ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2715/97 komissiolle esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Sopimusrikkomuksia koskeva menettely - direktiivi luonnonvaraisten lintujen suojelusta Vastatessaan kysymykseen E-1963/97 ((EYVL C 45, 10.2.1998, s. 130. )) komissio viittasi siihen, että jotkut jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet joko ollenkaan tai riittävässä määrin velvollisuuttaan panna täytäntöön direktiivi 79/409 ((EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. )). 1. Mistä jäsenvaltioista on tarkkaan ottaen kyse ja missä vaiheessa kulloinenkin menettely on? 2. Mitä puutteita on tarkkaan ottaen ilmennyt luonnonvaraisten lintujen suojelua koskevan direktiivin täytäntöönpanossa jäsenvaltioittain, kuinka monta ¨erityistä suojelualuetta¨ on jo perustettu ja minne ja kuinka komissio arvioi tulevaa kehitystä? 3. Mitä konkreettisia toimia Euroopan luonnonvaraisten lintujen suojelun parantamiseksi kuuluu komission vastauksessa mainittuihin ¨erittäin uhanalaisia lintulajeja koskeviin toimintasuunnitelmiin¨? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1997) Saadakseen tietoa luonnonvaraisten lintujen suojelusta annettuun direktiiviin 79/409/ETY liittyvästä rikkomismenettelystä parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan neljänteentoista vuosikertomukseen yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (1996) ((KOM(97) 299 lopull. )). Tähän mennessä jäsenvaltiot ovat luokitelleet yli 1 600 erityissuojelualuetta, joiden pinta-ala on yhteensä yli 100 000 km2. Komissio katsoo kuitenkin, että vain Tanska ja Belgia ovat pääosin täyttäneet direktiivin mukaiset velvoitteet. Muiden jäsenvaltioiden on määrättävä lisäalueita, jotta suojelualueista muodostuisi yhtenäisiä verkostoja liitteessä I luetelluille lintulajeille ja muuttolintulajeille. Komissio jatkaa kehityksen tarkkailua ja julkaisee säännöllisesti jäsenvaltioiden ilmoitusten perusteella ajantasaistetun luettelon erityissuojelualueista. Viimeisin, kesäkuussa 1997 julkaistu luettelo on yleisön saatavilla, ja se lähetetään erikseen parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Maailmanlaajuisesti uhanalaisia lintulajeja koskevat toimintasuunnitelmat ovat eurooppalaisia puitesuunnitelmia, joihin kuuluu tieteellinen arvio lajien nykytilanteesta, ekologiasta, niihin kohdistuvista uhkista ja tämänhetkisistä suojelutoimenpiteistä. Niissä määritellään tavoitteet ja annetaan suosituksia suojelutoimenpiteistä kaikkien niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa näitä lajeja tavataan. Nämä toimenpiteet vaihtelevat hyvin paljon lajikohtaisesti, ja ne kattavat poliittiset toimet ja lainsäädännän, lajien ja elinympäristöjen suojelun, valvonnan ja tutkimuksen, tiedotuksen ja koulutuksen.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2596/97 neuvostolle esittäjä(t): David Hallam (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Talous- ja rahaliitto 1. Mitkä ovat kansallisille rahapajoille aiheutuvat kustannukset a) ¨Golden Nordic¨-metalliseoksen valmistustekniikan lisenssistä? b) tuotannon muuttamisesta epätavanomaiseen kolikkomateriaaliin? c) EU:n ulkopuolisten maiden markkinoille suuntautuvan viennin supistumisesta tai menettämisestä? 2. Miksi vain tavaramerkiksi rekisteröity ¨Golden Nordic¨ -seos mainittiin kaikkien nikkelittömien tai vähänikkelisten metalliseosten joukosta? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2596/97 ja E-2650/97 (10. marraskuuta 1997) Komissio toimitti neuvostolle 5. kesäkuuta 1997 virallisen ehdotuksen neuvoston asetukseksi eurokolikoiden nimellisarvosta ja teknisestä määrittelystä. Neuvosto oli aiemmin antanut jäsenvaltioiden rahapajojen johtajille tehtäväksi tarkastella Euroopan yhteistä metallirahajärjestelmää ja laatia sitä koskeva kokonaisehdotus; heidän ehdottamansa tekniset yksityiskohdat sisältyvät ollennaisilta osin tähän ehdotukseen. Eurokolikoiden valmistuksessa käytettävien materiaalien osalta rahapajojen johtajien tutkimus perustui erityisesti uusimpiin taloutta ja julkista terveydenhuoltoa koskeviin teknisiin tietoihin. Komissio pääsi 7. heinäkuuta 1997 pidetyssä istunnossaan poliittiseen yhteisymmärrykseen komission ehdotuksesta edellyttäen, että neuvosto hyväksyy kaikki lisämuutokset tarkasteltuaan Euroopan parlamentin ensimmäisessä ja/tai toisessa käsittelyssä mahdollisesti ehdottamia tarkistuksia. Itse asiassa on toisaalta korostettava, että tämä perustamissopimuksen 105 a artiklaan perustuva ehdotus alistetaan Euroopan parlamentin kanssa tapahtuvaan yhteistoimintamenettelyyn ja toisaalta sitä, että neuvosto voi muodollisesti hyväksyä asetuksen vasta sitten, kun tiedetään, mitkä jäsenvaltiot vahvistavat euron yhtenäisvaluuttana (perustamissopimuksen 105 a ja 109 k artikla). Neuvosto on sittemmin kuullut Euroopan parlamenttia tämän ehdotuksen osalta, joka oli parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä, ja odottaa tällä hetkellä parlamentin lausuntoa.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3166/97 komissiolle esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Ehdotetun kaatopaikkadirektiivin mukainen nestemäisen jätteen määritelmä Voiko komissio kaatopaikkadirektiiviksi tekemänsä ehdotuksen (KOM(97)0105) yhteydessä ilmoittaa, miten se määrittelee käsitteen ¨nestemäinen jäte¨? Miten komissio aikoo ehdotuksensa mukaan tehdä eron ¨nestemäisen jätteen¨ ja ¨lietteen¨ käsitteiden välillä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1997) Komission neuvoston direktiiviksi jätteiden käsittelystä kaatopaikoilla antaman ehdotuksen 2 artiklassa todetaan, että ehdotuksessa tarkoitetaan ¨nestemäisellä jätteellä mitä tahansa nestemäisessä muodossa olevaa jätettä mukaan lukien jätevedet, mutta ei lietettä¨. Komissio ei ole direktiiviehdotuksessa erikseen määritellyt lietteen käsitettä, koska se on jo määritelty ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdistamolietettä maanviljelyssä 12 päivänä kesäkuuta 1986 annetussa direktiivissä 86/278/ETY ((EYVL L 181, 4.7.1986. )), jossa todetaan, että lieteellä tarkoitetaan - kotitalouksien tai kaupunkien jätevesiä käsittelevissä jätevedenpuhdistamoissa sekä muissa koostumukseltaan kotitalouksien ja kaupunkien jätevettä vastaavia jätevesiä käsittelevissä puhdistamoissa syntyvää ylijäämälietettä, - sakokaivoissa ja muissa vastaavissa jäteveden käsittelyyn tarkoitetuissa laitteistoissa syntyvää ylijäämälietettä - muissa kuin edellä tarkoitetuissa jätevedenpuhdistamoissa syntyvää ylijäämälietettä. Komissio ehdottaakin, että nestemäisen jätteen ja lietteen käsitteet erotellaan toisistaan edellä olevien määritelmien mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3124/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Kyproslaisten alusten pääsyä Turkin satamiin koskeva kielto Turkin hallitus on ilmoittanut tästä lähin kieltävänsä Kyproksen lipun alla kulkevilta aluksilta pääsyn kaikkiin Turkin satamiin. Kuten tiedätte, Kypros on EU:hun assosioitunut maa ja valmistautuu jo jäsenyyttä varten. Mikä on komission kanta tilanteeseen ja miten se aikoo vastata tähän Turkin ennennäkemättömään tekoon, joka estää kansainvälistä kauppaa ja provosoi maata, josta on tulossa EU:n jäsen? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissiolle on äskettäin ilmoitettu parlamentin jäsenen kuvailemasta tilanteesta. Koska yhteisön ja Turkin välillä voimassa olevat kahdenväliset sopimukset eivät kata merikuljetuksia, komissio tutkii parhaillaan Turkin monenvälisiä velvoitteita tällä alalla. Yhteisön ja Turkin assosiaationeuvoston päätöslauselmassa 6. maaliskuuta 1995 sopimuspuolet olivat sopineet ryhtyvänsä yhteistyöhön kuljetuksen ja erityisesti merikulketuksen alalla. Yhteisön ja Turkin rahoitusyhteistyön tilanteen vuoksi merikuljetusalaa koskevaa yhteistyötä ei ole voitu aloittaa.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2000/97 komissiolle esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE) (9. kesäkuuta 1997) Aihe: Tiedot EY:n Bathille ja Koillis-Somersetille kesäkuun 1994 jälkeen myöntämästä tuesta Voiko komissio ilmoittaa yhteisön Bathin ja Koillis-Somersetin alueelle kesäkuun 1994 jälkeen myöntämän avun kokonaissumman, joka on maksettu 1. Euroopan sosiaalirahastosta 2. neljännen tutkimuksen puiteohjelman mukaisesti 3. yhteisön ympäristö- ja energiaohjelmien mukaisesti 4. Euroopan maatalouden ohjaus- ja takuurahastosta ohjaukseen ja takuina 5. muiden yhteisön ohjelmien mukaisesti? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (22. lokakuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2699/97 neuvostolle esittäjä(t): Maartje van Putten (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Tutustumiskäynti Kolumbiassa Espanjan puheenjohtajakaudella neuvoston troikka kävi lokakuussa 1995 Kolumbiassa tutkimassa sikäläistä ihmisoikeustilannetta. Palattuaan troikka ajoi mm. ihmisoikeus-, opetus-, terveydenhuolto- ja infrastruktuurihankkeiden tukemista. Äskettäin Alankomaiden puheenjohtajakaudella päätettiin suorittaa uudelleen tutustumiskäynti Kolumbiassa. 1. a) Voiko neuvosto ilmoittaa, mihin toimiin se ryhtyi lokakuun 1995 jälkeen silloin ajamansa tuen toteuttamiseksi ja mihin tuloksiin tämä on johtanut Kolumbiassa? b) Voiko komissio selittää, siinä tapauksessa, että vuoden 1995 troikan vierailun jälkeen ei ole ryhdytty jatkotoimiin, minkä vuosi näin on? 2. a) Miten pian uusi ryhmä lähtee Kolumbiaan? b) Mikä on tutustumiskäynnin tehtävä eli ¨viitekehys¨? c) Millaiseksi tutustumiskäynnin ohjelma laaditaan? 3. Onko neuvosto valmis tutustumiskäynnin jälkeen lähettämään kertomuksen tuloksista ja toimintalinjoista Euroopan parlamentille? Vastaus (4. joulukuuta 1997) Neuvosto on aina seurannut tiiviisti Kolumbian tilannetta ja aikoo tehdä vastaisuudessakin kannustaen kaikkia osapuolia jatkuvaan vuoropuheluun ja sovintoon, jotta Kolumbiaa koetteleva sisäinen konflikti saataisiin ratkaistua ja siihen liittyvät toistuvat väkivaltaisuudet lopetettua. EU:lta rahoitusapua saavan YK:n ihmisoikeusasiain päävaltuutetun toimiston perustaminen Bokotaan on merkittävä tapahtuma Kolumbian kanssa tehdyn yhteistyön alalla. Erityisesti arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin vastatakseen neuvosto ilmoittaa, että itse troikka ei vieraillut Kolombiassa lokakuussa 1995. Troikan Bogotan suurlähetystöjen apulaispäälliköt kävivät Urabassa ja Medellinissä 27. ja 28. lokakuuta 1995 tutustumassa ihmisoikeustilanteeseen. Tämän tutkimuskäynnin jälkeen Euroopan komissio Bokotan toimiston tarkoituksena oli lähettää Urabaan tekninen valtuuskunta, jonka tehtävänä olisi ollut mahdollisten yhteistyöhankkeiden määritteleminen. Inhimillisten vaoimavarojen puutteessa ja turvallisuussyistä paikallisia olosuhteita päästiin tatkastelemaan vasta vuonna 1997. Komissio päätti äskettäin myöntää 400 000 ecua Uraban alueen tilanteen edistämiseen tehtävälle toiminnalle, jonka tavoitteena on tukea ihmisoikeuksien alalla toimivia valtioista riippumattomia paikallisjärjestöjä. Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä komission puoleen saadakseen yksityiskohtaisempia tietoja edellä mainituista aloitteista.