ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3410/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: Kansalaisten syrjintä Bolzanon maakunnassa Bolzanon maakunnassa keskustellaan tällä hetkellä maakunnallisesta laista nro 131/97, joka koskee maakunnan tukemaa asuntojärjestelmää. Lain 4 pykälässä säädetään, että ulkomailla asuvat henkilöt (ja heidän puolisonsa, edellyttäen että he eivät ole asumuserossa), jotka ovat sitä ennen asuneet Bolzanon maakunnassa vähintään viisi vuotta ja jotka haluavat palata maakuntaan, rinnastetaan kyseisen lain vaikutusten osalta maakunnan asukkaisiin. Tämä pykälä, joka suosii ulkomailla olleita, syrjii niitä kansalaisia, jotka ovat vastaavista syistä joutuneet lähtemään johonkin toiseen Italian maakuntaan. Edelliset saavat samat oikeudet kuin Bolzanon maakunnan asukkaat, ja jälkimmäisiltä ne kielletään. Vaikka tämä periaatteessa koskee koko Alto Adigen väestöä riippumatta kieliryhmästä (italia, saksa, retoromaani), on selvää, että erityisesti italiankieliset joutuvat kärsimään. Hehän saattavat joutua muuttamaan maan sisällä - korkeakouluopintojen vuoksi (jolloin heidän on kirjoittauduttava kyseisen kaupungin asukkaiksi) tai ammatillisista syistä (esim. valtion tai asevoimien palveluksessa olevat). Jos on yhdenkin päivän ollut muualla Italiassa kirjoilla, menettää viiden vuoden ajaksi oikeuden hakea Bolzanosta kunnallista asuntoa. Voisiko komissio edellä olevan huomioon ottaen kertoa, pitääkö se maakunnallista lakia nro 131/97 tiettyjä unionin kansalaisia syrjivänä, koska siinä ei anneta kaikille samoja mahdollisuuksia? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-3040/98(1). (1) Katso sivu 40.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3507/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Yhteisön tilasto-ohjelma Ehdotukseen neuvoston päätökseksi yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998-2002 (KOM(97) 0735 lopull. - 98/0012(CNS)) ja (CES 800/98-98/0012 CNS) liittyen on kannatettava neuvoston päätösehdotusta ja suhtauduttava myönteisesti komission ensisijaisia tavoitteita koskeviin valintoihin ottaen kuitenkin huomioon Eurostatille myönnetyn budjettikohdan riittämättömyys. Yllä mainittuja lähtökohtana pitäen, voisiko komissio toimia siten, että päätösehdotuksen 2 artiklassa mainittujen kolmen ensisijaisen tavoitteen joukkoon lisätään taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1999) Parlamentin lopullisessa lausunnossa, joka esitettiin 9. lokakuuta 1998 pidetyssä täysistunnossa ja välitettiin komissiolle ja neuvostolle, ei ehdotettu mitään sellaista muutosta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Neuvoston työryhmässä käydyssä parlamentin lausuntoa koskeneessa yksityiskohtaisessa keskustelussa ehdotettiin kuitenkin muutosta, jolla taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus lisättäisiin erityisen huomionarvoisten politiikkojen joukkoon.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2762/98 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (10. syyskuuta 1998) Aihe: Kreikkalaisen luostaritasavalta Athoksen tukeminen Athoksen luostaritasavallassa Kreikassa toteutetaan parhaillaan laajoja konservointi- ja entisöintitöitä. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Pitääkö paikkansa, että Kreikassa sijaitseva luostaritasavalta Athos saa tukea yhteisön talousarviosta? 2. Jos näin on, mistä ohjelmista tukea maksetaan, millaisista summista on kyse ja mihin tarkoitukseen tukea annetaan? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Athos-vuoren luostarit saavat kansainvälistä ja yhteisön tukea hankkeille, joilla pyritään lähinnä rakennusten ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja entistämiseen. Yhteisön tasolla Euroopan aluekehitysrahasto toimii Kreikalle ajanjaksolla 1994-1999 suunnatussa yhteisön tukikehyksessä, etenkin sen ympäristöä ja Keski-Makedoniaa koskevissa toimintaohjelmissa. Osoitetut määrärahat ovat 6,1 miljoona ecua. Euroopan poikkeuksellisten muistomerkkien suojeluun, säilyttämiseen ja hyödyntämiseen tähtäävässä komission toimessa on lisäksi Athos-vuoren luostareille suunnattu 300 000 ecua vuonna 1995, 350 000 ecua vuonna 1996 ja samoin 350 000 ecua vuonna 1997. Toinen yhteisrahoituksen lähde on Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) rahoitusmekanismi, jonka perustamisesta lähtien on osoitettu yli 16 miljoonaa ecua Athos-vuorta koskeviin hankkeisiin Kreikan viranomaisten pyynnöstä. Näiden varojen myöntämistä koskevat päätökset tehdään rahoitusmekanismia käsittelevässä komiteassa, jossa komissio on mukana. Euroopan investointipankki arvioi hankkeet ennen niiden hyväksymistä. Lisäksi sama pankki valvoo sopimusvelvoitteiden toimeenpanoa hyväksyttyjen hankkeiden osalta. Komissio täsmentää, että kyseisiä tukia ei anneta Athos-vuoren "uskonnolliselle yhteisölle", vaan luostareille, jotka esittävät hakemuksensa itsenäisesti eri elimille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3671/98

esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle

(7. joulukuuta 1998)

Aihe: EU:n virkamiesten matkakorvaukset

Lehdistöltä saatujen tietojen mukaan EU:n virkamiehille maksettavia matkakorvauksia aiotaan korottaa jopa 30 %:lla.

1. Onko tällaista tosiaan suunniteltu?

2. Mihin tämä korotus perustuu?

3. Miten suuri korotus on todella kyseessä?

4. Millaista lisäkuormitusta tämä merkitsee EU:n talousarviossa?

Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus

(12. tammikuuta 1999)

Jos kysyjä tarkoittaa vuosittaisia matkakuluja, niin komissio ei suunnittele korottavansa EU-virkamiesten matkakulukorvausta. Yksityiskohtaiset säännöt korvauksen saamiseksi toimitetaan suoraan kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle. Vaikka korotusta ei olekaan suunnitteilla, matkakulujen kattamiseen tarvitaan vuonna 1998 hieman enemmän määrärahoja (yhteensä noin 14,3 miljoonaa ecua) kuin vuonna 1997 (13,0 miljoonaa ecua), sillä junalippujen hinnat ovat nousseet ja palvelukseen on otettu virkamiehiä, joiden lähtöpaikkakunta sijaitsee kaukana asemapaikasta (rekrytointi laajentumisen yhteydessä).

Jos kysyjä tarkoittaa virkamiesten virkamatkakuluja, niin henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevassa 13 artiklassa säädetään, että neuvosto voi muuttaa virkamatkapäivärahojen määriä komission ehdotuksesta määräenemmistöllä. Neuvosto tarkisti Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön virkamatkapäivärahoja viimeksi seitsemän vuotta sitten (22. heinäkuuta 1991). Virkamatkapäivärahojen korottamisesta tehtiin 17. heinäkuuta 1998(1) ehdotus, jonka tarkoituksena on ottaa huomioon hotelli- ja ravintolahintojen kehitys vuodesta 1991. Korotusehdotukset ovat pienemmät kuin ne korotukset, joita kansalliset viranomaiset ja kansainväliset organisaatiot ovat tehneet. Alustavassa talousarvioesityksessä (ATE) vuodeksi 1999 kyseinen korotus on jo otettu huomioon kaikkien toimielinten osalta (lukuun ottamatta parlamenttia, joka puhemiehistönsä päätöksellä on jo alkanut soveltaa samansuuruisia tai suurempia korvauksia kuin vuonna 1998 on ehdotettu). Lukuun A-100(2) on otettu 8,6 miljoonaa ecua, jotka vastaavat ehdotuksen arvioitua vaikutusta talousarvioon.

(1) KOM(98) 455.

