ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2052/02 esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle. Microsoftin uudet lisenssimääräykset.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0041 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2052/02 esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle (10. heinäkuuta 2002) Aihe: Microsoftin uudet lisenssimääräykset Microsoftin asettama uusien lisenssiohjelmien muutaman kuukauden pituinen käyttöönoton määräaika päättyy heinäkuun 2002 lopussa. Ohjelmistopäivitykset ja työasemien käyttölisenssit eivät ole voimassa 1. elokuuta 2002 lähtien. Monille käyttäjille aiheutuu uusiin Microsoftin ohjelmistoihin siirtymisestä melkein kaksinkertaiset kustannukset. Tähän huomattavaan hintojen nousuun ei ole mitään oikeutettua syytä. Muutoksilla ei ole yhteyttä ohjelmistojen kasvaneisiin kehittämis- tai jakelukustannuksiin, koska kahden toisiaan seuranneen ohjelmistoversion parannusten määrä ja laatu on yhä vähäisempi kun taas päivitysten hinnat nousevat. Huolimatta lisenssiohjelmistoon tehdyistä muutoksista Microsoftin tuotteiden hinnat ovat jatkuvasti nousseet huomattavasti (enemmän kuin inflaatio keskimäärin). 1. Onko komissio tietoinen Microsoftin uusien lisenssiohjelmien käyttöönotosta? 2. Katsooko komissio, että uusien lisenssiohjelmien käyttöönotto ja siitä aiheutuvat hinnankorotukset ovat johtavan markkina-aseman väärinkäyttöä ja siten vastoin eurooppalaista kilpailulainsäädäntöä? 3. Aikooko komissio ryhtyä toimiin Microsoftia vastaan ja jos aikoo, mihin toimiin se ryhtyy? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2002) Komissio on jo aiemmin vastauksissaan Erik Meijerin kirjallisiin kysymyksiin E-1823/02(1) ja E-1824/02(2) sekä Bert Doornin kirjalliseen kysymykseen P-2053/02(3) tähdentänyt, että: 1. Komissio on tietoinen siitä, että Microsoft on ottanut käyttöön uuden lisenssiohjelman. 2. Komissio ei ole vielä virallisesti tutkinut asiaa. Näin ollen komissio ei tässä vaiheessa voi vahvistaa tai kiistää, ovatko lisenssiohjelman ehdot sellaiset, että kyseessä saattaisi olla määräävän markkina-aseman väärinkäyttö yhteisön kilpailusääntöjen vastaisella tavalla. 3. Tehostaakseen rajallisten resurssiensa käyttöä ja ottaen huomioon, että Microsoftia koskevan asian käsittely on kesken, komissio sopi useiden kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa vuonna 2001, että nämä laatisivat alustavan arvioinnin Microsoftin uudesta lisenssipolitiikasta. Komissio tutkii parhaillaan yhdessä kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa näiden laatiman arvioinnin perusteella, mikä olisi tehokkain tapa toteuttaa asian tutkinta. (1) EYVL C 92 E, 17.4.2003, s. 95. (2) Katso sivu 28. (3) Katso sivu 41.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2738/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE)ja Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Lontoon ruuhkajärjestelyjen asema.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2738/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE)ja Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (30. syyskuuta 2002) Aihe: Lontoon ruuhkajärjestelyjen asema Lontoon pormestarin Kenneth Livingstonen on määrä ottaa käyttöön helmikuussa 2003 uusi kiistelty tienkäyttömaksujärjestelmä, joka tunnetaan nimellä ruuhkamaksu. Kiinteä viiden punnan päivämaksu määrätään jokaiselle ajoneuvolle, joka ajaa erityisesti määritellylle Lontoon keskustan vyöhykkeelle. On ennustettu, että kielteisenä seurauksena liikenteen kääntämisestä pois kaupungin keskustasta, jonka läpi se nykyisin kulkee, kaupungin reuna-alueille, on saasteiden määrän lisääntyminen Lontoon esikaupunkialueilla. Paikalliset asukkaat voivat joutua kärsimään liikenteen melusta ja pakokaasuista. Useissa Yhdistyneen kuningaskunnan kaupungeissa suunnitellaan samanlaisia järjestelmiä. Katsooko komissio, että Lontoon ruuhkamaksujärjestelmä on direktiivissä 85/337/ETY(1) (sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/ETY(2)) määritelty kaupungin kehittämishanke ja että direktiivi on saatettu osaksi Yhdistyneen kuningaskunnan kansallista lainsäädäntöä? Jos näin on, vaatiiko asia ympäristövaikutusten arviointia, ettei Yhdistynyt kuningaskunta rikkoisi oikeudellisia velvoitteitaan? (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. (2) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 2002) Lontoon kaupungin ehdottama ruuhkamaksu ei kuulu ympäristövaikutusten arviointia (YVA) koskevan direktiivin (tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettu neuvoston direktiivi, sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla direktiivillä 97/11/EY, II liitteen 10 kohdan b alakohta) soveltamisalaan koska sitä ei katsota direktiivissä tarkoitetuksi hankkeeksi: kaupunkialueiden kehittämishankkeeksi, ostoskeskukseksi tai pysäköintihalliksi. Hankkeella direktiivissä tarkoitetaan rakennustyön tai muun laitoksen tai suunnitelman toteuttamista (1 artiklan 2 kohta). II liitteen 10 kohdan b alakohta on saatettu osaksi marraskuussa 2000 (Englannille ja Walesille) annettuja kansallisen lainsäädännön suuntaviivoja(1) ympäristövaikutusten arvioinnin suorittamisesta. Ruuhkamaksu on jäsenvaltion toimivaltaan kuuluva asia, joka on käsiteltävä asianosaisten paikallisten kaavoitusviranomaisten kanssa. (1) Ympäristövaikutusten arviointia koskevat menettelysäännöt; ympäristö-, liikenne- ja alueministeriö/Walesin alueparlamentti, marraskuu 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2403/02 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle. Rahanpesudirektiivi.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0082 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2403/02 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle (31. heinäkuuta 2002) Aihe: Rahanpesudirektiivi Itävallassa keskustellaan paraikaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 2001/97/EY(1), jolla muutetaan rahoitusjärjestelmien rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä annettua neuvoston direktiiviä 91/308/ETY(2). Uusi direktiivi annettiin 4. joulukuuta 2001 ja julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 28. joulukuuta 2001. Nyt on epäselvää, ovatko rahanpesudirektiivin johdanto-osan kappaleet, erityisesti 16, 17 ja 18 kappale, normatiivisia vaiko vain selittäviä? Mielestämme rahanpesudirektiivin johdanto-osan kappaleet ovat normatiivisia ja sitovat Itävallan lainsäätäjää. Ovatko rahanpesudirektiivin johdanto-osan kappaleet Itävallan lainsäätäjää sitovia? (1) EYVL L 344, 28.12.2001, s. 76. (2) EYVL L 166, 28.6.1991, s. 77. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2002) EY:n perustamissopimuksen 253 artiklassa määrätään, että direktiivit perustellaan. Direktiivin johdanto-osan kappaleiden tarkoituksena on siis selittää lainsäädäntövallan käyttäjän tai käyttäjien päätöksessään noudattamaa perustelua. Direktiivin mukaiset velvoitteet esitetään artikloissa, kun taas direktiivin johdanto-osan kappaleet eivät ole tarkkaan ottaen lainvoimaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3266/02 esittäjä(t): Renzo Imbeni (PSE)ja Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle. Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3266/02 esittäjä(t): Renzo Imbeni (PSE)ja Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 2002) Aihe: Euroopan elintarvikeviranomainen Ottaen huomioon, että Euroopan elintarviketurvallisuuspolitiikan vastuuhenkilöt on saatu nimetyksi sekä komissiossa että itse elintarvikeviranomaisessa, onko komissio valmis ryhtymään toimiin, jotta tehdään pikaisesti päätös Euroopan elintarvikeviranomaisen lopullisesta toimipaikasta, niin että se voi harjoittaa tehtäväänsä paremmissa olosuhteissa? Miten komissio aikoo vaikuttaa neuvoston ja valtioiden ja hallitusten päämiehiin, jotta valinnassa otetaan huomioon sekä komission itsensä että Euroopan parlamentin esittämät toimivuutta koskevat kriteerit? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. joulukuuta 2002) Komission mielestä on harmillista, ettei neuvosto ole onnistunut päättämään elintarvikeviranomaisen toimipaikkaa. Sen mielestä on myös harmillista, että päätöksen viipymisen takia parlamentti on joutunut ottamaan huomattavan osan elintarvikeviranomaisen määrärahoista varaukseen siihen asti, kunnes toimipaikan sijainti ratkaistaan. Nämä kielteiset seikat ovat estäneet elintarvikeviranomaisen toiminnan pikaisen käynnistymisen, jota kaikki kolme toimielintä toivovat. Toimipaikkaan liittyvä epävarmuus vaikuttaa kielteisesti sen korkeasti koulutetun ja kokeneen henkilöstön palkkaamiseen ja pitämiseen, jonka varassa lopulta tämän viranomaisen toiminnan menestys on. Se aiheuttaa myös käytännön tasolla vaikeuksia, kun joudutaan perustamaan väliaikainen toimipaikka. Komissio on neuvoston toiveiden mukaisesti ryhtynyt tarvittaviin toimiin, jotta elintarvikeviranomainen voisi aloittaa toimintansa Brysselissä. Se on tehnyt tarvittavat valmistelut voidakseen tarjota viranomaiselle olennaisen hallinnollisen ja teknisen perusinfrastruktuurin. Toimipaikasta päättää lopulta neuvosto. Komissio on ilmoittanut useaan otteeseen, että sen mielestä Euroopan elintarvikeviranomaisen toimipaikka pitäisi päättää toiminnallisten tarpeiden perusteella. Komissio katsookin, että se pitäisi sijoittaa keskeiseen paikkaan, jotta riskinarvioinnista ja -hallinnasta vastaavat tahot sekä yhteisön muut sidosryhmät voisivat olla vaivattomasti yhteydessä toisiinsa. On myös tärkeää, että ne lukuisat vapaaehtoiset tiedemiehet eri puolilta EU:ta, jotka osallistuvat säännöllisesti tapaamisiin, joissa vahvistetaan Euroopan elintarvikeviranomaisen tieteellisiä neuvoja, pääsevät toimipaikkaan helposti ja nopeasti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2916/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Palau.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2916/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Palau Voiko komissio antaa luettelon Palaussa toteutettavista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa kyseisen vuoden investointien kokonaismäärän? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2400/02 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle. Matkailijoita palvelevilla saksalaisilla Internet-sivuilla Rooman lähiseutujen rannoista esitetyt virheelliset ja vahingolliset tiedot.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2400/02 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle (5. elokuuta 2002) Aihe: Matkailijoita palvelevilla saksalaisilla Internet-sivuilla Rooman lähiseutujen rannoista esitetyt virheelliset ja vahingolliset tiedot Onko neuvosto tietoinen siitä, että Marco Polo -sivuilla, Saksan tärkeimmillä matkailijoita palvelevilla Internet-sivuilla (www.marcopolo.de/index), Rooman lähiseutujen rannikon ja erityisesti Lido di Ostian maine pilataan täysin aiheettomasti, ja sitä nimitetään kaatopaikaksi ja vaarallisten tautien pesäksi käyttäen esimerkiksi ilmauksia kuumetaudin ja koleran saastuttamalla hiekkarannalla? Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä asioiden oikean laidan tuomiseksi esiin ja Ostian imagon suojelemiseksi, ottaen huomioon, että Italian terveysviranomaiset kiistävät järjestäen kaikki huolestuttavat väitteet ja takaavat, että vesi on uimakelpoista koko Rooman lähiseutujen rannikolla? Mitä aloitteita neuvosto aikoo hyväksyä paikallisten julkishallinnon viranomaisten ja yrittäjien ponnistelujen ja huomattavien investointien suojelemiseksi aiheettomilta hyökkäyksiltä, jotta voidaan kohottaa Rooman lähiseutujen rannikon arvostusta niin italialaisten kuin ulkomaalaistenkin matkailijoiden keskuudessa? Vastaus (6. helmikuuta 2003) Neuvoston tehtäviin ei yleensä kuulu ottaa kantaa tiedotusvälineiden lausuntoihin eikä neuvostossa ole keskusteltu tästä erityisaiheesta. Arvoisan parlamentin jäsenen olisi osoitettava kysymyksensä pikemminkin Italian viranomaisille, jotka voivat omasta puolestaan reagoida asiaan asianmukaisten kanavien kautta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3313/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Laskettelurinteiden ulkopuolella tapahtuvan laskettelun turvallisuus.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3313/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (22. marraskuuta 2002) Aihe: Laskettelurinteiden ulkopuolella tapahtuvan laskettelun turvallisuus Aikooko komissio ryhtyä toimiin varmistaakseen, että varsinaisten rinteiden ulkopuolella laskettelevien turvallisuudesta on huolehdittu asiaankuuluvin toimenpitein? Onko todennäköistä, että asiaan puututaan? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 2002) Komissio toivoo, että arvoisa parlamentin jäsen tutustuu vastaukseen, jonka komissio antoi Professor Sir Neil MacCormickin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1026/01(1). Kuten edellä mainitussa vastauksessa todettiin, komissio ei aio ryhtyä erityisiin alakohtaisiin toimenpiteisiin, jotka liittyisivät valvottujen rinteiden ulkopuolella hiihtämisen turvallisuuteen. Tulevassa kertomuksessaan parlamentille ja neuvostolle palveluiden turvallisuudesta komissio arvioi yhteisön toimenpiteiden tarvetta ja mahdollisuutta palveluiden turvallisuuden parantamiseksi. Koska joihinkin matkailutoimintoihin, urheilulajeihin ja vapaa-ajan harrastuksiin, kuten valvottujen rinteiden ulkopuolella hiihtämiseen, saattaa liittyä turvallisuusriskejä, on tässä yhteydessä todennäköistä, että näihin aloihin kiinnitetään erityistä huomiota. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltaminen estää yhteisöä perustamasta jäsenvaltioille oikeudellisesti sitovia velvoitteita, jotka koskisivat valvottujen rinteiden ulkopuolella hiihtämisen järjestämistä. (1) EYVL C 147 E, 20.6.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2810/02 esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) komissiolle. Verkkokalastus Pohjanmerellä.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2810/02 esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) komissiolle (7. lokakuuta 2002) Aihe: Verkkokalastus Pohjanmerellä EU:n ja Norjan sopimusta teknisistä toimenpiteistä Pohjanmerellä vuonna 2002 soveltavaa Norjan lainsäädäntöä pannaan parhaillaan täytäntöön. Tämän lainsäädännön mukaan norjalaiset voivat soveltaa omaa 148 mm:n verkkosääntöään Norjan neljän meripeninkulman vyöhykkeen ulkopuolella. Englannin koillisosan kalastajat ovat valtavan huolissaan siitä, että heidän on sovellettava tätä säännöstä rannikolla harjoitettavaan kalastukseen, ja uskovat toimeentulonsa olevan vaarassa sen vuoksi. Voisiko komissio kommentoida mahdollisuutta, että lähitulevaisuudessa hyväksyttäisiin EY:n rannikkokalastajia koskeva poikkeus, joka olisi vastaava kuin norjalaisia kalastajia koskeva poikkeus? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 2002) Komission ja Norjan välisessä 21. kesäkuuta 2001 pidetyssä kokouksessa Norja ilmoitti yhteisölle aikomuksestaan saattaa voimaan laki, jonka mukaan kalastettaessa seisovilla pyydyksillä turskaa, koljaa, seitiä, punakampelaa, molvaa, lyyraturskaa ja kummeliturskaa Norjan talousalueella on käytettävä pyydyksiä, joiden silmäkoko on vähintään 148 millimetriä. Yhteisö ilmoitti vastaavasti Norjalle aikomuksestaan saattaa voimaan laki, jonka mukaan kalastettaessa seisovilla pyydyksillä Pohjanmerellä yhteisön vesillä turskaa on käytettävä pyydyksiä, joiden silmäkoko on vähintään 140 millimetriä. Kyse ei ole Norjan kanssa tehdystä sopimuksesta, vaan osapuolten ilmaisemien näkökantojen vaihdosta. Edellä mainittuun Norjan talousalueeseen ei kuulu alue, joka sijaitsee yli neljän meripeninkulman etäisyydellä Norjan rannikosta. Norja on ilmoittanut komissiolle, että ei ole olemassa sääntöjä, joissa määriteltäisiin seisovien pyydysten silmäkoko kalastettaessa turskaa tai muita kaloja tällä alueella. Kysymys on Norjan päätöksestä, ja Norjalla on oikeudellinen toimivalta omaksua tällainen kanta. Komissio ei halua ehdottaa, että Norjan tilanne olisi otettava huomioon yhteisön lainsäädännössä, jonka mukaan 140 millimetrin silmäkokoa sovelletaan rantaan saakka yhteisön vesillä ja jota luonnollisesti sovelletaan norjalaisten kalastustoimintaan näillä vesillä. Komissio on kuitenkin huolestunut siitä, että norjalaisen säännöksen puuttuminen saattaa johtaa kalastuskäytäntöihin, jotka ovat vahingollisia Pohjanmeren turskalle, ja komissio aikoo ottaa asian esille Norjan kanssa tänä vuonna käytävissä yhteisten kalavarojen hoitoa koskevissa neuvotteluissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2371/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. GATS-sopimus.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2371/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (2. elokuuta 2002) Aihe: GATS-sopimus Koska alueelliset ja paikalliset viranomaiset vastaavat monien palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) piiriin kuuluvien palveluiden sääntelystä ja tarjoamisesta, voiko komissio täsmentää missä määrin alueellisia ja paikallisia viranomaisia on kuultu parhaillaan WTO:ssa käytävien neuvotteluiden yhteydessä? Pascal Lamyn komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2370/02 ja E-2371/02 (17. syyskuuta 2002) Palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) neuvotteluja valmistellessaan komissio on toteuttanut laajoja kuulemisia varmistaakseen neuvottelujen tasapainoisen valmistelemisen. Niin sanotussa kansalaisyhteiskuntaa koskevassa vuoropuhelussa käytyjen laajempia kauppapoliittisia kysymyksiä koskevien yleiskokousten lisäksi komissio on toiminut isäntänä useissa GATS-neuvotteluja koskevissa kansalaisyhteiskunnan kanssa käydyissä erityisissä kokouksissa. Viimeisin järjestettiin 2. heinäkuuta 2002. Nämä kokoukset ovat avoimia kaikille ryhmille, jotka ovat kiinnostuneita GATS-neuvotteluista, mukaan lukien jäsenvaltioiden edustajat, olivat he sitten keskus- tai paikallishallinnosta. Komissio aikoo jatkaa tätä vuoropuhelua GATS-neuvotteluiden edistyessä. Komission pyrkimyksiä neuvotella kansalaisyhteiskunnan kanssa täydentävät tietysti kansallisella tasolla tapahtuvat kuulemiset. Ne auttavat jäsenvaltioita selvittämään oman kantansa, kun komissio kuulee niitä niin sanotun tilapäisen 133 artiklassa tarkoitetun komitean (palvelut) kautta. Vastuu alueellisten/paikallisten viranomaisten kuulemisesta kuuluu komission näkemyksen mukaan kuitenkin jokaisen jäsenvaltion kansallisille viranomaisille, jolloin saavutetaan parhaiten niiden lainsäädännöllisiin puitteisiin sopiva ratkaisu. Kysymys pitäisikin ehkä pikemminkin osoittaa jokaisen jäsenvaltion kansallisille viranomaisille. Komissio ei ole siis toteuttanut arvioita mahdollisista vaikutuksista paikallisten/alueellisten viranomaisten kykyyn säännellä ja tarjota palveluita eikä se ole tietoinen muiden tekemistä arvioista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2373/02

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(2. elokuuta 2002)

Aihe: GATS-sopimus

Paikallisviranomaisten pitää varmistaa, että kaikki tietyn alarajan ylittävät palvelualan hankintasopimukset ovat avoinna koko EU:n laajuiselle kilpailulle. Voiko komissio ilmoittaa sovelletaanko GATS-sopimukseen sisältyviin palveluihin alarajoja ja jos sovelletaan, niin millaisia?

Pascal Lamyn komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2373/02 ja E-2374/02

(25. syyskuuta 2002)

GATS-sopimuksen XIII artiklan 1 kohdassa määrätään, että suosituimmuuskohtelua, markkinoille pääsyä ja kansallista kohtelua koskevia GATS-sopimuksen määräyksiä (eli GATS-sopimuksen II, XVI ja XVII artiklaa) ei sovelleta lakeihin, määräyksiin ja vaatimuksiin, jotka koskevat hallituksen välityksellä sen käyttöön tehtyjä palveluhankintoja, joita ei ole tarkoitettu edelleen kaupallisesti myytäviksi tai palvelujen tarjoamiseksi kaupalliseen myyntiin.

GATS-sopimuksen XIII artiklan 2 kohdassa annetaan Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenille valtuutus neuvotella tämän yleissopimuksen puitteissa monenkeskisistä säännöistä, joita sovelletaan julkisiin palvelujen hankintoihin. Kunnes tällaisista säännöistä on sovittu, GATS-sopimuksessa ei aseteta kynnysarvoja koskevia velvoitteita/rajoitteita, eikä sillä myöskään rajoiteta mahdollisuutta edistää sosiaalisia tai ympäristönäkökohtia hankintasopimuksia myönnettäessä.

GATS-sopimuksen XIII artiklan 2 kohtaa koskevien neuvottelujen yhteydessä Euroopan yhteisöt ja niiden jäsenvaltiot esittivät 15. heinäkuuta 2002 ehdotuksen (S/WPGR/W/39) tällaisia sääntöjä koskeviksi yleisiksi puitteiksi. Nämä puitteet ja selkeiden hankintoja koskevien sääntöjen (erityisesti avoimuutta koskevien sääntöjen) täytäntöönpano edistäisi hyvää hallintoa. Ehdotuksessa esitetään muun muassa, että julkisten viranomaisten hankinnoissaan käyttämien kriteerien pitäisi olla läpinäkyviä. Samoin siinä korostetaan GATS-sopimuksen WTO:n jäsenille tarjoamaa joustavuutta, sillä nämä voivat päättää siitä, mitä aloja ne avaavat kansainväliselle kilpailulle ja mitä markkinoille pääsyä sekä kansallista kohtelua koskevia rajoituksia ne pitävät voimassa. Tulevista GATS-sopimuksen säännöistä neuvoteltaessa pidämme luonnollisesti mielessä oman sisäisen järjestelmämme, erityisesti kynnysarvojen sekä sosiaalisten ja ympäristövaatimusten huomioon ottamisen osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2917/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Papua-Uusi-Guinea.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2917/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Papua-Uusi-Guinea Voiko komissio antaa tiedot hankkeista, jotka Papua-Uusi-Guineassa on rahoitettu EU:n talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio selvittää, mikä on kyseiselle maalle osoitettujen kaikkien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.