ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2832/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Ammatillisten oppilaitosten opettajien maksamattomat palkat ja yhteisön toinen tukikehys.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0168 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2832/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (12. lokakuuta 2001) Aihe: Ammatillisten oppilaitosten opettajien maksamattomat palkat ja yhteisön toinen tukikehys Noin 10 000 Kreikan julkisten ammatillisten oppilaitosten tuntipalkkaista opettajaa ei ole vielä saanut palkkioitaan 15 kuukauden suoritetusta työstä. 1. Kun otetaan huomioon, että julkisten ammatillisten oppilaitosten toiminta rahoitetaan pääasiassa Euroopan sosiaalirahastosta koulutuksen ja ammatillisen peruskoulutuksen toimintaohjelmaan sisältyvän alaohjelman 2.1 kautta, miksi opettajien palkkoja ei ole vielä maksettu? 2. Kun otetaan huomioon, että näiden varojen väärinkäytöstä liikkuu huhuja, mitä tietoja komissiolla on asiasta? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta opettajien palkat maksettaisiin mahdollisimman pian? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2001) Euroopan sosiaalirahasto on rahoittanut ammatillista peruskoulutusta Kreikan yhteisötukikehykseen 19941999 kuuluvan yleissivistävän ja ammatillisen peruskoulutuksen toimintaohjelman kautta. Ohjelmaa koskevien oikeudellisten sitoumusten määräaika umpeutui 31. joulukuuta 1999, kun taas ohjelman täytäntöönpanon ja maksujen määräaika on vasta 31. joulukuuta 2001. Komissio maksoi Kreikalle kyseistä ohjelmaa varten voimassa olevien säännösten mukaisesti kaksi ennakkoa, joista toinen oli noin 194 miljoonaa euroa (vuodelle 1999) ja toinen noin 125 miljoonaa euroa. Kreikan viranomaisten on toimitettava loppuerän maksamista ja ohjelman päättämistä koskeva hakemus 30. kesäkuuta 2002 mennessä. Euroopan sosiaalirahaston määrärahoja on maksamatta vielä noin 86 miljoonaa euroa. Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan opettajien palkkojen viivästyminen johtuu ammatillista peruskoulutusta koskevan talousarvion ylittymisestä vuoden 1999 lopulla ja Kreikan opetusministeriön vaikeuksista saada tarvittavat varat kokoon kansallisesti. Uusi toimintaohjelma vuosille 20002006 ja kansalliset varat riittävät kattamaan vuosien 2000 ja 2001 täytäntöönpanokustannukset. Komissio hyväksyi maaliskuussa 2001 yleissivistävää koulutusta ja ammatillista peruskoulutusta koskevan uuden toimintaohjelman vuosille 20002006 ja maksoi Kreikalle ennakkoa. Kreikan opetusministeriö uskoo, että opettajille maksetaan kaikki vielä maksamattomat palkat viimeistään tammikuussa 2002. Komissio ei ole tietoinen ammatilliseen peruskoulutukseen myönnettyjen määrärahojen väärinkäytöstä yleissivistävän ja ammatillisen peruskoulutuksen toimintaohjelman puitteissa. Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimet tarkistaakseen, ovatko asiaa koskevat huhut perusteltuja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2310/01

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(31. heinäkuuta 2001)

Aihe: Jäsenvaltioiden toimet viinien merkinnöissä

On osoitettu, että monet viininjuojat säästyisivät korkeiden sulfiittipitoisuuksien aiheuttamilta terveyshaitoilta, jos viinit varustettaisiin päällysmerkinnöillä. Onko komission mielestä tarpeen jäsenvaltioiden ryhtyä toimiin ja alkaa huolehtia kansanterveydestä Rooman sopimuksen 30 artiklan mukaisesti, sillä viinien päällysmerkinnöistä tuskin syntyy yhteisön tason sopimusta kahdeksantoista vuoden keskustelujenkaan jälkeen?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(12. lokakuuta 2001)

Kun otetaan huomioon vähäinen yhteisön lainsäädäntö alkoholijuomien pakkausmerkinnöistä, joita komissio on turhaan yrittänyt ehdottaa parannettaviksi jo vuodesta 1982 lähtien, komissio näkee myönteistä kehitystä siinä, että jäsenvaltiot ovat Euroopan yhteydestä tehdyn sopimuksen mukaisesti joko säilyttäneet kansallisen lainsäädäntönsä, joka koskee eräiden alkoholijuomien pakkausmerkintöjä, tai antaneet niitä koskevaa uutta lainsäädäntöä.

