ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2840/00 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) neuvostolle. Yhteisöpatentti ja siitä aiheutuvat haitat Espanjalle.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0190 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2840/00 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) neuvostolle (6. syyskuuta 2000) Aihe: Yhteisöpatentti ja siitä aiheutuvat haitat Espanjalle Lissabonin Eurooppa-neuvosto sopi päätelmissään, että yhteisöpatentin olisi toteuduttava ennen vuoden 2001 loppua. Puheenjohtajavaltio Ranska aikoo käynnistää aihetta koskevat neuvottelut syyskuussa 2000 järjestettävissä kokouksissa. Komissio on jo hyväksynyt lainsäädäntöehdotuksen, jonka tämänhetkinen muoto aiheuttaa selviä haittoja Espanjalle ja sen patenttivirastolle, koska espanjan kieli kärsii saksan kielen kustannuksella. Tätä ei voida hyväksyä. Espanjan pysyvän EU-edustuston mukaan ehdotus on tehty Saksan, Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja komission etujen mukaiseksi tarkoituksena laskea keksintöjen patentointikustannuksia mahdollisimman alhaisiksi. 1. Myöntääkö neuvosto, että tulevalla yhteisöpatenttia koskevalla asetuksella voi olla negatiivisia vaikutuksia Espanjan nykyiselle patentti- ja tavaramerkkivirastolle? 2. Takaako neuvosto, että asetuksessa määritelty vastuunjako on tasapuolinen? 3. Estääkö neuvosto, että Espanjalle ei aiheudu sellaisia haittoja kuin komission ehdotus aiheuttaisi? 4. Otetaanko espanja mukaan patenttielimen työkieleksi vai joutuuko espanja syrjäytymään saksan kustannuksella? Vastaus (16. marraskuuta 2000) Komissio toimitti 2. elokuuta 2000 neuvostolle ehdotuksen neuvoston asetukseksi yhteisöpatentista. Ehdotuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 308 artikla, joten se edellyttää Euroopan parlamentin kuulemista. Arvoisa parlamentin jäsen varmasti ymmärtää, ettei neuvosto voi ottaa kantaa komission ehdotuksen sisältöön kuulematta ensin Euroopan parlamenttia. Lisäksi neuvosto huomauttaa, että 308 artiklan mukaisesti ratkaisun tekeminen komission ehdotuksesta edellyttää neuvoston jäsenvaltioiden yksimielisyyttä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2660/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Kristittyjen vaino Molukeilla.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2660/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (3. elokuuta 2000) Aihe: Kristittyjen vaino Molukeilla Euroopan parlamentti on antanut kaksi päätöslauselmaa Molukeilla (Indonesiassa) vallitsevasta epäinhimillisestä tilanteesta (ensimmäisen tammikuussa 2000, toisen heinäkuussa 2000). Niissä se on vastustanut kristittyjen jo kuukausia kestänyttä vainoa sekä kristityn väestönosan asumien kylien hävittämistä. Voiko neuvosto ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt näiden päätöslauselmien pohjalta tilanteen parantamiseksi todella? Vastaus (30. marraskuuta 2000) Neuvosto on EU:n jäsenvaltioiden Jakartan-edustustojen päälliköiden kautta useaan otteeseen ilmaissut Indonesian viranomaisille, myös tasavallan presidentille ja varapresidentille, huolestuneisuutensa Molukkien saarten eri yhteisöjen välisestä konfliktista. Neuvosto on vaatinut muun muassa, että humanitaarisille järjestöille taataan alueelle vapaa pääsy. Yhteisö suunnittelee noin 2 miljoonan euron humanitaarisen lisätuen antamista kotiseudultaan siirtymään joutuneita ihmisiä varten. Molukeilla kävi 12.19. lokakuuta 2000 eurooppalainen valtuuskunta, johon kuului yhdeksän jäsenvaltion ja Euroopan komission Jakartan-edustustojen edustajia. Valtuuskunta, jonka kokoamiseen kaikki Jakartassa lähetystöä pitävät jäsenvaltiot saivat osallistua, sai tilaisuuden tavata tärkeimmät paikalliset osapuolet, jotka edustivat hallintoa ja järjestyksen ylläpidosta vastaavia viranomaisia, muslimien, protestanttien ja katolilaisten uskonnollisia yhteisöjä sekä kansainvälisiä ja indonesialaisia kansalaisjärjestöjä. Tämän lisäksi valtuuskunta kävi Ambonin ja Ternaten pakolaisleireillä. Valtuuskunta vahvisti, että jännitys ja väkivalta Molukeilla haittaavat väestön perusoikeuksien toteutumista, mikä huolestuttaa unionia. Lisäksi todettiin, että humanitaarista apua koskevien hankkeiden tukeminen voisi helpottaa paluuta normaaleihin oloihin etenkin, jos se voidaan toteuttaa eri osapuolten kanssa käytävän säännöllisen vuoropuhelun puitteissa. Neuvosto vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle seuraavansa tilanteen kehittymistä edelleen valppaasti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3367/00 esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle. Sikojen hyvinvointi.