ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2900/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Osuustoiminnalliset järjestöt Osuustoiminnallisten järjestöjen velkoja koskevalla lainsäädännöllisellä järjestelyllä (laki n:o 2538/97 velkasaneerauksesta) Kreikan hallitus poisti päiväjärjestyksestä pitkään hoitamatta olleen, maan eri hallitusten ja osuustoiminnallisten järjestöjen välisen ongelman, joka oli syntynyt siksi, että osuustoiminnalliset järjestöt olivat ottaneet kantaakseen Tshernobylin tuhoamien tuotteiden keräämisestä ja sosiaalipolitiikan harjoittamisesta hallitusten puolesta koituneet kustannukset, mutta hallitukset olivat kieltäytyneet hoitamasta ajoissa tästä koitunutta velkaongelmaa. Osuustoiminnallisten järjestöjen velkojen järjestely, jonka komissio katsoo vääristävän kilpailua, on oikeastaan hallitusten vuosina 1981-95 kertyneiden vastuiden järjestelyä, sillä nämä velat ovat itse asiassa sosiaalipolitiikan harjoittamista varten annettujen lainojen viivästyskorkoja. Jos komissio ei hyväksy asiaa koskevaa lakia, sen voidaan katsoa asettuvan yksityisten yritysten puolelle ja sosiaalialan yrityksiä vastaan sen lisäksi, että tämä olisi kova isku osuustoiminnallisille järjestöille. Komission tulisi myös ottaa huomioon, että juuri nyt, kun on meneillään vakava yritys järjestellä osuuskuntien velat luottojärjestelmässä ja saneerata osuuskunnat, jotta ne voisivat hoitaa merkittävää tehtävää YMP:n uudistamisesta ja markkinoiden vapauttamisesta kärsivien maataloustulojen säilyttämisessä sekä Kreikan maataloussektorin kehittämisessä, ei tulisi tehdä mitään päätöstä, joka hankaloittaisi tätä prosessia. Komissiolta kysytään: Onko se harkinnut tarkasti kaikkia osuuskuntien velkojen anteeksiantamista koskevan lain hylkäämiseen liittyviä seikkoja? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Komissio päätti aloittaa 8. huhtikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaiset tutkimukset Kreikan lakiin n:o 2538/97 sisältyvistä tukitoimenpiteistä. Tässä menettelyssä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, että useat tukitoimet, mukaan lukien kysyjän mainitsemat velkojen poistamiset, eivät ole perustamissopimuksen mukaisia. Komissio tulee saamaan Kreikan hallituksen ja muiden mahdollisten kolmansien osapuolien huomautukset, ja tarkasteltuaan saamiaan tietoja komissio tekee näitä tukitoimenpiteitä koskevan lopullisen päätöksen.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3171/98 esittäjä(t): Marlies Mosiek-Urbahn (PPE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Hessenin osavaltiolle maksettava EU:n tuki sosiaali- ja aluerahastosta Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat EU:n antamaa taloudellista tukea Hessenin osavaltion taloudellista ja alueellista kehitystä varten: 1. Miten paljon tämä alue sai rakennetukea EU:lta vuonna 1997, rahastoittain ja yhteisöaloitteittain eriteltynä? 2. Miten suuri osuus tästä tuesta myönnettiin maatalousalalle? 3. Miten monta työpaikkaa Hessenin osavaltiossa luotiin EU:n taloudelliseen ja alueelliseen kehittämiseen tarkoitetun tuen avulla vuonna 1997? 4. Miten paljon vastaavat alueet yhteisön muissa jäsenvaltioissa saivat EU:n rakennetukea? 5. Miten monta työpaikkaa vastaavilla alueilla yhteisön muissa jäsenvaltioissa luotiin EU:n taloudelliseen ja alueelliseen kehittämiseen tarkoitetun tuen avulla vuonna 1997? Komission jäsenen Jacques Santerkomission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1882/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Pk-yritykset Komission kertomuksessa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta (KOM(97) 610 lopull.) kuvataan sivulla 56 lyhyesti EUROPARTNERIAT- ja INTERPRISE -kumppanuusohjelmia, joilla edistetään pk-yritysten kansainvälistä yhteistyötä. Suurin osa näistä tapahtumista on alle 500 työntekijän pk-yritysten järjestämiä ja ne puolestaan toimivat yhteistyössä muiden alueen ja raja-alueiden pk-yritysten kansainvälistämiseksi sekä niitä ympäröivän palvelualan rikastuttamiseksi ja kehittämiseksi. Mitä mieltä komissio on erityisen ohjelman toteuttamisesta rakennerahastotukikelpoisten alueiden talouden kehittämiseen tarkoitettujen tapahtumien tukemiseksi? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Europartenariat-ohjelma rahoitetaan Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen 10 artiklan sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan kolmannen monivuotisen ohjelman perusteella. Europartenariat-ohjelman tarkoituksena on edistää (tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 mukaisesti) rakennerahastotukikelpoisten alueiden taloudellista kehitystä tukemalla pk-yritysten kansainvälistä yhteistyötä. Ohjelma tarjoaa yrityksille tilaisuuden tavata mahdollisia yhteistyökumppaneita sekä keskustella ja neuvotella mahdollisista yhteistyösopimuksista. Vuosittain järjestetään kaksi tällaista tilaisuutta. Lisäksi osallistumista messuille ja näyttelyihin saatetaan tukea rakennerahastoista rahoitettavissa ohjelmissa tiettyjen erityisehtojen mukaisesti. Uutta toimintakautta (2000-2006)(1) koskevien komission ehdotusten mukaisesti tämäntyyppisen toiminnan tukeminen on jatkossakin mahdollista ainoastaan kyseisillä alueilla. Tämän lisäksi vahvistetaan yhteisön Interreg-aloiteohjelmaa, erityisesti sen kansainvälistä yhteistyötä koskevaa osaa, jonka avulla voidaan myös tukea messuja ja näyttelyitä. Tämän vuoksi komissio ei pidä tarpeellisena arvoisan parlamentin jäsenen esittämän erityisen välineen toteuttamista. (1) EYVL C 176, 9.6.1998.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3905/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Öljymyllyjen tuottavuuskertoimen laskeminen Uudessa oliiviöljyn tuotantotuen soveltamisasetuksessa on määritelty öljymyllyjen tuottavuuskertoimet. Jatkuvassa kaksivaiheisessa tuotantosyklissä se on arvioitu 0,70:ksi (oikeampi luku olisi 0,80). Käsiteltäessä oliiveja kaksivaiheisella uuttamismenetelmällä, ne hajoavat öljyksi sekä toisaalta jäteuutteeksi ja oliivin puristusjätteeksi. Näiden summan tulisi olla 100%. Jos oliivin keskimääräiseksi öljypitoisuudeksi arvioidaan noin 20%, puristusjätteen osuuden tulisi olla 80%. Jos pitäydytään kertoimessa 0,70, silloin joko oliivien öljypitoisuus on 30% tai sitten hyväksytään oliivien todellista suurempi sisäänkirjaaminen öljymyllyihin? Tähänkö oikeastaan pyritäänkin?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3721/98

esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle

(24. marraskuuta 1998)

Aihe: EU:n rahoittamat ohjelmat Filippiinien Catanduanesin maakunnassa

Voiko komissio ilmoittaa, mitä EU:n rahoittamia ohjelmia on tällä hetkellä käynnissä Filippiinien Catanduanesin saarimaakunnassa?

Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus

(9. joulukuuta 1998)

Komissio rahoittaa parhaillaan yhtä hanketta Catanduanesin maakunnassa Luzonin eteläosassa (alue V). Kyseessä on Cataduanesin maatalouden tukiohjelma (CATAG) (viite ALA/92/38, budjettikohta B7-3000).

Ohjelma käynnistettiin vuonna 1994. Sen oli alunperin tarkoitus kestää viisi vuotta. Toistaiseksi siihen on investoitu 10 miljoonaa ecua. Lisäksi askettäin myönnettiin 5 miljoonaa ecua ohjelman asianmukaiseksi päättämiseksi vuoteen 2002 mennessä. Täytäntöönpano toteutetaan yhteistyössä maatalousministeriön sekä paikallisten maanviljeljöiden ja kalastajien järjestöjen kanssa. Hanketta johdetaan Viracissa sijaitsevasta toimistosta, josta vastaavat yhteisesti sekä kansalliset että eurooppalaiset päälliköt. Eri puolelle saarta on perustettu neljä pientä aluetoimistoa avustamaan kenttätoimissa.

