ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3205/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalan tilastollista seurantaa koskeva asetus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0095 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3205/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 2000) Aihe: Tonnikalan tilastollista seurantaa koskeva asetus Kansainvälisen delfiinien suojeluohjelmaa koskevan APICD-sopimuksen noudattamisen ehdottomana edellytyksenä on tonnikalan tilastollista seurantaa koskevan asetuksen vahvistaminen. Tämän oleellisen vaatimuksen laiminlyönti on voinut aiheuttaa, että Yhdysvallat asetti 3. elokuuta kauppasaartoon Espanjasta peräisin olevan keltaevätonnikalan ja siitä jalostetut tuotteet. Koska edellä mainittua asetusta ei ole vahvistettu tai yhdysvaltalaisille viranomaisille ei ole ilmoitettu asetushankkeesta, yhteisön tonnikalan kauppasaarron toteuttaminen on saattanut olla laillisesti perusteltua. Onko komissio arvioinut seurauksia, joita tämän asetuksen puuttuminen saattaa aiheuttaa? Onko se arvioinut Espanjasta peräisin olevan keltaevätonnikalan ja siitä jalostettujen tuotteiden tapauksessa haittoja ja vahinkoja, joita asetuksen puuttuminen voi aiheuttaa alan yrityksille? Kuinka nämä haitat voidaan tarvittaessa korvata? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3205/00 ja P-3325/00 (10. marraskuuta 2000) Tämänkaltaisen tilanteen välttämiseksi komissio käsitteli asiaa Yhdysvaltojen kanssa yhteisön ja Yhdysvaltojen kesken käydyissä korkean tason kalastusneuvotteluissa (jotka pidettiin Washingtonissa heinäkuussa 2000) tietoisena siitä, että tonnikalojen jäljittämis- ja tarkastamisohjelman (TTVS) täytäntöönpanoa koskevan lainsäädännön puuttuminen saattaa johtaa kauppasaarron asettamiseen. Yhdysvaltojen hallinto osoitti tässä yhteydessä tarvittavaa joustavuutta antaessaan yhteisölle lisäaikaa tämän oikeudellisen välineen täytäntöön panemiseksi. Yhdysvaltalaisen tonnikalantuontiyrityksen aloittamassa oikeusjutussa tuomioistuimen ratkaisun seurauksena Yhdysvaltojen hallituksen oli kuitenkin asetettava kauppasaarto kaikille niille maille, jotka eivät olleet siihen mennessä saaneet myönteistä päätöstä. Sen jälkeen komissio ja Espanjan hallitus ovat sopineet, että tilanteen ratkaisemiseksi komissio laatii ehdotuksen, joka voitaisiin hyväksyä kuuden kuukauden kuluessa asetukseksi TTVS:n täytäntöön panemiseksi. Tällä välin, ja jotta Espanja voisi saada kauppasaarron poistamiseksi tarvittavan myönteisen päätöksen, Espanjan hallinto soveltaa väliaikaisesti TTVS:ää Espanjan lainsäädännössä. Näistä aloitteista on jo ilmoitettu Yhdysvaltojen viranomaisille. Komissio uskoo, että näiden aloitteiden avulla tämä ongelma saadaan ratkaistua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3721/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Perheavustusten aiheuttama vapaan liikkuvuuden este.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3721/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (30. marraskuuta 2000) Aihe: Perheavustusten aiheuttama vapaan liikkuvuuden este Rajatyöntekijät joutuvat joskus kärsimään tilanteesta, jossa heidän asuin- ja työntekomaansa lainsäädännöt eivät vastaa toisiaan. Osuva esimerkki tästä on perheavustuksia koskeva lainsäädäntö. Saksan lapsietuussäädäntö noudattaa asuinmaaperiaatetta, kun taas Alankomaiden laissa yleisestä lapsilisästä (Nederlandse Algemene Kinderbijslagwet, AKW) noudatetaan työntekomaan periaatetta. Yhteisön lainsäädännön yhtenäistämistä koskevan pääsäännön mukaan rajatyöntekijä saa perheelleen suurimman tarjolla olevista vaihtoehtoisista etuuksista. Käytännössä tapahtuu kuitenkin seuraavaa. Saksalainen rajatyöntekijä, joka työskentelee Alankomaissa, saa useana vuotena Alankomaissa AKW:n mukaista tukea sekä Saksassa Saksan lapsietuuslainsäädännön mukaista täydentävää tukea, jotka tuet yhteenlaskettuina vastaavat summaa, jonka hän saisi lapsietuutena, jos hän työskentelisi Saksassa. Muutaman vuoden kuluttua kuitenkin hänen vaimonsakin menee työskentelemään Alankomaihin, jolloin tuen myöntävä viranomainen päättää, että perhe ei ole enää oikeutettu saamaan täydentävää, saksalaista perhelisää. 