KIRJALLINEN KYSYMYS P-3036/00 esittäjä(t): Lisbeth Grönfeldt Bergman (PPE-DE) komissiolle. Lisää kohdennettua valtiontukea Ruotsin yleisradiotoiminnalle.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0233 - 0234



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3036/00 esittäjä(t): Lisbeth Grönfeldt Bergman (PPE-DE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Lisää kohdennettua valtiontukea Ruotsin yleisradiotoiminnalle Ruotsin kulttuuriministeri on juuri luvannut 500 miljoonaa Ruotsin kruunua (noin 60 miljoonaa euroa) vuodessa lisätukea valtion omistamille yleisradioyhtiöille, SVT:lle (Sveriges Television) ja SR:lle (Sveriges Radio). Ylimääräinen valtiontuki muodostuu sitä kautta, että SVT:n ei tarvitse maksaa analogisen verkon lähetysmaksuja. Ruotsissa toimii kilpaileva televisioyhtiö, yksityisomisteinen TV4, joka lähettää ohjelmia analogisessa verkossa. Voidakseen lähettää ohjelmia analogisessa verkossa TV4 on sitoutunut useisiin yleisradioyhtiön tehtäviin, kuten uutisten lähettämiseen sekä mainosaikansa rajoittamiseen. Kulttuuriministerin mukaan TV4 jatkaa lähetysmaksujensa maksamista, mikä kilpailun kannalta merkitsee yrityksen syrjinnän lisääntymistä. SVT saa jo nyt huomattavaa tukea mm. lupamaksujen tai TV-vastaanottimien verotuksen kautta, suorana tukena sekä suurten tilaisuuksien tukijayrityksiltä. Olen tietoinen siitä, että erityisesti Amsterdamin sopimus suojelee yleisradiotoimintaa. Tämä ei kuitenkaan voi tarkoittaa sitä, että valtiot voivat kohdennetulla valtiontuella syrjiä yksityisiä vaihtoehtoja kuinka paljon tahansa. Kysynkin siksi, kuinka komissio aikoo toimia katkaistakseen SVT:lle ja SR:lle maksettavan ylimääräisen kohdennetun valtiontuen, joka haittaa kilpailua Ruotsissa. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2000) Komissio kiittää parlamentin jäsentä hänen toimittamistaan Ruotsin yleisradiotoiminnan harjoittajien rahoitusjärjestelmää koskevista tiedoista. Komissiolle ei ole tähän mennessä toimitettu valituksia SVT:n ja SR:n mahdollisesti saamasta valtiontuesta, joka voisi vääristää kilpailua. Ei ole oikeusperustaa, jonka nojalla yleisradiotoiminta suljettaisiin valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. Yleisesti tuki voidaan jakaa erityistukiin (joita yleensä arvioidaan rakenneuudistustukea ja kulttuurille myönnettävää tukea koskevien EY:n perustamissopimuksen määräysten valossa) ja yleisradiotoiminnan harjoittajien yleisiin rahoitusohjelmiin. Viimeksi mainittuja tukia arvioidaan yleensä EY:n perustamissopimuksen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan 86 artiklan (ent. 90 artiklan) 2 kohdan, EY:n perustamissopimuksen pöytäkirjan jäsenvaltioiden julkisesta yleisradiotoiminnasta ja vasta päivitetyn yleishyödyllisiä palveluja Euroopassa koskevan tiedonannon(1) nojalla. Komissio näkee yleisradiotoiminnalle modernissa yhteiskunnassa useita merkittäviä tehtäviä: se edistää kulttuurien monimuotoisuutta kussakin maassa, tarjoaa koulutus- ja laadukkaita viihdeohjelmia, levittää puolueetonta informaatiota suurelle yleisölle ja takaa moniarvoisuuden. Kuten pöytäkirjassa(2) on mainittu, kullakin jäsenvaltiolla on oikeus antaa, määritellä ja järjestää julkisen palvelun tehtävän täyttäminen sekä sen rahoitus. Komission velvollisuutena on varmistaa, että yleisradiotoiminnan harjoittajille myönnettävä valtiontuki ei vaikuta yhteisön kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista. Pystyäkseen täyttämään velvollisuutensa komission on tarkistettava, että neljä edellytystä täyttyy: julkisen palvelun tehtävä on tarkasti määritelty, sen toteuttaminen on annettu virallisesti kyseiselle julkiselle yritykselle, valtiontuki on rajoitettu julkisen palvelun tehtävän aiheuttamiin ylimääräisiin nettokustannuksiin ja kilpailu säilyy. Komissio harkitsee parhaillaan yhtenäisen kehyksen määrittämistä, jonka avulla yleisradiotoiminnan harjoittajien valtiontukea voitaisiin arvioida ja samalla turvata kaikkien toimijoiden oikeusvarmuus. (1) KOM(2000) 580 lopullinen. (2) Pöytäkirjassa todetaan ensinnäkin, että jäsenvaltioiden julkinen yleisradiotoiminta liittyy suoraan jokaisen yhteiskunnan demokraattisiin, yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin samoin kuin tarpeeseen turvata viestinnän moniarvoisuus, minkä jälkeen todetaan, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräykset eivät rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa rahoittaa julkista yleisradiotoimintaa, siinä määrin kuin rahoitus myönnetään yleisradioyritykselle kunkin jäsenvaltion antaman, määrittelemän ja järjestämän julkisen palvelun tehtävän täyttämiseksi, ja siinä määrin kuin rahoitus ei vaikuta yhteisön kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista, kun samalla otetaan huomioon tällaisen julkisen palvelun tehtävän toteuttaminen.