Hankkeen tarkoituksena on avustaa maaseutuyhteisöjä kasvattamaan kestävällä tavalla viljelyn ja kalastuksen tuotostaan. Samalla ne saavat tilaisuuden nostaa tuloja ja kartuttaa ylijäämää. Ohjelma perustuu yhteisöpohjaiseen alhaalta ylös rakentuvaan kestävän kehityksen toimintamalliin, joka liittyy elinkelpoisten markkinajohteisten taloudellisten mahdollisuuksien kehittämiseen. Ohjelmassa keskitytään ensinnäkin maaseudun tuotantomenetelmien ja infrastruktuurin kohentamiseen tuotantoa tehostamalla, viljelykasveja, karjaa ja kalastusta monipuolistamalla sekä koulutuspalveluita ja viljelijäjärjestöjä laajentamalla. Ohjelma painottuu myös riippumattoman ja elinkelpoisen omarahoituslaitosten perustamiseen, jotta paikallisyhteisön jäsenet voivat sekä säästää että saada luottorahoitusta ja näin ollen kehittää ja hoitaa omia varojaan tehokkaammin omavaraisina yrittäjinä.

Ohjelma on lievittänyt osaltaan onnistuneesti köyhyyttä, luonut työpaikkoja, edistänyt oikeudenmukaista kasvua ja kehittänyt ympäristön kannalta kestävää taloudellista toimintaa Catanduanesin maakunnassa. Filippiinejä koetelleet hirmumyrskyt, erityisesti niistä viimeisin ja tuhoisin Catanduanesin maakuntaan 21.-23. lokakuuta 1998 iskenyt Loleng/Bads, vaativat paljon ihmisuhreja ja aiheuttivat vakavia aineellisia vahinkoja. Komissio rahoitti hätäapua koskevan toimen elintarvikkeiden ja ensiaputarvikkeiden jakamiseksi. Se oli määrältään 700 000 ecua, joka kanavoitiin useiden eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen kautta.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4038/98 esittäjä(t): Wilfried Telkämper (V) komissiolle (8. tammikuuta 1999) Aihe: Ylä-Reinillä sijaitsevan elsassilaisen Fessenheimin ydinvoimalan (Electricité de France, EDF) toiminnasta aiheutuvat vaarat Elsassilaisen Fessenheimin ydinvoimalan toinenkin yksikkö oli suljettava 11. joulukuuta 1998 jäähdytyskiertojärjestelmän taipuisan metalliosan vioittumisen vuoksi. Ydinvoimalan ensimmäinen yksikkö oli jo suljettu samasta syystä vuoden 1998 elokuussa. Missä määrin komissio on tietoinen Fessenheimin ydinvoimalan häiriöiden laadusta, laajuudesta ja seurauksista? Pitääkö se tarpeellisena sitä, että riippumaton asiantuntijaryhmä tarkistaa voimalan ja sen turvajärjestelmän, jotta Sveitsin, Saksan ja Ranskan kansalaisille voidaan taata riittävä suoja riskejä vastaan? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 1999) Fessenheimin ydinlaitoksen ensimmäisen yksikön uudelleenkäynnistämisen valmistelujen yhteydessä huomattiin 11. joulukuuta 1998, että yksikön suojarakennuksen ruiskutusjärjestelmän taipuisat metalliosat olivat vioittuneet, ja ne päätettiin vaihtaa. Myös toisen yksikön taipuisat metalliosat tutkittiin välittömästi, ja niissäkin todettiin samantapaisia vaurioita. Turvallisuuden takaamiseksi ja onnettomuuksien ehkäisemiseksi voimalan johto päätti pysäyttää myös toisen yksikön ja korjauttaa vauriot. Korjaustyöt sujuivat suunnitelmien mukaisesti, ja toinen yksikkö käynnistettiin uudelleen 28. joulukuuta. Myös ensimmäisen yksikön uudelleenkäynnistämisen valmistelua päästiin jatkamaan. Ensimmäisen yksikön pitäisi olla toimintavalmis tammikuun puolivälissä 1999. Ranskan turvallisuusviranomaiset vastaavat ydinvoimaloiden toimiluvista sekä ydinvoimaa koskevien turvallisuusmääräysten ja oikeiden toimintatapojen noudattamisesta Ranskassa.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2643/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Sudanin nälänhädän uhrien auttaminen Voiko komissio kertoa pääpiirteittäin, millaisiin toimiin on ryhdytty Etelä-Sudanin nälänhädän uhrien auttamiseksi, ja ovatko saatavana olevat budjettiresurssit rajoittaneet EU:n avustustoimia? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Komissio on vuonna 1998 tekemillään uusilla päätöksillä kanavoinut Sudanille humanitaarista apua tähän mennessä 54,8 miljoonan ecun arvosta. Tämä määrä jakaantuu seuraavasti: - 11,8 miljoonaa ecua (maaliskuu): YK:n lastenavun rahastolle (UNICEF), Punaisen Ristin kansainväliselle komitealle sekä eri kansalaisjärjestöille, - 33 miljoonaa ecua (heinäkuu): komission elintarvikeavun yksiköstä avustus Maailman elintarvikeohjelmalle, - 10 miljoonaa ecua (elokuu): YK:n lastenavun rahastolle (UNICEF), Punaisen Ristin kansainväliselle komitealle sekä eri kansalaisjärjestöille. Lisäksi vuoden 1998 osalta on otettava huomioon seuraavat komission avustukset: Maailman elintarvikeohjelmalle myönnetty 6,7 miljoonan ecun lahjoitus, josta päätettiin jo vuonna 1997 ja joka pantiin täytäntöön tänä vuonna, sekä Sudania koskevien Euroopan yhteisön humanitaarisen toimiston toimenpiteiden vuosikustannukset, noin 2,5 miljoonaa ecua. Parhaillaan on tarkasteltavana lisäksi 10 miljoonan ecun avustuksen myöntäminen Maailman elintarvikeohjelmalle. Nämä avustukset merkitsevät sitä, että komissio on Yhdysvaltain ohella toinen kahdesta suurimmasta Sudaniin humanitaarista apua toimittavasta lahjoittajasta. Budjettivarojen saatavuus käyttöön oli jonkin aikaa askarruttava kysymys komission kautta kanavoitavan avun osalta. Tämä ei kuitenkaan estänyt huomattavien avustusten kanavoimista Maailman elintarvikeohjelmalle komission elintarvikeavun ja elintarviketurvan yksiköstä. Siitä asti, kun on saatu käyttöön neljännen Lomén yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan mukaiset varat, on ollut käytettävissä riittävästi budjettivaroja avustusten lisäämiseen.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3965/98 esittäjä(t): John Iversen (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Zoonoosidirektiivi Zoonoosidirektiivistä esittämääni kysymykseen H-0943/98(1) antamassaan vastauksessa komissio myöntää, että zoonoosidirektiivi on pantu jäsenvaltioissa täytäntöön puutteellisesti ja epätyydyttävästi ja että zoonoosiraportointijärjestelmää voidaan merkittävästi parantaa. Siksi on vaikea ymmärtää, että komissio aikoo esittää ehdotuksen, jonka on määrä antaa sille lisää aikaa harkita, mitä pitäisi tehdä. Tämä ei ole kohtuullista. Komissio on velvollinen varmistamaan, että EU:n määräykset pannaan täytäntöön, ja zoonoosidirektiivin puutteellisen täytäntöönpanon on viipymättä johdettava siihen, että komissio kohdistaa seuraamuksia niihin jäsenvaltioihin, jotka eivät ole panneet direktiiviä täytäntöön. Eikö komissio katso, että kansanterveydelliset seikat edellyttävät, että zoonoosidirektiivi pannaan täytäntöön ilman lisäviivytyksiä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastauksiin, jonka komissio esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3175/98(2) esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3865/98 ja rouva Riis Jørgensen(3). (1) Sanatarkat istuntoselostukset (marraskuu 1998). (2) EYVL C 325, 12.11.1999, s. 2. (3) EYVL C 297, 15.10.1999.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3471/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Kalastuksen sääntely lounaisella Atlantilla Euroopan komissio ilmoitti 26. tammikuuta 1998 antamassaan vastauksessa kirjalliseen kysymykseeni E-3951/97(1), joka oli laadittu Euroopan yhteisön Arpón-aluksen pysäyttämisen johdosta ja perustui tarpeeseen selventää Argentiinan yksinoikeutettua talousvyöhykettä (ZEE), että "Euroopan yhteisö ja Argentiina pyrkivät yhdessä luomaan monenkeskisen yhteistyöjärjestelmän lounaisen Atlantin avomeren luonnonvarojen hallinnoimiseksi ja suojelemiseksi. Komissio aikoo sopivimpana ajankohtana ottaa tässä yhteydessä esiin tämän kysymyksen." On kulunut kuitenkin aikaa ilman että tässä kysymyksessä on saavutettu merkittävää edistystä. Alueella jatkuu sen vuoksi oikeudellinen turvattomuus, koska Argentiinan ZEE on puutteellisesti rajattu. Monenkeskisen kansainvälisen järjestön (SAFO) perustaminen tälle alueelle on tae yhteisön kalastuksen kehittymiselle kansainvälisillä vesillä. 1. Voiko komissio tiedottaa neuvottelujen nykytilasta? 2. Mitkä syyt ovat estäneet kyseisten neuvottelujen merkittävän edistymisen? 3. Milloin komissio uskoo neuvottelujakson päättyvän ja milloin voidaan siirtyä SAFO:n perustamiseen? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Neuvosto antoi 19. tammikuuta 1998 komissiolle valtuudet aloittaa neuvottelut tietyillä Lounais-Atlantin avomeren vesillä liikkuvien kalavarojen hoito-ohjelman luomiseksi. Komissio on tästä lähtien ollut asiassa yhteydessä Argentiinan viranomaisiin, jotta hoito-ohjelman sisältö ja rakenne voitaisiin parhaalla mahdollisella tavalla mukauttaa asianomaisen alueen ominaispiirteisiin. Tällaisia neuvotteluja käydään säännöllisesti. Koska tavoitteena on monenvälisen järjestelmän käyttöön ottaminen, komissio aikoo sopivana ajankohtana kutsua kaikki osapuolet koolle monenväliseen kokoukseen. (1) EYVL C 310, 9.10.1998, s. 5.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3821/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Liettuan liittyminen Euroopan unionin jäseneksi Euroopan komission tekemissä arviointikertomuksissa Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden kuluneena vuonna saavuttamasta kehityksestä päätellään, että Liettua voisi aloittaa liittymisprosessin vuoden 1999 lopulla, mutta että sen on ponnisteltava edelleen täyttääkseen Kööpenhaminassa vahvistetut kriteerit. Tietääkö komissio, mitä taloudellisia ja poliittisia seurauksia voi olla sillä, että Liettua ainoana kolmesta Baltian maasta jäisi liittymisprosessin ulkopuolelle huolimatta edistyksestä, jonka komissiokin tunnustaa? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 1999) Komission määräaikaiskertomukset jäsenyyttä hakeneiden maiden edistymisestä yhteisön jäseneksi valmistautumisessa on tehty Luxemburgissa ja Cardiffissa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmien mukaisesti, joissa pyydettiin erityisesti soveltamaan samoja edellytyksiä kaikkiin jäsenyyttä hakeneisiin maihin. Wienissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti sen, että kaikkia maita jatkossakin arvioidaan niiden omien ansioiden mukaan. Komission vuonna 1998 tekemän määräaikaiskertomuksen päätelmissä Liettuan edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa ei kyseenalaisteta mahdollisuutta ehdottaa vuoden 1999 loppuun mennessä neuvottelujen aloittamista Liettuan kanssa. Tämä kuitenkin riippuu siitä, miten nopeasti ja tehokkaasti Liettua sitoutuu selvittämään kertomuksessa mainitut kysymykset.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3447/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Euroopan tekstiiliteollisuus Viittaan komission tiedonantoon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Toimintasuunnitelma Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi (KOM(97) 0454 lopull.) ja pyytäisin kanavoimaan olennaisen osan tulevasta TTK-puiteohjelmasta innovaatioiden tukemiseen, informaatiotekniikoiden luomiseen ja käyttöön (CRAFT-menetelmät, innovaatioiden Eureka). Tekstiili- ja vaatetusalan on myös voitava hyötyä uusista rahoitustoimista, kuten "Kasvu ja työllisyys", joista päätettiin Luxemburgin huippukokouksessa yritysten välisen yhteistyön, yritysten perustamisen ja kehittämisen sekä uusien tekniikoiden käyttöönoton edistämiseksi.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3199/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: EUn kalastusalaa koskeva kysely Kuten yleisesti tiedetään komissio päätti muutama kuukausi sitten tehdä kyselyn useille Euroopan unionin kalastusalan työntekijä- ja työnantajajärjestöille. 1. Mille järjestöille tämä kysely lähetettiin kussakin jäsenvaltiossa, ja kuinka moni niistä vastasi? 2. Mille järjestöille kysely osoitettiin Portugalissa, ja mitkä niistä vastasivat? 3. Oliko Portugalissa joitakin tahoja, jotka lähettivät kannanottonsa, vaikka kyselyä ei niille alunperin osoitettukaan? Jos vastaus on myönteinen, niin kuinka monta niitä on ja keitä ne ovat? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Komissio lähetti maaliskuussa 1998 kaikkiaan 347 kyselykaavaketta aiheesta "yhteinen kalastuspolitiikka vuoden 2002 jälkeen" kalastajajärjestöille, jalostuksen, kaupan, vesiviljelyn ja tieteellisen tutkimuksen toimijoille, ammatti- ja kuluttajajärjestöille sekä ympäristöalan järjestöille. Kaavakkeiden vastaanottajat oli valittu yhdessä kunkin jäsenvaltion kanssa. Komissio sai kyselyyn 172 vastausta. Portugalissa kysely lähettiin 39:lle järjestölle, joista kaksi palautti vastauksen. Lisäksi eräs järjestö, jonka mielipidettä ei ollut suoraan kysytty, lähetti komissiolle reaktionsa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3656/98