1. Onko Saksan hallituksen omaksuma käytäntö yhdenmukainen asetuksen tai perussopimusten muiden osien kanssa? 2. Katsooko komissio, että kyseinen toimintatapa voi muodostaa esteen työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle? 3. Missä määrin sillä seikalla on merkitystä, että tässä tapauksessa molemmat vanhemmat ovat rajatyöntekijöitä? Katsooko komissio, että kyseisen eron tekeminen on oikeudellisesti puolustettavissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Oomen-Ruijten esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2668/00(1). (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 73.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2665/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Rekka-autojen etäisyydet.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0148 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2665/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Rekka-autojen etäisyydet Koska suostuttelu ei ole osoittautunut tehokkaaksi keinoksi rohkaista rekka-autoilijoita pidentämään välimatkaa edessä ajaviin autoilijoihin, katsooko komissio, että asiassa on nyt etsittävä ja toteutettava vaihtoehtoisia ratkaisuja? Suostuuko komissio antamaan EU:n tukea tällä hetkellä kokeiluasteella oleville etäisyydentunnistusjärjestelmien kehitystyölle, jotta rekka-autot voitaisiin varustaa järjestelmillä, jotka: - varoittavat kuljettajia ajamasta liian lähellä edellä ajavia (nopeus huomioon ottaen); - vähentävät rekka-auton nopeutta hidastamalla ja/tai jarruttamalla, jos kuljettaja ei kohtuullisen ajan kuluessa toimi asianmukaisesti esim. pidentämällä välimatkaa edessä ajavaan ajoneuvoon? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2000) Ajoneuvon turvallinen jarrutusmatka riippuu staattisista parametreistä, kuten hyötykuormasta ja jarrujärjestelmästä, dynaamisista parametreista, kuten nopeudesta ja ajoneuvon kallistelusta, sekä ulkoisista parametreistä, kuten tienpinnan pitävyydestä, sääolosuhteista ja näkyvyydestä. Lisäksi jarrutusmatkaan vaikuttavat kuljettajan ajotaidot ja fyysinen kunto. Älykkäiden liikennejärjestelmien alalla edellä ajavaan autoon pidettävän turvavälin automaattinen valvontajärjestelmä on yksi monista mahdollisista teknisistä sovelluksista. Yhteisön tutkimusohjelmista tuetaan useita hankkeita, joilla älykkäitä liikennejärjestelmiä kehitetään ja testataan ja joissa tutkitaan mahdollisuuksia niiden levittämiselle. Koska eri sovellusten laskennallisena pohjana on yhteiset muuttujat, jotka ovat yhteydessä toisiinsa, komission mielestä yhdennetty globaali lähestymistapa edistäisi sovellusten levittämistä luotettavasti, yhdenmukaisesti ja taloudellisesti. Komissio ilmoitti 24. toukokuuta 2000 julkaisemassaan eEurope -toimintasuunnitelmassa(1) aikovansa ehdottaa toimia älykkäiden kuljetusjärjestelmien käyttöön ottamiseksi vuoden 2001 loppuun mennessä. Edellä mainittujen toimien pitäisi koskea myös sellaisia laitteita, joilla kuorma-autot voisivat säilyttää turvallisen jarrutusmatkan. Näitä laitteita koskevat yksityiskohdat on vielä määriteltävä. (1) KOM(2000) 330 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2111/00 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Mispelin viljely verrattuna muihin hedelmä- ja vihannesalan yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluviin lajikkeisiin.