ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1565/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön TTK-hankkeiden tilintarkastukset.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0010 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1565/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Yhteisön TTK-hankkeiden tilintarkastukset Tilintarkastustuomioistuin on pyytänyt jo vuosien ajan, että TTK:ta koskevien tilintarkastusten määrää lisättäisiin huomattavasti. Mistä syystä komissio ei ole noudattanut tätä tilintarkastustuomioistuimen useasti toistamaa suositusta? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1999) Viimeisten kolmen vuoden aikana komissio on jatkuvasti lisännyt sekä hankkeen toteuttamispaikalla järjestettävien tarkastusten että tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen sopimuksiin (TTK) sisältyvien tilintarkastusten määrää kuten alla olevassa taulukossa on esitetty. >TAULUKON PAIKKA> Tilintarkastussuunnitelmat perustuvat uutta riskienarviointimenetelmää hyödyntävään valintamenettelyyn, johon tilintarkastus haluttaessa sisällytetään. Tilintarkastusten määrä tulee edelleen lisääntymään, kun ulkopuolisen tilintarkastusyrityksen kanssa tehty puitesopimus pannaan täytäntöön. Nämä toimenpiteet lisäävät tarkastuskapasiteettia siten, että se kattaa 10 prosenttia toimeksisaajista viidennen puiteohjelman yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1662/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) ja Alonso Puerta (GUE/NGL) komissiolle. Yhdysvaltojen uhkaus kohdistaa pakotteita Sol-Meliàan.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0068 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1662/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) ja Alonso Puerta (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Yhdysvaltojen uhkaus kohdistaa pakotteita Sol-Meliàan Yhdysvaltojen ulkoministeriö tutkii parhaillaan mahdollisuutta soveltaa pakotteita espanjalaiseen hotelliyhtiö Sol-Meliàan, koska yhtiöllä on sijoituksia Kuubassa. Yhdysvallat aikoo soveltaa Helmsin-Burtonin lain neljättä kohtaa, jota Euroopan unioni pitää laittomana sen eksterritoriaalisten vaikutusten vuoksi. Mikäli pakotteet toteutetaan, ne olisivat kansainvälisen vapaakaupan vastaisia ja vahingoittaisivat Espanjan tärkeimpiin matkailuyrityksiin kuuluvan yhtiön etuja. 1. Kuinka vakavia Sol-Meliàan kohdistuneet uhkaukset ovat todellisuudessa? 2. Mikäli tilanne muodostuisi näin vakavaksi, mihin toimiin komissio voisi ryhtyä tämän eurooppalaisen yrityksen etujen suojelemiseksi? 3. Onko komissio valmis valittamaan Helmsin-Burtonin laista Maailman kauppajärjestössä? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1999) Komissio palauttaa mieleen, että yhteisön ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa 18. toukokuuta 1998 tehtyjen Helmsin-Burtonin lakiin sekä Iranin ja Libyan vastaisia pakotteita koskevaan lakiin liittyvien päätösten ja julkilausumien tarkoituksena oli tasoittaa tietä tämän suuren kahdenvälisen kiistakysymyksen lopulliselle ratkaisulle. Komissio on edelleen erittäin huolestunut siitä, ettei Yhdysvallat ole tähän mennessä juurikaan edistynyt sitoumuksessaan saada kongressi muuttamaan Helmsin-Burtonin lain IV osastoa, erityisesti siksi, että Yhdysvaltain hallitus on säännöllisesti huomauttanut presidentin olevan velvollinen saattamaan osaston voimaan, niin kauan kuin kyseistä muutosta ei ole tehty. Komissio puolestaan on kaikissa yhteyksissä tehnyt selväksi, että Helmsin-Burtonin lain nojalla toteutetut yhteisön yritysten tai kansalaisten vastaiset toimenpiteet johtaisivat väistämättä keskusteluun uudesta WTO-paneelista. Komissio on kehottanut Yhdysvaltain hallitusta puolestaan nopeuttamaan vuoden 1998 toukokuussa pidetyn huippukokouksen sopimusten täytäntöönpanoa. Komissio seuraa tilannetta erittäin tarkasti ja tiedottaa parlamentille edelleenkin kaikista uusista kehityssuuntauksista, jotka liittyvät 18. toukokuuta 1998 sovittujen toimenpiteiden täytäntöönpanoon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1833/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Työttömyyttä torjuvat toimet Ateenan maanjäristyksen jälkeen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0061 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1833/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Työttömyyttä torjuvat toimet Ateenan maanjäristyksen jälkeen Ateenan maanjäristys aiheutti monille yrityksille suuria vahinkoja, joiden seurauksena yritykset toimivat vajaateholla tai niiden toiminta on pysähtynyt liiketilojen tai työvälineiden tuhoutumisen vuoksi. Attikan toimintaohjelmassa on jäljellä enää hyvin vähän määrärahoja, joita Euroopan sosiaalirahasto ei ole ottanut käyttöön, ja Euroopan aluekehitysrahaston myöntämät määrärahat on jo kokonaan käytetty. Yhteisön Kreikalle suunnatun toisen tukikehyksen kansallisessa osassa on kuitenkin vielä käyttämättä huomattavasti määrärahoja. Aikooko komissio hyväksyä sen, että osa Euroopan sosiaalirahaston käytettävissä olevista varoista myönnettäisiin sosiaalisia tukitoimia varten maanjäristyksen tuhoalueilla? Aikooko se ryhtyä muihin maanjäristyksen uhrien tilannetta helpottaviin toimiin, kuten rahoittaa työttömien maanjäristyksen uhrien työllistämistä tai maanjäristyksessä vahinkoja kärsineissä yrityksissä työskennelleiden henkilöiden työpaikkojen säilyttämistä kohtuullisen ajanjakson tarjoamiseksi vahinkojen korjaamiseen? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kautta on hyväksytty useita toimia, joilla pyritään helpottamaan maanjäristyksessä kärsineiden ihmisten tilannetta. Näiden toimien yhteisrahoitus tapahtuu vielä kohdentamattomista ESR:n määrärahoista, jotka ohjataan muutamaan yhteisön toiseen tukikehykseen kuuluvaan toimenpideohjelmaan. Komission ja jäsenvaltion viranomaisten välillä käytyjen teknisten keskustelujen jälkeen sovittiin, että yhteisön toisen tukikehyksen viidestä toimenpideohjelmasta ohjataan yhteensä noin 45 miljoonaa euroa uudelleen erityistoimiin. Näillä erityistoimilla pyritään tukemaan maanjäristyksessä kärsineiden alueiden työttömiä työllistämistuilla sekä järjestämällä integroitujen tukijärjestelmien osana koulutusta ja työkokemusta. Lisäksi järjestetään ylimääräisiä kursseja maanjäristyskuntien opiskelijoille ja tarjotaan terveys- ja sosiaalipalveluja työllistämistukijärjestelmien puitteissa maanjäristyksessä kärsineiden ihmisten tilanteen parantamiseksi. Näiden toimenpiteiden odotetaan hyödyttävän 12 350:tä maanjäristysalueen työtöntä. Edellä mainitun lisäksi erityistä huomiota on kiinnitetty maanjäristyksen aiheuttamiin tuhoihin Attikan psykiatrisessa sairaalassa. Tilanteen välittömään parantamiseen on varattu lisää määrärahoja (maanjäristyksen vaurioittaman rakennuksen korjaustyöt ja potilaiden sijoittaminen muualle).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1682/99 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaisen väestönsuojelupolitiikan vahvistaminen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0074 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1682/99 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Eurooppalaisen väestönsuojelupolitiikan vahvistaminen Kreikan viimeaikaisten järkyttävien maanjäristysten johdosta, jotka osoittavat selvästi, että vahvan eurooppalaisen katastrofien hoitamista (väestönsuojelua) koskevan politiikan tarve on olemassa, ja ottaen huomioon, että näistä asioista vastaava komission pääosasto XI on luokitellut edellä mainitun politiikan vähemmän tärkeisiin painopistealueisiinsa, komissiolta kysytään: 1. Kuinka väestönsuojelua koskevalle politiikalle annettu alhainen tärkeysaste sopii yhteen puheenjohtaja Prodin 4. toukokuuta antamien, Euroopan unionin turvallisuuspolitiikan vahvistamista koskevien lausuntojen kanssa? 2. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa vahvistaakseen eurooppalaista väestönsuojelupolitiikkaa ja onnistuakseen luomaan jäsenvaltioiden välille tyydyttävää yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 1999) 1. Väestönsuojelu ei kuulu niihin aloihin, joiden avulla unionissa pyritään luomaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta. 2. Komissio on tehnyt neuvostolle ehdotuksen toiseksi yhteisön toimintaohjelmaksi pelastuspalvelun alalla 1. tammikuuta 2000 31. joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi(1). Tämän ohjelman tarkoitus on läheisyys- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tukea ja täydentää jäsenvaltioiden pyrkimyksiä suojella ihmisiä, ympäristöä ja omaisuutta luonnonkatastrofeissa tai teknologian aiheuttamissa hätätilanteissa. (1) KOM(98) 768 lopullinen EYVL C 28, 3.2.1999 ja muutettu ehdotus KOM(1999) 400 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1625/99

esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle

(15. syyskuuta 1999)

Aihe: Puhelinten salakuuntelu

Eurooppa-neuvoston ylimääräiseen kokoukseen Tampereelle ollaan valmistelemassa erityistä toimenpidekokonaisuutta sisäasioiden alalla. Onko komissio valmistellut kokoukseen sen jälkeen salaisena pidettäviä asiakirjoja erityisesti satelliittipuheluiden ja internet-yhteyksien salakuuntelun laillistamiseksi vai tullaanko kaikki tälle toimialueelle kuuluvat asiakirjat julkistamaan kokouksen jälkeen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(25. lokakuuta 1999)

Komissio ei valmistele mitään luottamuksellisia tai muita asiakirjoja satelliittipuheluiden tai Internet-viestinnän salakuuntelusta Eurooppa-neuvoston Tampereen kokousta varten. Ainut asiakirja, jota komissio valmistelee tätä Eurooppa-neuvoston erityistä kokousta varten, on tiedote (SEC(1999) 1518), jossa käsitellään unionin kehitystä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena. Puheenjohtaja Prodi on lähettänyt tähän tiedotteeseen liittyvän kirjeen pääministeri Lipposelle 23. syyskuuta 1999. Tällä kuten muillakin alueilla komissio pyrkii mahdollisimman suureen avoimuuteen, ja sekä Eurooppa-neuvoston Tampereen kokouksen valmisteluista että tuloksista keskustellaan Euroopan parlamentin kanssa.

Telekuuntelun osalta komissio kehottaa parlamentin jäsentä tutustumaan parlamentin 6. toukokuuta 1999 telekuuntelusta Schmidin raportin pohjalta käymään keskusteluun. Komission kanta asiaan ilmaistiin keskustelussa parlamentin kuullen.

Lyhyesti sanottuna komissio ymmärtää tämän aiheen tärkeyden varsinkin ottaen huomioon Euroopan televiestintäympäristön jatkuvat nopeat ja käänteentekevät muutokset.

Komission mielestä salakuunteluasiassa pitää toisaalta ottaa huomioon lakien täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten oikeutetut huolenaiheet (esim. televiestinnän ja Internetin kehitys ei saa vähentää jäsenvaltioiden kykyä torjua rikollisuutta ja ylläpitää kansallista turvallisuutta) ja toisaalta komissio huomauttaa, että telepalveluiden määrä kasvaa koko ajan huomattavasti, erityisesti Internetissä. Kasvava palveluntarjonta edellyttää televiestinnän käyttäjiltä luottamusta tarjottuihin palveluihin, jos alan halutaan jatkossakin kasvavan.

