ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2877/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Bazan ja Astilleros Españoles telakoiden fuusio ja ASTANO:n mahdollisuus rakentaa kauppalaivoja.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2877/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Bazan ja Astilleros Españoles telakoiden fuusio ja ASTANO:n mahdollisuus rakentaa kauppalaivoja Valtionyrityksiä edustavan laitoksen SEPI:n puheenjohtaja ilmoitti äskettäin, että sotilaslaivoja rakentava Bazan, jonka suurin telakka sijaitsee Ferrolissa Galiciassa ja kauppalaivoja rakentava Astilleros Españoles, jonka tytäryhtiö on myös Ferrolissa sijaitseva ASTANO:n telakka, on päätetty yhdistää. SEPI:n puheenjohtaja perusteli päätöstä sillä, että Bazanilla on runsaasti tilauksia, kun taas toisella osapuolella ei, ja että on vastattava Korean kilpailuun lähestyvässä tilanteessa, joka seuraa EU:n päätöstä poistaa valtiontuet. SEPI:n päätös, jota sen puheenjohtajan mukaan komissio ei tule vastustamaan, sillä se varmistaa yhtiöiden kilpailukyvyn, luo uudenlaisen tilanteen, jossa olisi kumottava ASTANO:lle vuosia sitten annettu laivanrakennuskielto, joka on aiheuttanut vakavia talousongelmia Ferrolissa. Aikooko komissio hyväksyä tämän fuusion esitetyillä ehdoilla? Aikooko se kumota ASTANO:n laivanrakennuskiellon ja sallia sille edelleen mahdollisuuden rakentaa off shore -laitteita, joiden rakentamiseen yhtiö on erikoistunut? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2000) Bazanin sotilastelakoiden ja Astilleros Españolesin kaupallisten telakoiden vasta julkistetusta yhdistämisestä ei ole ilmoitettu komissiolle. Komissio on pyytänyt Espanjaa toimittamaan kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot toimenpiteestä, jotta komissio voi arvioida, sisältyykö siihen valtiontukea ja jos sisältyy, onko tuki yhteensopivaa voimassa olevien laivanrakennuksen valtiontukisääntöjen kanssa. Kuten komissio arvoisan parlamentin jäsenen aikaisempiin kysymyksiin (E-94/00(1) ja E-660/00(2)) vastatessaan on selittänyt, telakoiden sulautuminen ei voi vaikuttaa mitenkään Astanon telakan toimintaa nykyisin koskeviin rajoituksiin. Telakan sulkeminen laivanrakennustoiminnalta oli keskeinen edellytys niille tuntuville valtiontuille, joiden myöntämisen julkisessa omistuksessa oleville Espanjan kaupallisille telakoille komissio vuonna 1997 hyväksyi. Tämä edellytys on edelleen täytettävä. (1) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 176. (2) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s. 84.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2512/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Munien kaupan pitämisessä käytettävät erityiset maininnat.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2512/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Munien kaupan pitämisessä käytettävät erityiset maininnat Komission asetuksessa (ETY) N:o 1274/91(1) tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) 1907/90(2) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä mainitaan viisi erityistä kaupan pitämisessä käytettävää mainintaa: häkkikanalan munat, laidunkanalan munat, laajaperäisesti tuotetut munat, lattiakanalan munat ja orsikananalan munat. Sen jälkeen, kun hyväksyttiin 19. heinäkuuta 1999 annettu neuvoston direktiivi 1999/74/EY(3), jolla määritettiin munivien kanojen suojelua koskevat vähimmäisvaatimukset, mitä suunnitelmia komissiolla on komission asetuksen (ETY) N:o 1274/91 muuttamiseksi? Aikooko komissio tehdä pakolliseksi erityisen maininnan häkkikanalan munat, kun kyse on neuvoston direktiivin 1999/74/EY lukujen II ja III tarkoittamissa häkeissä tuotetuista munista? Aikooko se vähentää laidunkanalan muniksi luokiteltuja munia tuottavien kanojen tiheyttä ulkona? (1) EYVL L 121, 16.5.1991, s. 11. (2) EYVL L 173, 6.7.1990, s. 5. (3) EYVL L 203, 3.8.1999, s. 53. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2000) Kuten parlamentin jäsen ehkä tietää, komissio ilmoitti munivien kanojen suojelusta antamassaan tiedonannossa(1), että munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksia koskevan ehdotuksen lisäksi se aikoo ehdottaa, että muniin on merkittävä tuotantotapa. Antaessaan munivien kanojen vähimmäissuojelusta 19. heinäkuuta 1999 direktiivin 1999/74/EY(2) neuvosto pyysi komissiota antamaan ennen 1. tammikuuta 2002 munien kaupan pitämisen vaatimusten mukauttamista koskevan ehdotuksen ja harkitsemaan erityisesti mahdollisuutta ottaa käyttöön pakolliset merkinnät. Muutosta tehtäessä on otettava huomioon, että kaupan pitämisen vaatimusten mukauttaminen on tehtävä kahdessa vaiheessa. Ensin on muutettava tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista 26. kesäkuuta 1990 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1907/90(3) siten, että siihen sisällytetään velvoite merkitä muniin tuotantotapa. Komissio antoi 6. syyskuuta 2000 ehdotuksen(4) neuvoston asetuksen muuttamisesta tältä osin. Toiseksi on muutettava tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1907/90 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 15. toukokuuta 1991 annettua komission asetusta (ETY) N:o 1274/91(5), jotta voidaan säätää eräistä teknisistä yksityiskohdista kuten kanojen käytössä olevasta ulkoilmapinta-alasta. Komissio kuulee tässä asiassa kaikkia osapuolia: kuluttajia, tuottajia, kauppaa ja valmistajia. (1) KOM(98) 135 lopullinen. (2) EYVL L 203, 3.8.1999. (3) EYVL L 173, 6.7.1990. (4) KOM(2000) 522. (5) EYVL L 121, 16.5.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2803/00 esittäjä(t): Feleknas Uca (GUE/NGL) komissiolle. Kidutus Turkin vankiloissa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0101 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2803/00 esittäjä(t): Feleknas Uca (GUE/NGL) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Kidutus Turkin vankiloissa Tilanteen paheneminen Turkin vankiloissa on huolestuttavaa. Kapinat ja kidutus ovat viime kuukausina olleet niiden arkipäivää. Vangit vastustavat ennen kaikkea Turkin oikeusviranomaisten aikomusta rakentaa saksalaisen mallin mukaisia eristyssellejä (F-sellejä). Viimeisin esimerkki näistä tapauksista on Burdurin vankilassa 5. heinäkuuta tapahtuneen vankien kapinan aikana toimeenpantu kidutus ja verilöyly. Koska vankeja on jo pitemmän aikaa kidutettu matkalla oikeuskäsittelyyn, Burdurin vankilan vangit halusivat estää yhdentoista vangin viemisen todistajiksi oikeuteen. Turkin sotilaspoliisi vastasi tähän protestiin sanoinkuvaamattomalla ja epäinhimillisellä julmuudella. Eräältä vangilta mm. repäistiin irti käsivarsi, jota ei ommeltu takaisin, vaan heitettiin koiran syötäväksi. 1. Minkälaiseksi komissio arvioi vankien tilanteen Turkissa? 2. Millaisia konkreettisia toimia komissio on suunnitellut kidutuksen lopettamiseksi Turkin vankiloissa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 2000) Vankilaolot Turkissa ovat edelleen suuri huolenaihe. Vankien ja vartijoiden tai turvallisuusjoukkojen välisiä väkivaltaisia yhteenottoja, kapinoita ja panttivankien ottamista tapahtuu edelleen. Samoin on kerrottu vankien huonosta kohtelusta vankiloiden välisten siirtojen yhteydessä. Alaikäisten lainrikkojien pidätysolot ovat myös ensisijaisen huomion kohteena. Viranomaiset ovat parhaillaan uudistamassa koko vankilajärjestelmää. Vuoden 2000 loppuun mennessä on tarkoitus rakentaa 11 uudentyyppistä vankilaa (joissa on niin kutsuttuja F-sellejä). Näissä vankiloissa samaan selliin sijoitetaan yhdestä kolmeen vankia, millä korvataan nykyiset suuret yhteissellit. Myös muut vankilat on tarkoitus muuttaa kahden, neljän tai kuuden hengen selleistä muodostuviksi vuoden 2000 loppuun mennessä. Viranomaiset ovat ilmoittaneet, että uudentyyppisissä vankiloissa noudatetaan kansainvälisiä perusvaatimuksia, mutta pelkona on, että uudessa järjestelmässä vangit eristetään niin, ettei heillä ole mahdollisuutta sosiaalisiin kontakteihin. Tässä tilanteessa uudistusta toteuttavien viranomaisten olisi toimittava varovaisesti uusien väkivaltaisuuksien välttämiseksi vankiloissa. Niiden olisi toimittava tässä asiassa edelleen yhteistyössä kidutuksen vastaisen komitean kanssa, joka vieraili Turkin vankiloissa heinäkuussa 2000. Osana liittymisprosessia ja Kööpenhaminassa sovittujen ensisijaisten poliittisten tavoitteiden täyttämiseksi Turkin on parannettava tilannetta vankiloissaan. Tämä merkitsee muun muassa sitä, että vankien huono kohtelu on lopetettava kokonaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2200/00 esittäjä(t): Marco Cappato (TDI) komissiolle. Uskonnonvapaus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0002 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2200/00 esittäjä(t): Marco Cappato (TDI) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Uskonnonvapaus Kreikassa Kreikan kansalainen Chara Kalomiri on joutunut oikeudellisten tapahtumien kohteeksi, jotka herättävät huolestuttavia epäilyjä uskonnonvapauden kunnioittamisesta Kreikassa. Athos-vuoren viranomaiset ilmiantoivat hänet Calcidican niemimaalla sijaitsevan filosofis-psykologisen keskuksen johtamisesta syyskuusta 1994 maaliskuuhun 1995, ja Kreikan oikeusistuin tuomitsi hänet ensimmäisen kerran vuonna 1997. Korkein oikeus hylkäsi tuomion, mutta hänet tuomittiin toisen kerran, kun oikeudenkäynti toistettiin. Tuomarit perustelivat päätöstään sillä, ettei meditointiin tarkoitetulla buddhalaisella uskonnonharjoittamispaikalla ollut opetuksesta ja uskonnollisista asioista vastaavan ministeriön lupaa, joka on pakollinen ja myönnetään ortodoksisen kirkon edustajien lausunnon jälkeen. Koska uskonnonvapaus on yksi kansalaisten perusoikeuksista ja jäsenvaltioiden yhteinen periaate, eikö komissio katso, että on kiireellisesti toteutettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 7 artiklan sekä EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisia toimia, jotta vältytään ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien rikkomiselta sekä uskonnonvapauteen liittyvältä syrjinnältä erityisesti Kreikassa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Tutkittuaan kysyjän mainitseman asian komissio katsoo, etteivät kyseisen jäsenvaltion toimet kuulu yhteisön oikeuden soveltamisalaan. Yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti todennut, ettei se valvo perusoikeuksien kunnioittamista jäsenvaltioissa silloin kun niiden toimet koskevat yhteisön oikeuden soveltamisalan ulkopuolisia asioita. Ottamatta kantaa siihen, onko perusoikeuksia rikottu vai ei, komissio toteaa, ettei sillä ole valtaa aloittaa tässä asiassa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artiklan) mukaista rikkomismenettelyä Kreikkaa vastaan. Komissio huomauttaa vielä kysyjälle, että kyseinen Kreikan kansalainen voi kansalliset muutoksenhakukeinot käytettyään nostaa asiasta kanteen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa Strasbourgissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3054/00 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle. Vammaisten mahdollisuudet liikkua vapaasti Euroopan unionin alueella.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0234 - 0234



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3054/00 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Vammaisten mahdollisuudet liikkua vapaasti Euroopan unionin alueella Amsterdamin sopimuksen 13 artiklan mukaan jokaisen Euroopan unionin kansalaisen on voitava vapaasti liikkua unionin alueella. Eri tavalla vammaisten, erityiskuljetuksia ja henkilökohtaista apua tarvitsevien henkilöiden osalta tämä vapaa liikkuvuus on kuitenkin yhä edelleen hyvin rajoittunutta. Mitä toimenpiteitä komission mielestä tarvitaan helpottamaan vammaisten mahdollisuuksia liikkua jäsenvaltioiden rajojen yli? Saammeko tuloksia tässä asiassa kohtuullisessa ajassa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen ilmaisema huoli on sama kuin se, joka ohjasi komissiota sen hyväksyessä 12. toukokuuta 2000 neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osoittamansa tiedonannon Esteetön Eurooppa vammaisille(1). Asiakirjassa näet korostetaan, että liikuntakyky on ratkaisevaa täysipainoiselle osallistumiselle taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan ja että toisaalta liikuntakyvyn puuttuminen kaventaa osaltaan vammaisten oikeuksia myös vapaan liikkuvuuden suhteen. Komissio onkin luetteloinut nelisenkymmentä yhteisöaloitetta, jotka voivat lyhyellä, keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä helpottaa vammaisten pääsyä liikennevälineisiin ja perusrakenteisiin. Jos arvoisa parlamentin jäsen haluaa lisätietoja, pyydän ystävällisesti häntä tutustumaan edellä mainittuun tiedonantoon. (1) KOM(2000) 284 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3506/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle. Suomen Natura-verkosto.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0183 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3506/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle (10. marraskuuta 2000) Aihe: Suomen Natura-verkosto Komissio nosti Suomea vastaan kanteen kesäkuussa. Kanteen mukaan Suomen Natura-ehdotukseen ei sisälly riittävästi lintujen suojelualueita. Kanteessaan komissio viitta BirdLife International -luonnonsuojelujärjestön vastavalmistuneeseen Euroopan tärkeimmät lintualueet (Important Bird Areas of Europe) -teokseen. Haluankin kysyä Teiltä, arvoisa komission jäsen, onko IBA-tutkimushankkeen selvitysteos syrjäyttänyt lintudirektiivin Natura-verkoston riittävyyttä arvioitaessa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2000) Luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) 4 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava lukumäärältään ja kooltaan sopivimmat alueet erityissuojelualueiksi direktiivin liitteessä I tarkoitettujen lintulajien suojelemiseen ottaen huomioon lintujen suojeluvaatimukset sillä maantieteellisellä vesi- ja maa-alueella, johon direktiiviä sovelletaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, että vaikka jäsenvaltioilla on tiettyyn rajaan saakka harkintavalta erityissuojelualueiden valinnassa, alueiden osoittamiseen sovelletaan kuitenkin tiettyjä direktiivissä vahvistettuja lintutieteellisiä valintaperusteita (katso asia C-355/90 komissio vs. Espanja). Tästä seuraa, että jäsenvaltioiden harkintavalta valittaessa sopivimpia alueita erityissuojelualueiksi ei ulotu siitä päättämiseen, pitäisikö lintutieteellisin perustein sopivimmilta vaikuttavat alueet osoittaa erityissuojelualueiksi, vaan niiden on vain sovellettava mainittuja perusteita direktiivin liitteessä I lueteltujen lajien suojeluun sopivimpien alueiden tunnistamiseksi. Näin ollen jäsenvaltioiden on osoitettava erityissuojelualueiksi kaikki ne alueet, jotka lintutieteellisin perustein vaikuttavat olevan kyseessä olevan lajin suojeluun sopivimmat (asia C-3/96 komissio vs. Alankomaat). Määritettäessä jäsenvaltioiden velvoitteita neuvoston direktiivin 79/409/ETY 4 artiklassa tarkoitettujen erityissuojelualueiden osoittamisessa komissio käyttää tärkeänä tieteellisenä viiteaineistona tärkeiden lintualueiden luetteloita, joista viimeisimmän BirdLife International julkaisi maaliskuussa 2000. (1) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2674/00 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle. MAN-teollisuusajoneuvot ‐ Kutscheran ilmoitus ‐ menettely n:o IV/35.907/f-2.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2674/00 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: MAN-teollisuusajoneuvot Kutscheran ilmoitus menettely n:o IV/35.907/f-2 1. Milloin voidaan odottaa komission ratkaisua edellä mainitussa menettelyssä? Kutschera on ollut meihin yhteydessä tähän asiaan liittyen jo monta kertaa. Hänen mukaansa MANin vastaista menettelyä ei ole vielä aloitettu. 