KIRJALLINEN KYSYMYS E-1182/00

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(12. huhtikuuta 2000)

Aihe: Laajentuminen ja ydinturvallisuus

Kansainvälisen atomienergiajärjestön tietojen mukaan ydinvoimaloissa on tapahtunut vuodesta 1993 tähän päivään asti 508 onnettomuutta, eli enemmän kuin yksi onnettomuus jokaista maailman 434 toiminnassa olevaa voimalaa kohti. 16 prosenttia maailmassa käytetystä energiasta on peräisin ydinvoimaloista. Euroopassa ydinvoimaa käytetään eniten maissa, joiden voimalat ovat kaikkein vanhentuneimpia: Ukrainassa ydinvoiman osuus on 45 %, Liettuassa jopa 77 %, ja suuri osa energiasta tuotetaan mahdollisesti vaarallisissa voimaloissa, kuten Liettuan Ignalinassa, Kuolan ydinvoimalassa Venäjällä, Slovakian Bohunicessa, Bulgarian Kozloduyssa tai Armenian Metsamorissa. Entisen Neuvostoliiton 58 vieläkin toiminnassa olevasta voimalasta 15 on RBMK (monikanavakiehutusvesi) -tyyppisiä, eli samanlaisia kuin Ternobyl, jotka on rakennettu ilman reaktoria ympäröivää betonikupua.

Ehdokasvaltioiden kanssa käydään parhaillaan jäsenyysneuvotteluja ja muiden maiden kanssa kauppaneuvotteluja.

1. Mitä takeita on saatu näiden voimaloiden purkamisesta?

2. Millä edellytyksillä ehdokasvaltiot ovat valmiita hyväksymään unionin vaatimukset tällä alalla?

3. Milloin purkaminen pitäisi toteuttaa?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(5. kesäkuuta 2000)

Slovakian, Liettuan ja Bulgarian kanssa syksyllä 1999 tehdyissä voimaloiden sulkemista koskevissa sopimuksissa mainitaan seuraavat sulkemispäivät ja ne perustuvat kyseisten kolmen ehdokasmaan kansallisten viranomaisten seuraavassa mainittuihin päätöksiin.

Komission kanssa käytyjen tiiviiden neuvottelujen jälkeen Slovakian hallitus päätti 14. syyskuuta 1999 (hallituksen päätös n:o 801/1999) sulkea Bohunice V1 -ydinvoimalan. Reaktori 1 suljetaan vuonna 2006 ja reaktori 2 vuonna 2008.

Liettuan parlamentti päätti samaten 5. lokakuuta 1999 (parlamentin päätöslauselma n:o VIII-1348) hyväksyä maan hallituksen esittämän kansallisen energiastrategian. Strategiassa sitoudutaan muun muassa sulkemaan Ignalinan ydinvoimala. Reaktoriyksikkö 1 suljetaan ennen vuotta 2005. Lopullinen päätös reaktoriyksikön 2 sulkemisesta tehdään vuonna 2004 tehtävän kansallisen energiastrategian tarkistamisen yhteydessä. Reaktori suljettaneen vuoteen 2009 mennessä, koska parlamentin päätöslauselmassa pyydetään hallitusta laatimaan toimintasuunnitelma Ignalinan RBMK-reaktoreiden korvaamisesta kyseiseen ajankohtaan mennessä.

Bulgarian pääministeri tapasi laajentumisasioista vastaavan komission jäsenen 29. marraskuuta 1999. Komissio ja Bulgaria pääsivät tuolloin yhteisymmärrykseen Kozloduyn ydinvoimalan yksiköiden 14 sulkemisesta ja purkamisesta; yhteisymmärrysasiakirjan allekirjoitti Bulgarian ulkoasiainministeri. Bulgarian hallitus sitoutui sulkemaan yksiköt 1 ja 2 lopullisesti ennen vuotta 2003. Lopullinen päätös yksiköiden 3 ja 4 sulkemisesta tehdään vuonna 2002 tehtävän kansallisen energiastrategian tarkistamisen yhteydessä. Yhteisymmärryksen mukaan yksiköt 3 ja 4 suljetaan ennen vuosia 2008 ja 2010, jolloin ne olisi aiempien suunnitelmien mukaan tarkoitus sulkea. Komission kanta on, että kyseiset yksiköt olisi suljettava lopullisesti viimeistään vuonna 2006.

