ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/61

(2004/C 65 E/064)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1176/03

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(1. huhtikuuta 2003)

Aihe: Yhteisön Espanjalle myöntämä rahoitus

Voisiko komissio toimittaa minulle täydellisen luettelon vesirakennushankkeista, joihin Espanjan valtio on anonut vuosiksi 2000—2006 rahoitusta rakennerahastoista tai koheesiorahastosta joko yksittäisinä suurhankkeina tai toimenpideohjelmiin sisältyvinä hankkeina?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(12. toukokuuta 2003)

Kuten koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/1994 (1), sellaisena kuin se on muutettuna 21. kesäkuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) 1264/1999 (2) ja 21. kesäkuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) 1265/1999 (2), 14 artiklan 3 kohdassa ”Tiedotus ja mainonta” säädetään, komissio julkaisee vuosittain Euroopan unionin virallisessa lehdessä pääkohdat kyseisen asetuksen perusteella myönnettyä rahoitusta koskevista päätöksistä.

Tiedot luokitellaan maan ja myönnetyn avun alan mukaan. Koheesiorahastosta rahoitettuja vesirakennus-suunnitelmia koskevat tiedot löytyvät kohdista ”vesihuolto ja veden laatu” ja ”jäteveden poisto ja käsittely”.

Espanjaa koskevat tiedot on julkaistu seuraavissa Euroopan unionin virallisissa lehdissä:

Vuotta 2002 koskevat tiedot, jotka on jo lähetetty julkaistaviksi, on liitetty tämän vastauksen liitteeksi I ja lähetty suoraan parlamentin sihteeristölle ja parlamentin jäsenelle.

Hankkeet, joille on haettu rahoitusta mutta jotka ovat vielä harkittavina tai joille on myönnetty rahoitusta vuonna 2003, luetellaan tämän vastauksen liitteessä II, joka on lähetty suoraan parlamentin sihteeristölle ja parlamentin jäsenelle.

Niiden hankkeiden osalta, jotka saavat rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (2) perusteella, jäsenvaltiot ovat velvollisia ilmoittamaan komissiolle vain suurhankkeiden rahoitusta koskevat hakemukset. Tiedot näistä hankkeista esitetään tämän vastauksen liitteessä III, joka on lähetty suoraan parlamentin sihteeristölle ja parlamentin jäsenelle.

(1) EYVL L 130, 25.5.1994.

(2) EYVL L 161, 26.6.1999.
Vähimmäisvaatimukset, joita siipikarjantuotantolaitoksissa on noudatettava eri munantuotantotapojen osalta a) Ulkokanojen munat on tuotettava siipikarjantuotantolaitoksissa, jotka täyttävät vähintään neuvoston direktiivin 1999/74/EY 4 artiklassa määritellyt edellytykset kyseisessä artiklassa mainituista ajankohdista alkaen ja joissa: — kanoilla on päivällä jatkuvasti mahdollisuus liikkua ulkona, lukuun ottamatta eläinlääkintäviranomaisten tilapäisesti asettamia rajoituksia, — laidunalue, jolle kanat pääsevät, on enimmäkseen kasvillisuuden peitossa, eikä sitä käytetä muihin tarkoituksiin kuin hedelmätarhana, metsämaana, ja jos toimivaltaiset viranomaiset sen sallivat, karjanlaitumena, — laidunalueen on täytettävä vähintään neuvoston direktiivin 1999/74/EY 4 artiklan 1 kohdan 3 alakohdan b alakohdan ii alakohdassa määritellyt edellytykset, joiden mukaan eläintiheys saa olla enintään 2 500 kanaa käytettävissä olevan alan hehtaaria kohden tai enintään yksi kana neljää neliömetriä kohden; kuitenkin silloin, kun käytettävissä oleva ala on vähintään 10 neliömetriä kanaa kohden ja kun harjoitetaan laidunkiertoa ja kanat pääsevät liikkumaan vapaasti koko laidunalueella kanaparven koko elinkaaren ajan, jokaisella laidunlohkolla on joka tilanteessa oltava tilaa vähintään 2,5 neliömetriä kanaa kohden, — laitumen säde saa olla enintään 150 metriä rakennuksen lähimmästä ulosmenoaukosta; säde voi kuitenkin olla enintään 350 metriä rakennuksen lähimmästä ulosmenoaukosta, jos laidunalueella on mainitussa säännöksessä tarkoitettuja katoksia ja juoma-astioita riittävästi ja tasaisesti sijoitettuna siten, että hehtaaria kohden on vähintään neljä katosta.
b)

on tehty julistus oikeudesta liikkuvuuteen, jonka mukaan vuodesta 2006 lähtien jokaisella asuinalueella asuvalla on oltava linja-auto- tai raitiovaunupysäkki enintään 500—750 metrin päässä, vuoron on kuljettava maaseudulla vähintään kerran tunnissa ja taajamissa vähintään viidesti tunnissa;
—

Vuoden 2004 alussa käynnistetään yleisön tiedotuskampanja, jonka aiheena on kestävän energiankulutuksen Eurooppa. Kampanja on jatke uusiutuvaa energiaa koskevalle vauhdittamis-kampanjalle (Renewable Energy Campaign for Take-off), joka toteutettiin vuosina 2000—2003. Energiatehokkuuden parhaiden toimintatapojen edistäminen on yksi tämän yleisölle suunnatun tiedotuskampanjan pääteemoista, johon osallistuu kansallisia, alueellisia ja paikallisia päätöksen-itä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/138

(2004/C 33 E/136)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1584/03

esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle

(5. toukokuuta 2003)

Aihe: Epäoikeudenmukaiset tuet

Onko komissio tietoinen siitä, että Strasbourgin kauppakamari ja Reinin alajuoksun alueet ovat marraskuusta 2002 lähtien tukeneet RyanAirin lentoliikennettä Lontoon Stanstedin ja Strasbourgin välillä 1,7 miljoonan euron suuruisella summalla ensimmäisenä vuonna ja näin antaneet RyanAirille mahdollisuuden myydä lentolippuja keinotekoisen halpaan hintaan? Onko komissio tietoinen siitä, että tämä diskriminoiva tuki vie markkinat kilpailevalta lentoyhtiöltä Brit Airilta, jonka toiminta oli kannattavaa viime vuoteen asti? Mitä komissio aikoo tehdä ja kuinka pian komissio aikoo toimia, jotta vastaavanlaiset epäoikeudenmukaiset julkiset tuet yksityisille yrityksille saataisiin lopetettua?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(2. kesäkuuta 2003)

Komissio käsittelee tällä hetkellä kantelua, joka koskee Strasbourgin lentokentän myöntämiä tukia. Valitus on kirjattu komissiossa 16. huhtikuuta 2003. Kantelun tekijä on pyytänyt, että hänen henkilötietonsa pidetään luottamuksellisena.

Komissio päättää asiakirjan käsittelyn etenemisestä EY:n perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten (EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklat) mukaisesti tekemänsä analyysin perusteella.

Komissio muistuttaa, että se on päättänyt aloittaa virallisen tutkimuksen, joka koskee tukia, joita eräs halpalentoyhtiö on saanut eräältä lentoasemalta ja alueelta. Kyse on Ryanairin Charleroissa (Belgiassa) saamista tuista. Tutkimuksen syyt ovat julkisia, ja ne on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (1). Asetuksen N:o 659/1999 (2) mukaisesti komission tulee tehdä asiassa päätös asianomaisilta ja Belgian viranomaisilta saamiensa tietojen perusteella.

(1) EYVL C 18, 25.1.2003.

(2) Neuvoston asetus (EY N:o 659/1999, annettu 22. maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999).
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/206

(2004/C 65 E/223)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2750/03

esittäjä(t): Jan Dhaene (PSE) komissiolle

(15. syyskuuta 2003)

Aihe: Polkupyörien kuljettaminen matkatavarana kansainvälisissä junissa

Lomallani sain kokea, että polkupyörän kuljettaminen mukana kansainvälisissä junissa ja TGV-suur-nopeusjunissa on ongelmallista. Hyvin monissa kansainvälisissä junissa ei pyörän kuljettaminen enää ole mahdollista. Osa kyseisistä yhteyksistä on kuitenkin sellaisia, joiden rahoittamiseen EU on osallistunut TEN-T -ohjelman kautta.

Suunnitteleeko komissio intermodaalisuutta ja polkupyörien kuljettamista TEN-T -verkon junissa koskevan ehdon käyttöön ottamista?

Komissio laatii parhaillaan yhdessä rautateiden henkilöliikenneoperaattorien kanssa matkustajien oikeuksien peruskirjaa. Käsitelläänkö polkupyörien kuljettamista junissa koskevaa kysymystä peruskirjassa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(21. lokakuuta 2003)

Komissio ei aio sisällyttää päätöksiinsä tai Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) suuntaviivoja koskevaan ehdotukseensa ehtoja, joiden mukaan rautatieliikenteen harjoittajien olisi sallittava polkupyörien kuljetus kansainvälisissä junapalveluissa, koska rahoituspäätökset koskevat rautatieinfrastruktuuriin tehtäviä investointeja eivätkä TEN-verkon palveluja.

Euroopan rautatieyhteisö on kehittänyt henkilöliikenteen peruskirjan, josta se on keskustellut kuluttajia ja matkustajia edustavien järjestöjen kanssa. Peruskirjassa käsitellään kuitenkin vain pyörien kuljetusmahdollisuutta junissa koskevien tietojen ja muita liikennemuotoja koskevien tietojen saatavuutta. Komissio laatii vuoden 2003 työohjelmansa mukaisesti asetuksen, joka koskee matkustajien oikeuksia ja velvollisuuksia kansainvälisissä rautatiepalveluissa ja jossa käsitellään useita kysymyksiä, muun muassa rautatieyhtiöiden velvollisuutta antaa ennen matkaa tietoja esimerkiksi pyörien kuljetusmahdollisuudesta junissa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/92

(2004/C 78 E/0091)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2207/03

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(2. heinäkuuta 2003)

Aihe: Eläintuotteiden, mukaan luettuina siipikarjatuotteet, etiketöinti ja näitä tuotteita syövien uskonnollisten vähemmistöjen jäsenille aiheutuvat ongelmat

Yhdistyneen kuningaskunnan elintarvikestandardien virasto (Food Standards Agency) on äskettäin kehottanut komissiota rajoittamaan kanatuotteissa sallitun vesimäärän 15 prosenttiin ja kieltämään muiden kuin kanaproteiinin, esimerkiksi naudan ja sianlihan, käytön niissä kokonaan. Tämä johtuu kahdesta vuoden 2001 joulukuussa ja vuoden 2003 maaliskuussa tehdystä tutkimuksesta, joiden mukaan joihinkin kanatuotteisiin oli lisätty jopa 55 prosenttia vettä. Muun kuin kanasta saatavan eläinproteiinin lisäämiseen on syynä ainoastaan erittäin suuren vesimäärän säilyttäminen tuotteessa. Tällä käytännöllä ei todennäköisesti pelkästään petkuteta kuluttajia vaan myös aiheutetaan ongelmia juutalaisten, hindujen ja muslimien tapaisten uskonnollisten yhteisöjen jäsenille, jotka eivät halua syödä naudan- tai sianlihaa, vaikka he eivät osta uskonnollisten johtajiensa nimenomaisesti hyväksymien menetelmien mukaan valmistettuja lihatuotteita.

Voiko komissio osoittaa, pitääkö paikkansa vai ei, että kana- ja siipikarjatuotteisiin lisättävän veden määrää ei ole rajoitettu, ja pitäisikö sen mielestä asettaa jokin raja? Entä pitääkö komissio toimintaa täysin Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaisena, kun otetaan huomioon, että kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa edellytetään ainoastaan, että etiketöintivaatimusten ”ei tule estää kauppaa enemmän kuin on tarpeen oikeutettujen tarkoituksien täyttämiseksi, ottaen huomioon ne riskit, mitkä niiden täyttämättä jättäminen aiheuttaisi” ja että näihin tarkoituksiin kuuluu muun muassa ”vilpillisten menettelyjen estäminen”?

Voiko komissio myös selventää, onko pakollista vai vapaaehtoista merkitä kaikkiin elintarvikkeisiin, onko tuotteeseen lisätty eläinperäisiä raaka-aineita tai onko karjaa ruokittu eläinproteiinia sisältävällä ruualla? Jos merkintä ei ole pakollista, pitäisikö komission mielestä kuluttajilla olla oikeus saada asiasta tietoa?
1.

Komissio katsoo, että sokerintuotannon jatkuminen on tärkeää Azorien maataloudelle. Sokerijuurikkaan tuotannolla on saaristossa vahvat perinteet, ja sokerijuurikasta jalostavan laitoksen olemassaolo on tärkeää, jotta sokerijuurikas saadaan kaupaksi. Tämän vuoksi komissio on joko itsenäisesti toimien tai ehdottamalla erityistoimia neuvostolle pyrkinyt takaamaan Azorien sokerijuurikkaan ja sokerin tuotannon. Viime vuosina komissio on: — lisännyt vuonna 1997 Sinagalle azorilaisen sokerijuurikkaan jalostamiseen sokeriksi osoitettua tukea 100 eurosta 270 euroon tonnilta — ehdottanut neuvostolle vuonna 2000 sokerijuurikkaan pinta-alatuen nostamista 66 prosenttia 500 eurosta 800 euroon hehtaarilta. Neuvosto vahvisti komission ehdotuksen asetuksella (EY) N:o 1453/2001 (2).
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/96

(2004/C 78 E/0096)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2240/03

esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle

(7. heinäkuuta 2003)

Aihe: Jatkoa ajokortin anomiseen toisessa EU:n jäsenvaltiossa

Komissio vastasi 15. toukokuuta 2003 kysymykseeni E-1269/03 (1). Vastaus ei kuitenkaan ole täydellinen. Komissio myöntää, että jotkut asianosaiset eivät mahdollisesti yhdessäkään jäsenvaltiossa täytä vaatimusta 185 päivästä, mutta ei syvenny kysymykseni toiseen osaan eli siihen, mitä henkilöiden ja jäsenvaltioiden tässä tilanteessa pitäisi tehdä.

Sen johdosta kysyn seuraavaa:

1. Mitä kansalaisten ja jäsenvaltioiden pitää tehdä täyttääkseen edellä mainitussa tilanteessa direktiivin 91/439/ETY (2) säännöt, jotka komission mielestä ovat selkeitä?

2. Eikö olisi parempi, että kysymyksen sisältäessä kolme osaa komissio vastaisi jokaiseen osaan erikseen, niin että ei olisi vaaraa, että komissio unohtaa kysymyksen joitakin osia?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

Komissio on jo ilmoittanut parlamentin jäsenelle, että yhteisön ajokortista 29. heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/439/ETY 9 artiklassa määritellään yksityiskohtaisesti, missä henkilöllä on vakituinen asuinpaikka. Direktiivissä määritellään myös, miten ratkaista erikoistapaukset, kuten tapaus, jossa henkilö ei oleskele missään jäsenvaltiossa 185:tä päivää kalenterivuodessa. Tässä tapauksessa ”hänen vakituisena asuinpaikkanaan pidetään sitä paikkaa, jossa hänen henkilökohtaiset siteensä ovat”. Jokaisella kansalaisella on siis vakituinen asuinpaikka yhdessä jäsenvaltiossa ja ajokortin saadakseen henkilön on käännyttävä kyseisen jäsenvaltion viranomaisten puoleen. Koska vakituisen asuinpaikan periaatetta tarvitaan myös muissa viranomaisyhteyksissä, esimerkiksi veroviranomaisten kanssa asioitaessa, kansalaisten pitäisi periaatteessa olla asiasta tietoisia.

(1) EUVL C 11 E, 15.1.2004, s. 171.

(2) EYVL L 237, 24.8.1991, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/49

(2004/C 84 E/0056)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3104/03

esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL), Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) ja Joke Swiebel (PSE) neuvostolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe: EQUAL-hankkeiden tuki ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä

Sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä on kielletty EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa, perusoikeuskirjan 21 artiklassa ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun direktiivin 2000/78/EY (1) 1 artiklassa. Yhteisöllä on myös yhteensovitettu strategia, jolla torjutaan sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää. Työmarkkinoihin keskittyvä EQUAL-ohjelma on osa tätä strategiaa. Jäsenvaltiot muotoilevat EQUAL-strategiansa Euroopan työllisyysstrategian neljän pilarin teema-alojen pohjalta. Jäsenvaltiot varmistavat, että niiden ehdotukset näillä aloilla hyödyttävät pääasiassa ihmisiä, jotka kärsivät eriarvoisuudesta ja syrjinnän yleisimmistä muodoista (sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai henkilökohtaiseen vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvasta syrjinnästä).