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0065 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2111/00 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Mispelin viljely verrattuna muihin hedelmä- ja vihannesalan yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluviin lajikkeisiin Mispelin hinta putoaa markkinointivuodesta toiseen, sillä sen myyntikausi osuu samaan aikaan muiden 28 päivänä lokakuuta 1996 hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä annettuun asetukseen (EY) N:o 2200/96(1) kuuluvien hedelmien myyntikauden kanssa. Yhteisessä markkinajärjestelyssä on säädetty muita hedelmiä varten tukimekanismeja, kun taas mispelin markkinatilannetta haittaavat erittäin kilpailukykyiset varhaishedelmien markkinat. Markkinoille tuodaan esimerkiksi aprikooseja, joiden satokautta on aikaistettu käyttämällä bioteknisiä menetelmiä. Onko komissio tietoinen vaikeuksista, joita mispelintuottajille aiheutuu siitä että nykyisen yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen 1 artiklassa ei mainita tämän hedelmän viljelyä? Aikooko komissio korjata tämän puutteen sisällyttämällä hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn uudistukseen erityistoimia mispelinviljelyn hyväksi? (1) EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Syötäväksi tarkoitetut japaninmispelit ovat tavallisimmin japaninmispelin (lat. Eriobotrya japonica (Thunb.)) hedelmiä, jotka luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 0810 90 85 (Muut). Ne kuuluvat näin ollen hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28. lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96(1) 1 artiklan soveltamisalaan. Ottaen huomioon, että kyseisiin tuotteisiin sovelletaan siten hedelmien ja vihannesten yhteistä järjestelyä, komissiolla ei ole aikomusta ottaa käyttöön japaninmispeliä koskevia erityistoimenpiteitä. (1) EYVL L 297, 21.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3170/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Maahanmuuton seurantakeskuksen perustaminen.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3170/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: Maahanmuuton seurantakeskuksen perustaminen Parlamentin jäsen Jorge Salvador Hernández Mollar piti Euroopan parlamentissa 30. maaliskuuta 2000 esitelmän neuvoston työryhmän laatimista toimintasuunnitelmista, jotka koskevat pääasiallisia maita, joista tulee turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia tai jotka ovat turvapaikanhakijoiden ja maahanmuuttajien kauttakulkumaita. Eikö komissio katso, että sen olisi tarpeellista ehdottaa maahanmuuton seurantakeskuksen perustamista Italiaan ja erityisesti Apuliaan, joka on nykyisin laittomien maahanmuuttajien tavanomainen kauttakulkualue? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 2000) Neuvostolle ja parlamentille 24. maaliskuuta 2000 antamassaan tiedonannossa Tulostaulu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen seuraamiseksi Euroopan unionissa(1) komissio on korostanut turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa koskevien tilastojen ja tietojen vaihdon merkitystä, jotta muuttovirtoja pystyttäisiin hallitsemaan tehokkaammin. Samassa yhteydessä komissio viittasi Euroopan maahanmuuton (virtuaalisen) seurantakeskuksen perustamiseen ja muistutti valmistelevista toimista, jotka rahoitetaan Odysseus-ohjelmasta aiemmin tehdyn toteutettavuustutkimuksen perusteella. Komissio on 23. helmikuuta 1994 maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikasta annetun tiedonannon(2) jälkeen antanut University College Londonin tehtäväksi laatia tutkimuksen, jonka tarkoituksena on toisaalta analysoida yksityiskohtaisesti kaikki toimielinten keräämä Euroopassa tapahtuvaa kansainvälistä maahanmuuttoa koskeva tieto. Tutkimuksen avulla halutaan paikantaa puutteet, ehdottaa keinoja havaittujen puutteiden korjaamiseksi ja tarjota komissiolle vaihtoehtoja tämän tavoitteen saavuttamiseksi, mukaan lukien uuden elimen luominen. Tutkimuksen