ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3397/02 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle. Viininviljelyalueiden pieneneminen Italiassa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0066 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3397/02 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2002) Aihe: Viininviljelyalueiden pieneneminen Italiassa Viimeaikaisten lehdistötietojen mukaan Italian viininviljelyalueet ovat hyvin lyhyessä ajassa pienentyneet yli 20 prosenttia. Uusien italialaisten tilastotietojen mukaan viininviljelyalueiden kokonaispinta-ala on enää vain 675 000 hehtaaria, kun se vuonna 1990 oli 862 400 hehtaaria. Tämä Italian viininviljelyalueiden äkillinen pieneneminen herättää monenlaisia ajatuksia ja olettamuksia. Mitä tietoja komissiolla on Italian viininviljelyalueen vuosittaisesta pienenemisestä vuodesta 1990 vuoteen 2000, miten tämä pieneneminen on tosiasiallisesti tapahtunut ja millä alueilla ja minkä rypälelajikkeiden viljelyaloissa on tänä ajanjaksona tapahtunut muutoksia? Kuinka paljon tukia Italian viininviljelijöille on vuosittain maksettu vuodesta 1990 vuoteen 2000. Kuinka suurien viljelyalueiden perusteella tuet on maksettu ja mitä konkreettisia tietoja italialaisten viinien tuotannosta tänä ajanjaksona on olemassa? Onko italialaisten viinien myynnin lisääntymisen ja laittomien viininviljelyalueiden välillä komission mielestä yhteys ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden mahdollisten väärinkäytöksien lopettamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2002) Komissio ei pysty vahvistamaan parlamentin jäsenen antamia tietoja. Toukokuun 17 päivänä 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999(1) mukaisen viinin yhteisen markkinajärjestelyn puitteissa jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle selvityksen viinintuotantokyvystään. Italian osalta tiedot kertovat, että viininviljelyalueiden kokonaispinta-ala viininviljelyvuoden 19992000 alussa oli 792 440 hehtaaria, joka oli jaettu 263 817 hehtaariin määritellyllä alueella tuotetuille laatuviineille ja 528 623 hehtaariin pöytäviineille. Viininviljelyvuoden 19901991 vastaavat tiedot osoittavat, että viininviljelyalueiden kokonaispinta-ala oli 936 457 hehtaaria jaettuna 228 525 hehtaariin määritellyllä alueella tuotetuille laatuviineille ja 707 932 hehtaariin pöytäviineille. Näiden lukujen valossa Italian viininviljelyalueet ovat pienentyneet 16 % kymmenen viime vuoden aikana ( 26 % pöytäviinien osalta) Mikäli parlamentin jäsenen antamat tiedot osoittautuisivat paikkansapitäviksi, komissio tiedustelisi jäsenvaltiolta syytä todettuihin eroavaisuuksiin. (1) EYVL L 179, 14.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3866/02 esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE) komissiolle. Nimitys Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurannan keskuksessa (EDMC).