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0149 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3367/00 esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Sikojen hyvinvointi Neuvoston direktiivissä 91/630/ETY(1) sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista säädetään, että komission on annettava viimeistään 1. lokakuuta 1997 neuvostolle kertomus intensiivisestä sikojen tuotantojärjestelmästä. Saman direktiivin 6 artiklassa vaaditaan, että komission on liitettävä kertomukseen asianmukaisia ehdotuksia. Useaan otteeseen komissio on kertonut julkaisevansa pian tämän kertomuksen ja ehdotukset. Milloin komissio aikoo julkaista neuvoston direktiivin 91/630/ETY edellyttämän kertomuksen ja ehdotukset? (1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 33. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2000) Komission kertomus on lähes valmis, ja se toimitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille ennen tämän vuoden loppua. Kertomuksen mukana toimitetaan direktiivin 91/630/ETY muuttamista koskeva ehdotus sikojen hyvinvoinnin parantamiseksi. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan jäsenvaltiot ovat viime vuosina vahvistaneet sikojen suojelua koskevia säädöksiä, joissa on neuvoston direktiivin 91/630/ETY toimenpiteitä täydentäviä toimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2517/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) ja Sergio Berlato (UEN) komissiolle. Aidon oliiviöljyn suojelu.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2517/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) ja Sergio Berlato (UEN) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Aidon oliiviöljyn suojelu Komission jäsen Fischler on myöntänyt, että pyyntö selvittää sellaisen analyyttisen menetelmän käyttöönottoa, jolla voidaan todeta pähkinäöljyn jäämiä oliiviöljyssä, on aiheellinen. Katsooko komissio, että analyysimenetelmällä, jonka EY aikoo sisällyttää asetukseen ETY 2568/91, pitäisi pyrkiä suojelemaan aitoa oliiviöljyä ja sen eri tyyppejä eikä vain vastaamaan monikansallisten yhtiöiden tarpeisiin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2000) Yhteisön lainsäädäntöön on sisällytetty tietty analyyttinen menetelmä, sen jälkeen kun sitä on testattu useaan kertaan ja kun sille on tehty useita tarkkoja laboratoriokokeita kyseisen menetelmän tarkkuusmarginaalin analysoimiseksi. Tätä varten komissio on pyytänyt avukseen kustakin jäsenvaltiosta kemian alan asiantuntijoita, jotka kokoontuvat säännöllisesti Brysselissä. Ne ovat omien alojensa kiistattomia tutkimuskeskuksissa ja yliopistoissa työskenteleviä ammattilaisia. Kuten arvoisan parlamentin jäsenen aiemman kirjallisen kysymyksen P-1763/00(1) yhteydessä jo muistutettiin, nämä asiantuntijat osallistuvat myös Madridissa sijaitsevan Kansainvälisen öljyneuvoston koordinoimaan tutkimustyöhön yhteistyössä muiden, pääasiassa kolmansista oliiviöljyntuottajamaista olevien tutkijoiden kanssa. On syytä korostaa, että Kansainvälinen öljyneuvosto on kansainvälinen järjestö, jonka jäseniin yhteisö kuuluu, ja joka kuuluu osana Yhdistyneisiin kansakuntiin. Näin ollen komission lainsäädännössä säädetyt analyyttiset menetelmät perustuvat ratkaistavien fysikaalis-kemiallisten ongelmiensa suhteen tieteelliseen objektiivisuuteen. Niillä ei ole poliittisia tarkoitusperiä eikä näin ollen kumpaakaan kysymyksessä mainittua tarkoitusta. (1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 111.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3046/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. EU:n koulutus- ja tutkimuskeskukset.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0047 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3046/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: EU:n koulutus- ja tutkimuskeskukset EU:n koulutus- ja tutkimuskeskuksia on eri puolilla maailmaa ja useat niistä sijaitsevat Yhdysvalloissa. Mikä niiden tarkoitus on? Mitä rahoitusta ne saavat? Mitä tuloksia ne ovat saavuttaneet kahden viime vuoden aikana? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Eri puolilla maailmaa on useita koulutus- ja tutkimuskeskuksia, joiden nimessä esiintyy sana eurooppalainen. Tällaisia keskuksia on erityisesti Yhdysvalloissa. Ainoa unionin suoraan rahoittama tutkimuskeskus on kuitenkin komission alainen Yhteinen tutkimuskeskus (YTK). Yhteisellä tutkimuskeskuksella on useita toimipaikkoja eri puolilla unionia: Isprassa (Italia), Karlsruhessa (Saksa), Pettenissä (Alankomaat), Sevillassa (Espanja) ja Geelissä (Belgia). Yhteinen tutkimuskeskus osallistuu tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman toteuttamiseen. Joka vuosi sen toiminnasta laaditaan vuosiraportti. Kahden viimeisimmän raportin viitenumerot ovat KOM(1999) 222 lopullinen ja KOM(2000) 366 lopullinen. YTK:sta annetaan lisätietoa tutkimuskeskuksen Internet-sivuilla osoitteessa http://www.jrc.cec.eu.int.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2805/00 esittäjä(t): Imelda Read (PSE) komissiolle. Japanese Automotive Manufacturers Association -yhdistys.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0221 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2805/00 esittäjä(t): Imelda Read (PSE) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Japanese Automotive Manufacturers Association -yhdistys Euroopan komissio kutsui joulukuussa 1999 Japanese Automotive Manufacturers Association -yhdistyksen (JAMA) mukaan komission moottoriajoneuvoja käsittelevään työryhmään ja helmikuussa 2000 moottoriajoneuvojen päästöjä käsittelevään työryhmään. Tämä on erityisen myönteistä siksi, että JAMA tai mikään japanilainen autonvalmistaja ei osallistunut Auto/Oil I ja II -ohjelmia koskeviin keskusteluihin. JAMA on yhdistys, joka edustaa suoraan 33 000 työpaikkaa ja välillisesti noin 150 000 työpaikkaa Euroopan unionissa ja tuottaa yli miljoona ajoneuvoa EU:ssa. Voiko Euroopan komissio ilmoittaa, milloin yhdistys voitaisiin pyytää mukaan muihin työryhmiin ja/tai komiteoihin, kuten ajoneuvojen turvallisuuden parantamista käsittelevään komiteaan? Tällöin JAMAn ja sen jäsenten asiantuntemusta voitaisiin käyttää eurooppalaisten kuluttajien eduksi. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on aivan oikeassa todetessaan, että komissio on kutsunut Japanese Automotive Manufacturers Association -yhdistyksen (JAMA) osallistumaan moottoriajoneuvotyöryhmänsä kokouksiin. Komissio on tehnyt tämän aloitteen luodakseen avoimuutta suhteessaan tärkeään autoteollisuuden sektoriin. JAMA kutsuttiin aivan ensimmäistä kertaa moottoriajoneuvo- työryhmän kesäkuussa 1999 pidettyyn kokoukseen. Tämän jälkeen se kutsuttiin osallistumaan samaisen työryhmän kaikkiin seuraaviin kokouksiin. Vuoden 2000 helmikuusta lähtien se on myös kutsuttu komission erityisen moottoriajoneuvojen päästöjä käsittelevän työryhmän (MVEG)kokouksiin. Komission tarkoituksena on luonnollisesti edelleenkin kutsua JAMA osallistumaan näihin kokouksiin. Komission aikomuksena on kutsua JAMA mukaan kaikkien sellaisten erityistyöryhmien kokouksiin, jotka työskentelevät suoraan moottoriajoneuvotyöryhmän alaisuudessa. Lisäksi on huomattava, että komissio ei hallinnoi Euroopan ajoneuvojen turvallisuuden parantamista käsittelevän komitean toimintaa. Komissio ei siten voi kutsua JAMAa osallistumaan tämän komitean kokouksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2957/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE), Claude Turmes (Verts/ALE), Dirk Sterckx (ELDR), Karl Olsson (ELDR), Torben Lund (PSE), Eryl McNally (PSE), Peter Liese (PPE-DE) ja Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) komissiolle. Lämpimän veden kiertoon käytettävillä älypumpuilla aikaansaatu energiansäästö.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2957/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE), Claude Turmes (Verts/ALE), Dirk Sterckx (ELDR), Karl Olsson (ELDR), Torben Lund (PSE), Eryl McNally (PSE), Peter Liese (PPE-DE) ja Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Lämpimän veden kiertoon käytettävillä älypumpuilla aikaansaatu energiansäästö Keskuslämmitysjärjestelmissä lämpimän veden kiertoon käytettävät, elektronisesti ohjatut pumput kuluttavat 50 prosenttia vähemmän energiaa kuin tavanomaiset pumput. Elektroniset pumput ovat käynnissä vain silloin, kun se on välttämätöntä. Jos unionissa käytettäisiin vain elektronisia pumppuja, hiilidioksidipäästöt vähenisivät 23 miljoonalla tonnilla. Tämä on lähes seitsemän prosenttia hiilidioksidipäästöjen vähentämisen kokonaistavoitteista, jotka EU:lle asetettiin Kioton sopimuksessa. Kyseessä