ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1125/99 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) komissiolle (27. huhtikuuta 1999) Aihe: Uhkaavat muutokset Slovakian poliittisessa ilmapiirissä Slovakian tasavallan poliittinen ilmapiiri on uuden hallituksen valtaantulon jälkeen ollut altis muutoksille. Slovakian journalistiliiton hallitus, joka on entisen pääministerin Vladimir Meciarin edustaman HZDS-puolueen kannattaja, on ilmoittanut, että uuden hallituskoalition vastaisten nuorten lehdistön edustajien työtä vaikeutetaan. Jo uuden koalition ensimmäisten hallituskuukausien aikana on havaittu eristämistä ja urakehitykselle asetettuja esteitä sen lisäksi, että lehdistön edustajia arvostellaan avoimesti. Lisäksi journalistiliitto valittaa Euroopan vähäisestä kiinnostuksesta edellisen hallituksen, jota nykyinen istuva hallitus on avoimesti kritisoinut, talousasiain ministerin Ján Duckýn murhaa kohtaan. Lehdistöjärjestö viittaa samankaltaisuuteen Balkanin maiden politiikkaan kuuluvan toimintamallin kanssa, jonka mukaan vihan lietsontaa seuraa murha. 1. Onko komissio valmis ilmaisemaan vastustavan kantansa Slovakian istuvalle hallitukselle epätoivottuihin lehdistön edustajiin kohdistuvan painostuksen suhteen? 2. Onko komissio valmis kehottamaan maan hallitusta lopettamaan Slovakian demokratiakehityksen nimissä edellisten hallitusten poliitikkojen vainoamisen ja tiedustelemaan, onko Ján Duckýn murhan oikeudelliset tutkimukset aloitettu? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) 1. Tiedotusvälineiden riippumattomuuden edistäminen kuuluu Slovakian liittymistä valmistelevan kumppanuuden keskipitkän aikavälin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio seuraa kehitystä tällä alalla Eurooppa-sopimuksen mukaisten elinten ja säännöllisten raporttien avulla. Jos tiedotusvälineiden riippumattomuuden selviä loukkauksia havaitaan, komissio ottaa ne esiin asianmukaisella tasolla. Komission tietoon ei ole tullut toteen näytettyjä merkkejä toimittajiin kohdistuvasta syrjinnästä Slovakiassa sen jälkeen kun Slovakian nykyinen hallitus tuli valtaan syksyllä 1998. 2. Komissio on tietoinen useista poliitikkoja vastaan Slovakian lainsäädännön mukaan aloitetuista rikosoikeudenkäynneistä. Tässä yhteydessä Slovakian parlamentti kumosi kahden edelliseen hallitukseen liittyvän henkilön koskemattomuuden. Komissio ei kuitenkaan ole saanut mitään näyttöä kampanjasta, jolla edellisen hallituksen poliitikkoja pyrittäisiin saattamaan huonoon valoon. Ján Duckýn murhasta on aloitettu rikostutkinta ja asiassa on tehty yksi pidätys.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0209/99 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Corlianon kaatopaikka (Firenze) Corlianoon on suunniteltu rakennettavaksi 120 000 neliömetrin kaatopaikka viini- ja oliiviviljelmien väliin (Cerreto Guidin kunta, Firenze). Vaikuttaa siltä, ettei hankkeeseen sisälly minkäänlaista tutkimusta pohjaveden tilasta tai siitä, millä tavoin vanhan kaatopaikan jätevedet ovat saastuttaneet sitä. Jätteiden alle jäävän maaperän vedenpitävyyteen ei myöskään puututa, vaikka kaatopaikka-alueella on alueen karttojen mukaan vedenhallintaan liittyviä ongelmia sekä maanvyöryvaara. Koska hanke aiheuttaisi valtavaa huolta paikallisen väestön keskuudessa ja saattaisi olla kestämätön koettelemus kauniille luonnonmaisemalle ja arvokkaalle viljelysmaalle, aikooko komissio toteuttaa kiireellisiä toimia tarkistaakseen, onko hanke toteutuskelpoinen, ja noudattaako se voimassa olevia Euroopan unionin ympäristösääntöjä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen antamiin tietoihin perustuvan komission käsityksen mukaan kysymyksessä mainittu hanke kuuluu tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/EEC(1) soveltamisalaan. Se vaikuttaa kuuluvat erityisesti liitteessä II olevan luettelon luokkiin. Tällaisista hankkeista olisi tehtävä ympäristövaikutusten arviointi, jos jäsenvaltiot katsovat, että niiden ominaispiirteet edellyttävät sitä. Jätteistä annettu direktiivi 75/442/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä maaliskuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/156/ETY(2), voitaisiin myös ottaa asiassa huomioon sen 4 artiklan perusteella. Siinä säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jätteet hyödynnetään tai niistä huolehditaan vaarantamatta ihmisten terveyttä ja käyttämättä menettelyjä tai menetelmiä, joista voi aiheutua vahinkoa ympäristölle. Lisäksi voitaisiin soveltaa pohjaveden suojelemisesta tiettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamalta pilaantumiselta 17 päivänä joulukuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 80/68/ETY(3) 4, 5 ja 7 artikloja ja vaatia tietyin edellytyksin maaperän hydrogeologisen tilan tutkimista ja sen tarkastelua, onko maaperän pilaantuminen ympäristön kannalta hyväksyttävissä. Komissio ei tunne parlamentin jäsenen kuvaamaa tilannetta, ja se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kootakseen sitä koskevat yksityiskohtaiset tiedot ja varmistaakseen, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan. (1) EYVL L 175, 5.7.1985. (2) EYVL L 78, 26.3.1991. (3) EYVL L 20, 26.1.1980.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0277/99 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Firenzen germaanisen taidehistorian instituutti Saksan liittotasavallan tutkimus- ja teknologiaministeriön alaisena toimivassa Firenzen germaanisen taidehistorian instituutissa on 33 vakinaista työntekijää, joista 15 on saksalaisia ja 18 muita kuin saksalaisia. Eri kansalaisuuksia olevat henkilöt hoitavat samanarvoisia tehtäviä, mutta saksalaisille maksetaan huomattavasti korkeampaa palkkaa kuin muunmaalaisille. Edellisiin sovelletaan Roomassa sijaitsevan Saksan suurlähetystön palkkataulukoita ja jälkimmäisiin virkamiesten palkkataulukoita. Tätä kansalaisuuteen perustuvaa palkkasyrjintää ei voida hyväksyä. Aikooko komissio ryhtyä toimiin tämän merkittävän epätasa-arvoisuuden poistamiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1999) Komissio katsoo, että kaikkiin Saksan viranomaisten Firenzen taidehistorian instituutin palvelukseen palkkaamiin työntekijöihin sovelletaan heidän kansalaisuutensa osalta syrjimättömyysperiaatetta. Näin ollen työntekijöiden kohtelussa esiintyvien erojen täytyy perustua objektiivisiin, työntekijöiden kansalaisuudesta riippumattomiin syihin. Työehtojen ja myöskin palkan määrittäminen kuuluu työnantajan toimivaltaan ja tapahtuu työntekijöiden tehtävien ja vastuualueiden mukaisesti. On kuitenkin huomattava, että jäsenvaltiot voivat määrätä erityisiä ehtoja virkamiehille, jos näitä ehtoja voidaan perustella hallinnon ja työntekijän tai virkamiehen oikeudellisen suhteen luonteella. Kaikilla Euroopan työntekijöillä pitäisi kuitenkin olla mahdollisuudet päästä virkamiehiksi ilman kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää. Komissio katsoo, että työnantajan on sovellettava yhteisön lainsäädännön yleisperiaatteita erityyppisiin yksittäistapauksiin.