ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0744/97 komissiolle esittäjä(t): Jean-Yves Le Gallou (NI) (10. maaliskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin toimielinten toimintamäärärahat Voisiko komissio ilmoittaa, paljonko budjettikohdan B4-307 määrärahoista käytettiin yhteensä vuonna 1996: - selvityksistä aiheutuneisiin menoihin - asiantuntijakokouksista aiheutuneisiin menoihin - konferensseista ja kongresseista aiheutuneisiin menoihin - tiedotus- ja julkaisumenoihin? Voisiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka suuren osan nämä neljä menotyyppiä muodostivat mainitun budjettikohdan kokonaismäärärahoista, sekä kertoa, onko tämä osuus sen mielestä kohtuullinen? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 ja E-0790/97 (19. syyskuuta 1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 5 toukokuuta 1997 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s.28. )) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2366/97 komissiolle esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Keski- ja Itä-Euroopan metsänhoito Alankomaiden lehdistön uutisten mukaan Keski- ja Itä-Euroopan metsien nykyisellä yksityistämisaallolla olisi erittäin kielteisiä ympäristövaikutuksia. Niinpä Unkarissa metsien laajamittainen siirtäminen pois julkisesta omistuksesta on johtanut avohakkuisiin. Uudet omistajat myyvät puunsa mahdollisimman nopeasti, eivätkä he tunne pakkoa uudelleenistutuksiin. Myös Romaniassa on odotettavissa samansuuntaista kehitystä sen kaikkine kielteisine seurauksineen. 1. Voiko komissio vahvistaa nämä lehtiuutiset? 2. Onko komissio mukana Phare-ohjelman kautta tai muulla tavalla mukana Keski- ja Itä-Euroopan metsien kestävässä hyväksikäytössä, erityisesti kahdessa edellä mainitussa maassa? 3. Jos lehtiuutisilla on todellisuuspohjaa, onko komissio silloin valmis ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta Keski- ja Itä-Euroopan maissa metsiä käytettäisiin hyväksi kestävällä tavalla? 4. Voiko komissio ilmoittaa, mihin käytännön toimiin se aikoo ryhtyä? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (9. syyskuuta 1997) 1. Komissio ei voi vahvistaa lehdistön tietoja yksityistämistä seuranneista avohakkuista Unkarissa ja Romaniassa. 2. Komissio on tukenut metsien monimuotoisuutta koskevaa merkittävää hanketta Puolassa. Hanke yleisen avun antamiseksi metsänhoidossa on juuri alkanut samoin kuin kansallis- ja luonnonpuistoja koskeva hanke. Maatalouden Phare-ohjelmasta on tuettu Unkarissa metsätalouden tilasta tehtävää tutkimusta. Unkarin hallitus antaa suoraa tukea metsätalouden hankkeille, ja se on hyväksynyt ¨Kansallisen metsittämisohjelman¨ (hallituksen päätös 3224/91), jonka kunnianhimoisena tavoitteena on istuttaa 150 000 hehtaaria metsää vuoteen 2000 mennessä. Unkarin hallitus tuki metsittämistä miljardilla forintilla vuonna 1996 ja vuodelle 1997 on budjetoitu 1,3 miljardia forinttia. Unkarin maatalousministeriö on pyytänyt Pharen kautta tukea tälle ohjelmalle. 3. Komissio on valmis tukemaan kestävään metsätalouteen liittyviä hankkeita. Yhteisöllä ei ole kuitenkaan valtuuksia puuttua kolmansien maiden metsätalouteen, mukaan lukien Keski- ja Itä-Euroopan maat. Yhteisö ja Keski- ja Itä-Euroopan maat tekevät kansainvälisellä tasolla tehokasta yhteistyötä metsätalouden alalla, erityisesti kestävän kehityksen toimikunnassa ja metsäalan hallitustenvälisessä paneelissa. Nämä maat ovat muodollisesti yhtyneet yhteisön lausuntoihin ja kantoihin. Kyseiset maat ovat myös allekirjoittaneet Helsingin metsäkonferenssin päätöslauselmat ja osallistuvat sen seurantaprosessiin. 4. Käytännön toimiin voidaan ryhtyä tulevaisuudessa, kun asianomaiset hallitukset sitä pyytävät osana ympäristöllisiä lähentymisstrategioitaan.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0699/97 komissiolle esittäjä(t): Jean-Yves Le Gallou (NI) (10. maaliskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin toimielinten toimintamäärärahat Voisiko komissio ilmoittaa, paljonko budjettikohdan B2-602 määrärahoista käytettiin yhteensä vuonna 1996: - selvityksistä aiheutuneisiin menoihin - asiantuntijakokouksista aiheutuneisiin menoihin - konferensseista ja kongresseista aiheutuneisiin menoihin - tiedotus- ja julkaisumenoihin? Voisiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka suuren osan nämä neljä menotyyppiä muodostivat mainitun budjettikohdan kokonaismäärärahoista, sekä kertoa, onko tämä osuus sen mielestä kohtuullinen? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 ja E-0790/97 (19. syyskuuta 1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 5 toukokuuta 1997 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s.28. )) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2540/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levittämistä koskevia yksinkertaistettuja menettelyitä koskeva päätös 94/730/EY ja direktiivin 90/220/ETY 6 artiklan 5 kohta - komission valtuudet Koska en ole tyytyväinen kirjalliseen kysymykseen E-2403/96 ((EYVL C 96, 24.3.1997, s. 8. )) saamaani vastaukseen enkä siihen tehtyyn täydennykseen ((EYVL C 60, 25.2.1998, s. 5 )), esitän kysymykseni uudelleen. 1. Mitä valtuuksia neuvosto on siirtänyt komissiolle levittämistä koskevan direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 117, 8.5.1990, s. 15. )) 6 artiklan 5 kohdan toisen lauseen perusteella? 2. Milloin ja miten nämä valtuudet on siirretty? 3. Mitä valvontamahdollisuuksia parlamentilla ja neuvostolla on perusteiden määrittämisen suhteen? 4. Mitä menettelyjä neuvosto on määritellyt näiden valtuuksien käyttämiselle? 5. Mihin periaatteisiin ja määräyksiin nämä menettelyt perustuvat? 6. Hyväksyikö neuvosto nämä periaatteet ja määräykset yksimielisesti? 7. Mikä oli parlamentin kanta näihin periaatteisiin ja määräyksiin? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2535/97, E-2536/97, E-2537/97, E-2538/97, E-2539/97, E-2540/97 ja E-2541/97 (4. syyskuuta 1997) Komissio pahoittelee sitä, ettei arvoisa Euroopan parlamentin jäsen ole tyytyväinen seitsemään kirjalliseen kysymykseensä saamiinsa vastauksiin. Komissio pahoittelee myös sitä, että samat kysymykset yksinkertaisesti esitetään uudelleen. Komissio on oman näkemyksensä mukaan vastannut kysymyksiin tunnollisesti ja asiallisesti. Jotkut kysymyksistä on osoitettu parlamentille (¨Mikä oli parlamentin kanta näihin periaatteisiin ja määräyksiin?¨). Toiset taas on esitetty sillä tavoin, että kysyjä voi tuskin odottaakaan saavansa vastausta (¨Miksi komissio on päätöksen 94/730/EY yhteydessä rikkonut EY:n perustamissopimuksen 145 artiklaa?¨). Komissio pyrkii täyttämään EY:n perustamissopimuksen 140 artiklan mukaisen suullisiin ja kirjallisiin kysymyksiin vastaamista koskevan velvollisuutensa. Se vastaa sellaisten parlamentin jäsenten kysymyksiin, jotka kysyjän tavoin esittävät yli 100 kysymystä vuodessa (1996) tai jopa 46 kysymystä yhtenä päivänä (9.6.1997). Komissio voi kuitenkin itse päättää vastaustensa sisällöstä.