on erinomainen tilaisuus, sillä 80 prosenttia nykyisistä pumpuista on korvattava uusilla seuraavien 10 vuoden aikana. Nämä elektroniset älypumput ovat hieman tavanomaisia pumppuja kalliimpia, mutta entistä pienempi sähkölasku johtaa säästöihin. Rahallisen voiton saaminen vaatii hieman ponnisteluja, sillä 80 prosenttia nykyisistä pumpuista on edelleen tavanomaisia pumppuja. Kun otetaan huomioon aiempi samankaltainen, loistelamppujen liitäntälaitteita koskeva direktiivi, onko Euroopan komissio valmis ehdottamaan pitkällä aikavälillä direktiiviä, jonka nojalla elektronisesti ohjatut pumput olisivat pakollisia unionissa, ja edistämään näiden pumppujen käyttöä lyhyellä aikavälillä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, että keskuslämmitysjärjestelmissä lämpimän veden kiertoon käytettyjen pumppujen runsaasta energiankulutuksesta. Komissio onkin käynnistänyt tutkimuksen, jonka tarkoituksena on arvioida mahdollista energiansäästöä ja sopivimpia menettelyjä kaikkein energiatehokkaimpien tuotteiden markkinaosuuden lisäämiseksi. Komissio on jo suunnitellut, että parlamentin jäsenen mainitsemat pumput varustetaan merkinnöillä ja niihin sovelletaan luokittelujärjestelmää. Suunnitteilla on myös direktiiviehdotus vähimmäistehokkuutta koskevista vaatimuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3264/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. EU-direktiivien saattaminen osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0219 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3264/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: EU-direktiivien saattaminen osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä Komissio on laatinut tilastoja siitä, miten jäsenvaltiot ovat saattaneet sisämarkkinoiden 1992 -ohjelmaan liittyvät direktiivit asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään. Ne osoittivat 7. maaliskuuta 1997, että Ruotsi on pannut täytäntöön 98,2 prosenttia, Suomi 95,9 prosenttia ja Itävalta 86,2 prosenttia ja että EU:n 15 jäsenvaltiossa oli pantu täytäntöön kaikkiaan 94,3 prosenttia direktiiveistä. Onko komissiolla tilastoja siitä, miten 15 jäsenvaltiota ovat vuoteen 1999 saakka prosenteissa ilmaistuna saattaneet EU:n direktiivit osaksi omaa lainsäädäntöään? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2000) Vuoden 1997 marraskuusta lähtien komissio on julkaissut yhtenäismarkkinoiden tulostaulun kahdesti vuodessa. Siihen sisältyy tilastoja sisämarkkinadirektiivien täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Tulostaulu osoittaa kunkin jäsenvaltion täytäntöönpanovajeen, eli sisämarkkinadirektiivien prosenttiosuuden, jota ei ole vielä saatettu osaksi jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä. Vertailun vuoksi jäljempänä esitetään jäsenvaltioiden tulokset toukokuulta 1998 ja toukokuulta 2000, joka on viimeisimmän tulostaulun ajankohta (kaikki sisämarkkinadirektiivit on otettu huomioon, ei ainoastaan vuoden 1992 ohjelmaan sisältyvät). >TAULUKON PAIKKA> Tulostaulussa mitataan yhteisön tasolla direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Siinä ilmoitetaan prosentteina niiden direktiivien määrä, joita ei ole vielä pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa. Samaa ajanjaksoa vastaavat prosenttiluvut olivat: >TAULUKON PAIKKA> Kaikki yhtenäismarkkinoiden tulostaulua koskevat kertomukset ovat saatavissa sisämarkkina-asioiden Internet-sivustolla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/internal_market/. Parlamentille osoitetussa vuosittaisessa kertomuksessaan yhteisön lainsäädännön soveltamisen valvonnasta komissio julkaisee myös tilastoja siitä, kuinka paljon jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön direktiivejä kaikilla yhteisön toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Lisätietojen saamiseksi arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seitsemänteentoista vuosikertomukseen yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (1999), joka on seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/infringements/report99_fr.htm
