ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1612/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Tavoite 2 -alueet.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0060 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1612/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Tavoite 2 -alueet Äskettäin ilmoitettiin, että EU:n seuraavan laajentumisen vuoksi 62 prosenttia Espanjan valtiosta jäisi ilman rakennerahastojen tukea. Tietääkö komissio laajentumisen todellisia vaikutuksia kyseiseen asiaan? Miten tämä vaikuttaa konkreettisesti Espanjan valtion tämänhetkisiin tavoite 2 -alueisiin? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2000) Luettelo rakennerahastojen tavoite 2 -alueista Espanjassa ohjelmakaudella 20002006 annettiin 14. maaliskuuta 2000 tehdyssä komission päätöksessä 2000/264/EY(1). Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (sen 4 artiklan 11 kohdassa) mukaan tämä luettelo on voimassa 31 päivään joulukuuta 2006 asti(2). Luetteloa voidaan kuitenkin muuttaa vuonna 2003 jäsenvaltioiden pyynnöstä lisäämättä väestön osuutta alueella. Edellä mainittujen asetusten säännöksistä seuraa, että tavoitteen 2 kohdealueiden väestömäärä säilyy ennallaan vuoteen 2006 asti uusien jäsenvaltioiden EU:hun liittymisestä huolimatta. Komissio antaa EY:n perustamissopimuksen 159 artiklan (entisen 130 b artiklan) mukaisesti tämän vuoden lopussa toisen yhteenkuuluvuuskertomuksen, jossa se tarkastelee vuoden 2006 jälkeistä ajanjaksoa ja alueiden asemaa unionin laajentuessa; lisäksi komissio tekee joitakin ehdotuksia tulevan yhteenkuuluvuuspolitiikan suuntaviivoista. (1) EYVL L 84, 5.4.2000. (2) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2180/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Laivanrakennusala.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2180/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Laivanrakennusala Kilpailuasioista vastaava komission jäsen Mario Monti vahvisti 18. toukokuuta 2000, että laivanrakennusalalle ei voida myöntää tukia vuoden 2000 jälkeen. Euroopan komission jokaisessa kertomuksessa ja erityisesti sen 14. huhtikuuta 2000 antamassa kertomuksessa on kuitenkin tuotu esiin Korean tapaisten maiden harjoittama epäreilu kilpailu tällä alalla. Mihin toimiin aiotaan ryhtyä Euroopan unionin telakoiden tuotanto- ja kilpailukyvyn takaamiseksi? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Komissio tahtoo korostaa sitä, että kilpailuasioista vastaavan komissaarin teollisuusneuvostossa 18. toukokuuta 2000 esittämät tukia koskevat huomautukset koskivat vain yhteisön telakoiden toimintatukia. Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98(1) mukaan tällainen tuki lopetetaan vuoden 2000 lopussa. Asetuksessa säädetään kuitenkin myös muista tukityypeistä, joita voidaan tietyin edellytyksin myöntää telakoille vuoteen 2003 asti. Näitä ovat sulkemis- ja rakenneuudistustuet, tutkimus- ja kehittämistuet, innovaatiotuet ja alueelliset investointituet nykyisten telakoiden parantamiseen tai nykyaikaistamiseen. Komissiokin on huolissaan Korean epäreilusta kilpailusta. Neuvosto piti äskettäin tehtyä kahdenvälistä sopimusta Korean kanssa ensimmäisenä tervetulleena askelena reilun kilpailun edellytysten palauttamiseksi ja katsoi, että tätä ja tarvittaessa muita soveliaita kandenvälisiä ja kauppapoliittisia toimia tulisi toteuttaa voimakkaasti tavoitteen saavuttamiseksi. Komissio on jo aloittanut sopimuksen mukaisen kuulemismenettelyn ja raportoi sen tuloksista neuvostolle syyskuun loppuun mennessä. Yhteisön telakoiden tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi komissio katsoo viisaammaksi edellä mainittujen tukien suuntaamisen siten, että yhteisön telakoita autetaan parantamaan kilpailukykyään mieluummin kuin jatketaan toimintatukien myöntämistä. (1) EYVL L 202, 18.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2242/00

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) ja Maria Martens (PPE-DE) komissiolle

(5. heinäkuuta 2000)

Aihe: Museoesineiden lainaamista koskeva jäsenvaltioiden lainsäädäntö

Onko komissio tietoinen, että eri jäsenvaltioiden museoiden on tavattoman vaikeata järjestää yhteisnäyttelyitä, koska jäsenvaltioiden lainsäädännöissä on runsaasti museoesineiden lainaamista koskevia rajoituksia?

Jäsenvaltioiden lainsäädännöissä esiintyvien kyseisten rajoitusten vuoksi esimerkiksi Leeuwardenin Fries-museon Pohjanmeren kuningatar -näyttelyn kokoaminen kesti kaksi vuotta.

Onko komissio valmis selvittämään, onko kyseistä lainsäädäntöä mahdollista yhdenmukaistaa niin, että museoesineiden lainaaminen ja yhteisten näyttelyiden kokoaminen EU:ssa tulisi helpommaksi?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(8. syyskuuta 2000)

Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että kansallisaarteiden suojeluun pyrkivien kansallisten lainsäädäntöjen soveltaminen voi vaikeuttaa taideteosten lainaamista eri jäsenvaltioissa sijaitsevien museoiden välillä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 artiklan nojalla (ent. 36 artikla) voidaan nimittäin kieltää tai rajoittaa kansallisaarteiden tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta, jos teoksia on tarpeen suojella niiden taiteellisen, historiallisen tai arkeologisen arvon vuoksi, sillä ehdolla, että toimenpiteillä tähdätään yksinomaan kyseiseen tavoitteeseen. Komissio painottaa, että 1. tammikuuta 1993 alkaen edellä mainittuihin toimenpiteisiin ei ole enää voinut sisältyä yhteisön sisäisillä rajoilla tapahtuvaa valvontaa. Tämän vuoksi yhteisössä hyväksyttiin asetus (ETY) N:o 3911/92 kulttuuriesineiden viennistä(1) ja direktiivi 93/7/ETY jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta(2).

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle olevansa sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan puitteissa valmis kiinnittämään erityistä huomiota vaikeuksiin, jotka liittyvät taideteosten lainaamiseen museoiden välillä, vaikka ei tässä vaiheessa ryhdykään tutkimaan mahdollisuutta yhtenäistää lainsäädäntöjä teosten lainaamisen helpottamiseksi.

Toisaalta komissio haluaa tuoda esille, että museoiden välisten yhteisnäyttelyjen järjestämistä voidaan kannustaa yhteisön toimenpiteillä kulttuurin alalla. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklan (ent. 128 artikla) nojalla näihin toimenpiteisiin ei kuitenkaan voi kuulua jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista.

(1) EYVL L 395, 31.12.1992.

(2) EYVL L 74, 27.3.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1099/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Kosovolle myönnettävä rahoitusapu.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1099/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Kosovolle myönnettävä rahoitusapu Katsooko komissio, että Kosovon jälleenrakennukseen ja kehittämiseen myönnetyt varat voivat vaikuttaa EU:n mahdollisuuksiin tarjota rahoitusapua maailman köyhimmille maille? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Komissio uskoo, että Kosovon jälleenrakentamiseen suunnitellun rahoituksen määrä ei vaikuta yhteisön kykyyn ohjata jatkossa tarpeellisia varoja maailman köyhimpiin maihin. Kosovoa varten ehdotetuissa määrärahoissa otetaan huomioon seuraavat näkökohdat: - yhteisö antaa etusijan Euroopan lähellä sijaitseville maille, - ohjelmien köyhyysongelmakeskeisyys; esim. lisäykset Aasiaan kohdistetuille ohjelmille merkittävän köyhyysongelman vuoksi, - eri ohjelmien aikaisempi ja nykyinen tuloksellisuus edunsaajamaiden vastaanottokyvyn ja kehityksen perusteella. Talousarvion otsakkeessa 4 ehdotettu kokonaismäärä vuosille 20002006 on suurempi ajanjaksoon 19931999 verrattuna.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1675/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle. Vammaiset lentomatkustajat.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0097 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1675/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Vammaiset lentomatkustajat Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että vammaisia matkustajia ei syrjitä heidän matkustaessaan Euroopan unionin sisäisillä lennoilla? Erityisesti mitä toimia komissio on toteuttanut varmistaakseen, että lentokenttien ja kaupallisten lentojen vammaisystävällisyydestä ja vammaisten tarvitsemista tiloista kentillä ja lennoilla on huolehdittu? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Komissio asettaa etusijalle lentomatkustajien (myös vammaisten) oikeuksien turvaamisen, jotta he saisivat täyden hyödyn yhteisön lentoliikennepolitiikasta. Komissio antoikin 21. kesäkuuta 2000 tiedonannon lentomatkustajien suojasta(1). Siinä ehdotetaan lainsäädäntöä, joka muun muassa takaisi vammaiselle matkustajalle maksuttoman erityisavun (esim. lentokoneeseen mentäessä ja sieltä poistuttaessa) sekä paikan lennolla, jos matkustaja on ilmoittanut vammastaan lippua varatessaan ja saanut ilmoituksesta vahvistuksen. Komissio suosittelee tiedonannossaan myös, että lentoyhtiöt ja lentoasemat noudattaisivat vapaaehtoisesti vammaisille matkustajille tarjottavien palvelujen laatua koskevia sääntöjä. Saatuaan kommentteja tiedonantoonsa ja käsiteltyään niitä komissio tekee ehdotukset käytännön toimiksi. (1) KOM(2000) 365.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1745/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle. Liikenne.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0108 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1745/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Liikenne Nyt kun eläkeläisten Interrail-korttia, joka tähän saakka on antanut eläkeläisille mahdollisuuden matkustaa alennuksella, ollaan poistamassa käytöstä, millä järjestelmällä komissio aikoo korvata sen antaakseen eläkeläisille mahdollisuuden matkustaa rautateillä alennettuun hintaan? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2000) Komissio haluaa korostaa, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa Interrail-korttia ei ole otettu käyttöön komission aloitteesta eikä komissiolla ole osuutta tähän alennettujen maksujen järjestelmään. Interrail-kortti on alunperin junaliikenteen harjoittajien tarjoama erikoishintainen maksu. Jos liikenteenharjoittajat katsovat, että tämäntyyppinen maksuluokka ei ole taloudellisesti kannattava, ne voivat vapaasti lopettaa sen. Komissio haluaa tässä yhteydessä muistuttaa, että yhteisön rautateiden kehittämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 91/440/ETY(1) jäsenvaltiot velvoitetaan antamaan rautatieyrityksille mahdollisuus muun muassa hinnoitella matkat itsenäisesti. Komissiolla ei ole suunnitelmia sellaisen järjestelmän käynnistämisestä, joka oikeuttaisi eläkeläiset alennettuihin hintoihin rautateitse matkustettaessa. Jäsenvaltiot voivat alentaa eläkeläisten matkojen hintoja, kunhan noudatetaan julkisia palveluja koskevia mahdollisesti sovellettavia sääntöjä. Komissiolla ei tällaisia valtuuksia ole. (1) EYVL L 237, 24.8.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1953/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Persikoiden ylituotanto-ongelmaa koskevat toimet Kreikassa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0117 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1953/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Persikoiden ylituotanto-ongelmaa koskevat toimet Kreikassa Kreikassa persikkamarkkinoille ennustetaan suurta kriisiä tänä vuonna, koska 1,1 miljoonan tonnin persikka- ja nektariinisadosta yli 300 000 tonnin odotetaan jäävän myymättä, mikä vaikuttaa arvaamattomalla tavalla tuottajien tuloihin. 1. Mitä toimia komissio aikoo ehdottaa, jotta persikkamarkkinoille tulossa olevasta kriisistä selvittäisiin? Aikooko se tutkia mahdollisuutta korottaa EU:n ulkopuolisiin maihin vietävien tukea saavien persikoiden määrää ja lisätä yhteisön tukea sen ulkopuolisiin maihin suuntautuvalle viennille? 2. Aikooko se tutkia mahdollisuutta tukea kuljetuksia viennin helpottamiseksi, joko ottamalla uudelleen käyttöön aikaisemman, Bosnian sodan aiheuttamien ongelmien hoitamiseksi sovelletun yhteisön asetuksen (asetus 3438/92)(1) tai toteuttamalla erityisiä tukitoimia? (1) EYVL L 350, 1.12.1992, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2000) Tätä nykyä saatavilla olevat arviot persikoiden tuotannosta ovat noin 10 prosenttia sadon alkuperäisiä arviota pienempiä ja alhaisempia myös suhteessa vuoden 1999 satoon. Vaikka tuotantohinnat olivat markkinointivuoden alussa samalla tasolla tai jopa hieman korkeammat kuin vuonna 1999, ne ovat tasaantuneet sen jälkeen. Lisäksi viennin merkittävä kasvu EU:n ulkopuolisiin maihin (etenkin Kreikasta) vuonna 1999 antaa aihetta odottaa hyviä vientituloksia vuonna 2000. Mitä taas tulee persikoiden ja nektariinien vientiin EU:n ulkopuolisiin maihin, hedelmä- ja vihannesalan vientitukien vahvistamisesta 22 päivänä kesäkuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1321/2000(1) säädetään tavalliseen tilanteeseen verrattuna 15 000 tonnin suuruisesta tukikelpoisen määrän lisäyksestä markkinointivuoden alussa. Lisäksi persikoiden ja nektariinien vientituen määrä on pidetty samalla tasolla kuin aikaisemmin kun taas muiden hedelmien ja vihannesten vientitukea on vähennetty 1020 prosenttia Yhdysvaltain dollarin vahvistumisen vuoksi. Komission mielestä kuljetustuen myöntäminen Kreikan kuljetuksille muihin jäsenvaltioihin ei ole hyvä ratkaisu ylituotanto-ongelmiin. (1) EYVL L 149, 23.6.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2185/00 esittäjä(t): Struan Stevenson (PPE-DE) komissiolle. Mahdolliset kalastussopimukset Polisario-vapautusrintaman kanssa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2185/00 esittäjä(t): Struan Stevenson (PPE-DE) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Mahdolliset kalastussopimukset Polisario-vapautusrintaman kanssa Kun otetaan huomioon Marokon jatkuva viivyttely, joka koskee EU:n kalastussopimuksia Marokon ja Länsi-Saharan vesillä, sekä se, että Marokko esti YK:n vaatiman kansanäänestyksen Länsi-Saharassa, pitäisikö Euroopan komissio myönteisenä askeleena kalastussopimusten tekemistä Polisario-vapautusrintaman kanssa Länsi-Saharan kansan legitiiminä ja itsenäisenä edustajana? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2000) Polisario-vapautusrintama osallistuu Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston hyväksymän ja seuraaman Länsi-Saharan konfliktin ratkaisemiseen tähtäävän suunnitelman toteuttamiseen. Unioni on koko ajan osoittanut tukevansa tämän suunnitelman toteutusta ja konfliktin ratkaisemiseen pyrkivän Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin erikoislähettilään James Bakerin toimia. Marokon kanssa mahdollisesti myöhemmin sovittavissa kalastusalan järjestelyissä ja tässä yhteydessä mahdollisesti käytävissä neuvotteluissa komissio käyttää ilmaisua Marokon kalastusalue, joka määritellään Marokon suvereniteettiin ja/tai lainkäyttövaltaan kuuluvaksi vesialueeksi. Tästä syystä mahdollisista järjestelyistä kalastusalalla voidaan sopia yksinomaan Marokon kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1128/00

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(11. huhtikuuta 2000)

Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen

Tammikuussa 2000 julkaistiin Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä.

Valkoisessa kirjassa annetaan kolme syytä, miksi riskinhallinta ei kuulu elintarvikeviranomaisen toimivaltaan (kappale 33). Kirjassa annetaan epäsuorasti ymmärtää, että nykyisessä päätöksentekoprosessissa demokratian ja avoimuuden vaatimukset on otettu riittävästi huomioon. Käsitys ei vastaa todellisuutta. Useimmissa jäsenvaltioissa sääntelykomiteoiden päätöksentekoa ei juuri valvota demokraattisesti. Sääntelykomiteoiden kokousten esityslistoja, pöytäkirjoja ja selostuksia ei useimmiten ole saatavana. Päätöksenteko ei siten nykyisin ole avointa.

Aikooko komissio tehdä aloitteita sääntelykomiteoiden demokraattisen valvonnan lisäämiseksi? Jos vastaus on myönteinen, mitä aloitteita komissio aikoo tehdä? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio vastustaa sääntelykomiteoiden demokraattista valvontaa?

David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00

(9. kesäkuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua.

Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1667/00 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle. Nuorisovaihto-ohjelmien avoimuus.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0174 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1667/00 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Nuorisovaihto-ohjelmien avoimuus Pyrkimys avoimuuteen voi ilmetä kahdella tavalla. Ensinnäkin se voi tarkoittaa menettelytapojen julkistamista ja niistä kertomista. Toiseksi avoimuus voi myös perustua pyrkimykseen löytää helposti seurattavia ja tarkastettavia menettelytapoja. Voiko komissio tehdä erilaisista koululaisille ja nuorille tarkoitetuista vaihto-ohjelmistaan helpommin lähestyttäviä yksinkertaistamalla ja tarkentamalla eri käytäntöjä ja hakemuksen jättämismenettelyjä? Tämä parantaisi avoimuutta. Voiko komissio luopua joidenkin ohjelmien poikkeuksellisen pitkistä hakuajoista? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2000) Myös komissio katsoo, että läpinäkyvyyteen on pyrittävä paitsi käyttämällä avoimia menettelyjä, kuten jo tehdään, myös yksinkertaistamalla näitä menettelyjä. Erityisesti Nuoriso-ohjelman täytäntöönpanossa tehostettu läpinäkyvyys ja siitä seuraava ohjelmaan osallistumisen edistäminen on erityisen tärkeää. On huomattava varsinkin, että Nuoriso-ohjelmaan on sisällytetty yhteisön kaksi toimintaohjelmaa (Nuorten Eurooppa III -ohjelma ja Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö). Näin saavutettiin seuraavat päämäärät: ohjelmien tavoitteet vähennettiin kymmenestä kolmeen ja ohjelmien toiminnot kahdeksasta viiteen sekä ohjelman hallintoa hajautettiin yhä enemmän kansallisiin toimistoihin (noin 80 % ohjelman talousarviosta). Näin hakijoita voidaan palvella suoraan maan kielellä ja helpottaa huomattavasti osallistumista ohjelmaan. Täytäntöönpanotapoja on samaten yksinkertaistettu kaikilta mahdollisilta osin seuraavasti: suuri osa hankkeista saa rahoituksen kertasuorituksena, uudet lomakkeet ovat aiempia lyhyempiä ja yksinkertaisempia, ja käyttäjän käsikirja on saatavissa Internetissä: http://europa.eu.int/comm/education/youth.html. Uudessa Nuoriso-ohjelmassa on kaikkien toimien hakuajat yhtenäistetty. Toimessa I (nuorisovaihto) on esimerkiksi viisi hakuaikaa kansallisten toimistojen hallinnoimille hankkeille. Hankkeet voivat alkaa kussakin tapauksessa kolme kuukautta myöhemmin. Määräajat johtuvat siitä, että ohjelman asianmukainen hallinnointi edellyttää työläitä kokouksia, joissa käsitellään hankkeiden valintaa. Lisäksi monet hankkeet valitaan kansallisten toimistojen tasolla. Näillä kaikilla toimilla on tarkoitus varmistaa, että rahoitussopimus saapuu kullekin hakijalle ennen hankkeen alkua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2751/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Yritysohjelman lakkauttaminen.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0221 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2751/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Yritysohjelman lakkauttaminen Selittäisikö komissio, miksi se on päättänyt, että PKT-yritysten välistä yhteistyötä ja kansainvälistä kauppaa edistävä yritysohjelma tulisi lakkauttaa? Täten aiheutetaan huomattavia kustannuksia yritysyhteenliittymille, jotka ovat investoineet varojaan projektien valmisteluun. Aikooko komissio tulevaisuudessa ehdottaa uutta PKT-yritysten tarpeisiin vastaavaa ohjelmaa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 2000) Komissio on hiljattain päättänyt, että se ei enää jatka osallistumistaan Interprisen kaltaisiin tapahtumiin. Päätös on nähtävä osana komission yleistä toimintalinjaa, johon kuuluu pienten rahoitushankkeiden lopettaminen. Interprise on saanut myönteisiä arvioita, koska on katsottu, että hanke täyttää todellisen tarpeen ja että siinä on saavutettu hyviä tuloksia kustannustehokkaalla tavalla. Vaikka Interprise-tapahtumat ovat olleet hyödyllisiä niihin osallistuneille yrityksille, komissio ei voi perustella niukkojen voimavarojensa käyttämistä siten, että hyöty koituu vain vähäiselle määrälle pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä). Komission osallistuminen ei tuota riittävää kerrannaisvaikutusta suhteessa Euroopan yritysten kokonaismäärään. Komissio pohtii kuitenkin keinoja yritysten yhteistyötä koskevan yhteisön ohjelman jatkamiseksi tavalla, joka ei tarpeettomasti verota komission resursseja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2218/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Hallavahingot Nemean seudun viiniviljelmillä Korinthian hallintoalueella.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2218/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Hallavahingot Nemean seudun viiniviljelmillä Korinthian hallintoalueella Toukokuun 4. päivänä 2000 vuodenaikaan nähden poikkeuksellinen kylmyys aiheutti merkittäviä vahinkoja viiniviljelmille Nemean seudulla Korinthian hallintoalueella. Vahingot eivät koske vain tämänvuotista, vaan myös seuraavien vuosien tuotantoa, koska myös itse viiniköynnökset kärsivät vahinkoa. On syytä panna merkille, että Nemean seudulla tuotettava viini on poikkeuksellisen laadukasta, se on tunnustettu alkuperänimityksen ansainneeksi tuotteeksi ja viljelylle koituneista vahingoista tulee aiheutumaan vakavia vaikutuksia myös alueen viiniteollisuudelle. Voivatko Nemean seudun tuottajat saada tukea maataloustuotannolle ja tuotantovälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi maatalousalan valtiontukea koskevien, kaudella 20002006 voimassa olevien yhteisön suuntaviivojen perusteella(1)? Koska ja millä menettelyillä tukia on anottava? (1) EYVL C 28, 1.2.2000. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Maatalousalan valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen(1) kohdan 11.3 mukaan sellaisia sääilmiöitä kuin hallaa (vaikka se olisi tavanomaisesta poikkeavaakin) ei voida pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (ent. 92 artikla) 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuina luonnonmullistuksina. Ne voidaan kuitenkin rinnastaa luonnonmullistuksiin, jos vahinkojen taso ylittää tietyn vähimmäismäärän (20 % epäsuotuisilla alueilla ja 30 % muilla alueilla). Jos Kreikka haluaa myöntää tällaisia kansallisia tukia, sen on ilmoitettava asiaa koskevista säädösluonnoksista EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan (ent. 93 artikla) 3 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen. Yhteisön sääntelyssä ei ole asetettu määräaikaa tällaisen ilmoituksen tekemiselle, mutta komissio ei erityisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta hyväksy sellaisia tukihakemuksia, jotka esitetään yli kolme vuotta tapahtuman jälkeen. (1) EYVL C 28, 1.2.2000.