Olemme kuulleet, että vain 4 nykyisen EQUAL-ohjelman 1 400 kumppanuudesta liittyy sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseen. Voiko neuvosto kertoa, pitääkö tämä paikkansa?

Voiko neuvosto ilmoittaa, ovatko kaikki jäsenvaltiot maininneet sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumisen nykyisen EQUAL-ohjelman ehdotuspyynnöissään? Jos näin ei ole, voiko neuvosto selittää, miksi yksittäiset jäsenvaltiot eivät ole maininneet sitä ehdotuspyynnöissään?

Seuraava EQUAL-kierros alkaa keväällä 2004. Voiko neuvosto kertoa, aikovatko kaikki jäsenvaltiot ja ehdokasvaltiot nimenomaisesti mainita sukupuolisen suuntautumisen syrjintäsyynä julkaisemissaan ehdotuspyynnöissä? Jos näin ei ole, mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä lisätäkseen sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseen liittyvien hakemusten määrää?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2004)

1. EQUAL-aloite toteutetaan rakennerahaston asetusten puitteissa, tarkemmin sanoen Euroopan sosiaalirahaston kautta. Neuvosto kiinnittää arvoisien parlamentin jäsenten huomiota siihen, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (2) mukaan Euroopan komissio ja jäsenvaltioiden hallitukset vastaavat yhdessä tiiviissä yhteistyössä kyseisten rahastojen hallinnoinnista ja näin ollen myös yhteisöaloitteista.

2. Suuntaviivojen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 mukaisesti komissio eikä neuvosto vastaa EQUAL-aloitteeseen liittyvien tukitoimien seurannasta, toteuttamisesta ja arvioinnista. Näin ollen neuvosto ei voi ottaa kantaa siihen, ovatko arvoisien parlamentin jäsenten esittämät tiedot oikeita, vaan ehdottaa, että he esittäisivät kysymyksensä suoraan komissiolle.

(1) EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(2) EYVL L 161, 26.6.1999.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/214

(2004/C 84 E/0258)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2374/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2003)

Aihe: Hankintoina ja alihankintoina hoidetut Euroopan komission tehtävät

Ottaen huomioon petostentorjuntavirasto OLAFin äskettäin käynnistämän tutkinnan epäilyistä, että Eurostatin korkeat virkamiehet ovat ohjanneet lähes 900 000 euroa omille tileilleen, komission aloittaman kirjanpitojärjestelmän uudistamisen, jota ei kuitenkaan pidetä riittävänä, ja tehtävät, jotka Eurostat on myöntänyt alihankintasopimuksina Eurogrammelle, Eurocostille ja Planistatille, voiko komissio ilmoittaa kaikki hankintoina ja alihankintoina hoidetut tehtävät ja näistä aiheutuneet kulut viiden viime vuoden ajalta sekä järjestelyt, joiden mukaisesti sopimukset on myönnetty ja tarjouskilpailujen voittajat on valittu?

Michaele Schreyer in komission puolesta antama täydentävä vastaus

(24. helmikuuta 2004)

1. OLAFin tutkimukset koskevat väitettä, jonka mukaan Eurostat on ohjannut maksuja ohi virallisen kirjanpitojärjestelmän.

2. Uuden varainhoitoasetuksen mukainen kirjanpitojärjestelmän uudistus on edennyt täysin aikataulussa. Tilintarkastustuomioistuin on antanut täyden tukensa uudistukselle, jolla komissiolle luodaan julkisen sektorin ajanmukaisimpiin järjestelmiin kuuluva kirjanpitojärjestelmä.

3. Palvelujen ulkoistamisesta säädetään varainhoitoasetuksessa. Vastauksena sopimuksia koskevaan kysymykseen voidaan todeta, että sisäisen tarkastuksen toimiala on tarkastanut sopimukset. Sopimusten määrän osalta komissio viittaa kirjallisiin kysymyksiin P-3457/02, esittäjänä Christopher Heaton-Harris (1), P-1705/03, esittäjänä Gabriele Stauner (2), P-1724/03, esittäjänä Freddy Blak (3), P-1807/03, esittäjänä Herbert Bösch (2), P-1890/03, esittäjänä Christopher Heaton-Harris (4), P-1978/03, esittäjänä Gabriele Stauner (2) ja P-2453/03, esittäjänä Erik Meijer (5), sekä suoraan parlamentille vuonna 2003 toimitettuihin tietoihin.

(1) EUVL C 137 E, 12.6.2003.

(2) EUVL C 70 E, 20.3.2004, s. 58.

(3) EUVL C 58 E, 6.3.2004, s. 89.

(4) EUVL C 51 E, 26.2.2004, s. 153.

(5) EUVL C 65 E, 13.3.2004, s. 156.
3.

Komissio ei vain vaihtanut Eurostatin pääjohtajaa, vaan Eurostatin uudelleenjärjestelyn yhteydessä toteutetut toimet ovat paljon tätä kattavampia ja monimutkaisempia, kuten komission puheenjohtaja muistutti puhuessaan talousarvion valvontavaliokunnalle ja täysistunnolle 18. marraskuuta 2003. Eurostatin pääjohtaja siis vaihtui. Kaikki linjajohtajien paikat julistettiin sekä komission sisäiseen että ulkoiseen hakuun. Resurssijohtajan paikka täytettiin sisäisellä siirrolla. Organisaatio järjestettiin kokonaan uudestaan niin, että jotkin aikaisemmin ulkoistetut tehtävät siirrettiin takaisin sisäisiksi. Painopisteet määritettiin uudestaan keskittyen Eurostatin ydintehtäviin. Myös yksikönpäällikköjen joukossa on tapahtunut paljon siirtoja. Kysymys on siis hyvin laajasta uudelleenorganisoinnista, jonka tarkoituksena on nopeuttaa Eurostatin toimintakulttuurin muutosta. Komission puheenjohtaja on myös esitellyt parlamentille komission hyväksyttäväksi pian tulevan toimintasuunnitelman pääkohdat.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/710

(2004/C 78 E/0759)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1285/03

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(4. huhtikuuta 2003)

Aihe: Euroopan unionin toiminta sotavankien arvokkaan ja inhimillisen kohtelun takaamiseksi Irakissa

Irakin sodan ensipäivistä lähtien olemme saaneet nähdä pöyristyttäviä kuvia sotavangeiksi joutuneiden Britannian ja Yhdysvaltain liittouman sotilaiden epäinhimillisestä kohtelusta. Irakin viranomaisten käytös on selvästi ristiriidassa Geneven yleissopimuksen sotavankien kunnioittamista koskevien määräysten kanssa. Myös EU:n kansalaisia saattaa hyvin pian joutua Irakin viranomaisten sotavangeiksi.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(15. toukokuuta 2003)

Komissio on erittäin huolestunut sotavankien epäinhimillisestä, Geneven yleissopimuksen määräysten vastaisesta kohtelusta tässä sodassa ja missä tahansa konfliktissa. Tässä suhteessa Irakin viranomaisten käyttäytyminen yhdysvaltalaisten sotavankien haastattelussa pelottelutarkoituksessa on selvä Geneven yleissopimuksen loukkaus. Tämä käyttäytyminen on tuomittava.

Irakin hallitus on hajoitettu Yhdysvaltain sotilaallisen operaation jälkeen. Tämän vuoksi unionin kansalaisilla ei ole enää vaaraa joutua Irakin viranomaisten vangeiksi.
—

heinäkuun alusta yksi Jehovan todistaja on tuomittu puolentoista vuoden työleirille ja kaksi muuta on pidätetty ja oikeudenkäynti heitä vastaan on parhaillaan menossa, koska he kieltäytyivät asepalveluksesta,
—

”Euroopan unionin verotuspaketin hyväksyminen ja täytäntöönpano (verotuksen aukkojen tukkiminen, suorilla ulkomaisilla investoinneilla ja erilaisilla emo- ja tytäryhtiöitä koskevilla järjestelyillä saavutettavien verotusetujen poistaminen)”. Komissio on avustanut puheenjohtajavaltiota sen laatiessa verotuspakettia koskevia lopullisia päätelmiä haitallisen verokilpailun poistamiseksi. Yhden jäsenvaltion tekemää varausta lukuun ottamatta veropaketista on päästy sopimukseen. Erityisesti haitallisen verokilpailun poistamiseen yritysverotustoimenpiteiden avulla tähtäävien yritysverotusta koskevien menettelysääntöjen laatimistyö kyseisen jäsenvaltion yleistä tasoa alhaisemman verotustason korjaamiseksi on saatettu onnistuneesti päätökseen.