ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2658/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: BSE-taudin ja Creutzfeldt-Jacobin taudin yhteys Heinäkuun 1. päivänä 1997 brittiläinen BSE-taudin neuvontakomitea (SEAC) julkaisi tutkimuksen BSE-taudin ja CJD-taudin välisestä yhteydestä. Siinä todettiin, että mitkään todisteet eivät kumoa väitettyä yhteyttä näiden kahden taudin välillä. Mutta siinä todettiin myös, että nykyiset todisteet eivät riitä tieteellisen varmuuden saamiseksi BSE- ja CJD-tautien välisestä yhteydestä. Tunteeko komissio SEAC:n tutkimuksen, ja jos tuntee, onko komissio tyytyväinen tutkimuksessa käytettyyn tieteelliseen metodologiaan? Voiko komissio kertoa lähemmin omista tutkimuksistaan näiden kahden taudin välisen yhteyden selvittämiseksi ja mahdollisesta edistymisestään niissä? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 1997) Komissio tuntee BSE:n ja Creutzfeldt-Jacobin taudin välistä yhteyttä käsittelevän asiakirjan ¨Research into the link between bovine spongiform encephalopathy (BSE) and new variant Creutzfeldt-Jacob disease (nvCJD)¨, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan spongiformisia enkefalopatioita käsittelevä neuvoa-antava komitea julkaisi 1. heinäkuuta 1997. Kyseisessä asiakirjassa päätellään, että vaikka kerääntynyt näyttö antaa syytä olettaa, että BSE:n ja nvCJD:n välillä on yhteys, näyttö ei kuitenkaan riitä tieteelliseksi todisteeksi syy-seuraussuhteesta. Käytetyt tieteelliset metodit olivat ajanmukaiset ja noudattelivat yhteisön tutkimushankkeista saatuja tuloksia. Neljä hiljattain julkaistua artikkelia (25. syyskuuta 1997, The Lancet ja 2. lokakuuta 1997, Nature) antavat uutta tietoa BSE:n ja nvCJD:n välisistä yhteyksistä. Kahdessa ensimmäisessä annetaan ensimmäistä kertaa täydellinen kuvaus 14:n ensimmäisen Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaitun nvCJD-tapauksen kliinisistä ja psyykkisistä oireista. Kahdessa jälkimmäisessä esitetään näyttöä siitä, että sama taudinaiheuttajakanta, joka aiheuttaa BSE:tä, on vastuussa myös nvCJD:n kehittymisestä. Yhteisön tasolla BSE:tä ja CJD:tä aiotaan edelleen tutkia ihmisten ja eläinten tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita (TSE) koskevan komission toimintasuunnitelman mukaan, josta päätettiin 13. marraskuuta 1996. Toimintasuunnitelmassa pyritään omaksumaan alan tutkimuksiin kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka koskee eri aspekteja, kuten epidemiologiaa, riskinarviointia, diagnoosivälineiden etsimistä ja hoitotapoja sekä taudinaiheuttajan ominaisuuksien karakterisointia. Kaksi erityisalan ehdotuspyyntöä on jo julkaistu. Hankkeiden valinta edellyttää kuitenkin neljännen puiteohjelman lisärahoitusta koskevan sovittelumenettelyn muodollista hyväksymistä. Yhteisön tukema tutkimustyö parantaa nvCJD:n kehityksen mekanismien tuntemusta.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2418/97 neuvostolle esittäjä(t): Laura De Esteban Martin (PPE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Asiantuntijakomiteat Voiko neuvosto sanoa, mitkä ovat ja miten monta on työryhmiä tai asiantuntijakomiteoita, jotka ovat tehneet tutkimuksia ja säännöllisiä töitä kolmanteen pilariin kuuluvissa asioissa vuosina 1995, 1996 ja 1997, ja selvittää yksityiskohtaisesti eri jäsenvaltioiden osallistumisen näihin tutkimuksiin ja töihin? Voiko neuvosto myös toimittaa Euroopan parlamentille säännöllisesti tietoja näistä työryhmistä, jotta parlamentin työtä voitaisiin tehostaa niiden aiheiden osalta, joissa parlamenttia on kuultava tai joista parlamentti laatii mietinnön? Vastaus (15. tammikuuta 1998) Arvoisalle parlamentin jäsenelle toimitetaan ohessa taulukko asiantuntijatyöryhmistä, jotka käsittelevät yhteistyötä oikeus- ja sisäasioissa ja jotka ovat kokoontuneet vuosina 1995, 1996 sekä vuoden 1997 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana. Kaikki jäsenvaltiot ovat osallistuneet kyseisiin kokouksiin. >TABLE> Puheenjohtajavaltio on säännöllisesti tiedottanut Euroopan parlamentille oikeus- ja sisäasioiden alaan kuuluvien asioiden käsittelystä joko kansalaisvapauksien valiokunnan ja oikeusasioita käsittelevän valiokunnan välityksellä tai Euroopan unionin perustamissopimuksen K.6 artiklan kolmannen kohdan mukaisen vuosittaisen keskustelun välityksellä.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3446/97 komissiolle esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) (27. lokakuuta 1997) Aihe: Slovenian kanssa käytävät EU-jäsenyysneuvottelut Monet poliitikot ovat arvostelleet - juuri ennen Euroopan unionin ja Slovenian järjestämää 5. parlamenttien välistä kokousta - eräässä konferenssissa mukana olleen komission edustajan Cameronin lausuntoa. Cameron kuuluu ilmoittaneen, että Slovenian EU-jäsenyys toteutuu vasta Puolan päästessä tai päästyä EU:n jäseneksi. (Frankfurter Allgemeine Zeitung - lehdessä ollut artikkeli ¨Slowenien zwischen Souveränität und dem Wunsch nach rascher EU-Integration¨; 13.10.1997, N:ro 237, s. 9) Jos tämä on tosiaankin komission kanta, milloin Euroopan parlamentille ilmoitetaan tästä lausunnosta? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1997) Komissio teki selväksi Agenda 2000 -tiedonannossaan ja lausunnoissaan jokaisesta yhteisön jäsenyyshakemuksesta, että yhteisö käsittelee jokaisen hakijan erikseen. Ei ole olemassa ryhmä-lähestymistapaa. Entisen mallin mukaisesti jokaisen hakijan kanssa käydään erikseen hallitusten väliset liittymistä edeltävät neuvottelut. Jokainen valtio etenee omaa tahtiaan sitä koskevien neuvottelujen aikana. Tiettyä hakijaa koskevien liittymistä edeltävien neuvottelujen päätökseen saattaminen riippuu ratkaistavien asioiden mutkikkuudesta ja kyseessä olevan maan nopeudesta korjata jäsenyyshakemuksestaan annetussa lausunnossa yksilöidyt puutteet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2722/97 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (1. syyskuuta 1997)

