ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1136/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1136/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Yhteisössä ja maailmanlaajuisesti saatavilla olevien tietojen löytäminen ja käyttäminen on yksi elintarvikeviranomaisen päätehtävistä (kappale 49 ja sitä seuraavat kappaleet). Tieto on tärkeää, jotta mahdolliset ongelmat löydettäisiin niin varhain kuin mahdollista. Viranomaisen on tarkoitus toimia vahtikoirana uusien uhkien varalta. 1. Missä määrin elintarvikeviranomainen voi mahdollisia ongelmia koskevissa kysymyksissä toimia komission itsenäisenä neuvonantajana, ilman tiedekomiteoiden osallisuutta? 2. Eikö ole olemassa uhka, että kaksinkertainen lausuntotehtävä elintarvikeviranomainen ja tiedekomiteat vahingoittaa elintarvikeviranomaisen toiminnan tehokkuutta? Jos vastaus on kielteinen, miten komissio voi taata, ettei kyseinen kaksinkertainen lausuntotehtävä saman aiheen ollessa kyseessä heikennä viranomaisen iskukykyä? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1121/00, E-1124/00, E-1126/00, E-1129/00, E-1130/00, E-1131/00, E-1132/00, E-1135/00, E-1136/00, E-1137/00, E-1138/00 ja E-1139/00 (8. kesäkuuta 2000) Komissio esitti valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta(1) yleiset suuntaviivat, jotka se aikoo ottaa käyttöön, kun tulevaisuudessa perustetaan Euroopan elintarvikeviranomainen. Komissio pyysi kaikkia asiaan liittyviä tahoja ilmoittamaan näkemyksensä ja osallistumaan keskusteluun kuulemismenettelyn aikana. Komissio ei ole useiden arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomien seikkojen osalta vielä viimeistellyt kantaansa eikä ilmoittanut toiminnan yksityiskohtia sen on tätä ennen tarkasteltava kuulemismenettelyssä ilmaistuja näkemyksiä. Toimivallan osalta valkoisessa kirjassa todetaan kuitenkin, että Euroopan elintarvikeviranomaisen tehtäviin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla pitäisi kuulua riskien arvioiminen, tietojen kerääminen ja kuluttajille tiedottaminen. Oikeudellisten syiden ja demokraattisen vastuun vuoksi lainsäädäntövallan siirtäminen riippumattomalle viranomaiselle ei komission mielestä nykytilanteessa ole perusteltua. Viranomaisen toimivallan laajentamista voidaan kuitenkin vastaisuudessa harkita sen toiminnasta saadun kokemuksen ja sen mahdollisesti herättämän luottamuksen perusteella. Myöskään perustamissopimuksen muuttamista ei pidetä mahdottomana ajatuksena. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0293/00

esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2000)

Aihe: Liittymistä edeltävä kehitys Tekin tasavallassa

Onko komissio tietoinen, että Saksan hallitus pitää niin sanottuja Benesch-säädöksiä kansainvälisen oikeuden vastaisina siltä osin, kuin ne koskevat saksalaisten karkottamista, heidän kansalaisuutensa riistämistä ja omaisuuden pakkolunastusta entisessä Tekkoslovakiassa? Mitä mieltä komissio on siitä, että nämä säädökset ovat mahdollisesti yhä voimassa, kun Tekin tasavalta liittyy Euroopan unioniin, erityisesti kun otetaan huomioon Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset edellytykset?

Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 ja E-0398/00

(20. maaliskuuta 2000)

Tekin tasavallan kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa on keskitytty pääasiallisesti siihen, että Tekki hyväksyy Euroopan unionin yhteisösäännöstön ja yhdenmukaistaa kansalliset säädöksensä sen mukaisiksi sekä sen kykyyn täyttää Eurooppa-neuvoston asettamat liittymisehdot. Jäsenvaltiona Tekin on hyväksyttävä ja toteutettava kaikki yhteisön lainsäädännön ja politiikan alat, mukaan luettuina henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat periaatteet. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa kysymystä on tarkasteltava ensisijaisesti tässä yhteydessä, mutta luonnollisesti myös Kööpenhaminassa vahvistetuilla poliittisilla kriteereillä on merkitystä sen vuoksi, että ne pitävät sisällään ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevia näkökantoja. Komissio valvoo kyseisten oikeuksien kehitystä kaikissa hakijamaissa.

