KIRJALLINEN KYSYMYS E-1194/01

esittäjä(t): Luciana Sbarbati (ELDR) komissiolle

(19. huhtikuuta 2001)

Aihe: Väestön ikääntyminen ja yhteisön toimet

Vuonna 2000 kokoontuneessa Lissabonin Eurooppa-neuvostossa päätettiin perustaa korkean tason työryhmä, joka valmistelee tutkimusta Euroopan sosiaalisen suojelun tulevasta pitkän aikavälin kehityksestä. Erityisen tärkeäksi kysymykseksi on osoittautunut eläkejärjestelmien kestävyys vuoden 2020 jälkeen.

Euroopan väestön ikääntymistä koskevista tilastotiedoista käy ilmi, että vuonna 2050 28 prosenttia väestöstä on yli 65-vuotiaita, kun nykyisin heitä on 14 prosenttia. Tällainen kehitys yhdessä odotettavissa olevan ihmisten eliniän pidentymisen kanssa aiheuttaa jäsenvaltioille raskaan taloudellisen taakan.

Tämän ongelman hallitsemiseksi on alettu puhua vanhusten aktiivisesta roolista ja esitetty myös eläkeiän siirtämistä myöhempään ikään. Siten jäsenvaltiot voisivat joidenkin vuosien ajan siirtää ongelmaa tuonnemmaksi ja taata lyhyellä aikavälillä sosiaaliturvajärjestelmien vakauden siihen asti, kunnes saadaan aikaan tätä asiaa koskeva yhteisön strategia.

Euroopan yhteisöjen toimielimet sen sijaan noudattavat vielä aikaistettua eläkkeelle siirtymisen järjestelmää eivätkä aio uusia 65 vuotta täyttäneiden free lancereiden työsopimuksia. Lisäksi komission uudistusehdotuksessa esitetään mahdollisena asiana (ei kuitenkaan välttämättömyytenä), että yhteisön virkamiesten ja muun henkilökunnan eläkeikää muutetaan (60 ikävuoteen).

Voisiko komissio selittää, miksi tässä asiassa on tehty päätöksiä, jotka asettavat Euroopan yhteisöjen toimielinten uskottavuuden kyseenalaiseksi?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(9. heinäkuuta 2001)

Komissio haluaa aluksi tähdentää, että se on tietoinen väestön ikääntymisestä. Komission laatiman Euroopan työllisyystrategian menestys on ratkaisevan tärkeä erityisesti sosiaaliturvan ja eläkejärjestelmien tulevaisuuden kannalta. Lissabonin Eurooppa-neuvoston asettama tavoite on kunnianhimoinen: jos jäsenvaltioiden bruttokansantuote kasvaa edelleenkin kolmen prosentin vauhdilla, niiden pitäisi pystyä nostamaan keskimääräistä työllisyysastettaan siten, että vuoteen 2010 mennessä kokonaistyövoimasta on työllisiä keskimäärin 70 prosenttia, ja naisista puolestaan 60 prosenttia. Tämä tavoite ei toteudu, jos eläkkeelle siirrytään jatkossakin paljon ennen virallista eläkeikää. Tällä hetkellä alle neljännes 6064-vuotiaista henkilöistä on yhä työelämässä.

Komission henkilökunnan ikärakenne noudattaa edellä kuvattuja tavoitteita. Komission henkilöstö jää eläkkeelle keskimäärin 62,8 vuotiaana, ja 47 prosenttia 6064-vuotiaista virkamiehistä on yhä työelämässä.

EU:n toimielinten vakinaisen ja tilapäisen henkilökunnan tavanomainen eläkeikä on tällä hetkellä 60 vuotta (enimmillään 65 vuotta). Toimielinten eläkejärjestelmän tasapainon säännöllinen arviointi on tärkeää. Tasapainon säilyttämiseksi eläke voidaan henkilöstösääntöjen mukaan joko mukauttaa järjestelmän asettamiin vaatimuksiin tai tavanomaista eläkeikää voidaan muuttaa eli sitä voidaan myöhentää järjestelmän vajeiden vuoksi. Komission uudistamisen yhteydessä on esitetty näiden kahden mahdollisuuden säilyttämistä henkilöstösäännöissä. Eläkeiän muuttamismahdollisuutta on tulkittava tältä kannalta. Uudistusehdotuksessa esitetään myös määräaikaisen seurantamenettelyn käyttöön ottamista järjestelmän tasapainon varmistamiseksi. Menettelyn yhteydessä on suotavaa tarkastella määräajoin ja henkilöstösääntöjen mukaisesti järjestelmän tasapainon säilyttämiseksi toteutettavia toimenpiteitä.

Tällä hetkellä EU-toimielimistä on mahdollista jäädä varhaiseläkkeelle 50-vuotiaana, mutta tällöin eläke jää huomattavasti tavanomaista pienemmäksi. Lisäksi virkamies menettää työnantajansa tarjoamat sosiaaliturvaedut. Tästä syytä varhaiseläkkeelle hakeudutaan vain harvoin vuosittain alle 10 komission virkamiestä jää eläkkeelle ennen 60 vuoden ikää. Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimittama ehdotus, johon parlamentin jäsen viittaa, ei pyri muuttamaan tätä pysyvää varhaiseläkejärjestelmää. Sen sijaan ehdotuksessa esitetään erityistoimenpide, joka liittyy meneillään olevaan uudistukseen.

Kuten 1. maaliskuuta 2000 annetussa komission uudistamista koskevassa valkoisessa kirjassa(1) (osa II, toimi 34) todetaan, komissio antaa joustavaa eläkkeelle siirtymistä koskevan keskusteluasiakirjan, jotta varhaiseläkkeelle jäämistä voitaisiin käsitellä järjestelmällisemmin ja jotta virkamiesten palvelukseen ottaminen uusista jäsenvaltioista helpottuisi.

Freelance-työntekijöiden osalta voidaan todeta seuraavaa: Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, EHTY Euratom) 628/2000(2) seurauksena sekä komission että parlamentin konferenssitulkeiksi ottamat henkilöt otetaan palvelukseen ylimääräisinä toimihenkilöinä. Tällä uudella säädöksellä taataan EU-toimielimien palkkaamien ylimääräisten konferenssitulkkien yhdenvertainen kohtelu, muun muassa yhteisöjen virkamiesten pakollisen eläkeiän osalta, joka on määritetty henkilöstösäännöissä. Muun henkilöstön palvelussuhteen ehtoja koskevan artiklan 74 vuoksi komissio tai parlamentti eivät siis voi palkata yli 65-vuotiaita konferenssitulkkeja. Tämän artiklan mukaan ylimääräisen toimihenkilön työsuhde päättyy lain mukaan sen kuun lopussa, jossa toimihenkilö täyttää 65 vuotta.

Komissio ei sovella näitä ehtoja palkkaamiinsa konferenssitulkkeihin varhaiseläkkeelle jäämisen osalta.

(1) KOM(2000) 200 lopullinen.

(2) EYVL L 76, 25.3.2000.