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle

(7. joulukuuta 1998)

Aihe: EU:n ja WTO:n monenkeskiset neuvottelut

EU:n ja WTO:n väliset suhteet ovat edelleen pahasti kesken palveluiden alalla, sillä tähän asti meri- ja ilmakuljetuksia sekä audiovisuaalialaa koskevat neuvottelut ovat jääneet tuloksettomiksi.

Minkälaista strategiaa EU:n tulee komission mukaan noudattaa WTO:n kanssa vuoden sisällä alkavissa monenkeskisissä neuvotteluissa, jotta sopimus saataisiin aikaan?

Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus

(15. tammikuuta 1999)

Yhteisö pyrkii saamaan aikaan kokonaisvaltaiset neuvottelut, jotka kattavat kaikki kysymykset ja kaikki palvelualat ilman etukäteen tehtäviä poissulkemisia. Tässä vaiheessa olisi kuitenkin ennenaikaista päättää etenkin aloja koskevista tärkeysjärjestyksistä eikä komissio voi vielä arvioida yksityiskohtaisesti neuvottelutavoitteita seuraavalle monenväliselle neuvottelukierrokselle. Tässä suhteessa viime aikoina on käyty tiiviitä neuvotteluja jäsenvaltioiden ja teollisuuden kanssa erityisesti kuljetus- ja audiovisuaalialalla. Uruguayn kierroksen lopussa näiden alojen osalta saatiin aikaan sopimus, jonka soveltamisala on kuitenkin rajallinen.

On myönnettävä, että sopimus palvelujen kaupasta (GATS) ei nykyään kata riittävästi kuljetuspalveluja. Vaikka Uruguayn kierroksen tuloksena meriliikennepalvelut sisältyvätkin GATSin soveltamisalaan, erityisistä sitoumuksista ei saatu aikaan mitään sopimusta, joka olisi taannut kyseisen palvelualan tyydyttävän vapauttamisen. Tämän vuoksi GATSin mukaisen vapauttamisen perusperiaatteita (markkinoillepääsyn ja kansallisen kohtelun periaatteet) ei tässä vaiheessa noudateta tehokkaasti. Tätä tilannetta voidaan parantaa, sillä meriliikennepalveluja koskevien neuvottelujen odotetaan alkavan uuden neuvottelukierroksen puitteissa.

Lentoliikenteen osalta GATSin nykyiseen soveltamisalaan eivät kuulu liikennöintioikeudet eivätkä niiden harjoittamiseen välittämästi liittyvät palvelut. Näin ollen kansainvälisten lentoliikenteen palvelujen tarjontaa sääntelevät edelleenkin kahdenväliset sopimukset. Uruguayn kierroksen aikana useimmat WTOn jäsenet tarjosivat vain sitoumuksia lentoliikenteen liitännäispalveluista, jotka on lueteltu GATSin lentoliikenteen palveluja koskevassa liitteessä (lentokoneiden korjaus- ja huoltopalvelut, tietokonepohjainen varausjärjestelmä, lentoliikenteen palvelujen myynti ja markkinointi).

Uruguayn kierroksen tuloksena GATS kattaa myös audiovisuaalialan. Kyseisen kierroksen aikana yhteisö ja sen jäsenvaltiot eivät kuitenkaan antaneet mitään audiovisuaalialan palveluja koskevia sitoumuksia vaan ne tekivät joukon poikkeuksia GATSin suosituimmuuskohteluperiaatteesta säilyttääkseen kukin omat audiovisuaalialaa koskevat politiikkansa. Selvä enemmistö WTOn jäsenistä noudatti samaa lähestymistapaa. Tätä alaa koskeva neuvotteluprosessi on parhaillaan aloitettu ja sen tulokset otetaan huomioon valmisteltaessa strategiaa tuleville WTOn puitteissa käytäville monenvälisille neuvotteluille.