ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0676/99 esittäjä(t): Angela Billingham (PSE) komissiolle (9. maaliskuuta 1999) Aihe: Autokauppaa rajoittavat toimenpiteet Ottaen huomioon äskettäisen tapauksen, jossa Volkswagen AG:n todettiin rikkoneen EU:n kilpailusääntöjä rajoittamalla autojen myyntiä muista EU:n maista tuleville autonostajille; ottaen huomioon autojen suuret hintaerot Euroopan unionissa ja ottaen huomioon, että enimmäkseen Kauko-Idässä toimivat autokauppiaat myyvät entistä enemmän halvempia harmaatuontiautoja virallisten maahantuojien ohi suoraan kuluttajille, onko Euroopan komissio valmis aikaistamaan autokaupan poikkeuskäytännön tarkistamista, joka on määrä tehdä vuonna 2001? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1999) Autojen jälleenmyynnistä 28. kesäkuuta 1995 annettu ryhmäpoikkeusasetus (komission asetus (EY) 1475/95 EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä ja huoltopalvelua koskevien sopimusten ryhmiin(1)) tuli voimaan 1. heinäkuuta 1995 ja sen voimassaolo päättyy 30. syyskuuta 2002. Komissio pyytää arvoisaa jäsentä tutustumaan asetuksen 11 artiklaan, jossa todetaan, että komissio arvioi säännöllisesti tämän asetuksen soveltamista erityisesti kuluttajille tarjottavien palvelujen laadun ja tavaroiden hintaerojen osalta. Komissio on vuodesta 1993 lähtien seurannut autojen hintaeroja yhteisössä ja julkaissut aiheesta kahdesti vuodessa raportin(2). Julkaisu perustuu valmistajien 1. toukokuuta ja 1. marraskuuta kilpailusta vastaavalle pääosastolle ilmoittamiin yhteisössä eniten myytyjen autojen vähittäishintasuosituksiin. On totta, että komissio on huomannut suuria hinta-eroja Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden välillä. Erot ovat johtuneet osittain ennemminkin vahvasta punnasta kuin suositushintojen muutoksista. Hintojen avoimuuden lisääntyminen, jota komissio edistää julkaisemalla säännöllisesti autojen hintaraportteja, sekä euron käyttöönotto saa yhä useammat asiakkaat hankkimaan kulkuneuvonsa niistä jäsenvaltioista, joissa hinnat ja muut myyntiehdot ovat edullisimmat. Nämä merkittävät markkinoihin liittyvät kehitystekijät edesauttavat hintojen yhdenmukaistumista koko yhteisössä. Komissio on tehnyt myös muita aloitteita (oma-aloitteiset menettelyt tiettyjä autonvalmistajia vastaan, puhelinneuvonta) varmistaakseen kuluttajille tämän vapauden. Asetuksen 11 artiklassa komissio velvoitetaan laatimaan asetuksesta arviointiraportin viimeistään 31. joulukuuta 2000. Raportti,jonka valmistelu aloitetaan tänä vuonna, sisältää komission kokemuksia sekä eri osapuolia, erityisesti kuluttajia, edustavien liittojen ja yhdistysten näkemyksiä. Komission tarkoituksena on varmistaa tällä menettelyllä, että kaikki asetuksen soveltamiseen liittyvät tekijät otetaan asianmukaisesti huomioon, ennen kuin autojen jälleenmyyntiä koskevasta uudesta lainsäädännöstä päätetään. (1) EYVL L 145, 29.6.1995. (2) Ks. viimeisin IP/99/60, 1. helmikuuta 1999.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0570/99 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Härkätaisteluissa käytettävien härkien vienti Portugalista Espanjaan Kahden aiemman kysymykseni perusteella (E-3620/98 ja E-0151/99) ja ottaen huomioon komission 22. tammikuuta 1999 antaman vastauksen kysymykseen E-3620/98(1) tiedustelen poistuisiko ihmisten terveyden suojeluun liittyvä huoli, joka väitteiden mukaan oikeuttaisi myös härkätaisteluissa käytettävien härkien (joita ruokitaan laitumella ilman vaarallisia rehuja) sisällyttämisen vientikieltoon, jos Espanjassa hyväksyttäisiin sama menettely, jota sovelletaan Kolumbiassa espanjalaiseen härkätaistelukarjaan, eli että härkien ruhot on poltettava härkätaistelun jälkeen? "6 Toros 6" lehden 26. tammikuuta 1999 ilmestyneen numeron mukaan on todisteita siitä, että myös espanjalaisia härkätaistelussa käytettäviä härkiä epäillään tartunnasta, eikä niitä ehkä pitäisi käyttää härkätaisteluissa Espanjassa. Eikö juuri samanlainen tartunnanpelko ollut syynä Portugalissa kasvatettujen härkien sisällyttämiseen vientikieltoon? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) Komissio ei ole onnistunut vahvistamaan arvoisan parlamentin jäsenen tietoja siitä, että Espanja olisi päättänyt polttaa kaikki taisteluhärkien ruhot härkätaistelujen jälkeen. Komission saamien tietojen mukaan useimmat taisteluhärkien ruhot luovutetaan Espanjassa härkätaistelujen jälkeen ihmisille tarkoitetuiksi ravinnoksi. Komission saamien tietojen mukaan taisteluhärkien ruokinnassa käytetään luonnollista ravintoa, kun taas härkävasikat voivat saada lisäravintoa kahdeksan kuukauden iässä, ja yhdistelmäravintoa voidaan antaa härille kuusi kuukautta ennen taistelua. Komissiolla ei ole tietoja, jotka osoittaisivat, että Espanjan taisteluhärät olisivat saaneet BSE-tartunnan. Jos arvoisalla parlamentin jäsenellä on tästä tietoja, komissio olisi kiitollinen, jos hän voisi toimittaa ne komissiolle. Komissio haluaisi vielä korostaa, että kun tarkastellaan pyyntöjä sulkea taisteluhärät pois elävien nautaeläimien siirtämistä Portugalista koskevan yleisen kiellon soveltamisalalta, on otettava huomioon petosten ehkäiseminen ja mm. kuljetuksen määränpäänä olevassa jäsenvaltiossa paikalla toteutettavat tarkastustoimenpiteet. (1) EYVL C 320, 6.11.1999.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0390/99 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Baijeriin rakennettavien golfkenttien tukeminen tavoitteen 5b varoista 1. Pitävätkö aikakauslehdessä nimeltä Focus ilmoitetut tiedot, joiden mukaan golfkenttien rakentamisen tukeminen tavoitteeseen 5b tarkoitetuista eurooppalaisista varoista ei ole toimintaohjelman mukaista, paikkansa? 2. Onko edunsaajan maksettava tämä tuki takaisin vai maksaako sen Baijerin osavaltio? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 1999) 1. Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin tarkasti 1.-5. joulukuuta 1997 ja 28.-29. tammikuuta 1998 Baijerin tavoitteen 5b vuosia 1989-1993 koskevan ohjelman tilit. Tilintarkastustuomioistuin totesi 16. huhtikuuta 1998 päivätyssä kirjeesään, että tämän ohjelman yhteydessä golfkentille myönnetty tuki ei ollut monessa tapauksessa ohjelman tavoitteiden mukaista. Lisäksi se epäili, että golfkenttien rahoittaminen olisi perusteltua "maatilalomia" koskevan ohjelman mukaisesti ja sen vuoksi se ehdotti rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Tämän lisäksi se totesi, ettei toteuttavuustutkimuksen tuloksia eikä suunnittelulupaa julkisen rahoituksen oikeudellisen sitoumuksen ajaksi ollut saatavilla. Vastauksessaan näihin havaintoihin Saksa selitti, että tämän toimintaohjelman yhteisön tukikehyksessä (YTK) määritellyn "maatilalomien" kuvauksen mukaisesti "tarkoituksena oli asiaankuuluvien majoitus- ja ravitsemusmahdollisuuksien täydentäminen ja parantaminen. Sen vuoksi urheiluun, terveyteen ja kulttuuriin liittyvä matkailu voidaan ottaa huomioon." Ennen YTK:n laatimista komissiolle toimitetuissa kehittämissuunnitelmissa mainitaan nimenomaan golfkenttien rakentaminen. Komissio päättää parhaillaan kannastaan. 2. Niissä tapauksissa, joissa komissio vaatii tuen maksamista takaisin, se kääntyy jäsenvaltion puoleen.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0675/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull.)(1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat Melillan luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1. Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0657/99, E-0658/99, E-0659/99, E-0660/99, E-0661/99, E-0662/99, E-0663/99, E-0664/99,E-0665/99, E-0666/99, E-0667/99, E-0668/99, E-0669/99, E-0670/99, E-0671/99, E-0672/99,E-0673/99, E-0674/99 ja E-0675/99 (23. huhtikuuta 1999) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1003/99 esittäjä(t): Ian White (PSE) komissiolle (20. huhtikuuta 1999) Aihe: Alueelliset lentokentät Alueellisuus kuuluu EU:n tavoitteisiin. Aluekehityksen avaintekijä on se, että alueellisilta lentokentiltä on liikenneyhteydet suuriin keskuksiin (esim. Frankfurtiin). Alueellisten lentokenttien on vaikea saada sopivia lähtö- ja saapumisaikoja suurilla lentokentillä, koska näiden viranomaiset eivät saa kaupallista hyötyä pienten koneiden suosimisesta suurten, enemmän matkustajia kuljettavien koneiden kustannuksella. Tällainen käytäntö on ristiriidassa alueellisuuden periaatteen kanssa, ja se voi johtaa alueellisten lentokenttien käytön jatkuvaan vähenemiseen sekä suuriin lentokenttiin kohdistuvien paineiden kasvamiseen. Kuinka komissio aikoo ratkaista tämän ongelman? Ratkaisuna voisi olla suurten lentokenttien velvoittaminen jakamaan rajoitettu määrä sopivia lähtö- ja saapumisaikoja alueellisille lentokentille ja -yhtiöille. Tällainen menettely on käytössä Pohjois-Amerikassa. Siellä maailman vilkkain lentokenttä (Chicago O'Hare) on velvoitettu jakamaan 20 % lähtö- ja saapumisajoistaan tällä tavoin. Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1000/99, E-1001/99, E-1002/99 ja E-1003/99 (6. toukokuuta 1999) Komissio on tietoinen siitä, että alueellisille lentoasemille ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden on entistä vaikeampi saada asianmukaisia lähtö- ja saapumisaikoja ruuhkaisilla keskuslentoasemilla. Komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18. tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 95/93 muuttamiseksi. Tässä yhteydessä pohditaan mahdollisuuksia ottaa käyttöön asianmukaisia menetelmiä, jotta alueellisten reittien erityinen tilanne voitaisiin ottaa huomioon. Nykyisessä asetuksessa säädetään mahdollisuudesta varata lähtö- ja tuloaikoja tärkeille reiteille, jotka johtavat sellaisille alueellisille lentoasemille ja niiltä pois, joiden julkisen palvelun velvoitteista säädetään yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) 2408/92(1). Jäsenvaltiot voivat siis varata lähtö- ja tuloaikoja taatakseen tällaisten palvelujen jatkuvan toimimisen alueellisten ja keskuslentoasemien välillä. Komissio pohtii, pitäisikö näitä säännöksiä pitää yllä vai täydentää. Päätöksen tekeminen julkisen palvelun velvoitteiden asettamisesta Ison-Britannian lounaisosissa ja muilla yhteisön alueilla on asianomaisen viranomaisen eikä komission vastuulla. Viranomaiset päättävät asiasta oman alue- ja liikennepolitiikkansa mukaisesti edellyttäen, että jokaiselle reitille suunnitellut velvoitteet täyttävät asetuksen kriteerit. (1) EYVL L 240, 24.8.1992.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1005/99 esittäjä(t): Ian Hudghton (V) komissiolle (20. huhtikuuta 1999) Aihe: Synteettisiä ja kasviperäisiä hormoneja koskeva tutkimus Koska hormonihoitoon tarvittavan Premarin-valmisteen tuotannon yhteydessä on keskusteltu kiivaasti eläinten hyvinvoinnista. Voiko komissio siksi kertoa, rahoittaako EU tällä hetkellä vaihtoehtoisia synteettisiä tai kasviperäisiä hormoneja koskevaa tutkimusta ja onko rahoitusta tarkoitus lisätä? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) Komissio rahoittaa parhaillaan tutkimusta, joka koskee vaihdevuosien jälkeisen hoidon turvallisuusnäkökohtia, mutta se ei rahoita vaihtoehtoisten synteettisten tai kasviperäisten hormonien valmistusta koskevaa tutkimusta. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan (1998-2002) sisältyy uusien terapeuttisten aineiden tutkimuksen tukeminen. Tämä koskee myös synteettisiä yhdistelmäterapioita ja hormoneja, jotka on erikseen mainittu työohjelman avaintoimintoon "Solutehdas" liittyvässä kohdassa 3.1: "Terveydenhoitoon liittyvät uudet ja innovatiiviset tuotteet ja prosessit".
