ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2043/99

esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle

(3. marraskuuta 1999)

Aihe: Soul for Europe -hankkeen rahoitus ja laillisuus

Olen huolissani Euroopan unionin Soul for Europe -yksikön perustamisesta, tarkoituksesta, laillisuudesta ja rahoituksesta.

1. Kuka henkilö tai mikä ryhmä tai elin on perustanut tämän yksikön?

2. Mikä on tarkkaan ottaen sen tarkoitus?

3. Miten on yksikön laillisuuden laita? Koska neuvosto, komissio tai parlamentti on antanut sille perustamisluvan?

4. Milloin se aloitti toimintansa?

5. Mille komissaarille tämä yksikkö on vastuussa?

6. Mitä raportteja Soul for Europe -yksikkö on mahdollisesti julkaissut?

7. Tietooni on tullut, että Soul for Europe -yksikkö tai jatkokoulutusyksikkö, joka tietääkseni on mainitun yksikön osa, on tehnyt huomattavia lahjoituksia. Voiko komissio toimittaa täydellisen luettelon organisaatioista, joille Soul for Europe -yksikkö on antanut lahjoitustukea, ja ilmoittamaan lahjoituksen suuruuden kussakin tapauksessa?

Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(6. joulukuuta 1999)

Komissiossa ei ole Soul for Europe -yksikköä. On olemassa puheenjohtaja Delorsin toimesta vuonna 1994 liikkeelle lähtenyt ja puheenjohtaja Santerin tukema Soul for Europe. Ethics and Spirituality -aloite. Aloitteen tarkoituksena on kannustaa keskustelua uskonnollisten tai humanististen yhteisöjen kanssa ja edistää hankkeita, jotka tukevat Euroopan yhtenäistymiskehityksen ja yhteisön toimintaperiaatteiden eettisten ja henkisten ulottuvuuksien tunnustamista ja ymmärtämistä.

Saadakseen osapuolet (uskonnolliset tai humanistiset yhteisöt) mukaan Soul for Europe. Ethics and Spirituality -toimintaan komissio kutsui osapuolet vuonna 1994 perustamaan niiden edustajista valintakomiteaa, joka ehdottaa hankkeita komissiolle. Näiden hankkeiden tulisi nimenomaan tukea Euroopan yhdentymisen ideaa ja arvoja ja edistää uuden Euroopan rakentamisen henkisen ja eettisen ulottuvuuden pohdintaa.

Valintakomiteaa tukee koordinaattori, joka on Euroopan kirkkojen konferenssin (KEK) kirkko- ja yhteiskuntakomission jäsen. Euroopan komissio avustaa rahallisesti valintakomitean kokouksia, joita on noin kolme vuodessa, ja puolipäivätoimisen koordinaattorin työtä.

Valintakomitean suosittamien ja komission hyväksymien hankkeiden osittaiseen rahoittamiseen tarkoitetut avustukset otetaan budjettikohdasta A 3024. Sen oikeuttaa parlamentin tekemä lisäys vuodelta 1997: Määräraha... on myös tarkoitettu tukemaan toimintaa, jossa pohditaan Euroopan tasolla Euroopan yhdentymisen eettistä ja henkistä perustaa sekä sen edustamia arvoja. Budjettikohta A 3024 kuuluu vuodesta 1999 alkaen koulutus- ja kulttuurikomissaarin vastuualueeseen.

Koordinaattori esittää vuodesta 1997 alkaen joka vuosi kertomuksen ohjelman kehityksestä ja arvion toteutetuista hankkeista.