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2487/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus Rehder (PSE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin avustus niille menetelmille, joiden tarkoituksena on rikastaa juomavettä hapella 1. Mitä mieltä komissio on niistä menetelmistä, joiden tarkoituksena on parantaa juomaveden laatua rikastamalla sitä hapella? 2. Onko Euroopan unionilla mitään mahdollisuutta tukea uusia menetelmiä, joiden tarkoituksena on rikastaa juomavettä hapella? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1997) Juomavedeksi tarkoitetun veden on täytettävä juomavesidirektiivin 80/778/ETY ((EYVL L 229, 30.8.1980. )) vaatimukset. Liuenneen hapen muuttujasta ei ole olemassa ohjeellista tasoa tai suurinta sallittua pitoisuutta, ja siksi ei ole pakollista standardia, jota juomaveden osalta olisi noudatettava. Tämän vuoksi yhteisöllä ei ole mahdollisuutta vaatia, että juomaveteen lisätään happea sen laadun parantamiseksi. Sen sijaan direktiivissä 80/778/ETY mainitaan muuttuja ¨liuennut happi¨ ja todetaan, että kyllästysarvon olisi oltava ¨yli 75 % pohjavettä lukuun ottamatta¨. Tämä tarkoittaa, että pintavesi, jossa on luonnollista liuennutta happea vähemmän kuin 75 %, olisi suositeltavaa hapettaa sen laadun parantamiseksi. Neuvostossa keskustellaan parhaillaan ehdotuksesta tarkistetuksi juomavesidirektiiviksi ((KOM(94) 612 lopull. )). Siinä liuennutta happea ehdotetaan osoitinmuuttujaksi, jonka arvo on suurempi kuin 50-prosenttinen kyllästys. Jos juomavesi ei täytä tätä arvoa, jäsenvaltioiden olisi tutkittava asia, ja toimittava tilanteen korjaamiseksi vain silloin, kun se on tarpeen ihmisten terveyden suojelemiseksi.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2244/97 komissiolle esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin tuki katedraalien entisöimiselle ja kunnossapidolle Usein tietyt osat valtavaa henkistä, kulttuurista ja arkkitehtonista omaisuutta, jollaisia yhteisön alueella olevat katedraalitkin ovat, tarvitsevat viipymättä entisöinti- ja kunnossapitotoimia, jotta ne selviäisivät kaikenlaisista niitä uhkaavista myrskyistä. Budjettivarat, joita tätä tarkoitusta varteen voidaan myöntää, ovat täysin riittämättömiä tai sitten niitä ei yksinkertaisesti ole lainkaan. Ottaen huomioon, että katedraaliemme entisöinti ja kunnossapito voisi olla merkittävä kaikenlaisten ammattien ja työntekijäluokkien työllisyyttä tukeva ja edistävä toimenpide, niin eikö komissio katso, että toimet olisi sisällytettävä EAKR:n puitteissa toteutettavaan erityisohjelmaan niin, että taloudellisen toiminnan edistämisen lisäksi säilytettäisiin osaltaan merkittävästi myös niin rikasta ja erityistä historiallista ja henkistä omaisuutta, jota yhteisön yhteinen katedraalikantamme edustaa? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Komissio ymmärtää ja jakaa huolen, jota arvoisa parlamentin jäsen osoittaa monien yhteisössä sijaitsevien katedraalien entistämistä ja suojelua kohtaan. Juuri tästä syystä entistämistä koskeva komission kokeiluhanke vuodeksi 1995 suunniteltiin tukemaan erityisesti uskonnollisten monumenttien suojelua ja kunnostusta. Komissio on parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että tarpeet ovat tällä alalla varsin suuret ja että kaikki toimet, jotka toteutetaan sen historiallisen, uskonnollisen, kulttuuri- ja arkkitehtuuriperinnön entistämiseksi, johon katederaalit kuuluvat, vaikuttavat myönteisesti yhteiskuntaan ja talouteen luomalla työtilaisuuksia, joihin vaaditaan ammatti- ja käsityötaitoa. Kuten parlamentin jäsen varmaankin tietää, kultturiperinnön säilyttämiseksi toteutettavia toimia voidaan jo tukea Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR:n) varoin tietenkin sillä ehdolla, että toimet vastaavat rahaston tavoitteita ja täyttävät sen tukikelpoisuusvaatimukset. Lisäksi Euroopan aluekehitysrahastoa koskevan asetuksen (ETY) - 4254/88 ((EYVL L 193, 31.7.1993. )), sellaisena kuin se on muutettuna, 10 artiklassa on viime vuonna säädetty ylimääräisen tuen antamisesta sellaisille hankkeille, joilla pyritään säilyttämään ja kohentamaan yhteisön yleistä kulttuuriperintöä ja erityisesti arkkitehtuuriperintöä.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1541/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman ¨Tiguvonin¨ (Fenthionin) käytön aiheuttamat fosforihappoesterimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan käyttää eri tavoin. Tiguvon 10:tä käytetään kaksikiloisten tai tätä painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:tä suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien käsittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi käsitellä Tiguvon 20 G:llä. Eläintenomistajat, jotka ovat käsitelleet kotieläimiään toistuvasti Tiguvon-kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksiä. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 ((EYVL C 345, 15.11.1996, s. 76. )), pyydän neuvostoa vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Vastaako Tiguvon neuvoston käsityksen mukaan tällaisten valmisteiden markkinoille päästämistä koskevia EU:n direktiivejä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1533/97,E-1535/97, E-1537/97, E-1539/97, E-1541/97, E-1543/97, E-1545/97 ja E-1547/97. (25. syyskuuta 1997) Neuvosto ei ole tähän menessä saanut komissiolta aloitetta, joka liittyisi suoraan arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamiin eri ongelmiin. Neuvosto kiinittää kuitenkin arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että näiden tuotteiden asemaa ei ole toistaiseksi yhteisön tasolla yhdenmukaistettu, vaan jäsenvaltiot käsittelevät niitä harkintansa mukaan yleensä joko lääkkeinä tai biosideinä. Näin ollen neuvosto toteaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämien kysymysten tiettyjen näkökohtien osalta, että - vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 67/548/ETY liitteen I osalta tehdyn yhdeksännentoista tekniikan kehitykseen mukautuksen yhteydessä ((EYVL L 258, 11.10.1993, s. 29. )) siihen on sisällytetty FENTHION numerolla 015-048-00-8 ((EYVL L 258A, 16.10.1993, s. 212. )) - neuvosto on vahvistanut yhteisen kannan direktiivin antamiseksi biosidituotteiden markkinoille saattamisesta ((Neuvoston 20. joulukuuta 1996 vahvistama yhteinen kanta, EYVL C 69, 5.3.1997, s. 13. )), jonka liite V sisältää muun muassa tuholaisten torjuntaan tarkoitetut tuotteet; tämän yhteisen kannan mukaisesti kyseisiä tuotteita ei voida pitää kaupan ennen kuin niiden tehoaineet on sisällytetty yhteisön positiiviluetteloon sen jälkeen kun on huolella arvioitu ne riskit, joita ne voivat aiheuttaa erityisesti ihmisten terveydelle.