ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1166/02 esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) komissiolle. Huonekaludirektiivi.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0190 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1166/02 esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) komissiolle (23. huhtikuuta 2002) Aihe: Huonekaludirektiivi 1990- luvun puolivälissä tehtiin kunnianhimoinen tieteellinen tutkimus huonekalujen paloturvallisuudesta. Tähän tutkimukseen osallistuivat useat eurooppalaiset tutkimuslaitokset ja standardisointielimet ja tutkimuksen tuloksena oli ehdotus nk. huonekaludirektiiviksi (EUR 16477 EN). Se kuitenkin jäädytettiin, koska huonekalujen paloturvallisuusnormit herättivät vastustusta muutamissa jäsenvaltioissa. Tästä huolimatta yhteisten toimenpiteiden tarve tällä alalla on yhtä suuri kuin aikaisemmin. Kysymykseni on seuraava: Aikooko komissio ottaa huonekalujen paloturvallisuuskysymyksen käsiteltäväksi jo olemassa olevien tutkimustulosten pohjalta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (7. kesäkuuta 2002) Pehmustettujen huonekalujen paloturvallisuutta koskevien yhteisön säännösten puuttuessa Euroopan standardointikomitea (CEN) on valmistellut aiheesta neljä standardia: Ne liittyvät syttyvyyden testausmenetelmiin ja komissio osallistuu niiden rahoittamiseen. Yksityiskohtaisempia tietoja tilanteesta arvoisa parlamentin jäsen saa vastauksista, jotka komissio on antanut Dorette Corbeyn tekemään kirjalliseen kysymykseen P-0055/01(1) ja Phillip Whiteheadin tekemään kirjalliseen kysymykseen E-1212/00(2). Yleistä tuoteturvallisuutta koskevan direktiivin (GPSD) kiireellisiä tuoteturvallisuusasioita käsittelevän komitean kansalliset edustajat sekä standardointielimissä kuluttajia edustavat elimet (ANEC) ovat keskustelleet uudesta standardointitoimeksiannosta, joka sisältäisi testimenetelmien lisäksi turvallisuuteen liittyviä säännöksiä. Asiaan on suhtauduttu enimmäkseen myönteisesti edellyttäen, että liekinestoaineiden myrkyllisyys ja voimassa olevat kansalliset säännökset otetaan huomioon (siten ettei nykyistä turvallisuustasoa lasketa). Tämä on erityisen tärkeää, koska tuoteturvallisuutta koskevassa uudessa direktiivissä säädetään, että tuotteen vaatimustenmukaisuus turvallisuusvelvoitteiden kannalta voidaan arvioida ottaen huomioon muun muassa vapaaehtoiset kansalliset standardit, joilla asiaankuuluvat eurooppalaiset standardit vahvistetaan kansallisiksi standardeiksi (3 artiklan 3 kohdan a alakohta) eli standardit, jotka standardointielin CEN on laatinut. Komissio varaa itselleen oikeuden palata tähän kysymykseen saatuaan aiheesta tilaamaansa tutkimuksen loppuraportin, jonka on määrä valmistua vuoden 2003 alussa. Tutkimuksessa on tarkoitus laatia menetelmä, jonka avulla muun muassa turvallisuuden kannalta epäilyttävien kulutustavaroiden sisältämät riskit voidaan nimetä, jotta ne voidaan kattaa yleisestä tuoteturvallisuudesta 3. joulukuuta 2001 annetulla neuvoston ja parlamentin direktiivillä 2001/95/EY(3) ja jotta niitä koskevat standardit voidaan laatia. Kyseisessä tutkimuksessa on tarkoitus tutkia useita tuotteita koskevia testimenetelmiä, pehmustetut huonekalut mukaan lukien. (1) EYVL C 187 E, 3.7.2001. (2) EYVL C 46 E, 13.2.2001. (3) EYVL L 11, 15.1.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0239/02

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle

(7. helmikuuta 2002)

Aihe: Afganistanilaisten sotavankien ihmisoikeuksien rikkominen

Suuri joukko Afganistanin sodassa vangittuja vankeja on siirretty Guantánamon amerikkalaistukikohtaan Kuubaan ja pieni joukko algerialaista syntyperää olevia vankeja Bosnian amerikkalaistukikohtaan. Pitävien todisteiden ja todistajanlausuntojen mukaan näiden pidätettyjen kohtelu sekä kuljetuksen että säilytyksen aikana Guantánamon tukikohdassa vastaa vankilaoloja, joita ylläpitävät lähinnä Talebanin kaltaiset hallinnot eivätkä missään nimessä valtiot, joiden odotetaan puolustavan ihmisoikeuksia ja kunnioittavan näiden oikeuksien puolustamiseksi allekirjoitettuja yleissopimuksia ja sopimuksia.

Kun otetaan huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden suora osallistuminen Afganistanin sotaan, mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä, jotta sotavangeille kuuluvia oikeuksia kunnioitettaisiin, ja mitä se aikoo tehdä, jotta kaikki vangit saisivat puolueettoman oikeudenkäynnin? Aikooko neuvosto lähettää tarkkailijoita tukikohtiin, joihin vankeja on kerätty, ja oikeustieteen asiantuntijoita seuraamaan prosessioikeudellisia menettelyitä oikeudenhoitovaiheessa?

Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0168/02, E-0236/02, E-0239/02 ja E-0263/02

(27. kesäkuuta 2002)

Neuvosto vahvistaa, että jokaista pidätettyä on tärkeää kohdella inhimillisesti ja kansainvälisen oikeuden yleisiä vaatimuksia noudattaen. Neuvosto ei pysty yksinomaan tiedotusvälineiden välittämien tietojen perusteella varmistamaan, vastaavatko Guantánamon pidätysolosuhteet näitä sääntöjä. Presidentti Bush antoi asiasta julkisen lausunnon 31. tammikuuta 2002. Neuvostolla ei ole tarpeellista tietoa pätevän arvion tekemiseksi siitä, tulisiko Guantánamon pidätettyjä kohdella sotavankeina. Neuvosto muistuttaa, että Geneven sotavankien kohtelua koskevan kolmannen, vuonna 1949 tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätään, että jos on epäilystä pidätetyn asemasta, hänen on saatava osakseen sopimuksen mukainen suojelu siihen asti, että asianomainen tuomioistuin on määrännyt hänen asemansa. Tällä välin pidätettyjä on kohdeltava inhimillisesti, heidän on saatava asianmukaista lääkärinhoitoa, vaatteita ja ravintoa. Pidättäjävallalla on kuitenkin oikeus ryhtyä tarvittaviin toimiin tilojen ja pidätettyjen turvallisuuden varmistamiseksi kansainvälistä oikeutta noudattaen.

Neuvosto ei aio lähettää tarkkailijoita Guantánamoon. Neuvosto pitää myönteisenä sitä, että Punaisen Ristin kansainväliselle komitealle on myönnetty esteetön pääsy pidätettyjen luo ja että se voi näin täyttää tehtäväänsä. Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Espanjan ja Belgian hallitusten valtuuskunnilla on myös ollut pääsy Guantánamo Bayn laivastotukikohdassa pidätettyinä olevien kansalaistensa luo.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0575/02 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) neuvostolle. Euroopan unionin neuvoston kanta Länsi-Saharan tilanteeseen.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0575/02 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) neuvostolle (27. helmikuuta 2002) Aihe: Euroopan unionin neuvoston kanta Länsi-Saharan tilanteeseen Yhdistyneiden Kansakuntien oikeudellisten asioiden osasto antoi 29. tammikuuta 2002 lausunnon Saharan rannikolla tapahtuvaa öljyn hyödyntämistä koskevien sopimusten oikeudellisista vaikutuksista. Marokon kuningaskunta on tehnyt näitä sopimuksia öljy-yhtiöiden kanssa. Mitä mieltä neuvosto on tästä asiasta? Mikä on neuvoston kanta tästä Marokon kuningaskunnan harjoittamaa suvereenisuutta ja hallintovaltaa koskevasta ilmaisusta? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0453/02 ja P-0575/02 (26. kesäkuuta 2002) Länsi-Saharan kysymyksestä käydään parhaillaan keskusteluja YK:n turvallisuusneuvostossa. Euroopan unionin neuvosto seuraa näitä keskusteluja tiiviisti ja antaa täyden tukensa YK:n toimille vakaan ja kestävän ratkaisun löytämiseksi. Neuvosto on säännöllisesti yhteydessä YK:n pääsihteerin henkilökohtaiseen edustajaan James Bakeriin ja kaikkiin kiistan osapuoliin ja on valmis edesauttamaan luottamuksen ilmapiirin syntymistä asianomaisten osapuolten välille hyväksyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Neuvosto ei ole tähän mennessä hyväksynyt virallista kantaa YK:n oikeudellisen osaston lausuntoon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0855/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Internet-yhteydet Galician maaseudulla.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0150 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0855/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (27. maaliskuuta 2002) Aihe: Internet-yhteydet Galician maaseudulla Galiciassa on 80 000 asuin- ja liikehuoneistoa, jotka puhelinyhteyksien puutteessa varustettiin vuoteen 1992 asti niin sanotuilla Galician maaseudun matkapuhelinverkkoon yhdistetyillä puhelimilla. Järjestelmän avulla ei voi kytkeytyä Internet-verkkoon. Useiden eri tietolähteiden mukaan Galician aluehallitus ja Espanjan hallitus eivät halua tehdä tarvittavia sijoituksia, jotta vanha järjestelmä voitaisiin vaihtaa uuteen, Internet-yhteydet mahdollistavaan järjestelmään. Näin Espanjan hallitus voi odottaa, että komissio julistaa Internetin yleishyödylliseksi palveluksi, johon voitaisiin käyttää EAKR:n rahoitusta. Missä vaiheessa kyseinen asia on? Milloin on mahdollista, että edellä mainitut 80 000 asuin- ja liikehuoneistoa Galiciassa voidaan liittää Internet-verkkoon? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2002) Komissio hyväksyi ohjelmakauden 20002006 Espanjan tavoite 1 -alueita koskevaan yhteisön tukikehykseen sisältyvän tietoyhteiskuntaa koskevan toimenpideohjelman 13. joulukuuta 2001. Unioni myöntää tämän ohjelman puitteissa Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) 446 568 000 euroa yhdeksän uuden yleisen puitehankkeen toteuttamiseen tietoyhteiskunnan kehittämiseksi Espanjan epäsuotuisimmilla alueilla. Espanja järjestää itse toisen puolen rahoituksesta siten, että julkinen kokonaisinvestointi kyseisellä kaudella on lähes miljardi euroa. Tämä toimenpideohjelma kohdistuu useille alueille, eikä se edellytä rahoituksen jakamista etukäteen alueiden kesken. Ohjelmaan on ilmoitettu sisältyvän televiestinnän suuri infrastruktuurihanke, jonka tuloksena 250 000:n maaseudun asukkaan, joilla on toistaiseksi käytössään vain analogista tekniikkaa, pitäisi pystyä käyttämään Internetiä. Tämä tuleva tulevaisuuden mittava hanke koskee matkapuhelinverkon rakentamista maaseudulle, ja se tunnetaan nimellä TRAC (réseau de téléphonie rurale d'accès cellulaire). Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 1999 antaman asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 26 artiklan mukaan jäsenvaltion, joka suunnittelee rahaston osallistumista suurhankkeeseen tukitoimen täytäntöönpanon aikana, on ilmoitettava siitä ennakolta komissiolle ja toimitettava kaikki artiklassa mainitut tiedot. Tähän mennessä komissio ei ole saanut tällaisia tietoja eikä voi sen vuoksi ottaa kantaa hankkeen mahdollisiin vaikutuksiin Galician alueella. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0104/02

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(29. tammikuuta 2002)

Aihe: Helmsin-Burtonin laki

1. Voiko komissio arvioida, kuinka monelta EU:n kansalaiselta on evätty pääsy Yhdysvaltioihin Helmsin-Burtonin lain ja muiden vastaavien yhdysvaltalaisten ekstraterritoriaalisten lakien nojalla?

2. Mikä on komission kanta tässä kysymyksessä, mitä valituksia siitä on tehty ja mikä on ollut valitusten tulos?

3. Voiko komissio myös ilmoittaa, soveltaako jokin EU:n jäsenvaltio vastaavia kolmansissa maissa olevaa omaisuutta koskevia lakeja, joilla estetään Yhdysvaltojen kansalaisten pääsy kyseiseen valtioon?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2002)

Yhdysvaltojen Kuuban vapautta ja demokraattista solidaarisuutta (Libertad) koskevan lain, joka tunnetaan myös HelmsinBurtonin lakina, IV osaston nojalla Yhdysvaltojen ulkoministeri voi kieltää pääsyn Yhdysvaltoihin henkilöiltä, jotka eivät ole Yhdysvaltojen kansalaisia ja jotka ovat vuonna 1959 tapahtuneen Kuuban vallankumouksen jälkeen takavarikoineet yhdysvaltalaisten omaisuutta Kuubassa tai käyneet Kuubassa kauppaa takavarikoidulla yhdysvaltalaisten omaisuudella. Laki koskee samalla tavoin kansalaisuudesta riippumatta tällaisiin toimiin osallistuneiden yritysten tärkeimpiä johtajia ja osakkeenomistajia samoin kuin heidän perheenjäseniään.

HelmsinBurtonin lain hyväksymisestä lähtien Euroopan unioni on jatkuvasti vastustanut tätä yksipuolista ja ekstraterritoriaalista lakia. Yhdysvaltojen hallinnon kanssa päästiin 11. huhtikuuta 1997 ja 18. toukokuuta 1998 sopuun kahdesta asiasta: yhteisistä ponnisteluista demokratian edistämiseksi Kuubassa ja sovittujen järjestelmien kehittämisestä investointien suojan tehostamiseksi. Yhdysvaltojen hallinto ilmoitti erityisesti olevansa halukas jatkamaan neuvotteluja Yhdysvaltojen kongressin kanssa, jotta lain IV osastoon saataisiin valtuutus poikkeuksien myöntämiseen.

Nämä neuvottelut eivät ole vielä johtaneet lain IV osaston täytäntöönpanon lykkäämiseen. Komissio ei kuitenkaan ole tietoinen toimista unionin kansalaisia vastaan IV osaston nojalla sen jälkeen, kun sopimuksiin päästiin vuosina 1997 ja 1998. Komission tietojen mukaan ainoastaan yhteen unionin kansalaiseen on sovellettu IV osaston mukaisia seuraamuksia, joita kuitenkin sovellettiin ennen sopimusten tekemistä. On kuitenkin syytä huomauttaa, että komissio voi olla tietoinen ainoastaan sellaisista tapauksista, joista sille on ilmoitettu, ja etenkin sellaisista tapauksista, että unionin kansalaisia työskentelee unionin ulkopuolisissa yrityksissä.

Komissio ottaa edelleen tämän asian järjestelmällisesti esille Yhdysvaltojen kanssa kahdenvälisessä yhteydenpidossa unionin ja Yhdysvaltojen uuden transatlanttisen toimintaohjelman puitteissa ilmoittaen vastustavansa kaikkia seuraamuksia aiheuttavia yksipuolisia ja ekstraterritoriaalisia lakeja, kuten HelmsinBurtonin lakia, ja olevansa huolestunut siitä, että lain IV osastosta puuttuu valtuutus poikkeuksien myöntämiseen.

Komissiolla ei ole tiedossaan, että jäsenvaltiot soveltaisivat HelmsinBurtonin lain kaltaisia toimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0605/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Chilen satamien avaaminen eurooppalaisten laivojen kalasaaliiden purkamiselle.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0605/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (6. maaliskuuta 2002) Aihe: Chilen satamien avaaminen eurooppalaisten laivojen kalasaaliiden purkamiselle Vaikka EU ja Chile pääsivät viime vuoden tammikuussa sopimukseen komission eurooppalaisten varustamoiden puolesta WTO:lle esittämän valituksen jälkeen, Chilen viranomaiset hankaloittavat edelleen kalasaaliiden purkamista kansainvälisillä vesillä lakien ja valvontatoimien avulla. Euroopan kalatalousalan edustajat ovat valittaneet tästä. 1. Onko komissio tietoinen Chilen lainsäädännöstä, joka saattaa olla kansainvälisen oikeuden vastainen? 2. Onko komissio tietoinen Chilen viranomaisten toiminnasta, jolla hankaloitetaan yhteisön laivaston saaliiden purkamista? 3. Voiko komissio tiedottaa mihin toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä Chilen suhteen tämän asian johdosta? 4. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt perustaakseen uuden alueellisen kalastusjärjestön, joka hoitaisi EU:n kalastuslaivastolle tärkeitä kansainvälisten vesialueiden kalavaroja eteläisellä Tyynellämerellä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2002) Yhteisö ja Chile sopivat tammikuussa 2001 järjestelystä, jonka ansiosta yhteisön Maailman kauppajärjestössä (WTO) ja Chilen Kansainvälisessä merioikeustuomioistuimessä vireillepanemien kanteiden käsittely on voitu keskeyttää toistaiseksi. Yhteisön WTO:lle tekemän kantelun mukaan Chilen lainsäädäntö estää kansainvälisillä vesillä purjehtivien yhteisön alusten saaliiden purkamisen ja jälleenlaivauksen Chilen satamissa. Komissio seuraa tiiviisti 25. tammikuuta 2001 sovitun järjestelyn toimeenpanoa. Komissio ja chileläiset hallintoviranomaiset ovat hioneet useissa kokouksissa erityisesti yhteiskalastusohjelman käynnistämiseen liittyviä käytännön seikkoja. Myös Espanjan hallintoviranomaiset ovat vastuualueiden jaon perusteella ottaneet osaa näihin kokouksiin. Suurin osa teknisistä kysymyksistä on nyt ratkaistu, ja komissio odottaa luetteloa ohjelmaan osallistuvista espanjalaisista aluksista toimittaakseen sen Chileen. Tämän jälkeen ohjelma voidaan aloittaa. Viimeinen kysymys koskee uuden alueellisen kalastusjärjestön perustamista kaakkoiselle Tyynelle valtamerelle. Sen osalta voidaan todeta, että komissio ja Chilen hallintoviranomaiset ovat hiljakkoin sopineet Chilessä toukokuussa 2002 järjestettävistä kansainvälisistä neuvotteluista. Yhteisö ja Chile ovat kutsuneet neuvotteluun useita tahoja, joita miekkakalan kalastus kaakkoisella Tyynellä valtamerellä koskee. Kokouksen päätavoitteena on laatia viite-ehdot ja kartoittaa tarkoituksenmukaisimmat monenvälisen yhteistyön muodot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0678/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Komission virkamiesten siirtäminen yhteisön muihin toimielimiin.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0121 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0678/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (12. maaliskuuta 2002) Aihe: Komission virkamiesten siirtäminen yhteisön muihin toimielimiin Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 37 artiklan mukaan komission virkamiehet voidaan ammatillisista syistä siirtää määräajaksi yhteisön muihin toimielimiin tai avustamaan henkilöä, jolla on virka näissä toimielimissä. Voiko komissio ilmoittaa, yksittäisten toimielinten mukaisesti eriteltynä, kuinka monta virkamiestä toimii tällä hetkellä muussa kuin omassa toimielimessään? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (13. toukokuuta 2002) Komissio voi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että 21. maaliskuuta 2002 oli siirrettyinä 27 komission virkamiestä yksikön edun vuoksi muihin yhteisön toimielimiin (yksi talous- ja sosiaalikomiteaan, viisi neuvostoon, 12 EY:n tuomioistuimeen, kaksi EY:n tilintarkastustuomioistuimeen ja seitsemän Euroopan parlamenttiin). Lisäksi 20 virkamiestä on siirrettyinä yksikön edun vuoksi muihin organisaatioihin, erityisesti virastoihin sekä muihin eurooppalaisiin ja ei-eurooppalaisiin elimiin. Komissiolla on myös vaihto-ohjelma, joka koskee komission virkamiehiä ja jäsenvaltioiden keskus- ja aluehallintojen henkilöstöä sekä kansainvälisten organisaatioiden henkilöstöä jne. Tällä hetkellä ohjelman puitteissa on siirrettyinä 30 komission virkamiestä. Yksityiskohtainen luettelo toimielimittäin ja organisaatioittain esitettynä toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1008/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Elintarvikkeiden mukana tarjottavat lahjat.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0245 - 0245



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1008/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (15. huhtikuuta 2002) Aihe: Elintarvikkeiden mukana tarjottavat lahjat Tukehtuminen on yksi yleisimmistä lapsille sattuvista onnettomuuksista EU:ssa. Lapset kuolevat tukehtumalla, kun he ovat vielä oraalisessa kehitysvaiheessa ja vaistomaisesti laittavat esineitä suuhun. Viime vuosina on alettu huolestua yhä enemmän uusista tuotteista, joiden pakkauksissa on lahjoja. Huolestuminen johtuu tilastoista, jotka osoittavat, että lapsia on kuollut tukehtumalla elintarvikkeiden mukana tarjottavien lahjojen vuoksi. Tällaisia elintarvikkeita ovat esimerkiksi suklaamunat ja viljatuotteet. Pitäisikö komission mielestä ryhtyä erityisiin toimiin tämänikäisten kuluttajien suojelemiseksi vaaroilta, joita aiheutuu elintarvikepakkauksien mukana tulevista lahjoista? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1008/02 ja E-1218/02 (21. toukokuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys liittyy aiheeseen, josta esitettyihin parlamentin jäsenten kysymyksiin komissio on vastannut usein aiemminkin. Siksi parlamentin jäsentä kehotetaan ystävällisesti tutustumaan erityisesti komission yhdistettyihin vastauksiin Anna Karamanoun kirjalliseen kysymykseen E-0504/02 ja Alexandros Alavanosin kirjalliseen kysymykseen E-0548/02(1) sekä Jorge Moreira da Silvan kirjalliseen kysymykseen E-2630/00, Elisa Damiãon kirjalliseen kysymykseen E-2631/00 ja Carlos Lagen kirjalliseen kysymykseen E-2632/00(2). (1) Katso sivu 153. (2) EYVL C 136 E, 8.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0061/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Sisäiset perustuslailliset poliittiset yhteisöt ja Laekenin julistus.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0061/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (25. tammikuuta 2002) Aihe: Sisäiset perustuslailliset poliittiset yhteisöt ja Laekenin julistus Espanjan pääministeri ja ulkoministeri ovat antaneet neuvoston puheenjohtajuuden vastaanottamisen yhteydessä useita julkilausumia, joissa ne kiistävät Espanjan valtion autonomisten yhteisöjen oikeuden osallistua neuvoston kokouksiin, joissa käsitellään niiden poliittiseen toimivaltaan kuuluvia asioita. Espanjan hallituksen vastuulliset tahot ovat sitä mieltä, että koska Espanjan perustuslain mukaan valtiolla on suvereniteetti kansainvälisissä suhteissa, autonomisen alueen ministeri ei voi edustaa valtiota, vaikka mukana olisi keskushallituksen ministeri. Laekenin julistuksessa todetaan, että perustuslailliset sisäiset alueelliset yhteisöt ja niiden poliittiset toimivaltuudet (maissa, joissa niitä on) on tunnustettava perussopimusten uudistamisen ja perustuslain muotoon muuttamisen yhteydessä; lisäksi Saksan, Belgian, Itävallan ja Ison-Britannian sisäiset perustuslailliset alueelliset yksiköt (osavaltiot, perustuslailliset alueet, liittovaltiot, alueet) ovat edustettuina neuvoston kokouksissa. Mikä on se ero näiden valtioiden perustuslakien ja Espanjan perustuslain välillä, joka antaa Espanjan pääministerille oikeuden kohdella syrjivästi Espanjan autonomisia alueellisia yhteisöjä? Miksi Espanjan pääministeri ottaa tällaisen kannan nimenomaan nyt, kun Espanja on neuvoston puheenjohtajavaltio ja Laekenin julistusta kehittämään perustettu valmistelukunta aloittaa työnsä? Vastaus (13. toukokuuta 2002) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan mukaan neuvosto muodostuu jäsenvaltioiden ministeritason edustajista, joilla on jäsenvaltionsa hallitusta sitovat valtuudet. Tämän määräyksen rajoissa kukin jäsenvaltio päättää itse, miten se on edustettuna. Neuvosto ei näin ollen ota kantaa eikä sen ole syytäkään ottaa kantaa tähän asiaan. Myöskään puheenjohtajavaltion ei ole syytä ottaa kantaa Espanjan hallituksen toimivaltaan kuuluviin asioihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0738/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Kongo.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0738/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (15. maaliskuuta 2002) Aihe: Kongo Voiko komissio ilmoittaa, mitä Kongoa koskevia hankkeita EU:n talousarviosta rahoitettiin 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli Kongoa koskevien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0732/02, E-0733/02, E-0734/02, E-0735/02, E-0736/02,E-0737/02, E-0738/02, E-0739/02, E-0740/02 ja E-0741/02 (13. toukokuuta 2002) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.