ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0024/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalan selkäfileiden tullien soveltamisen suspendoiminen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0160 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0024/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (17. tammikuuta 2001) Aihe: Tonnikalan selkäfileiden tullien soveltamisen suspendoiminen Viime vuonna komissio antoi neuvostolle ehdotuksen kalastusalan yhteiseksi markkinajärjestelyksi. Ehdotuksessa esitettiin tonnikalan selkäfileiden tullien soveltamisen suspendoimista. Yhteisön tonnikalantuottajat ja tietyt jäsenvaltiot vastustivat esitystä, ja neuvosto onnistuikin aikaansaamaan sopimuksen, joka vastasi komission teettämässä riippumattomassa arviointikertomuksessa esitettyä kantaa. Kyseisessä kertomuksessa todettiin, että tarjonta markkinoilla on riittävää ja että puuttuvan raaka-aineen määrä on noin 4 000 tonnia. Komissio ei ole missään vaiheessa selittänyt, mistä syystä se päätti vaarantaa kokonaisen alkutuotanto- ja jalostussektorin, joka on noudattanut tähän asti määräävää yhteisön politiikkaa yhdentymisen lujittamisesta, tekemällä niinkin tuhoisan ehdotuksen kuin tonnikalan selkäfileiden tullien soveltamisen suspendoiminen. Mitkä olivat komission todelliset syyt tämän ehdotuksen tekemiseen, ja mitä etuja se tuolloin ajoi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2001) Vastauksessaan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0756/00(1) komissio ilmoitti joitakin tekijöitä, joiden perusteella se oli esittänyt ehdotuksensa. Fileiden lisääntynyt kysyntä on osittain tyydytetty jatkuvasti lisääntyvällä tuonnilla kolmansista maista. Tämän vuoksi komissio on päätynyt siihen, että yhteisön kalataloustuotteiden markkinoilla vallitseva selkeä suuntaus, joka lisää riippuvuutta kolmansista maista raaka-aineen hankinnassa, pätee myös tonnikalamarkkinoilla. Tutkimus vahvistaa myös, että tonnikalafileiden käyttäminen raaka-aineena yhteisön yritysten säilykkeiden tuotannossa parantaa niiden kilpailukykyä sekä yhteisön sisäisillä että kansainvälisillä markkinoilla. Tutkimus tukee komission kantaa, jonka mukaan kilpailukyvyn parantaminen on entistä tärkeämpää, koska tietyt yhteisön tonnikalasäilykkeitä valmistavat teollisuudenalat joutuvat tekemään rakenteellisia mukautuksia varmistaakseen kannattavuutensa pitkällä tähtäimellä. Komissio myöntää myös vähäisen, mutta todellisen tarjonnan vajauksen, jota voi ilmetä kausiluontoisesti mainitun tuotteen osalta yhteisön markkinoilla. Edellisten vuosien tapaan komissio on esittänyt vuodeksi 2000 ehdotuksia rajoitetun kiintiön avaamisesta tonnikalafileille. Neuvosto on puolestaan päättänyt näiden kiintiöiden avaamisesta. Neuvosto ja komissio ovat 17. joulukuuta 1999 laatineet yhteisen keskipitkän aikavälin julistuksen monivuotisen 4 000 tonnin kiintiön avaamisesta kuuden prosentin tullimaksulla jaksoksi 20012003. Kiintiö auttaa yhteisön yrityksiä selviämään edellä mainitusta vajeesta. Samoin se auttaa rakennemuutoksiin pakotettuja yrityksiä lisäämään kilpailukykyään yhteisön sisäisillä ja kansainvälisillä markkinoilla. (1) EYVL C 26 E, 26.1.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0042/01 esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) komissiolle. Sveitsiläisten yritysten kieltäytyminen toimittamasta varaosia EU:n jäsenvaltioiden kelloseppäliikkeille.