Aihe: Yhteisrahoituksella Euroopan unionin rahoittamien töiden tarjouskilpailut

Kantabrian (Espanja) alueparlamentissa on kiistelty arviointijärjestelmästä, jolla arvioidaan Santanderin lahden kokonaiskunnostuksen ensimmäisestä vaiheesta järjestettyyn tarjouskilpailuun osallistuvia yrityksiä.

Valvooko komissio jotenkin tarjouskilpailuja niissä julkisissa hankkeissa, joihin Euroopan unioni osallistuu yhteisrahoituksella? Onko komissio valvonut edellä mainittua Santanderin lahden hankkeen tarjouskilpailua?

Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1997)

Komissio ei voi valvoa kaikkia sopimuksia, joita jäsenvaltiossa tehdään julkisia hankintasopimuksia koskevien direktiivien nojalla. Tämän vuoksi useissa jäsenvaltioissa on otettu käyttöön tehokkaita muutoksenhakumenettelyjä julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 89/665/ETY ((EYVL L 395, 30.12.1989. )) ja vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 92/13/ETY ((EYVL L 46, 23.3.1992. )) nojalla. Näiden menettelyjen avulla yritykset, jotka katsovat joutuneensa kärsimään hankintasopimusta tehtäessä, voivat mahdollisimman nopeasti esittää kantansa kansallisella tasolla. Nämä menettelyt eivät kuitenkaan rajoita kyseisten yritysten oikeutta esittää valituksensa komissiolle, jolla on mahdollisuus aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitettu menettely kyseistä jäsenvaltiota vastaan.

Komissio valvoo yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, pääasiassa seurantakomiteoiden avustuksella, erityisesti sellaisia julkisia hankintoja ja rakennusurakoita, joita toteutetaan yhteisön varoin. Komissio on todennut, että viranomaiset olivat käynnistäneet Santanderin lahden rakennusurakkaa koskevan kilpailun julkaisemalla ilmoituksen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ((EYVL S 124, 29.6.1996. )). Menettelyssä ei ole ilmoitettu olleen vaikeuksia. Komission tietojen mukaan sille tai kansallisille viranomaisille ei ole ilmoitettu, että minkään yrityksen oikeuksia olisi loukattu kyseisen menettelyn kuluessa.

