ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1591/98 esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Komission virkamiehiä koskeva puolueettomuusvaatimus Euroopan komission Wienin edustuston johtaja Wolfgang Streitenberger mainosti 11. maaliskuuta 1998 julkaistussa kaupallisessa mainoksessa "Wirtschaftsblatt" nimistä lehteä, korostaen lehden asiantuntevaa eurooppapoliittista uutisointia: "Yhä suurempi osa talouselämää koskevista päätöksistä tehdään Brysselissä. Itävaltalaisten päätöstentekijöiden on tämän vuoksi yhä tärkeämpää saada nopeasti näihin asioihin liittyviä perusteellisia tietoja. Wirtschaftsblatt-lehden avulla teidän on mahdollista kiriä lisää etumatkaa joka päivä." Edellä mainitun perusteella haluaisin esittää komissiolle seuraavat kysymykset: 1. Onko komission edellä mainittu verbaalinen kannanotto kiihkeiden markkinaosuustaisteluiden värittämillä itävaltalaisilla tiedotusvälinemarkkinoilla yhteensopiva komission virkamiehiä koskevan puolueettomuusvaatimuksen kanssa? 2. Antoiko Streitenberger, joka ilmeisestikin esiintyi virallisen tehtävänsä puitteissa, lausuntonsa komission nimissä? 3. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo vielä ryhtyä tämän tapauksen vuoksi? 4. Mikä on komission arvio edustajansa käytöksen yhteensopivuudesta uusien käytännesääntöjen kanssa? 5. Uskooko komissio, että sen Wienin edustaja voi puoltaa komission intressejä tämän yksipuolisen kannanoton jälkeen muissa kilpailevissa lehdissä? 6. Aikooko komissio antaa puoltavia lausuntoja suullisesti myös muista Itävallassa ilmestyvistä lehdistä, jotka harjoittavat tehokasta EU-tiedotusta? 7. Milloin Euroopan komission Wienin edustuston johtaja Wolfgang Streitenberger aikoo suullisesti kehottaa tilaamaan myös Neue Freie Zeitung -nimisen lehden, jonka Euroopan unioniin liittyvää uutisointia voidaan lämpimästi suositella? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (4. elokuuta 1998) Komission Itävallassa olevan edustuston päällikkö ei antanut lausuntoaan puolueista riippumattomassa, itsenäisessä itävaltalaisessa Wirtschaftsblatt-päivälehdessä omasta aloitteestaan vaan pyynnöstä. Alkaen tammikuun 15. päivästä 1997 kaikkiaan 207 itävaltalaista mielipidejohtajaa on jo antanut lausuntoja samoissa olosuhteissa. Samantyyppisiä lausuntoja voidaan antaa pyynnöstä missä hyvänsä muussa tiedotusvälineessä, joka totuudenmukaisesti ja puolueettomasti tekee selkoa Euroopan yhdentymisestä ja komission politiikasta. Itävallassa olevan edustuston päällikön esiintyminen on siis täysin sopusoinnussa niiden henkilöstösääntöön perustuvien käytännesääntöjen kanssa, jotka koskevat komission virkamiesten suhteita yleisöön.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2347/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Eurokolikot - ECOFIN 6.7.1998 ECOFIN-neuvoston kokouksen jälkeen julkaistun lehdistötiedotteen mukaan komissaari de Silguy oli selostanut ministereille Euroopan näkövammaisjärjestöjen ja raha-automaattivalmistajien esiin nostamia ongelmia, jotka liittyvät 50 ja 10 euron kolikoihin (vaikeus erottaa kolikot toisistaan). Näiden ongelmien valossa ministerit kehottivat komissiota esittämään muutoksia 2. toukokuuta 1998 annettuun asetukseen eurokolikoiden teknisistä määräyksistä. 1. Mitkä ovat näiden kolikoiden valmistamisesta ja sulattamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset? 2. Miten Euroopan näkövammaisjärjestöjä ja raha-automaattivalmistajia kuultiin ennen kuin päätettiin näiden kolikoiden teknisistä määräyksistä ja mikä oli kuulemisen tulos? 3. Edellä mainittujen ongelmien lisäksi seteleiden ja kolikoiden kuva-aiheista kiisteltiin. Onko komissio tyytyväinen euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönottojärjestelyihin ja -menettelyihin? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 1998) Eurometallirahojen teknisistä eritelmistä annetun asetuksen (EY) 975/98(1) hyväksymistä edelsi laajamittainen kuulemismenettely, jossa kuultiin kaikkia käyttäjäryhmiä, mukaan lukien Euroopan myyntiautomaattialan järjestö ja Euroopan näkövammaisten liitto. Näiden äskettäin esille nostamat ongelmat tulivat ilmi vasta rahapajajohtajien päätettyä kolikoiden tuotantoon tarvittavista yksityiskohtaisista teknisistä eritelmistä ja ensimmäisistä tuotantoeristä saatujen ensimmäisten näytekappaleiden testauksen jälkeen. Suunniteltujen muutosten vaikutukset ovat suhteellisen vähäisiä, sillä yksikään jäsenvaltio ei ole vielä alkanut tuottaa tai hankkia 50 sentin kolikoiden aihioita. Ainoastaan Ranskassa on tuotettu pieni määrä 10 sentin kolikoita (0,1 prosenttia tuotettavien kolikoiden kokonaismäärästä), mutta niitä koskevien eritelmien muuttaminen ei vaikuta kyseisiin kolikoihin tarvittavien aihioiden eritelmiin, mikä mahdollistaa jo ostettujen tai tuotettujen aihioiden käytön tähän tarkoitukseen. Komissio uskoo, että parannusten ansiosta Euroopan kansalaisten on helpompi hyväksyä uusi metallirahajärjestelmä. Muutoksista on päätetty kuullen Euroopan myyntiautomaattialan järjestöä, Euroopan näkövammaisten liittoa, kuluttajajärjestöjä ja rahapajajohtajia, jotka ovat antaneet suostumuksensa niihin. (1) EYVL L 139, 11.5.1998.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2567/98 esittäjä(t): Peter Truscott (PSE) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Vammaisten aikuisten osa-aikahoito ja yhteishoito Voisiko neuvosto selvittää seuraavia vammaisten aikuisten osa-aikahoitoon ja yhteishoitoon liittyviä kysymyksiä EU:ssa: Mitkä EU:n säännökset koskevat vammaisten aikuisten osa-aikahoidon ja yhteishoidon normeja Euroopassa? Mitä säännöksiä on olemassa vammaisten aikuisten päivähoitopalveluiden normeille? Ja lopuksi, miten eri jäsenvaltioiden määräysten normit vertautuvat keskenään? Vastaus (22. lokakuuta 1998) Neuvosto haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että yhteisön tasolla ei ole hyväksytty lainsäädäntöä aloilla, joita hänen kysymyksensä koskee. Komissio ei ole tehnyt neuvostolle näitä asioita koskevia ehdotuksia.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1405/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Puolueettomuus ja avoimuus rakennerahastovarojen myöntämisessä tarjouskilpailujen kautta Tietyt aluehallitukset (kuten Marchen alueen) hyväksyvät 5-tavoitteen mukaisten rakennerahastovarojen myöntämisen tarjouskilpailujen kautta komissiolle esitettävän yhteisen ohjelmasuunnitteluasiakirjan kehyksessä ilman, että selvitetään miten paljon varoja on vahvistettu kullekin toimelle. 1. Eikö komissio katso, että tällaisella menettelyllä loukataan avoimuusperiaatteita, joiden mukaan Euroopan unionin rahoittamista toimista on ilmoitettava? 2. Eikö se katso, että kansalaisella, joka hakee määrärahoja tiettyä toimenpidettä varten, on oikeus tietää, miten paljon rahaa on käytettävissä niitä toimenpiteitä tai toimia varten, joista hän on tehnyt hakemuksen? 3. Eikö se katso, että menettely, jolla virastoille annetaan lupa hakemusten esittämisen jälkeen siirtää määrärahoja täysin omavaltaisesti toimenpiteestä tai toimesta toiseen, on epäoikeudenmukainen? 4. Ottaen huomioon, että tällaiset menettelyt loukkaavat puolueettomuuden ja avoimuuden periaatteita, niin eikö komissio pidä kielteisenä sitä, että seurauksena voi olla Euroopan kansalaisten epäluottamus alueellisia ja yhteisön toimielimiä kohtaan? 5. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä poistaakseen nämä epäkohdat? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (10. kesäkuuta 1998) Komission mielestä rakennerahastovarojen myöntämismenettelyissä on noudatettava suurempaa avoimuutta. Erityisesti tavoitetta 5b koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (YOA) osalta kunkin toimenpiteen kokonaisrahoitus on ilmoitettu ohjelmassa. Ne ovat julkista tietoa, joka on kansalaisten saatavilla. Seurantakomitea voi tehdä tarkistuksia määrärahoihin, ja mahdollisesti tehtävät muutokset on vahvistettava komission päätöksellä. Toteuttamista haittaavan liiallisen kankeuden estämiseksi tavoitetta 5b koskeviin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin ei toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ole sisällytetty määrärahojen jakamista ohjelmien perusosaa eli toimenpidettä alhaisemmalle tasolle. Jakaminen kuuluu tapauksen mukaan toteutuksesta vastuussa olevan viranomaisen yksinomaiseen toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2284/98

esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (NI) neuvostolle

(28. heinäkuuta 1998)

Aihe: Etelä-Italiaan saapuvat laittomat maahanmuuttajat ja Italian hallituksen sopimusrikkomukset

Laittomien maahanmuuttajien virta Etelä-Italian rannikolle on viime viikkoina kasvanut hälyttäviin mittoihin. Pelkästään Sisiliassa on noin viikon aikana tavattu satoja Afrikan valtioiden kansalaista, joiden sinne toimittajina on ollut Välimeren rantojen välillä toimivia ihmisten salakuljetusjärjestöjä. Italian viranomaiset ovat syyllisiä omaan kykenemättömyytensä puuttua asiaan, sillä ne eivät ole valmistautuneet konkreettisin aloittein vastustamaan maahanmuuttajien virtaa, joka nyt on käynyt hallitsemattomaksi. Valtaosa maahanmuuttajista väistää poliisi- ja terveystarkastukset ja onnistuu pääsemään muihin jäsenvaltioihin, joissa he joutuvat elämään puutteessa ja olemaan myös rikollisjärjestöjen hyväksikäytön uhreina. Harjoittamallaan sallivuuspolitiikalla Italian hallitus on rikkonut niitä nimenomaisia sitoumuksia, jotka se hyväksyi ratifioidessaan Schengenin sopimuksen. Tällä tavoin se vaarantaa yleisen järjestyksen ja turvallisuuden Italiassa ja muualla unionissa.

Aikooko neuvosto puuttua asiaan mitä pikimmin ja vaatia Italian hallitusta toimiaan tekemiensä sitoumusten mukaisesti, ja aikooko neuvosto viedä asian Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen, jos sitoumuksia ei jatkossakaan noudateta?

Vastaus

(19. lokakuuta 1998)

Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys liittyy Schengenin sopimuksen soveltamiseen eikä siten kuulu neuvoston toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2328/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) neuvostolle (28. heinäkuuta 1998) Aihe: Amerikkalaisten konsulaattiviranomaisten epäasiallinen käytös ja omituiset menettelytavat EU:ssa EU:n jäsenvaltioissa on viime aikoina esiintynyt arveluttavasti yhä useammin tapauksia, joissa USA:n konsulaattiviranomaiset ovat käyttäytyneet epäasiallisesti tai käyttäneet omituisia menettelytapoja. Unionin jäsenvaltioiden kansalaisten kohtelu on nimittäin lempeän halveksuvaa (jopa Brysselissä, "Euroopan pääkaupungissa", sijaitsevassa konsulaatissa ja muualla), käytössä on selvästi pelkästään rahastusluonteisia menettelyjä (esim. pakko maksaa vähintään 45 dollaria viisumin saamisesta), ja itse viisumin hankkiminen USA:ssa käymistä varten on kelvottoman vanhentunut käytäntö ja merkitsee yhteisön kansalaisten väheksymistä. Haluaisin saada tietää ministerineuvostolta: 1. Vaativatko unionin jäsenvaltiot, että amerikkalaiset, jotka haluavat käydä EU-maissa, hankkivat viisumin? 2. Kuinka ministerineuvosto aikoo suhtautua tähän unionin kansalaisia väheksyvään, aikansa eläneeseen käytäntöön, että heidät pakotetaan hankkimaan amerikkalaisilta viranomaisilta viisumi matkustaakseen USA:han? 3. Mihin viisumin hakemuslomakkeissa esitettävillä seuraavan tyyppisillä kysymyksillä pyritään: "Oletteko terroristijärjestön jäsen tai terroristijärjestön johtaja?" jne. 4. Kuinka ministerineuvosto aikoo tehdä EU:n nimissä selväksi amerikkalaisille konsulaattiviranomaisille, jotka toimivat unionin jäsenmaissa, että heidän on käyttäydyttävä sen kansalaisia kohtaan samalla tavoin kuin yhteisön konsulaattiviranomaiset käyttäytyvät USA:n kansalaisia kohtaan? Vastaus (22. lokakuuta 1998) Vastauksena ensimmäiseen kysymykseen neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission tiedonantoon kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden rajat, 25 päivänä syyskuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen N:o 2317/95 täytäntöönpanosta. Tiedonanto on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 101, 3. huhtikuuta 1998. Neuvosto ei ole toimivaltainen vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen toiseen, kolmanteen ja neljänteen kysymykseen.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2624/98 esittäjä(t): Marlies Mosiek-Urbahn (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: "Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset" -hanketta vastaavan ohjelman suunnittelu iäkkäille Vapaaehtoisten 18-25 -vuotiaiden eurooppalaisten nuorten vuosi on saanut suuren suosion. EU:n komissio välittää vuosittain taiteeseen, kulttuuriin, maaseutuun, tasa-arvoon, terveyteen jne. liittyviä työpaikkoja, joiden avulla nuoret voivat työskennellä vuoden verran kokemuksia keräten kotimaansa ulkopuolella Euroopassa. Myös iäkkäämmät henkilöt ovat hyvin kiinnostuneita vastaavasta ohjelmasta, jonka avulla he voisivat EU:n taloudellisella tuella harjoittaa sosiaalista toimintaa muissa EU:n jäsenvaltioissa ja tutustua samalla toiseen maahan sekä sen kulttuuriin, kieleen ja ihmisiin. Onko EU:n komissio suunnitellut "Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset" -teemavuoden laajentamista myös yli 55-vuotiaisiin? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1998) Vastikään hyväksytty eurooppalaisen vapaaehtoistyön ohjelma (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1686/98/EY, tehty 20 päivänä heinäkuuta 1998, yhteisön "Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö" -toimintaohjelmasta(1)) pyrkii tarjoamaan 18-25-vuotiaille nuorille oppimiskokemuksia perinteisten koulujärjestelmien ulkopuolella. Komissiolla ei ole suunnitelmissa vastaavaa ohjelmaa iäkkäille henkilöille. Komissio tunnustaa, että vapaaehtoistyö on tärkeä osatekijä ikääntyneiden henkilöiden osallistumisessa yhteiskuntaan. Komissio valmistelee parasta aikaa tiedonantoa iäkkäitä henkilöitä koskevista aiheista, mukaan lukien aktiivinen osallistuminen. Tiedonannon pitäisi valmistua vuoden loppuun mennessä, jotta se voidaan ottaa mukaan poliittiseen keskusteluun, joka liittyy Yhdistyneiden Kansakuntien teemavuoteen 1999 "Kohti kaikenikäisten yhteiskuntaa". (1) EYVL L 214, 31.7.1998.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2086/98 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Lainsäädännöllisten asiakirjojen avoimuus ja kansalaisten oikeus tutustua niihin Päätöksenteon avoimuus ja sen edellyttämä oikeus tutustua lainsäädännöllisiin asiakirjoihin ovat olennaisia demokraattisia oikeuksia. Amsterdamin sopimuksen uudessa 255 artiklassa todetaan, että kaikilla unionin kansalaisilla sekä kaikilla luonnollisilla henkilöillä, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa, tai kaikilla oikeushenkilöillä, joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin. Lisäksi Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan on liitetty julistus yhteisön lainsäädännön valmistelun laadusta. Voiko komissio kertoa, milloin se aikoo esitellä - luonnoksen toimielinten väliseksi sopimukseksi, joka koskee yhteisön lainsäädännön valmistelun laatua ja jossa toimielimet lupautuvat olemaan liittämättä yksipuolisia tutkintalausuntoja lainsäädännöllisiin teksteihin, ja - lainsäädäntöehdotuksen, joka sisältää ehdot ja perusperiaatteet, jotka koskevat kansalaisten