KIRJALLINEN KYSYMYS E-3895/00

esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle

(13. joulukuuta 2000)

Aihe: Komission yksiköiden avautuminen kilpailulle

Komissio on asettanut itselleen tavoitteeksi julkisten monopolien vastustamisen ja kaikkien yksinoikeuksia nauttivien sektorien alistamisen kilpailun kovien lakien alaisuuteen.

Miksei komissio ole vielä ryhtynyt sanoista tekoihin omien yksiköidensä suhteen? Miksei se toimi esimerkiksi niiden jalojen periaatteiden mukaan, jotka se on muotoillut äskettäin tekemässään julkisia palveluja henkilökuljetusten alalla koskevassa asetusehdotuksessa, ja kilpailuta kaikkia sen yksiköiden suorittamia palveluja julkisella tarjouskilpailulla viiden vuoden välein parantaakseen yksiköidensä toimintaa ja avoimuutta, tarjotakseen parempia palveluja, valvoakseen yksiköidensä tuottamien palvelujen hintakehitystä ja varmistaakseen niiden mahdollisimman korkean laadun, ilmaistaksemme asian näin yhteisön ammattislangia käyttäen?

Eivätkö yksityiset palvelujen tarjoajat pystyisi hallinnoimaan paremmin komission hoitoon uskottuja asiakokonaisuuksia ja kykenisi esimerkiksi noudattamaan direktiivillä 2000/35/EY(1) säädettyä 30 päivän maksuaikaa? Komissiohan varaa omien maksujensa suorittamiseen ruhtinaallisen 60 päivän maksuajan, jota toimielinten yksiköt eivät kuitenkaan läheskään aina kykene noudattamaan.

(1) EYVL L 200, 8.8.2000, s. 35.

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2001)

Komissio pyrkii tehostamaan voimavarojensa käyttöä keskittämällä ydintehtävänsä ja -toimintonsa uudelleen ja määrittelemällä tarkoituksenmukaisen ulkoistamispolitiikan. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat perusteet - tulosten ja läpinäkyvyyden parantaminen, kustannusten hallinta ja palvelun korkean laadun varmistaminen - ovatkin perustana komission yleiselle suhtautumiselle voimavarojen kohdentamiseen ja käyttöön.

Joitakin tehtäviä voidaan todellakin ulkoistaa - tämä koskee erityisesti yhteisön ohjelmien toteuttamista - silloin kun se on tehokas keino saada aikaan tiettyjä tuloksia menettämättä vastuuvelvollisuutta asioista. Tarkoituksenmukaisin ulkoistamistapa on valittava huolella. Komissio on harkinnut tarkoin erilaisia ulkoistamistapoja ja tiedottanut moneen otteeseen parlamentille ja neuvostolle tämän työn tuloksista. Kuten komission taannoisessa tiedonannossa toiminnan ja voimavarojen tasapainottamisesta(1) ilmoitettiin, komissio tekee parhaillaan toteutettavuustutkimuksia ja kustannus-hyötyanalyyseja eräistä aloista, joilla ulkoistamista voidaan harkita. Jotkut komission sisäiset palvelut, kuten turvapalvelut ja ruokalat, on ulkoistettu jo vuosia sitten.

Yhteisön järjestelmässä ulkoistamisella on kuitenkin tietyt rajat, niin sanotut institutionaaliset erioikeudet eli toiminnot, jotka toimielinten on hoidettava itse. EY:n perustamissopimuksella luotu toimielinjärjestelmä edellyttää yhteisöjen tuomioistuimen tulkinnan mukaan, että kukin toimielin kantaa vastuun nimenomaisesti sille osoitettujen tehtävien välittömästä täytäntöönpanosta, ja sillä on myös päätösvalta näiden tehtävien suhteen.

Institutionaalisten erioikeuksien alan ulkopuolella komissio voi ulkoistaa eräitä tehtäviä eri keinoin niihin liittyvän vastuun mukaisesti: se voi hajauttaa tehtäviä yhteisön elimille tai kansallisille elimille tai teettää ne ulkopuolisilla alihankkijoilla.

Komission määrittelemät ja valvomat julkisen palvelun tehtävät voidaan ulkoistaa vain julkisille elimille. Tätä edeltävässä kustannus-hyötyarviossa on otettava huomioon säädösten ja varainhoitosääntöjen noudattaminen, palvelun läheisyys edunsaajille, yhteisön roolin näkyvyys ja tarve pitää riittävästi asiantuntemusta myös komission yksiköissä sekä komission toteuttaman valmistelun ja valvonnan kustannukset. Tehtävien delegoiminen ei saa vaarantaa komission toimintavapautta. Varsinkin talousarvion täytäntöönpanoon liittyvät tehtävät on suoritettava julkisoikeuden periaatteiden mukaisesti eli noudattaen laillisuutta, avoimuutta ja riippumattomutta ottaen huomioon julkisen edun. Komission ja tehtävään osoitettujen elimien välisen vastuuketjun on pysyttävä selvänä ja komission on valvottava tehokkaasti tehtäviä, joiden hoitamisen se hajauttaa.

Mikään ei kuitenkaan estä ulkoistamasta yksityisille tehtäviä, joihin ei liity harkinnan käyttöä ja joiden tarkoituksena on toimielimen tekninen avustaminen, kuten faktatietojen tai kuluttajapalvelujen toimittaminen. Alihankinta antaa komissiolle mahdollisuuden saada käyttöön taitoja, joita toimielimen sisällä ei ole ja jotka eivät sovi yhteisön virastojen hallinnoitaviksi.

Komissio esitti 26. heinäkuuta 2000 antamassaan ehdotuksessa varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimiseksi(2), että se ei voi antaa talousarvion täytäntöönpanotoimenpiteitä ulkopuolisten yksityisten elinten tai järjestöjen hoidettavaksi vain, jos näillä on valtion takaama julkisoikeudellinen tehtävä.

Kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta 29 päivänä kesäkuuta 2000, annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/35/EY(3) ei säädetä 30 päivän maksuaikaa kaikille kaupallisille toimille yksityisellä sektorilla, vaan viranomaisilla ja yksityisellä sektorilla on edelleen oikeus neuvotella maksuajoista kaupallisissa suhteissaan. Vain silloin, jos sopimuksessa ei määritellä maksuaikaa, sovelletaan 30 päivän maksuaikaa. Komissio ei kohtele itseään eri tavoin kuin yksityistä sektoria.

Komissio tietää, että sillä on parantamisen varaa maksuaikojen noudattamisessa. Se on käsitellyt asiaa monessa yhteydessä - viimeksi heinäkuussa 2000, jolloin se antoi suuntaviivat joilla pyritään lisäämään 60 päivän kuluessa suoritettujen maksujen osuutta. Jos määräaikaa ei noudateta, komissio maksaa viivästyskorkoa.

(1) SEC(2000) 2000, s. 3.

(2) KOM(2000) 461 lopullinen.

(3) EYVL L 200, 8.8.2000.