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2753/97 komissiolle esittäjä(t): Michl Ebner (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Saksankielisten elokuvien levittäminen Etelä-Tirolissa Ottaen huomioon, että vähemmistöt tarvitsevat erityistä suojelua ja että niiden kulttuuria (mukaan lukien niiden omalla kielellä esitettäviä elokuvia) olisi tuettava erityisesti, ja että ne ovat kuitenkin epäsuotuisassa asemassa, kun elokuvaoikeuksia myönnetään kansallisella tasolla, ja että kansallisten rajojen yli tapahtuva vapaa kilpailu on sisämarkkinoiden perusperiaate, voisiko komissio ilmoittaa, miksi itävaltalaiset ja saksalaiset elokuvatoimistot eivät voi levittää elokuvia Etelä-Tiroliin ilman oikeudellisia vaikeuksia? Onko elokuvaoikeuksien myöntämisessä mahdollista tehdä erityisjärjestelyjä kielellisille vähemmistöille ja pyritäänkö näin tekemään? Onko 4. marraskuuta 1965 voimaan tullut italialainen laki nro 1213 (Nuovo Ordimento dei provedimenti a favore della cinematografia), joka säätää elokuvan levittämisoikeuksia Italiassa, ristiriidassa EU:n oikeuden kanssa? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 1997) Komissio ei voi ottaa kantaa Itävallan ja Saksan elokuvanlevitysalan oikeudellisiin vaikeuksiin, joita arvoisa parlamentin jäsen kuvailee. Kielellisten vähemmistöjen elokuvaa edistäessään jäsenvaltiot voivat rohkaista niiden levitystä, mikäli järjestely on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukainen. Elokuvien levitystä koskee perustamissopimuksen 59 artikla, jossa määrätään palvelujen tarjoamisen vapaudesta (asia C 17/92). Tämän toiminnan rajoitusten on edistettävä yhteisön oikeuden mukaista yleisen edun tavoitetta ja oltava tavoitteeseen nähden kohtuullisia. Arvoisan kysyjän esittämien tietojen pohjalta ei voida arvioida, onko kyseinen Italian laki yhteisön oikeuden kanssa yhteensopiva.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2968/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Päiväkeskusten perustaminen vammaisille Toimintaohjelma työmarkkinoilta syrjäytymisen torjumiseksi ja erityisesti alaohjelma 1, joka koskee vammaisten tuloa ja palaamista työmarkkinoille, on suunnattu psyykkisesti sairaille sekä älyllisesti kehitysvammaisille ja se sisältää toimia, joilla heitä autetaan tulemaan itsenäisesti toimeen. Alaohjelma 1 yhteistyössä terveyttä ja sosiaalihuoltoa koskevan toimintaohjelman kanssa määrää vammaisista huolehtimiseen tarkoitettujen päiväkeskusten perustamisesta ja toiminnasta. Koska alaohjelmaa 1 varten on ollut olemassa aikataulu jo vuodesta 1994 lähtien, komissiolta kysytään: Miten päiväkeskukset ovat edistyneet, montako on perustettu ja minne? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuntaa koskevan toimintaohjelman alaohjelma 1 koskee vammaisia, mukaan lukien psyykkisesti sairaat sekä älyllisesti kehitysvammaiset. Komissio haluaa täsmentää arvoisalle parlamentin jäsenelle, että vammaisille tarkoitetut päiväkeskukset mainitaan kyseisessä alaohjelmassa tuki- ja seurantatoimena, jolla voidaan edistää vammaisten sosioekonomista integroitumista, mutta päiväkeskusten perustamisesta ei nimenomaisesti määrätä. Terveyttä ja hyvinvointia koskevan toimintaohjelman hyvinvointia koskevaa alaohjelmaa 2 varten on suunniteltu kolme toimenpidettä, joihin liittyy erilaisia vammaisille tarkoitettuja keskuksia. Toimenpiteessä 2.1 määrätään vammaisille tarkoitettujen ennaltaehkäisevää hoitoa antavien ja koulutuskeskusten perustamisesta. Useiden keskusten (25) perustamista harkitaan, ja niitä on jo rakennettu niihin eri alueiden pääkaupunkeihin, joista tällainen infrastruktuuri on aiemmin puuttunut. Toimenpiteen 2.2 yhteydessä uudenaikaistetaan ja korjataan joitakin avustuskeskuksia (9-10), jotta voidaan tarjota mahdollisimman hyvät kuntoutusmahdollisuudet. Lisäksi perustetaan joitakin keskuksia autistisia ihmisiä varten. Toimenpiteessä 2.3 pyritään luomaan Attikaan ja Tessalonikiin keskusten verkko vammaisille ja muille syrjäytyneille ryhmille tarkoitettua ensihoitoa varten. Verkko on jo suunniteltu ja sitä perustetaan parhaillaan.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2299/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Tuhansien vuosien historia peittyy veteen ja mutaan Tigris- ja Eufrat-jokien välissä olevalla alueella, joka tunnetaan nimellä Mesopotamia, on 11 tuhannen vuoden historia ja tosiseikat kertovat, että ihmisen ensimmäiset kylät ja kaupungit rakennettiin sinne. Alue oli myös ikivanhojen kulttuurien kuten heettiläisten, assyrialaisten, babylonialaisten, meedialaisten, persialaisten, armenialaisten ja kreikkalaisten kohtaamispaikka. Kuten tiedetään, nykyään alueella asuvat kardusien ja meedialaisten jälkeläiset, kurdit. Muinainen Haskifin (Hasankeyfin) kaupunki oli heidän keskuksensa ja se on nyt vaarassa peittyä mutaan sen jälkeen, kun Turkin, jolle alue kuuluu, ajama Lusun patohanke toteutetaan. Turkki on kuitenkin allekirjoittanut Unescon kansainväliset (Granadan ja Maltan) muinaisjäännösten suojelua koskevat sopimukset. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tämän alueen muinaisjäännösten suojelemiseksi? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 1997) Komissio on parlamentin jäsenen ohella huolestunut Haskifin (Hasankeyf) vanhaa kaupunkia uhkaavasta vaarasta, kun Lusun padon rakennustyöt on saatu päätökseen. Komissio muistuttaa, että Turkilla kuten muillakin Unescon yleissopimusten allekirjoittajavaltioilla on erityisiä antiikin suojelua koskevia velvollisuuksia. Komissio toivoo sen vuoksi, että Turkin viranomaiset olisivat ryhtyneet kaikkiin asianmukaisiin toimiin kyseisen arkeologisesti tärkeän paikan suojelun varmistamiseksi ja sen säilyttämiseksi tuleville sukupolville. Komissio on lisäksi ottanut asian esille Turkin viranomaisten kanssa käytävissä säännöllisissä yhteydenpidoissa.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3456/97 komissiolle esittäjä(t): Olivier Duhamel (PSE) ja Catherine Lalumière (ARE) (31. lokakuuta 1997) Aihe: PHARE-varojen myöntäminen oppikirjoja varten Slovakian opetusministeriön maan koululaisille vuoden 1996 lopussa jakama historian oppikirja on avoimen revisionistinen. Sen tekijä on Milan S. Durica, joka on muun muassa toiminut Slovakian fasistien puolustuspuheen kirjoittajana. Tämä kiistanalainen teos vedettiin pois koulujen käytöstä elokuun 1997 lopussa. Slovakiassa on paljon ansioituneita historioitsijoita, ja Itä-Euroopan maiden nuorille sukupolville olisi ehdottomasti opetettava maiden historia uusiksi. Pitävätkö saamamme tiedot paikkansa, että PHARE-ohjelman varoja on käytetty tämän teoksen tukemiseen? Oliko komissio siinä tapauksessa tietoinen tukipäätöksestä ja tekijän henkilöllisyydestä? Eivätkö tällaiset lipsahdukset ole komission mielestä vähintäänkin valitettavia? Mitä toimenpiteitä komissio aikoo tulevaisuudessa toteuttaa, jotta tämänkaltaiset, sen periaatteita vastaan sotivat tapaukset eivät toistuisi? Komission jäsenen Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva d'Anconan ja rouva van Bladelin esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-2343/97 ((EYVL C 76, 11.3.1998, s. 98. )) ja E-2469/97 ((EYVL C 76, 11.3.1998, s. 114. )).
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3087/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (19. syyskuuta 1997) Aihe: Arvonlisävero ja levymyynti Kun otetaan huomioon Euroopan unionin kanta henkilömiinoihin, aikooko komissio jäljitellä Britannian hallituksen linjaa ja vakuuttaa, että kaikki Candle in the Wind -levyn myynnin arvonlisäverosta sille koituvat tulot menevät asianmukaisiin hyväntekeväisyyskohteisiin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ¨Candle in the Wind¨ -äänitteen myynnin arvonlisäverosta koituvien tulojen osalta tekemä päätös on kiitoksen arvoinen. Yhteisön arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön nojalla ei ole mahdollista satunnaisesti