Komissio uskoo, että on ratkaisevaa löytää sopiva tasapaino eturyhmien välille. Se on mahdollista vain lakien täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten, palveluntarjoajien, teollisuuden ja tietosuojan kanssa tekemisissä olevien tahojen välisessä vuoropuhelussa.

Neuvosto käsittelee lisäksi parhaillaan jäsenvaltioiden keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskevaa sopimusehdotusta. Se sisältää joitakin telekuuntelua koskevia määräyksiä. Tavoitteena on varmistaa, että rikoksen tutkintaan liittyvässä salakuuntelussa voidaan hyödyntää uusia satelliitin avulla toimivia televiestintäjärjestelmiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1772/99 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Itävallan juomaveroa vastaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa käynnistetty menettely (C-437/97).



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1772/99 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Itävallan juomaveroa vastaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa käynnistetty menettely (C-437/97) Itävallan kaikissa osavaltioissa peritään kaikista juomista juomaveroa, joka on luonteeltaan kunnallismaksu. Komission edustajat ovat aina vahvistaneet, että Itävallan juomavero on yhteisön oikeuden mukainen. Tästä syystä asiaa ei vahvistettu erikseen kirjallisesti liittymissopimuksessa. Tällä haavaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa on kuitenkin nostettu kanne, jossa esitetään, että juomavero ei olisi yhteisön oikeuden mukainen. Tämä vahvistetaan myös julkisasiamiehen 1. heinäkuuta 1999 tekemissä ehdotuksissa. Kysyn asian johdosta seuraavaa: 1. Onko komissiolla asiakirjoja, joissa tarkastellaan Itävallan verotusjärjestelmän ja erityisesti juomaveron yhdenmukaisuutta yhteisön oikeuden kanssa? 2. Millaisen kannan komissio omaksui Saksan juomaveroon vuosina 1991 ja 1992? 3. Mistä syystä komissio on muuttanut mieltään 90-luvun alkuun verrattuna ja käynnistänyt menettelyn Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1999) 1. ja 3. Väite siitä, että komissio olisi muuttanut suhtautumistaan kyseiseen asiaan, ei pidä paikkaansa. Komissio otti kantaa kysymykseen ensimmäistä kertaa vuoden 1998 alussa asian C-437/97 ennakkoratkaisumenettelyn yhteydessä. Se katsoi, että kyseinen Itävallan vero on ristiriidassa yhteisön säännöstön kanssa, ja aloitti rinnakkaisen menettelyn EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukaisesti. Tämä menettely on tällä hetkellä perustellun lausunnon vaiheessa. 2. Komissiolta ei ole vuonna 1991 tai 1992 eikä muulloinkaan pyydetty virallista kantaa Saksan juomaveron yhteensopivuudesta yhteisön säännöstön kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1437/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Televiestinnän, audiovisuaalipalvelujen ja tietotekniikan alan hankkeet Galiciassa.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0014 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1437/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Televiestinnän, audiovisuaalipalvelujen ja tietotekniikan alan hankkeet Galiciassa Aluepolitiikan näkökulmasta on välttämätöntä, että Galicia sisällytetään täysipainoisesti Euroopan laajuisiin liikenne-, televiestintä- ja energiaverkkoihin. Koska Galicia täyttää rakennerahastojen tavoitteen 1 edellytykset, se on saanut huomattavia avustussummia tähän tarkoitukseen. Voisiko komissio ilmoittaa, mitä televiestinnän, audiovisuaalipalvelujen ja tietotekniikan alan hankkeita ja ohjelmia Galiciassa on rahoitettu rakenne- ja koheesiorahastoista vuosina 19941999 (mukaan lukien kehitys ja alueellisiin verkostoihin ja teollisuuspalveluihin liittäminen sekä sosiaaliset toimet, kuten terveys ja koulutus)? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 1999) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle on lähetetty Euroopan aluekehitysrahastosta vuoden 1999 maaliskuun loppuun mennessä Galiciassa televiestinnän, audiovisuaalipalvelujen ja tietotekniikan alalla osarahoitettujen hankkeiden luettelo. Tässä yhteydessä on korostettava, että tietyt teollisuuteen liittyvät palvelut kuuluvat teollisuusverkoston kehittämisen alaan. Toisaalta on todettava kokonaiskäsityksen saamiseksi, että tietyt hankkeet, jotka kuuluvat ammatillisen koulutuksen alaan, täydentävät yleissivistävän opetuksen alaa. Koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) 1164/94(1) nojalla kyseisestä rahastosta myönnettävän tuen yksinomaiset soveltamisalat ovat liikenteen infrastruktuuri ja ympäristönsuojelu. Koheesiorahastosta ei näin ollen myönnetä tukea arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemille aloille. (1) EYVL L 130, 25.5.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1752/99

esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle

(1. lokakuuta 1999)

Aihe: Päivälehtien liitteet ja kuluttajien oikeudet

Osassa Euroopan unionin maista yhä useampi päivälehti myy viikkoliitteitä. Nämä liitteet myydään yhtenä viikonpäivänä lehden tavanomaisen painoksen mukana niin, että lehden hinta on tuona päivänä huomattavasti korkeampi. Lehden säännöllisillä ja satunnaisilla lukijoilla ei ole oikeutta hyväksyä liitteen hankkimista tai kieltäytyä siitä.

Eikö komissio katsokin, että tämä käytäntö loukkaa kuluttajan oikeuksia, koska kuluttaja pakotetaan näin ostamaan kaksi täysin toisistaan erillistä tuotetta?

Eikö komissio katsokin, että käsitteen liite tulisi jo itsessään pitää sisällään se, että kuluttajalla on mahdollisuus tehdä päätös liitteen ostamisesta tai ostamatta jättämisestä, koska tästä on maksettava lisäsumma, ja että kuluttajalla on joka tapauksessa oltava oikeus ostaa vain perustuote (päivälehti) samaan hintaan kuin muinakin päivinä?

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä taatakseen kuluttajille tämän oikeuden?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(8. marraskuuta 1999)

Yksipuoliset päätökset päivälehtien hinnoista ja viikkoliitteen myynnistä tavanomaisen painoksen mukana korkeampaan hintaan riippuvat pohjimmiltaan kunkin julkaisijan omasta harkinnasta eivätkä ne tavallisesti kuulu kilpailua rajoittavien sopimusten kieltämistä (EY:n perustamissopimuksen 81 artikla, entinen 85 artikla) ja määräävän aseman väärinkäyttöä (EY:n perustamissopimuksen 82 artikla, entinen 86 artikla) koskevien perustamissopimuksen kilpailusääntöjen soveltamisalaan.

Tässä tapauksessa vaikuttaa siltä, että korkeamman hinnan periminen liitteen sisältävistä päivälehdistä ei ole päivälehtien julkaisijoiden yhdenmukainen käytäntö kaikissa jäsenvaltioissa. Joissakin tapauksissa päivälehden hintaa nostetaan viikkoliitteen vuoksi vain vähän tai ei ollenkaan. Sen vuoksi ei voida osoittaa, että kaikki päivälehtien julkaisijat olisivat yhteensovittaneet viikkoliitekäytäntönsä tavalla, joka mahdollisesti rajoittaa kilpailua.

Koska kyse on päivälehdistä eikä erikoisjulkaisuista, jotka alallaan nauttimansa arvostuksen vuoksi voisivat helpommin saada erittäin vahvan aseman markkinoilla, ei kyse todennäköisesti ole määräävän aseman väärinkäytöstä. Yleensä ottaen korkeampaan hintaan myytävä liitteen sisältävä päivälehti kilpailee jokaisessa jäsenvaltiossa muiden päivälehtien kanssa, jotka joko perivät maksun viikkoliitteestä tai eivät peri. Tämän vuoksi tällaisen lehden ei voida katsoa olevan määräävässä asemassa, mikä on ehdoton edellytys 82 artiklan soveltamiselle.

