kulttuuriperinnön säilyttämisen tukemiseksi, eikä se voi määritellä suojeltavia kohteita yhteisön tasolla. Jäsenvaltiot vastaavat itse asiaa koskevista suojelujärjestelmistään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kuten kirjalliseen kysymykseen E-1560/01(1) annetusta komission vastauksesta ilmenee, yhteisö ei ole toisin kuin kaikki sen jäsenvaltiot liittynyt vuonna 1972 tehtyyn YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön Unescon maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemista koskevaan yleissopimukseen. Yhteisöllä ei näin ollen ole toimivaltaa julistaa Alppeja maailmanperintökohteeksi tämän sopimuksen puitteissa. Vain sopimukseen liittyneet valtiot voivat esittää pyynnön tietyn kohteen liittämiseksi maailmanperintöluetteloon. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä ottamaan huomioon, että tietyn kohteen luokittelu osaksi kulttuuriperintöä ei välttämättä takaa sen suojelemista. Kuten edellä on mainittu, suojelujärjestelmät ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla. (1) EYVL C 364 E, 20.12.2001.