ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1674/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle. Päätöslauselma uskonnonvapaudesta.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1674/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Päätöslauselma uskonnonvapaudesta Euroopan parlamentin annettua 11. helmikuuta 1999 päätöslauselman uskonnonvapaudesta (B4-0131/1999(1)), joka liittyy erityisesti uskonnollisten vähemmistöjen vainoja Intiassa koskeviin tietoihin, mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että Intian hallitus suojelee uskonnollisia vähemmistöjä ja että Intian kanssa tehtyjen sopimusten ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevia asianmukaisia ehtoja noudatetaan tinkimättömästi? (1) EYVL C 150, 28.5.1999, s. 385. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 2000) Sen jälkeen, kun kristittyjä perheitä ja kristillisiä kirkkoja kohtaan tehtiin useita hyökkäyksiä vuonna 1998, komission New Delhissä sijaitseva lähetystö on seurannut uskonnollisten vähemmistöjen kohtelua Intiassa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden edustustojen kanssa. Erityistä huomiota on kiinnitetty sellaisten syrjivien lainsäädäntötoimenpiteiden vaikutusten arviointiin, jotka voisivat vaikuttaa kristittyjen ja muiden Intian uskonnollisten ryhmien uskonvapauteen. Komission lähetystö ja jäsenmaiden suurlähettiläät ovat useaan otteeseen ilmaisseet huolensa Intian hallitukselle. Lisäksi Lissabonissa 28. kesäkuuta 2000 järjestettävä EU:n ja Intian välinen huippukokous tarjoaa tilaisuuden vahvistaa yhteinen sitoutuminen yleismaailmallisiin demokratian arvoihin, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen, perusvapauksien ja erilaisuuden kunnioittamiseen sekä moniarvoisuuteen ja suvaitsevaisuuteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2135/00

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(30. kesäkuuta 2000)

Aihe: Kreikka ja CITES-yleissopimukseen liittyvän asetuksen noudattamatta jättäminen

Eläimiin kohdistuvan julmuuden ehkäisemiseksi työskentelevän brittiläisen RSPCA-järjestön julkaisemassa lehtisessä Kreikkaa moititaan siitä, ettei se ole noudattanut asetusta luonnonvaraisen eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa säätelemällä (338/97 CITES(1)), ja syytetään, että Kreikalta puuttuvat tässä asiassa neuvoa-antava komitea, suojelurajat sekä rikkomuksista määrättävät sakot ja sen tullivalvonta on puutteellista. Järjestön Kreikan markkinoilla tekemässä tutkimuksessa todettiin, että monista suojeltavista lajeista saatavista tuotteista (lähinnä turkiksista ja norsunluusta) hierotaan kauppaa vapaasti, ilman asiaa koskevia lupia tai todistuksia.

Komissiolta kysytään, voiko se kiistää edellä mainitun järjestön esittämät tiedot tai vahvistaa ne, ja mikäli ne pitävät paikkansa, a) missä prosessin kohdissa se katsoo esiintyvän eniten puutteita ja b) mihin toimiin se aikoo ryhtyä lopettaakseen tämän laittoman kaupankäynnin Kreikassa?

(1) EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(31. heinäkuuta 2000)

Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle ottavansa käyttöön kansallisen lain (laki 2637/1998, johon liittyy tarvittaessa ministeriön päätös), jolla täydennetään luonnonvaraisten eläinten kauppaa koskevia yhteisön säännöksiä.

Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 säännösten sekä villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) määräysten mukaisesti on perustettu tiedekomitea. Lisäksi on otettu käyttöön luonnonvaraisten eläinten kauppaa koskevien yhteisön säännösten rikkomisesta johtuvat yleiset seuraamukset ja hallinnolliset seuraamukset, annettu suojelurajat ja vähennetty tulo- ja lähtösatamien määrää.

Laiton kauppa aiheuttaa kuitenkin edelleen huolta, ja siihen on puututtava päättäväisesti. Komissio aikoo jatkaa tämän aiheen käsittelyä asetuksen (EY) N:o 338/97 14 artiklalla perustetussa täytäntöönpanoryhmässä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1273/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Mosambikin auttaminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0023 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1273/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Mosambikin auttaminen Samanaikaisesti kun YK:n maailman elintarvikeohjelma valitti, että avunpyynnöt Mosambikin tulvien uhreille ovat saaneet liian vähäistä vastakaikua, monet kansalaisjärjestöt syyttivät tiedotusvälineiden mukaan, että Mosambikin ongelmien unohtaminen johtuu vain muutaman viikon takaisesta tulvatragediasta. Voiko tämän syytöksen kohdistaa myös Euroopan unionin toimintaan? Mitä EU tekee Mosambikin tilanteen parantamiseksi, erityisesti Limpopo- ja Save-jokien tulvissa tuhoutuneen infrastruktuurin korjaamiseksi? Vastaus (29. syyskuuta 2000) Mosambikin tilanteesta keskusteltiin neuvostossa 20. maaliskuuta. Neuvosto on seurannut tiiviisti ja huolestuneena Mosambikin tilannetta, ilmaissut Mosambikin kansalle ja hallitukselle sekä muille alueen maille solidaarisuutensa niiden yrittäessä lieventää tulvien tuhoisia seurauksia sekä tukensa ja myötätuntonsa niiden ryhtyessä rakentamaan elämäänsä uudelleen. Neuvosto on tietoinen siitä, että katastrofilla on todennäköisesti laajempiakin vaikutuksia Mosambikin talouteen. Neuvosto kannattaa Mosambikin hallituksen kaksitahoista toimintatapaa, jonka tavoitteena on toisaalta vastata välittömään avun tarpeeseen ja toisaalta työskennellä tuhoalueiden kunnostamiseksi ja huolehtia sekä makrotalouden vakauttamisesta että nykyisen avun jatkumisesta. Tämän vuoksi lähes kaikki jäsenvaltiot ja komissio osallistuivat Italian hallituksen 3. ja 4. toukokuuta Roomassa järjestämään kansainväliseen Mosambikin jälleenrakennuskonferenssiin, jonka Mosambikin hallitus ja Yhdistyneet Kansakunnat olivat yhdessä kutsuneet koolle. Konferenssin tulokset olivat erittäin myönteiset, ja tavoitteena ollut 450 miljoonan dollarin määrä saavutettiin, suurelta osin yhteisön ja sen jäsenvaltioiden huomattavan osallistumisen ansiosta, sillä ne lupasivat myöntää yhteensä 228,5 miljoonaa euroa, mikä on noin puolet 495 miljoonan euron kokonaismäärästä. Ehdotetaan, että yhteisön tukena myönnetään varoja tulvasuojelua ja Gazan provinssin taajamien teiden kunnostamista varten, jälleenrakennusohjelmaan suunnattavaa budjettitukea sekä varoja liikenteeseen, maaseudun televiestintäyhteyksiin, perussosiaalipalveluihin, maaseudun tuotantoon ja miinanraivaukseen liittyviä hankkeita varten. Edellä mainitut varat lisätään Mosambikille vuonna 1999 yhteisön yhteistyöohjelmasta maksettuihin 100 miljoonaan euroon, ja vuonna 2000 on tarkoitus myöntää jopa 150 miljoonaa euroa. Neuvosto aikoo edelleen seurata tiiviisti Mosambikin tilannetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1967/00

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(21. kesäkuuta 2000)

Aihe: Uusi Indonesia-politiikka

Komissio vastasi 12. huhtikuuta 2000 tätä aihetta koskevaan kysymykseeni P-0926/00(1).

Komissio ei vastannut kuitenkaan täysin selkeästi joihinkin esittämiini kysymyksiin.

Tällä erittäin arkaluonteisella alueella on välttämätöntä, että käy täysin selväksi, että EU:n uusi Indonesia-politiikka on riippuvainen muun muassa siitä, että

1. taataan, että timorilaiset, jotka haluavat palata Itä-Timoriin, voivat palata sinne täysin vapaasti ilman esteitä tai rajoituksia mitä tulee saavutettuihin oikeuksiin, sekä ilman heihin kohdistettua propagandaa, ehtoja tai puolisotilaallisten joukkojen ja entisen TNI:n puuttumista asioiden kulkuun;

2. taataan se, että indonesialaisten sotilasryhmien suora tai välillinen tuki puolisotilaallisille tai muille joukoille, jotka voivat pyrkiä sekasorron aikaansaamiseen alueella, on täysin lopetettu.

Useiden timorilaisiin kohdistuneiden väkivallantekojen jälkeen on todella välttämätöntä, ettei Euroopan unioni eikä ihmisoikeuksia kunnioittava koko kansainvälinen yhteisö unohda tapahtuneita tosiasioita, että se on erityisen vaativa ja tiukka näissä kysymyksissä ja että sillä on käytettävissään tehokkaat keinot toteamiseksi paikan päällä, että kehitys todellista ja myönteistä.

Kykeneekö komissio varmistamaan täysin selvästi ja pitävästi, että näiden vähimmäistakuiden täyttämistä vaaditaan jatkuvasti ja että niiden noudattamista valvotaan tehokkaasti paikan päällä edellytyksenä sellaisen uuden Indonesia-politiikan täytäntöönpanolle, jolla pyritään edistämään demokratian lujittumista Indonesiassa, täyttä itsemääräämisoikeutta ja Itä-Timorin kehitystä sekä koko alueen vakautta?

(1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 79.

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(25. heinäkuuta 2000)

Komissio toivoo arvoisan parlamentin jäsenen tavoin, että Länsi-Timorin pakolaisongelma ratkaistaan mahdollisimman nopeasti. Vastuu vapaaehtoisen kotiinpaluun toteuttamisesta ja pakolaisten turvallisuudesta Länsi-Timorin väliaikaisilla leireillä on kuitenkin Indonesian hallituksella. Ennen kuin pakolaiset voivat palata koteihinsa, heidän tulee saada vapaata ja puolueetonta tietoa Itä-Timorin nykyhetken tilanteesta, jotta he voivat vapaasti valita, haluavatko he palata koteihinsa vai kotiutua Indonesiaan. Komissio joutuu ikävä kyllä toteamaan, ettei tätä ehtoa ole vielä täytetty.

Komissio on ilmoittanut Indonesian viranomaisille olevansa valmis avustamaan vapaaehtoisen kotiinpaluuohjelman toteuttamisesta vastuussa olevia tahoja. Komissio on alkanut selvittää yhdessä jäsenvaltioiden ja YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR:n) kanssa, kuinka niitä hätäsiirtolaisia, jotka haluavat kotiutua Indonesiaan, voidaan auttaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2439/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Porton lentoasema ja ratkaisu Galician kansainvälisten lentoyhteyksien ongelmaan.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0199 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2439/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (19. heinäkuuta 2000) Aihe: Porton lentoasema ja ratkaisu Galician kansainvälisten lentoyhteyksien ongelmaan Galician tiedotusvälineet ovat viime päivinä uutisoineet Portugalin hallituksen ennusteista, jotka koskevat Porton lentoaseman laajennusta. Hankkeen pyrkimyksenä on nostaa lentoaseman kapasiteetti kuuteen miljoonaan matkustajaan vuonna 2003 ja saada suurin osa Galician kansainvälisestä lentoliikenteestä Portoon. Samanaikaisesti Espanjan viranomaiset ja valtion lentoyhtiö kieltävät Santiago de Compostelan lentoasemalta lähes kaikki kansainväliset lentoyhteydet ja ohjaavat nämä Madridiin tai Barcelonaan. Onko komission mielestä lähes kolmen miljoonan asukkaan Galician ainoa mahdollisuus, paradoksaalisesti kyllä juuri Euroopan yhtenäinen taivas -hankkeen päästessä käyntiin, myöntyä passiivisesti Porton aikeisiin sen lentokentän sijaitessa ainoastaan tunnin matkan päässä Vigosta ja kahden tunnin päässä Santiagosta tai kärsiä lentoliikenteen järjettömästä keskittymisestä Madridiin? Mitkä poliittiset ja yritystalouteen liittyvät syyt estävät sen, että Galiciassa sijaitsisi yksi kansainvälinen lentokenttä (Santiago), kun siihen olisi tarvetta nyt ja tulevaisuudessa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2000) Yhteisön lentoliikenteen harjoittajat ovat 1. tammikuuta 1993 lähtien voineet täysin vapaasti tarjota taloudellisesti kannattavina pitämiään palveluja sellaisten yhteisön lentoasemien välillä, joilla saa harjoittaa kaupallista lentoliikennettä. Yksittäisen lentoaseman mahdollisuudet kehittää suoria lentoreittejä muissa jäsenvaltioissa sijaitseviin kohteisiin riippuvat taloudellisista tekijöistä ja lentoaseman kyvystä saada potentiaaliset toimijat kiinnostumaan asiasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2339/00 esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) komissiolle. Vaarallisia koiria koskevat säännöt.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0188 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2339/00 esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Vaarallisia koiria koskevat säännöt Onko komissiolla tilastotietoja niiden ihmisten määrästä, jotka ovat joutuneet koiran hyökkäyksen kohteiksi EU:ssa vuosittain, eriteltyinä kuolemantapausten ja loukkaantumistapausten määrien mukaan sekä uhrien iän mukaan? Lait, jotka koskevat mahdollisesti vaarallisia koiria, vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Katsooko komissio, että on tarpeen ehdottaa yhdenmukaisia vähimmäisnormeja erityisesti EU:n alueella matkustavien lasten suojelemiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Komissiolla ei ole tilastoja niistä tapaturmista, joita yhteisössä on sattunut koirien hyökättyä ihmisten kimppuun. Komission suunnitelmissa ei ole tällä hetkellä ehdottaa yhteisön vähimmäissääntöjä, joilla pyrittäisiin suojelemaan väestöä aggressiivisilta koirilta. Komission mielestä jäsenvaltioiden tehtävänä on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ottaen kuitenkin samalla täysimääräisesti huomioon EY:n perustamissopimuksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1424/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen sisällyttäminen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoituun toisintoon.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1424/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen sisällyttäminen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoituun toisintoon Katsooko komissio, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoidun toisinnon 6 artiklan 2 kohdan sanamuoto, joka kuuluu seuraavasti: Unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4 päivänä marraskuuta 1950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä, merkitsee edellä mainitun Euroopan yleissopimuksen sisällyttämistä Euroopan unionista tehtyyn konsolidoituun sopimukseen? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2000) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa, johon kysyjä viittaa, edellytetään, että perusoikeuksia kunnioitetaan yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina. Komissio katsoo, että vaikka yhteisöjen tuomioistuimen aiempi oikeuskäytäntö onkin määräyksen ansiosta saatu primäärioikeuden piiriin, määräyksen tarkoituksena ei kuitenkaan ole ottaa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyä Euroopan yleissopimusta perustamissopimuksen konsolidoituun toisintoon. Sama koskee jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä ilmeneviä perusoikeuksia, johon 6 artiklassa myös viitataan. Komissio haluaa lisäksi huomauttaa, että Euroopan yleissopimuksessa tunnustetut vapautta ja tasa-arvoa koskevat oikeudet sekä menettelyä koskevat perusoikeudet sisällytetään Euroopan unionin perusoikeuskirjaluonnokseen, jota parhaillaan laaditaan Kölnin Eurooppa-neuvoston toimeksiannon mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1213/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) neuvostolle. Työryhmät.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0022 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1213/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Työryhmät Voisiko neuvosto toimittaa täydellisen luettelon kaikista työryhmistä ja niiden tehtävistä? Vastaus (10. lokakuuta 2000) Neuvoston 5 päivänä kesäkuuta 2000 vahvistetun työjärjestyksen(1) 19 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa on määräys, jonka mukaisesti: Pääsihteeristö päivittää ja julkistaa valmistelevien elinten luettelon. Vain tässä luettelossa olevat komiteat ja työryhmät voivat kokoontua neuvoston työskentelyä valmistelevina eliminä. Neuvoston pääsihteeristö lähettää kyseisen luettelon viimeisimmän version arvoisalle parlamentin jäsenelle. (1) EYVL L 149, 23.6.2000, s. 21.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1908/00 esittäjä(t): Neena Gill (PSE) komissiolle. Yhteinen tutkimuskeskus.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1908/00 esittäjä(t): Neena Gill (PSE) komissiolle (6. kesäkuuta 2000) Aihe: Yhteinen tutkimuskeskus Yhteisen tutkimuskeskuksen pääjohtaja on käsittääkseni jäämässä eläkkeelle ensi lokakuussa. Mitä järjestelyjä tämän viran täyttämiseksi on toteutettu? Kuinka monta yhteisen tutkimuskeskuksen työntekijää on palkattu määräaikaisilla 3 vuoden sopimuksilla tai määräaikaisilla 5 vuoden sopimuksilla? Miten suuri osa näistä määräaikaisista sopimuksista uusitaan? Voiko komissio tehdä selkoa yhteistä tutkimuskeskusta koskevasta tulevasta strategiastaan? Mitä toimia on toteutettu sen varmistamiseksi, että keskusta johdettaisiin tehokkaammin? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (25. heinäkuuta 2000) Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) nykyisen pääjohtajan on määrä jäädä eläkkeelle 31. lokakuuta 2000. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin viran täyttämiseksi mahdollisimman pian. YTK toteuttaa tutkimushenkilöstön osalta vuonna 1996 hyväksyttyä ja komission tutkimustalousarviota kokonaisuudessaan koskevaa politiikkaa. Keskus työllistää 832 väliaikaista toimihenkilöä, joista 155 kolmen vuoden määräaikaisella sopimuksella (ei uusittavissa), 183 ensimmäisellä viiden vuoden sopimuksella, 143 järjestyksessä toisella viiden vuoden sopimuksella ja 451 kestoltaan avoimella sopimuksella. Etienne Davignonin johtama korkean tason keskusteluryhmä on äskettäin laatinut YKT:n tulevaisuutta käsittelevän raportin ja tehnyt suosituksia siitä, miten YTK:n tehtävien täytäntöönpanoa voitaisiin parantaa. Raportti toimitettiin parlamentin ITRE-valiokunnalle komissaari Busquinin 4. heinäkuuta päivätyllä kirjeellä. YTK on jo toteuttanut useita uudistuksia, joiden tavoitteena on sen johdon tehostaminen muun muassa laatujohtamisen avulla, siirtämällä johtotehtäviä tutkimuslaitoksille ja ottamalla käyttöön sisäiset tarkastukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1629/00 esittäjä(t): Lousewies van der Laan (ELDR) komissiolle. Henkilövaihdokset Euroopan komissiossa.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0061 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1629/00 esittäjä(t): Lousewies van der Laan (ELDR) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Henkilövaihdokset Euroopan komissiossa Komission jäsen Kinnock kertoi 4. toukokuuta 2000 komission ylempien virkamiesten nimityspolitiikasta Euroopan parlamentille. A1- ja A2-tason virkoja hakevat ehdokkaat haastattelee ylempien virkamiesten muodostama paneeli. Paneelia avustaa neuvonantajana ulkopuolinen asiantuntija, jolla on kokemusta johtotason henkilövalintojen tekemisestä. Paneeli tekee objektiivisen arvion viran edellyttämästä pätevyydestä ja johtamistaidoista sekä laatii listan parhaista hakijoista. Tämän jälkeen listalle päässeet hakijat haastattelee se komission jäsen, jonka vastuualueelle täytettävä virka kaikkein suorimmin kuuluu (A1-virkamiehet haastattelee myös henkilöstöasioista vastaava komission jäsen). Henkilöstöasioista vastaava komission jäsen suosittelee komissiolle tämän jälkeen virallisesti sitä hakijaa, josta viran vastuualueen komission jäsen ja komission puheenjohtaja ovat päässeet yksimielisyyteen. Voisiko komissio selittää, miten tätä menettelyä noudatettiin viime päivinä suoritetuissa O'Sullivanin, Trojanin, Petit'n ja Levin nimityksissä? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2000) Ricardo Levin tapauksessa, josta arvoisa parlamentin jäsen esitti kirjallisen kysymyksen P-1557/00, moitteettomasti sovellettua virkojen siirtomenettelyä käytettiin myös silloin, kun David O'Sullivan nimitettiin uudeksi komission pääsihteeriksi ja Carlo Trojan uudeksi Geneven lähetystön päälliköksi. Ainoa ero on se, että Ricardo Levin nimitys on sidoksissa Romano Prodin toimikauteen, kun taas David O'Sullivanin ja Carlo Trojanin nimityksiä ei ole rajoitettu ajallisesti. Kuten kirjalliseen kysymykseen P-1557/00 annetussa vastauksessa todetaan, silloin kun henkilöitä siirretään virkoihin, jotka eivät ole avoimia, 4 ja 29 artiklassa määrättyjä menettelyjä ei sovelleta. Michel Petite on siirtynyt Romano Prodin kabinettipäälliköksi komission virkamiesten nimityksissä kabinetin virkoihin sovellettavaa henkilöstösäännöissä määrättyä tavanomaista menettelyä noudattaen. Nimitys on sidoksissa Prodin toimikauteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2618/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Ankkojen ja hanhien pakkosyöttö hanhenmaksan tuotannossa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2618/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Ankkojen ja hanhien pakkosyöttö hanhenmaksan tuotannossa Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean joulukuussa 1998 julkaisemassa kertomuksessa ankkojen ja hanhien hyvinvoinnista hanhenmaksan tuotannossa todettiin, että nykyään harjoitettava pakkosyöttö on vahingollista lintujen hyvinvoinnille. Kertomuksen mukaan hanhenmaksantuotannon kehittämiseksi edelleen tulevaisuudessa on myös erittäin tärkeää, että käyttöön otetaan vaihtoehtoisia tuotantomenetelmiä, joihin ei liity pakkosyöttöä. Voiko komissio tehdä viipymättä ehdotuksen direktiiviksi, jolla kielletään ankkojen ja hanhien pakkosyöttö hanhenmaksan valmistuksessa? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2183/00 ja E-2618/00 (11. syyskuuta 2000) Hanhenmaksan tuotantoon kasvatettavien ankkojen ja hanhien suojelua koskevat kaksi suositusta annettiin kesäkuussa 1999 tuotantoeläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen puitteissa. Komissio ja jäsenvaltiot osallistuivat aktiivisesti näiden suositusten laatimiseen ja antamiseen. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa kertomusta käytettiin viitemateriaalina edellä mainittujen suositusten laadinnassa. Suosituksissa tunnustetaan, että lintuja on pidettävä ryhmissä, ja kielletään nykyisin käytettävien pienten yhden linnun häkkien käyttö. Kielto tulee uusien lintusuojien tai vanhojen tilalle asetettavien uusien suojien osalta voimaan 31. joulukuuta 2004 ja kaikkien lintusuojien osalta viimeistään 31. joulukuuta 2010. Suosituksissa vaaditaan myös lisätutkimusta tavoitteena kehittää vaihtoehtoisia menetelmiä, jotka eivät vaadi pakkoruokintaa hanhenmaksan tuotannossa. On sovittu, että kunnes on käytettävissä uutta tieteellistä näyttöä vaihtoehtoisista menetelmistä ja niiden hyvinvointinäkökohdista, hanhenmaksan tuotantoa jatketaan vain siellä, missä se on nykyään käytäntönä ja ainoastaan kansallisen lainsäädännön vaatimusten mukaisesti. Neuvoston direktiivissä 98/58/EY, joka annettiin 20. heinäkuuta 1998(1), säädetään kaikkien tuotantoeläinten suojelun pääperiaatteet yhteisössä. Kyseessä on lainsäädäntöväline tulevien ehdotusten valmistelussa eläinten hyvinvoinnin alalla, ja sillä varmistetaan samaa aihetta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen yhdenmukainen soveltaminen yhteisössä. Nykyisessä direktiivissä käsitellään erityyppisten tuotantoeläinten, hanhenmaksan tuotantoon käytettävät mukaan luettuina, suojeluun sovellettavia hyvinvointivaatimuksia. Eläinten omistajan tai pitäjän on saman direktiivin nojalla varmistettava, että hyvinvointia koskevia vähimmäisvaatimuksia noudatetaan. Komissio tekee tarvittaessa direktiivin 98/58/EY 5 artiklan mukaisesti neuvostolle ehdotuksia, jotka ovat tarpeen edellä mainittujen suositusten yhdenmukaiseksi soveltamiseksi. (1) EYVL L 221, 8.8.1998.