oikeutta tutustua unionin toimielinten asiakirjoihin, jotta näitä uuden perustamissopimuksen kahta tärkeää määräystä voitaisiin soveltaa mahdollisimman pian Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 1998) Amsterdamin päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen nro 39 täytäntöönpanon osalta komissio haluaa muistuttaa, että kolmen oikeudellisen yksikön edustajista koostuvan työryhmän tehtäväksi annettiin luonnoksen laatiminen yhteisön säädöstekstien laatua koskeviksi yhteisiksi suuntaviivoiksi. Suuntaviivat ovat parhaillaan tutkittavina asianomaisissa kolmessa toimielimessä lopullista hyväksymistä varten. Komissio antaa Amsterdamin sopimuksessa käyttöönotetun uuden 255 artiklan (oikeus tutustua asiakirjoihin) täytäntöönpanoa koskevan säädösehdotuksen mahdollisimman pian Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Kyseisessä artiklassa määritellään kansalaisten oikeutta tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin koskevat periaatteet ja edellytykset.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2501/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Keinotekoisen saaren rakentaminen Cadizin lahden lähelle Espanjan puolustusministeriö haluaa rakentaa 700 metrin päähän Cadizin lahden luonnonpuistosta keinotekoisen saaren, jolle sijoitettaisiin testialusta logistisia testejä varten. Saaren pinta-ala ei ole tiedossa, mutta sen tilavuus olisi 6900 kuutiometriä. Testialustan suuruus olisi 25x12 metriä, ja se muodostuisi kahdesta 637-tonnisesta laatasta, jotka kestäisivät 1000 kilon painoisen, pystysuoraan putoavan esineen aiheuttaman iskun. Sekä luonnonpuiston alueelle että sen ulkopuolelle sijoitettaisiin lisäksi muita rakennelmia (satama, tie, varasto, työpajoja, saarta suojeleva aallonmurtaja). Puiston alueelle rakennettaisiin muun muassa kolme laukaisualustaa Mistral-, Roland-, Aspid-, Milan- ja Tow-ohjuksille. Jos puolustusministeriö esittelee hankkeen "kansallisen puolustuksen etujen mukaisena", se voi välttää Andalucian ympäristönsuojelua koskevan säädöksen nro 7/94 soveltamisen. Säädös edellyttää useimpien hankkeeseen sisältyvien osien (keinotekoinen saari, korkeajänniteverkko, tie, työpajat ja alustat, satama ja aallonmurtaja) ympäristövaikutusten etukäteisarviointia. San Felixin - Tres Amigosin suolakentät, joilla hanke toteutetaan, ovat luonnonpuiston kiinnostavin alue, koska niissä vallitsevat vielä alueen merkittävän linnuston tarvitsemat fysikaalis-kemialliset olosuhteet. Andalucian hallitus on ehdottanut alueen nimeämistä linnuston erityissuojelualueeksi yhteisön Natura 2000 -verkoston puitteissa. Espanjalainen ympäristönsuojelujärjestö AGADEN toimitti toukokuun 26. päivänä komissiolle hankkeen vastaisen raportin. Ovatko Espanjan viranomaiset kuulleet komissiota tästä hankkeesta alueen ja siviiliväestön turvallisuuteen liittyvät näkökohdat mukaan lukien? Voiko komissio kertoa, mitä toimia se aikoo toteuttaa välttääkseen tähän, jo Natura 2000 -alueeksi ehdotettuun alueeseen kohdistuvat uhat? Jos hanke toteutuu, aikooko komissio puuttua asiaan, jotta hankkeen ympäristövaikutuksista tehtäisiin arviointi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Komissiolle on esitetty valitus parlamentin jäsenen esiin nostamista seikoista. Komissio otti esitetyn valituksen vuoksi yhteyttä asianomaisiin tahoihin saadakseen tarkat tiedot asiasta ja varmistuakseen, että sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan täydellisesti tässä tapauksessa. Komissio pitää valituksen esittäjän ja parlamentin jäsenen ajan tasalla kaikesta asiassa tapahtuvasta kehityksestä.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2530/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: komission tiedotuskampanjoiden kontaktit Onko komissio ostanut viimeisten viiden vuoden aikana tutkimus-, kysely- tai konsultointipalveluita Carville, Greenburg and Gould/NOP -yhtiöltä tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivilta organisaatioilta 2010 tai Foreign Policy Centre? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 1998) Komissio ei ole ostanut arvoisan parlamentijäsenen kysymyksessä mainituilta yhtiöiltä palveluja.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3177/98 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (12. lokakuuta 1998) Aihe: Leipomojen oppipojat ja yötyö Leiväntuotanto on hyvin dynaaminen ala. Asiakkaat haluavat saada leipänsä ja leivonnaisensa jo kello kuudelta aamulla. Nuorten työsuojelua koskevalla direktiivillä 94/33 kielletään kuitenkin nuorilta yötyön tekeminen keskiyön ja kello 04:n välillä. Leipomojen oppipoikien ammatillisesta koulutuksesta jää siten puuttumaan tärkeä osuus, nimittäin taikinan valmistamisen oppiminen. Asiaa auttaisi jo yötyökiellon lyhentäminen yhdellä tunnilla. Pienillä ja keskisuurilla leipomoilla, jotka jo pitkään ovat pääasiassa huolehtineet oppisopimussuhteisesta koulutuksesta, olisi siten myös tulevaisuudessa paremmat mahdollisuudet kouluttaa uusia oppipoikia. Euroopan työllisyystilannetta on parannettava ja erityistä huomiota on tällöin kiinnitettävä nuorten työllistämiseen. Voiko komissio edellä mainitun huomioon ottaen harkita yötyökiellon lyhentämistä yhdellä tunnilla ainakin niillä aloilla, joilla se on erityisen tarpeellista? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1998) Nuorten työntekijöiden suojelusta 22 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/33/EY(1) mukaisesti jäsenvaltioiden on valvottava, että työnantajat takaavat nuorille heidän ikänsä mukaan sovelletut työedellytykset. Mainitun direktiivin 9 artiklassa kielletään yleisesti lasten ja nuorten yötyö. Direktiivi antaa kuitenkin jäsenvaltioille mahdollisuuden antaa luvan nuorten työntekoon aikana, jolloin yötyö on kielletty. Luvan voi antaa vain tietyissä olosuhteissa ja tietyillä aloilla. Tällöinkin työskentely on kielletty keskiyön ja aamuneljän välisenä aikana. Komissio katsoo, että tämä säännös antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden ratkaista tasapainoisesti nuorten leipomoalan ammatillisen koulutuksen tarpeet sekä nuorten työntekijöiden suojeleminen sellaiselta työltä, joka olisi haitallista heidän turvallisuudelleen, terveydelleen tai fyysiselle kehitykselleen. Voimassa oleva lainsäädäntö eri jäsenvaltioissa näyttää vahvistavan tällaisen lähestymistavan aiheellisuuden. (1) EYVL L 216, 22.6.1994.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2647/98 esittäjä(t): Edward Newman (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Schengen-maiden viisumi 1. Koska komissio on tarkkailijana Schengen-ryhmässä, jonka jäsen Britannia ei ole, voiko komissio täsmentää, millaisia valituskeinoja on Britanniassa tai omassa maassaan asuvalla EU:n ulkopuolisen maan kansalaisella, jolta on evätty viisumi Schengen-maihin sillä perusteella, että kyseinen henkilö on ainakin yhden Schengen-maan "mustalla listalla"? 2. Onko tällä EU:n ulkopuolisen maan kansalaisella oikeus tietää mikä tai mitkä Schengen-maista vastustavat viisumin myöntämistä? Jos asia on näin, kuinka kyseinen henkilö voi käyttää tätä oikeuttaan? 3. Jos tämä EU:n ulkopuolisen maan kansalainen kokee esimerkiksi joutuneensa väärinkäsityksen uhriksi, millaisia mahdollisuuksia on olemassa virheiden korjaamiseen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Siihen asti kunnes Schengenin sopimuksen säännöstön osaksi Euroopan unionin säännöstöä sisällyttävä Amsterdamin sopimus tulee voimaan, Schengeniä koskeva säädös on luonteeltaan hallitusten välinen. Tämän vuoksi kyseistä arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemaa säännöstöä koskevien tarkennusten antaminen ei kuulu komission tehtäviin.