ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1743/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. CITES-sopimuksen valvonta.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1743/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (1. lokakuuta 1999) Aihe: CITES-sopimuksen valvonta Luftansa Cargo lentoyhtiö kuljetti 2. kesäkuuta 1999 Sudanista Frankfurtiin ja sieltä edelleen Johannesburgiin lähetyksen, jossa oli 35 aavikkokettua ja 10 neitokurkea (kummatkin sisältyvät CITES-sopimuksen II liitteeseen). Johannesburgissa todettiin, että 3 kettua oli kuollut, yksi oli kuolemaisillaan ja muut olivat uuvuksissa. Eläinten huonon kunnon ja asianmukaisten terveystodistusten puuttumisen vuoksi 31 eloonjäänyttä kettua palautettiin Sudaniin, jälleen Frankfurtin kautta. Kettujen kärsimyksiä olisi voitu lievittää, jos eläinlääkäri olisi tarkastanut ketut asianmukaisesti Franfurtin lentokentällä. Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt varmistaakseen, että CITES-sopimuksen ehtoja noudatetaan EU:n lentokentillä, erityisesti Frankfurtissa, jonka kautta kuljetetaan joka vuosi miljoonia eläimiä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1999) Komissio on pahoillaan siitä, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97(1) 9 artiklan 5 kohdan säännöksiä ei ilmeisesti ole noudatettu parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa. Komissio aikoo kiinnittää asetuksen 14 artiklalla perustetun täytäntöönpanotyöryhmän huomion kyseiseen tapaukseen sekä Kansainvälisen ilmakuljetusliiton (IATA) eläviä eläimiä koskevien määräysten mukaiseen elävien eläinyksilöiden kuljetusten valvontaan. Komissio aikoo kiinnittää täytäntöönpanoryhmän huomion myös lentoasemilla ja muilla yhteisössä sijaitsevilla läpikulku- tai jälleenlastauspaikoilla tehtävien asianmukaisten tarkastusten välttämättömyyteen. (1) EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2531/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Klassisten opintojen ja antiikin kreikan ja latinan opetuksen edistämisestä oppilaitoksissa vastaavan keskuksen perustaminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2531/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Klassisten opintojen ja antiikin kreikan ja latinan opetuksen edistämisestä oppilaitoksissa vastaavan keskuksen perustaminen Jo vuonna 1995 Euroopan unionin opetusministerien neuvostolle toimitettiin muistio, joka koski latinan ja antiikin kreikan kielen opettamisen edistämistä Euroopan unionin oppilaitoksissa, erityisesti keskiasteen oppilaitoksissa. Kuten Italian, Ranskan, Kreikan ja Espanjan hallitusten edustajat korostivat, klassillisen filologian opinnot ovat meidän aikanamme enemmän kuin koskaan erittäin arvokas opetusväline nuorten ihmisten kasvatuksessa, jotka tämän yhteisen henkisen perinnön ansiosta voisivat kehittää aitoa eurooppalaista tietoisuutta oikeutetun kansallistunteensa rinnalla. Koska on kulunut jo viisi vuotta, eikä Euroopan unioni ole ryhtynyt konkreettisiin toimiin; koska tulevan vuosisadan ei pidä merkitä klassisten opintojen katoamista keskiasteen koulutuksesta; koska klassisia opintoja edustavat maineikkaat henkilöt kuten Jacqueline de Romilly Ranskan Akatemiasta ja Jean Pierre Vernant, molemmat Collège de Francen kunniaprofessoreita, ilmaisevat pettymyksensä sen johdosta, että klassiset opinnot ovat häviämässä keskiasteen koulutuksesta (Le Monde, 12.11.1999), komissiolta kysytään, mitä aloitteita se voisi toteuttaa myötävaikuttaakseen tämän keskuksen perustamiseen? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1939/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Maatalouden alojen ja tuotteiden markkinointi.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0092 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1939/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Maatalouden alojen ja tuotteiden markkinointi Onko komissio valmis tukemaan markkinointijärjestelyjä, joilla tuetaan eurooppalaisen maatalouden tiettyjä aloja ja markkinarakotuotteita Euroopan unionin ulkopuolella? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1999) Komissio teki vuoden 1999 tammikuussa ehdotuksen neuvoston asetukseksi maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista kolmansissa maiss(1). Ehdotus kattaa kaikki maataloustuotteet ja erityisesti tyypilliset tuotteet tai laatutuotteet, joiden lisäarvo on suuri. Komissio ehdottaa hallintokomiteamenettelyä noudattaen, että joka toinen vuosi julkaistaisiin luettelo myynninedistämistoimien kohteena olevista tuotteista ja markkinoista. (1) KOM(98) 683 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1451/99 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Italiassa sijaitsevassa Ischiassa toteutettavien hankkeiden rahoitus.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0002 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1451/99 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Italiassa sijaitsevassa Ischiassa toteutettavien hankkeiden rahoitus Euroopan unioni aikoo tukea Ischiassa toteutettavaa kolmea hanketta, joista kaksi koskee kaupungin satamaa ja yksi luonnontilassa olevaa Nitrodin terveyslähdettä Ischian kaupungin ulkopuolella. Koska rakennustöitä ei ole vielä aloitettu, kysyisin seuraavaa: 1. Millä tavoin Euroopan unioni tukee näitä hankkeita? 2. Miten hankkeen kokonaisrahoitus on suunniteltu ja miten EU:n ja kyseisen alueen myöntämät määrärahat jakaantuvat? 3. Missä aikataulussa hankkeiden arvellaan valmistuvan? Michel Barnierin komission puolesta antama täydentävä vastaus (21. joulukuuta 1999) Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kyseiset hankkeet osarahoitetaan Euroopan aluekehitysrahastosta kuluvaan ohjelmakauteen 19941999 sisältyvän Valorizzazione del turismo sostenibile nelle regioni dell'obiettivo 1 -toimintaohjelman osana. Ohjelman täytäntöönpanosta vastaa valtioneuvoston kanslian alainen matkailuosasto. Yhteisön osuus on 50 prosenttia kunkin hankkeen töiden kokonaiskustannuksista. Varojen sitomisen määräaika on 31. joulukuuta 1999 ja maksut on suoritettava 31. joulukuuta 2001 mennessä. Yhteisrahoituksen määrä on Ischian neljän satamahankkeen osalta 2,5 milj. euroa (4 882 milj. liiraa) ja Nitrodin terveyslähdettä koskevan hankkeen osalta 691 000 euroa (1 337 milj. liiraa). Mainittujen hankkeiden työt on määrä saada päätökseen joulukuussa 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1817/99 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle. Eurooppalaisen tutkimussukeltajastandardin voimaantulo.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0057 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1817/99 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Eurooppalaisen tutkimussukeltajastandardin voimaantulo European Scientific Diving Committee (ESDC) perustettiin toukokuussa 1998. Komitean perustamista valmistelivat Marco Weydert (PO XII D/3) ja Elban saarella Italiassa 1.11.5.1997 kokoontunut seminaarin työryhmä. Seminaari rahoitettiin Euroopan komission apurahalla MAS3-CT96-6351. ESDC:n päämääränä on luoda koulutusstandardi eurooppalaiselle tutkimussukeltajalle, ja edistää näin sukeltavien tutkijoiden liikkuvuutta maasta toiseen Euroopan unionin ja kolmansien maiden alueella. Mikä on eurooppalaisen tutkimussukeltajastandardin ja ESDC:n perustamisasiakirjan vahvistamisen nykytila ja aikataulu? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (12. . marraskuuta 1999) Eräiden komission vuosina 19951997 tukemien työryhmien ja seminaarien ansiosta on voitu kehittää luonnos hyväksytyksi eurooppalaiseksi standardiksi, joka koskee paineilmalaitteita käyttävien tutkimussukeltajien koulutusta. Standardissa on huomioitu tutkinnot nimeltä European Scientific Diver (ESD) ja Advanced European Scientific Diver (AESD). Alempi tutkinto (ESD) on tarkoitettu sukeltajille, jotka osallistuvat vielä jatkokoulutukseen. Hyväksytyn standardin luonnoksen mukaan, komission otettua osaa asian käsittelyyn, perustettiin väliaikainen komitea European Scientific Diving Supervisory Committee (ESDSC), joka on Strasbourgissa sijaitsevan Euroopan tiederahastoon kuuluvan EMaPS:n (European Maríne and Polar Secretariat, nykyisin Maríne Board) alainen. Tällä hetkellä ESDSC on kuitenkin epävirallinen komitea, jonka on vielä vahvistettava omat sääntönsä. Lisäksi monissa jäsenvaltioissa on perustettu tai ollaan perustamassa vastaavia kansallisia komiteoita. ESDSC:n odotetaan luovan ja ylläpitävän listaa tutkinnoista, jotka täyttävät hyväksytyn standardin luonnoksessa mainitut ehdot. ESDSC on myös yhteydessä kansallisiin viranomaisiin parantaakseen tutkimussukeltajien koulutuksen arvostusta direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/51/ETY(1) perusteella. Jos neuvoston direktiivin 92/51/ETY ehdot täyttyvät, jäsenvaltiot velvoitetaan tunnustamaan edellä mainitun korkeamman tutkinnon (AESD) vaatimukset. (1) EYVL L 209, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1511/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Kaatopaikan perustaminen Komotinin kuntaan.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0005 - 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1511/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Kaatopaikan perustaminen Komotinin kuntaan Rodopin lääninhallitus on päättänyt luovuttaa Gratinin-Stilarin-Sideradesin alueella Komotinin kunnassa sijaitsevan metsäalueen kaatopaikan rakentamista varten. Monet alueen asukkaat vastustavat hanketta, koska alue sijaitsee keskellä tupakkaviljelyksiä ja koska alueelle on suunniteltu rakennettavan vesiallas, jonka toivotaan tukevan merkittävästi esimerkiksi alueen maatalouden ja kalanviljelyn kehittämistä. Kaatopaikan perustaminen vaarantaa kuitenkin nämä suunnitelmat. Kaatopaikan rakentamista tuetaan myös yhteisön varoin. Hanketta vastustaville asukkaille on kerrottu, että hanke tulee toteuttaa heti, jotta vältyttäisiin näiden varojen menettämiseltä. Kysyn komissiolta seuraavaa: - Onko komissio tietoinen tästä hankkeesta ja osallistuuko se todella hankkeen rahoittamiseen? - Mitä mieltä se on hankkeeseen liittyvistä ristiriidoista sekä alueen nykyisestä ja suunnitellusta kehittämisestä, joka on sidoksissa myös muihin komission jo rahoittamiin hankkeisiin? - Voisiko komissio ryhtyä konkreettisiin toimiin alueen jäteongelman ratkaisemiseksi nykyistä toimivammalla tavalla siten, että ratkaisuun sisältyisivät myös yhteisön politiikan tärkeänä tavoitteena olevat kierrätysmenetelmät? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. lokakuuta 1999) Yhteisö ei ole antanut erityisiä kaatopaikan tai yleisemmin jätteenkäsittelylaitoksen tai jätteen sijoituspaikan sijaintia koskevia säännöksiä. Äskettäin kaatopaikoista annettu direktiivi 1999/31/EY(1) sisältää muutamia näkökohtia, jotka tulee ottaa huomioon kaatopaikkaa sijoitettaessa (liite I). Näissä säännöksissä ei kuitenkaan säädetä kaatopaikkojen vähimmäisetäisyyttä asutusalueisiin eikä niissä ole mitään muitakaan tämänkaltaisia vaatimuksia. Jos kaatopaikalla on tarkoitus säilyttää vaarallisia jätteitä, ympäristövaikutusten arviointi on pakollinen ennen kuin suunnittelulupa myönnetään (direktiivi 85/337/ETY(2), liite I, kohta 9). Muissa tapauksissa jäsenvaltiot saavat päättää tällaisesta ympäristövaikutusten arvioinnista. Kaatopaikat tulee sijoittaa jätehuoltosuunnitelman mukaisesti, jonka jäsenvaltiot ovat jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY(3) 7 artiklan mukaan velvollisia tekemään. Tähän mennessä komissio ei ole kuitenkaan saanut tietoa siitä, että Rhodopen alueella olisi laadittu jätehuoltosuunnitelma. Euroopan aluekehitysrahastosta ei ole tällä hetkellä myönnetty yhteisrahoitusta kyseessä olevalle hankkeelle, jonka työt ovat jo ilmeisesti alkaneet. Yllä mainittua hanketta varten rahoitettiin tiettyjä valmistelevia tutkimuksia Kreikkaa koskevan, vuosiksi 19941999 tehdyn ympäristöohjelman puitteissa. Koska on kyse koheesiorahastosta, kansalliset viranomaiset ovat anoneet virallisesti yhteisrahoitusta. Komissio tutkii parhaillaan anomusta. (1) EYVL L 182, 16.7.1999. (2) EYVL L 175, 5.7.1985. (3) EYVL L 194, 25.7.1975.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1969/99 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle. Jätteen rinnakkaispoltto.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1969/99 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Jätteen rinnakkaispoltto Ehdotuksessaan neuvoston direktiiviksi jätteenpoltosta (KOM(98) 558 lopull.)(1) komissio asettaa syntypaikkalajittelulle, polttokelpoisesta yhdyskuntajätteestä tehdylle polttoaineelle, jota rinnakkaispoltettaisiin paikallisissa kaukolämpölaitoksissa, samat vaatimukset kuin jätteenpolttolaitosten polttoainemateriaalille. Käytännössä tämä tarkoittaisi esimerkiksi Suomen olosuhteissa sitä, että jätteenpolttolaitoksien määrä pienenisi rajusti ja jätteenpoltto keskittyisi suuriin yksiköihin. Jo pelkästään kuljetuksista aiheutuvat päästöt kasvaisivat merkittävästi pohjoisessa, missä välimatkat ovat suuret. Suomessa on erityisesti viime vuosina kehitelty nimenomaan polttokelpoisen jätteen keräily-, käsittely- sekä laaduntarkkailujärjestelmiä, jotka osaltaan ovat perustuneet alueellisiin jätteenpolttoyksiköihin. Aikooko komissio ottaa direktiivissään huomioon pohjoisen erityisolosuhteet? Miten komissio aikoo varmistaa, että uusi direktiivi kannustaa myös tulevaisuudessa jätteen keräily- ja käsittelyjärjestelmien kehittämistä Pohjois-Euroopassa? (1) EYVL C 372, 2.12.1998, s. 11. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Jätteiden polttoa koskeva komission ehdotus(1) annettiin 7. lokakuuta 1998. Parlamentin ensimmäinen käsittely oli 14. huhtikuuta 1999. Neuvosto vahvisti yhteisen kannan 25. marraskuuta 1999. Valmistellessaan ehdotusta komissio kävi tiiviitä keskusteluja kaikista jäsenvaltioista olevien asiantuntijoiden sekä kaikkien muiden asianosaisten kanssa. Näiden keskustelujen sekä neuvostossa käytyjen neuvottelujen perusteella on vahvistettu yhteinen kanta, jossa otetaan huomioon pohjoismaisten jäsenvaltioiden erityisvaatimukset. Yhteisellä kannalla pyritään luomaan jätteiden rinnakkaispoltolle samat vaatimukset kuin jätteiden poltolle. Polttolaitoksiin, joissa suoritetaan jätteiden rinnakkaispolttoa, sovelletaan yleisesti paljon tiukempia päästörajoja, kuin laitoksiin, jotka eivät käytä jätteitä. Ongelmana ei kuitenkaan ole aina tiukempien päästörajojen noudattaminen vaan direktiivissä säädettyjen mittausvaatimusten kustannukset. Tämän asian vuoksi uuden direktiivin säännösten mukaan on mahdollista pyytää viranomaisilta lupaa suorittaa mittauksia harvemmin, minkä pitäisi vähentää toimijoille aiheutuvia kustannuksia. Komissio on näin ollen sitä mieltä, että uusi direktiivi ei estä jäsenvaltioita luomasta jätteiden keräily- ja esikäsittelyjärjestelmiä. (1) KOM(98) 558 lopullinen, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla KOM(1999) 330 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1637/99 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Komissiolle toimitetut juridiset asiakirjat, jotka koskevat EU:n elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston perustamista Meathin piirikunnassa sijaitsevaan Grangeen Irlannissa.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0059 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1637/99 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (15. syyskuuta 1999) Aihe: Komissiolle toimitetut juridiset asiakirjat, jotka koskevat EU:n elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston perustamista Meathin piirikunnassa sijaitsevaan Grangeen Irlannissa Milloin tarkalleen Irlannin hallituksen julkisten urakoiden toimisto luovutti komissiolle juridiset asiakirjat, jotka koskevat EU:n elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston rakennustöitä Meathin piirikunnassa sijaitsevassa Grangessa Irlannissa? Miksi asiakirjoja ei ole vielä allekirjoitettu ja milloin ne on tarkoitus allekirjoittaa? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 1999) Irlannin julkisten urakoiden toimisto (Office of Public Works) esitti juridiset asiakirjat, jotka koskevat EU:n elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston (FVO) perustamista Neathin piirikunnassa sijaitsevaan Grangeen, komissiolle komission asianajajan välityksellä 8. kesäkuuta 1999. Nämä asiakirjat olivat tarpeen, jotta voitaisiin tarkistaa perusteellisesti sopimuksen lausekkeet mukaan lukien taloudelliset sitoumukset, jotta voitaisiin suorittaa sisäinen menettely, jossa tarvitaan hyväksymismerkintä monilta komission osastoilta sekä jotta voitaisiin laatia muistio budjettivallan käyttäjälle niiden ilmoitusten mukaisesti, jotka komissio on tehnyt alustavassa esityksessä täydentäväksi ja korjaavaksi lisätalousarvioksi 1/97(1), jossa määrätään, että komissio ilmoittaa budjettiviranomaiselle Grangen hankkeen pitkän aikavälin kustannuksista, heti kun kokonaiskustannukset ovat tiedossa. Sisäiset menettelyt saatiin päätökseen 10. syyskuuta 1999, jolloin komissio hyväksyi budjettivallan käyttäjälle tehtävän ilmoituksen(2) uuden rakennuksen hankkimisesta FVO:lle Grangeen. Tämän jälkeen sopimus allekirjoitettiin komission puolesta 13. syyskuuta 1999 ja toimitettiin asianajajille. (1) SEC(97) 750 lopullinen. (2) SEC(1999) 1324.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2108/99

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(22. marraskuuta 1999)

Aihe: Lennonjohto

Missä määräajassa Euroopan komissio pyrkii vähentämään lennonjohdosta johtuvia viiveitä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 ja E-2117/99

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on laatinut tiedonannon(1), jossa käsitellään lentoliikennettä koskevien myöhästymisten tämänhetkistä tilaa sekä uusia toimia, joilla luotaisiin yhteisölle sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan edellyttämä ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Useimpiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 1999 ja joka annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Laatiessaan kyseistä tiedonantoa komissio teki läheistä yhteistyötä asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, työntekijöiden sekä lentoliikennepalveluiden tarjoajien kanssa näitä edustavien järjestöjen kautta. Komissio kuuli myös kaikkien jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisia erilaisten tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osalta.

Lentoliikenteen myöhästymisten vähentäminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja niiden välisen yhteensovittamisesta vastaavan järjestön Eurocontrolin tehtävä. Tässä yhteydessä asiantuntijoiden tehtävä on määritellä ja toteuttaa toiminnalliset menettelyt ja tekniset parannukset. Yhteisön varsinainen tehtävä on luoda organisatorinen kehys kansallisella ja eurooppalaisella tasolla taatakseen, että ratkaisut hyväksytään yleisesti ja että ne pannaan täytäntöön koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Tästä syystä yhteisö päätti vuonna 1998 liittyä Eurocontrol-järjestöön, jotta se voisi harjoittaa tätä järjestöä koskevaa poliittista valvontaa. Tätä asiaa koskevat neuvottelut on saatu lähes päätökseen, mutta ratifiointi saattaa kestää useamman vuoden. Komissio aikoo sen vuoksi pyytää, että yhteisön jäsenyys toteutuisi nopeasti.

ATM 2000 -strategia on Eurocontrolin laatima asiakirja ja Eurocontrol on vastuussa strategiaan sisältyvien ehdotusten hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta. Komissio sekä ilmatilan käyttäjät, jäsenvaltiot ja kansainväliset järjestöt ovat osallistuneet tämän asiakirjan laatimiseen. Komissio tukee strategian yleistavoitteita ja strategisia periaatteita. Se haluaisi kuitenkin tietää, pitäisikö vielä tehdä jotakin sellaisen kypsän, luotettavan ja selkeän suunnitelman kehittämiseksi, jossa tarkasteltaisi vuoteen 2015 mennessä tapahtuvan liikenteen arvioidun kaksinkertaistumisen kannalta välttämättömän teknologian kehittämistä.

(1) KOM(1999) 614.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1717/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) ja Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle. Irakin kansan pommittaminen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0080 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1717/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) ja Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle (30. syyskuuta 1999) Aihe: Irakin kansan pommittaminen Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat on kuukausien ajan kaikessa hiljaisuudessa pommittanut Irakia, levittäen tuhoa ja tappaen siviilejä, ottamatta huomioon YK:n tai muiden kansainvälisten järjestöjen päätöslauselmia asiasta. Yhtyykö neuvosto Ranskan hallituksen YK:n edustajan selvitykseen, jonka mukaan emme voi olla osoittamatta syvää huolestuneisuuttamme, kun nämä hyökkäykset, joiden syytä emme ymmärrä, jatkuvasti lisääntyvät? Vastaus (2. joulukuuta 1999) Neuvosto on syvästi huolissaan Irakin vakavasta tilanteesta. Neuvosto katsoo alueen kestävän turvallisuuden ja vakauden sekä Irakin kansan elinolot ensisijaisiksi seikoiksi YK:n turvallisuusneuvoston pyrkiessä Irakia koskevaan sopimukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1744/99 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle. Hyökkäykset homoseksuaaleja vastaan.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0089 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1744/99 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle (1. lokakuuta 1999) Aihe: Hyökkäykset homoseksuaaleja vastaan Hyökkäykset homoseksuaalien yhteisöjä vastaan ovat lisääntyneet viime aikoina kaikkialla Euroopassa. Gijonissa heitettiin 1. elokuuta 1999 homoseksuaalien tiloihin pommi ja Lontoossa sijaitsevaan homoseksuaalien kokoontumispaikkaan tehtiin terrori-isku, jossa kuoli useita ihmisiä. Nämä tapahtumat ovat erittäin hälyttäviä ja vakavia, koska ne tapahtuvat Euroopan unionissa, jossa ihmisoikeuksien suojelu on keskeistä. Ne ovat vakavia varsinkin nyt, kun laaditaan ihmisoikeuksien eurooppalaista peruskirjaa. Euroopan unionin perussopimuksissa turvataan oikeus vapauteen, oikeus uskonnolliseen ja poliittiseen vakaumukseen sekä seksuaaliseen suuntautumiseen ja kielletään syrjintä näiden syiden perusteella. Amsterdamin sopimuksen uudessa 13 artiklassa säädetään, että neuvosto voi komission ehdotuksesta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet muun muassa sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Sen vuoksi edellä mainitun kaltaiset valitettavat tapahtumat edellyttävät unionin toimielimien ja varsinkin Euroopan komission, joka on perussopimusten todellinen vartija, selkeää ja vakavaa vastausta. Edellä esitetyn johdosta haluan kysyä seuraavaa: 1. Voiko komissio toimittaa tiedot homoseksuaaleja vastaan tehtyjen väkivallantekojen lukumäärästä Euroopan unionissa ja kussakin jäsenvaltiossa vuodesta 1995 lähtien? 2. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa estääkseen hyökkäykset homoseksuaaleja vastaan? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 1999) 1. Komissiolla ei ole pyydettyjä tietoja. Mitä tulee syrjimättömyyteen sukupuolisen suuntautumisen perusteella komissio oli mukana rahoittamassa vuonna 1998 kansainvälisen lesbojen ja homojen (International lesbian and gay association, ILGA) laatimaa kertomusta Equality for lesbians and gay men. Kertomuksessa esitetään kattava katsaus lesbojen ja homojen oikeudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta 15 jäsenvaltiossa. Komissio toimittaa kopiot kertomuksesta suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle parlamentin sihteeristöön. 2. Yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa (entinen 6a artikla) annetaan neuvostolle valtuudet toteuttaa komission ehdotuksesta tarvittavat toimenpiteet muun muassa sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Perusteellisten neuvottelujen jälkeen komissio aikoo lähiaikoina ehdottaa syrjinnänvastaisia toimia, jotka perustuvat 13 artiklaan ja jotka koskevat sekä lainsäädäntöä että toimintaohjelmaa.