On kuitenkin tärkeää huomata, että näissä kysymyksissä esille otettu aihe liittyy ennen EY:n perustamissopimuksen voimaantuloa sattuneisiin tapahtumiin. Niin sanotuilla Benesch-säädöksillä ei tämän vuoksi ole merkitystä liittymisneuvotteluissa. Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan, että sopimuksella puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Komissiolla ei siten ole valtuuksia puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisessä tai tulevassa jäsenvaltiossa.

Tekki on kuitenkin vuodesta 1992 osallistunut ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen. Vastuu kyseisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta kuuluu Euroopan neuvostolle. Kyseistä yleissopimusta koskevat kysymykset olisi sen vuoksi parasta osoittaa Euroopan neuvostolle.

Komissio haluaisi lisäksi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota Tekin ja Saksan väliseen 21. tammikuuta 1997 hyväksyttyyn julistukseen kahdenkeskeisistä suhteista.

Edellä mainittujen useiden syiden vuoksi komissio katsoo, että sen on vaikeaa ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomiin yksittäisiin tapauksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0378/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. EU:n lampaanlihajärjestelyn tarkistaminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0378/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: EU:n lampaanlihajärjestelyn tarkistaminen Voiko komissio vahvistaa onko se tarkistamassa voimassa olevaa EU:n lampaanlihajärjestelyä ja sen toimivuutta? Milloin komissio aikoo julkaista johtopäätöksensä aiheesta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2000) Parhaillaan on käynnissä arviointitutkimus lampaanlihan yhteismarkkinajärjestelyistä. Tutkimus valmistuu pääsiäisen tienoilla, ja sen tulosten perusteella komissio tekee omat päätelmänsä järjestelmän mahdollisesta uudistuksesta tai siihen tehtävistä muutoksista ja antaa tarvittaessa tätä koskevat ehdotukset myöhemmin tänä vuonna.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0287/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. EU-rekisterikilvet Sveitsissä.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0117 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0287/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: EU-rekisterikilvet Sveitsissä Kysymykseeni E-4110/98(1) antamansa vastauksen 3 kohdassa komission jäsen Kinnock totesi, että komissio on pyytänyt Sveitsin viranomaisia hyväksymään tunnuksen ja että jäsenvaltioille ilmoitetaan heti, kun komissio saa vastauksen Sveitsin viranomaisilta. Olen sen jälkeen saanut epävirallisista lähteistä kuulla, että Sveitsin viranomaiset lähettivät jo noin vuosi siteen poliisille ja tulliviranomaisille kirjeen, jonka mukaan EU:n rekisterikilvissä olevilta autoilta ei enää vaadita erityistä maatunnustarraa. 1. Onko komissio tietoinen tästä kirjeestä ja merkitseekö se 3 kohdassa tarkoitettua tunnustamista? 2. Onko jäsenvaltioille ilmoitettu tästä tunnustamisesta? (1) EYVL C 325, 12.11.1999, s. 56. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2000) 1. Sveitsin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle 11. helmikuuta 1999 päivätyssä kirjeessä suostuvansa tunnustamaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen rekisteröintijäsenvaltion tunnusmerkin moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen rekisteröintijäsenvaltion tunnusmerkin tunnustamisesta yhteisön sisäisessä liikenteessä 3. marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen N:o 2411/98(1) säännösten mukaisesti. 2. Tämä tunnustusta koskeva tieto on lähetetty tiedoksi jäsenmaille 9. maaliskuuta 1999 päivätyllä pysyville edustustoille lähetetyllä kirjeellä. (1) EYVL L 299, 10.11.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1354/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Estanislao Sánchez Calvon elämäntyötä koskeva tutkimustyö.