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3741/00 esittäjä(t): Gerard Collins (UEN) komissiolle. Yhdistyneen kuningaskunnan tiemaksut.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3741/00 esittäjä(t): Gerard Collins (UEN) komissiolle (28. marraskuuta 2000) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan tiemaksut Onko komissio tietoinen siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta ehdottaa ulkomaisilta tavarankuljettajilta perittävien tiemaksujen käyttöönottoa osana toimia, jotka on suunnattu Britannian tavarankuljettajien ja autoilijoiden tiekustannusten vähentämiseksi. Onko komissio saattanut päätökseen tätä ehdotettua toimenpidettä koskevat tutkimuksensa, ja eikö senkin mielestä ehdotus syrji EU:n tavarankuljettajista ennen kaikkea irlantilaisia kuljettajia, kun otetaan huomioon, että noin 70 prosenttia Irlannin tavarankuljettajista käyttää Yhdistyneen kuningaskunnan tieverkkoa joko päästäkseen mantereelle tai lopulliseen määränpäähän? Aikooko komissio näin ollen vastustaa näiden syrjivien tiemaksujen käyttöönottoa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra McCartin esittämään suulliseen kysymykseen H-0873/00 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla joulukuuta 2000(1). (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (joulukuu 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3359/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Joukkoirtisanominen.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0148 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3359/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (27. lokakuuta 2000) Aihe: Joukkoirtisanominen Portugalissa Torres Vedrasissa toimiva vaatetusalan yritys Vesticon, joka kuuluu brittiläiseen monikansalliseen yritykseen Coats Viyella Clothing, työllistää noin 300 työntekijää. Tekstiilialan työntekijöiden ammattiliiton Sindicato dos Trabalhadores Têxteis, Lanifícios e Vestuário do Sul mukaan Vesticom on ilmoittanut aikovansa irtisanoa kaikki työntekijänsä. Vesticom on toiminut Torres Vedrasissa noin 27 vuotta. Jos yritys lopettaa toimintansa, alueen työllisyys heikkenee ja luotu varallisuus vähenee yli miljardilla escudolla. Yrityksellä on erinomaiset työntekijät, hyvä tekninen varustus ja hyvä tuotannon laatu, minkä vuoksi on erittäin vaikea hyväksyä aiottua joukkoirtisanomista. 1. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen estämiseksi, että satoja työntekijöitä sanotaan irti tämän monikansallisen yrityksen aloitteesta? 2. Ovatko edellä mainitut Portugalissa tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat yritykset saaneet yhteisön tukia? Anna Diamantopoulou komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 2000) 1. Arvoisa parlamentin jäsen ottaa esiin Portugalin Torres Vedrasissa sijaitsevan yrityksen ilmoittamaan mahdolliseen joukkoirtisanomiseen liittyvät ongelmat. Yhteisön lainsäädännöllä eli tässä tapauksessa työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annetulla neuvoston kodifiointidirektiivillä 98/59/EY(1) pyritään vahvistamaan joukkovähentämisissä käytettävät järjestelyt ja menettelyt ja lieventämään irtisanomisen vaikutuksia työntekijöihin. Koska Portugali on saattanut kyseisen direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään, asiaan mahdollisesti liittyvien riitojen ratkaisemisesta vastaavat jäsenvaltion tuomioistuimet ja hallintoviranomaiset. 2. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Vesticom on saanut Euroopan aluekehitysrahastolta yhteisön määrärahoja 8 477 euroa 16 690 euron suuruisen investointihankkeen yhteydessä. Kyseinen hanke hyväksyttiin 19. maaliskuuta 1996 elinkeinotoiminnan nykyaikaistamista koskevan toimenpideohjelman teollisuutta koskevan alaohjelman puitteissa. Tutkimuksissa, joissa käytiin läpi opetus- ja työvoimaministeriön hankkeita ja maksuja koskevia tietokantoja sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa Coats Viyellaa koskevaa tietokantaa (Coats Viyella PLC:n rekisteröidyllä toiminimellä sekä muilla siihen liittyvillä toiminimillä(2)), ei paljastunut Euroopan sosiaalirahastolta tulleita maksuja. (1) EYVL L 225, 12.8.1998. (2) Coats; Madura Coats Ltd.; Coats India; Madura Textiles; Jaeger; Viyella; Van Heuson; Ladybird; Coats Crafts UK; Coats Fabra; Barbour Threads.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2438/00

esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle

(19. heinäkuuta 2000)

Aihe: Kielten moninaisuuden puutteellinen kunnioittaminen Euroopan komissiossa

Voiko komissio kertoa, miksi se antaa kansalaisia ja kansalaisyhteiskuntaa kiinnostavissa tiedonannoissaan johdonmukaisesti etusijan englannin kielelle ja käyttää yhä vähemmän Euroopan unionin kymmentä muuta virallista kieltä?