(2) Osaston A-7 (Hajautetut lisähenkilöstö- ja toimintamenot) eri budjettikohtiin otetut alustavat varaukset.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3189/98 esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Humanitaarinen apu Irakin Kurdistanin kurdiväestölle Voisiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja turvapaikkojen perustamisen jälkeen Irakin Kurdistanin kurdiväestölle vuosittain annetun EU:n avun eri muodoista sekä verrata sitä muiden avunantajien tukeen? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 1998) Yhteisö on vuodesta 1991 ollut huomattava humanitaarisen avun toimittaja Irakille 240 miljoonan ecun määrällään. Humanitaarinen apu on tarkoitettu maan kaikille heikko-osaisille väestöryhmille. Vuonna 1991, ennen kuin Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto (ECHO) perustettiin komissioon, Irakille myönnettiin 111,5 miljoonan ecun avustus (94 miljoonaa ecua pakolais- ja hätäsiirtolaisavustusta, 5 miljoonaa ecua Irakin konfliktiin, 12,5 miljoonaa ecua Persianlahden sotaan). Vuodesta 1992 ECHOn kokonaisraha-avustukset Irakille ovat 116,17 miljoonaa ecua (87,03 miljoonaa ecua maan pohjois-osalle ja 29,14 miljoonaa ecua maan keski- ja eteläosalle). Lisäksi 13 miljoonaa ecua on vielä myönnetty melkein kokonaisuudessaan maan pohjoisosalle. Humanitaarisen avun päälähde on ruokaa öljyä vastaan -ohjelma, joka perustuu Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan N:o 986/1995, josta sallitaan öljyn myynti 2 000 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin asti 180 päivän pituisen jakson aikana. Tästä määrästä käytetään 1 320 miljoonaa dollaria humanitaariseen apuun, 260 miljoonaa dollaria (13 prosenttia) Pohjois-Irakin hyväksi ja 1 060 miljoonaa dollaria (53 prosenttia) maan keski- ja eteläosan hyväksi. Jäljelle jäävästä 780 miljoonasta dollarista maksetaan YK:n toiminta Irakissa ja Persianlahden sodan jälkien korjaukset (34 prosenttia). Ensimmäiset tulot öljyn myynnistä saatiin 15. tammikuuta 1997 YK:n Irakin sulkutilille. Turvallisuusneuvoston uuden päätöslauselman N:o 1153 mukaisesti sallitun myyntiin tarkoitetun öljyn määrän arvo nostettiin 5 260 Yhdysvaltain dollariin 3. kesäkuuta 1998 lähtien. Ruokaa öljyä vastaan -ohjelmasta, jonka varat ovat 5 256 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, annetaan avustusta 455 Yhdysvaltain dollaria henkeä kohti vuodessa maan pohjoisosassa (väestön määrä kolme miljoonaa) ja 293 dollaria maan keski- ja eteläosassa (väestön määrä 19 miljoonaa)
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2198/98 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (14. heinäkuuta 1998) Aihe: Viinintuotannon tuki Komissio esitti äskettäin, että se harkitsee uutta tukea viinintuotannolle. Voisiko komissio tehdä luettelon kaikista tukimuodoista, jotka ovat viinintuottajille mahdollisia? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1998) Viiniteollisuuden investointeja koskevat yhteisön tuet myönnetään toistaiseksi maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) 97/951 mukaisesti(1). Tämä asetus on ainoa tätä aihetta koskeva voimassaoleva asiakirja. Tämän rakenteellisen toimenpiteen on kuuluttava asianomaisen jäsenvaltion esittämään monivuotiseen toimintasuunnitelmaan, jonka komissio on päätöksellään hyväksynyt. Lisäksi julkiseen tukeen kelpoisten investointien täytyy olla maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamista koskevien investointien valintaperusteista 22 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn komission päätöksen (EY) 94/173 mukaisia(2). Viinialan rakennerahastojen nykyistä ohjelmakautta (1994-1999) koskeva maatalousteollisuusohjelmien toteutus jäsenvaltioittain on seuraavanlainen (määrät miljoonina ecuina): >TAULUKON PAIKKA> Agenda 2000 -asiakirjan ehdotusten mukaisesti(3) tällaisesta tukimuodosta tullaan säätämään "maaseudun kehittämistä" koskevassa asetuksessa, josta komissio antoi ehdotuksen 18. maaliskuuta 1998(4). Antaakseen yleiskatsauksen viinialasta komissio lähettää suoraan parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle taulukon, josta selviää viinin yhteisestä markkinajärjestelystä aiheutuneet kustannukset yhteisön varainhoitovuosina 1989-1998, sekä rahoitusselvityksen, joka koskee viinin yhteisen markkinajärjestelyn uudistusta kaudella 2001-2005. Viinin yhteistä markkinajärjestelyä koskevassa ehdotuksessa neuvoston asetukseksi (EY)(5) säädetään viime markkinointivuosien keskimääräisten kustannusten lisääntymisestä. Lisäys johtuu pääasiassa viinitiloja koskevista rakenneuudistustoimenpiteistä, jotka rahoitetaan yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti EMOTR:n tukiosastosta. Sen jälkeen kun viinitilat on mukautettu uusiin markkinavaatimuksiin, vaikutus menoihin ajan mittaan on selkeästi suotuisa. (1) EYVL L 142, 2.6.1997. (2) EYVL L 79, 23.3.1994. (3) KOM(97) 2000 lopullinen. (4) EYVL C 170, 4.6.1998. (5) EYVL C 271, 31.8.1998.