ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1799/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Espanjan kansallisen vesisuunnitelman rahoittaminen yhteisön varoista Suulliseen kysymykseen H-0466/98(1) saamani (kirjallinen) vastaus oli jo parempi kuin komission aikaisemmat vastaukset. Komissio myöntää nyt, että on olemassa Espanjan "kansallinen vesisuunnitelma", jota FEDER rahoittaa osittain. Koska komission vastauksesta ei kuitenkaan vieläkään käy ilmi, että FEDER on sijoittanut Alquevan patohankkeeseen vain 96,6 miljoonaa ecua, eikä suinkaan 300 miljoonaa ecua. FEDERin rahoituksen sekoittaminen muuhun yhteisön rahoitukseen Alentejon alueella vaikeuttaa ilmiselvästi FEDERin Portugalin ja Espanjan vesihankkeisiin antaman rahoituksen välistä vertailua. Komissio aikoo Espanjan "kansallisen vesisuunnitelman" puitteissa sijoittaa FEDERin välityksellä 13 kertaa enemmän kuin mitä FEDER sijoittaa Alquevan hankkeeseen. Rahoituksen määrässä ei ole mitään valittamista, mutta koska rahoituksen ehdot näissä kahdessa maassa ovat niin erilaiset, kysyn komissiolta vielä kerran seuraavaa: 1. Katsooko komissio käyttäneensä tasapuolisia ja rehellisiä menetelmiä arvioidessaan sijoitusedellytyksiä näissä kahdessa jäsenvaltiossa? 2. Selvittikö komissio Espanjan "kansallisen vesisuunnitelman" vaatimien töiden ympäristövaikutukset erityisesti Guadiana-joen alueella? Entä mihin varotoimiin ryhdyttiin? 3. Voiko komissio toimittaa luettelon suurista allas- ja patohankkeista, joita FEDER ja koheesiorahasto rahoittavat Guadiana-joen alueella, sekä kertoa, kuinka paljon kummastakin rahastosta maksetaan? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-1447/98(2). (1) Euroopan parlamentin keskustelut (toukokuu 1998). (2) EYVL C 386, 11.12.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1715/98 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin aloittama rikkomusmenettely Italiaa vastaan Rooman meijerin myymisen vuoksi Onko komissio saanut uutta tietoa Italian valtiolta ja Rooman kaupungilta Rooman meijerin myymisestä, josta Euroopan unioni aloitti rikkomusmenettelyn? Mihin uusiin toimiin komissio aikoo ryhtyä Rooman kaupungin suhteen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Komissio ei ole saanut mitään uutta, virallista tietoa Italian valtiolta tai Rooman kaupungilta Rooman meijerin myymisestä. Olisi kuitenkin syytä ottaa huomioon, että komission päätöksessä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen, Rooman meijerin saamaa tukea koskeva, menettely annettiin jäsenvaltioille aikaa jättää huomautuksensa asiassa 8. kesäkuuta 1998 mennessä. Tässä vaiheessa komissio odottaa edelleen yllä mainittuun päätökseen liittyviä huomautuksia sekä asianomaisten osapuolten ja muiden jäsenvaltioiden huomautuksia. Vastaanotettuaan ja analysoituaan nämä huomautukset komissio tekee lopullisen päätöksen kyseisistä tuista EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2761/98 esittäjä(t): Xaver Mayer (PPE) komissiolle (3. syyskuuta 1998) Aihe: Riistaeläinten kasvatus maatiloilla Riistaeläinten kasvatus maatiloilla on EU:ssa muodostunut merkittäväksi maatalouden alaksi. Se tarjoaa usein mahdollisuuden hyödyntää alueita, joilla muita hyödyntämisvaihtoehtoja ei ole. EU:ssa noudatettavat erilaiset tuotantomenettelyt sekä yhteisön alhainen omavaraisuusaste aiheuttavat riistaeläinten kasvattajille vakavia ongelmia. Näitä aiheuttaa ennen kaikkea EU:n ulkopuolisista maista tapahtuva halpatuonti mutta myös lupa- ja eläinlääkintämääräysten yhdenmukaistamisen puute. Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1. Katsooko komissio, että eläinten suojelu otetaan Euroopassa riittävässä määrin huomioon riistaeläinten tilakasvatusta koskevissa määräyksissä? Tietääkö komissio kilpailua vääristävistä eroista eri jäsenvaltioiden välillä? Onko komission mielestä tarpeen kytkeä kolmansista maista tapahtuvaan tuontiin tiettyjen tuotanto- ja kasvatusehtojen täyttäminen? 