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0042/01 esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) komissiolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Sveitsiläisten yritysten kieltäytyminen toimittamasta varaosia EU:n jäsenvaltioiden kelloseppäliikkeille Monet EU:n jäsenvaltioiden kelloseppäliikkeet, joiden asiakaspalveluun kuuluu kellojen korjaus, eivät voi suorittaa korjauksia, koska sveitsiläiset kellonvalmistajat joilla kuitenkin on pääedustuksia EU:n jäsenvaltioissa kieltäytyvät toimittamasta varaosia, jos kellosepät eivät ole tehneet erityisiä sopimuksia valmistajien kanssa. Missä määrin tällainen menettelytapa merkitsee eri kelloseppien laitonta syrjintää? Mihin toimiin komissio voi ryhtyä tällaisen kelloseppien ammatinharjoitusta estävän menettelytavan päättämiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 2001) Ryhmäpoikkeusasetuksen eli EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan (entinen 85 artikla) 3 kohdan soveltamisesta tiettyihin vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 22. joulukuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2790/1999(1) mukaan kysymyksessä kuvatun kaltaista valikoivaa jakelujärjestelmää varten myönnetään vapautus olla soveltamatta EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kieltoa, jos valmistajan osuus asianomaisista markkinoista on enintään 30 prosenttia. Jos markkinaosuus on tätä pienempi katsotaan, että kilpailuun mahdollisesti kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ei ole tai ne ovat hyvin pienet ja jäävät vähäisemmiksi kuin odotetut myönteiset vaikutukset, jotka perustuvat esimerkiksi koulutetun henkilöstön suorittamaan parempaan palveluun. Jos markkinaosuus on tätä suurempi, tarvitaan mahdollisesti tapauskohtainen tutkimus, jotta voidaan arvioida kilpailua häiritseviä vaikutuksia ja tehokkuuden kasvua. Kuuluakseen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan valikoivaa jakelua koskevan sopimuksen on myös täytettävä asetuksen 4 ja 5 artiklassa asetetut vaatimukset. Arvoisan parlamentin jäsenen esille ottaman kysymyksen kannalta tärkein vaatimus (4 artiklan 2 kohta) on, ettei kellonvalmistaja saa rajoittaa varaosien myyntiä riippumattomille korjaajille, ellei se itse ole tuottanut kyseisiä varaosia. Toisin sanoen, jos kyseiset varaosat on tuottanut jokin toinen yritys, kellonvalmistajan pyrkimykset velvoittaa tämä yritys toimittamaan varaosia yksin kyseiselle kellonvalmistajalle voisi johtaa ryhmäpoikkeuksen peruutukseen. (1) EYVL L 336, 29.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0324/01 esittäjä(t): Dagmar Roth-Behrendt (PSE) komissiolle. Tiedot Berliinin vuosina 1999 ja 2000 saamasta EU:n tuen määrästä.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0259 - 0259



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0324/01 esittäjä(t): Dagmar Roth-Behrendt (PSE) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Tiedot Berliinin vuosina 1999 ja 2000 saamasta EU:n tuen määrästä Kuinka paljon Berliini sai vuosina 1999 ja 2000 (määrät erikseen kultakin vuodelta) yhteisön tukivaroja seuraavien hankkeiden tai rahastojen välityksellä 1. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) 2. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR), ohjaus- ja tukiosasto 3. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) 4. yhteisön tutkimusohjelmat 5. yhteisön energiaohjelmat 6. yhteisön ympäristöohjelmat 7. yhteisön liikenneohjelmat 8. yhteisön koulutus- ja nuoriso-ohjelmat 9. yhteisön terveysohjelmat 10. yhteisön sosiaaliohjelmat 11. kansalaisjärjestö ohjelmat 12. kulttuuriohjelmat 13. kolmansien maiden (KIE- ja IVY-maat) kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyvät ohjelmat 14. ystävyyskaupunkiohjelmat 15. muut yhteisön ohjelmat? Miten EU arvioi näiden toimien onnistuneen? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0136/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. EU:n viinin neuvoa-antava komitea.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0136/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: EU:n viinin neuvoa-antava komitea 1. Kertoisiko komissio ketkä ovat olleet jäseninä, taloudellisten ryhmien ja jäsenvaltioiden mukaan eriteltyinä, EU:n viinin neuvoa-antavassa komiteassa kunakin viimeisenä viitenä vuotena? 2. Millä menetelmällä tämän komitean jäsenet valitaan ja nimitetään, ja mitkä täsmälleen sanottuna ovat sen valtuudet ja tehtävät? 3. Miksi joidenkin jäsenvaltioiden viinintuottajat (esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan) eivät ole edustettuina komiteassa, vaikka heidän kuitenkin on noudatettava viinitarhojen ja viininvalmistamoiden toimintaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2001) Sen jälkeen, kun maatalouden neuvoa-antavat komiteat uudistettiin neuvoa-antavien komiteoiden toiminnasta yhteisen maatalouspolitiikan alalla 11 päivänä maaliskuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/235/EY(1), viinin neuvoa-antava komitea on nimetty neuvoa-antavaksi viininviljelyä käsitteleväksi pysyväksi ryhmäksi. Luettelo sen jäsenistä on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Luetteloa on päivitetty kahdessa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3) ryhmästä eroamisten ja muiden sellaisten syiden vuoksi. Ala- ja kansallisuuskohtainen luettelo lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Maatalouden neuvoa-antavia komiteoita koskevan komission päätöksen 98/235/EY mukaisesti komissio nimittää komiteoiden jäsenet yhteisön tason talous- ja yhteiskuntaelämän järjestöjen ehdotuksesta (4 artiklan 1 kohta). Neuvoa-antavat komiteat toimivat komission ja yhteisön yhteiskunnallis-taloudellisen alan välisenä tietojen vaihdon ja neuvonnan foorumina. Komiteoiden asema on puhtaasti neuvoa-antava. Asetuksen 1 artiklan (2 ja 3 kohdan) mukaisesti komissio voi kuulla komiteoita kaikista yhteiseen maatalouspolitiikkaan, maaseudun kehittämistä koskevaan politiikkaan ja sen soveltamiseen liittyvistä ongelmista Kunkin komitean puheenjohtaja voi ilman eri toimenpiteitä tai jonkin komiteassa edustettuna olevan talous- ja yhteiskuntaelämän toimijaluokan pyynnöstä ehdottaa komissiolle komitean kuulemista sen toimialaan kuuluvassa asiassa. Kuten edellä todettiin, jäsenet nimitetään yhteisön tason talous- ja yhteiskuntaelämän järjestöjen ehdotuksesta. Siksi jäsenet edustavat yhteisön tasolla toimivia järjestöjään eivätkä jäsenvaltioitaan. (1) EYVL L 88, 24.3.1998. (2) EYVL C 370, 30.11.1998. (3) EYVL C 122, 4.5.1999 ja EYVL C 123, 3.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0177/01 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Kalastuslaivaston uusiminen ja ylikapasiteetti.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0144 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0177/01 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Kalastuslaivaston uusiminen ja ylikapasiteetti OECD:n arvioiden mukaan Euroopan kalastusalan tukemiseen käytettiin 1,3 miljardia euroa vuonna 1997. Suuri osa tästä summasta käytettiin kalastuslaivaston uusimiseen ja uudenaikaistamiseen. Katsooko komissio, kun otetaan huomioon EU:n kalastuslaivaston suuri ylikapasiteetti, että nämä varat käytettiin tarkoituksenmukaisesti? Kuinka voidaan varmistaa, ettei varoja käytetä ylikapasiteetin tukemiseen? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0177/01 ja E-0208/01 (12. maaliskuuta 2001) OECD:n arvioiden mukaan vain 10 prosenttia EU: kalastusalan julkisista tuista käytettiin vuonna 1997 laivastojen uusimiseen ja uudenaikaistamiseen. Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (FIFG) toimintakaudella 19941999 julkisia varoja (yhteisön ja jäsenvaltioiden varoja) käytettiin laivaston uusimiseen ja uudenaikaistamiseen 593 miljoonaa euroa eli noin 22 prosenttia kaikesta julkisesta tuesta, jota alalle myönnettiin kyseisenä kautena. Sen sijaan 894 miljoonaa euroa (33,5 prosenttia kaikesta julkisesta tuesta) myönnettiin kalastusalusten käytöstä poistamisohjelmiin, joiden tavoitteena oli vähentää ylikapasiteettia. Yksi yhteisen kalastuspolitiikan päätavoitteista on sopeuttaa kalavarat laivaston kapasiteettiin ja varmistaa kalastusalan kestävyys ja kannattavuus. Yhteisö on laatinut säännöt, joilla estetään tuen myöntäminen uusien alusten hankkimiseen tai alusten uudenaikaistamiseen, ellei kyseinen jäsenvaltio ole saavuttanut kalastuslaivastoa koskevissa monivuotisissa ohjausohjelmissa asetettua kapasiteetin vähentämistavoitettaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0072/01 esittäjä(t): Elisabeth Jeggle (PPE-DE) komissiolle. Mahdolliset EU-toimet maatalouden tukemiseksi BSE-kriisissä.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0241 - 0241



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0072/01 esittäjä(t): Elisabeth Jeggle (PPE-DE) komissiolle (22. tammikuuta 2001) Aihe:Mahdolliset EU-toimet maatalouden tukemiseksi BSE-kriisissä BSE-kriisin vuoksi kaikenlaisten naudanlihatuotteiden kysyntä on rajusti laskenut. Kriisi on pahentanut maatalouden harjoittajien jo ennestään kriittistä taloudellista tilannetta ja uhkaa jo joidenkin tilojen olemassaoloa. Sama pätee teurastamoihin. Tämän johdosta pyydän komissiota vastaavaan seuraaviin kysymyksiin: 1. Saksa aikoo, vastoin EU-vaatimuksia, BSE-testata kaikki naaraspuoliset, yli 30 kuukauden ikäiset eläimet, jotka kuuluvat EU:n ostojärjestelyjen piiriin. Katsooko komissio, että näistä eläimistä saatavaan lihaan, testituloksen ollessa negatiivinen, voitaisiin ryhtyä soveltamaan interventiojärjestelmää? 2. Saksan maatalous- ja ravitsemusviraston (Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung) vaatimukset sonnien ottamisesta intervention piiriin eivät vaikuta toteuttamiskelpoisilta. Onko komission mielestä mahdollista määritellä tietyn lihan sisällyttämistä interventioon koskevat kriteerit suuremmassa määrin syötäväksi kelpaavuuden perusteella? Voidaanko interventio, ainakin väliaikaisesti, ulottaa koskemaan yli 24 kuukauden ikäisiä sonneja? 3. Onko komission mielestä mahdollista korottaa 17 kuukauden ikäisistä ja alle 159,6 kiloa painavista vasikoista maksettava yleinen teurastuspalkkio nykyisestä 65 Saksan markasta 129 Saksan markkaan, ts. täysikasvuisista naudoista maksettavan palkkion suuruiseksi? 4. Onko mahdollista, markkinoiden keventämiseksi, maksaa teurassonnien kasvattajille käyttämättä jätettävistä sallittuun päälukuun sisältyvistä paikoista (laajaperäistäminen) urospuolisista nautaeläimistä maksettavan erityispalkkion suuruinen palkkio? 5. Mitä toimia komissio toteuttaa BSE:n syntymekanismista ja tarttumisesta tiedottaakseen? Osallistuuko se eläville eläimille tehtävien testien kehittämiseen? Onko testien kehittämiselle laadittu aikataulua? 6. Liha-luujauhon käytön lopettaminen on lisännyt kasviperäisen proteiinin kysyntää. Voidaanko vuodeksi 2001 ottaa käyttöön poikkeussäännöksiä, joilla sallitaan viljelystä poistetun peltopinta-alan käyttäminen proteiinipitoisten kasvien viljelyyn omaan tarpeeseen, tilan keskimääräisen vuosittaisen eläinmäärän mukaan? 7. Teurastusten keskeyttäminen voi johtaa siihen, että vaatimusta, jonka mukaan eläintiheys saa olla 2,0 eläinyksikköä hehtaaria kohti, ei voida noudattaa. Miten tämä otetaan huomioon palkkioiden määrässä ja maatalousohjelmien laajaperäistämislisissä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0309/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Maanviljelijöiden varhaiseläke.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0176 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0309/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Maanviljelijöiden varhaiseläke Maaseudun kehittämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1) puitteissa hyväksyttiin 27. syyskuuta 2000 uusi maanviljelijöiden varhaiseläkeohjelma. Voiko komissio kertoa minulle, kuinka maanviljelijöiden varhaiseläkettä koskevat toimet edistyvät Kreikassa? Miten tätä mahdollisuutta on käytetty hyväksi? Mitä tällä kaudella ennakoidaan tapahtuvan? (1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2001) Maatalouden varhaiseläketukea koskevasta yhteisön järjestelmästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2079/92(1) mukaisesti Kreikassa sovelletun järjestelmän ansiosta 25 000 yli 55-vuotiasta maanviljelijää on voinut luopua maatalouden harjoittamisesta ja yhtä suuri määrä nuoria viljelijöitä on vastaavasti voinut aloittaa tilanpidon. Komissio hyväksyi Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 perusteella 27. syyskuuta 2000 maaseudun kehittämistä koskevan uuden toimintasuunnitelman, jossa todetaan varhaiseläkkeiden osalta muun muassa seuraavaa: - aiemmat maksusitoumussuoritukset joiden osalta julkiset menot ovat kokonaisuudessaan 626,8 miljoonaa euroa sisällytetään komission 27. syyskuuta 2000 tekemän päätöksen liitteenä olevaan rahoitussuunnitelmaan - uusien edunsaajien määrää lisätään asteittain vuoteen 2006 asti; tällöin edunsaajia on alustavan tavoitteen mukaisesti 45 00050 000. Tämän vuoksi komission 27. syyskuuta 2000 tekemän päätöksen liitteensä olevaan rahoitussuunnitelmaan kirjataan julkisen talouden menoina kaikkiaan 509 miljoonan euron suuruinen määräraha. Vanhojen edunsaajien eläkkeiden maksu jatkuu edelleen. Käytettävissä olevien tietojen mukaan Kreikan viranomaiset ovat saaneet äskettäin valmiiksi uusien edunsaajien osalta kansallisella tasolla ohjelmakaudella 20002006 sovellettavat säännökset, joita aletaan soveltaa aivan lähiaikoina. (1) EYVL L 215, 30.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0625/01 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) komissiolle. Ympäristön saastuminen Barlettan, Andrian ja Tranin kaupungeissa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0231 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0625/01 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) komissiolle (23. helmikuuta 2001) Aihe: Ympäristön saastuminen Barlettan, Andrian ja Tranin kaupungeissa Ciappettan ja Camaggion välinen kanava, joka alkaa Murgiasta, Andrian kaupungin läheltä, laskee mereen Barlettan ja Tranin välisellä merenrantakaistaleella Ariscianneksi kutsutulla seudulla. Kyseinen kanava on aina aiheuttanut vakavia ympäristöongelmia, sillä se aiheuttaa suuren saastumisriskin sekä meren että ekosysteemin kannalta. Alueelta saamiemme ja lehdistössä olleiden tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tilanne on viime aikoina pahentunut entisestään. On tullut ilmi, että eräällä kyseisen kanavan osuudella ja varsinkin Contrada S. Luciassa veteen on järjestelmällisesti upotettu ympäristöä pahasti likaavia aineita, kuten poltettuja autonrenkaita, laittomien teurastamojen teurasjätteitä tai viemärivettä. Lisäksi kanavaan on johdettu laittomia jätevesiputkia, ja siitä myös johdetaan laittomasti vettä läheisille pelloille. Ympäristön, kalakannan ja eläimistön valvontaryhmän jäsenet ovat laatineet tästä ongelmasta raportteja ja tuoneet ilmi, että kanavassa on erittäin saastuttavaa vaaleaa vaahtoa, mikä on erityisen hälyttävää siitä syystä, että Barlettan kaupungin lomarannat sijaitsevat hyvin lähellä kyseistä merenratakaistaletta. Voisiko komissio ilmoittaa, miten Ciapettan ja Camaggion välistä kanavaa pitäisi valvoa ja miten asiasta vastaavat tahot voitaisiin saada valvomaan kanavaa asianmukaisesti, jotta voitaisiin selvittää, ketkä ovat vastuussa kanavan saastumisesta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2001) Yhdyskuntavesien kerääminen ja käsittely näyttävät olevan ensisijainen ongelma, joka johtuu siitä, ettei yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21. toukokuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/271/ETY(1) ole pantu asianmukaisesti täytäntöön. Direktiivissä velvoitetaan jäsenvaltiot keräämään ja käsittelemään jätevedet (biologinen käsittely), ellei niiden jatkokäsittelyä (esimerkiksi ravinteiden poistaminen ja/tai desinfiointi ultraviolettisäteilyn tai otsonikäsittelyn avulla) edellytetä muissa direktiiveissä kuten esimerkiksi uimavesidirektiivissä(2). Tiedot, jotka Italian viranomaiset ovat toimittaneet uimavesidirektiivin mukaisesti, viittaavat siihen, että Barlettan alueen uimarannat täyttävät direktiivin tiukemmat (ohjeelliset) vaatimukset. Jäsenvaltioilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti päätösvalta siitä, mikä viranomainen valvoo ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla taataan mainittujen direktiivien säännösten noudattaminen. Jos katsotaan, että EU:n lainsäädäntöä on rikottu, asia on ensin saatettava ensimmäisen asteen tuomioistuimen käsiteltäväksi jäsenvaltiossa. Komissiolle voidaan valittaa asiasta vasta, kun kaikki oikeudelliset keinot on käytetty kansallisella tasolla. (1) EYVL L 135, 30.5.1991. (2) Neuvoston direktiivi 76/160/ETY, annettu 8. joulukuuta 1975, uimaveden laadusta (EYVL L 31, 5.2.1976).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0079/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Espanjan valtion vuoden 2001 talousarvion nollavaje ja täydentävyysperiaatteen noudattaminen rakennerahastojen käytössä.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0079/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (29. tammikuuta 2001) Aihe: Espanjan valtion vuoden 2001 talousarvion nollavaje ja täydentävyysperiaatteen noudattaminen rakennerahastojen käytössä Espanjan parlamentti hyväksyi Espanjan hallituksen talousarvioesityksen vuodeksi 2001, joka perustuu talousarvion tasapainoon ja nollavajeeseen. Hallitus perusteli päätöstään paitsi sisäiseen talouteen liittyvillä tekijöillä myös sillä, että on välttämätöntä noudattaa rahoituksellista vakautta koskevia yhteisön sopimuksia. Espanjan hallituksen päätöstä on vaikea ymmärtää näissä olosuhteissa. Espanjan hallitus on jo useita vuosia laskenut valtion virkamiesten reaalipalkkoja oletetun inflaation mukaisesti, joka ei kuitenkaan ole ollut todellista, sekä vähentänyt investointeja erittäin tarpeelliseen liikenteen infrastuktuuriin, tutkimukseen ja kehitykseen ja muihin tärkeihin aloihin. Samaan aikaan se kuitenkin lisää verotukseen kohdistuvaa painetta, vaikka verotus on kaksinverroin Euroopan tasoa korkeampi. Euroopan unionin kannalta katsottuna on erityisen huolestuttavaa ja hälyttävää, että valtio, joka saa joka vuosi erityismäärärahoja rakennerahastoista ja koheesiorahastosta, käyttää nämä varat talousarvionsa tasapainottamiseen ja nollavajeen saavuttamiseen, kun se samaan aikaan vähentää omilla varoilla toteutettavia investointeja. Tämä on selvästi vastoin voimassaolevaa Euroopan unionin talousarviota koskevaa täydentävyysperiaatetta. Ottaen huomioon, että komission tehtävänä on valvoa yhteisön varojen käyttöä koskevien sääntöjen noudattamista, miten se suhtautuu tähän Espanjan keskushallinnon menettelyyn? Onko komissio ryhtynyt toimiin sen toteamiseksi, perustuiko Espanjan valtion vuotta 2001 koskevan alijäämättömän talousarvion laatiminen ja hyväksyminen siihen, että Espanjan valtio vastaavasti vähentää omien varojen käyttöä investointeihin, jotka rahoitetaan Euroopan unionin yhteisrahoituksella, mikä on vastoin täydentävyysperiaatetta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2001) Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle täyttäneensä rakennerahastojen osalta kaikki aiemmat täydentävyysperiaatteen edellyttämät velvollisuutensa. Ohjelmakaudella 20002006 Espanja suunnittelee nostavansa rakenteellisia kuluja vuosittain keskimäärin 9,6 prosentilla tavoitteen 1 osalta ja 17,4 prosentilla tavoitteiden 2 ja 3 osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0325/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Kuorma-autojen peilit.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0259 - 0260



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0325/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Kuorma-autojen peilit Tieliikenteessä tapahtuu jatkuvasti onnettomuuksia, joista osa johtaa kuolemaan ja jotka johtuvat siitä, että raskaiden ajoneuvojen kuljettajat eivät näe peileistä riittävän hyvin tai näkyvyys tielle on rajallinen. Jos ajoneuvoihin asennettaisiin paremmat peilit, tämä vaara poistuisi, ja samalla voitaisiin säilyttää lukemattomia ihmishenkiä. Suunnitteleeko komissio nykyisiin määräyksiin muutosta, jolla edellytettäisiin raskaiden ajoneuvojen valmistajia asentamaan ajoneuvoihin jo tuotantovaiheessa asianmukaiset peilit? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Staes esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3672/00(1). (1) EYVL C 151 E, 22.5.2001, s. 199.