Tämän perusteella arvoisan parlamentin jäsenen kuvailema päivälehtien myyntiin liittyvä käytäntö ei kuulu yhteisön kilpailuoikeuden soveltamisalaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1391/99 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle. EAKR- ja EMOTR-varojen käyttö.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0003 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1391/99 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: EAKR- ja EMOTR-varojen käyttö Komissio on myöntänyt EAKR- ja EMOTR-varoja Espanjassa sijaitsevien Guaron keinokastelualueiden laajentamiseen ja parantamiseen. Vesiputkia ei kuitenkaan ole asennettu oikeanpuoleisen alueen sektoreille 6, 7, 8 ja 9. 1. Voiko komissio ilmoittaa, miksi varoja ei käytetty tarkoituksenmukaisesti oikeanpuoleiseen alueeseen ja mihin nämä varat ovat virranneet? 2. Onko komissio tietoinen näiden vesiputkien asentamatta jättämistä koskevista valituksista ja jos on tietoinen, mitä se on tehnyt asian suhteen? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 1999) Kyseiseltä jäsenvaltiolta saatujen tietojen mukaan Viñuelan patorakennustyömaan osarahoitusta lukuun ottamatta, kaikki Andalusian alueen toimenpideohjelman toimenpidekokonaisuuden 6.1.1. perusteella vuosina 19941999 osarahoitetut hankkeet sijaitsevat Velez-joen itärannalla. Nämä työt ovat tässä vaiheessa käytännössä jo saatettu loppuun. Espanjan viranomaiset ovat antaneet komissiolle virallisesti tiedoksi, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat hankkeet toteutetaan todennäköisesti myöhemmässä vaiheessa. Näihin hankkeisiin ei toistaiseksi ole haettu osarahoitusta. Komissio haluaa lisäksi palauttaa mieliin, että jos tukea myöhemmin haetaan, hakemus voidaan ottaa huomioon ainoastaan, jos siinä noudatetaan vahvistettua menettelyä ja jos jäsenvaltio esittää sen virallisesti. Virallista valitusta ei ole esitetty. Komissio ei ole jäsenvaltiolta saatujen tietojen perusteella todennut minkäänlaista yhteisön varojen väärinkäytöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2026/99 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Lampaiden orgaanisfosfaattiset kylpyaltaat.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2026/99 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Lampaiden orgaanisfosfaattiset kylpyaltaat Voiko komissio ilmoittaa, tukeeko EU taloudellisesti tutkimushankkeita, joissa tutkitaan lampaiden orgaanisfosfaattisten kylpyaltaiden käyttöä, onko se mahdollisesti suunnitellut mainittujen altaiden kieltämistä, tai onko se suunnitellut niiden käyttöä koskevien turvamääräysten vahvistamista? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Komissio voi vahvistaa, että yhteisö ei rahoita suoraan hankkeita, joissa tutkitaan lampaiden orgaanisfosfaattisten kylpyaltaiden vaikutusta ihmisten terveyteen. Yhteisössä ei ole myöskään suunnitelmia tällaisten altaiden kieltämiseksi tai niitä koskevien turvamääräysten säätämiseksi niiden määräysten lisäksi, joista valmistajat ja yksittäiset jäsenvaltiot ovat kansallisessa lainsäädännössään jo päättäneet. Maataloutta tukevan teollisuustutkimuksen ohjelman (AIR) tai kalastusta, maataloutta ja maataloutta tukevaa teollisuustutkimusta koskevan ohjelman (FAIR) piirissä ei ole tällä hetkellä tätä asiaa koskevia tutkimushankkeita. Tätä aihetta koskeva tutkimusehdotus olisi mahdollista esittää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan aihepiirin elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen viidennen avaintoiminnon puitteissa. Kyseisen avaintoiminnon yhtenä painopistealueena on eläinten terveys ja hyvinvointi karjankasvatuksessa. Tässä yhteydessä voitaisiin tutkia sellaisten menetelmien kehittämistä, joiden avulla voidaan arvioida paremmin eläinlääkintätuotteiden vaikutusta ihmisten ja eläinten terveyteen.