Komissio ei ole kuullut, että Santanderin lahden kunnostusta koskevaan urakkakilpailuun osallistuneiden yritysten arvioinnista olisi syntynyt mitään kiistaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3229/97 komissiolle esittäjä(t): Jan Sonneveld (PPE) (9. lokakuuta 1997)

Aihe: Ongelmat sellaisia maataloustuotteita koskevien tukien saamisessa, joita ei kuluteta kokonaisuudessaan ensimmäisessä tuontimaassa

Poliittisen järjestelmän romahtaminen Jugoslavian liittotasavallassa ja Neuvostoliitossa, molemmat perinteisiä kauppa- ja markkinointiväyliä eurooppalaisille maataloustuotteiden viejille, aiheutti muutoksen tukien myöntämiseen. Unionin säännösten mukaisesti voitiin aikaisemmin maksaa tukia sellaisille tuotteille, jotka ensin tuotiin yhteen jäsenvaltioon, jalostettiin siellä ja sitten vietiin jälleen toiseen jäsenvaltioon. Tämä ei nykytilanteessa enää pidä paikkaansa, koska tuotteita ei enää katsota kulutettavan paikan päällä (tuontimaassa, riippumatta siitä mikä jäsenvaltio on kyseessä). Tuontimaassa, kuten muissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa, käytetään nykyisin EU:n tulliasiakirjaa, josta käy selkeästi ilmi, että tuotua tuotetta ei ole kulutettu täysin tai osittain tuontimaassa vaan että se on viety uudelleen, yleensä jalostettuna.

Aikaisemmin komissio otti tällaisessa tapauksessa (esimerkiksi uusien jäsenvaltioiden liittyessä) käyttöön siirtymäjärjestelyn, jotta yritykset voivat järjestää uudelleen kauppasuhteitaan sekä EU:n yritysten että tuontia harjoittavien jalostusyritysten edun vuoksi.

1. Onko komissio yhtä mieltä siitä, että mainittu tilanne aiheuttaa kaupallisia ongelmia tuontia ja vientiä harjoittaville yrityksille?

2. Voiko komissio ilmoittaa, miksi Jugoslavian liittotasavallan ja Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ei otettu käyttöön siirtymäjärjestelyä?

3. Onko se valmis ottamaan siirtymäjärjestelyn käyttöön taannehtivasti?

Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997)

Komissio on tietoinen, että Jugoslavian liittotasavallan ja Neuvostoliiton poliittinen romahtaminen on aiheuttanut kaupallisia ongelmia yhteisön vientiyrityksille.

Niinpä komissio onkin tehnyt vuonna 1992 siirtymäsäännöksiä sisältäviä päätöksiä, joiden tarkoituksena on helpottaa yhteisön vientiyritysten tehtävää näiden kahden liittovaltion hajoamisen seurauksena syntyneisiin uusiin valtioihin suuntautuvan kaupan tuontitodisteiden toimittamisen osalta.