2. Onko olemassa erityisiä syitä siihen, että menettelyä ei ole tähän päivään mennessä aloitettu? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 2000) Kutscheran asianajajalle on jo ilmoitettu, että menettelyssä edetään vielä tämän vuoden aikana. Komission on asetettava asiat tärkeysjärjestykseen hoitaessaan tehtäviään kilpailuoikeuden alalla(1). Koska Kutschera on nostanut kanteen ja hänellä on oikeus kanteen nostamiseen italialaisissa tuomioistuimissa oikeuksiensa turvaamiseksi, asian käsittelyä on tähän asti lykätty. (1) Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio asiassa T-24/90, Automec SRL v. komissio, annettu 18.9.1992, Kok. 1992, s. II-2223, 77 kohta ja sitä seuraavat kohdat.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2472/00 esittäjä(t): Juan Izquierdo Collado (PSE) komissiolle. Suurnopeusjuna Madridin ja Levanten välille.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0163 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2472/00 esittäjä(t): Juan Izquierdo Collado (PSE) komissiolle (12. heinäkuuta 2000) Aihe: Suurnopeusjuna Madridin ja Levanten välille Onko Euroopan komissio tietoinen Espanjan aluekehitysministeri Álvarez Cascosin ehdottamasta hankkeesta rakentaa suurnopeusjunayhteys välille Madrid-Levante (hanke nimeltä A modificado)? Käsittääkö komissio, kuinka vakavia ympäristövaikutuksia hankkeesta aiheutuisi kaavaillun rautatien kulkiessa linnunsuojelualueiden ja ekologisesti erittäin tärkeiden alueiden halki? Euroopan parlamentti kehotti kesäkuussa 2000 hyväksytyssä päätöslauselmassa komission esittämästä koheesiorahaston vuosikertomuksesta 1998 (A5-0140/2000) komissiota valitsemaan yksittäistä hanketta koskevista vaihtoehdoista ensisijaisesti sen, jonka ympäristövaikutukset ovat vähäisimmät. Onko komissio samaa mieltä? Voidaanko yhteisön rahoituksella tukea sellaista hanketta, joka ei ole parlamentin suositusten mukainen? Michel Barniern komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Komissiolla ei tässä vaiheessa ole yksityiskohtaisia tietoja Madridin ja Levanten välille suunnitellun suurten nopeuksien junaradan vaihtoehtoisista reittilinjauksista, joista päättäminen kuuluu yksinomaan jäsenvaltion toimivaltaan. Joka tapauksessa reittilinjauksesta on yhteisön lainsäädännön mukaisesti tehtävä ympäristövaikutusten arviointi. Mikäli tälle hankkeelle haetaan osarahoitusta yhteisön koheesiorahastosta, komissio tarkistaa rahoitushakemuksen ohessa toimitettujen asiakirjojen perusteella huolellisesti, että yhteisön ympäristölainsäädäntöä noudatetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3110/00 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle. Neuvoa-antava kalatalouskomitea.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0185 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3110/00 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (27. syyskuuta 2000) Aihe: Neuvoa-antava kalatalouskomitea 1. Katsooko komissio, että edellä mainitun komitean nykyinen paikkajako on tasapuolinen, kun otetaan huomioon paikkojen lukumäärä, niiden maantieteellinen ja kansallinen jakauma sekä muut tekijät, jotka ovat edellytyksenä sille, että kyseinen komitea voi muodostaa mahdollisimman tasapuolisia näkemyksiä? 2. Voiko komissio kertoa, mitkä olivat luvatun, kyseisen komitean toimintaa koskevan arvioinnin tulokset? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 2000) 1. Perustaessaan uutta kalastuksen ja vesiviljelyn neuvoa-antavaa komiteaa komissio pyrki tasapainoon kaikkien niiden alojen välillä, joita yhteinen kalastuspolitiikka koskee. Komiteassa on 31 komission nimittämää jäsentä, joiden toimikausi on kolme vuotta. Komitean jäsenistä yli kaksi kolmasosaa edustaa kalateollisuutta (21 jäsentä) ja loput vesiviljelyalaa (4 jäsentä) sekä ympäristö-, kehitysyhteistyö- ja kuluttajansuojajärjestöjä (6 jäsentä). Jäsenistä 22 nimitetään yhteisön tasolla järjestäytyneiden organisaatioiden tai eturyhmien ehdotusten perusteella. Kukin 11 organisaatiosta nimittää yhden jäsenen ja yhden varajäsenen. Muut 9 jäsentä ovat komitean työryhmien puheenjohtajia ja varapuheenjohtajia. Komitean nykyiset jäsenet tulevat seuraavista jäsenvaltioista: Belgia (2), Tanska (6), Saksa (2), Espanja (6), Ranska (6), Irlanti (1), Italia (3), Portugali (1) ja Yhdistynyt kuningaskunta (4). Nimittämällä komiteaan eurooppalaisten organisaatioiden ehdottamia jäseniä ei pyritä maantieteelliseen tasapainoon jäsenvaltioiden välillä, vaan siihen, että organisaatiot olisivat edustettuina itse valitsemiensa henkilöiden kautta. Komitean jäsenet toimivat siis ensisijaisesti järjestönsä eivätkä jäsenvaltionsa antamin valtuuksin. Komissio pyrkii siihen, että työryhmiä koottaessa käytetään kaikkien yhteisön kalatalouden toimialojen asiantuntemusta. Asianomaiset eurooppalaiset organisaatiot nimittävät työryhmiin 20 jäsentä tapaus kerrallaan riippuen käsiteltävistä asioista. Komitean ja sen työryhmien välisen työnjaon tavoitteena on saada aikaan tasapainoinen ja mahdollisuuksien mukaan yhteinen lausunto. 2. Aloitettuaan työnsä heinäkuussa 1999 komitea on pitänyt kaikki suunnittelemansa kokoukset ja toteuttanut suurimman osan vahvistamastaan ohjelmasta. Vielä on kuitenkin liian aikaista tehdä tarkkoja johtopäätöksiä uusista työmenetelmistä, joita alan ja komission olisi omaksuttava. Asiasta tehdään parhaillaan selvitystä, joka julkaistaneen Kalastus Euroopassa -julkaisun seuraavassa numerossa. Siitä pitäisi käydä ilmi, mitä alan toimijat itse ajattelevat uudistuksesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2254/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle. Kolmentoista uskonnoltaan juutalaisen iranilaisen vainoaminen Iranissa.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0098 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2254/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Kolmentoista uskonnoltaan juutalaisen iranilaisen vainoaminen Iranissa Ottaen huomioon, että noin vuoden ajan 13 iranilaista, jotka ovat uskonnoltaan juutalaisia, ovat olleet vankilassa perusteettomien vakoilusyytösten vuoksi ja että heidän oikeudenkäyntinsä, joka alkoi suljettujen ovien takana 1. toukokuuta, ei takaa oikeudenmukaista, puolueetonta ja ennakkoluulojen vaikutuksesta vapaata tuomiota, neuvostolta kysytään, pitäen silmällä päätöksen antamista seuraavan kahden viikon sisällä: Aikooko se, Iranin kanssa käynnistämänsä kriittisen vuoropuhelun puitteissa, edelleen painostaa ihmisoikeuksien ja uskonnonvapauden kunnioittamiseen ja oikeudenmukaisen päätöksen antamiseen kolmeatoista Iranin juutalaista koskevassa tapauksessa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Komissio seuraa syvästi huolestuneena Iranin ihmisoikeuskysymyksiä. Unioni on ottanut johdonmukaisesti esille ihmisoikeuksia koskevat kysymykset, mukaan luettuna Shirazin oikeudenkäynti, unionin ja Iranin välisessä kaikenkattavassa vuoropuhelussa. Sekä EU että yksittäiset jäsenvaltiot ovat viime vuoden aikana toteuttaneet toimenpiteitä vakoilusta syytettyjen ja Shirazissa pidätettyinä olevien 13 Iranin juutalaisen erityistilanteen johdosta. Unioni on korostanut oikeudenmukaisen ja avoimen oikeudenkäynnin tärkeyttä ja ilmaisi pettymyksensä siitä, että tarkkailijat eivät saaneet seurata oikeudenkäyntiä. Unioni ilmaisi huolensa 1. heinäkuuta 2000 annetun oikeuden päätöksen johdosta ja toivoo, että muutoksenhakutuomioistuin peruuttaisi tuomiot. Unioni ilmoitti myös aikovansa seurata tilanteen kehittymistä tiiviisti. Iranin poliittinen tilanne on edelleen epäselvä. Myönteistä kehitystä on kuitenkin tapahtunut äskettäisissä parlamenttivaaleissa, ja Iranin herkempi reagointi kansainvälisissä ongelmakysymyksissä auttaa kehittämään rakentavaa vuoropuhelua ihmisoikeuksista Iranin hallituksen kanssa. Komissio seuraa jatkossakin tilannetta tarkasti ja tukee positiivisia muutoksia kaikin mahdollisin keinoin.