ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2903/01 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle. Belgian valtion myöntämä tuki Sabenalle.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2903/01 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle (22. lokakuuta 2001) Aihe: Belgian valtion myöntämä tuki Sabenalle Yhdysvaltojen vastaiset terrori-iskut ovat aiheuttaneet eurooppalaisille lentoyhtiöille taloudellisia vaikeuksia. Neuvosto on keskustellut toimista selvittääkseen ilmenneitä vakuutusongelmia, mutta sulkee pois suoran valtion suorat tukitoimet vaikeuksiin joutuneille yrityksille. Komissio on pitkään työskennellyt päämäärätietoisesti tällaisten kilpailua vääristävien tukimuotojen poistamiseksi. Edellä esitetyn perusteella on syytä ottaa huomioon, että nykyinen puheenjohtajamaa Belgia myöntää rahaa ja takuita Belgian valtion enemmistöomistuksessa olevalle lentoyhtiö Sabenalle. Yhtiön taloudelliset ongelmat eivät ole millään tavoin uusia ja niistä ei voi täysin syyttää alaa kohdannutta kriisiä. Belgian hallituksen toimilla valvotaan yksinomaan kansallisia etuja ja ne vääristävät kilpailua, mikä heikentää entisestään muiden eurooppalaisten lentoyhtiöiden mahdollisuuksia selviytyä. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen Belgian valtiota maksamasta taloudellista tukea Sabenalle? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Atkins esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2878/01(1). (1) Katso sivu 184.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2998/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Lentoliikennettä koskevat toimet.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2998/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (29. lokakuuta 2001) Aihe: Lentoliikennettä koskevat toimet Liikenteestä vastaavalle komission jäsenelle Loyola de Palaciolle osoitetussa Euroopan lentoyhtiöiden liiton lausunnossa todetaan, että Euroopan komission toimet, joista se ilmoitti 10. lokakuuta 2001, ovat riittämättömiä 11. syyskuuta 2001 tehtyjen iskujen jälkeisestä lentoliikenteen kriisistä selviämiseksi. Kun otetaan huomioon, että ennen iskuja monien eurooppalaisten lentoyhtiöiden taloudellinen tilanne oli jo heikko, voiko komissio ilmoittaa, onko se tutkinut asiaa selvittääkseen, mitkä syyskuun terrori-iskujen taloudelliset vaikutukset todellisuudessa olivat? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 2001) Osa lentoyhtiöistä oli kiistattomasti taloudellisissa vaikeuksissa jo ennen 11. syyskuuta 2001 ja suhdannekäänne oli jo alkanut lentoliikennesektorilla. Siksi voidaan katsoa, että syyskuun 11. päivän 2001 tapahtumat äkillisesti vauhdittivat ja tuntuvasti pahensivat kriisiä, joka jo vallitsi. Tämän vuoksi komissio reagoi alustavasti syyskuun 11. päivän 2001 tapahtumien seurauksiin ilmoittamalla suhtautuvansa myönteisesti tukeen, jolla korvataan ilmatilan sulkemisesta aiheutuneita tappioita, lisäturvatoimien kustannuksia ja terroritekoihin liittyviä vakuutuskuluja. Komissio katsoi 10. lokakuuta 2001 antamassaan tiedonannossa(1), että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaa (entinen 92 artikla) voidaan soveltaa toimenpiteisiin, joilla korvataan lentoyhtiöille ilmatilan nelipäiväisestä sulkemisesta aiheutuneita tappioita, jos seuraavat ehdot täyttyvät: - korvaus maksetaan syrjimättömästi kaikille saman jäsenvaltion lentoyhtiöille, - korvaus koskee vain neljän päivän aikana 11.14. syyskuuta toteutuneita kustannuksia, - korvauksen määrä lasketaan täsmällisesti ja puolueettomasti. Komission mielestä ei ollut syytä muuttaa valtiotuen alalla noudatettavaa politiikkaa, jottei lentoliikennesektorilla tarvittava rakenneuudistuprosessi olisi ollut vaarassa lykkääntyä. Komissio seuraa tarkasti tilanteen kehittymistä ilmailualalla jäsenvaltioiden ja alan tärkeimpien toimijoiden antamien tietojen perusteella. (1) KOM(2001) 574 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3026/01 esittäjä(t): Ulla Sandbæk (EDD) komissiolle. EU:n elinympäristödirektiivin rikkominen.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3026/01 esittäjä(t): Ulla Sandbæk (EDD) komissiolle (30. lokakuuta 2001) Aihe: EU:n elinympäristödirektiivin rikkominen Aikooko komissio tutkia, onko Tanskan valtio rikkonut EU:n elinympäristödirektiivin 6 artiklan vaatimuksia, kun Tanskan ympäristö- ja energiaministeriö on hyväksynyt, että yhdelle Tanskan tärkeimmistä elinympäristödirektiivin mukaisista alueista (nro 150, Klinteskoven) rakennetaan 3000 neliömetrin laajuinen elämyskeskus? Pitääkö komissio asianmukaisena, että Storstrømin kunta myöntää tarkoitukseen varoja EU:n tavoite 2 -ohjelman mukaisesti? Missä laajuudessa tämän elämyskeskuksen perustamisen yhteydessä tarvitaan ympäristövaikutusten arviointia? Asiaan liittyen viittaan Per Villum Petersenin komissiolle 20. elokuuta 2001 lähettämään kirjeeseen sekä sen mukana toimitettuihin liitteisiin. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Vastauksena valitukseen, johon parlamentin jäsen viittaa, komissio tekee parhaillaan tutkimusta arvioidakseen, onko asiaa koskevaa yhteisön ympäristölainsäädäntöä noudatettu. Tutkimus koskee valituksen esittäjän väitteitä, joiden mukaan rikotaan luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettua direktiiviä 92/43/ETY(1) ja tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettua direktiiviä 85/337/ETY(2), sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla direktiivillä 97/11/EY(3). Komission tutkimus ei ole vielä valmistunut, joten rikkomista koskevan menettelyn aloittamisesta tässä tapauksessa ei ole tehty päätöstä. Näin ollen komission on ennenaikaista ottaa kantaa parlamentin jäsenen esittämiin yksityiskohtaisiin kysymyksiin yhteisön oikeuden rikkomisesta kyseisessä tapauksessa. Komissio on jo ilmoittanut valituksen esittäjälle tapauksen käsittelystä, ja hänelle ilmoitetaan jatkossakin komission toteuttamista toimenpiteistä. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(4) mukaan yksittäisten yhteisrahoitettavien hankkeiden valinta kunkin alueellisen ohjelman sisällä on kokonaan jäsenvaltioiden vastuulla. Kaikki alueelliset ohjelmat on kuitenkin arvioitava etukäteen ennen komission hyväksymistä, ja tämä koskee erityisesti niiden arvioituja ympäristövaikutuksia. (1) EYVL L 206, 22.7.1992. (2) EYVL L 175, 5.7.1985. (3) EYVL L 73, 14.3.1997. (4) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3037/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Käsimatkatavarat lentokoneissa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3037/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (30. lokakuuta 2001) Aihe: Käsimatkatavarat lentokoneissa Yhdysvaltoihin 11. syyskuuta tehtyjen kauheiden iskujen vuoksi Euroopassakin on tiukennettu huomattavasti lentokentillä tehtäviä tarkastuksia. Myös käsimatkatavarat tutkitaan kiusallisen tarkasti. Onko komissio sitä mieltä, että turvallisuussyistä olisi näin ollen viisasta kieltää kokonaan käsimatkatavaroiden ottaminen lentokoneeseen, ja kaikki matkatavarat, myös käsimatkatavarat, olisi luovutettava jo lennolle ilmoittauduttaessa. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2001) Ilmailun turvaamisen asiantuntijat ovat tutkineet mahdollisuutta ottaa käyttöön parlamentin jäsenen ehdottama toimenpide, mutta se on osoittautunut erittäin ristiriitaiseksi kysymykseksi. Käsimatkatavaroiden kieltäminen helpottaisi tietysti matkustajien tarkastamista, mutta se olisi syrjivä sellaisten matkustajien tapauksessa, jotka haluavat tai joiden täytyy kuljettaa tiettyjä tavaroita mukanaan lennon aikana. Toimenpiteen turvallisuutta parantavaa vaikutusta ei pidetä riittävänä, jotta se sisällytettäisiin siviili-ilmailun turvaamisen alalla annettavia yhteisiä sääntöjä koskevaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotukseen(1), jonka komissio toimitti Euroopan parlamentille ja neuvostolle 22. lokakuuta 2001 ja joka parlamentin käsittelyssä. (1) KOM(2001) 575 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2952/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Lentoyhtiöiden kilpailutilanne ja valtiontuet.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2952/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Lentoyhtiöiden kilpailutilanne ja valtiontuet Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että 11. syyskuuta tapahtuneiden hirmutekojen jälkeinen EU:n jäsenvaltioiden hallitusten ymmärrettävä päätös taloudellisen tuen tarjoamisesta kansallisille lentoyhtiöille ei toteudu laittomien tukien muodossa, jolloin yhden jäsenvaltion lentoyhtiötä suosittaisiin muiden kustannuksella tai jolloin estettäisiin tiettyjen lentoyhtiöiden kohdalla tarpeen olevat uudelleenjärjestelyt (joihin oli tarvetta jo kauan ennen terrori-iskujakin)? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2001) Komissio toimitti 10. lokakuuta 2001 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon(1), jossa määritellään komission kanta Yhdysvalloissa tehtyjen terroristi-iskujen taloudellisin seurauksiin ja lentoalan tämänhetkiseen kriisiin. Tiedonannossa selitetään tällaisten valtiontukien oikeusperusta ja se, missä määrin komissio voi suhtautua myönteisesti jäsenvaltioiden lentoyhtiölle myöntämään valtiontukeen, jota maksetaan terroristi-iskuista suoraan ja Yhdysvaltojen ilmatilan sulkemisesta aiheutuneisiin menetyksiin kuitenkin niin, että syrjimättömyyden periaatetta noudatetaan. Komissio tutkii kuitenkin kunkin tapauksen lentoalalla sovellettavien tavanomaisten valtiontukisäännösten ja -menettelyjen mukaisesti. On myös syytä korostaa, että taloudellisissa vaikeuksissa oleville yhtiöille myönnettävät valtiontuet pidetään erillään 11. syyskuuta 2000 tehtyjen terrori-iskujen aiheuttamien vahinkojen korvaamisesta. (1) KOM(2001) 574 lopullinen: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Yhdysvalloissa suoritettujen terrori-iskujen seuraukset ilmailualalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2729/01 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE), Reimer Böge (PPE-DE)ja Dorette Corbey (PSE) komissiolle. Siemennesteen vienti unionin ulkopuolisiin maihin.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0151 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2729/01 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE), Reimer Böge (PPE-DE)ja Dorette Corbey (PSE) komissiolle (5. lokakuuta 2001) Aihe: Siemennesteen vienti unionin ulkopuolisiin maihin Jalostusjärjestöt ovat ilmoittaneet ongelmista, jotka liittyvät siemennesteen vientiin unionin ulkopuolisiin maihin, kuten Japaniin ja Unkariin, mutta myös Itävaltaan. Nämä valtiot kieltäytyvät siemennesteen maahantuonnista valtioista, joissa on esiintynyt BSE-tautia. Kansainvälisen eläintautiviraston asiakirjoissa on todettu, että BSE-tauti ei voi tarttua siemennesteen välityksellä. Tämä koskee myös maitoa ja eläinten nahkaa. Näin ollen ei ole syytä, jonka perusteella maahantuonnista voitaisiin kieltäytyä. Kaikki siemennesteen maahantuonnista kieltäytyvät valtiot ovat kansainvälisen eläintautiviraston jäseniä. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta ja mitä se aikoo tehdä ongelman ratkaisemiseksi? Onko kyseisten valtioiden kieltäytyminen ristiriidassa Maailman kauppajärjestön sääntöjen kanssa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 2001) Komissio on tietoinen tiettyjen kolmansien maiden määräämistä rajoituksista siemennesteen tuonnille maista, joissa esiintyy nautojen spongiformista enkefalopatiaa (BSE). Komissio katsoo, että rajoitukset eivät perustu tieteellisiin periaatteisiin ja ovat selvästi kansainvälisten standardien, esimerkiksi kansainvälisen eläintautiviraston (IOE) eläinten terveyttä koskevan säännöstön vastaisia. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseiset rajoitukset eivät ole Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen ja eläinten ja kasvien terveyttä koskevien toimenpiteiden soveltamisesta tehdyn sopimuksen mukaisia. Komissio on toistuvasti ottanut esiin kyseisen ongelman kahden- ja monenvälisissä yhteyksissä esimerkiksi eläinten ja kasvien terveyttä koskevia toimenpiteitä käsittelevässä SPS-komiteassa asiaan liittyvien kolmansien maiden kanssa ja korostanut, että tuontirajoitusten on perustuttava tieteelliseen näyttöön ja niiden on oltava kansainvälisten standardien mukaisia. Komissio ottaa tämän aiheen esiin myös tulevissa yhteyksissä näihin maihin. Itävallan määräämien Saksasta ja Ranskasta peräisin olevan siemennesteen tuontirajoitusten suhteen komissio tutkii mahdollisuutta käynnistää rikkomusmenettely Itävaltaa vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) nojalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2550/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Ulkomaalaisten vankien syrjintä yhteisön vankiloissa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0114 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2550/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2001) Aihe: Ulkomaalaisten vankien syrjintä yhteisön vankiloissa Yhteisön eri tuomioistuimissa on arvosteltu sitä, että valtiovalta ja jopa juridiset tahot voivat vapaasti syrjiä lomien myöntämisessä ulkomaalaisia vankeja, olivatpa he yhteisön kansalaisia tai eivät, suosimalla omasta maastaan olevia vankeja. Tuomareiden mielestä on epäoikeudenmukaista, että ulkomaalaisilta vangeilta kielletään systemaattisesti lomat sillä perusteella, että heillä ei ole siteitä maahan, jossa kärsivät rangaistustaan ja että he voivat karata. Vankien käytöstä vapaudessa ei voi arvioida, koska lomia ei myönnetä. Näin heitä ei voi määrätä avolaitoksiin. Voiko komissio ilmoittaa, onko tämän EU:n kansalaisten tai muiden ulkomaalaisten vankien syrjinnän estämiseksi syytä ehdottaa yhteisön säännöksiä, joilla taattaisiin lomien myöntäminen ulkomaalaisille vangeille samoilla ehdoilla kuin omasta maasta oleville vangeille? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2001) Komissio pitää parlamentin jäsenen esiin tuomia ongelmia erittäin tärkeinä, sillä niissä on kyseessä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa uudelleen vahvistettujen yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden asianmukainen soveltaminen. Komissio huomauttaa, että kysyjän mainitsemista vankien poistumisluvista säädetään rikoslainsäädännössä, joka kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden omaan toimivaltaan. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tätä toimivaltaa voidaan kuitenkin rajoittaa yhteisön oikeuden nojalla.(1) Kyseisillä säännöksillä ei saa näin ollen syrjiä kansalaisuuden perusteella henkilöitä, joilla on yhteisön lainsäädännön mukaan oikeus matkustaa tai oleskella EU:n jäsenvaltion alueella. Niillä ei saa myöskään rajoittaa yhteisön lainsäädännössä taattuja perusoikeuksia, paitsi jos siihen on olemassa objektiiviset perusteet tai jos se perusteellaan jäsenvaltion yleiseen järjestykseen ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvillä syillä. Komissio aikoo pyytää jäsenvaltioilta selvitystä vankien (kansalaisuudesta riippumatta) lomia koskevista järjestelyistä. Komissio ei katso toistaiseksi aiheelliseksi ehdottaa yhteisön säädöstä, jolla taattaisiin lomien myöntäminen ulkomaalaisille vangeille samoin perustein kuin vangeille, jotka ovat kyseisen maan kansalaisia. (1) Asia 186/87, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 2.2.1989 (Kok. 1989, s. 195) ja asia C-340/97, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.2.2000 (Kok. 2000, s. I-957).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2497/01 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Maakohtainen toimintaohjelma ja pk-yritykset.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0144 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2497/01 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (13. syyskuuta 2001) Aihe: Maakohtainen toimintaohjelma ja pk-yritykset Italian teollisuusministeri ilmoitti äskettäin aikovansa ryhtyä yrityksiä koskevan maakohtaisen toimintaohjelman puitteissa erityistoimiin riittävän tuen varmistamiseksi pk-yrityksille. Aloite sinänsä on kiinnostava, mutta se hyödyttää vain niitä yrityksiä, jotka kuuluvat lain n:o 448 soveltamisalaan. Kuten tiedetään, kyseinen laki koskee keskisuuria yrityksiä, jotka kuitenkin saavat jo ennestään asianmukaista konsulttiapua. Katsooko Euroopan komissio, että tällainen rajoitus on ristiriidassa Euroopan unionin tavoitteen (joka on vahvistettu maakohtaisessa toimintaohjelmassa) kanssa, joka koskee yrittäjyyden ja erityisesti pienyrittäjyyden edistämistä ja jolla pyritään tarjoamaan mahdollisuuksia niille, joilla ei ole tarvittavia välineitä uuden yritysidean toteuttamiseen? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 2001) Kansallisella toimintaohjelmalla Sviluppo imprenditoriale locale, joka kuuluu ohjelmakautena 20002006 yhteisön tukikehyksen tavoite 1 -alueisiin Italiassa, pyritään erityisesti tukemaan Italian laissa nro 488/92 säädetyn tuotannollisia investointeja koskevan yleisen tukijärjestelmän rahoitusta sekä aineellisia investointeja, tutkimusta ja kehitystä, innovaatiota, palvelujen ostoa, luottotakuiden myöntämistä ja henkilöstön pätevöittämistä koskevien yhdennettyjen tukipakettien rahoitusta. Yhteisön kokonaisosuus tämän kansallisen toimintaohjelman rahoituksesta on 1 978, 9 miljoonaa euroa. Niiden ohjaustoimien yhteisrahoitus, joilla on tarkoitus tukea tiettyjä pk-yrityksiä määrittelemään ja toteuttamaan paremmin innovatiiviset investointihankkeensa, kuuluu edellä mainitun kansallisen toimintaohjelman toimenpiteisiin. Nämä toimet koskevat vain pk-yrityksiä, joilla ei ole käytettävissään, niin kuin suuryrityksillä, asianmukaista tukea tällaisten investointien valmistelemiseksi ja toteuttamiseksi. Korostettakoon myös, että edellä mainitun lain nojalla käynnistetyt neljä ensimmäistä tarjouskilpailua osoittavat, että pienten yritysten osuus myönnetyistä tuista on 60 prosenttia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2563/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Kansallinen maarekisteri.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2563/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (13. syyskuuta 2001) Aihe: Kansallinen maarekisteri Kreikan kansallisen maarekisterin laatimista koskevien viimeisimpien tietojen mukaan tätä hanketta varten on otettu käyttöön 83 prosenttia yhteisön toisessa tukikehyksessä myönnetyistä määrärahoista, mutta vain 21 prosenttia töistä on saatettu valmiiksi. Kun otetaan huomioon, että komissio kieltäytyy jatkamasta tämän merkittävän ohjelman rahoittamista, ja Kreikan hallitus puolestaan odottaa vuoden loppuun saakka hanketta varten myönnettävän Euroopan investointipankin lainan hyväksymistä, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Aikooko se hyväksyä maarekisterin sisällyttämisen yhteisön kolmanteen tukikehykseen? 2. Ovatko Kreikan asiasta vastaavat viranomaiset palauttaneet 20 miljardia drakmaa, jota komission aluepolitiikasta vastaavan pääosaston pääjohtaja pyysi 6. elokuuta 2001 päivätyssä kirjeessään? 3. Mitä konkreettisia rikkomuksia kyseinen pääosasto havaitsi maarekisterin laatimista koskevissa tutkimuksissaan? Kuka on vastuussa rikkomuksista ja mitä rangaistuksia määrätään? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2001) Komissio on aina katsonut, että kansallisen maarekisterin laatiminen on Kreikan talouden kehittämisen kannalta erittäin tärkeä hanke. Komissio on kuitenkin tämän hankkeen toteuttamisessa ilmenneiden vaikeuksien vuoksi pannut alulle rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta 19 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88(1) 24 artiklaan perustuvan menettelyn mukaisen tutkimuksen. Komissio on kumppanuusperiaatteen mukaisesti toimittanut Kreikan viranomaisille tiedoksi tämän tutkimuksen tulokset ja luonnoksen ehdotuksesta, jonka se aikoo esittää ja joka koskee päätöstä suunnittelukaudelle 19941999 myönnettyyn yhteisön tukikehykseen kuuluvasta yhteisön tuesta. Komissio voi vasta tämän menettelyn jälkeen päättää hankkeelle myönnettävän yhteisön osuuden mahdollisesta kumoamisesta tai supistamisesta. Lisäksi komissio päättää kyseisen direktiivin 24 artiklassa säädetyn menettelyn päätyttyä edellytyksistä, joita sovelletaan vuosina 20002006 Kreikan osalta yhteisön kolmannen tukikehyksen yhteydessä maarekisterille vastaisuudessa myönnettävään rahoitukseen. Komissio antaa aikanaan mahdollisen päätöksensä tiedoksi arvoisalle parlamentin jäsenelle. (1) EYVL L 374, 31.12.1988.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2036/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Vietnamin ihmisoikeustilanne.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2036/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Vietnamin ihmisoikeustilanne Onko komissio valmis pyytämään Vietnamin hallitusta selittämään, mitä tapahtui katolilaiselle papille Nguyen van Lylle, joka pidätettiin ja pahoinpideltiin vakavasti, kun hän toukokuussa oli vaatinut uskonnonvapauden lisäämistä Vietnamissa? Onko komissio valmis pyytämään Vietnamin edustustoaan vierailemaan tämän mitä ilmeisimmin vakavasti sairaan papin luona vankilassa ja kertomaan vierailustaan sen jälkeen komissiolle ja Euroopan parlamentille? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2001) Isä Nguyen van Ly pidätettiin 17. toukokuuta 2001, ja tiettävästi hän on edelleen pidätettynä Huen lähellä sijaitsevassa sotilassairaalassa. Komission Hanoissa toimiva lähetystö seuraa tiiviisti yhdessä jäsenvaltioiden Vietnamissa olevien diplomaattiedustustojen kanssa ihmisoikeuskysymyksiä ja osallistuu kaikkiin mahdollisiin toimiin välittääkseen unionin huolestuneisuuden Vietnamin viranomaisille. Näissä yhteyksissä komissio aikoo edelleen ottaa esille huolta aiheuttavia erityiskysymyksiä ja yksittäistapauksia. Nguyen van Lyn tapauksen osalta huomiota kannattaa kiinnittää myös kommentteihin, jotka ulkosuhteista vastaava komission jäsen esitti uskonnonvapautta Vietnamissa käsitelleessä parlamentin keskustelussa 5. heinäkuuta 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2948/01 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Matkapuhelimien ja hands free -laitteiden yhteensopivuus.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2948/01 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Matkapuhelimien ja hands free -laitteiden yhteensopivuus Autoilijat käyttävät yhä enemmän matkapuhelimia. Tämä on johtanut viime vuosina lähes kaikissa unionin jäsenvaltioissa hands free -laitteen käyttöpakkoon ennen kaikkea liikenneturvallisuuden takia. Hands free -laitteiden käyttöpakko saa aikaan ongelman, koska matkapuhelimien nopean kehittymisen takia uuden puhelimen hankinnan yhteydessä on vaihdettava myös kalliit hands free -laitteet, jotka ovat vain harvoin yhteensopivia puhelimen kanssa. Tämä johtaa varmasti hands free -laitteen käyttöpakon rikkomiseen ja heikentää turvallisuutta sekä lisää matkapuhelinten käytöstä johtuvia onnettomuuksia. Pitääkö komissio tämän takia standardointia tällä alalla järkevänä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Komissio pitää vapaaehtoisten standardien luomista tällä alalla järkevänä, mutta tähdentää, että nykyisin on jo olemassa hands free -laitteita, jotka ovat yhteensopivia erilaisten matkapuhelimien kanssa. Lisäksi komissio huomauttaa, että markkinoilla on yksinkertaisia hands free -laitteita, joiden hinnat alkavat 20 eurosta. Siten ei ole olemassa taloudellisia tai teknisiä perusteita olla käyttämättä hands free -laitetta. Näyttää siltä, että samoin kuin turvavöistä, näiden laitteiden käytön tärkeydestä on tiedotettava yleisölle ja sääntöjen noudattamista on valvottava tehokkaasti.