Suurin osa komission pääosastojen www-sivustoilla olevasta tiedosta on englanniksi, ja silloin kun käännöksiä on saatavilla, ne rajoittuvat useimmissa tapauksissa ranskaan ja saksaan. Esimerkiksi hankkeiden esittämisestä annettavat ohjeet ovat lähes yksinomaan englanniksi, mikä vaikeuttaa englantia taitamattomien kansalaisten, yhdistysten ja tahojen osallistumista hankkeisiin. Lisäksi komissio pyytää usein hankkeiden tukijoita laatimaan väliaikaiset ja lopulliset toimintakertomuksensa komission työkielillä (englanniksi tai ranskaksi). Niille, jotka eivät hallitse kyseisiä kieliä hyvin, tämä aiheuttaa turhia viivästyksiä ja ylimääräisiä hallinnollisia menoja hankkeen toiminnallisten näkökohtien kustannuksella.

Katsooko komissio, että sen käytäntö on syrjintää? Onko tällainen käytäntö vastoin sellaisia toimia ja ohjelmia, joilla nyt Euroopan kielten teemavuoden 2001 edellä pyritään päinvastoin edistämään kulttuurin ja kielten moninaisuuden kunnioittamista?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(30. marraskuuta 2000)

Komissio ei suosi minkään yhteisön virallisen kielen käyttöä suhteessa muihin kieliin lukuun ottamatta komission sisäisessä työskentelyssä käytettäviä kieliä, mikä on yhteisössä käytettävistä kielistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annetun neuvoston asetuksen N:o 1(1) 6 artiklan mukaista. Asetus on edelleen ohjenuorana komission yhteyksissä suureen yleisöön ja sen julkaisupolitiikassa. Asetuksessa N:o 1 säädetään yhteisön virallisista kielistä ja määrätään, että oikeudelliset asiakirjat on julkaistava noilla kielillä.

Komissio kiinnittää suurta huomiota kielijärjestelyn noudattamiseen erityisesti yleisölle suuntaamassaan tiedotuksessa, jotta mitään kieltä ei syrjittäisi. Myös pääosastojen Internet-sivut julkaistaan tavallisesti yhdellätoista virallisella kielellä. Lisätiedot voivat olla saatavana vain yhdellä kielellä. Tätä ei aina voida välttää, koska tieto voi olla hyvin tuoretta ja kaikkien tiedotusaineistojen ja asiakirjojen kääntämiseen kaikille virallisille kielille on käytettävissä vain rajallisesti resursseja.

Hankkeiden esittämistä koskevat ohjeet julkaistaan yleensä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, jotta kaikilla kansalaisilla ja yrityksillä tai muilla organisaatioilla on yhtä hyvät mahdollisuudet osallistua ohjelman toteuttamiseen. Jos lisätiedot julkaistaan Internetissä vain yhdellä tai muutamalla virallisella kielellä, asiasta voidaan lähettää pyyntö komission pääsihteeristöön, joka tutkii, mihin toimiin asiassa voidaan ryhtyä.

(1) EYVL 17, 6.10.1958.