KIRJALLINEN KYSYMYS E-1684/01

esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle

(14. kesäkuuta 2001)

Aihe: Malariarokote

Kysyin komissiolta lokakuussa 1999, voisiko se kehityspolitiikan puitteissa ehdottaa, että EU:n jäsenvaltiot tilaisivat lääkeyhtiöiltä malariarokotteita ja sitoutuisivat maksamaan tietyn hinnan jokaisesta rokoteannoksesta.

Komissio vastasi tuolloin, että inhimillisten tarpeiden, tieteellisten panostusten ja markkinavoittojen välillä olevan suunnattoman kuilun ylittämiseksi tarvitaan luovuutta ja uusia kumppanuussuhteita. Komissio kertoi, että yhteisössä käytiin alustavia keskusteluja edellä mainitun menettelyn käyttämisestä aidsrokotteen saamiseksi kehitysmaihin ja että samanlaisia toimintamalleja voitaisiin, ja tulisi, kehittää malariankin tapauksessa. Edelleen huomautettiin, että yhteisö rahoitti yhdessä erään lääkeyhtiön kanssa pilottihanketta, joka koski kliinistä esittelyä Gambiassa.

Komission mukaan marraskuussa 1999 yhteisö vasta harkitsi rokotemenettelyn käyttöönottoa. Sen jälkeen kuluneiden puolentoista vuoden aikana ovat tuoreinta keskustelua leimanneet erityisesti aids ja lääkefirmojen toiminta Afrikassa. Voisiko komissio ilmoittaa, minkälaisiin tuloksiin keskustelut aidsrokotteesta ovat johtaneet, mihin toimenpiteisiin niiden perusteella on ryhdytty malariarokotteen saamiseksi kehitysmaihin sekä miten pilottihanke Gambiassa on onnistunut?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(3. syyskuuta 2001)

Arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen E-1790/99(1) jälkeen malariarokotteen tutkimuksessa on tapahtunut merkittävää kehitystä. Yhteisön tuella on tutkittu 14 kokeilurokotetta. Tämä on osoitus erittäin aktiivisesta osallistumisesta maailmanlaajuisiin pyrkimyksiin. Tutkimuksen pääosaston elämänlaatua ja kansainvälistä yhteistyötä koskevat ohjelmat ovat huomattavasti kasvattaneet malariarokotteen ja malarialääkkeen kehittämiseen suunnattuja resursseja. Yhteisön viidennen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ja esittelyn puiteohjelman loppuun mennessä pelkästään malariatutkimukseen käytettäneen yli 30 miljoonaa euroa. Lisäksi on perustettu merkittäviä integroituja tutkimushankeryhmiä, joihin kuuluu suuria eurooppalaisia rokotteiden valmistajia. Euroopan malariarokoteohjelma (EMVI) on hyötynyt yhteisön tutkimuksen vahvistumisesta. EMVI on vastaus julkisesti rahoitettavan rokotetutkimuksen yleisesti tiedossa olevaan ongelmaan, eli siihen, että tutkimus- ja kehittämistyöt lopetetaan usein esikliinisen vaiheen lopussa eikä niitä jatketa kliiniseen testaukseen asti varojen ja teknisen osaamisen puuttumisen vuoksi.

Yhteisön tuen myöntäminen Afrikan malariarokotteen testausverkostolle (AMVTN) on erinomainen keino yhdistää komissio eteläisiin yhteistyökumppaneihinsa. Siinä yhdistyvät pitkäaikaiset, käynnissä olevat investoinnit malariarokotteen kehittämiseen ja kehitysmaiden omien valmiuksien parantaminen. EMVI:n ja AMVTN:n kumppanuus, joka luotiin tarkoituksena edistää lupaavien rokotteiden kehittelyä, on lisännyt huomattavasti hankkeen uskottavuutta. Kehitysmaiden oma AMVTN on tärkeä väylä malariarokotteiden jatkokehittelemiseksi sekä tehokkuuden ja käyttökelpoisuuden arvioimiseksi tulevien vuosien aikana.

AMVTN kehittelee parhaillaan kolmen Afrikan maan aiemmin yhteisön ja jäsenvaltioiden tuella suorittamaan laaja-alaiseen epidemiologiseen taustatyöhön perustuvia koealueita. Se, että AMVTN parhaillaan pyrkii saamaan Tansanian lain mukaisen oikeussubjektin aseman, on tärkeä edellytys sille, että se voisi aktiivisesti tukea kliinisten kokeiden laajentamista alueella.

Sen jälkeen, kun yhden kokeiltavana olevan malariarokotteen käytöllä todettiin olevan positiivisia vaikutuksia aikuisiin, yhteisön Gambiassa rahoittaman pilottihankkeen puitteissa on alettu tehdä turvallisuutta, sietokykyä, immunogeenisyyttä ja suojan tehokkuutta koskevia kokeita endeemisillä alueilla elävillä lapsilla.

Uusimmassa HIV-rokotteiden tutkimuksessa ja kehittelyssä on käynyt ilmi, että osa uusista rokotekokeiluista voidaan saada toimimaan eläinmalleissa. Näihin kuuluu yksityisen sektorin (Merck, Glaxo Smith Kline) ja yhteisön rahoittamassa, käynnissä olevassa klusterihankkeessa Eurovacin yhteistyössä Aventis/Pasteurin kanssa kehittelemiä rokotteita. Rokotteiden turvallisuutta koskevia kokeita ihmisillä ollaan aloittamassa, ja ensimmäisiä tuloksia voidaan odottaa vuonna 2002 tai 2003. Yhteisö rahoittaa myös kokeita valmistelevaa työtä Kiinassa ja Tansaniassa. Eurooppalaiset yhteenliittymät ovat edelleen osaamisellaan kyseisen tutkimuksen eturintamassa.

Yleisten asioiden neuvoston 14. toukokuuta 2001 vahvistamassa komission ohjelmassa HI-virusta ja aidsia, malariaa ja tuberkuloosia koskevaksi nopeutetuksi toiminnaksi köyhyyden vähentämisessä(2) ja komission ehdotuksessa eurooppalaisen tutkimusalueen integrointiin ja lujittamiseen tähtäävästä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta 20022006(3) komissio ehdotti kliinisiä kokeita koskevan eurooppalaisen ohjelman (ECTP) luomista jäsenvaltioiden ja yhteisön välisenä yhteisenä toimintana HIV:n/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjunnan tukemiseksi kehitysmaissa. ECTP:llä tulisi olla seuraavat kolme päätehtävää: sen tulisi tukea kansallisen koetoiminnan verkostoitumista ja yhdistämistä, vahvistaa kokeiden suorittamiseen tarvittavia rakenteita endeemisissä maissa ja rahoittaa sen omaa kokeiden suorittamista.

(1) EYVL C 203 E, 18.7.2000.

(2) KOM(2001) 96 lopullinen.

(3) KOM(2001) 279 lopullinen.