Viinien osalta on otettava huomioon seuraavat seikat:

- Yhteisön lainsäädännössä (luettelo aihetta koskevista eri lainsäädäntövälineistä on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteerille) on erittäin tarkat ja tyhjentävät säännökset viinien pakkausmerkintöjen pakollisista ja vapaaehtoisista merkinnöistä. Lainsäädännössä ei kuitenkaan säädetä ainesosien ilmoittamisesta pakkausmerkinnöissä. Lainsäädäntöä ollaan muuttamassa neuvoston toukokuussa 1999 hyväksymän viinin yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti (viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1493/1999(1)). Järjestelystä käydään vielä neuvotteluja, jonka jälkeen uusi järjestely hyväksytään lähiaikoina. Uuden järjestelyn mukaisesti sulfiitit voidaan vapaaehtoisesti ilmoittaa viinien pakkausmerkinnöissä.

- Komissio on juuri tehnyt parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen, jolla muutetaan myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/13/EY(2). Ehdotukseen sisältyy poikkeukseton pakollinen pakkausmerkintä, jossa on ilmoitettava pääainesosat ja allergiaa aiheuttavat ainesosat. Alkoholijuomat kuten viinit kuuluvat tämän ehdotuksen piiriin, ja sulfiitit ovat yksi ilmoitettavista ainesosista.

Tämän vuoksi komissio ei katso kansallisten määräysten antamista viinien pakkausmerkinnöistä ajankohtaiseksi.

(1) EYVL L 179, 14.7.1999.