Luettelo organisaatioista, joita on avustettu Soul for Europe -ohjelman puitteissa, on lähetetty suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2030/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Ydinvoiman vaarat Euroopassa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0071 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2030/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Ydinvoiman vaarat Euroopassa Italiassa pidetyn ydinvoimaa koskevan kansanäänestyksen vuoksi maassa ei ole ydinvoimaloita. Japanin tapahtumat osoittivat ydinvoimaloihin liittyvät vaarat: ydinvoima voi myös uhata alueita ja asukkaita sellaisissa maissa, joissa ei ole ydinvoimaloita. Onko komissiolla tiedossaan kaikki Euroopassa olevat ydinvoimalat, ja onko sillä varmaa tietoa niiden turvallisuudesta? Onko jokaisesta ydinvoimalasta turvallisuusparametrit ja onko nämä tiedot päivitetty? Voidaanko nämä tiedot myös julkistaa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Sähköntuottajien ja -jakelijoiden kansainvälinen liitto Unipede julkaisee säännöllisesti tilastoja Euroopassa sijaitsevista voimalaitoksista. Eri maissa päivitetään myös asiaa koskevia tietopankkeja, esimerkiksi Ranskassa CEA/DSE/SEE (Commissariat à l'énergie atomique, Direction de la stratégie et de l'évaluation, Service des études économique) ylläpitää Elecnuc-tietopankkia, jonka tärkeimmät ydinvoimaloita koskevat tiedot julkaistaan vuosittain. Vastuu ydinturvallisuudesta on sillä jäsenvaltiolla, jonka lainkäyttövallan alainen ydinvoimala on. Valtion ydinturvallisuudesta vastaava viranomainen tiedottaa yleisölle kunkin valvomansa laitoksen tilanteesta. Esimerkkinä tiedotuksesta voidaan mainita Ranskassa ilmestyvä Contrôle-niminen kuukausijulkaisu ja maan ydinvoimaloiden turvallisuudesta vastaavien viranomaisten vuosikertomus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1785/99 esittäjä(t): Ingo Friedrich (PPE-DE) komissiolle. Phare-hankkeiden myöntäminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0046 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1785/99 esittäjä(t): Ingo Friedrich (PPE-DE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Phare-hankkeiden myöntäminen 1. Tarkoitetaanko Phare-hankkeita koskevissa direktiiveissä, että hankkeiden myöntämisen yhteydessä on ehdottomasti otettava huomioon EU:n jäsenvaltioissa sijaitsevat laitokset? 2. Miten varmistetaan, että Keski- ja Itä-Euroopan maista tulevat hakijat eivät syrjäytä EU:n jäsenvaltioista tulevia hakijoita polkumyyntihinnoin hankkeiden myöntämisen yhteydessä? 3. Miten varmistetaan, että Phare-hankkeen toteuttamiseen tarkoitettujen varojen määrä on hanketta koskevan tarjouskilpailun yhteydessä laskettu niin, että myös EU:n jäsenvaltioista tulevilla hakijoilla on mahdollisuus osallistua tarjouskilpailuun ja tehdä kohtuuhintainen tarjous? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) 1. Taloudellisen tuen myöntämisestä tietyille Keski- ja Itä-Euroopan maille 18 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3906/89(1) 7 artiklassa säädetään, että osallistuminen tarjouspyyntöihin, tarjouskilpailuihin, kauppoihin ja sopimuksiin on yhtäläisin ehdoin avointa kaikille jäsenvaltioiden ja Phare-ohjelman edunsaajamaiden luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille. Jäsenvaltioiden laitokset voivat siten esittää tarjouksen, joka otetaan huomioon samoin ehdoin kuin muutkin tarjoukset ja joka on laadittava kaupalliselta pohjalta. 2. Laatu/hintasuhteen painotuksen huomioon ottamisessa tarjousten arvioinnin yhteydessä tilanne on seuraava: palvelusopimuksissa sovelletaan 70/30-painotusta tarjousten teknisten ja taloudellisten tekijöiden osalta; urakkkasopimuksissa ainoastaan ne tarjoukset, jotka ylittävät 65 prosentin kynnyksen teknisessä arviointivaiheessa, otetaan taloudelliseen arviointiin, ja sopimus tehdään alhaisimman tarjouksen tekijän kanssa; hankintasopimuksissa ainoastaan ne tarjoukset, joiden teknisen vaatimustenmukaisuuden arviointikomitea on tarkistanut, otetaan taloudelliseen arviointiin, ja sopimus tehdään järjestelmällisesti sellaisen alhaisimman tarjouksen tekijän kanssa, jonka tarjous täyttää tekniset tarjouseritelmät. Tässä arviointijärjestelmässä otetaan huomioon ainoastaan teknisesti moitteettomat tarjoukset sekä palveluja, urakoita että hankintoja koskevissa tarjouskilpailuissa. 3. Jokaiselle hankkeelle myönnetyt määrärahat lasketaan niiden varojen perusteella, joita pidetään tarpeellisina kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Tämän vuoksi hankkeen hallintotahot käyttävät arvioita, jotka perustuvat eurooppalaisiin markkinahintoihin. (1) EYVL L 375, 23.12.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2142/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Galegon kieli Ariane-ohjelmassa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2142/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Galegon kieli Ariane-ohjelmassa Euroopan komissio on valinnut Ariane-ohjelmaan 291 hanketta, joiden tarkoituksena on edistää lukemista ja nykykirjallisuuden teosten levitystä tukemalla käännöksiä ja kirja-alaa. Kuinka moni näistä hankkeista kohdistuu galegon kielisiin teoksiin? Mitä ne ovat? Kuinka paljon niille on myönnetty budjettivaroja? Kuinka monta galegon kielistä teosta sai vuosina 1997 ja 1998 tukea Ariane-ohjelmasta ja mikä oli tukea saaneiden teosten kokonaismäärä? Mitä ne olivat ja kuinka paljon varoja ne saivat? Mikä oli koko Ariane-ohjelmalle myönnetty rahamäärä kyseisinä vuosina? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Ariane-ohjelman yhteydessä (ohjelmalle myönnetty kokonaisbudjetti oli 4,1 miljoonaa euroa) esitettiin vuonna 1999 kaksitoista hanketta, jotka liittyivät erilaisten kirjallisten teosten kääntämiseen (ranskasta ja englannista) galician kielelle. Yksitoista hanketta karsiutui virallisessa esikarsinnassa, sillä ne eivät täyttäneet tiettyjä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmoitettuja kelpoisuuskriteereitä(1). Yksi hanke selviytyi kyllä komission virallisesta esikarsinnasta mutta ei lopullisesta valinnasta. Koska ohjelman käyttöön on varattu rajalliset talousarviomäärärahat, riippumattomien asiantuntijoiden ryhmä katsoo, että vain kirjallisilta ja kulttuurisilta ansioiltaan korkealuokkaisimmat hankkeet voidaan hyväksyä. Kyseinen ryhmä muodostuu useiden jäsenvaltioiden sekä Euroopan vapaakauppaliiton (EFTAn) ja Euroopan talousalueen (ETA) maiden edustajista, jotka auttavat komissiota hankkeiden valinnassa. Vuonna 1998 (jolloin ohjelmalle myönnetty kokonaisbudjetti oli 3,3 miljoonaa ecua) ei esitetty yhtään hanketta, joka olisi liittynyt teosten kääntämiseen galician kielestä tai galician kielelle. Vuonna 1997 (jolloin ohjelmalle myönnetty kokonaisbudjetti oli 2,3 miljoonaa ecua) esitettiin yksi hanke, joka koski ranskankielisen teoksen kääntämistä galician kielelle. Hanke valittiin tuettavaksi. Ediciones Laiovento pyysi tukea J.P. Sartren teoksen Le mots kääntämiseen galician kielelle. Kyseinen taho sai koko pyytämänsä tukimäärän eli 2 418 ecua. (1) EYVL C 23, 28.1.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1502/99

esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle

(1. syyskuuta 1999)

Aihe: Komission suunnitelmat laatia mattomateriaalien kierrättämistä koskevat säännöt

Kolmen vuoden pituinen mattomateriaalien kierrättämistä koskeva Recam-hanke (Recycling of Carpet Materials) saatiin päätökseen vähän aikaa sitten. Komissio tuki hanketta ohjelmien Brite ja Euram kautta. Hankkeen perusteella tehty tärkein johtopäätös oli se, että jos tulevina vuosina laadittaisiin matoista syntyvien jätteiden huoltoa koskevat yhteiset säännöt, voitaisiin ottaa käyttöön eurooppalainen kierrätysjärjestelmä yli 1 miljoonan tonnin mattomateriaalin kierrättämiseksi.

1. Onko komissio tietoinen kanssarahoittamansa Recam-hankkeen perusteella tehdystä johtopäätöksestä ja kannattaako komissio sitä?

2. Onko komissiolla konkreettisia suunnitelmia edellä mainittujen sääntöjen laatimiseksi ja jos on, millaisia ne ovat ja mikä määräaika niille on asetettu?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(22. lokakuuta 1999)

Euroopassa 1,6 miljoonaa tonnia mattojätettä päätyy joka vuosi kaatopaikoille tai yhdyskuntajätteiden polttolaitoksiin. Yhteisössä on kasvava paine edistää materiaalien ja kemikaalien kierrätystä sekä jätteiden polttoa lämpöenergian saantia varten. Yhteisön teollisuus- ja materiaaliteknologian ohjelmasta (Brite-Euram) rahoitettu mattomateriaalien kierrätyksen tutkimushanke RECAM ( REcycling of CArpet Materials) keskittyi juuri näihin asioihin. RECAM-hankkeen avulla saavutettiin arvokkaita teknisiä tuloksia. Näitä tuloksia voidaan mahdollisesti käyttää teollisiin sovelluksiin, joilla on ympäristön kannalta myönteisiä vaikutuksia, sillä niiden avulla uskotaan voitavan pienentää mattojätteiden käsittelykustannuksia, vähentää uusiutumattomien fossiilisten polttoaineiden kulutusta sekä ottaa talteen ja hyödyntää korkealuokkaisia materiaaleja. Mattoteollisuus perusti järjestön Carpet Recycling Europe (CRE) tavoitteenaan RECAM-hankkeesta saatujen tuloksien hyödyntäminen ja kestävän jätteidenkäsittelyjärjestelmän luominen. CRE:n on ilmoitettu toimivan vuoteen 2000, mutta sen toimintaa saatetaan myös jatkaa. Tämänhetkisten tietojen mukaan CRE kehittää parhaillaan mattomateriaalin tunnistamiseen ja lajitteluun soveltuvaa laitetta esittelytarkoitukseen.

Komission mielestä kierrätysmateriaalimarkkinoiden luominen ja kehittäminen on erityisesti yksityisten taloudellisten toimijoiden tehtävä. Komissio on tarvittaessa valmis avustamaan ja rahoittamaan tällaista kehitystyötä, joka saattaa tarkan harkinnan jälkeen jopa johtaa lainsäädäntötoimenpiteisiin. Käsitelläkseen kaikki kierrättämiseen ja kierrätysteollisuuden tukemiseen liittyvät kysymykset komissio perusti vuonna 1999 kierrätysfoorumin, jonka tarkoituksena on toimittaa loppuraportti ja ehdotuksia vuoden 1999 lopulla. Kierrätysfoorumia ei ole vielä pyydetty keskustelemaan erityisesti mattojen kierrättämisestä eikä yksityiskohtaisia keskusteluja mattojen kierrättämisestä ole vielä käyty.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1839/99 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Espanjan laiminlyönnit jätehuollossa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0062 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1839/99 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Espanjan laiminlyönnit jätehuollossa Kolme kuukautta sitten Euroopan komissio päätti nostaa kanteen Espanjaa vastaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa, koska se ei ole noudattanut yhteisön jätehuoltoa koskevia direktiivejä. Komissio ilmoitti heinäkuisessa tiedonannossaan, että kannetta perustellaan toisaalta sillä, ettei Espanja ole toimittanut kunnallisjätteiden huoltoa koskevaa kansallista ohjelmaa ja toisaalta sillä, että toimivaltaisen espanjalaisen viranomaisen laatimassa vaarallisia jätteitä koskevassa suunnitelmassa oli vakavia puutteita. Komission tiedonannon mukaan kyseisessä suunnitelmassa kuvattiin hyvin epätäsmällisesti jätelaitoksia ja tietyn tyyppisiin jätteisiin liittyviä erityismääräyksiä. Voisiko komissio kertoa, missä vaiheessa mainittu kanne on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa? Voisiko komissio ilmoittaa, aikooko se toteuttaa oikeudenkäyntimenettelyn rinnalla muita toimia kiirehtiäkseen Espanjan viranomaisia noudattamaan yhteisön direktiivejä, ottaen huomioon erityisesti vakavat seuraukset, joita ympäristölle voi aiheutua, ellei vaarallisten jätteiden huollosta huolehdita asianmukaisesti? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Komissio valmistelee parhaillaan mainittua, rikkomisesta johtuvaa menettelyä koskevaa kannetta, joka on tarkoitus saattaa yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tämän kanteen lisäksi komissiolla ei ole muuta oikeudellista keinoa puuttua käytännössä Espanjan viranomaisten toimiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2312/99 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Kymijoen ympäristökatastrofi.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0145 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2312/99 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Kymijoen ympäristökatastrofi Suomen neljänneksi suurimman joen, Kymijoen pohjassa on Suomen ympäristökeskuksen tutkimuksen mukaan 1621 kiloa dioksiineja ja furaaneja. PCDF-yhdisteiden pitoisuudet ylittävät vähintään kymmenkertaisesti annetut raja-arvot. Dioksiinit ja furaanit ovat karsinogeeneja, joiden pääsy ravintoketjuun on erityinen riski. Dioksiinit ja furaanit vaikuttavat mm. solujen tumissa, joissa ne voivat aiheuttaa perimän muutoksia. Suomessa valmistellaan Kymijoen kanavointia. Kanavoinnin vaatimat ruoppaukset ja mahdollisen tulevan laivaliikenteen potkurivirtaukset laittaisivat pohjasedimentit liikkeelle, jolloin dioksiinit ja furaanit kulkeutuisivat Suomenlahteen vaarantaen mahdollisesti koko Itämeren ekologian. Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta ja jos on, mitä se voi EU:n perussopimusten mukaan tehdä ympäristökatastrofin estämiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, että Itämeren pohjakerrostumissa on suhteellisen suuria dioksiinipitoisuuksia. Sen vuoksi ei ole yllättävää, että myös Itämereen laskevien jokien pohjakerrostumissa on keskimääräistä suurempia dioksiinipitoisuuksia. Komissio ei ole tietoinen Kymijoen tilasta ja sen pohjakerrostumien dioksiinipitoisuuksista. Voidakseen verrata Kymijoessa havaittuja pitoisuuksia muiden jokien tilanteeseen komissio tarvitsisi lisää tietoa siitä, miten tulokset on laskettu. Olisi erityisen hyödyllistä saada tietoa eri johdannaisten pitoisuuksista, mittausten suoritussyvyydestä sekä siitä, laskettiinko tulokset Pohjois-Atlantin liiton Centre for Coastal and Maríne Sciences -keskuksen (NATO/CCMS) käyttämän laskutavan mukaisesti. Ilman tarkempia tietoja tilannetta on tässä vaiheessa vaikea arvioida. Komissio olisikin kiitollinen, jos parlamentin jäsen voisi toimittaa sille lisätietoja. Kysymyksessä kuvattu asia ei periaatteessa kuulu yhteisön ympäristölainsäädännön soveltamisalaan. Tämän vuoksi mahdollisuudet toimia yhteisön tasolla ovat rajatut.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1988/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle. Mitrohinin arkiston tiedot Neuvostoliiton salaisen palvelun alaisesta italialaisesta vakoiluverkostosta.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1988/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Mitrohinin arkiston tiedot Neuvostoliiton salaisen palvelun alaisesta italialaisesta vakoiluverkostosta Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen luovuttamasta Mitrohinin arkistosta on käynyt ilmi, että Italian alueella toimi Italian ja vapaan Euroopan vihollismaan eli Neuvostoliiton salaisen palvelun alainen kiinteä vakoiluverkosto, joka tarkkaili ja painosti Italian valtion elimiä jopa aivan korkeimmalla poliittisella, institutionaalisella ja hallitustasolla. Mitä neuvosto aikoo tehdä edistääkseen asian nopeaa selvittämistä? Voiko neuvosto esittää mahdollisimman nopeasti Italian hallitukselle pyynnön julkistaa kaikki totuuden kannalta merkitykselliset tiedot ja pyytää tarvittaessa muiden jäsenvaltioiden hallituksia toimittamaan Mitrohinin arkiston paljastuksia koskevat mahdolliset lisätiedot? Vastaus (24. tammikuuta 2000) Neuvostolla ei ole toimivaltaa käsitellä arvoisan parlamentin jäsenen esittämiä kysymyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1946/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Chilen asettama kielto purkaa EU:n alusten saaliita.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1946/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Chilen asettama kielto purkaa EU:n alusten saaliita Yhteisön laivastolla on ongelmia, koska Chile on kieltänyt kalasaaliiden purkamisen ja niiden siirtelyn satamissaan. Tämä merkitsee selvää estettä kaupankäynnille ja rikkoo vuoden 1994 GATT-sopimuksen V artiklaa ja XI artiklan 1 kohtaa. Voiko komissio tiedottaa, mihin toimiin se on ryhtynyt, jotta Chilen viranomaiset kumoaisivat tämän kiellon? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1999) Komissio aloitti tutkimukset Espanjan pitkäsiima-alusten yhdistyksen (ANAPA) tekemän valituksen perusteella ja kaupan esteitä koskevan asetuksen eli yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94(1) mukaisesti. Tutkimusta koskevassa kertomuksessa todetaan, että Chilen lainsäädäntö ei vastaa Chilen WTO:ssa tekemiä sitoumuksia. Kertomuksessa esitettiin useita vaihtoehtoisia toimintatapoja. Ensinnäkin siinä ehdotettiin kahdenvälisten neuvottelujen aloittamista Chilen kanssa passituskysymystä koskevan lyhyen aikavälin sopimuksen tekemiseksi. Tämän jälkeen voidaan tehdä pitkän aikavälin monenvälinen sopimus Tyynenmeren kaakkoisosien miekkakalan säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä. Toiseksi siinä ehdotettiin riitojen ratkaisumenettelyn aloittamista WTO:ssa tai vetoamista Hampurin kansainväliseen tuomioistuimeen, jotta tämä tekisi tulkinnan Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräyksistä. Tämän jälkeen on aloitettu kahdenväliset neuvottelut Chilen kanssa. Mahdollisuus turvautua WTO:hon tai YK:n merioikeusyleissopimukseen on myös otettu huomioon. Kahdenväliset neuvottelut jatkuvat edelleen, mutta niissä ei tähän mennessä ole tapahtunut merkittävää edistymistä. Komissio arvioi parhaillaan kokonaistilannetta. (1) EYVL L 349, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1701/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Valtionapu.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0028 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1701/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Valtionapu Voiko komissio selvittää, mitä on tehty Radio Televisione Italianan ilmeisesti väärin perustein saaman valtionavun suhteen? Tietääkö komissio, että RAI-televisioyhtiö on käyttänyt, ja käyttää edelleen, todella suuria summia tyhjänpäiväisten ja ei kovinkaan opettavaisten viihdeohjelmien tekoon sekä selvästi poliittisesti ja/tai kulttuurillisesti sitoutuneiden ohjelmien tekoon? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 1999) Helmikuussa 1999 komissio kehotti Italian hallitusta toimittamaan tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, voidaanko Radio Televisione Italianalle (RAI) myönnettyä tukea pitää EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa (ent. 93 artikla) tarkoitettuna voimassaolevana tukena. Italian hallituksen toimittamien tietojen perusteella komissio päätti heinäkuussa 1999 aloittaa virallisen tutkimusmenettelyn, joka koski eräitä hallituksen ja Istituto per la Ricostruzione Industrialen (IRI) RAI:n hyväksi vuosina 1992-1994 toteuttamia tukitoimenpiteitä. Komission mielestä kyseisiä tukitoimenpiteitä ei voida pitää voimassaolevana tukena, koska ne eivät perustu EY:n perustamissopimuksen voimaantuloa edeltävältä ajalta olevaan lakiin. Menettelyn tässä vaiheessa komissio epäilee tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhtenäismarkkinoille. Komissio ilmoitti Italialle menettelystä syyskuun 1999 lopulla. Italian hallituksen on toimitettava huomautuksensa lokakuun 1999 loppuun mennessä. Mitä tulee arvoisan parlamentinjäsenen toiseen kysymykseen, komissiolla ei ole toimivaltuuksia arvioida RAI:n lähettämien televisio-ohjelmien laatua tai sisältöä. Komission velvollisuus on arvioida, ovatko valtion RAI:lle lupamaksuina ja muina tukitoimenpiteinä myöntämät varat oikeassa suhteessa nettokuluihin, joita yritykselle aiheutuu valtion sille määräämien julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä.