KIRJALLINEN KYSYMYS E-0634/99

esittäjä(t): Roberto Speciale (PSE) komissiolle

(12. maaliskuuta 1999)

Aihe: Etiopian ja Eritrean välinen rajakiista

Etiopian tasavallan ja Eritrean valtion meneillään oleva rajakiistoihin perustuva konflikti on jo aiheuttanut monen siviiliväestöön kuuluvan kuoleman ja pakottanut osan väestöstä maanpakoon.

Kun otetaan huomioon, että väkivaltaisuuksien lisääntymisellä alueella saattaisi olla kielteisiä vaikutuksia koko alueella ja vakavia seurauksia koko Afrikan sarven alueella, ja että pitkittynyt sota saattaisi heikentää paikallisen väestön jo entuudestaan vaikeita elinoloja, Euroopan yhteisön toimielimet ja Italiassa sijaitsevat eritrealaiset ja etiopialaiset yhteisöt (erityisesti Ligurian ja Lombardian alueella) ovat jo ilmaisseet huolestuneisuutensa tämänhetkisten vihamielisyyksien takia.

Tiedustelisin komissiolta seuraavaa:

1. Minkälaisia poliittisia paineita on kohdistettu Etiopian ja Eritrean hallituksiin ja minkälaisia sovittelutarjouksia Euroopan yhteisö ja alueella työskentelevät kansainväliset järjestöt ovat tehneet konfliktin lopettamiseksi mahdollisimman pian?

2. Ovatko kyseessä olevat maat aloittaneet diplomaattiset neuvottelut tämän konfliktin ratkaisemiseksi rauhanomaisesti, kuten Euroopan parlamentti suositti Etiopian ja Eritrean välistä konfliktia koskevassa päätöslauselmassaan(1)?

(1) EYVL C 210, 6.7.1998.

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta

antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0503/99 ja E-0634/99

(14. huhtikuuta 1999)

Unioni, komissio mukaan luettuna, on ilmaissut molempien maiden hallituksille syvän huolestuneisuutensa konfliktista ja maiden välisellä rajalla käytävistä taisteluista. Unioni on vedonnut voimakkaasti molempiin osapuoliin vihollisuuksien ja taistelujen lopettamiseksi. Se on hyödyntänyt kaikkia käytettävissään olevia diplomaattisia keinoja painostaakseen molempia osapuolia mahdollisimman paljon. Toimiin on ryhdytty sekä Addis Abebassa että Asmerassa. Tämän lisäksi unionin puheenjohtajavaltio on vedonnut voimakkaasti kumpaankin hallitukseen kirjeitse ja unioni on antanut asiasta useita lausuntoja. Presidentti Isaiaksen vieraillessa Brysselissä vuoden 1999 tammikuun lopussa komissio toisti, kuinka välttämätöntä on ratkaista konflikti rauhanomaisesti, ja vetosi Eritreaan, jotta tämä hyväksyisi Afrikan yhtenäisyysjärjestön (OAU) puitesopimuksen. Komissio osallistui 19.-20. helmikuuta 1999 troikan vierailuun ja tapasi OAU:n edustajia, Etiopian ulkoministerin sekä Eritrean presidentin. Yhteydenpito on ollut säännöllistä myös komission edustuston ja kyseisten maiden hallitusten välillä sekä komission ja kyseisten maiden suurlähetystöjen välillä Brysselissä.

Useita sovitteluyrityksiä on tehty. Näistä pitkälle menevin on OAU:n aloite. OAU:n valtion- ja hallitusten päämiehet tekivät molempien maiden hallituksille 7.-8. marraskuuta 1998 esityksiä puitesopimukseksi, joka sisältäisi vihollisuuksien lopettamisen, joukkojen vetämisen alueelta sekä alueen demilitarisoimisen ja rajan määrittämisen. Etiopia hyväksyi esitykset vuoden 1998 marraskuussa, mutta Eritrea halusi tarkennuksia useisiin kohtiin ja vaati esityksiin muutoksia. Kysymys Eritrean joukkojen vetämisestä pois miehitetyiltä alueilta pysyi edelleen kompastuskivenä. Eritrea sai (epävirallisesti) OAU:lta vaatimansa täsmennykset vuoden 1999 helmikuun alussa. Sen jälkeen, kun Etiopian joukot olivat hyökänneet Batmen rintamalla, myös Eritrea hyväksyi 27. helmikuuta 1999 OAU:n puitesopimuksen. Niin ikään turvallisuusneuvosto on antanut tukensa OAU:n esityksille, ja Yhdistyneiden Kansakuntien erityislähettiläs Mohamed Sahnoun on käynyt alueella. Kuten edellä mainittiin, myös troikka vieraili alueella 19.-20. helmikuuta.

Unioni on ilmaissut varauksettoman tukensa OAU:n ponnistuksille konfliktin ratkaisemiseksi rauhanomaisesti. Se tukee voimakkaasti OAU:n puitesopimusta ja katsoo, että rauhanomainen ratkaisu on löydettävissä vain, jos molemmat osapuolet hyväksyvät sopimuksen ratkaisun perustaksi.