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0079/99 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean kertomus hyvinvoinnin näkökohdista ankoista ja hanhista valmistettavan hanhenmaksan tuotannossa Tämä kertomus, jonka eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä tiedekomitea laati PO XXIV:n alaisena, hyväksyttiin 16. joulukuuta 1998. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän kertomuksen perusteella?
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0489/99 esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Jänisten kasvatus Aragonissa Espanjassa Maatalousalan ammattijärjestön ASAJAn mukaan jänisten kasvatus on vakavissa vaikeuksissa Aragonissa, josta tämän kysymyksen esittäjäkin on kotoisin. Järjestö kertoo, että Aragonissa alalla toimii yli 600 tilaa, jotka ovat olleet hintakriisissä vuoden 1998 lopulta. Kilohinta on laskenut alle 200 pesetan, joka on yli 60 pesetaa alle tuotantokustannusten. Tästä huolimatta hinta kuluttajille ei ole laskenut. ASAJA:n mielestä se on merkinnyt välittäjien perusteetonta rikastumista tuottajien kustannuksella. Tähän on lisättävä vielä jänisten massiivinen tuonti kolmansista maista, muun muassa Kiinasta. Näiden tuontijänisten tuotantokustannukset ovat alhaiset ja ne myydään yhteisön markkinoille pilkkahinnalla. Voiko komissio ilmoittaa, onko se tutkinut mahdollisuuksia rajoittaa halpojen kanien tuontia kolmansista maista? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 1999) Kanin lihan yhteisöön tuontiin sovelletaan runsasta yhteisön säännöstöä. Tiettyjen perustamissopimuksen liitteessä II lueteltujen tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) 827/68(1) säädetään myös kanin lihasta. Kyseisessä asetuksessa säädetyt välineet ovat kolmansia maita koskeva yhteinen tullijärjestely, määrällisten rajoitusten kieltäminen, suojalauseke sekä EY:n perustamissopimuksen kilpailua ja vapaata liikkuvuutta yhteisön alueella koskevien artiklojen soveltaminen. Kanin lihaan sovellettava tulli on 7,6 prosenttia 1.1.1999-30.6.1999 ja seitsemän prosenttia 1.7.1999-31.12.1999. Kanin lihan tuontiin sovellettavat terveyttä koskevat vaatimukset annetaan eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista vaatimuksista sellaisten tuotteiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa, joita eivät koske direktiivin 89/662/ETY ja taudinaiheuttajien osalta direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I luvussa mainittujen erityisten yhteisön säädösten kyseiset vaatimukset, 17 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/118/ETY(2) liitteessä I olevassa 11 luvussa. Tässä direktiivissä annetaan luettelo kolmansista maista ja hyväksytyistä tarkastuslaitoksista sekä malli kanin lihan tuontiin sovellettavasta eläinten terveystodistuksesta. Asetuksen (ETY) 827/68 3 artiklassa säädetään, että kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa voidaan soveltaa aiheellisia toimenpiteitä, jos tilanne uhkaa häiritä EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttamista. Jos arvoisan parlamentin jäsenen kuvaama tilanne on kuvatun kaltainen, se voi aiheuttaa suojalausekemenettelyn alullepanon. Yksikään jäsenvaltio ei toistaiseksi ole esittänyt tällaisia vaatimuksia. Lisäksi komission käytettävissä olevat ulkomaankaupan tilastot osoittavat, että Espanjaan tuotiin sekä vuonna 1997 että vuonna 1998 tonni kanin lihaa. Kiina ei missään tapauksessa ole kyseisen tuontilihan alkuperämaana. (1) EYVL L 151, 30.6.1968. (2) EYVL L 62, 15.3.1993.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0820/99 esittäjä(t): Odile Leperre-Verrier (ARE) komissiolle (6. huhtikuuta 1999) Aihe: Lääketieteellisen gynekologian tulevaisuus Voiko komissio kertoa, onko Ranskassa harjoitettava lääketieteellinen gynekologia mahdollisesti häviämässä, kun nyt ollaan harmonisoimassa lääketieteen erikoisaloja? Eikö kannattaisi pikemminkin harkita tämän erikoisalan ulottamista kattamaan koko Eurooppa, koska sillä on niin suuri merkitys naisten terveydelle? Tämä erikoisala, joka täydentää synnytysoppia, joka puolestaan synnytyksiin ja kirurgiaan suuntautuvana on teknisempi ja kattaa myös leikkaukset, antaa mahdollisuudet tehdä tehokasta työtä - raskauksien ehkäisyssä, - tiettyjen syöpien ennaltaehkäisyssä ja - sukupuolitautien hoidossa ja kiinnittää enemmän huomiota naisten ongelmiin. Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (28. huhtikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Baldarellin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3227/96(1). (1) EYVL C 138, 5.5.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0866/99

esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle

(7. huhtikuuta 1999)

Aihe: Uudet hyökkäykset espanjalaisia vihanneksia ja hedelmiä vastaan

Espanjasta peräisin olevia mansikoita kuljettavan rekan kimppuun hyökkäsi Ranskassa 15. maaliskuuta naamioitu joukko, joka pakotti kuljettajan ohjaamaan sivuun ja tuhosi 17 tonnin lastin. Vaikka vuonna 1998 ei tapahtunut yhtään tällaista hyökkäystä, tämä teko on jatkoa ranskalaisten aktivistien, joiden suorana tai epäsuorana apuna ovat espanjalaisten hedelmien ja vihannesten tuontia vastustavat maanviljelijät, viime vuosina tekemille hyökkäyksille.

Aikooko komissio toteuttaa toimenpiteitä estääkseen näiden vapaata liikkuvuutta ja oikeudenmukaista kilpailua koskevia Euroopan unionin perusperiaatteita rikkovien uusien hyökkäyksien toistumisen?

Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 1999)

Haluaisin korostaa, että komissio on jatkuvasti tuominnut yksityisten suorittamat väkivaltaiset tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen rikkomiset ja asianomaisen jäsenvaltion vastuullisten viranomaisten pidättäytymisen toteuttamasta tarvittavia yleisen järjestyksen palauttamistoimenpiteitä kyseisen toiminnan lopettamiseksi. Komission Ranskaa vastaan vireille paneman jäsenyysvelvoitteiden rikkomista koskevan oikeudenkäyntimenettelyn päätteeksi yhteisöjen tuomioistuin lausui asiassa C-265/95, komissio vastaan Ranska, 9 päivänä joulukuuta 1997 annetussa tuomiossa, että "Ranskan tasavalta ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen 30 artiklasta sekä 5 artiklasta ja maataloustuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä johtuvia velvoitteitaan, koska se ei ole toteuttanut kaikkia tarvittavia ja oikeasuhtaisia toimenpiteitä estääkseen yksityisiä rajoittamasta hedelmien ja vihannesten vapaata liikkuvuutta".

Lisäksi sisämarkkinoiden toimivuudesta jäsenvaltioiden välisen tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta 7 päivänä joulukuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 2679/98(1) säädetään komission väliintulomenetelmistä, joilla halutaan varmistaa, että jäsenvaltiot, joiden yksinomaiseen toimivaltaan kuuluu yleisen järjestyksen ylläpitäminen, poistavat nopeasti yksityisten toiminnasta vapaalle liikkuvuudelle aiheutuvat esteet.

Komissio seuraa tarkkaavaisesti käynnissä olevan hedelmien ja vihannesten markkinointivuoden kulumista ja on tarvittaessa valmis käyttämään määrätietoisesti edellä mainittuja välineitä varmistaakseen, että Ranskan viranomaiset toteuttavat riittävät ja välttämättömät toimenpiteet, joilla taataan tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen noudattaminen, ja täyttävät siten niille kuuluvat jäsenyysvelvoitteet.

(1) EYVL L 337, 12.12.1998.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0511/99 esittäjä(t): Ludivina García Arias (PSE) komissiolle (8. maaliskuuta 1999) Aihe: Muiden kuin kilpailullisten investointien arviointiperusteet Euroopan tulevilla sähkömarkkinoilla Mitä perusteita Euroopan komissio aikoo hyväksyä arvioidessaan Euroopan sähköalan tekemiä muita kuin kilpailullisia investointeja, jotka kuuluvat julkisiin palveluihin liittyviin velvoitteisiin, joista on säädetty sähköalan vapauttamista koskevaa direktiiviä 96/92(EY)(1) edeltäneissä asetuksissa. Aikooko komissio ottaa huomioon vain yritysten ja jäsenvaltioiden toimittamat taloudelliset tiedot vai aikooko se verrata niitä itsenäisiin tilintarkastuksiin, joissa otetaan huomioon myös markkinoiden määrittämät arvot? Onko Euroopan komissiolla riittävästi hallintokapasiteettia selvittääkseen, onko osa näistä investoinnista rahoitettu aikanaan julkisista varoista? (1) EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20. Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0510/99 ja E-0511/99 (12. huhtikuuta 1999) Komissio tutkii parhaillaan eri jäsenvaltioiden ilmoituksia järjestelyistä, joita nämä jäsenvaltiot aikovat panna täytäntöön sellaisten "hukkakustannusten" hoitamiseksi, jotka aiheutuvat sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19. joulukuuta 1996 annetusta parlamentin ja neuvoston direktiivistä96/92/EY(1). Soveltaessaan kyseistä direktiiviä ja tarvittaessa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklaa komissio tulee päätöksiä tehdessään ottamaan huomioon kaikki sähkömarkkinoiden moitteettomaan toimintaan vaikuttavat tekijät kuluttajansuoja luonnollisesti mukaanlukien. Koska on kyse täysin uudesta alueesta, komissio pyrkii parhaillaan määrittelemään hukkakustannusten tarkat arviointiperusteet valtionapuja varten. Kyseisistä perusteista on myös neuvoteltava jäsenvaltioiden kanssa. Esimerkinomaisesti voidaan kuitenkin sanoa, että tuen pitää kattaa tarkoin määritellyt kustannukset, jotka ovat aiheutuneet toimenpiteistä, joihin on sitouduttu ennen direktiivin voimaantuloa, että se voidaan myöntää ainoastaan välttämättömissä tapauksissa, että se ei saa johtaa kansallisten markkinoiden sulkemiseen ulkopuoliselta kilpailulta ja että tukea pitäisi laskea kohtuullisen ajan kuluessa. Tässä vaiheessa on ennenaikaista sanoa tarkemmin, tarvitaanko näiden tekijöiden analysoimisessa ulkopuolisten asiantuntijoiden tukea. Komissio katsoo, että komission asiantuntemus on periaatteessa riittävä tämän asian moitteettomaan tutkimiseen. Arvoisa parlamentin jäsen voi tukeutua vastaukseen, jonka komissio on antanut parlamentin jäsenen esittämään suulliseen kysymykseen H-0162/99 parlamentin kyselytunnilla maaliskuussa 1999(2), sekä komission vastauksiin parlamentin jäsenten Frutos Gaman(3) ja Cabezón Alonson(4) kirjallisiin kysymyksiin E-204/99 ja E-264/99. (1) EYVL L 27, 30.1.1997. (2) Parlamentin istunnot (maaliskuussa 1999). (3) Katso sivu 35. (4) EYVL C 341, 29.11.1999, s. 76.