(2) EYVL L 109, 6.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2822/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) neuvostolle. Sukupuolinäkökohtien sisällyttäminen politiikkaan AKT-maissa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2822/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) neuvostolle (10. lokakuuta 2001) Aihe: Sukupuolinäkökohtien sisällyttäminen politiikkaan AKT-maissa Millaisilla toimilla neuvosto aikoo varmistaa, että kauppapolitiikalla edistetään ihmisoikeuksia ja sukupuolten välistä tasa-arvoa AKT-maissa? Hajauttamisnäkökohdat huomioon ottaen ja koska EU on ilmoittanut tavoitteekseen sukupuolinäkökohtien sisällyttämisen kehitysyhteistyöhön AKT-maiden kanssa, yhtyykö neuvosto näkemykseen, jonka mukaan kaikissa AKT-maihin lähetettävissä valtuuskunnissa on oltava ainakin yksi sukupuolinäkökohtiin perehtynyt ja niistä vastuussa oleva henkilö? Vastaus (12. helmikuuta 2002) 1. Neuvoston joulukuussa 1995 antamassa päätöslauselmassa, neuvoston toukokuussa 1998 antamissa päätelmissä ja sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön joulukuussa 1998 annetussa neuvoston asetuksessa on luotu EY:n kehitysyhteistyötä ja sukupuolten tasa-arvoa koskeva toimintakehys. Lisäksi AKT-maiden osalta sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten monialaisuutta on painotettu Cotonoun sopimuksessa. 2. Näiden päätöslauselmien ja välineiden soveltamiseksi neuvosto pitää hyvin tervetulleena komission tiedonantoa toimintaohjelmasta sukupuolten tasa-arvon huomioon ottamiseksi EY:n kehitysyhteistyössä. Edellä mainitun toimintakehyksen edelleen vahvistamiseksi neuvoston esityslistalla 8. marraskuuta 2001 on komission toimintaohjelmaa koskevien päätelmien hyväksyminen. Neuvosto toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevia näkökohtia analysoidaan ja ne sisällytetään EY:n kehitysyhteistyöpolitiikan ensisijaisiin alueisiin, joiden tavoitteita ovat muun muassa makrotaloudellisten politiikkojen tukeminen ja kauppa ja kehitystyö (erityisesti sellaisten menettelytapojen löytämiseksi, joilla varmistetaan, että kauppa ja investoinnit tukevat sukupuolten tasa-arvoa). 3. Neuvoston mielestä määrältään, kyvyiltään ja jatkuvuudeltaan riittävillä inhimillisillä voimavaroilla on keskeinen merkitys toimintaohjelman tehokkaalle ja ajoitukseltaan oikealle täytäntöönpanolle tulevina vuosina. Tässä yhteydessä neuvosto painottaa tarvetta sisällyttää sukupuolten tasa-arvoa koskevat asiat kaikkiin kehitysyhteistyöhön liittyviin koulutustoimiin ja toteaa, että komission sisäisiä sukupuolten tasa-arvon huomioonottamista koskevia valmiuksia voidaan luoda eri keinoin (esimerkiksi koulutuksen ja välineiden kehittämisen avulla). Neuvosto tukee komission suunnitelmia sen sisäisten sukupuolten tasa-arvon huomioonottamista koskevien valmiuksien, koulutuksen ja menetelmien luomiseksi, mutta katsoo, että riittävien inhimillisten voimavarojen järjestäminen komission AKT-maissa oleviin lähetystöihin on komission vastuulla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2878/01 esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle. Sabenan taloudellinen tukeminen.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2878/01 esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2001) Aihe: Sabenan taloudellinen tukeminen Voiko komissio antaa lausunnon Belgian hallituksen kanssa mahdollisesti käymistään keskusteluista, jotka liittyvät lentoyhtiö Sabenalle annettuun tukeen? Onko tämä taloudellinen tuki valtiontukia koskevan EU:n säännösten vastainen ja jos on, mihin kiireellisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 2001) Belgian hallitus ilmoitti komissiolle 5. lokakuuta 2001 tukevansa lentoyhtiö Sabenan pelastamista myöntämällä 125 miljoonan euron suuruisen luoton yrityksen nykyisiin rahoitustarpeisiin korkeintaan kolmen kuukauden ajaksi. Koska yrityksen taloudellinen tilanne oli hyvin heikko, komissio käsitteli asian kiireellisesti. Komissio päätti 17. lokakuuta 2001 hyväksyä pelastustuen ja katsoi, että tuki täyttää kaikki ne edellytykset, jotka vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa(1) on määritelty. Pelastustuista on olemassa tarkat säännökset. Jotta pelastustuki voitaisiin hyväksyä, sen on täytettävä muun muassa seuraavat viisi edellytystä: - tuki on annettava lainan takauksen tai korollisen luoton muodossa, ja luoton on oltava markkinakorkoinen; - tuen on rajoituttava yrityksen toiminnan kannalta välttämättömään määrään (esimerkiksi katettava palkkakustannukset tai rutiinihankinnat); - tuki saa olla kestoltaan enintään kuuden kuukauden mittainen; - tuen on oltava perusteltua vakavien yhteiskunnallisten syiden vuoksi ja sellaista, että se ei vaikuta haitallisesti muihin jäsenvaltioihin; - tuettavan yrityksen on sitouduttava rakenneuudistuksen läpiviemiseen, asettamaan yritys selvitystilaan tai maksamaan tuki takaisin. Pelastustukien tarkoituksena on auttaa yritystä selviytymään lyhyellä aikavälillä eli tuki on luonteeltaan tilapäistä. Tukikuukausien aikana on tehtävä perusteellinen tutkimus uhattuina olevien taloudellisten toimintojen tulevasta kannattavuudesta. Komissio korostaa, että lentoyhtiöiden rakenneuudistukseen myönnettäville valtiontuille on määritelty yhteisön suuntaviivoissa erittäin tiukat edellytykset, joihin kuuluu esimerkiksi tuen ainutkertaisuuden periaate. Komissio tutkii kaikki Sabenan rakenneuudistusta koskevat tuet näiden ehtojen valossa. (1) EYVL C 288, 9.10.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2415/01

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(5. syyskuuta 2001)

Aihe: Equitable Life ja eläkkeet

Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva sijoitusyhtiö Equitable Life on joutunut tarkistamaan ja sen seurauksena alentamaan sijoittajiensa ennakolta arvioitua eläkettä, koska yhtiöllä on huono sijoitusstrategia.

Tuhannet ihmiset ovat niin ollen saaneet useiden vuosien aikana kerryttämänsä eläkkeen tuntuvasti alennettuna.