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3866/02 esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE) komissiolle (10. tammikuuta 2003) Aihe: Nimitys Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurannan keskuksessa (EDMC) Euroopan huumausaneiden ja niiden väärinkäytön seurannan keskuksen tieteellisen komitean jäsen, tohtori Carlo Perucci sai 12. huhtikuuta 2002 Italian työ- ja sosiaaliministeriöltä tiedon, että hänen toimikautensa EDMC:ssa päättyy huhtikuussa 2002. Edellä mainitusta huolimatta tohtori Carlo Perucci on saanut aina marraskuuhun 2002 asti säännöllisesti kutsun kyseisen keskuksen tieteellisen komitean kokouksiin. Joulukuussa 2002 hänen ei enää katsottu olevan toimen haltija ja hänen paikkansa täytettiin seitsemän kuukautta ennen toimikauden päättymistä. Ottaen huomioon, että EDMC:n tieteellisen komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta ja että toimikautta voidaan jatkaa, tiedustelisin komissiolta katsooko se, että tohtori Peruccin nimityksen ennenaikainen lakkauttaminen on ristiriidassa edellä mainitun periaatteen kanssa? António Vitorino komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2003) Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta 8 päivänä helmikuuta 1993 annetun asetuksen 302/93 10 artiklan mukaan keskuksen tiedekomiteaan valitaan yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Koska tiedekomitean jäsenten nimityksistä vastaavat jäsenvaltiot, nämä voivat myös erottaa jäseniä. Komissiolla ei ole oikeudellisia valtuuksia puuttua tiedekomitean kokoonpanoon eikä jäsenvaltioiden edustajien nimityksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3261/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle. Alankomaiden toiminta oikeusvaltiona.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3261/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle (19. marraskuuta 2002) Aihe: Alankomaiden toiminta oikeusvaltiona 1. Onko Euroopan komissio tietoinen siitä, että Alankomaissa tehdään 1,3 miljoonaa rikosilmoitusta, joista vain 14,6 prosenttia selvitetään ja että kahta kolmasosaa rikosilmoituksista ei edes tutkita? 2. Katsooko komissio, että Alankomaiden käytäntö hämärtää oikeustajua ja samalla vaarantaa oikeusvaltion toiminnan laatua? 3. Olisiko tilanne Alankomaille edellä mainituista syistä ongelmallinen, jos siihen sovellettaisiin ehdokasmaille asetettuja Kööpenhaminan kriteereitä? 4. Mikäli olisi olemassa yhteisön juridinen vakaussopimus, voisiko Alankomaille näyttää keltaista korttia varoitukseksi ja aloittaa keskustelut Euroopan komission ja Alankomaiden hallituksen välillä näistä huolestuttavista tosiasioista? Eikö samalla olisi syytä laajentaa merkittävästi oikeuslaitoksen toimivaltaa Alankomaissa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (23. joulukuuta 2002) 1. Komissiolla ei ole velvollisuutta olla selvillä jäsenvaltioissa tehtyjä ja selvitettyjä rikoksia koskevista tarkoista tilastoista eikä kansallisten poliisiviranomaisten päätöksistä olla tutkimatta ilmoitettuja rikoksia. Tämä perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklaan (entiseen K.5 artiklaan), jossa säädetään, että tämän osaston määräyksillä ei rajoiteta niitä velvollisuuksia, joita jäsenvaltioilla on yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi sekä sisäisen turvallisuuden suojaamiseksi. 2. Vaikka kysymyksessä mainitut tilastot olisivatkin paikkansapitäviä, asia kuuluu edellä mainitun Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklan mukaisesti pelkästään Alankomaiden viranomaisille. 3. Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa edellytetään jäsenvaltioita kunnioittamaan perusoikeuksia (6 artikla) ja määrätään seuraamukset, jos jonkin jäsenvaltion todetaan rikkoneen tätä velvoitetta (7 artikla). Koska komissiota ei ole pyydetty tekemään Alankomaita koskevia tutkimuksia, ei ole syytä olettaa, että Alankomaat suoranaisesti rikkoisi perusoikeuksien kunnioittamisen velvoitetta. 4. Tästä asiasta voidaan esittää vain arvailuja, koska yhteisössä ei ole ns. juridista vakaussopimusta. Komissiota pyydetään kritisoimaan jäsenvaltion oikeuslaitosta, mikä on epäasianmukaista. Komission tehtävänä ei nimittäin ole puuttua tällaiseen asiaan. Näin ollen arvoisan parlamentin jäsenen olisi parasta kääntyä suoraan asianmukaisten Alankomaiden viranomaisten puoleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3271/02 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) komissiolle. EMOTR-tuet tomaattijalosteille.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3271/02 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) komissiolle (12. marraskuuta 2002) Aihe: EMOTR-tuet tomaattijalosteille Mitä EMOTR-tukia jäsenvaltiot ovat saaneet tomaattijalosteille (budjettikohta B1-1511) viiden viimeisen markkinointivuoden aikana (ei varainhoitovuosittain)? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2002) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3282/02 esittäjä(t): Wilhelm Piecyk (PSE) neuvostolle. Euroopan vesillä tapahtuvien öljyn sekä vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttamien vahinkojen korvausrahasto.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0056 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3282/02 esittäjä(t): Wilhelm Piecyk (PSE) neuvostolle (19. marraskuuta 2002) Aihe: Euroopan vesillä tapahtuvien öljyn sekä vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttamien vahinkojen korvausrahasto Joulukuun 12. päivänä 1999 upposi Ranskan rannikolla öljytankkeri Erika. Tällöin aluksesta levinnyt öljy likasi laajoja alueita Bretagnessa. Siksi komissio esitti vuoden 2000 lopulla nk. Erika II -paketissa mm. ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan vesillä tapahtuvien öljyvahinkojen korvausrahaston perustamisesta(1). Euroopan parlamentti hyväksyi 14. kesäkuuta 2001 Esclopén esittämän mietinnön ensimmäisessä käsittelyssä(2). 1. Onko neuvosto jo käsitellyt komission ehdotusta ja jos on, millä tasolla? 2. Milloin neuvosto aikoo hyväksyä asiaa koskevan yhteisen kannan? 3. Mitä yhteisen kannan hyväksymiseen liittyviä vaikeuksia neuvostossa on? (1) KOM(2000) 802 EYVL C 120 E, 24.4.2001, s. 79. (2) EYVL C 53 E, 28.2.2002, s. 317. Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3282/02, E-3403/02 ja E-3438/02 (13. toukokuuta 2003) Neuvosto muistuttaa arvoisille parlamentin jäsenille, että sillä on ollut tilaisuus jo joulukuun 2002 täysistunnon aikana Strasbourgissa samoin kuin ajankohtaisia aiheita käsittelevällä kyselytunnilla tammikuussa 2003 tehdä yhteenveto vaarallisten aineiden kuljetusta meritse koskevista kannastaan ja aikeistaan. Neuvosto pyytääkin tutustumaan päätelmiin, jotka se hyväksyi istunnoissaan 6. ja 9. joulukuuta 2002, samoin kuin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Kööpenhaminassa 12. ja 13. joulukuuta 2002 annettuihin päätelmiin. Neuvosto on sittemmin alkanut käsitellä komission tekemää ehdotusta yksirunkoisten öljysäiliöalusten asteittaisen käytöstä poistamisen nopeuttamista ja niiden käyton kieltämistä raskaan polttoöljyn kuljetukseen Euroopan unionin satamista ja satamiin koskevaksi asetukseksi. Neuvosto muistuttaa lisäksi, että Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisenä merkille komission toteuttamat toimet Prestige-aluksen onnettomuudesta aiheutuneiden taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten seurauksien kohtaamiseksi nykyisten rahoitusnäkymien puitteissa sekä komission aikomuksen tutkia tarvetta erityisiin lisätoimenpiteisiin. Osana näitä toimenpiteitä tarkastellaan myös vahingonkorvausvelvollisuuteen ja vastaaviin seuraamuksiin liittyviä kysymyksiä. Eurooppa-neuvosto aikoo tarkastella näitä kysymyksiä tulevassa maaliskuun kokouksessaan komission kertomuksen pohjalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3631/02 esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen määräämien sakkojen maksaminen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3631/02 esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle (17. joulukuuta 2002) Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen määräämien sakkojen maksaminen Ranskan hallitus on kuulemma tuomittu maksamaan sakkoa satatuhatta puntaa päivässä, koska se on kieltänyt täysin moitteettoman brittiläisen naudanlihan maahantuonnin? Kuinka suurta kokonaissummaa komissio vaatii Ranskan hallitukselta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2003) Ranska poisti lainsäädännöllään kiellon tuoda maahan ja markkinoida Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevaa naudanlihaa nk. päivämäärään perustuvan vientijärjestelmän mukaisesti, ennen kuin yhteisöjen tuomioistuin ehti antaa tuomion komission EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan nojalla käynnistämässä menettelyssä. Tutkittuaan Ranskan lainsäädäntöä ja tarkasteltuaan joitakin sen käytännön täytäntöönpanotoimia komissio tuli siihen tulokseen, että Ranska oli täyttänyt yhteisön oikeuden mukaiset velvoitteensa. Tästä syystä komissio luopui vaatimuksistaan oikeudenkäyntikustannuksia koskevaa vaatimusta lukuun ottamatta. Asia C-274/02 poistettiin tuomioistuinrekisteristä 5. joulukuuta 2002 tuomioistuimen presidentin määräyksestä. Komission vaatimuksen mukaisesti Ranska määrättiin maksamaan oikeudenkäyntikustannukset. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tässä yhteydessä tutustumaan komission kirjalliseen kysymykseen E-2871/02(1) antamaan vastaukseen. (1) Katso sivu 25.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3770/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Aseteollisuuden tuotannon uudelleensuuntaaminen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0105 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3770/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 2002) Aihe: Aseteollisuuden tuotannon uudelleensuuntaaminen Rakennerahaston uudistamista edelsi Konver-ohjelma, josta myönnettiin aseteollisuudelle tarvittaessa rahoitustukea tehtaiden tuotannon siirtämiseksi siviilielämän palvelukseen. Nyt nämä aseteollisuuden hyväksi toteutetut muutostoimenpiteet on siirretty rakennerahaston normaalin budjetin yhteyteen. Voiko komissio kertoa, kuinka paljon varoja on viimeksi kuluneina 15 vuotena sijoitettu aseteollisuuden muutosten tukemiseen ja voiko se lisäksi ilmoittaa, miten kyseiset varat on käytetty kussakin jäsenvaltiossa? Voiko komissio kertoa Belgian osalta, mitkä yritykset ja viranomaiset turvautuivat tähän tukeen? Onko aseteollisuuden muuttamiselle annetusta tuesta jo tehty kokonaisarviota ja voiko komissio näin ollen kertoa, kuinka monta alunperin aseteollisuudessa ollutta työpaikkaa on voitu siirtää siviilialoille? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3774/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle. Timanttien sertifikaattijärjestelmän käyttöönoton viivästyminen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3774/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) neuvostolle (16. joulukuuta 2002) Aihe: Timanttien sertifikaattijärjestelmän käyttöönoton viivästyminen Pitääkö paikkansa, että timanttikaupassa tarvittavia todistuksia ei vielä ole painettu? Vaikuttaako tähän asiaintilaan se, että Belgia ja Yhdistynyt Kuningaskunta vastustavat komission ehdotusta? Onko totta, että tämän vuoksi sertifikaattijärjestelmän käyttöönotto on viivästynyt? Voiko neuvosto nyt todeta varmasti, että järjestelmä otetaan käyttöön 1. helmikuuta 2003 alkaen, kun näyttää siltä, että sen aiempi lupaus 1. tammikuuta 2003 alkavasta järjestelmän soveltamisesta ei toteudu? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Neuvostolle on ilmoitettu, että raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2368/2002 2 artiklan mukaisten sertifikaattien painaminen oli saatu päätökseen 20. tammikuuta 2003. Järjestelmän käyttöönottoa koskevien arvioiden osalta neuvosto suosittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tutustumista 11 päivänä helmikuuta 2003 raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 2368/2002 muuttamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o 254/2003 sekä 11 päivänä helmikuuta 2003 mainitun asetuksen (EY) N:o 2368/2002 muuttamisesta annettuun komission asetukseen (EY) N:o 257/2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2953/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Komission pankkitileille tulevien ja niiltä lähtevien maksujen määrä.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2953/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (22. lokakuuta 2002) Aihe: Komission pankkitileille tulevien ja niiltä lähtevien maksujen määrä Vastauksena kirjalliseen kysymykseeni E-1851/02(1) komissio toimitti luettelon pankeista, joissa sillä on tilejä unionin talousarvioon ja talousarviosta suoritettavien maksujen hoitamiseksi. Komissio ei kuitenkaan kertonut, kuinka paljon maksutapahtumia kukin näistä pankeista hoiti vuosina 2001 ja 2000. Komissio katsoo, että tällaisia tietoja ei pidä julkistaa, jos halutaan varjella liikesalaisuutta ja liikesuhteita sekä suojella kyseisten yritysten liiketoiminnallisia etuja. Voiko komissio kertoa, missä määrin kyseisten tietojen julkistaminen voisi vahingoittaa näiden yritysten liiketaloudellisia etuja? Nyt kun komission kirjanpitojärjestelmä on joutunut arvostelun kohteeksi, eikö olisi ollut erityisen paikallaan julkistaa nämä luvut osoitukseksi siitä, että tileille tulevat ja niiltä lähtevät maksut vastaavat komission tulostilissään esittämiä tietoja? Miksi komissio ei yksinkertaisesti kysy näiltä pankeilta lupaa tietojen julkistamiseen? Jos joidenkin tällaisten tietojen salassapitovelvollisuus on ehdoton, miksi komissio ei toimita EY:n perustamissopimuksen 287 artiklan määräyksen piiriin kuuluvia luottamuksellisia tietoja erikseen suoraan kysyjälle, kuten se teki vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni E-2235/02(2) (Komission oikeudellisen yksikön antamat toimeksiannot)? (1) EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 24. (2) EUVL C 137 E, 12.6.2003, s. 57. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2003) Komissio on tutkinut asiaa ja päätynyt siihen, että sillä on oikeus ilmoittaa, kuinka paljon kirjallisen kysymyksen E-1851/02(1) 1 kohdan vastauksessa luetellut pankit suorittivat kyseessä olevia maksuja vuosina 2000 ja 2001. Pyydetyt tiedot lähetetään arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. (1) EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 24.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1956/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. KEDO (Korean niemimaan energiakehitysjärjestö).



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1956/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: KEDO (Korean niemimaan energiakehitysjärjestö) Onko komissio KEDO-hankkeen (Korean niemimaan energiakehitysjärjestö) osapuolena pyytänyt mitään riippumatonta lausuntoa Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) arviosta, jonka mukaan vuoden 1994 puitesopimuksen vaatimusten noudattamisen selvittäminen vie kolmesta neljään vuotta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2002) Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) on Yhdistyneiden Kansakuntien alainen riippumaton hallitusten välinen järjestö, jonka henkilöstöön kuuluu monia ydinalan asiantuntijoita. Sen tehtävänä on ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen mukaisesti tehdä riippumattomia tarkastuksia ja valvoa muutenkin ydinmateriaaleja järjestön jäsenvaltioissa, ja se on täyttänyt tehtävänsä kansainvälistä yhteisöä tyydyttävällä tavalla. IAEA:n aseman ja valtuutuksen huomioon ottaen komissio ei katso aiheelliseksi pyytää kysymyksessä esitettyä riippumatonta arviota.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2968/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Avoin kilpailu KOM/A/6/01 — Hallintovirkamiehet (A7/A6) ulkosuhteiden alalla ja kehitysavun alalla.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0088 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2968/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (22. lokakuuta 2002) Aihe: Avoin kilpailu KOM/A/6/01 Hallintovirkamiehet (A7/A6) ulkosuhteiden alalla ja kehitysavun alalla Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat avointa kilpailua KOM/A/6/01 hallintovirkamiesten palvelukseen ottamiseksi: - montako hakijaa varallaololuetteloon lopulta kirjattiin? - montako kunkin jäsenvaltion kansalaista varallaololuetteloon lopulta kirjattiin? - montako hakijaa, jolla on tai on ollut työsuhde komissioon tai muuhun EU:n toimielimeen, tuli haastatteluun (koe f)? - montako hakijaa, jolla on tai on ollut työsuhde komissioon tai muuhun EU:n toimielimeen, varallaololuetteloon lopulta kirjattiin (hakijat pyydetään ilmoittamaan jäsenvaltioittain)? Neil Kinnockin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (11. helmikuuta 2003) Komissio antoi arvoisan parlamentin jäsenen 6. joulukuuta 2002 tekemään kirjalliseen kysymykseen alustavan vastauksen, johon lisätään nyt kaksi viimeistä kohtaa: - Koe 01 (ulkosuhteet) - Suulliseen kokeeseen (f) kutsuttiin 122 hakijaa. Näistä 16:lla oli tai oli ollut työsopimus komissiossa. - Jäsenvaltiokohtainen jakauma on seuraava: Itävalta: 2, Italia: 1, Saksa: 8, Ranska: 1, Espanja: 1, Yhdistynyt kuningaskunta: 1, Irlanti: 1, Belgia: 1. - Suullisen kokeen läpäisseistä 80:stä hakijasta 12:lla oli tai oli ollut työsopimus komission kanssa. - Jäsenvaltiokohtainen jakauma on seuraava: Itävalta: 2, Italia: 1, Saksa: 7, Ranska: 1, Espanja: 1. - Koe 02 (muille kuin jäsenmaille myönnettävän tuen hallinnointi) - Suulliseen kokeeseen (f) kutsuttiin 357 hakijaa. Näistä 86:lla oli tai oli ollut työsopimus komissiossa. - Jäsenvaltiokohtainen jakauma on seuraava: Italia: 16, Ranska: 8, Belgia: 12, Saksa: 7, Espanja: 14, Yhdistynyt kuningaskunta: 8, Suomi: 4, Kreikka: 5, Alankomaat: 5, Ruotsi: 1, Itävalta: 4, Irlanti: 2. - Suullisen kokeen läpäisseistä 250:stä hakijasta 59:llä oli tai oli ollut työsopimus komissiossa. - Jäsenvaltiokohtainen jakauma on seuraava: Italia: 10, Kreikka: 3, Espanja: 12, Yhdistynyt kuningaskunta: 7, Itävalta: 4, Belgia: 6, Ranska: 4, Irlanti: 2, Alankomaat: 4, Saksa: 5, Ruotsi: 1, Suomi: 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3905/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Oikeusvaltion palauttaminen Kongon demokraattiseen tasavaltaan.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0144 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3905/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (6. tammikuuta 2003) Aihe: Oikeusvaltion palauttaminen Kongon demokraattiseen tasavaltaan Nyt kun kahdeksan kongolaista puoluetta ovat tehneet Pretoriassa sopimuksen vallan jakamisesta on Kongon demokraattisessa tasavallassa (DRC) mahdollisuus tehdä rauha ja aloittaa uudelleenrakentaminen. Kun otetaan huomioon, että valtio(rakentei)ta ei ole olemassa suurissa osissa DRC:tä, ei edes osissa, jotka eivät joutuneet elämään vieraan miehityksen alla, ja että miehitetyissä osissa naapurivaltiot Uganda ja Ruanda ovat käytännössä vallassa, on kansainvälisen yhteisön tunnettava vastuunsa. Konflikti ja sen 3 miljoonaa uhria mielessä pitäen ei maan jälleenrakennusta voida jättää maan hallituksen hyvän tahdon varaan, koska sillä ei ole siihen vaadittuja voimavaroja, eikä myöskään yhden tai muutaman EU:n jäsenvaltion varaan. Tarvitaan YK:n ja erityisesti MONUC:n (YK:n Kongon demokraattisessa tasavallassa olevat tarkkailijajoukot) toimia täyttämään ulkomaisten joukkojen maasta poistumisen aiheuttama tyhjiö ja auttamaan maan perusteellisessa uudelleenrakentamisessa, jossa EU:n läsnäolo on välttämätön. Millä tavoin EU aikoo tukea tätä oikeusvaltion uudelleenrakentamista? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 2003) Myös komissio pitää oikeusvaltion palauttamista Kongon demokraattiseen tasavaltaan ensisijaisen tärkeänä maan ja Afrikan suurten järvien alueen rauhan ja kehityksen kannalta. Tässä tarkoituksessa ollaan parhaillaan toteuttamassa Belgian ja Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) yhteistä aloitetta tarpeiden arvioimiseksi, yhteisen strategian määrittelemiseksi ja sellaisen avunantajien yhteisen operaation käynnistämiseksi, jolla vahvistetaan koordinoidusti Kongon julkishallinnon institutionaalisia valmiuksia ja uudistamista. Komissio edistää jo oikeusvaltion palauttamista osallistumalla 28 miljoonalla eurolla oikeuslaitosta tukevaan hankkeeseen, joka on täytäntöönpanovaiheessa. Valmiuksien vahvistamisen alalla komissio hyväksyi joulukuussa 2002 ensimmäistä institutionaalista tukiohjelmaa koskevan hankkeen, jota se tukee 16 miljoonalla eurolla. Ohjelman tarkoituksena on vahvistaa tiettyjen keskeisimpien ministeriöiden toimintaa sekä tukea siirtymävaiheen toimielinten perustamista; esimerkkeinä mainittakoon kansallinen vaalikomitea ja kansallinen ihmisoikeuskomitea.