Komissio ei suunnittele uusia siirtymätoimenpiteitä.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3117/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Puheenjohtajamaa Hollannin tekemät demokratiaa koskevien määräysten rikkomukset 1. Onko neuvosto tietoinen Hollannin oikeusministerin esittämästä pyynnöstä Surinamin entisen diktaattorin Desi Boutersen kansainväliseksi jäljittämiseksi ja luovuttamiseksi? 2. Voiko neuvosto selittää, miksi neuvoston puheenjohtajamaa Hollanti on kuluvan vuoden maaliskuun jälkeen jatkuvasti kieltäytynyt vastaamasta kirjallisiin kysymyksiin Boutersen kansainvälisestä jäljityksestä sekä luovutuksesta? 3. Eikö myös komissio ole sitä mieltä, että ottaen huomioon kuuden viikon määräaika kirjallisiin kysymyksiin vastaamisessa se, ettei allekirjoittaneen sekä Pastyn ja Donnayn jättämiin kysymyksiin ole maaliskuun jälkeen vastattu, rikkoo demokratiaa koskevia määräyksiä? 4. Eikö komissio käsitä, että allekirjoittaneen sekä Pastyn ja Donnayn kysymykset olivat huomattavan tärkeitä, kun otetaan huomioon Hollannin ulkoministerin jarrutus järjestettäessä Boutersen pidätystä Brasiliassa 18. heinäkuuta, minkä seurauksena Hollannin hallitus joutui hyvin kiusalliseen tilanteeseen? Tämä olisi luultavasti voitu välttää, jos kysymyksiin olisi vastattu. 5. Mitä takeita neuvosto voi antaa siitä, että Euroopan parlamenttiin kohdistuva ylenkatse, jota puheenjohtajamaa Hollanti on osoittanut yksinkertaisesti jättämällä vastaamatta kirjallisiin kysymyksiin maaliskuun jälkeen sekä suullisiin kysymyksiin tammikuun jälkeen, voidaan tulevaisuudessa välttää? Vastaus (15. tammikuuta 1998) Neuvosto kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että neuvosto voi vastata ainoastaan sen toimivaltaan kuuluviin kysymyksiin. Tiettyyn luovutuspyyntöön liittyvät kysymykset, kuten ne, jotka arvoisa parlamentin jäsen esittää, kuuluvat kuitenkin asianomaisen jäsenvaltion, tässä tapauksessa Alankomaiden viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan. Sen määräajan osalta, jonka kuluessa neuvosto vastaa Euroopan parlamentin jäsenten esittämiin suullisiin tai kirjallisiin kysymyksiin, sanottakoon, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema määräaika ei koske neuvostoa, mutta että neuvosto on kuitenkin aina pyrkinyt vastaamaan niihin mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3233/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Koheesiorahaston varojen hyödyntäminen Kreikassa Arvostetun kreikkalaisen Forum-talousjulkaisun mukaan Kreikka hyödyntää määrärahoja epätavallisen vähän, sillä hyödyntämisaste ei vuonna 1995 ylittänyt 5 prosenttia maalle varatusta summasta. Samaan aikaan muiden koheesiorahastosta varoja saavien maiden - Espanja, Portugal ja Irlanti - hyödyntämistaso on täysin normaalilla tasolla verrattuna Kreikkaan, jolla sitä paitsi on erityisen kiireellisiä tarpeita ympäristö- ja liikenneinfrastruktuurien alalla. Komissiota pyydetään ilmoittamaan, mikä summa Kreikkaa varten on tarkkaan ottaen varattu koheesiorahaston luomisesta tähän päivään asti, mitä määrärahoja Kreikka on tähän mennessä hyödyntänyt, ja miten komissio aikoo varainkäytön osalta suhtautua niihin koheesiorahaston varoihin, jotka on varattu Kreikkaa varten, mutta joita ei ole hyödynnetty kaikkina näinä vuosina. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1997) Komissio on tehnyt koheesiorahastosta Kreikalle kaudeksi 1993 - 1997 seuraavat maksusitoumukset ja suorittanut seuraavat maksut (ecuina 10. lokakuuta 1997 asti): >TABLE> Kannattaa muistaa, että: - maksusitoumusten kokonaismäärä on asetuksessa kullekin edunsaajajäsenvaltiolle säädetyn ohjeellisen vaihteluvälin mukainen; - maksut suoritetaan kansallisten viranomaisten esittämien, rahoitettujen hankkeiden edistymisastetta kuvastavien pyyntöjen mukaisesti; - käyttämättä jääneet sidotut määrärahat vapautetaan ja siirretään uusien hankkeiden rahoitukseen.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2996/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano Direktiivillä 91/271/ETY ((EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40. )) pyritään rajoittamaan kaupunkien viemäreiden aiheuttamaa pintaveden saastumista juomaveden saatavuuden turvaamiseksi. Viime päivinä on havaittu saastumista Kastorian juomavesivaroissa ja se muodostaa kansanterveydellisen riskin. Onko todisteita siitä, että vesi on kaupunkiviemärin saastuttamaa? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä yhteisön lainsäädännön voimaan saattamiseksi? Onko Kastorian kaupunkiviemäriverkosto direktiivin 91/271 ETY mukainen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1997) Tuomioistuin päätti 28. maaliskuuta 1996, että Kreikka on jättänyt täyttämättä sille kuuluvan velvollisuuden Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 170 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Tämän jälkeen Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että 5 päivänä maaliskuuta 1997 tehty ministeriön päätös 6573/400 on yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin 91/271/ETY kansallinen täytäntöönpanosäädös. Kreikka ei kuitenkaan ole yksilöinyt haavoittumiselle alttiita alueita, mikä sen olisi pitänyt tehdä 31. joulukuuta 1993 mennessä. On huomattava, että direktiivin 5 artiklan nojalla haavoittumiselle alttiiden alueiden vedet on käsiteltävä tehokkaammin kuin direktiivin 4 artiklassa vaaditussa biologisessa käsittelyssä. Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tällainen käsittely 31. joulukuuta 1998 mennessä kaikkien sellaisten taajamien jätevesien käsittelyssä, joiden ns. asukasvastineluku on suurempi kuin 10 000, kuten Kastoriassa. Lisäksi direktiivin täytäntöönpano-ohjelmaa (17 artikla) ei ole laadittu, koska ministeriön päätös on tämän asian suhteen epämääräinen (päätöksen tekstissä ei mainita tarkkaa päivämäärää, vaikka direktiivissä säädetään määräpäiväksi 31. joulukuuta 1993). Komissio ottaa yhteyden Kreikan viranomaisiin ja pyytää tarkempia tietoja direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpanosta Kastorian alueella.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2572/97 komissiolle esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Tarttuvien eläintautien tuonti EU:hun naapurimaista 1. Onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että kaupan ja liikenteen lisääntyessä mahdollisuus tarttuvien eläintautien tuontiin EU:hun naapurimaista, kuten Keski- ja Itä-Euroopan maista ja Välimeren alueen maista, lisääntyy? 2. Onko komission mielestä, jos se vahvistaa edellä mainitun väitteen, hyödyllistä parantaa näissä maissa eläinlääkinnän infrastruktuuria, jotta mahdollisuus tarttuvien eläintautien tuontiin EU:hun täten vähenee? 3. Voiko komissio ilmoittaa, missä määrin Phare- ja MEDA-rahastoja käytetään jo nyt näihin tarkoituksiin ja onko komissio valmis edistämään näiden tarttuvien eläintautien torjunnan parissa työskentelevien rahastojen hyväksikäyttöä näissä maissa, joissa eläinlääkinnän infrastruktuuri on riittämätön, mikä olisi näiden maiden itsensä sekä Euroopan unionin etujen mukaista? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1997) 1. Kolmansien maiden ja erityisesti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien maiden osalta yhteisöllä on käytössään välineet, joiden avulla voidaan varmistaa ettei elävien eläinten tai eläimistä peräisin olevien tuotteiden tuonti lisää eläintautien leviämistä. Yhteisön on näin ollen vahvistettava eläinlääkinnälliset tuontiedellytykset ja pantava tarvittaessa täytäntöön suojatoimenpiteet. Lisäksi yhteisöllä on alueensa rajoilla tarkastusviranomaisia, jotka suorittavat asianmukaisia tarkastuksia. Eläinlääkinnän alalla varmimmat vakuudet perustuvat kuitenkin tuontia harjoittavan kolmannen maan eläinten hyvään terveyteen. Tähän liittyen käytössä oleva eläinlääkinnän infrastruktuuri on merkittävä tekijä. 2. ja 3. PHARE-ohjelman osana Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat saaneet ja saavat edelleenkin sekä yhteen maahan että useimpiin maihin kohdistuvien ohjelmien välityksellä huomattavaa teknistä ja laitteina annettavaa tukea, jolla parannetaan eläinlääkinnän tarkastusten infrastruktuuria. Komission näkemyksen mukaan teknistä apua ja investointitukea eläinlääkintäalan yhteisön säännöstön viralliseksi hyväksymiseksi sekä valvontaan ja täytäntöönpanoon liittyvien infrastruktuurien parantamiseksi tullaan lisäämään tulevien vuosien aikana. MEDA-ohjelman avulla voidaan osallistua Välimeren alueen kumppanuusmaiden eläinlääkinnän infrastruktuurien parantamiseksi toteutettavien toimenpiteiden rahoitukseen edellyttäen, että nämä toimenpiteet kuuluvat kansallisiin tavoiteohjelmiin.