FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/889

(2004/C 84 E/0983)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0832/04

esittäjä(t): Anne Ferreira (PSE), Ioannis Souladakis (PSE) ja Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe: Teattereissa työskentelevät viittomakielen tulkit ja kuulovammaiset katsojat

Viittomakielen tulkki voi tulkata teatteriesityksen kuulovammaisille katsojille. Tulkki hankitaan paikalle yleensä joko teatterin tai teatteriseurueen aloitteesta tai kuulovammaisten katsojien pyydettyä erityisjärjestelyä. Tehtävään koulutettuja teattereissa työskenteleviä viittomakielen tulkkeja on nykyisin todella vähän. Kuulovammaiset jäävät paitsi monenlaisesta kulttuuritoiminnasta Euroopan unionissa.

Onko komissio toteuttanut toimia varmistaakseen, että kuulovammaiset voivat osallistua kulttuuritoimintaan? Millaisia toimia komissio tässä tapauksessa on toteuttanut? Miten komissio tukee teattereissa työskentelevien viittomakielen tulkkien koulutusta?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema aihealue kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kielten tunnustaminen ei kuulu komission tehtäviin eikä toimivaltaan. Viittomakieli vaihtelee jäsenvaltioittain ja alueittain, joten sen tunnustaminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuualaan. Monet jäsenvaltiot ovat jo tunnustaneet yksittäisiä viittomakieliä virallisiksi kieliksi kansallisella tasolla.

Komissio pitää tärkeinä niiden henkilöiden tarpeita, joille viittomakieli on ensimmäinen kieli. Komissio on myöntänyt lukuisista yhteisön toimintaohjelmista, kuten Lingua-ohjelmasta, tukea viittomakielten opettamista ja opiskelua edistäviin hankkeisiin. Kaikki Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 puitteissa järjestetyt EU-tapahtumat tulkattiin puhuttujen kielten lisäksi viittomakielelle. Esimerkiksi yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK:n) järjestämä konferenssi nimeltä eAccessibility by voice, jossa käsiteltiin muun muassa äänentunnistustekniikkaa, oli tekstitetty kokonaan pikakirjoitusta käyttäen ja osittain myös automaattisesti YTK:n kehittämän äänentunnistustekniikkaan perustuvan prototyypin avulla.

On myös tärkeää voida vastata erilaisten ihmisten erilaisiin tarpeisiin, kuten niiden kuurojen ja kuulovammaisten tarpeisiin, joille viittomakieli ei ole ensimmäinen kieli. Tästä syystä komissio pyrkii varmistamaan, että kirjallinen asiakirja-aineisto on helposti näiden henkilöiden saatavilla, ja toimittaa kokouksiin mahdollisuuksien mukaan apuvälineitä, esimerkiksi Velotype-näppäimistöjä ja kuulosilmukoita. Komissio on lukuisissa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmissa edistänyt tutkimushankkeita, jotka auttavat parantamaan vammaisten elämänlaatua. Lisäksi komissio tekee tällä alalla Euroopan yleisradioliiton ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (Cenelecin) kanssa yhteistyötä, jonka tavoitteena on kehittää ja yhdenmukaistaa tekstitystä sekä edistää äänentunnistuksen käyttöä kokousten ja televisiolähetysten tekstittämisessä. Tässä yhteydessä kiinnostava hanke on YTK:n käynnistämä VOICE (http://voice.jrc.it/), jonka panos tekniseen tutkimukseen ja kehittämiseen on teksitykseen perustuva niin vammaisille kuin muille soveltuva design for all -konsepti. Tekstitys saattaa siten olla vaihtoehto, jota kannattaisi tutkia lisää ja jonka avulla kuulovammaisten osallistumista kulttuuritoimintaan voitaisiin lujittaa. Yhteisö tukee jäsenvaltioiden koulutus- ja työllisyyspolitiikkaa pääasiassa Euroopan sosiaalirahastosta (ESR:stä), jonka määrärahat kaudelle 2000—2006 (joka kattaa 15 jäsenvaltiota) ovat yhteensä 62,5 miljardia euroa.

Teatteriesitysten tulkkaamiseen tähtäävää viittomakielen tulkkien koulutusta voidaan tukea ESR:stä yhteisrahoitettavista ohjelmista, joiden hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta vastaavat kansalliset ja alueelliset viranomaiset.

Kaikki nämä toimet voivat edistää kuurouteen ja kuulovammaisuuteen liittyvien ongelmien ratkaisemista sekä erilaisten tuotteiden, palveluiden ja mahdollisesti kulttuuritapahtumien saatavuutta koko yhteiskunnan hyväksi.