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2022/97 neuvostolle esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) ja Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) (18. kesäkuuta 1997) Aihe: Ranskalaisten maanviljelijöiden uudet espanjalaisiin kuorma-autoihin kohdistuneet hyökkäykset Useissa Etelä-Ranskan asutuskeskuksissa ranskalaiset maanviljelijät ovat toukokuun puolivälistä 1997 lähtien toistuvasti tehneet hyökkäyksiä espanjalaisia hedelmiä ja vihanneksia kuljettavia kuorma-autoja ja kasvistuotteita myyviä liikkeitä vastaan. Mitä toimenpiteitä neuvosto on toteuttanut ja mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa, jotta nämä Euroopan unionin perusperiaatetta, oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen, vahingoittavat vakavat hyökkäykset eivät toistuisi? Sisältyykö näihin toimenpiteisiin Ranskan maataloudelle annettujen yhteisön tukien keskeyttäminen? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1380/96 ja E-2022/97 (25. syyskuuta 1997) Neuvostolle on ilmoitettu niistä ilkivaltaisuuksista, jotka ranskalaiset viljelijät ovat huhti- ja toukokuussa 1996 sekä toukokuussa 1997 kohdistaneet Espanjasta, hedelmiä ja vihanneksia Euroopan unionin jäsenvaltioihin kuljettaviin kuorma-autoihin. Nämä toimet ovat rikoslain vastaisia ja niiden tarkoituksena on estää yhteisön tuotteiden vapaa liikkuminen, joka on yksi Euroopan yhteisön perusperiaatteista. Toimet tuomitaan siksi jyrkästi. Espanjan maatalousministeri toimitti neuvostolle tiedonannon 29. ja 30. huhtikuuta 1996 sekä 20. ja 21. toukokuuta 1997 pidetyissä istunnoissa edellä tarkoitetuista ilkivaltaisuukista, vahinkojen laajuudesta ja pyynnöstä, jonka Espanja oli osoittanut Ranskan hallitukselle. Ranskan hallitusta pyydettiin ryhtymään tarpeellisiin toimiin tällaisten tekojen toistumisen estämiseksi, tekoihin syyllistyneiden rankaisemiseksi ja korvauksien suorittamiseksi uhreille. Ranskan maatalousministeri tuomitsi kyseiset ilkivaltaisuudet molemmissa tilaisuuksissa selvin sanoin ja ilmoitti pyytäneensä hallituksensa ministereitä ryhtymään toimivaltansa rajoissa tiukkoihiin toimiin vahinkojen korvaamiseksi ja tekemään kaikkensa, jotta tällaiset teot eivät toistuisi. Neuvoston puheenjohtaja ilmaisi neuvoston solidaarisuuden Espanjan kanssa ja korosti, että oli aivan välttämätöntä, että Ranskan hallituksen aikomus ryhryä tarvittaviin toimiin toteutuu konkreettisesti ja tehokkaasti.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1493/97 neuvostolle esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE) (30. huhtikuuta 1997) Aihe: ¨Euron¨ virallinen kirjoitusasu Siitä lähtien kun Madridin Eurooppa-neuvostossa päätettiin, että tulevan yhtenäisvaluutan nimeksi annetaan ¨Euro¨, tätä termiä on käytetty hyvin erilaisissa kirjoitusasuissa niin typografisesti (EURO; Euro, euro) kuin kieliopillisesti (taipumattomuus vai monikon taivutus, miten taivutetaan?) Eikö olisi soveliasta Euron oikeudellinen asema huomioon ottaen, että komissio täsmentäisi ¨Euron¨ virallisen kirjoitusasun? Vastaus (25. syyskuuta 1997) Madridin Eurooppa-neuvosto päätti joulukuussa 1995 antaa yhteiselle rahalle nimeksi ¨euro¨ ja julisti eri jäsenvaltioiden erilaisten kirjainten vuoksi, että yhteisen rahan nimen on oltava sama Euroopan unionin kaikilla kielillä. Neuvosto antoi virallisesti perustamissopimuksen 235 artiklan perusteella asetuksen, jossa säädetään tietyistä euron käyttöönottoa koskevista säädöksistä. Neuvosto antoi myös poliittisen suostumuksensa euron käyttöönottoa koskevalle neuvoston asetukselle, jonka oikeudellinen perusta on perustamissopimuksen 109 L artiklan 4 kohta, jonka (rahaliittoon) osallistuvat jäsenvaltiot hyväksyvät virallisesti myöhemmässä vaiheessa. Kyseisissä lingvistijuristien viimeistelemissä teksteissä noudatetaan kussakin kielessä rahan nimitykseltä edellytettyjä standardeja ja sääntöjä; asiaa koskevat säännökset löytyvät näiden tekstien eri kielitoisinnoista.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2555/97 komissiolle esittäjä(t): Michael Elliott (PSE) (15. heinäkuuta 1997) Aihe: Elävien eläinten kuljetus Milloin komissio aikoo ehdottaa korkeamman tasoisia tarkkoja määräyksiä elävien eläinten kuljetuksiin käytettäville kuljetusajoneuvoille esittämällä esimerkiksi vaatimuksen, jonka mukaan tällaisten ajoneuvojen kalustoon on kuuluttava juomalaitteet? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 1997) Komissio esitteli neuvostolle heinäkuussa 1997 ehdotuksen eläinten kuljetukseen käytettyihin maantieajoneuvoihin sovellettavista lisävaatimuksista yli kahdeksan tuntia kestävillä matkoilla ((KOM (97) 272 )). Tässä ehdotuksessa määrätään erityisistä velvoitteista etenkin asianmukaisen ilmastoinnin, siirrettävän väliseinän avulla tapahtuvan eläinten erottamisen ja veden saantia koskevien yksityiskohtaisten jäejestelyjen osalta. Näiden velvoitteiden noudattaminen takaa pitkiä matkoja kuljetettavien eläinten hyvinvoinnin parantamisen. Erityisesti vedensaannin osalta ehdotuksessa määrätään, että ajoneuvon on oltava varustettu siten, että vesisäiliöt on mahdollista täyttää pysähdysten aikana. Sikojen kuljetuksen osalta ajoneuvon on oltava varustettu vesisäiliöillä ja muilla laitteilla, joista siat voivat juoda vettä milloin tahansa.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2551/97 esittäjä(t): Richard Balfe (PSE) - komissiolle (15. heinäkuuta 1997) Aihe: Sri Lanka Aikooko komissio antaa julkilausuman tämänhetkisestä tilanteesta Sri Lankassa? Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (1. päivänä elokuuta 1997) Komissio on edelleen, kuten se on useaan otteeseen todennut, hyvin huolissaan jo 14 vuotta jatkuneista sisäisistä konflikteista, jotka estävät Sri Lankaa palaamasta normaaliin elämään ja vievät sen asukkailta muuten todennäköisesti suotuisat tulevaisuudennäkymät. Komissio on erityisen huolissaan siitä, että saarelta saadaan jatkuvasti varsin luotettavan kuuloisia raportteja ei pelkästään niin sanottujen tamilitiikereiden vaan joskus myös turvallisuusjoukkojen tekemistä vakavista ihmisoikeusloukkauksista, jotka johtavat viattomien siviilien kuolemaan. Siviilit eivät millään tavoin ole vastuussa tästä aseellisesta konfliktista. Komissio tukee tämän vuoksi täysin presidentti Chandrika Kumaratungan äskettäin antamaa lausuntoa, että viattomien tamilisiviilien suojelemiseksi on toteutettu kaikkia toimenpiteitä, ja hänen tamiliosapuolille antamaansa vakuutusta siitä, että turvallisuusjoukot eivät ahdistelisi Colombossa ja sen esikaupunkialueilla asuvia viattomia tamileja. Komissio on kuitenkin jossakin määrin levoton siitä, voiko vastikään varsin äkkinäisesti ihmisoikeustyöryhmän korvannut ihmisoikeuskomissio todella päästä täyteen toimintavalmiuteen nopeasti ja voiko se käyttää tehokkaasti laajempia toimivaltuuksiaan. Komissio on osaltaan valmis käynnistämään huomattavan kunnostus- ja jälleenrakennusohjelman Sri Lankan hallituksen auttamiseksi niin pian kuin olosuhteet mahdollistavat tämän. Ennakkoedellytyksenä on luonnollisesti, että määritetään tarpeet ja laaditaan ohjelma, jota voidaan toteuttaa turvallisissa olosuhteissa. Komissio tarkkailee tämän vuoksi tilannetta kiinteästi voidakseen aloittaa ohjelman viivästyksittä.