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3080/97 komissiolle esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) (2. lokakuuta 1997) Aihe: EU:n yhteisrahoitus EU:n entisillä sisärajoilla olevien tulliasemien uudelleen käyttöä varten Yksi EU:n sisämarkkinoiden tarkoituksellisista sivuvaikutuksista on se, että jäsenvaltioiden välisillä rajoilla olevia tulliasemia ei enää tarvita. Tästä seuraa, että matkustajien saama ensivaikutelma ei ole parhain mahdollinen, kun he maahan saapuessaan näkevät ensimmäisenä käyttämättömät tulliasemat ja -rakennukset entisillä sisärajoilla. Keskusteltaessa moottoritien varteen pystytettävän huoltamon paikasta Voralrbergissa Itävallassa, ehdotettiin Hörbranzin/ Lindaun entistä tulliasemaa. Tätä ratkaisua puoltavien muiden syiden lisäksi tärkeä peruste on myös käytöstä poistetun tulliaseman uudelleen käyttö. 1. Onko EU jo osoittanut tukea entisillä sisärajoilla sijaitsevien tulliasemien ja -rakennusten uudelleen käyttöön? 2. Jos on, missä ja minkälaisin summin? 3. Jos ei, voisiko komissio tukea tällaista hanketta (kokeiluhankkeena)? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1997) 1. ja 2. Komissio ei ole rahoittanut hankkeita, joiden erityisenä tarkoituksena on tehdä turhista tullitoimipaikoista toisia tarkoituksia palvelevia rakennuksia, eikä se ole myöskään vastaanottanut asiasta pyyntöjä. Ottaen huomioon budjettivarojen muut käyttötarkoitukset, komissiolla ei ole aikomusta käynnistää kyseisenlaista hanketta. Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tullitoimipaikkojen ja muiden sisärajoilla olevien rakennusten edustamaan perintöön. 3. Kyseisten rakennusten käyttötarkoituksen muuttamiseen saattaa olla käytettävissä yhteisön rahoitusta, jos muuntaminen on osa yhteisön tointa, jonka tavoitteet ovat laajemmat kuin pelkkä rakennuksen säilyttäminen. Kyseinen toimi voi saada rahoitusapua yhteisön rakennerahastoista, erityisesti yhteisöaloitteesta Interreg IIA. Tällaista hanketta toteutetaan parhaillaan Belgian, Saksan ja Hollannin yhteisessä toimenpideohjelmassa ¨Meuse/Maas-Rhein¨. Sillä pyritään uudistamaan rajanylityspaikan rakennukset Belgian Raeren-Eynattenissa ja toisella puolella rajaa Saksan Aachen-Lichtenbuschissa. Arvioidut kustannukset Interreg IIA:sta ovat 1,15 miljoonaa ecua, josta määrästä 50 prosenttia yhteisrahoitetaan Euroopan aluekehitysrahaston kanssa.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2668/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Steroidivalmisteiden turvallisuus Voiko komissio vahvistaa, ollaanko steroidivalmisteiden turvallisuuteen liittyvää tutkimusta toteuttamassa, ja jos ollaan, mikä on tutkimuksen todennäköinen aikataulu? Jos kyseinen tutkimus pannaan vireille, aikooko komissio kerätä todisteita sivuvaikutusten uhreilta, ja jos aikoo, millä tavoin? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2648/97 ja E-2668/97 (8. lokakuuta 1997) Muutamia kymmeniä vuosia saatavina olleet steroidit ovat voimakkaita lääkkeitä, jotka ovat osoittaneet tehokkuutensa eri terapeuttisissa indikaatioissa. Tietyissä tapauksissa ne voivat kuitenkin aiheuttaa vakavia, epätoivottuja seurauksia. Niiden määräämisessä täytyy siis noudattaa lääketieteessä hyvin tunnettua, lääkkeen antoon liittyvää edun ja riskin välisen suhteen periaatetta. Kaikki tällä hetkellä markkinoilla olevat steroideja sisältävät lääkkeet ovat jäsenvaltioiden hyväksymiä. Näiden tehtävään kuuluu toisaalta voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti kerätä kaikki, kyseisten lääkkeiden valvontaa koskeva tarpeellinen tieto erityisesti epätoivotuista seurauksista, joita ne voivat ihmisessä aiheuttaa. Toisaalta jäsenvaltioiden on myös tutkittava nämä tiedot tieteellisesti, liittäen ne steroidien käyttöön liittyviin tietoihin ja ottaen huomioon usein sattuneet tapaukset näiden lääkkeiden vakavista väärinkäytöistä. Jos jäsenvaltio katsoo kerättyjen lääkevalvontatietojen valossa, että jonkun lääkkeen lupa markkinoille laskemiseksi on muutettava, jätettävä keskeneräiseksi tai peruutettava, sen on ilmoitettava tästä viipymättä Euroopan lääkearviointivirastolle. Toisaalta kyseisellä jäsenvaltiolla on oikeus, jos se katsoo sopivaksi, saattaa asia viraston käsiteltäväksi ennen minkäänlaisen päätöksen tekoa. Lääkeaineita sisältävien steroidien kohdalla kumpaakaan kyseistä menettelytapaa ei ole vielä käytetty.