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3535/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) neuvostolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Neuvoston arvio ehdotusten oikeusperustoista Kuinka monessa tapauksessa neuvosto on muuttanut komission ehdottamaa oikeusperustaa Euroopan yhtenäisasiakirjan tultua voimaan? Kuinka monessa näistä tapauksista oikeusperustan muuttamisehdotus on ollut peräisin neuvoston omasta oikeudellisesta yksiköstä ja kuinka monessa tapauksessa ehdotuksen on tehnyt yksi tai useampi neuvoston jäsen? Vastaus (8. helmikuuta 1999) Neuvosto tarkastelee komission ehdotuksen oikeusperustaa olennaisena osana koko ehdotuksen tarkastelua. Neuvosto saattaa katsoa, ettei komission ehdottama oikeusperusta ole asianmukainen ja päättää muuttaa sitä. Jos näin tapahtuu, ja koska oikeusperusta on olennainen osa säädöstä, neuvosto kuulee Euroopan parlamenttia uudelleen. Tehdessään päätöstä ehdotetun säädöksen oikeusperustasta neuvosto pyytää hyvin usein lausunnon oikeudelliselta yksiköltään. Neuvostolla ei ole käytettävissään parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja. Asiaa koskevien tilastojen laatiminen vaatisi sellaisia henkilöstövoimavaroja, joita neuvostolla ei tällä hetkellä ole.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2863/98 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (14. syyskuuta 1998) Aihe: Eläinten rekisteriä koskevat EU-säännökset Västerbottenin lääninhallitus on kieltäytynyt hyväksymästä erään tuottajan ylläpitämää nautaeläinten tilakohtaista rekisteriä. Lääninhallitus kieltää tällä perusteella EU-tuen maksamisen, mikä vahingoittaa vakavasti tuottajan toimintaa ja toimeentulomahdollisuuksia. Asianomainen tuottaja on merkinnyt rekisteriin kaikki vaadittavat tiedot oikealla tavalla, mutta rekisteri on merkitty vääränlaiseen kirjaan, joka eroaa oikeasta vain kannen värin ja sivujen palstajaon osalta. Lääninhallitus viittaa EU:n lainsäädäntöön, ja tässä tapauksessa neuvoston asetukseen 820/97(1) ja direktiiviin 92/102/ETY(2). Tarkempi tutustuminen edellä mainittuihin säännöksiin kuitenkin osoittaa, että niistä on vaikea löytää perusteluja lääninhallituksen päätökselle. Asetuksessa määrätään nimenomaisesti, että "on ensisijaisen tärkeää, että tuottajaan ei kohdisteta kohtuuttomia hallinnollisia muodollisuuksia koskevia vaatimuksia" ja että "jäsenvaltioiden eläinten pitäjille määräämien seuraamusten on vastattava säännösten rikkomisen vakavuutta". Tässä tapauksessa tuottaja uhkaa joutua vararikkoon lääninhallituksen päätöksen vuoksi. Katsooko komissio, että EU:n maataloutta koskeva lainsäädäntö pakottaa viranomaiset menettelemään edellä mainitulla tavalla? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1998) Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisen käyttöönottamisesta 21 päivänä huhtikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 820/97(3) säädetään tilarekisteristä nautaeläinten tunnistamiseksi. Sen 7 artiklan 4 kohdassa säädetään seuraavaa: "Rekisterin on oltava tilalla käytettävissä toimivaltaisen viranomaisen hyväksymässä, manuaalisessa tai ATK-pohjaisessa muodossa toimivaltaisen viranomaisen määräämän ajan, kuitenkin vähintään kolme vuotta, jona aikana kyseisellä viranomaisella on milloin tahansa oltava pyynnöstään pääsy rekisteriin". Tämän vuoksi tilarekisterin muotoa koskeva päätös kuuluu jäsenvaltion toimivaltaan. Eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä 27 päivänä marraskuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/102/ETY(4) ei myöskään säädetä tilarekisterin muodosta. Yhteisön lainsäädännössä säädetään kuitenkin tilarekisterissä oltavista tiedoista (ks. yksityiskohtaisista säännöistä neuvoston asetuksen (EY) 820/97 täytäntöönpanemiseksi korvamerkkien, tilarekisterien ja passien osalta nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän puitteissa 29 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) 2629/97(5) 8 artikla). Koska tilarekisterin muodosta päättävät kansalliset viranomaiset, komissio katsoo, että myös seuraamukset muodon noudattamatta jättämisestä kuuluvat jäsenvaltioiden lainsäädännön piiriin. (1) EYVL L 117, 7.5.1997, s. 1. (2) EYVL L 355, 5.12.1992, s. 32. (3) EYVL L 117, 7.5.1997. (4) EYVL L 355, 5.12.1992. (5) EYVL L 354, 30.12.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3588/98

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(3. joulukuuta 1998)

Aihe: EU:n jäsenvaltioiden tuomioistuimien välinen erimielisyys

Kreikan kansalainen ja Tanskan kansalainen vihittiin avioliittoon Kreikassa ja he saivat lapsen, jolla on Kreikan kansalaisuus. Myöhemmin avioliitto purettiin molempien osapuolten suostumuksella; avioeron myönsi tanskalainen tuomioistuin ja lapsen huoltajuus annettiin äidille järjestämättä lapsen yhteydenpitoa toisen vanhemman kanssa. Sittemmin kreikkalainen tuomioistuin päätti toisen vanhemman tapaamisoikeuteen liittyvästä menettelystä, jonka kuitenkin tanskalainen tuomioistuin kumosi sillä seurauksella, että lapsi ei tapaa isäänsä lainkaan.

Komissiolta kysytään:

1. Millä tuomioistuimella on valtuudet päättää, kummalla vanhemmalla on lapsen huoltajuus, ja määrätä ehdot, joiden rajoissa toinen vanhemmista voi tavata lasta?

2. Jos huoltajuudesta ja tapaamisoikeudesta on jo tehty päätös, joka ei tyydytä toista vanhemmista, millä menettelyllä päätös voidaan saattaa uudelleen käsiteltäväksi?

Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus

(21. tammikuuta 1999)

Komissiolla ei ole toimivaltaa vastata kysyjän esittämiin kahteen kysymykseen.

Neuvosto teki 28. toukokuuta 1998 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella yleissopimuksen tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoasioissa(1). Yleissopimus, jota on tarkoitus soveltaa kysyjän esittämien ongelmien kaltaisissa tapauksissa, on parhaillaan ratifioitavana jäsenvaltioissa sopimuksen 47 artiklan mukaisesti.

(1) EYVL C 221, 16.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2531/98

esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle

(1. syyskuuta 1998)

Aihe: Kolmansien maiden orpojen auttamiseen tähtäävien hankkeiden rahoitus

1. Kuinka paljon EU rahoittaa vuosittain hankkeita, joiden tarkoituksena on tukea orpoja ja orpokoteja kolmansissa maissa?

2. Minkä rahoituskanavien kautta tämä tuki ohjataan?

3. Mitkä kolmannet maat ovat hankkeiden kohteina ja kuinka paljon tukea kukin saa?

4. Mitkä englantilaiset hyväntekeväisyysjärjestöt ja muut järjestöt ovat toiminnassa mukana?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(13. marraskuuta 1998)

Komission kehitysmaissa rahoittamilla hankkeilla voidaan eräissä tapauksissa täyttää orpojen erityistarpeita. Yleensä komission rahoittamat hankkeet koskevat kuitenkin lapsia ja nuoria yleisesti. Tällainen hanke voidaan rahoittaa joko Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoista tai vastikevaroista tai erityisistä budjettikohdista - kuten luvusta B7-70 (demokratiaa ja ihmisoikeuksien suojelua koskeva aloite) tai budjettikohdasta B7-6000 (yhteisrahoitus hallituksesta riippumattomien järjestöjen kanssa) myönnettävillä määrärahoilla.

