ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1950/01 esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) neuvostolle. Liikenteen alalla tehdyn pöytäkirjan ratifiointi.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1950/01 esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) neuvostolle (12. heinäkuuta 2001) Aihe: Liikenteen alalla tehdyn pöytäkirjan ratifiointi Milloin liikenteen alalla tehdyn pöytäkirjan ratifiointi otetaan neuvoston (liikenneministerit) esityslistalle? Vastaus (26. marraskuuta 2001) Neuvosto ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että se on vastaanottanut ehdotuksen neuvoston päätökseksi Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanosta liikenteen alalla tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta. Neuvosto ei ole vielä saanut ehdotusta neuvoston päätökseksi tämän pöytäkirjan tekemisestä. Neuvosto on tietoinen siitä, että tämä pöytäkirja on tärkeä kaikille sopimuspuolille, myös Euroopan yhteisölle. Neuvosto on tietoinen myös siitä, että pöytäkirjan allekirjoittaminen yhteisön puolesta olisi merkittävä poliittinen signaali kaikille muille sopimuspuolille. Tämän vuoksi neuvosto vakuuttaa parlamentin jäsenelle aikovansa pyrkiä kaikin mahdollisin tavoin siihen, että kyseisen pöytäkirjan allekirjoittamista koskeva päätös tehdään kohtuullisen ajan kuluessa. Mainitun päätöksen tekemiselle ei kuitenkaan vielä ole asetettu päivämäärää.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2172/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle. Suunnitelmat unionin yhteisen mellakkapoliisin perustamisesta.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2172/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle (20. heinäkuuta 2001) Aihe: Suunnitelmat unionin yhteisen mellakkapoliisin perustamisesta Göteborgissa kesäkuussa 2001 järjestetyn huippukokouksen jälkeen monet tahot ovat puhuneet tarpeesta perustaa mellakkapoliisi, joka valvoo ja suojelee huippukokouksia, riippumatta siitä, missä unionin jäsenvaltiossa ne pidetään. Työryhmä tutkii parhaillaan asiaa. Katsooko neuvosto, että Europolin toimintaa täytyy vahvistaa mellakkapoliisilla ja tiedustelutoiminnalla, jotta voidaan valvoa mahdollisia väkivallantekijöitä huippukokousten yhteydessä? Vastaus (29. marraskuuta 2001) Arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenelle ilmoitetaan, että Göteborgin huippukokouksen ja kyseisen kokouksen aikana tapahtuneiden mellakoiden jälkeen neuvosto (oikeus- ja sisäasiat) kokoontui 13.7. 2001 keskustelemaan asiasta. Kyseisessä istunnossa sovittiin, että lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä olisi parannettava. Mainitussa istunnossa ei ehdotettu mellakkapoliisiyksikön perustamista eikä sitä ole ehdotettu missään muussakaan neuvoston elimessä. Näin ollen työryhmä ei tutki asiaa eikä ole aiheellista käsitellä Europolin toimivaltuuksia tässä suhteessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1415/01 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle. Uskonnollinen vaino Laosissa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0025 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1415/01 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Uskonnollinen vaino Laosissa Ihmisten pakottaminen jatkuvalla kampanjalla luopumaan kristillisestä uskostaan on herättänyt huolestuneisuutta. Voiko neuvosto ilmoittaa, miten se on vedonnut Laosin hallitukseen, ja miten hallitus on sitoutunut suojelemaan Laosin kristittyjen uskonvapautta? Vastaus (21. marraskuuta 2001) Euroopan unioni on korostanut YK:n ihmisoikeustoimikunnassa, että Laosin hallituksen on kunnioitettava uskonnonvapautta. Lisäksi EU otti uskonnonvapauden esiin Euroopan yhteisön ja Laon demokraattisen kansantasavallan välisen sekakomitean toisessa kokouksessa Brysselissä 15. ja 16.5.2001. EU on myös ollut tyytyväinen siihen, että Laos on allekirjoittanut kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen. EU on tarjoutunut auttamaan Laosia näiden kahden yleissopimuksen täytäntöönpanossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2759/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Säiliöautojen kaksin- ja yksinkertaiset sisäseinät.