ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2332/00

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(11. heinäkuuta 2000)

Aihe: Tapa, jolla vapaa-ajankeskukset rikkovat tekijänoikeuslainsäädäntöä

Roomassa, kuten monissa muissakin Italian ja Euroopan kaupungeissa, on vapaa-ajankeskuksia, jotka sijaitsevat tiloissa, joita käytetään usein vääränlaisiin tarkoituksiin. Äärivasemmistoa lähellä olevat järjestöt järjestävät niissä vuosittain kymmeniä musiikkitapahtumia, juhlia, konsertteja ja elokuvaesityksiä, myös ulkomaisten elokuvien esityksiä. Tapahtumissa myydään olutta ja ruokaa. Paikalliset viranomaiset ja poliisi ovat perillä sekä itse tapahtumista, joita mainostetaan säännöllisesti lentolehtisissä ja sanomalehdissä, että siitä, että tekijänoikeuslain mukaisia maksuja varsinkaan SIAE:lle maksettavia ei ole maksettu. Lisäksi ulkomaisten elokuvien esittäminen rikkoo selvästi kansainvälisiä säädöksiä vastaan.

Eikö komissio katso, että

1. tällaiset usein toistuvat tapaukset rikkovat markkinasääntöjä vastaan ja ovat esimerkki vilpillisestä kilpailusta käytettyjen tilojen omistajia kohtaan, jotka joutuvat perimään asiakkailtaan kalliimpia maksuja tekijänoikeuksien ja muiden lain edellyttämien maksujen vuoksi?

2. yllämainitut seikat rikkovat henkistä omaisuutta koskevia oikeuksia vastaan?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(25. syyskuuta 2000)

Bernin yleissopimuksen 11, 14 ja 14 a artiklan ja teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPs) 9 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot antavat musiikkiteosten tekijöille ja elokuvien tekijöille tai oikeuksien haltijoille yksinoikeuden antaa lupa teostensa julkiseen esittämiseen. Rooman yleissopimuksen 12 artiklan mukaan äänitteiden esittäjille ja tuottajille maksetaan kohtuullinen korvaus heidän äänitteidensä julkisesta esittämisestä. Yhteisön lainsäädännössä tällaisesta oikeudesta korvauksen saamiseen säädetään vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla 19 päivänä marraskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/100/ETY(1) 8 artiklan 2 kohdassa.

Näin ollen arvoisan parlamentin jäsenen kuvaama toiminta voi rikkoa tekijänoikeuksia, jos oikeuksien omistajat eivät ole antaneet asianmukaista lupaa tai jos korvausta ei ole maksettu. On kuitenkin kyseisten oikeuksien omistajien asia käyttää hyväkseen Italian lain suomia mahdollisuuksia ja ryhtyä oikeustoimiin toiminnan harjoittajia vastaan Italian tuomioistuimissa.

(1) EYVL L 346, 27.11.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3290/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle. Lastenhoito ja au pairit.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0221 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3290/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle (17. lokakuuta 2000) Aihe: Lastenhoito ja au pairit Vuonna 1969 laadittiin ensimmäinen au pairien työn perussääntöjä ja -ehtoja koskeva vapaaehtoinen sopimus, jossa määriteltiin au pairien työajat ja työtehtävät. Sitä seurasi Euroopan parlamentin mietintö (1-0797/83)(1), jossa kiinnitettiin jälleen huomiota alan sääntelyn vähyyteen. Tämän jälkeen ei lisätoimiin ole ryhdytty ja au pairien asema on muuttunut yhä vaikeammaksi. Iältään 1620 -vuotiaiden nuorten henkilöiden odotetaan tekevän pitkiä työpäiviä lapsia hoitaen ja yhä useammin myös aterioita valmistaen ja muita taloustöitä tehden. Tämä on selvästi enemmän kuin mitä au pairin toimenkuvaan kuuluu ja yhä useammat nuoret joutuvat kärsimään au paireja koskevan eurooppalaisen lainsäädännön puuttumisesta. Kun otetaan huomioon, että yhä useammat perheet etsivät kohtuuhintaista lastenhoitoapua ja että nuoriin au paireihin turvaudutaan yhä enemmän asianmukaisten lastenhoitojärjestelyjen puuttumisen vuoksi, onko komissio valmis tarkastelemaan au pairien tilannetta uudelleen ja laatimaan sääntelykehyksen tai jopa direktiivin nuorten suojelemiseksi nykypäivän pahimmilta väärinkäytöksiltä ja ylilyönneiltä ja jotta voidaan palata au pairien alkuperäiseen toiminta-ajatukseen, jonka mukaan he avustavat lastenhoidossa ja oppivat samalla kohdemaan kieltä ja tutustuvat sen kulttuuriin? (1) EYVL C 342, 19.12.1983, s. 64. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2000) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission 20 päivänä joulukuuta 1984 antamaan suositukseen 85/64/ETY(1), joka käsittelee Euroopan neuvoston laatimaa au pairien työjärjestelyjä koskevaa eurooppalaista sopimusta. Kyseisessä suosituksessa komissio kehottaa jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan mahdollisimman pian Euroopan neuvoston 24 päivänä marraskuuta 1969 antaman au pairien työjärjestelyjä koskevan eurooppalaisen sopimuksen. Sopimus sisältää asumista ja työehtoja, koulutusta, sosiaaliturvaa sekä isäntäperheen oikeuksia ja velvollisuuksia koskevia määräyksiä. Lisäksi siinä tarkastellaan kansallisen neuvonta- ja tietopalvelun perustamisesta. Komissio ei toistaiseksi aio tehdä lainsäädäntöehdotuksia tällä alalla. (1) EYVL L 24, 29.1.1985.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2929/00

esittäjä(t): Marco Cappato (TDI) neuvostolle

(20. syyskuuta 2000)

Aihe: Kuuban viranomaisten italialais-kuubalaisen pariskunnan perheenyhdistämiselle ja maasta poistumiselle asettamat esteet

Italian kansalainen Enrico Orlandini solmi vuonna 1999 avioliiton Kuuban kansalaisen Yaima Prado Gattornon kanssa. Vaimo oli tuskin ehtinyt anoa Kuuban viranomaisilta passia voidakseen lähteä maasta miehensä kanssa, kun viranomaiset panivat täytäntöön aiemmin annetun ja siihen saakka lykätyn tuomion ulkomaalaisen kanssa seurustelusta. Sillä välin aviomiestä kiellettiin olemasta missään yhteydessä vaimoonsa sillä uhalla, että rangaistusta kovennettaisiin, jos hän myöhemmin yrittäisi ottaa tähän yhteyttä.

Aikooko neuvosto ottaa yhteyttä Kuuban hallitukseen erityisesti tässä kyseisessä asiassa ja yleensäkin ottaakseen esille ulkomaalaisen kanssa seurustelua koskevan rikoksen poistamisen?

Vastaus

(30. marraskuuta 2000)

Neuvosto seuraa tiivisti Kuuban ihmisoikeustilannetta. Neuvosto ei kuitenkaan ole kiinnittänyt erityishuomiota tapaukseen, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, eikä kyseistä tapausta ole otettu esille neuvoston käymissä keskusteluissa.

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, ihmisoikeuskysymyksissä Euroopan unioni on aina ilmaissut selkeän kantansa sekä julkilausumin että virallisten yhteydenottojen avulla Kuuban viranomaisiin. Lisäksi EU:n ihmisoikeustyöryhmä Havannassa käy erittäin hyödyllistä vuoropuhelua toisinajattelijoiden ja kaikkien yhteiskunnan toimijoiden kanssa Kuubassa.

EU:n tavoite Kuuban osalta on Kuubasta 2. joulukuuta 1996 vahvistetun unionin yhteisen kannan mukaisesti edelleen tukea rauhanomaista siirtymistä moniarvoiseen demokratiaan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista sekä kestävää elpymistä ja Kuuban kansan elinolojen kohentumista. Kuuban hallituksen kannustaminen saattamaan Kuuban lainsäädäntö ja sen täytäntöönpano sovittujen kansainvälisten normien mukaiseksi on myös osa tätä tavoitetta.

Yhteisen kannan seitsemännen arvioinnin yhteydessä kesäkuussa 2000 neuvosto totesi, että Kuuban hallitus ei ole muuttanut harjoittamaansa politiikkaa olennaisesti vaikkakin asiasta on monenlaista tietoa ei yhteisen kannan tavoitteiden saavuttamiseksi, mutta ei myöskään sen vastaisesti.

Neuvosto katsoo siten, että vaikka Kuuban viranomaiset ovat peruuttaneet huhtikuun lopulle suunnitellun EU:n troikan vierailun Havannaan ja Kuuban liittymishakemuksen Cotonoun sopimukseen, EU:n tulisi edelleen pyrkiä edistämään kuubalaisten viranomaisten sitoutumista rakentavaan ja suoraan vuoropuheluun useista yhteistä etua koskevista aiheista, jonka avulla voitaisiin todella päästä konkreettisiin tuloksiin, etenkin politiikan, talouden ja ihmisoikeuksien aloilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2191/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Komission jäsenen Chris Pattenin suhtautuminen Javier Solanaan.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2191/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Komission jäsenen Chris Pattenin suhtautuminen Javier Solanaan Miten komissio arvioi komission jäsenen Chris Pattenin suhtautumista neuvoston pääsihteeriin ja Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan edustajaan Javier Solanaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Komission ulkosuhteista vastaava jäsen on toistuvasti korostanut, että yhteistyö korkean edustajan, Javier Solanan kanssa sujuu erittäin hyvin. Heidän Eurooppa-neuvostolle yhdessä laatimat Länsi-Balkania koskevat kertomukset kuvaavat hyvin yhteistyöhenkeä heidän välillään. Sekä komission jäsenen että korkean edustajan tavoitteena on vahvistaa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP). Sopimuksella Euroopan unionista ja Amsterdamin sopimuksella edistettiin YUTP:aa. Komissio on täysipainoisesti mukana sekä ulko- että turvallisuuspolitiikan kehittämisessä YUTP:n alalla. Se täyttää sopimuksen sille asettamat velvoitteet unionin yhtenäisen ja kunnianhimoisen politiikan edistämisestä yhteisön käytettävissä olevien keinojen kuten YUTP:n avulla. Jotta tähän tavoitteeseen päästään, komission jäsen jatkaa läheistä yhteistyötä YUTP:n korkean edustajan kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2984/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Vakoilusta tuomitut Iranin juutalaiset.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2984/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Vakoilusta tuomitut Iranin juutalaiset Vakoilusta Israelin ja Yhdysvaltojen hyväksi kaksi kuukautta sitten tuomitun kymmenen Iranin juutalaisen tekemään valitukseen annetaan päätös näillä näkymin 20.9.2000. Mitä Euroopan komissio aikoo tehdä tässä asiassa taatakseen kansainvälisen yhteisön tunnustamien oikeuden periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen? Miten komissio aikoo aikaisempien aloitteidensa mukaisesti pyrkiä välttämään sen, että Iranin viranomaisten käytös ei rikkoisi sivistysvaltioiden elämää sääteleviä periaatteita vastaan ja että epäoikeudenmukaisuus ei voittaisi tässä asiassa? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 2000) Komissio seuraa Iranin ihmisoikeustilannetta syvästi huolestuneena. Ihmisoikeuskysymykset, myös Shirazin oikeudenkäynti, ovat keskeisessä asemassa unionin ja Iranin välisissä laaja-alaisissa keskusteluissa. Euroopan unioni ja yksittäiset jäsenvaltiot ovat useampaan otteeseen huhtikuussa 1999 tapahtuneista pidätyksistä lähtien ottaneet esille niiden 13 Iranin juutalaisen tilanteen, jotka joutuivat oikeuden eteen Shirazissa syytettyinä vakoilusta. Tällöin unioni on korostanut vapaan ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin merkitystä, tyytymättömyyttään riittävän puolustuksen puuttumiseen sekä huolestuneisuuttaan sen vuoksi, että tarkkailijoiden ei annettu seurata oikeudenkäyntiä. Kun tuomio langetettiin 1. heinäkuuta 2000, unioni kehotti vetoomustuomioistuinta alentamaan kymmenen syytetyn saamia tuomioita tai peruuttamaan ne. Vetoomustuomioistuimen 21. syyskuuta 2000 tekemä päätös alentaa tuomioita oli tervetullut toimenpide. Olemme kuitenkin edelleen huolestuneita oikeudenkäyntien seurattavuuden puutteesta ja valitamme, että tuomioita ei alennettu voimakkaammin tai peruutettu kokonaan. Komissio kantaa edelleen huolta tuomittujen kohtalosta ja tulee seuraamaan asiaa tarkoin. Iranin poliittinen tilanne on edelleen moniselitteinen. Viime parlamenttivaaleissa tapahtunut myönteinen kehitys ja Iranin lisääntyvä halukkuus ottaa huomioon kansainvälisen yhteisön huolenaiheet avaavat kuitenkin uusia mahdollisuuksia kehittää rakentavaa vuoropuhelua ihmisoikeuksista Iranin hallituksen kanssa. Komissio tulee käyttämään jokaista tilaisuutta hyväkseen tämän myönteisen kehityksen tukemiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1468/00 esittäjä(t): Ulla Sandbæk (EDD) komissiolle. Tanskalainen varhaiseläke.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0015 - 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1468/00 esittäjä(t): Ulla Sandbæk (EDD) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Tanskalainen varhaiseläke Komissio on tiettävästi päässyt Tanskan hallituksen kanssa yhteisymmärrykseen oikeudesta tanskalaiseen varhaiseläkkeeseen. Onko komissio kuitenkaan hyväksynyt, että tanskalainen varhaiseläke on työmarkkinapohjainen järjestely eikä sosiaalinen järjestely joka tällöin kuuluisi asetuksen 1408/71(1) piiriin? (1) EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamista yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä säädellään 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1408/71(1). Komissio teki vuonna 1995 neuvostolle ehdotuksen(2), jonka mukaan asetukseen lisättäisiin säännöksiä varhaiseläke-etuuksien koordinoinnista. Ehdotuksen perusteluissa komissio huomautti, että Tanskan efterlon-järjestelmän kaltaiset varhaiseläkejärjestelmät eivät kuulu asetuksen (ETY) N:o 1408/71 nimenomaisen soveltamisalan piiriin. Tästä syystä komissio ehdotti, että asetukseen otettaisiin erillinen kyseisiä etuuksia käsittelevä luku sekä säännöksiä, joilla varmistetaan vakuutuskausien yhteenlaskenta ja etuuden maksaminen ulkomaille. Neuvosto ei ole kuitenkaan vielä hyväksynyt ehdotusta. Komissio on sisällyttänyt samankaltaisia säännöksiä myös asetuksen (ETY) N:o 1408/71 tarkistamista ja yksinkertaistamista koskevaan ehdotukseensa(3), joka on neuvoston käsiteltävänä. Näin ollen efterlon-etuuden kaltaiset varhaiseläke-etuudet eivät toistaiseksi kuulu asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalan piiriin (kts. esim. oikeuskäytäntö asioissa C-171/82, Valentini(4); C-198/90, komissio vs. Alankomaat(5); C-25/95, Otte(6)). On kuitenkin huomattava, että tästä huolimatta Tanskan pääsi äskettäin komission kanssa yhteisymmärrykseen siitä, että Tanskan varhaiseläke-etuus katsotaan sellaiseksi sosiaaliseksi eduksi, jota tarkoitetaan työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisössä 15 päivänä lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklassa(7), ja että varhaiseläke-etuutta koskeva asumisehto syrjii epäsuorasti oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttäviä työntekijöitä. Tanskan hallitus ilmoittikin komissiolle, että kyseinen ehto poistetaan. (1) EYVL L 149, 5.7.1971. Viimeisin konsolidoitu versio: neuvoston asetus (EY) N:o 118/97 (2.12.1996), EYVL L 28, 30.1.1997. (2) EYVL C 62, 1.3.1996. (3) EYVL C 38, 12.2.1999. (4) Kok. 1983 s. 2157. (5) Kok. 1991 s. I-5799. (6) Kok. 1996 s. I-3745. (7) EYVL L 257, 19.10.1968.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2643/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) neuvostolle. Kaupankäynti.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0204 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2643/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) neuvostolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Kaupankäynti Eurooppa-neuvosto hyväksyi 22. toukokuuta 2000 yksinkertaisella ääntenenemmistöllä polkumyyntitullit neljälle uudelle Taiwanista peräisin olevia polkupyöriä vievälle yritykselle. Polkumyyntitulleiksi päätettiin lopulta 5,4 prosenttia, koska kyseiset yritykset suostuivat yhteistyöhön tutkinnan alkuvaiheessa. Mitä korvauksia annetaan eurooppalaisille ja erityisesti espanjalaisille valmistajille? Vastaus (10. marraskuuta 2000) Polkumyynnin vastaisen politiikan tarkoituksena on korjata kansainvälisen kaupan vääristymiä, jotka voivat synnyttää epäreilua kilpailua yhteisön markkinoilla ja siten aiheuttaa vahinkoa kotimaiselle teollisuudelle. Tämän vuoksi neuvoston hyväksymissä polkumyynnin vastaisissa toimenpiteissä ei säädetä yhteisön valmistajille myönnettävistä lisäkorvauksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2516/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Rakennerahastot.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0113 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2516/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Rakennerahastot Voiko komissio kertoa, liittyykö rakennerahastojen käyttöön riskipääoman saamiseksi mitään kilpailunäkökohtia? Onko totta, että tällainen hanke voitaisiin julistaa laittomaksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 2000) Rakennerahastojen ohjelmien laatimisohjeissaan kaudeksi 20002006 komissio kehottaa käyttämään muita rahoitusjärjestelyjä kuin tuotantoinvestointeihin myönnettäviä tukia. Pääomasijoittamiseen liittyvät toimenpiteet ovat yksi tällainen väline. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999(1) säädetään kuitenkin myös, että rahastoista rahoitettavien toimien on oltava EY:n perustamissopimuksen määräysten, sen nojalla annettujen säädösten sekä yhteisön politiikkojen ja toimien, mukaan lukien kilpailusäännöt, mukaisia. Näitä ovat ennen kaikkea valtiontukea koskevat säännöt. Suunnitellessaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ohjelmia komissio toteuttaa yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa rakennerahastojen ohjelmien laatimisohjeita siltä osin kuin ne koskevat riskipääoma- tai pääomasijoitusrahastojen kehittämistä ottaen erityisesti huomioon innovatiiviset ja huipputeknologian alan pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset). Toimenpide, joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja siten vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, sisältyy todennäköisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (entinen 92 artikla) 1 kohdassa olevaan valtiontuen määritelmään, ellei se kuulu 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin poikkeuksiin. Valtiontuki, joka toteutetaan ilmoittamatta siitä komissiolle ja ilman komission lupaa, on määräysten vastainen, sillä se rikkoo perustamissopimuksen 88 artiklan (entinen 93 artikla) 3 kohdassa tarkoitettua velvoitetta. Näin ollen rakennerahastojen avulla luotaviin pääomasijoitusrahastoihin voi liittyä julkisia tukia tai valtiontukea. Se, käytetäänkö valtiontukea ja soveltuuko käytettävä valtiontuki yhteismarkkinoille, riippuu rahaston luonteesta ja rakenteesta. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2624/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) neuvostolle. Eläinkokeet kosmetiikan testaamisessa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2624/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) neuvostolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Eläinkokeet kosmetiikan testaamisessa Mitä kansainvälisiä sopimuksia neuvoston mielestä on otettava huomioon valmisteltaessa direktiiviä eläinkokeiden käytön kieltämisestä kosmetiikkatuotteiden testaamiseen ja eläinkokein testattujen tuotteiden markkinointiin? Vastaus (30. marraskuuta 2000) Komission tehtävä on määritellä se, mitkä kansainväliset sopimukset on otettava huomioon direktiiviehdotusta laadittaessa. Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on saanut äskettäin tarkasteltavakseen direktiiviehdotuksen, jonka tarkoituksena on muuttaa olemassa olevia oikeudellisia määräyksiä kosmeettisten valmisteiden osalta, jotta voitaisiin korvata kielto, jonka nojalla eläimillä testattuja aineita tai aineyhdistelmiä sisältäviä kosmeettisia valmisteita ei saa saattaa markkinoille kiellolla, jonka nojalla jäsenvaltioiden alueilla ei saa tehdä eläinkokeita kosmeettisten valmisteiden tuottamiseksi. Direktiiviehdotuksen mukaan kieltoa olisi sovellettava valmiisiin kosmeettisiin valmisteisiin heti, kun direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja ainesosiin, kun pätevät vaihtoehtoiset menetelmät on hyväksytty yhteisössä ja joka tapauksessa kolmen vuoden kuluttua. Neuvoston toimivaltaiset elimet käsittelevät parhaillaan ehdotusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2730/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuotteiden hinnat.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2730/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuotteiden hinnat Kuinka suuri prosentuaalinen ero komission arvion mukaan on viiden tärkeimmän EU:ssa tuotetun maataloustuotteen hintojen ja maailmanmarkkinahintojen välillä, jos perusteena käytetään vuoden lopussa vallinnutta hintatasoa viimeisen viiden vuoden aikana? Voiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat kunkin maataloustuotteen hinnat euroina, mikä on prosentuaalinen ero ja mikä on tuotteen hinnan keskimääräinen prosentuaalinen ero, kun otetaan huomioon kunkin tuotteen painoarvo kokonaistuotannossa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2000) Sisämarkkinahintojen ja maailmanmarkkinahintojen vertailu on hyvin vaikeaa menetelmiin liittyvistä syistä (erityisesti sopivimman yhteisön rajalla -viitehinnan valinta). Siksi vertailun tulokseen on suhtauduttava suurella varauksella. Jäljempänä olevassa taulukossa on esitetty arvio keskimääräisestä vuosittaisesta prosentuaalisesta erosta sisämarkkinahintojen ja vastaavien maailmanmarkkinahintojen välillä. Arvio perustuu tuottajahintoihin ja yhteisön rajalla -viitehintoihin, jotka on saatu taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) PSE-tietokannasta (producer support estimate, jolla mitataan tuottajan saama tuki. PSE on OECD:n sihteeristön luoma tietokanta, joka perustuu OECD-maiden kanssa yhteisesti sovittuihin menetelmiin. Taulukkoon sisältyvät seuraavat tuotteet: vehnä, puhdistettu sokeri, naudan- ja vasikanliha, sianliha ja maito. Uusimmat käytettävissä olevat tiedot koskevat vuosia 19951998. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2937/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle. Alkoholinkäyttö työpaikalla.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0135 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2937/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Alkoholinkäyttö työpaikalla Voisiko komissio ilmoittaa, kun kyse on kansanterveyden suojelusta ja erityisesti työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamiseen työssä tähtäävästä unionin politiikasta, onko kaikissa jäsenvaltioissa jo otettu käyttöön tarvittavat kansalliset säännökset, joissa varoitetaan ja tiedotetaan alkoholin vaaroista työpaikalla ja mikä on komission kanta tässä asiassa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 2000) Komissio on tietoinen alkoholin väärinkäytön vaikutuksista ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen sekä työntekijöihin työpaikoilla. Työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevassa yhteisön lainsäädännössä ei ole erityisiä alkoholin käyttöön liittyviä säännöksiä. Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetussa neuvoston puitedirektiivissä 89/391/ETY(1) vaaditaan kuitenkin työnantajia varmistamaan työntekijöiden turvallisuus ja terveys kaikissa työhön liittyvissä tilanteissa. Komissiolla ei ole tietoa siitä, millaisiin erityistoimenpiteisiin jäsenvaltiot ovat ryhtyneet varoittaakseen ja tiedottaakseen alkoholin käytön vaaroista työpaikoilla. (1) EYVL L 183, 29.6.1989.