tulosten johdosta on Odysseus-ohjelman osana käynnistetty kaksi pilottihanketta. Ensimmäisessä hankkeessa Université Libre de Bruxelles on kehittänyt vuodesta 1998 alkaen eurooppalaisten yliopistojen turvapaikka-asioita ja maahanmuuttoa koskevaa tutkimus- ja tiedonvaihtoverkkoa. Toisessa hankkeessa Univesity College London on kehittänyt vuodesta 1999 verkostoa ja Internet-sivuja, jotka tunnetaan nimellä European Migration Information Network (EMIN). Näiden saavutusten, turvapaikka-asioiden tiedotus-, tarkastelu- ja tietojenvaihtokeskuksen (Cirea) ja rajanylitys- ja maahanmuuttoasioiden tiedotus-, tarkastelu- ja tietojenvaihtokeskuksen (Cirefi) neuvoston yhteydessä toteuttaman toiminnan sekä neuvoston maaliskuussa 1998 hyväksymän ja Eurostatin täytäntöönpaneman tilastollisen toimintasuunnitelman nojalla komissio selvittää parhaillaan jäsenvaltioiden kanssa, miten näitä aloitteita voitaisiin jatkossa kehitellä niiden tavoitteiden suuntaan, jotka erityisesti parlamentti on vahvistanut useissa yhteyksissä. (1) KOM(2000) 167 lopullinen. (2) KOM(94) 23 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2443/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician suurnopeusjunayhteys Iberian niemimaahan ja Eurooppaan.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2443/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (19. heinäkuuta 2000) Aihe: Galician suurnopeusjunayhteys Iberian niemimaahan ja Eurooppaan Galician aluehallituksen puheenjohtaja Manuel Fraga Iribarne ilmoitti julkisesti allekirjoittaneensa Espanjan keskushallituksen aluekehitysministeri Francisco Álvarez Cascosin kanssa sopimuksen, jonka mukaan Euroopan unionin yhteisrahoituksella rakennettaisiin suurnopeusjunille tarkoitettu rautatie. Rautatie kulkisi Galician kaupungeista Valladolidin kautta Madridiin ja valmistuisi vuonna 2006. Kuuluuko tämä päätös komission yhdessä Espanjan hallituksen kanssa laatimaan yhteisön tukikehykseen kaudella 2000-2006? Onko kyseessä jo olemassaolevien junayhteyksien kaltainen suurnopeusjunayhteys, jollaista kaavaillaan myös Etelä-Espanjan ja Välimeren rannikon välille? Millainen budjetti tälle hankkeelle on laadittu? Mihin vuosittaiseen ohjelmointiin hanketta koskevat sijoitukset kuuluvat? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Espanjan viranomaisten kanssa käytyjen neuvotteluiden seurauksena komissio viimeistelee parhaillaan yhteisön tukikehystä (YTK) kaudeksi 20002006 tavoitteeseen 1 kuuluville Espanjan alueille, joihin Galicia kuuluu. YTK ei sisällä yksityiskohtia tämän ohjelmakauden aikana rahoitettavista hankkeista ja siksi olisikin ennenaikaista ilmoittaa tässä vaiheessa mainitun YTK:n toimenpideohjelmiin mahdollisesti valittavien hankkeiden konkreettisista näkökohdista. On kuitenkin korostettava, että komission ja Espanjan viranomaisten mielestä Galician tärkeimpien kaupunkien ja Valladolidin välisten junayhteyksien parantamisen on oltava yksi kuluvan kauden toimintalinjoista infrastruktuurien ja liikenteen alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2399/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Viivästys Ternin entisen kaupunginjohtajan korvaamisessa Astin kaupunginjohtajalla alueiden komiteassa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0089 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2399/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Viivästys Ternin entisen kaupunginjohtajan korvaamisessa Astin kaupunginjohtajalla alueiden komiteassa Helmikuussa 2000 ANCI:n kansallinen johto nimitti tuolloisen Euroopan parlamentin jäsenen ja Astin kaupunginjohtajan Luigi Florion Euroopan unionin alueiden komiteaan Ternin entisen kaupunginjohtajan Gianfranco Ciaurron tilalle. Florio ei kuitenkaan vielä ole saanut virallista ilmoitusta nimityksestään alueiden komitean jäseneksi. Mistä tämä vakava ja moitittava viivästys