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2759/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Säiliöautojen kaksin- ja yksinkertaiset sisäseinät Komission sanotaan kesäkuussa 1998 antaneen Ruotsille varoituksen, koska se ei hyväksy sellaisten säiliöautojen tuontia, joissa on yksinkertaiset sisäseinät. Lehtitietojen mukaan komission sanotaan todenneen, että Ruotsin vaatimuksia kaksinkertaisista sisäseinistä ei voida perustella turvallisuusnäkökohdilla. Pitävätkö nämä lehtitiedot paikkansa? Voiko komissio selventää asiaa ja kertoa oman näkemyksensä siitä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 2001) Komissio aloitti 226 artiklan mukaisen menettelyn saatuaan valituksia siitä, että Ruotsissa hyväksytään vain kaksinkertaisilla seinillä varustettujen säiliöautojen käyttö. Tavallisesti tällaista vaatimusta pidettäisiin EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan (entisen 30 artiklan) vastaisena. Komissio otti yhteyttä Ruotsin viranomaisiin, jotka vahvistivat, että Ruotsissa ei ole mitään sääntöä tai käytäntöä, joka kieltäisi yksinkertaisilla seinillä varustetut säiliöautot. Näin ollen asian käsittely päättyi. Ruotsin viranomaiset selvittivät, että katsastuksissa määrättiin, että tiettyä eri aineiden yhtäaikaista kuormaamista ei sallita. Tämä antoi vaikutelman, että yksinkertaisilla seinillä varustettujen kaksisäiliöisten perävaunujen tuonti ja käyttö olisi kiellettyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1639/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) neuvostolle. Eurojen jakaminen yleisölle etukäteen.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0045 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1639/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) neuvostolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Eurojen jakaminen yleisölle etukäteen Ranskan entisen valtiovarainministerin Edmond Alphandéryn johtama Euro 50 Group -työryhmä kokoontui hiljattain Berliiniin arvioimaan euroalueen valmistelua 1. tammikuuta 2002 tapahtuvaa yhteisen rahan käyttöönottoa varten. Kokouksessa todettiin, että suurimmassa osassa rahaliittoon kuuluvista maista pankkiautomaateissa on vain kaksi setelikasettia, mikä käytännössä tarkoittaa, ettei automaateista voida jakaa samanaikaisesti sekä viiden että kymmenen euron ja sekä 20:n että 50:n euron seteleitä. Yleisölle jaetaan suuria seteleitä, mikä saattaa aiheuttaa vuoden 2002 alussa pulaa pienistä seteleistä ja vaikeuttaa näin kaupankäyntiä euron käyttöönoton yhteydessä. Miksei neuvosto suostu jakamaan suurelle yleisölle euroja etukäteen, esimerkiksi ajanjaksolla joulusta 2001 tammikuun ensimmäiseen päivään 2002? Yleisön saataville voitaisiin eri euromaissa laskea pakkauksia, joissa olisi kaksi viiden euron seteliä ja yksi kymmenen euron seteli sekä kolikkopakkauksia, joiden arvo olisi 20 euroa. Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1637/01ja E-1639/01 (26. marraskuuta 2001) Epävirallisissa kokouksissa ministereillä ei ole valtuuksia tehdä päätöksiä neuvoston puolesta. He voivat kuitenkin ilmoittaa julkisesti käsityksensä yhteisesti kiinnostavista asioista. Versailles'ssa syyskuussa 2000 pidetyssä epävirallisessa kokouksessa ministerit ja keskuspankkien pääjohtajat tosiaankin keskustelivat euron käyttöönottoon liittyvistä ongelmista ja erityisesti eurojen ennakkojakelua koskevista ehdotuksista. He eivät kuitenkaan pitäneet aiheellisena sitä, että EKP muuttaisi ennakkojakelua koskevia sääntöjä, jotka ovat eurokäteisrahan käyttöönottoa vuonna 2002 koskevissa EKP:n 10 päivänä tammikuuta 