Budjettikohdasta B7-7020 (ihmisoikeudet ja demokratia kehitysmaissa) annettiin 368 060 ecua erilaiseen toimintaan lasten hyväksi vuonna 1997. Kyseessä olivat seuraavat hankkeet: projekti, jolla tuetaan Nepalissa toimivien nuorten naisprostituoitujen vapauttamista (86 800 ecua); projekti, jolla tuetaan raskaana olevia nuoria tyttöjä, yksinhuoltajaäitejä ja lapsia Togossa (150 000 ecua) sekä projekti, jolla tuetaan pedofilian ehkäisyohjelmaa ja autetaan hyväksi käytettyjä lapsia Sri Lankassa (131 260 ecua). Viimeksi mainittua projektia on toteuttanut englantilainen kansalaisjärjestö International Catholic Child Bureau.

Budjettikohdasta B7-6000 rahoitettuja projekteja koskevat yksityiskohdat ilmenevät komission ja kansalaisjärjstöjen yhteistyötä käsittelevästä vuosikertomuksesta.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3305/98 esittäjä(t): Kenneth Coates (GUE/NGL) neuvostolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Asevientiä koskevat käytännesäännöt Jäsenvaltioiden on määrä sopia yhteisestä luettelosta, joka koskee käytännesääntöjen piiriin kuuluvia tarvikkeita. Nykyisin käytettävistä kansallisista ja kansainvälisistä luetteloista on jätetty pois useita armeijan, turvallisuuspalvelun tai poliisilaitoksen tarvikkeita, joita käytetään usein ihmisoikeuksien loukkaamiseen. Onko yhteinen luettelo kattava ja sisältyvätkö siihen myös tällaiset tarvikkeet?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2838/98

esittäjä(t): Niall Andrews (UPE) komissiolle

(28. syyskuuta 1998)

Aihe: Pitkäaikaistyöttömyys

Voiko komissio kertoa, millaista edistystä EU:n eri jäsenvaltioissa on saavutettu pitkäaikaistyöttömyyden torjumisen suhteen?

Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus

(10. marraskuuta 1998)

Pitkäaikaistyöttömyydestä on yhteisössä tullut entistä vaikeammin ratkaistava ongelma. Useimmissa jäsenvaltioissa on syntynyt työttömien ydinjoukko, joka on ollut pitkään työttömänä, mikä johtaa ammattitaitojen ja motivaation katoamiseen. Yhteisön keskimääräinen pitkäaikaistyöttömyysaste nousi 4,6 prosentista 5,2 prosenttiin vuosina 1992/m1997. Pitkäaikaistyöttömyys on useimmissa maissa lisääntynyt saman ajanjakson aikana. Joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin edistytty pitkäaikaistyöttömyyden torjunnassa. Näin on tapahtunut erityisesti Tanskassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä vähäisemmässä määrin Alankomaissa. Kaikissa muissa jäsenvaltioissa erittäin pitkään työttömänä olleen työväestön osuus on kasvanut, ja joissakin tapauksissa (erityisesti Belgiassa, Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa) se on pysynyt erittäin korkeana (ks. taulukko, joka on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle).

Peräkkäisissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa on joulukuussa 1994 pidetystä Essenin kokouksesta lähtien sovittu työttömyydestä erityisesti kärsimään joutuvien hyväksi tehtävien toimien tehostamisesta. Pitkäaikaistyöttömät mainittiin yhtenä näistä ryhmistä.

Työllisyyttä koskevissa vuoden 1998 suuntaviivoissa, jotka vahvistettiin Luxemburgin huippukokouksessa ja jotka neuvosto myöhemmin hyväksyi, kaksi kolmesta yhteisön laajuisesta operatiivisesta tavoitteesta liittyy pitkäaikaistyöttömyyden ennaltaehkäisyyn. Suuntaviivoissa annetaan tavoitteeksi se, että nuorille työttömille olisi tarjottava uusi mahdollisuus ennen kuin he ovat olleet työttöminä kuusi kuukautta ja aikuisille työttömille ennen kuin he ovat olleet työttöminä kaksitoista kuukautta. Jäsenvaltioiden myöhemmin esittämistä vuoden 1998 kansallisista toimintasuunnitelmista ilmenee, että joissakin jäsenvaltioissa on siirrytty selkeästi kohti ennaltaehkäisevää ja aktiivisuuteen kannustavaa politiikkaa pitkäaikaistyöttömyyden torjunnassa. Yksityiskohtaisempi kuvaus niistä poliittisista välineistä, joita käytetään pitkäaikaistyöttömien määrän vähentämiseen tähtäävässä toiminnassa ja tulevassa politiikassa, on esitetty luonnoksessa vuoden 1998 yhteiseksi työllisyyskertomukseksi.