Onko komissio suunnitellut tutkivansa yksityisten yritysten eläkejärjestelmiä?

Suunnitteleeko komissio jonkinlaista asetusta sen varmistamiseksi, että eläkevaroja hallinnoidaan asianmukaisesti siten, että päästään tavoitteisiin, tai ainakin niin, ettei eläkettä alenneta ja siten kohdella eläkkeensaajia kaltoin?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(17. lokakuuta 2001)

Komissio pitää valitettavana, että monien eläkevakuutuksenottajien ennakolta arvioidut eläkkeet voivat alentua Equitable Lifen vaikeuksien vuoksi. Komissio on myös tietoinen siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on ilmoittanut järjestävänsä lordi Penrosen johdolla riippumattoman tutkimuksen, jossa selvitetään Equitable Lifen nykytilanteeseen johtaneita olosuhteita. Komissio ei ole suunnitellut tutkivansa toimintaa, joka liittyy henkivakuutusyhtiöiden myöntämiin yksityisiin eläkevakuutuksiin.

Komissio antoi äskettäin ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työeläkelaitosten toiminnasta(1). Direktiiviä on tarkoitus soveltaa laitoksiin, jotka toimivat rahastointiperiaatteella ja joiden tehtävänä on tarjota työhön perustuvia eläke-etuuksia työnantajan ja työntekijän välillä tehdyn sopimuksen perusteella. Sitä ei ole tarkoitus soveltaa yksityishenkilöiden eläkejärjestelyihin, joista on sovittu suoraan eläkevakuutusten tarjoajan (yleensä henkivakuutusyhtiön) kanssa ja joissa vakuutusturva ei liity työntekoon tai ammatin harjoittamiseen.

Ehdotetun direktiivin yhtenä päätavoitteena on antaa asianmukainen toiminnan vakautta koskeva säädös, jonka avulla voidaan säännellä eläkerahastojen toimintaa ja varmistaa, että niitä hallinnoidaan asianmukaisesti ja että eläkkeensaajien edut on suojattu kaikkialla yhteisössä. Neuvoston ja Euroopan parlamentin on vielä hyväksyttävä tämä rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman mukaisiin prioriteetteihin kuuluva ehdotus.

(1) EYVL C 96 E, 27.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2959/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle. Tuki mielisairaiden parissa työskenteleville ja psykogeriatrista apua antaville järjestöille.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2959/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Tuki mielisairaiden parissa työskenteleville ja psykogeriatrista apua antaville järjestöille Maailman mielenterveyspäivää vietetään 10. lokakuuta. Maailman terveysjärjestö (WHO) arvio, että mielisairaat edustavat 12,5 prosenttia maailman kaikista sairaista. Heitä on enemmän kuin syöpäsairaita ja sydän- ja verisuonitauteja sairastavia. Espanjassa mielisairaiden lukumäärä on yli 800 000. Tähän lukuun on lisättävä psykogeriatrista hoitoa tarvitsevat vanhukset. Viime vuosina terveyspalveluja on vähennetty sairaaloissa ja niitä on siirretty kuntien, kotiavun, pienten hoitokotien, työpajojen, jne. hoidettavaksi. Samaan aikaan ja osittain resurssien vähyyden takia, mutta myös siksi, että yhteiskunnan on huolehdittava enemmän näistä sairaista, on lisääntynyt tämän tyyppisten sairaiden parissa työskentelevien laitosten, säätiöiden ja järjestöjen lukumäärä. Toteuttaako komissio toimia psykogeriatristen mielisairauksien tutkimuksen edistämiseksi? Tukeeko komissio rahallisesti näille sairaille suunnattujen yhteisön rakenteiden luomista? Onko komissiolla ohjelmia tällä sosiaalisen työn sektorilla työskentelevien yhdistysten, säätiöiden tai laitoksien tukemiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Terveyden edistämistä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta tuetaan toimia, joilla edistetään hyviä käytänteitä mielenterveyden alalla jäsenvaltioissa toteutettavien selviytymis- ja ehkäisystrategioiden kehittämiseksi. Komissio on tästä ohjelmasta tukenut myös yhteistyön kehittämistä myönteistä mielenterveystyötä harjoittavien ja mielenterveysongelmien ehkäisemiseksi toimivien organisaatioiden välillä. Bilbaossa sijaitsevan Deuston yliopiston johdolla on juuri aloitettu hanke, jossa kehitetään depressioon liittyviä selviytymis- ja ehkäisystrategioita koko elinkaaren aikana. Yksi hankkeen tavoitteista on ehkäistä depressioita työelämästä eläkkeelle siirryttäessä. Toisessa parhaillaan käynnissä olevassa hankkeessa pyritään laatimaan kansalliseen lainsäädäntöön ja käytäntöön perustuva yleiskatsaus psykiatristen potilaiden pakkohoidosta Euroopassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2858/01 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle. Lasten ja nuorten kylmäveriset murhat Hondurasissa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2858/01 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Lasten ja nuorten kylmäveriset murhat Hondurasissa Yhdistyneiden Kansakuntien asiantuntijan mukaan Hondurasissa on murhattu satoja kodittomia lapsia ja nuoria. Monien murhien takana on valtio. Tällaista ei voida hyväksyä valtiolta, joka on ratifioinut YK:n yleissopimuksen lasten oikeuksista. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa saadakseen nämä kylmäveriset murhat loppumaan? Christopher Pattenin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2858/01 ja E-2859/01 (20. marraskuuta 2001) Komissio on tietoinen Hondurasia nykyään yleisesti koettelevista väkivaltaisuuksista. Väkivaltaisuudet kohdistuvat kaikkiin väestöryhmiin, myös kodittomiin lapsiin ja nuoriin. Tammi- ja elokuun 2001 välillä 66 koditonta lasta ja nuorta sai surmansa. YK:n erityisraportoija Asma Jahangir saapui Hondurasiin maan hallituksen pyynnöstä. Hän sai selville, että turvallisuusjoukot olivat osallistuneet väkivaltaisuuksiin tietyissä tapauksissa, mutta eivät kyseisten joukkojen edustajina vaan yksilöinä. Eräs YK:n erityisraportoijan päähuolenaiheista on turvallisuusjoukkojen osoittama välinpitämättömyys näiden rikosten selvittämiseksi. Komissio on erityisraportoijan tavoin huolissaan Hondurasin tilanteesta. Komissio on huolissaan myös siitä, että väkivaltaisuudet näyttävät lisääntyvän siitä huolimatta, että Hondurasin valtio on osoittanut poliittisen tahtonsa toimia väkivaltaisuuksien lopettamiseksi. YK:n erityisraportoijan mielestä väkivaltaisuuksien perimmäisenä syynä ovat maan instituutioiden heikkous sekä väestön köyhyys ja alhainen koulutustaso. Komissio yhtyy tähän näkemykseen. Komissio ottaa nämä ongelmat huomioon Hondurasia koskevissa kehittämissuunnitelmissaan. Hondurasille ohjelmakaudella 20002006 myönnettävää teknistä apua ja rahoitusapua varten kohdennettavista varoista 42 prosenttia on tarkoitettu suoraan koulutuksen ja oikeusvaltioperiaatteen lujittamisen aloille. Tähän lukuun ei ole sisällytetty erityishankkeita, kuten kansalaisjärjestöille myönnettävän yhteisrahoituksen piiriin kuuluvia hankkeita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2354/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Mercosurin väliset neuvottelut.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0026 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2354/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (6. elokuuta 2001) Aihe: EU:n ja Mercosurin väliset neuvottelut Heinäkuun alussa jatkettiin Montevideossa EU:n ja Mercosurin viranomaisten välisiä neuvotteluja tavaroita ja palveluita koskevan vapaakauppasopimuksen eteenpäin viemiseksi. Komissio ilmoitti, että neuvottelujen tavoitteena oli saada aikaan osapuolien välinen huomattava sääntelyn purkaminen. Viimeksi pidettyjen neuvottelujen ja erityisesti tämän Montevideossa pidetyn neuvottelun, jossa todettiin, että yhä on alueita, joilla tarvitaan tiiviitä neuvotteluja, kysyn seuraavaa. Mikä on komission arvio mainittua sopimusta koskevien neuvottelujen päättymisajankohdasta? Milloin ja millä tavalla tullaan keskustelemaan yksityiskohtaisesti raaka-aineiden, kuten nahkojen kauppaan liittyvistä erilaisista näkökohdista ja tekstiilien tulleista? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 2001) Neuvotteluohjeiden mukaisesti komissio esitteli Mercosurin viranomaisille tariffeja, palveluja ja julkisia hankintoja koskevan tarjouksensa viidennen neuvottelukierroksen aikana. Mercosurin maat suhtautuivat erittäin positiivisesti ja yksimielisesti unionin poliittiseen eleeseen ja lupasivat esittää oman tarjouksensa ennen seuraavaa neuvottelukierrosta ja joka tapauksessa ennen 30. lokakuuta 2001. Komissio on suhtautunut kyseisiin neuvotteluihin niiden alusta alkaen erittäin vakavasti. Viisi neuvottelukierrosta on jo pidetty. Kuudes kierros on suunniteltu pidettäväksi 29.31. lokakuuta. Tarkka päivämäärä riippuu Mercosurin tariffeja koskevan tarjouksen esittämisajankohdasta. Komissio on aina puolustanut Euroopan teollisuuden tarvetta päästä käsiksi raaka-aineisiin. Tätä taustaa vasten komissio on vaatinut vientiverojen suspendoimista sekä myös epäterveiden kauppatapojen poistamista, sillä ne ovat käytännössä johtaneet siihen, ettei tämäntyyppisiä tuotteita ole voitu tuoda alueelle. Mitä näihin tuotteisiin tulee, varsinaiset neuvottelut aloitetaan Brysselissä lokakuun lopussa pidettävän neuvottelukierroksen aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2581/01 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle. Klorprofaami.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2581/01 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle (18. syyskuuta 2001) Aihe: Klorprofaami Perunalastujen ja ranskalaisten perunoiden kaltaiset elintarvikkeet ruiskutetaan myrkyllisellä klorprofaamilla. Tanskalaisten lehtien mukaan aine voi aiheuttaa ihmisille maksa- ja munuaissyöpää. Elintarviketeollisuudessa aineen käytön tarkoituksena on perunalastujen vaalean värin saavuttaminen. Tämän johdosta kysyn komissiolta, onko se tietoinen tutkimuksista, jotka koskevat tämän aineen vaikutuksia ihmisten terveyteen, ja pitääkö se perusteltuna sitä, että ainetta voidaan edelleen lisätä erityisesti lapsille ja nuorille suunnattuihin elintarvikkeisiin, mikäli se saattaa aiheuttaa syöpää tai muita haittoja ihmisten terveydelle. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 2001) Komissio ei ole tietoinen siitä, että ranskanperunoita ja perunalastuja suihkutettaisiin klorprofaamilla. Joka tapauksessa tällainen suihkuttaminen on kielletty yhteisön lainsäädännössä, koska klorprofaami ei kuulu elintarvikkeiden sallittujen lisäaineiden joukkoon (elintarvikkeissa sallittuja lisäaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvoston puitedirektiivi 89/107/ETY(1)). Klorprofaamia saa kuitenkin käyttää jäsenvaltioissa kasvunsäätelyaineena ja rikkakasvien torjunta-aineena tiettyihin tarkoituksiin, joista yksi merkittävimmistä on sadonkorjuun jälkeen tapahtuva varastoitavien perunoiden käsittely itämisen estämiseksi. Klorprofaamin käytön turvallisuutta arvioidaan parhaillaan yhteisön tasolla kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY(2) puitteissa. Tähänastiset tulokset eivät kuitenkaan ole olleet riittäviä, jotta voitaisiin osoittaa, täyttääkö klorprofaamin käyttö direktiivin vaatimukset. Lisäksi eräiden tehoaineiden mahdollisesta sisällyttämisestä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I tehtävästä päätöksestä 14 päivänä helmikuuta 2001 annetussa päätöksessä 2001/134/EY(3) säädetään, että lisätiedot, joiden perusteella on mahdollista tutkia, onko klorprofaamin käyttö riittävän turvallista direktiivin mukaisesti, on toimitettava 31. joulukuuta 2001 mennessä. (1) EYVL L 40, 11.2.1989. (2) EYVL L 230, 19.8.1991. (3) EYVL L 49, 20.2.2001.