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1354/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Estanislao Sánchez Calvon elämäntyötä koskeva tutkimustyö Vielä sata vuotta huomattavan asturialaisen filosofin ja kielitieteilijän Estanislao Sánchez Calvon kuoleman jälkeen Keski-Euroopan, erityisesti Saksan, intellektuellipiireissä muistetaan hänen teoksiaan ja oppejaan. Hänen ajatusmaailmansa ajankohtaisuuden vuoksi olisi erittäin kiinnostavaa, että eurooppalaisessa kielitutkimuksessa edistettäisiin mahdollisimman laajaa ja yksityiskohtaista tutkimusta Avilésista kotoisin olleen Sánchez Calvon teoksista. Täten saataisiin selville, mitkä hänen ajatuksistaan ovat periytyneet Euroopan unionin uuteen kielitieteeseen ja intellektuellipiireihin. Laaja tutkimus Sánchez Calvon kielitieteellisestä ja filosofisesta vaikutuksesta Euroopan tämän päivän ajattelumaailmaan olisi käyttökelpoinen. Voisiko komissio toimia tämän tutkimuksen suojelijana ja osallistua sen tekemiseen? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2000) Komissio voi tukea kulttuurialoitteita ottamalla tällaiset aloitteet suojelukseensa (tuki on tällöin lähinnä henkistä eikä taloudellista) ja rahallista avustusta. Komissio voi antaa tukensa tapahtumille, jotka vastaavat komission asettamia vaatimuksia. Kyseessä on oltava eurooppalainen tapahtuma, jossa käsitellään kiinteästi yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvää aihetta. Komissiolle ei saa koitua mitään rahoitusvelvoitteita. Kyseessä on oltava yksi ainutkertainen tapahtuma, joka ei saa olla kaupallinen. Tapahtuma ei saa loukata jäsenvaltioita, eikä tukea yleensä myönnetä julkaisuille. Pyynnöt olisi osoitettava komission jäsenelle komission toimistojen tai edustustojen kautta. Aloitteelle voidaan toisaalta ehkä myöntää avustusta jostakin yhteisön ohjelmasta. Hakemukset on tällöin toimitettava Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistun ehdotuspyynnön perusteella, ja aloitteen on täytettävä ehdotuspyynnössä esitetyt valinta- ja ratkaisuperusteet. Kulttuuri 2000 -ohjelma (Euroopan parlamentin ja neuvoston 14. helmikuuta 2000 tekemä päätös N:o 508/2000/EY(1)) on kulttuurialalla yhteisön tärkein rahoitusväline. (1) EYVL L 63, 10.3.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0776/00 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle. Huoltoasemien hintojen tukeminen Alankomaiden raja-alueella.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0776/00 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Huoltoasemien hintojen tukeminen Alankomaiden raja-alueella 1. Onko komissio tietoinen, että Alankomaiden Saksan vastaisella raja-alueella polttonesteen myyntihintaa on alennettu kaksiportaisesti (porrastus välimatkan ollessa 010 km ja 1020 km raja-alueelta) valtion tukien avulla? 2. Mitä mieltä komissio on siitä, että näiden tukien myötä polttonesteen myyntihinta voi olla paikoin alempi kuin tukun ostohinta Saksan puolella? 3. Onko totta, että nämä tuet poistettiin 1. maaliskuuta 2000? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2000) 1. Komissio on jo tutkinut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat tuet. Komissio aloitti 3. kesäkuuta 1998 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan (ent. 93 artiklan) 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski Alankomaiden Saksan rajan tuntumassa sijaitseville huoltoasemille myöntämiä valtiontukia(1). Komissio teki asiassa päätöksen 20. heinäkuuta 1999(2). Päätöksessä todetaan, että 450 huoltoasemalle myönnetyt valtiotuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia ja että ne on perittävä takaisin. Vähämerkityksiksi tuiksi puolestaan katsottiin 183 pienelle huoltoasemalle myönnetyt avustukset, joita ei siten katsottu kielletyiksi valtiontuiksi. Tarkemmat yksityiskohdat ovat luettavissa julkaistuista päätöksistä. 2. Komissio voi vain todeta (kuten edellisessäkin kohdassa), että tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, jos se vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio on todennut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat kilpailun vääristymät päätöksessään ja ottanut ne huomioon sitä tehdessään. 3. Alankomaiden hallitus on ilmoittanut komissiolle, että tukijärjestely on lopetettu 1. helmikuuta 2000. (1) EYVL C 307, 7.10.1998, s. 10. (2) EYVL L 280, 30.10.1999, s. 87.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0587/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Yhteisön kestävä liikennepolitiikka.