Komissio tukee näitä sulkemissitoumuksia ja on vuorostaan sitoutunut antamaan rahoitusapua Bohunice V1 -voimalan, Ignalinan voimalan ja Kozloduyn reaktoreiden 14 purkamiseen sekä tästä aiheutuvien energia-alalla tarvittavien toimenpiteiden tukemiseen. Phare-ohjelman vuoden 1999 talousarviosta annettavaa tukea koskevat rahoituspöytäkirjat on jo allekirjoitettu Slovakian ja Liettuan kanssa; kummallekin maalle on osoitettu 10 miljoonaa euroa. Komissio on ilmaisut vakaan aikeensa tukea kumpaakin maata tulevinakin vuosina vuosittain 20 miljoonalla eurolla. Tämä tuki on niin Slovakian kuin Liettuankin osalta yhteensä 150 miljoonaa euroa nykyisten, vuosia 20002006 koskevien rahoitusnäkymien yhteydessä. Osana Bulgarian kanssa saavutettua yhteisymmärrystä komissio tarjosi monivuotista 200 miljoonan euron avustuspakettia, joka on voimassa vuoteen 2006 saakka. Puolet tästä määrästä toimitetaan, kun yksiköiden 3 ja 4 lopullista sulkemista vuonna 2002 koskeva yhteisymmärrysasiakirja vahvistetaan. Komissio on lisäksi alkanut valmistella kyseisen rahoitustuen pääosan jakamista tänä vuonna perustettavien, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallinnoimien kansainvälisten avustusrahastojen kautta. Lisäksi kyseisille kolmelle maalle on tarjottu Euratomin luottoja. Komissio hyväksyi 18. huhtikuuta 2000 Bulgarialle annettavan 212 miljoonan euron luoton.

Kolme ehdokasmaata ovat myös asettaneet edellytyksiä vastapainoksi päätöksilleen sulkea kyseiset reaktorit. Esimerkiksi Liettua ja Bulgaria esittivät varaumat siitä, että lopulliset päätökset Kozloduyn yksiköiden 3 ja 4 sekä Ignalinan yksikön 2 sulkemisesta tehdään tarkistettujen kansallisten energiastrategioiden yhteydessä, jotka on tarkoitus hyväksyä vuosina 2002 (Bulgaria) ja 2004 (Liettua). Eräissä näistä maista käydyissä keskusteluissa on myös noussut esiin tiettyjen poliittisten voimien toive siitä, että voimaloiden lopullinen sulkeminen riippuisi yhteisön rahoitustuesta. Komissio on ehdottomasti hylännyt tällaisen edellytyksen, mutta on kuitenkin lupautunut tukemaan voimaloiden purkamista koskevien päätösten täytäntöönpanoa, kuten edellä mainittiin. Komissio seuraa tarkkaan voimaloiden sulkemista ja purkamista edeltävien tarvittavien toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja on asettanut rahoitusapunsa ehdoksi sen, että edunsaajamaat noudattavat voimaloiden sulkemiseen liittyviä sitoumuksiaan. Tähän kuuluu muun muassa asianmukaisten säännösten hyväksyminen kansallisessa lainsäädännössä.

Tätä lukuun ottamatta ei ole sovittu erityisistä takeista voimaloiden purkamiseen liittyvistä toimista. Komissio ja ehdokasmaat tietävät kuitenkin, että yhteisöllä on liittymisneuvotteluissa ja erityisesti energia-alaa koskevan luvun käsittelyn aloittamisen ja päättämisen yhteydessä sekä itse liittymisasiakirjojen ratifioinnin yhteydessä mahdollisuus varmistaa, että sulkemiseen liittyviä sitoumuksia noudatetaan.

Voimaloiden purkamisurakan loppuun saattamisen ajankohtaa ei vielä voida arvioida. Työ voi kestää 50 tai jopa yli 100 vuotta (käytetyn polttoaineen, ydinjätteen ja saastuneen purkujätteen loppusijoitus). Loppuun saattamisen ajankohtaan vaikuttavat myös purkamistyössä sovellettavat tekniset ratkaisut.