2. Katsooko komissio, että tuotekuvaus "maatilalla kasvatetun riistan lihaa" pitäisi sitoa tiettyihin kasvatus- ja tuotantoehtoihin, jotta tällaiset tuotteet erotetaan niistä tuotteista, jotka on valmistettu maatalouden tuotantoeläinten lihasta? 3. Katsooko komissio, että geeniteknologian käyttö, keinohedelmöitys, alkioiden siirto, eläinten pitäminen sisätiloissa ja sarvien katkaiseminen olisi kiellettävä riistaeläinten tilakasvatuksessa Euroopan laajuisesti sekä kolmansista maista tapahtuvan tuonnin yhteydessä? 4. Katsooko komissio, että kolmansista maista tuotavaan maatilalla kasvatettujen riistaeläinten lihaan ei pitäisi soveltaa riistaeläinten lihan tullia vaan maatalouden tuotantoeläinten lihan tullia? 5. Onko komissio tietoinen siitä, että Uudessa-Seelannissa, Australiassa ja muualla ulkomailla riistakannoissa on esiintynyt paratuberkuloosia? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2245/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Hevosten lääkintä ja hyvinvointi Onko komissio tietoinen, että tammikuussa 2000 voimaan tulevan, tietyt hevosten hoitoon yleisesti käytetyt lääkkeet kieltävän lainsäädännön mukaan urheilu- ja harrastuskäyttöön tarkoitetut hevoset ovat aivan samojen määräysten piirissä kuin elintarviketuotantoa varten kasvatettavat hevoset? Onko komissio ottanut huomioon, että urheilu- ja harrastuskäyttöön tarkoitettujen hevosten eräisiin yleisiin vaivoihin ei ole olemassa vaihtoehtoisia lääkkeitä, ja että uuden lainsäädännön täytäntöönpano saattaa aiheuttaa huomattavan vaaratekijän näiden eläinten hyvinvoinnille? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (25. elokuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Kindermannin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1495/98(1). (1) Katso sivu 42.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1798/98 esittäjä(t): Jessica Larive (ELDR) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Sytyttimien turvallisuus Eurooppalainen EN ISO 9994 -standardi tunnetaan Euroopan unionissa sekä sytyttimien turvallisuustekijöitä koskevan 1996 standardin että yleisen tuoteturvallisuusdirektiivin yhteydessä. Molempien säännösten avulla valvotaan sytyttimien käyttöturvallisuutta. ISO-standardi on vapaaehtoinen ja teollisuuden on noudatettava sitä itsesääntelyperiaatteen mukaisesti. Yhdysvalloissa otettiin 12. heinäkuuta 1994 käyttöön pakollinen turvallisuusnormi ISO-standardin rinnalle. Se edellyttää, että Yhdysvalloissa tuotettujen tai sinne tuotujen sytyttimien on oltava turvallisia lapsille. Säännöksistä huolimatta Euroopan unionissa sattuu yhä tapaturmia, kun tupakansytytin räjähtää tai sytyttää tulipalon lasten leikeissä. Eurooppalaista standardia ollaan juuri tarkistamassa. Tämä on annettu Euroopan standardisointikomitean (CEN) tehtäväksi. 1. Katsooko komissio, että edellä mainitun tarkistamisen yhteydessä olisi sovittava uusista säännöksistä, joiden avulla voitaisiin paremmin estää lasten leikkiminen sytyttimillä? Jos komissio näin katsoo, millaisia näiden säännösten tulisi olla? 2. Katsooko komissio, että sytyttimen liekin enimmäiskorkeutta tulisi rajoittaa? 3. Katsooko komissio, että nk. kuumuuspatsaan tuottava sytytin on otettava mukaan tarkistustoimiin ja että sitä on tutkittava perusteellisemmin? 4. Aikooko komissio varmistaa, että jäsenvaltiot noudattaisivat tehokkaammin eurooppalaista standardia? Jos komissio aikoo näin tehdä, miten se tulee toimimaan? Voisiko komissio ilmoittaa syyn, jos se ei aio varmistaa standardin tehokkaampaa noudattamista? 5. Onko komissiolla, kuluttajan intressit huomioon ottaen, mahdollisuus saada aikaan sitovampi säännös, jos vaikuttaa siltä, että standardia ei noudateta riittävästi eivätkä jäsenvaltiot valvo teollisuuttaan tarpeeksi? 6. Katsooko komissio, että pakollinen turvallisuusnormi olisi - Yhdysvaltain mallia seuraten - tehokkain ratkaisu myös Euroopan unionissa sytyttimien aiheuttamien tapaturmien estämiseksi?