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0918/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (8. huhtikuuta 1999) Aihe: Direktiivi työpaikoille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista Voiko komissio luetella, mitkä maat ovat noudattaneet direktiivissä (89/654/ETY)(1) työpaikoille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista säädettyjä paloturvallisuusvaatimuksia, sekä ilmoittaa, mitä valvontaa ja tarkastuksia se on pannut täytäntöön varmistaakseen, että direktiivin paloturvallisuusvaatimuksia noudatetaan, mitä maita vastaan ollaan käynnistämässä rikkomusmenettely sen vuoksi, etteivät ne ole varmistanet noiden vaatimusten noudattamista, ja minkälainen tämä menettely on luonteeltaan? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 1999) Kaikki jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle tiedoksi kansalliset täytäntöönpanotoimensa, jotka liittyvät työpaikoille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista (ensimmäinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi(2)) 30. marraskuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/654/ETY saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jäsenvaltioiden tehtävänä on varmistaa, että direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevia jäsenvaltion säännöksiä valvotaan ja seurataan riittävästi. Kaikki näiden säännösten soveltamiseen liittyvät seikat kuuluvat näin ollen jäsenvaltioiden viranomaisten toimivaltaan, ja niiden on järjestettävä ja toteutettava tarpeellisia tarkastuksia, jotta nämä toimenpiteet toteutettaisiin asianmukaisesti. Komissio on arvioinut direktiivin 89/654/ETY saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevien jäsenvaltioiden täytäntöönpanotoimien yhdenmukaisuutta ja toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä eli pyytänyt lisätietoja joiltakin jäsenvaltioilta, joissa palontorjuntaa koskevien säännösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä näyttää olleen puutteellista tai epäasianmukaista. Komissio saattaa näiden vastausten analysoinnista saatujen tulosten perusteella käynnistää jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevan menettelyn EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla (entinen 169 artikla). (1) EYVL L 393, 30.12.1989, s. 1. (2) EYVL L 393, 30.12.1989.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0301/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Ranskan lakia 97-I051 18. marraskuuta annetut täydentävät määräykset merikalastuksesta ja vesiviljelystä ja niiden yhteensopivuus yhteisön lainsäädännön kanssa Komission vastauksesta kirjalliseen kysymykseen E-4112/97(1) kävi ilmi, että jos Ranskan viranomaiset hyväksyvät Ranskan lakia 97/I051 täydentävät määräykset, komissio tarkastaisi, että ne ovat yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön kanssa sellaisena kuin tuomioistuin sen tulkitsee. Tunteeko komissio nämä täydentävät määräykset, joita ei ole julkaistu Ranskan valtion virallisessa lehdessä ja joista ei ole ilmoitettu ranskalais-espanjalaisille yrityksille? Tämä koskee erityisesti Ranskan yleisten töiden ministeriön (Ministère de l'Equipement, des Transports et du Logement) alaisen keskusviraston "Direction Interdépartamentale des Affaires Maritimes pour les Landes et les Pyrenées-Atlantiques" 26. lokakuuta 1998 antamaa ilmoitusta sekä lomaketta, joka yritysten ilmoituksen mukaan on täytettävä. Siinä tapauksessa, että komissio ei tunne näitä asiakirjoja, voisiko se kyseisen lainsäädännön soveltamistoimien valvojan ominaisuudessa pyytää saada ne? Voisiko komissio joka tapauksessa kertoa, ovatko nämä täydentävät määräykset - etenkin ne, jotka on mainittu ilmoituksessa pysyvästä sijoittautumispaikasta - sen mielestä yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön kanssa sellaisena kuin tuomioistuin sen tulkitsee? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen johdosta komissio on pyytänyt Ranskan viranomaisia antamaan sille tiedoksi mainitut määräykset. (1) EYVL C 187, 16.6.1998, s. 125.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0008/99 esittäjä(t): Armelle Guinebertière (UPE) komissiolle (19. tammikuuta 1999) Aihe: Vientitukijärjestelmä ja yhteisön säännösten muuttaminen EU:n jäsenvaltioiden alueille välttämätön maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vienti on vaarassa vientitukijärjestelmän muutosten vuoksi. Esimerkiksi Ranskassa tukijärjestelmä koskee 60 prosenttia maan tärkeimmän tuotannonalan toiminnasta, mikä on Maailman kauppajärjestön mukaan hyväksyttyä. Sisämarkkinoiden vientituen hallinnointi on nyt asetettu kyseenalaiseksi, koska unionin rahoituseduille on annettu etusija tärkeimmän tuotannonalan kustannuksella. Onko komissiolla näin ollen tarkoitus tarkistaa ehdotuksiaan asetuksen 3665/87(1) muuttamiseksi ja onko tarkoitus suosituimmuussopimuksista neuvoteltaessa ja hallinnoitaessa jo tehtyjä sopimuksia ottaa huomioon näiden sopimusten vaikutukset vientitoimintaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1999) Jos vientituotteita saavien tuotteiden takaisintuonnista aiheutuvat kustannukset (kuljetus ja mahdollinen jalostaminen kolmannessa maassa sekä tuonnin yhteydessä maksettavat tullit) ovat pienemmät kuin myönnetty vientituki, taloudellisen keinottelun mahdollisuus on olemassa. Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) 3665/87 muuttamisesta 20 päivänä helmikuuta 1997 antamallaan asetuksella (EY) 313/97(2) komissio toteutti kaupan vääristymisen ehkäisemiseen tarkoitettuja toimenpiteitä, joilla pyritään estämään yhteisön varojen myöntäminen sellaiseen taloudelliseen toimintaan, joka ei vastaa vientitukijärjestelmän tarkoitusta. Nämä toimenpiteet, joiden soveltaminen aloitettiin 1. maaliskuuta 1997, eivät ole saattaneet maataloustuotteiden vientiä kyseenalaiseksi. Tiettyjen vientimarkkinoiden menettäminen vuonna 1998 johtui pääasiassa kansainvälisestä talous- ja rahoituskriisistä (Venäjä ja Kaakkois-Aasia). Asetuksen (ETY) 3665/87 uudelleen laatimista koskevassa luonnoksessa toistetaan etuuskohtelusopimusten osalta asetuksen (EY) 313/97 säännökset. (1) EYVL L 351, 14.12.1987, s. 1. (2) EYVL L 51, 21.2.1997.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0457/99 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Demokratialauseke kolmansien maiden kanssa tehdyissä sopimuksissa Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on eräs Euroopan unionin keskeinen periaate. Sitä on sovellettava sekä Euroopan unionin sisällä että kolmansissa maissa. Demokratialausekkeen sisällyttäminen unionin kolmansien maissa tekemiin sopimuksiin merkitsee, että jos kyseinen maa ei kunnioita ihmisoikeuksia, voidaan toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä mukaan luettuna taloudellisen tuen keskeyttäminen. Katsooko komissio, että tämän lausekkeen käyttö eri sopimuksissa on osaltaan lisännyt ihmisoikeuksien kunnioittamista maailmassa? Voiko komissio osoittaa tapaukset, joissa sen on pitänyt keskeyttää sopimuksen soveltaminen demokratialausekkeen noudattamatta jättämisen vuoksi? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 1999) Komissio haluaa muistuttaa, että edistääkseen yhteistä sitoutumista yleismaailmallisten arvojen kunnioittamiseen eikä niinkään asettaakseen ehtoja neuvosto sopi toukokuussa 1995 siitä, että jokaiseen kolmannen maan kanssa tehtävään sopimukseen lisätään järjestelmällisesti lauseke, jonka mukaan demokraattisten periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä "täyttämättä jättämistä koskeva lauseke" ovat olennainen osa kolmansien maiden ja yhteisön välisiä sopimuksia. Komissio katsoo, että tässä vaiheessa on hyvin vaikea arvioida näiden lausekkeiden vaikutusta ihmisoikeustilanteeseen kyseisissä maissa. Neuvoston antaman määräyksen avulla on voitu antaa vuoropuhelulle etusija ratkaisukeinona ennen minkään vaikutuksiltaan kielteisen toimenpiteen toteuttamista, paitsi erityisen kiireellisessä tapauksessa, koska yhteistyön keskeyttämisen on pysyttävä keinona, johon turvaudutaan vasta viimeisenä. Toteutettavien toimenpiteiden kirjo vakavissa ja jatkuvissa ihmisoikeuksien loukkauksissa tai demokratisoitumisen keskeytyessä on tarpeeksi laaja, jotta voidaan reagoida asteittain tapausten vakavuuden mukaan. Vaikka tähän päivään mennessä on toteutettu monia toimenpiteitä kuten lähetystöjen käyntejä ja väliintuloja sekä yhteistyöohjelmien sisältöjen muutoksia, yhtäkään sopimusta sellaisenaan ei ole keskeytetty.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0672/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull.)(1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat Navarran luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0602/99 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (4. maaliskuuta 1999) Aihe: Sopimusten allekirjoittaminen Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan nojalla Voiko komissio kertoa, miksi se viime joulukuussa allekirjoitti Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan nojalla ydinalayhteistyötä koskevan sopimuksen Kanadan kanssa ilmoittamatta siitä Euroopan parlamentille ja kuulematta sitä? Tämä on vastoin parlamentin ja komission välillä kirjeenvaihtona tehtyä toimielinten välistä sopimusta, joka koskee merkittävien Euratom-sopimusten tekemistä. Aikooko komissio nyt ilmoittaa parlamentille kaikista meneillään olevista tai tulevista ydinalaa koskevista neuvotteluista, mukaan lukien IAEA:n ja muiden vastaavien järjestöjen kanssa käytävät neuvottelut? Aikooko komissio tulevaisuudessa kuulla parlamenttia kaikista vastaavista sopimuksista etukäteen ja jos ei, voiko se perustella mahdolliset poikkeustapaukset? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1999) Komissio antoi ensimmäisen vastauksen arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamiin kysymyksiin Euroopan parlamentin ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnassa 23. helmikuuta 1999. Komissio on parhaillaan yhteydessä parlamenttiin vastatakseen äskettäin esitettyihin eri kysymyksiin ja ratkaistakseen ne. Kysymykset koskevat komission ja Euroopan parlamentin puheenjohtajien Euratom-sopimusten tekemistä (101 artiklan 2 kohdan mukaisesti) koskevan heinäkuussa 1998 käydyn kirjeenvaihdon täytäntöönpanoa.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0927/99 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: Radioamatöörien toiminnan sääntely Euroopassa Euroopan komissio on PO XII:n yksiköissä saattamassa päätökseen valmisteluja radiotaajuuksien käyttöä koskevan vihreän kirjan julkaisemiseksi. Kirjassa ei edes mainita radioamatöörejä, minkä vuoksi on ymmärrettävä, että tähän mennessä komission aikomuksena ei ole säädellä heidän toimintaansa. Kansainvälisissä yleissopimuksissa ja Kansainvälisen teleliiton sopimuksissa on vahvistettu tätä toimintaa koskevat säännöt. Kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet säännöt ja soveltavat niitä. Euroopan unionissa on tällä hetkellä noin 300 000 virallisen radioamatööriluvan haltijaa, jotka toimivat HF-, VHF- ja UHF-aaltoalueilla. Radioamatöörit ovat erittäin kokeneita ja heillä on hyvät tekniset valmiudet. He tekevät tutkimustyötä ja edistävät tekniikan kehitystä monilla aloilla (radioaaltojen etenemistutkimukset, uudet lähetysjärjestelmät, satelliittiyhteydet jne.). Tämän vuoksi radioamatöörien jättäminen huomiotta komission vihreän kirjan valmistelevissa asiakirjoissa olisi mielestäni korjattava. Mikä on asiasta vastaavan komission jäsenen mielipide asiasta ja mihin toimiin aiotaan ryhtyä tämän laiminlyönnin korjaamiseksi? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1999) Komissio julkaisi radiotaajuuspolitiikasta 15. joulukuuta 1999 vihreän kirjan(1), ja järjesti siihen liittyen kuulemisajan. Tuolloin kaikki ne, joita asia koskee saattoivat toimittaa huomautuksensa asiakirjan sisällöstä 15. huhtikuuta 1999 mennessä. Komissio on myös järjestänyt kolme julkista kuulemista (24. helmikuuta 1999 yksityishenkilöille ja yhtiöille; 17. maaliskuuta 1999 eturyhmille ja yhdistyksille; 30. maaliskuuta hallintoviranomaisille). Radioamatööriliittojen keskusjärjestö (IARU) osallistui yhteen tapaamiseen, ja sillä oli, ja on edelleen, tilaisuus esittää mielipiteensä. Radioamatöörit samoin kuin heidän kansalliset tai eurooppalaiset etujärjestönsä voivat vapaasti esittää kirjallisesti kaikki tärkeinä pitämänsä näkökohdat. Kaikki kommentit julkaistaan www-sivulla http://www.ispo.cec.be/spectrumgp. Vihreässä kirjassa käsitellään radiotaajuuspolitiikkaan liittyviä aiheita yleisestä näkökulmasta, joka koskee kaikkia aloja tai sovelluksia. Tähän luetaan mukaan myös radioamatöörien toiminta, joka kuuluu vihreässä kirjassa tutkimuksen ja kehityksen alaan (t& k). Radioamatöörien etujärjestöt voivat vapaasti esittää komissiolle näkemyksiään radiotaajuuspolitiikasta. Komissio tutkii ehdotukset tarkkaan muiden kommenttien yhteydessä. (1) KOM(98) 596 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0003/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (19. tammikuuta 1999) Aihe: Ohjelman rahoituksen viivästyminen Euroopan unioni hyväksyi ohjelman "Management of insect pests and viruses of tobacco using ecologically compatible technologies" (numero 96/T/18). Ohjelma sisältyy maataloudesta vastaavan VI pääosaston toimialaan ja se käynnistyi maaliskuussa 1997. Huolimatta siitä, että ohjelman yhteensä viidestä vaiheesta on jo toteutettu kaksi vaihetta, joista koituvat menot ovat olleet huomattavia, Euroopan unioni ei ole toistaiseksi maksanut ohjelmaan varattuja määrärahoja lainkaan. Tämän seurauksena sekä kaikki hankkeiden rakennustöihin osallistuneet että kaikki tilattujen, asennettujen ja jo viime maaliskuusta lähtien toiminnassa olleiden laboratoriolaitteiden toimittajat eivät ole saaneet palkkioitaan. Komissiolta kysytään seuraavaa: 1. Miksi ohjelmaan varattujen määrärahojen maksaminen on viivästynyt? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä rahoituseräsaamisten maksamiseksi välittömästi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Hanke 96/T/18, "Management of insect pests and viruses of tobacco using ecologically compatible technologies", on osa tupakka-alalla tehtävää tutkimustyötä. Näihin hankkeisiin liittyvien maksujen viivästyminen johtuu asianomaisten yksiköiden henkilöstön vähyydestä. Komissio pyrkii löytämään ongelmaan ratkaisun, jotta maksut voitaisiin suorittaa mahdollisimman pian. Se myös ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle asiassa tapahtuneesta edistymisestä.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0718/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Portugalin alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.