2001 antamissa suuntaviivoissa. Muistettakoon, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 106 artiklan mukaan EKP:llä on yksinoikeus antaa lupa setelien liikkeeseen laskemiseen yhteisössä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1517/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle. Euroopan parlamentin vaalien lykkääminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1517/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Euroopan parlamentin vaalien lykkääminen Voiko neuvosto ilmoittaa, millä menettelyllä päätettäisiin Euroopan parlamentin vaalien lykkäämisestä ja kuinka pitkä aika siihen todennäköisesti tarvittaisiin, jos jossakin jäsenvaltiossa ilmenisi kansanterveyteen liittyviä syitä tai sitä vastaavia seikkoja, jotka estäisivät vaalikampanjan toteuttamisen? Vastaus (21. marraskuuta 2001) Nykyisen lainsäädännön eli 20. syyskuuta 1976 tehdyn neuvoston päätöksen liitteenä olevan Euroopan parlamentin edustajien valitsemista yleisillä välittömillä vaaleilla koskevan säädöksen mukaan Euroopan parlamentin vaalien päivämäärien vahvistamismenettely on selkeä. Kyseisen säädöksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto määräsi päivämäärät Euroopan parlamentin ensimmäisille vaaleille, jotka pidettiin 7.10. kesäkuuta 1979. Myöhemmät vaalit on pidetty viisivuotisen vaalikauden viimeisen vuoden vastaavana ajanjaksona. 10 artiklan mukaan on kuitenkin mahdollista vahvistaa myös muu ajanjakso Euroopan parlamentin vaalien päivämääriä varten. Tämä ajanjakso voi olla aikaisintaan kuukautta ennen ensimmäisiä vaaleja varten määrättyä ajanjaksoa ja viimeistään kuukauden kuluttua sen jälkeen. Neuvoston on tehtävä kyseinen päätös yksimielisesti kuultuaan Euroopan parlamenttia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2713/01

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(3. lokakuuta 2001)

Aihe: Ammatillisten ja teknillisten oppilaitosten opettajainkoulutuslaitoksen (Selete) tutkintotodistusten kelpaamattomuus korkeakoulututkinnoiksi Kreikassa

Ammatillisten ja teknillisten oppilaitosten opettajainkoulutuslaitos (Selete) tarjoaa nelivuotisia opintoja päämääränään henkilökunnan kouluttaminen toisen asteen teknillisiin ja ammatillisiin oppilaitoksiin ja täydennyskoulutuksen tarjoaminen heille. Kuitenkaan yliopistojen välinen ulkomaisten tutkintotodistusten tunnustamisesta vastaava elin Dikatsa ei tunnusta tämän koulun oppilaiden jatkotutkintoja, kun jatko-opinnot on suoritettu muissa Euroopan unionin maissa. Huomattakoon, että muita opetusalan henkilökuntaa (esikoulujen, kansa- ja keskikoulujen sekä lukioiden ja yliopistojen opettajia) kouluttavia laitoksia kohdellaan toisin.

Onko tämä Dikatsan käytäntö sopusoinnussa yhteisön direktiivin 89/48/ETY(1) kanssa, ja jos se ei ole, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä saadakseen Kreikan mukautumaan tähän direktiiviin?

(1) EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16.

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2001)

Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee ulkomaisten jatkotutkintotodistusten tunnustamista Kreikassa. Nähtävästi Kreikan akateemisten tutkintojen tunnustamisesta vastaava viranomainen (Dikatsa) tunnustaa tällaiset jatkotutkintodistukset ainoastaan, jos hakijat ovat suorittaneet tutkinnon tietyissä Kreikan yliopistoissa. Selete-oppilaitoksesta valmistuneiden hakijoiden tutkintotodistuksia ei tunnusteta. Tutkintotodistusten tunnustamatta jättäminen näyttää liittyvän Selete-oppilaitoksen oikeudelliseen asemaan kansallisessa koulutusjärjestelmässä muihin Kreikan oppilaitoksiin verrattuna. EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan (entisen 126 artiklan) nojalla jokainen jäsenvaltio on vastuussa opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä. Tämän vuoksi asia ei kuulu yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan.

Tämä tapaus ei näyttäisi olevan vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/48/ETY säännösten vastainen. Direktiivissä säädetään yleisestä tutkintojen tunnustamisjärjestelmästä, jolla varmistetaan säänneltyihin ammatteihin pääsy eri jäsenvaltioissa. Näyttää kuitenkin siltä, että Selete-oppilaitoksesta valmistuneilla ei ole mitään ongelmia opettajan ammattiin pääsyssä Kreikassa. Tutkintojen tunnustaminen muissa tarkoituksissa kuin säänneltyihin ammatteihin pääsyn vuoksi ei kuulu direktiivin soveltamisalaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1468/01 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) neuvostolle. Naisten asema ja yhteiskunnallinen tilanne Afganistanissa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0027 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1468/01 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Naisten asema ja yhteiskunnallinen tilanne Afganistanissa Talebanit ovat perustaneet Afganistaniin uskonnolliseen fundamentalismiin ja sukupuoliseen syrjintään perustuvan äärivanhoillisen hallinnon. Afganistanissa jo vuosien ajan tuhoa kylvänyt sisällissota on ajanut yli viisi miljoonaa ihmistä pakolaisiksi, vammauttanut yli miljoonan ja lisäksi aiheuttanut laajamittaisen köyhyyden. Naiset muodostavat enemmistön Afganistanin väestöstä, sillä maassa on yli 700 000 leskeksi jäänyttä naista. Näiden naisten perheet elävät äärimmäisen kurjissa oloissa, ja tilannetta pahentavat Talebanien määräykset, joilla naisia estetään käymästä työssä kodin ulkopuolella. Naisilta on kielletty koulutus perusopetusta myöten, mikä pahentaa entisestään naisten lukutaidottomuutta ja alisteista asemaa. Talebanien asettamat rajoitukset, joissa on kyse jatkuvasta ihmisoikeuksien loukkaamisesta, vaikuttavat eniten juuri Afganistanin naisten asemaan, mutta yleensäkin koko Afganistanin kansan tilanne on varsin vakava. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä antaakseen elintärkeää tukea Talebanien alistamalle kansalle? Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä kansainvälisellä tasolla taatakseen sen, että kansalais- ja ihmisoikeuksia kunnioitetaan? Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt kansainvälisissä suhteissa estääkseen fundamentalisteja hankkimasta lisää aseita ja kouluttamasta lisää sotilaita? Vastaus (20. marraskuuta 2001) Vastauksena useisiin viime viikkoina ja kuukausina esitettyihin suullisiin ja kirjallisiin kysymyksiin neuvosto on toistuvasti ja kattavasti tiedottanut Euroopan parlamentille kannastaan Afganistanin ongelmien eri näkökohtiin ja erityisesti toimista, joita on toteutettu humanitaarisen kriisin ja Afganistanin naisten kärsimysten lieventämiseksi. Koska asiassa ei ole tapahtunut mitään erityistä uutta, neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tarkastelemaan kysymyksiin O-0032/2001, O-0052/2001, H-0170/2001, H-0481/2001 ja E-0088/2001 annettuja vastauksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1466/01 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) neuvostolle. Kulttuuriperinnön tuhoaminen Afganistanissa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0026 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1466/01 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Kulttuuriperinnön tuhoaminen Afganistanissa Ennen islamilaisen ajan alkua, toisella vuosisadalla ennen Kristusta, rakennettujen buddhapatsaiden tuhoaminen ei ole ainoastaan koko ihmiskunnan kulttuuriperinnön vahingoittamista, jatkoa Kabulin museon arkeologisten kokoelmien tärvelemisellä aloitetulle kulttuuriselle katastrofille. Se on varoitus uskonnollisen fanatismin ulottumisesta muillekin elämänaloille, maailman eri kolkilta esitetyistä vetoomuksista piittaamatta. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä pelastaakseen taiteellisen ja kulttuurisen perinnön, jota Afganistanin nykyinen hallinto uhkaa? Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä torjuakseen tällaisen uskonnollisen fanatismin uhan? Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä vahvistaakseen Afganistanin nykyisen hallinnon kanssa käytävää vuoropuhelua? Mihin kansainväliseen yhteistyöhön neuvosto aikoo ryhtyä erityisesti Pakistanin, Arabiemiirikuntien liiton ja Saudi-Arabian kaltaisten maiden kanssa, jotka ovat tunnustaneet Talebanien hallinnon, jotta voitaisiin edesauttaa järjestyksen palauttamista Afganistaniin? Vastaus (20. marraskuuta 2001) 1. Kun Talebanin hallinto ilmoitti aikovansa tuhota kulttuuriesineistöä Afganistanissa, neuvosto reagoi välittömästi ja yritti estää rikkaan kulttuuriperinnön tuhoamisen. Useita virallisia yhteydenottoja tehtiin Pakistanissa, Saudi-Arabiassa ja Abu Dhabissa, ja tällöin otettiin yhteyttä mm. Talebanin ulkoministeriin Mutawakiliin. Neuvosto myös tuomitsi tiukasti tuhoamiskäskyn 1. maaliskuuta 2001 antamassaan julkilausumassa. Valitettavasti Taleban osoittautui jälleen kerran täysin piittaamattomaksi muiden maiden painostuksesta ja siitä, että sen raakalaismaiset teot on yksimielisesti tuomittu, myös muissa islamilaisissa maissa. 2. Neuvosto aikoo tietysti jatkossakin ponnistella estääkseen tilannetta huonontumasta entisestään, mutta sillä ei ole epärealistisia odotuksia mahdollisuuksista vaikuttaa Talebanin tuomittavaan toimintaan. Tammikuussa 2001 annetun yhteisen kannan mukaisesti neuvosto pyrkii edelleen edistämään taistelujen päättymistä Afganistanissa ja poliittisen neuvotteluratkaisun aikaansaamista sotivien osapuolten välille. Tätä varten neuvosto jatkaa Afganistanin kysymyksen esille tuomista normaaliin poliittiseen vuoropuheluun kuuluvissa tapaamisissa naapurimaiden kanssa ja kehottaa näitä käyttämään kaikkea mahdollista vaikutusvaltaansa muutoksen aikaansaamiseksi Afganistanissa. 3. Muiden kysymyksessä esitettyjen ongelmien osalta neuvosto toteaa, että se on jo useaan otteeseen kattavasti tiedottanut Euroopan parlamentille kannastaan Afganistanin ongelman eri näkökohtiin. Koska asiassa ei ole tapahtunut mitään erityistä uutta, neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tarkastelemaan kysymyksiin O-0032/2001, O-0052/2001, H-0170/2001, H-0481/2001 ja 0088/2001annettuja vastauksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1914/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Kannustimet, joilla yrityksiä autetaan sopeutumaan euroon.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0074 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1914/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2001) Aihe: Kannustimet, joilla yrityksiä autetaan sopeutumaan euroon Kun yhteisön yhtenäisvaluutan liikkeelle laskemiseen on aikaa kahdeksan kuukautta, yhteisön yrityksistä vain noin kolmasosa on ottanut euron käyttöön. Monen mielestä asiaan on heräteltävä paniikkia lietsomatta. Olisi toteutettava käytännön toimia yritysten välisten erojen umpeen kuromiseksi ja kannustettava yrityksiä myöntämällä niille tukea euroon siirtymisen kustannuksiin (2 0006 000 euroa). Miten komission mielestä voitaisiin kannustaa yrityksiä, jotka eivät vielä ole ottaneet euroa käyttöön ja myöntää tukea mainittujen kulujen kattamiseksi? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 2001) Valtiovarainministerit ovat hyväksyneet yleisen periaatteen, jonka mukaan kukin talouden toimija vastaa itse sille euroon siirtymisestä aiheutuvista kuluista. Useat euroalueen jäsenvaltiot ovat päättäneet tämän periaatteen huomioon ottaen vastata kertaluonteisista kustannuksista, kuten setelien ja kolikoiden käyttöönottoon ja käytöstä poistamiseen liittyvistä kustannuksista (esim. käsittely-, laskenta- ja kuljetuskustannukset), sekä ottaa käyttöön erilaisia verotuksellisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tukea kassakoneiden mukauttamista (kuten nopeutettu poisto ja kustannusten vähennyskelpoisuus). Tällaisten toimenpiteiden toteuttaminen on kansallisten viranomaisten, ei komission, vastuulla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1400/01 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) neuvostolle. Tilanne Turkin vankiloissa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1400/01 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) neuvostolle (7. toukokuuta 2001) Aihe: Tilanne Turkin vankiloissa Vaikka Euroopan parlamentti pyysi 18. tammikuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa Turkin viranomaisia ryhtymään tarvittaviin oikeudellisiin ja hallinnollisiin toimiin, jotta Turkin vankiloissa meneillään oleva murhenäytelmä keskeytettäisiin ja jotta Turkki kunnioittaisi allekirjoittamistaan kansainvälisistä kidutuksen vastaisista sopimuksista ja Euroopan ihmisoikeuksia koskevasta yleissopimuksesta juontuvia velvoitteitaan, tilanne on kuitenkin nyt, kolme kuukautta myöhemmin, vain pahentunut. Luotettavien tietojen mukaan 49 ihmistä on kuollut, kymmenien terveydelle on jo aiheutunut peruuttamattomia vahinkoja ja nälkälakossa olevien määrä on kasvanut 2000:een. Kun otetaan huomioon se, mikä on ilmeistä, nimittäin että Turkki on jättänyt huomiotta Euroopan parlamentin Turkin hallitukselle osoittaman vetoomuksen sekä Euroopan neuvoston vastaavan reaktion, neuvostolta kysytään: Mihin välittömiin toimiin se aikoo ryhtyä tehdäkseen Turkille selväksi, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja toimiva oikeusvaltio ovat kaikkien tämän maan ja Euroopan unionin välisten yhteistyösuhteiden ennakkoehto? Vastaus (27. marraskuuta 2001) Neuvosto on syvästi pahoillaan siitä, että nälkälakot ovat johtaneet ihmishenkien menetyksiin. Turkki on hyväksynyt uusia lakeja, joiden tarkoituksena on muun muassa lieventää vankiloiden eristämistä. Vankiloiden tason parantamiseksi ollaan valmistelemassa muitakin toimenpiteitä. Neuvosto muistuttaa Turkin liittymiskumppanuuden puitteissa tekemistä keskipitkän aikavälin sitoumuksista, jotka koskevat pidätettyjen olojen järjestämistä vankiloissa siten, että ne noudattaisivat Yhdistyneiden Kansakuntien vähimmäissääntöjä pidätettyjen kohtelusta sekä muita kansainvälisiä normeja. Edellisen lisäksi neuvosto muistuttaa yleisemmällä tasolla seuraavista, ensisijaisia tavoitteita koskevista lyhyen aikavälin sitoumuksista: - Turkin on tiukennettava säännöksiään ja tehostettava kaikin tarvittavin toimenpitein kidutuksen torjuntaa sekä varmistettava kidutuksen estämistä koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen noudattaminen. - Turkin on mukautettava edelleen oikeudenkäyntiä edeltävään pidätykseen liittyviä oikeudellisia menettelyjä Euroopan ihmisoikeussopimuksen määräysten ja kidutuksen vastaisen komitean suositusten mukaisesti. EU aikoo edelleen vaatia, että edellä mainitut toimenpiteet saatetaan nopeasti voimaan ja niitä sovelletaan täysimääräisesti ja tosiasiallisesti ja että tammikuun 2001 jälkeen annetut kidutuksen vastaisen komitean suositukset pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön.