KIRJALLINEN KYSYMYS E-1590/01

esittäjä(t): Frank Vanhecke (TDI) neuvostolle

(1. kesäkuuta 2001)

Aihe: Kyproksen kysymys

Vieraillessaan Brysselissä huhtikuun lopulla varoitti Ergün Olgun, Kyproksen turkkilaisosan presidentin Rauf Denktashin edustaja, selkein sanakääntein, että Kyproksen saaren piilevä turkkilais-kreikkalainen konflikti eskaloituisi, jos unioni toteuttaisi EU-johtajien Helsingin huippukokouksessa joulukuussa 2000 tekemää sopimusta ja ei pitäisi saaren kahtiajakoa jarruna Kyproksen liittymiselle EU:hun (European Voice, 3. toukokuuta 2001).

Ergün Olgun, Kyproksen turkkilaispuolen hallituksen edustaja, viittasi vääjäämättömiin seurauksiin, jos Kyproksen kanssa käytäviä liittymisneuvotteluja jatkettaisiin ilman virallisia keskusteluja Turkin Kyproksen hallituksen kanssa.

1. Onko neuvosto vastannut tähän selkeään Kyproksen turkkilaisen puolen esittämään uhkaukseen?

2. Miten neuvosto suhtautuu YK:n tekemiin ehdotuksiin, joiden mukaan Kyproksesta tehtäisiin liittovaltio, jotka ehdotukset Kyproksen turkkilaisen puolen hallitus on torjunut?

3. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä seuraavien kuuden kuukauden aikana tukeakseen jaetun saaren yhdistymistä?

4. Eikö neuvosto pidä tarpeellisena keskeyttää kaikki Turkin kanssa käytävät liittymiskeskustelut niin kauan kuin kyseinen valtio miehittää Pohjois-Kyprosta mielivaltaisesti?

Vastaus

(27. marraskuuta 2001)

Turkilla ja kyproksenturkkilaisilla ei voi olla epäselvyyttä EU:n kannasta Kyproksen kysymyksessä. Neuvoston ei ole tarkoituksenmukaista reagoida aina yksittäisen kyproksenturkkilaisen esittäessä näkemyksiään asiasta. Neuvosto muistuttaa yleisellä tasolla Kyproksen kysymystä koskevista Eurooppa-neuvoston kannoista, jotka esitettiin Helsingin (ks. puheenjohtajan päätelmien kohdat 9 a ja b) ja Nizzan kokouksissa (ks. puheenjohtajan päätelmien kohta 56). Se, että Kyproksen kysymys olisi ratkaistava YK:n pääsihteerin ponnistelujen pohjalta, ja toivomus, että EU:hun liittyisi yhtenäinen Kypros, mikä olisi myös Turkin oman edun mukaista, on myös ilmaistu lukuisissa muissa yhteyksissä.

YK:n pääsihteeri esitti viime marraskuussa suulliset huomautuksensa pohjaksi osapuolten välisten keskustelujen jatkamiselle. EU tukee voimakkaasti YK:n pääsihteerin nykyisiä ponnisteluja kattavan yhteisymmärryksen löytämiseksi Kyproksen kysymyksessä, mutta ei ole vielä kommentoinut suullisten huomautusten sisältöä.

EU aikoo edelleen kannustaa Turkkia rohkaisemaan kyproksenturkkilaisia jatkamaan YK:n pääsihteerin kanssa ja häntä tukien pyrkimyksiä saattaa joulukuussa 1999 aloitettu prosessi menestyksellisesti päätökseen. EU:n ja Turkin viime assosiaationeuvostossa 26. kesäkuuta 2001 käyty poliittinen vuoropuhelu antoi neuvostolle ja komissiolle jälleen mahdollisuuden tuoda esille tämän näkemyksen.

Liittymisneuvottelut Turkin kanssa voidaan aloittaa vasta, kun Turkki täyttää Turkin Kööpenhaminan poliittisiin kriteereihin perustuvat velvoitteet, kuten assosiaatiokumppanuudessa 8. maaliskuuta 2001 esitettiin. Kyproksen osalta liittymiskumppanuuden kohdassa Vahvistettu poliittinen vuoropuhelu ja poliittiset arviointiperusteet mainitaan lyhyen aikavälin (vuoden 2001) ensisijaisena tavoitteena seuraava: Helsingin päätelmien mukaisesti Turkin on poliittisen vuoropuhelun yhteydessä tuettava voimakkaasti Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin ponnisteluja saattaa onnistuneesti päätökseen Kyproksen ongelman kokonaisvaltaiseen ratkaisuun tähtäävä prosessi, mihin Helsingin päätelmien 9 a kohdassa viitataan.

Turkin liittymiskumppanuudessa tähdennetään, että Turkin on jatkettava toimia Kööpenhaminan kriteerien ja erityisesti vuoden 2001 liittymiskumppanuuden erityisten vaatimusten täyttämiseksi. Tämän asian osalta Göteborgin Eurooppa-neuvostossa korostettiin, että liittymiskumppanuus on Turkin liittymistä edeltävän strategian kulmakivi.