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0113 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0587/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteisön kestävä liikennepolitiikka Mitä mieltä komissio on luontaisesta jännitteestä, joka vallitsee Euroopan laajuisista liikenneverkoista saatavan taloudellisen hyödyn nopean saavuttamisen ja ympäristönäkökohtien riittävän huomioimisen välillä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 6 artiklassa (entisessä 3 c artiklassa) määrätään, että ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä kaikkiin yhteisön politiikkoihin erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi. Ympäristönäkökohdat mainitaan myös Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätösmenettelyllä Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) kehittämiseksi vuonna 1996 hyväksymien suuntaviivojen(1) 2 artiklassa, jossa säädetään, että verkon on taattava henkilöiden ja tavaroiden kestävä liikkuvuus osallistuen yhteisön etenkin ympäristöä ja kilpailua koskevien tavoitteiden toteuttamiseen sekä myötävaikutettava taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen. Siinä säädetään myös, että verkon kehittämisessä on otettava huomioon kaikkien kuljetusmuotojen suhteelliset edut ja mahdollistettava olemassa olevan kapasiteetin mahdollisimman tehokas käyttö. Suuntaviivoissa asetetaan verkon toteuttamisen tavoitteeksi vuosi 2010. Komissio työskentelee yhdessä jäsenvaltioiden ja kaikkien asianomaisten kanssa sen varmistamiseksi, että tähän tavoitteeseen päästään ja että sen myötä saavutetaan yhteisön kansalaisille ja yrityksille pitkällä aikavälillä kestäviä etuja. Yhteisön lainsäädännön mukaisesti yhteistä etua koskevista hankkeista on tarvittaessa tehtävä ympäristövaikutusten arviointi. Komissio on myös tehnyt direktiiviehdotuksen tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien strategisesta ympäristövaikutusten arvioinnista(2). Neuvosto saavutti poliittisen yksimielisyyden tämän ehdotuksen ensimmäisessä käsittelyssä joulukuussa 1999. Komission mielestä erilaiset politiikka- ja infrastruktuurivaihtoehdot huomioon ottava strateginen ympäristövaikutusten arviointi kansallisten suunnitteluprosessien aikaisessa vaiheessa voisi merkittävästi edistää liikenne- ja ympäristönsuojelunäkökohtien yhdistämistä sekä vähentää ympäristöhaittoja lieventävien toimenpiteiden tarvetta hanketasolla. Komissio pohtii parhaillaan, kuinka näitä kysymyksiä voitaisiin parhaiten edistää TEN-T-suuntaviivojen uudelleentarkastelua koskevassa kertomuksessa, joka esitetään neuvostolle ja Euroopan parlamentille tänä kesänä. (1) EYVL L 228, 9.9.1996. (2) EYVL C 83, 25.3.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1903/00 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle. Adnan Oktarin tapaus.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0215 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1903/00 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Adnan Oktarin tapaus Science Research Foundation (SRF) on asetusten 743 ja 903 mukaisesti perustettu kansalaisjärjestö, joka on toiminut Istanbulissa vuodesta 1990 lähtien. Adnan Oktar on järjestön kunniapuheenjohtaja. Hänet pidätettiin 90 muun henkilön kanssa 12. marraskuuta 1999 ja hän on edelleen vankilassa odottamassa oikeudenkäynnin päättymistä. Pidätys tapahtui kello kolme aamulla suuressa poliisioperaatiossa, jossa pidätettiin 48 eri talon kaikki asukkaat, näiden joukossa myös Adnan Oktar. Tietojemme mukaan poliisioperaation aikana tapahtui lukuisia ihmisoikeusrikkomuksia, ja pidätysten yhteydessä ja niiden jälkeen käytettiin myös väkivaltaa. Poliisi väittää, että SRF on rikollisjärjestö. Adnan Oktar on aiemmin ollut syytteessä kaksi kertaa, mutta molemmissa tapauksissa hänet on vapautettu. Oktarin oikeudenkäynti on meneillään ja sen ensimmäisessä istunnossa (7. huhtikuuta 2000) yleinen syyttäjä vaati pidätettyjen SRF:n jäsenten vapauttamista, koska heitä vastaan ei ollut löydetty todisteita. Toinen istunto pidetään 2. kesäkuuta 2000. Koska Turkki on ehdokasvaltio, haluaisin tietää, onko komissio tietoinen tästä tapauksesta? Jos komissio katsoo, että kyse on ihmisoikeuksien rikkomisesta, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä estääkseen tällaisten tapausten toistumisen? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (7. heinäkuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Maniscon esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1020/00(1). (1) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s. 144.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0507/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Alueellisten elintasojen mittaaminen.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0507/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Alueellisten elintasojen mittaaminen Kirjalliseen kysymykseen E-2223/99(1) antamassaan vastauksessa komissio antoi yksityiskohtaiset tiedot jäsenvaltioiden todellisesta BKT:sta asukasta kohti ja alueiden todellisesta BKT:sta asukasta kohti. Onko komissio vakuuttunut, että nämä tiedot antavat tarkimman mahdollisen käsityksen alueellisista elintasoista? Onko olemassa keinoja, joiden avulla voidaan ottaa huomioon niiden henkilöiden ansaitsemat tulot, jotka työskentelevät yhdellä alueella, mutta asuvat toisella alueella (esim. Lounais-Englannissa asuva, mutta Lontoossa työskentelevä henkilö)? Voitaisiinko kyseisten keinojen avulla tuottaa tietoja, jotka eivät perustu alueiden BKT:een, vaan henkilökohtaisiin tuloihin? (1) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 150. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2000) Bruttokansantuote (BKT) on maan rajojen sisäpuolella toimivien tuotantoyksikköjen tuotannon arvo. Tuotannon arvo on yhtä kuin tuotantotoiminnassa syntyneiden tulojen (palkkojen, maanvuokratulojen ja voittojen) yhteismäärä. Alueellinen bruttokansantuote on siis tietyn alueen tuotantotoiminnan kokonaisindikaattori ja soveltuu hyvin talouden kehittyneisyyden alueelliseen mittaamiseen. Tuotantotulot ja kansalaisten käytettävissä olevat tulot eivät kuitenkaan ole yhtä suuret, mikä johtuu veroista ja tulonsiirroista. Toisaalta alueellinen bruttokansantuote mitataan tuotantopaikan mukaan, kun taas kansalaisten käytettävissä oleva tulo pitäisi mitata kotitalouksien sijaintipaikalla. Komissiolla ei vielä ole käytettävissä alueellisia tietoja kotitalouksien käytettävissä olevista tuloista. Kotitalouksien aluetilinpidon metodologiset periaatteet määriteltiin kuitenkin Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT) uudistamisen yhteydessä vuonna 1995. Ensimmäiset tätä alaa koskevat tiedot saadaan käyttöön vuonna 2001 kansallisten tilastokeskusten kanssa tehdyn yhteistyön ansiosta. Aluetilinpitoa koskevat tiedot julkaistaan jatkossa säännöllisin väliajoin, joten tulevaisuudessa käytössä on lisäindikaattori alueellisten erojen mittaamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0365/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Tuki jäsenvaltioiden yritysten ulkomaantoiminnoille.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0059 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0365/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Tuki jäsenvaltioiden yritysten ulkomaantoiminnoille Katsooko komissio, että yritykset, joiden ulkomaantoimintoja tietyt jäsenvaltiot tukevat, saavat aiheetonta etua sellaisiin yrityksiin nähden, joiden kotivaltio ei tällaista tukea anna? Voiko komissio selvittää yksityiskohtaisesti, miten kukin jäsenvaltio tukee yritystensä ulkomaantoimintoja? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa tukeen, jota eräät jäsenvaltiot mahdollisesti myöntävät ulkomailla toimiville yrityksilleen. Jos nämä toimenpiteet näyttävät tuottavan tuen saajille taloudellista etua ja varsinkin jos tukea myönnetään vain tietyille yrityksille tai tiettyihin toimintoihin ja jos ne voivat vääristää yhteisön sisäkauppaa, ne voivat hyvinkin kuulua perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Komissio on äsken tekemässään päätöksessä ottanut hyvin tiukan kannan tukeen, jota myönnetään suuryritysten ulkomaille tehtäviin suoriin investointeihin (ks. komission päätös Itävallan ehdotuksesta myöntää tukea Lift GmbH:lle, tehty 14 päivänä lokakuuta 1998(1)). Valitettavasti komissio ei pysty antamaan arvoisalle parlamentin jäsenelle yksityiskohtaisia tietoja kunkin jäsenvaltion yritysten ulkomaisten toimintojen tukemiseen myöntämistä summista. (1) EYVL L 142, 5.6.1999.