johtuu? Mitä esteitä nimityksen virallistamiselle vielä on? Mistä alkaen Florio voi oletettavasti aloittaa työt komiteassa? Vastaus (16. marraskuuta 2000) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 263 artiklan mukaisesti neuvosto nimeää alueiden komitean jäsenet asianomaisten jäsenvaltioiden ehdotuksesta. Neuvoston pääsihteeristö sai 2. kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Italian ehdotuksen Luigi Florion nimeämisestä Gianfranco Ciaurron tilalle. Neuvosto nimesi Florion alueiden komitean jäseneksi 26. kesäkuuta 2000(1). Neuvoston pääsihteeristö ilmoitti Florion nimeämisestä alueiden komitean puheenjohtajalle 27. kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. (1) Neuvoston päätös, EYVL L 164, 5.7.2000, s. 17.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2201/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Etnan tuhkasateiden aiheuttamat vahingot.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2201/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Etnan tuhkasateiden aiheuttamat vahingot Sisiliassa sijaitseva Etnan tulivuori on ollut jo useiden kuukausien ajan aktiivisessa tilassa ja aiheuttanut jatkuvia tuhka- ja lapillisateita jopa kymmenien kilometrien säteellä. Sateista on aiheutunut vakavaa vahinkoa asutuille alueille ja myös vuoren juurella sijaitsevat hedelmä- ja vihannestilat ovat kärsineet vahinkoja. Tämä vulkanologien mukaan vielä jonkin aikaa jatkuva epätavallinen ja poikkeuksellinen tilanne on todellinen luonnonkatastrofi ja heikentää tavoitealueeseen 1 kuuluvan alueen epävarmoja taloudellisia oloja. Voiko komissio kertoa, aikooko se puuttua asiaan, kuten se on jo tehnyt vastaaviin tilanteisiin joutuneissa muissa jäsenvaltioissa, tukeakseen Euroopan korkeimman aktiivisen tulivuoren epätavallisen toiminnan vuoksi vakavia vahinkoja kärsinyttä väestöä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Rakennerahastojen tavoitetta 1 koskeva Sisilian toimenpideohjelma ohjelmakaudelle 20002006 on parhaillaan valmisteilla. Komission tarkasteltua ohjelmaa sen muodollisen hyväksymisen on määrä tapahtua lähikuukausien kuluessa. On muistettava, että kyseisen ohjelman laatimisesta vastaavat alueelliset viranomaiset, jotka siten tekevät myös yhteisrahoitettavia toimenpiteitä koskevat päätökset. Sisilia on ehdottanut ohjelmaan toimenpidettä luonnonkatastrofien ehkäisemiseksi ja niiden maataloustuotannolle aiheuttamien, arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien kaltaisten vahinkojen korvaamiseksi. Tällä alalla tehtäviin investointeihin on mahdollista saada yhteisön osarahoitusta sillä edellytyksellä, että alue on sisällyttänyt kyseisen mahdollisuuden ohjelma-asiakirjan täydennykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2673/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Uusiutuvista raaka-aineista saatava polttoaine.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0074 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2673/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Uusiutuvista raaka-aineista saatava polttoaine Voiko komissio ilmoittaa, millaisia EU:n laajuisia tutkimuksia se on jo teettänyt uusiutuvista raaka-aineista (kuten auringonkukan- ja rapsinsiemenistä) saatavan polttoaineen tuotannosta, ja millaisia tuloksia tutkimuksista on saatu? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 2000) Komissio on tutkinut 1990-luvun alkupuolelta lähtien biopolttoainealan kehittämismahdollisuuksia, mukaan lukien parlamentin jäsenen mainitsemat polttoaineet. Mainittakoon Biomass A new future -tutkimus (komissio, 6. tammikuuta 1992), jota komissio käytti pohjana vuonna 1992 ehdotuksessaan direktiiviksi biopolttoaineiden vapauttamiseksi verotuksesta(1) ja sen tarkistukselle vuonna 1994(2). Mainittakoon myös 16 miljoonan ecun suuruinen Euro-biodiesel -tutkimushanke (Air -ohjelma), Thermie -ohjelmasta tukea saavat esittelyhankkeet, useat FAIR ja JOULE -ohjelmista tukea saavat hankkeet sekä parisenkymmentä Altener -ohjelmasta rahoitettavaa kokeiluhanketta, tutkimusta sekä levittämistoimea. Lisäksi voidaan mainita biodieselin yhteisönlaajuiset standardointitoimet, joita CEN (Euroopan standardointikomitea) on tehnyt komission toimeksiannosta. Biopolttoaineita koskeva Euroopan laajuinen verkko, johon kuuluvat biopolttoaineiden kehittämiseen osallistuvat kansalliset yhdistykset, on perustettu Altener -määrärahojen avulla. Kesannoidun maan käytöstä sellaisten raaka-aineiden tuottamiseen, joita käytetään muuhun kuin välittömästi ravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen, luodusta järjestelmästä on annettu komission asetus (EY) N:o 2461/1999(3). Tässä yhteydessä voidaan mainita, että 90 prosenttia kyseisen järjestelmän mukaan viljellyistä raaka-aineista kuuluu kasviöljyihin, joista huomattavaa osaa käytetään biodieselin valmistamiseen (noin 500 000 tonnia vuodessa). Näistä aloitteista merkittävin on epäilemättä edellä mainittu vuoden 1992 ehdotus direktiiviksi, jolla jäsenvaltioille annetaan valtuudet myöntää huomattavia veronalennuksia biopolttoaineelle. Huolimatta komission yrityksestä ehdotusta ei ole voitu hyväksyä, sillä muutaman jäsenvaltion vastustuksen vuoksi neuvosto ei ole päässyt asiasta yksimielisyyteen, mistä määrätään perustamissopimuksen verolainsäädännön yhdenmukaistamista koskevassa osassa. Komissio on kuitenkin sisällyttänyt maaliskuussa 1997 tekemäänsä ehdotukseen energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön lainsäädännön muuttamiseksi mahdollisuuden, että jäsenvaltiot voivat myöntää biopolttoaineille veroalennuksia tai -vapautuksia(4). Tämä toteutetaan palauttamalla maksetut verot kokonaan tai osittain. (1) EYVL C 73, 24.3.1992. (2) EYVL C 209, 27.7.1994. (3) EYVL L 299, 20.11.1999. (4) EYVL C 139, 6.5.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3152/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Hyväksymisongelmista aiheutuvat vientiesteet Saksaan.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0195 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3152/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (6. lokakuuta 2000) Aihe: Hyväksymisongelmista aiheutuvat vientiesteet Saksaan Ruotsalainen yritys Recodrive AB, joka valmistaa kuorma-autojen ohjausjärjestelmiä, on omien tietojensa mukaan saanut Saksassa tuotteilleen kiellon, vaikka ne on hyväksytty jossakin toisessa jäsenvaltiossa. Yrityksen on nyt omien tietojensa mukaan pakko hakea hyväksyntää jokaisessa Saksan osavaltiossa, joilla on tämän lisäksi keskenään omia käsityksiä. Tämä koskee tuotetta, joka on ollut Ruotsissa hyväksytty yli kymmenen vuoden ajan. Mitä mieltä komissio on tästä hyväksymisongelmasta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 2000) Ruotsin kauppakollegio (kommerskollegium) on tehnyt ReCoDrive AB -yrityksen puolesta kantelun komissiolle, joten komissio tuntee ongelmat, joita ruotsalainen yritys on kohdannut markkinoidessaan ohjaamon ulkopuolelta käytettävää ohjausjärjestelmäänsä käytettäväksi kuorma-autoissa Saksassa. Jotta komissio voisi ryhtyä tarpeellisiin toimenpiteisiin, se tarvitsee yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, CE-merkinnästä, Ruotsin tai muiden jäsenvaltioiden viranomaisten todistuksista, yrityksen toimenpiteistä tuotteen markkinoimiseksi sekä Saksan viranomaisten toimenpiteistä tuotteen kieltämiseksi. Yhteydenpito komission ja yrityksen välillä on aloitettu. Kun komissio on saanut vaadittavat tiedot, jotka ovat välttämättömiä kantelun arvioimiseksi, se ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin (eli ottaa yhteyden Saksan viranomaisiin tai käynnistää EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla) tarkoitetun menettelyn).