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2015/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Avustus Algarven alueen energiaviraston perustamiselle Algarvessa on suunnitteilla alueellisen energiaviraston perustaminen. Tietooni on tullut, että hankkeen toteuttamisessa on aiemmin ollut joitakin ongelmia. Voiko komissio selvittää mitä mahdollisuuksia sillä on tukea tätä Algarven alueellista hanketta? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Komissio on saanut SAVE II-ohjelman yhteydessä toteutettavan alueiden ja kaupunkien energianhallintatoimistojen perustamiseen liittyvän ehdotuksen perustaa yksi toimisto myös Algarveen. Ehdotus esitettiin yhdessä espanjalaisen Huelvan läänin kanssa. Kaikki tehdyt ehdotukset on käsitelty SAVE II-komitean menettelyjen mukaisesti, mikä takaa mahdollisimman suuren avoimuuden ja tarkkuuden. Valitettavasti tätä hanketta ei ole voitu sisällyttää vuonna 1998 rahoitettavien energianhallintatoimistojen joukkoon.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1444/98 esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: EU:n tuki Suomen lammastalouden kehittämiseen Suomi on tehnyt syksyllä 1997 suunnitelman nykyisellään hyvinkin pienimuotoisen lammastaloutensa kehittämiseksi. Tarkoituksena on nostaa tuotannon määrää niin, että jalostus toimii nykyistä paremmin ja laadukkaammin. Rakennekehittäminen edellyttää myös uusia investointeja. Yksi ongelma lammastalouden kehittämisessä on uuhipalkkioiden pienuus. Suomi on pyytänyt EU:lta tukea nykyistä suurempien palkkioiden maksamiseksi. EU on kuitenkin toistaiseksi ollut asiassa pidättyväinen. Suomessa suurempi uuhipalkkio nähdään välttämättömäksi koko elinkeinon kehittämisen kannalta. Pyydän saada tietää, mitä komissio tekee, että suomalaisille lammastuottajille voitaisiin maksaa sellainen uuhipalkkio, joka edesauttaisi nykyisen pienimuotoisen lammastalouden kehitystä. Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen Suomen lammastalouden ongelmista. Ongelmat ovat luonteeltaan ensisijaisesti rakenteellisia, ja tämän vuoksi Suomi käynnistää komission suostumuksella tiettyjä ohjelmia, joiden tarkoituksena on parantaa alan rakenteita sekä ruhojen laatua. Komissio hylkäsi Suomen pyynnön lisäpalkkion maksamisesta tuottajilleen, koska tämä johtaisi jälleen ei-toivottuun väittelyyn siitä, että palkkion laskemisessa olisi käytettävä alueellisia perusteita. Lampaan- ja vuohenlihajärjestelmässä nykyisin maksettava vuotuinen palkkio korvaa tuottajille aiheutuneet kustannukset keskimääräisen yhteisöhinnan tason mukaisesti. Komissio ei halua, että lammastalous tulisi riippuvaiseksi tällaisista korvauksista, vaan pikemminkin komissio on sitä mieltä, että jos tuottajien halutaan parantavan laatua ja investoivan rakenteellisiin toimenpiteisiin, tähän kannustaa parhaiten näistä toimista johtuvat hintojen nousu ja markkinointimahdollisuuksien lisääntyminen. Komissio ei tämän vuoksi aio tehdä ehdotusta lisäpalkkion maksamisesta suomalaisille lammastuottajille.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2191/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Monseñor José Juan Gerardin kuolema Tietääkö komissio Guatemalan arkkipiispanistuimen alaisen ihmisoikeustoimiston johtajan Monseñor Gerardin traagisesta kuolemasta 26. huhtikuuta 1998? Aikooko komissio tehdä kaiken voitavansa varmistaakseen, että kuolemantapaus tutkitaan perinpohjin ja että syylliset tuodaan oikeuden eteen? Komission jäsenen Manuel Marininkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Euroopan parlamentin 14. toukokuuta 1998 Strasbourgissa pidetyssä täysistunnossa komissio kuuli järkyttyneenä tiedon piispa Gerardin raa'asta murhasta. Tämä järkyttävä tapahtuma on vaikuttanut vääjäämättömästi rauhanneuvotteluihin, jotka melkein puolentoista vuoden kuluttua kestävää rauhaa koskevan rauhansopimuksen allekirjoittamisesta näyttävät yhä olevan hennolla pohjalla. Tämä johtuu suurelta osin hitaasta toteutuksesta, sopimusta vastustavista voimista ja vain harvojen väestön kerrosten osallistumisesta sopimukseen. Komissio vakuuttaa tekevänsä kaiken voitavansa, jotta rauhansopimusten hengen mukaisesti kaikki puutteet oikeusvaltion rakenteiden, erityisesti turvallisuudesta ja oikeushallinnosta vastaavien voimien toiminnassa,, korjataan ja jotta näillä rakenteilla voitaisiin toteuttaa hallituksen tahto kyseisestä rikoksesta vastuussa olevien löytämiseksi ja tuomitsemiseksi oikeudessa ja jotta voitaisiin luoda edellytykset rauhanomaiselle yhteiselämälle. Sillä aikaa komissio seuraa tarkkaavaisesti tapauksen poliisitutkintaa ja syytetoimia sekä asetetun korkean tason komission (joka koostuu ulko- ja sisäasiainministereistä, ylimmästä syyttäjästä, presidentin yksityissihteeristä, ihmisoikeusasioista vastaavasta syyttäjästä, jne.) työtä. Kyseinen komissio perustettiin mm. sitä varten, että luotaisiin kansainvälisen mielipiteen kanssa rikoksen tekijöitä ja siitä vastuussa olevia koskeva suora yhteydenpito.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1714/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Alueiden suojelu Viitaten ihmisiä ja ympäristöä viime päivinä Campaniassa kohdanneeseen onnettomuuteen, ottaen huomioon aiemmin esittämäni kysymykset E-2480/94(1), E-2730/95(2), E-2731/95(3) ja niihin saamani vastaukset ja ottaen huomioon myös, että monet ongelmat ovat yhteisiä useille jäsenvaltioille ja tietyissä tapauksissa ne ovat kansainvälisiä, eikö komissio pidä tarpeellisena ja kiireellisenä 1. pyytää ympäristöviranomaisia laatimaan hydrogeologisia tutkimuksia EU:n alueelta riskialtteimpien alueiden vahvistamiseksi, 2. tehdä tämänhetkisten rajoitettujen valtuuksiensa vuoksi ehdotuksia, että jäsenvaltiot antavat sille valtuudet koordinoida ainakin aluesuunnitteluohjelmia, jotka liittyvät alueiden kehittämisohjelmiin, 3. sisällyttää viipymättä vuoden 1999 alustavaan talousarvioon määräraha tätä tarkoitusta varten, 4. koordinoida kansalaisten suojelusta vastaavat järjestöt ja yhteistyöpolitiikkaan, joka määritetään kolmannen pilarin kehyksessä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 1998) 1. Euroopan ympäristökeskus on ensisijassa ympäristön tilasta tietoja keräävä elin. Ehdotettu tehtävä ylittäisi sen tämänhetkisen toimeksiannon, toimivallan ja rahoituksen. 2. ja 3. Jäsenvaltiot ja komissio laativat parhaillaan pitkän aikavälin strategista suunnitelmaa Euroopan aluekehityksestä (SDEC). Suunnitelman tavoitteena on erityisesti kehittää yhtenäinen näkemys Euroopan alueesta. Suunnitelmaan liittyvä ensimmäinen hanke esitettiin hyväksyttäväksi Alankomaiden puheenjohtajakaudella kesäkuussa 1997, ja siihen liittyy lukuisia poliittisia ehdotuksia, joista jotkut koskevat aluesuunnittelua, vesihuoltoa ja yleisemmin luonnononnettomuuksien huomioon ottamista. On kuitenkin syytä korostaa, että tässä ohjeellisessa suunnitelmassa vaaditaan niin kansallista kuin alueellista aluesuunnittelua koskevan toimivallan säilyttämistä ennallaan ja suositellaan tämän alan yhdentämisen parantamista ja yhteistyön tehostamista. 4. Pelastuspalvelun alalla tehtävä yhteistyö kuuluu yhteisön toimivaltaan EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan t kohdan mukaisesti, joten se järjestetään perustamissopimuksen ensimmäisen pilarin mukaisesti. Tässä tarkoituksessa neuvosto hyväksyi 19 päivänä joulukuuta 1997 yhteisön toimintaohjelman pelastuspalvelun alalla(4). Yhden ohjelmaan kuuluvan hankkeen tavoitteena on määritellä onnettomuuksien torjuntaa koskevat suuntaviivat, joita kaikki jäsenvaltiot voisivat noudattaa ehkäistääkseen mahdollisimman tehokkaasti erityisesti Campanian kaltaisilla vuoristoalueilla syntyvät onnettomuudet. (1) EYVL C 81, 3.4.1995, s. 37. (2) EYVL C 79, 18.3.1996, s. 18. (3) EYVL C 79, 18.3.1996, s. 18. (4) Neuvoston päätös 98/22/EY, 19.12.1997. EYVL L 8, 14.1.1998.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1627/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (27. toukokuuta 1998) Aihe: Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva viides puiteohjelma (rahoitusohje) Viitteet: "Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2000)" ja "Muutettu ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002") (KOM(97) 0439 lopull. - 97/0119 COD - 97/0120 CNS)(1). Voiko komissio varmistaa, että puiteohjelman ja yhteisön ulkopuolisen eurooppalaisen yhteistyökehysten, erityisesti Eurekan ja COST:n välinen vuorovaikutus on tiivistä, ja kehittää alueittain tehdyn tutkimuksen perusteella toimen, joka jakautuu seuraaviin maihin: KIE-maat, Välimeren maat, UIV-maat, Aasian ja Latinalaisen Amerikan dynaamisen talouden maat, kehitysmaat ja teollistuneet yhteisön ulkopuoliset maat? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 1998) Yhteistyöpolitikka ja yhteistyön välineet muiden tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) yhteistyörakenteiden ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa määritellään ehdotuksessa, joka koskee erityisohjelmaa "Yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen"(2). Tämän erityisohjelman aihealueen C keskeinen osa-alue on koordinointi COSTin ja Eurekan kanssa, jotta voidaan käyttää entistä paremmin hyödyksi niiden ja puiteohjelman toisiaan täydentävät tekijät. Komissio voi siis vastata myöntävästi parlamentin jäsenen kysymyksen ensimmäiseen osaan. Mitä tulee kysymyksen toiseen osaan, komissio on ehdottanut seuraavan yhteistyöjärjestyksen soveltamista EU:n ulkopuolisiin maihin mainitun erityisohjelman aihealueen A tietyillä aihealueilla: - liittymistä edeltävässä vaiheessa olevat valtiot - uudet itsenäiset valtiot ja Keski- ja Itä-Euroopan maat, jotka eivät ole liittymistä edeltävässä vaiheessa - Välimeren alueen kumppanit - (kehitysmaihin kohdistuva) kehittämistutkimus - voimakkaasti kasvavat kansantaloudet ja teollisuusmaat. Tämä järjestys on määritelty nykyisen puiteohjelman aikana saatujen kokemusten, yhteisön suhteissa tiettyjen EU:n ulkopuolisten maiden ryhmiin tapahtuneen kehityksen, EU:n ulkopuolisten maiden viranomaisten kanssa käydyn TTK-politiikkaa koskevan vuoropuhelun sekä tiettyihin maihin kohdistuvien tutkimusten perusteella. Se on pääosiltaan yhdenmukainen parlamentin jäsenen kysymyksessä esitetyn järjestyksen kanssa (voimakkaasti kasvavat kansantaloudet sijaitsevat Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa). Ainoa ero on se, että eri tavoitteiden ja välineiden vuoksi komission ehdotuksessa erotetaan jäsenyyttä edeltävässä vaiheessa olevat maat (Kypros ja 10 KIE-maata) maista, jotka eivät ole jäsenyyttä edeltävässä vaiheessa ja jotka on sisällytetty samaan ryhmään uusien itsenäisten valtioiden kanssa. (1) EYVL C 291, 25.9.1997, s. 15-16. (2) KOM(98) 305 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2009/98 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Pohjois-Malin tilanne Mitkä ovat Pohjois-Malissa toteutettavat komission kehityshankkeet ja miten pitkälle hankkeissa on tähän mennessä edetty? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (4. elokuuta 1998) Yhteisö on edelleen tärkein kehitysyhteistyökumppani Malin pohjoisosissa. Kyseisellä alueella parhaillaan toteutettaviin toimiin on seitsemänteen Euroopan kehitysrahastoon (EKR) sisältyvästä maaohjelmasta myönnetty rahoitusta yhteensä noin 22 miljoonaa ecua. Toimet keskittyvät toisaalta taloudellisen toiminnan elvyttämiseen ja luonnonvarojen sekä tuotantovälineiden suojeluun (aavikoitumisen estäminen, karjankasvatusalueiden kehittämisohjelma, Crédit initiative -tukirahastolle annettava tuki) ja toisaalta sekä sosiaalisten (peruskoulutus ja terveysalan koulutus) että taloudellisten perusrakenteiden kohentamiseen. Näiden erityishankkeiden ohella toteutettava pienimuotoisten hankkeiden ohjelma edistää osaltaan näiden tavoitteiden toteutumista. Lisäksi annetaan institutionaalista tukea talousarviotukena maan pohjoisosien hallintoviranomaisille (rakennesopeutusohjelman vastikevaroista) ja tukea pohjoisille alueille suunnatun avun yhteensovittamiseen (Gaosta käsin annettava tekninen apu). Valmisteilla on uusi rahoituspäätös, joka koskee maan pohjoisosien kehittämistoimien yhteensovittamiseen tarkoitetun institutionaalisen tuen ohjelmaa (1,85 miljoonaa ecua). Sen avulla pyritään lisäämään kyseisten alueiden viranomaisten suunnittelu- ja yhteensovittamismahdollisuuksia ja yhdenmukaistamaan eri toimijoiden toimintatapoja. Lisäksi komissio päätti vuoden 1996 lopussa rahoittaa talousarviosta (elintarviketurvan ja -avun budjettikohta) elintarviketurvaan liittyviä tukitoimia, joiden tarkoituksena on edistää rauhan vakiinnuttamista ja sotilaallisen selkkauksen jälkeistä jälleenrakennusta. Hankkeeseen käytetään 2 miljoonaa ecua 18 kuukauden aikana ja sen tavoitteena on selkkauksesta kärsimään joutuneiden väestöryhmien (varattomat, hätäsiirtolaiset tai pakolaiset) jälleensijoittaminen. Tarkoituksena on toteuttaa kunnostustyöt alueittain (vedenottopaikkojen kunnostaminen, erilaisen tuotantotoiminnan kuten karjankasvatuksen ja vihannesviljelyn elvyttäminen) ja toteuttajina ovat kyseisillä alueilla jo toimivat valtiosta riippumattomat järjestöt. Lopuksi voidaan todeta, että komissiolla on avustustoimintaa Pohjois-Malissa kolmella painopistealueella (terveydenhuolto sekä vesi- ja elintarvikehuolto). Näihin toimiin on myönnetty rahoitusta noin 7 miljoonaa ecua (vuodesta 1996 vuoden 1998 puoliväliin) ja niitä voitaneen jatkaa vuoden 1998 heinäkuussa 5 miljoonan ecun lisärahoituksen turvin.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1140/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: EMOTR:n 10 artikla/Azorit Portugalin Azorit on erittäin syrjäinen alue, jolle on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa annettu erityisasema. Pyydän komissiota selvittämään, kuinka paljon tämä alue on saanut yhteisön tukea EMOTR:n 10 artiklan perusteella vuosina 1994-1999 ja millaisia tukia komissio kaavailee rahoituskaudelle 2000-2006. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 1998) Meneillään olevalla rahoituskaudella 1994-1999 Azorien alue ei ole osallistunut neuvoston asetuksen (ETY) 2052/88 soveltamisesta annetun asetuksen (ETY) 4254/88 muuttamisesta Euroopan aluekehitysrahaston osalta 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetun asetuksen (ETY) 2083/93 10 artiklan nojalla(1) hyväksyttyihin hankkeisiin. Seuraavalla rahoituskaudella 2000-2006 kaavaillaan uutta luovan toiminnan ja pilottihankkeiden tukemisen jatkamista. Komission ehdotuksen(2) mukaan enintään 0,7 prosenttia rakennetuista kohdennetaan tähän tarkoitukseen. Minkään alueen osuutta kokonaistuesta ei ole mahdollista arvioida. (1) EYVL L 193, 31.7.1993. (2) KOM(98) 131 lopullinen.