vapauttaa tavaroita arvonlisäverosta. Komission tietojen mukaan kyseessä olevassa tapauksessa tarkoituksena on myöntää arvonlisäverotuloja vastaava avustus hyväntekeväisyyteen. Muodollisesti on siten kysymys hallituksen antamasta lahjoituksesta. Komissio osallistuu erittäin aktiivisesti henkilömiinojen täydellistä kieltämistä koskevaan poliittiseen kampanjaan. Se on myös yksi maailman johtavista miinanraivauksen ja siihen liittyvän toiminnan tukijoista, mukaan lukien miinojen uhrien auttaminen. Tähän tarkoitukseen on osoitettu yli 100 miljoonaa ecua yhteisön varoja viiden viime vuoden aikana. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, yhteisön arvonlisäveroa koskeva lainsäädäntö ei kuitenkaan salli sitä, että komissio yksinkertaisesti siirtää arvonlisäverosta koituneet tulot hyväntekeväisyyteen. Yhteisön talousarvioon tulee joka tapauksessa vain osa jäsenvaltiossa kannetuista arvonlisäverotuloista (noin yksi seitsemästoistaosa Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa).
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2724/97 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Komission puheenjohtajan lausuma espanjalais-brittiläisistä kalastusalan yhteisyrityksistä Euroopan parlamentin täysistunnossa 26. kesäkuuta 1997 Euroopan komission puheenjohtaja Santer sanoi - puhuessaan Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerille lähettämästään espanjalais-brittiläisiä kalastusalan yhteisyrityksiä koskevasta kirjeestä - seuraavaa: ¨... kalastusasioista vastaava komission jäsen Bonino ja minä olemme huolehtineet siitä, että Espanjan viranomaiset pidetään aina ajan tasalla yhteydenpidosta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa¨ (Sanatarkat istuntoselostukset, 26.6.1997, s. 31). Voiko komissio ilmoittaa milloin, miten ja kenen välityksellä komissio on tiedottanut Espanjan viranomaisille komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välisistä yhteyksistä, jotka koskevat muiden jäsenvaltioiden investointeja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastussektoriin? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1997) Komissio vahvistaa, että Espanjan viranomaiset on pidetty ajan tasalla parlamentin jäsenen kuvaileman tapauksen yhteydessä, mukaan lukien komission ja Ison-Britannian viranomaisten yhteydenpito. Viranomaisille on kerrottu tapahtumista komission ja jäsenvaltioiden välisiä tavanomaisia tiedotuskanavia pitkin ja erityisesti Espanjan pysyvän edustuston välityksellä.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3349/97 komissiolle esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Petosten torjunta Voisiko komissio antaa tiedoksi, mitkä Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat jo ratifioineet yleissopimuksen Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta? Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 1997) Tähän mennessä mikään jäsenvaltio ei ole ratifioinut yleissopimusta Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta. Komissio huomauttaa, että oikeus- ja sisäasiain neuvoston 28. huhtikuuta 1997 hyväksymässä järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassa ((EYVL C 251, 15.8.1997. )) yleissopimuksen ratifioimiselle asetettiin aikatavoitteeksi vuoden 1998 puoliväli. Amsterdamin Eurooppa-neuvosto hyväksyi toimintasuunnitelman sittemmin. Komissio huomauttaa lisäksi, että kyseisen yleissopimuksen ratifioinnin ohella, mukaan lukien siihen liittyvät pöytäkirjat sekä sellaisen lahjonnan, jossa on osallisina Euroopan yhteisöjen virkamiehiä tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiehiä, torjumista koskeva yleissopimus, on äärimmäisen tärkeää suositella jäsenvaltioille myös tarpeellisiin toimenpiteisiin ryhtymistä niiden saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä.