ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2854/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Skandaali Tukholman tiedotustoimistossa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0178 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2854/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Skandaali Tukholman tiedotustoimistossa Komission pitäisi sulkea Tukholman tiedotustoimisto. Sitaatti on peräisin Ruotsin kokoomuspuolueeseen kuuluvalta EU-parlamentaarikolta Per Stenmarkilta, ja se julkaistiin Aftonbladetissa 20. marraskuuta 1999. Komission Tukholman tiedotustoimistossa tapahtunut viimeisin skandaali, jossa varoja maksettiin henkilöille, joita ei ollut olemassa, on kuohuttanut tunteita Ruotsissa. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt näistä virheellisistä maksuista vastuussa olevien henkilöiden suhteen, ja katsooko komissio, että toimiston silloinen johtaja on viime kädessä vastuussa skandaalista? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Schorin esittämään suulliseen kysymykseen H-712/99 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla joulukuu 1999(1). (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (joulukuu 1999).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1961/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle. Yleinen rankaisematta jättäminen Italiassa ja sen yhdenmukaisuus Schengenin sopimuksen kanssa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0053 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1961/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Yleinen rankaisematta jättäminen Italiassa ja sen yhdenmukaisuus Schengenin sopimuksen kanssa Italian hallituksen yleinen käytäntö on soveltaa rankaisematta jättämistä (condono) aina, kun sillä ei ole muita keinoja toimia Italian lainsäädäntöä vastaan tehtyjä rikkomuksia vastaan. Tällä tavoin se myös laillisti vuoden 1999 alussa noin 250 000 laittoman maahanmuuton. Se, että Italian valtio ei selvästikään pysty valvomaan rajojaan tehokkaasti, koskee kuitenkin väistämättömästi myös muita Euroopan unionin jäsenvaltioita ja Schengenin sopimusta. 1. Onko neuvosto tietoinen tästä käytännöstä? 2. Onko tämä Italian toimintatapa yhdenmukainen Schengenin sopimuksen kanssa? 3. Jos on yhdenmukainen, mihin tämä yhdenmukaisuus perustuu? 4. Jos ei ole yhdenmukainen, mitä toimia neuvosto aikoo toteuttaa tai on jo toteuttanut asian suhteen? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Neuvostossa rutiininomaisesti tapahtuvan maahanmuuttopolitiikkaa koskevien tietojen vaihdon yhteydessä ne jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön laittomien maahanmuuttajien aseman normalisointia koskevat ohjelmat tai jotka suunnittelevat tällaisten ohjelmien käyttöönottoa lähitulevaisuudessa, ovat ilmoittaneet asiasta neuvostolle. Schengenin puitteissa kehitetyt toimenpiteet jäsenvaltioiden ulkorajoilla tapahtuvien tarkastusten tehokkuuden lisäämiseksi (joista Amsterdamin sopimuksen voimaantulon myötä on tullut osa Euroopan unionin puitteissa tehtäviä toimenpiteitä) eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen määritellä ne edellytykset, joiden täytyttyä nämä sallivat niiden kolmansien maiden kansalaisten, jotka ovat tulleet niiden alueelle tai jotka oleskelevat niiden alueella ilman vaadittavia asiakirjoja ja jotka ovat oleskelleet siellä jo pitemmän ajanjakson ajan, oleskella siellä edelleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kääntämisen ja tulkkauksen kustannukset.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Kääntämisen ja tulkkauksen kustannukset Pyydän komissiota ilmoittamaan EU:n käännös- ja tulkkauskustannukset vuodelta 1999 ja arvioimaan kustannuksia kussakin seuraavassa tapauksessa olettaen että nykyistä kielipolitiikkaa jatketaan jos virallisten kielten lukumäärä lisätään yhdellä, kahdella, kolmella, neljällä, viidellä kuudella, seitsemällä, kahdeksalla, yhdeksällä, kymmenellä tai yhdellätoista kielellä. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 2000) Kääntämiseen ja tulkkaukseen liittyvät kustannukset ovat yhteisön vuoden 1999 talousarviossa yhteensä noin 686 miljoonaa euroa. Ne jakaantuvat eri toimielimien kesken seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Uusien virallisten kielten lisäämisestä aiheutuvista kustannusvaikutuksista annetaan täydentävä vastaus kunhan kaikkien toimielimien arviot niistä ovat käytettävissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2056/99 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle. Vaihdantaan perustuvat paikalliset kaupankäyntijärjestelmät.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2056/99 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Vaihdantaan perustuvat paikalliset kaupankäyntijärjestelmät Mitä EY tekee edistääkseen vaihdantaan perustuvien paikallisten kaupankäyntijärjestelmien kasvua sisällyttämällä ne rakennerahaston mahdollisiin kohteisiin ja levittämällä hyviä käytänteitä koskevia tietoja jäsenvaltioissa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1999) Vaihdantaan perustuvaa paikallista kaupankäyntijärjestelmää LETSiä (local exchange trading schemes) koskevan tiedonvälityksen osalta komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että se valmistelee jäsenmaissa parhaillaan erilaisia tapahtumia esitelläkseen parhaita toimintatapoja, joita tietyt yritykset ovat jo kokeilleet ja joiden odotetaan parantavan myös muiden yritysten kilpailukykyä. Komissio pyytää parlamentin jäsentä toimittamaan tietoja tämän tuntemista vaihdantaan perustuvista paikallisista kaupankäyntijärjestelmistä. Sikäli kun ne eivät perustu vaihtokauppaan ja voidaan osoittaa, että ne ovat veroviranomaisten vaatimusten mukaisia, komissio harkitsee niiden liittämistä parhaisiin toimintatapoihin ja niiden esittelemistä edellä mainitulla tavalla. Rakennerahastoissa LET-järjestelmään liittyvät ongelmat voidaan ottaa huomioon edellä mainituin ehdoin tuettaessa paikallisia kehitys- ja työllistämistoimia huolimatta siitä, ovatko kyseessä uudet työllistämismahdollisuudet vai uudet yritys-, käsityöteollisuus- tai turismimuodot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1764/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Kalatalouden kriisi ja Kreikan epäreilu kilpailu.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1764/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Kalatalouden kriisi ja Kreikan epäreilu kilpailu Ahvenlajeihin (meri- ja kulta-ahven) kohdistuva markkinakriisi, joka on jatkunut vuoden 1999 alusta lähtien, on entisestään syventynyt kesäkuukausien aikana. Italian kalankasvattajilla on vaikeuksia myydä tuotantoaan, joka on jäänyt seisomaan kalankasvatuslaitoksiin jo kuukausien ajan. Toisaalta Kreikasta tuotu kala, jonka tuoreus ei vastaa italialaista, vie markkinahintoja alle tuotteen reaalikustannusten: kulta-ahvenia myydään 8 000 liiran ja meriahvenia 9 000 liiran kilohintaan. Kalanrehun, poikasten ja pidempien kuljetusmatkojen kustannukset huomioon ottaen voisi kuvitella, että kreikkalaiset myyvät kalaa polkuhintaan. Syynä on ehkä se, että suurimmat kreikkalaiset kalatalousyritykset on noteerattu pörssissä, ja ne ovat siten kiinnostuneempia myynnin suuruudesta hyötyäkseen enemmän osakemarkkinoilla kuin todellisilla markkinoilla. Voiko komissio kertoa, 1. eikö se pidä mahdollisena polkumyynnin vaaraa edellä esitettyjen tietojen perusteella 2. eikö sen mielestä pitäisi tutkia, onko vapaan kaupan sääntöjä mahdollisesti rikottu 3. eikö sen mielestä pitäisi tarkistaa, ettei yhteisön sääntöjä ole rikottu (ja mahdollisesti keinoteltu yhteisön varoilla), mistä seuraa negatiivisia vaikutuksia työllisyyteen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1999) Komissio on tietoinen meri- ja hammasahvenen nykyisistä markkinavaikeuksista, jotka johtuvat näiden lajien viljelyn nopeasta kasvusta, joka puolestaan on ylittänyt kysynnän kasvun. Yhteisön kokonaistuotanto vuonna 1988 oli 2 801 tonnia, kun taas vuonna 1998 tämä luku oli arviolta noin 60 188 tonnia. Lohialalla on viimeisen vuosikymmenen aikana ollut useita markkinakriisejä, jotka ovat johtuneet siitä, että tarjonta on ylittänyt markkinoiden kysynnän. Tästä saadun kokemuksen perusteella komissio haluaa varmistaa, että meri- ja hammasahvenalat eivät kohtaa samoja vaikeuksia. On ymmärrettävä, että tehokas markkinointi on ennakkoedellytys tämän Välimeren merkittävän vesiviljelyalan vahvistumiselle ja kasvulle. Sen varmistaminen on ensisijaisesti teollisuuden vastuulla, mutta kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) voidaan myöntää tukea. Joissakin jäsenvaltioissa sitä on jo myönnetty tähän tarkoitukseen. Kysymys polkumyynnistä jäsenvaltioiden välillä ei ole ajankohtainen, mutta saalistushinnoittelua tai määrävän markkina-aseman väärinkäyttöä, jos ne pystytään osoittamaan, voidaan käsitellä kilpailusääntöjen mukaisesti. Komissio aikoo valvoa nykyistä markkinatilannetta aiempaa tiiviimmin ja harkita, tarvitaanko muita toimia sen estämiseksi, että tuotannon kasvu ylittää markkinoiden kasvun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1554/99

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(1. syyskuuta 1999)

Aihe: Siankasvatusalan kriisi

Voiko komissio vahvistaa, onko kyseessä olevan alan ylituotanto noin 20 %?

Jos näin on, pitääkö komissio tätä pääsyynä alan yhdistysten julistamaan kriisiin, vai ovatko kyseessä muut syyt? Mitä ne voisivat olla?

Voiko komissio ainakin rajoittaa ylituotantoa asettamalla yhteisön kattorajan?

Eikö komission mielestä yksi yhtenäinen ympäristö- ja terveyssäännöstö koko EU:n alueella olisi kaikille tasa-arvoinen lähtökohta?

Miksei komissio huolehdi siitä, että sikojen tuonti tullitta jäsenvaltioiden ulkopuolelta vastaisi saman määrän jalostetun sianlihan vientiä yhteisön ulkopuolisille markkinoille?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(11. lokakuuta 1999)

Sianlihan tuotanto yhteisössä on kasvanut viime vuosina. Kokonaistuotanto vuonna 1997 oli 16,25 miljoona tonnia, ja vuonna 1998 tuotanto kasvoi 8 prosenttia 17,56 miljoonaan tonniin. Vuonna 1999 tuotannon oletetaan vielä kasvavan noin 2 prosenttia pääasiassa vuoden ensimmäisellä puoliskolla. Vuoden 1999 toisella puoliskolla ja vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla tuotannon ennustetaan laskevan. Sianlihan vienti, johon myönnetään vientitukea, kolmansiin maihin oli kansainvälisen tullitariffi- ja kauppasopimuksen (GATT) neljäntenä vuonna (1.7.199830.6.1999) 743 000 tonnia, joka on 4 prosenttia kokonaistuotannosta ja jota voidaan pitää ylitarjontana.

Sianlihan ylitarjonta on ollut ilman muuta yksi tärkeimmistä syistä hyvin mataliin tuottajahintoihin vuoden 1998 toisella puoliskolla ja vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla. Sianlihan markkinat ovat luonteeltaan sykliset, ja suuri tuotannon määrä ja vastaavasti matalien hintojen kausi toistuu 35 vuoden välein. On kuitenkin ollut myös muita syitä. Tärkeimpien tuojamaiden talouskriisit ja muiden viejämaiden lisääntynyt kilpailu ovat lisänneet Euroopan sianlihateollisuuden vaikeuksia.

Komissio on keskustellut useita kertoja jäsenvaltioiden kanssa mahdollisista toimenpiteistä tuotannon rajoittamiseksi, mutta nämä toimenpiteet ovat saaneet vain vähän tukea jäsenvaltioiden enemmistöltä. Komissio on painottanut näissä kokouksissa myös sitä, että jäsenvaltioiden tulisi panna kokonaisuudessaan täytäntöön ympäristöasioita koskeva yhteisön ja kansallinen lainsäädäntö, minkä pitäisi auttaa ennaltaehkäisemään kohtuuttomia tuotantohuippuja.

Tullittoman tuonnin kiintiöt olivat GATT-vuonna 19981999 7 000 tonnia. Tuontia oli kuitenkin vain 2 500 tonnia. Samana GATT-vuonna yhteisöllä oli tuetun sianlihan viennin enimmäismääränä 483 000 tonnia, joka täyttyi kokonaan. Näin ollen yhteisön vienti oli monta kertaa suurempi kuin tulliton tuonti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2221/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Ylennykset komissiossa ja jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2221/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Ylennykset komissiossa ja jäsenvaltioissa Voiko komissio ystävällisesti ilmoittaa niiden työntekijöiden määrän, jotka ovat saaneet yhden, kahden ja kolmen palkkaluokan ylennykset viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana, ja toimittaa vertailevat tiedot viiden suurimman jäsenvaltion virkamieskunnasta? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1999) Taulukko niiden komission työntekijöiden yhteenlasketusta ja suhteellisesta määrästä, jotka ovat vuosina 19941998 saaneet yhden, kahden tai kolmen palkkaluokan ylennyksen, toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Komissiolla ei ole vastaavia tietoja jäsenvaltioiden virkamiesten määristä eikä sillä ole oikeudellisia valtuuksia pyytää jäsenvaltioilta tällaisia tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1615/99 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Biisoninlihan tuotantopalkkiot.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1615/99 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (15. syyskuuta 1999) Aihe: Biisoninlihan tuotantopalkkiot Onko mahdollista, että komissio hyväksyy EU:n naudanliha-alaan kuuluvan palkkiojärjestelmän laajentamisen koskemaan myös biisoninlihaa? Jos ei, millä perusteella? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1999) Komission toimivaltaan ei kuuluu sen päättäminen, otetaanko biisoninliha mukaan naudanliha-alan palkkiojärjestelmään. On selvää, ettei naudanliha-alan palkkioiden myöntämisestä biisoninlihalle säädetä nykyisessä naudanliha-alan perusasetuksessa (asetus (ETY) N:o 805/68)(1), eikä siitä määrätä uusissa naudanliha-alan yhteisissä markkinajärjestelyissä, sellaisena kuin niistä on säädetty uudessa Agenda 2000 -sopimukseen perustuvassa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1254/1999(2). Elävistä eläimistä edellä mainitun asetuksen (ETY) N:o 805/68 1 artiklan 2 kohdassa (sekä asetuksen (EY) N:o 1254/1999 vastaavassa artiklassa) annetun määritelmän mukaan nautaeläimillä tarkoitetaan [ainoastaan] kotieläiminä pidettävä nautoja, jotka on kuvattu yhdistetyssä nimikkeistössä (NC)(3). Käytännössä muut nautaeläimet (joihin biisoni kuuluu) suljetaan näin ollen pois kotieläiminä pidettyjen nautaeläinten kasvattamiselle maksettavien tukien soveltamisalalta. Biisonien mukaan ottaminen kotieläiminä pidettyjä nautaeläimiä koskevan tukijärjestelmän soveltamisalaan aiheuttaisi kahdenlaisia vaikeuksia. Ensimmäinen vaikeus olisi yhteisön tukea saavien eläinlajikkeiden määrän lisääntyminen. Jäsenvaltiot ovat useaan otteeseen ilmaisseet vastustavansa tällaista lisäystä. Lisäksi aihetta käsiteltiin Agenda 2000:sta käydyissä neuvotteluissa, joissa päädyttiin siihen, ettei biisoneja koskevaa sääntelytilannetta muuteta siltä osin kuin se koskee nautaeläimistä maksettavia palkkiota. Toinen vaikeus liittyisi yhteisön ulkosuhteisiin. Marraskuussa 1999 aloitetaan uudet kansainvälistä kauppaa koskevat neuvottelut (WTO Maailman kauppajärjestö), joissa yhteisölle todennäköisesti esitetään kysymyksiä yhteisen maatalouspolitiikan suorista tuista. Tällaisessa tilanteessa ei olisi perusteltua laajentaa tukea saavien lajien määrää. (1) EYVL L 148, 28.6.1968. (2) EYVL L 160, 26.6.1999. (3) Ks. EYVL:ssä C 287, 15 9.1998, julkaistut selventävät huomautukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2362/99 esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) komissiolle. Työhakijoiden rikosrekisterien tiedoksiantaminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2362/99 esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Työhakijoiden rikosrekisterien tiedoksiantaminen 1. European Offender Employment Forum on paljastanut suuria eroja siinä, mitä eri EU-maiden säännöksissä määrätään rikosrekisterin toimittamisesta mahdollisten työnantajien käyttöön. Onko komissio millään tavalla arvioinut näiden erojen vaikutuksia joko työvoiman vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa tai entisten rikoksentekijöiden työnsaantimahdollisuuksiin? 2. European Offender Employment Forumin arvioiden mukaan EU:n vankiloista vapautuu vuosittain puoli miljoonaa henkilöä, ja että monet heistä kohtaavat suuria vaikeuksia yrittäessään palata työmarkkinoille. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tukeakseen entisten rikoksentekijöiden koulutus- ja työllistämisaloitteita ja puuttuakseen siihen, että heitä syrjitään työhönotossa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2000) Rikosrekisteritietojen paljastamista työnantajille koskevien jäsenvaltioiden säännösten eroavaisuudella on niin epäsuora yhteys työvoiman vapaaseen liikkuvuuteen, että komission mielestä ne eivät ole vapaan liikkuvuuden kannalta olennaisia. Rangaistuksensa kärsineiden rikoksentekijöiden erityisvaikeuksia asianmukaisten taitojen hankkimisessa ja työmarkkinoille pääsyssä käsitellään Euroopan työllisyysstrategian suuntaviivassa 9. Siinä suositellaan, että jäsenvaltiot kiinnittäisivät erityishuomiota vammaisten, etnisten vähemmistöjen ja muiden heikommassa asemassa olevien ryhmien ja yksilöiden tarpeisiin ja kehittäisivät asianmukaisia ehkäiseviä ja aktiivisia toimintalinjoja, joilla edistetään näiden ryhmien integroitumista työmarkkinoille. Rangaistuksensa kärsineiden rikoksentekijöiden sosiaalinen ja ekonominen integroituminen yhteiskuntaan saattaisi kuulua myös EY:n perustamissopimuksen 137 artiklassa (ent. 118 artikla) mainittuihin kannustaviin toimiin, joiden tarkoituksena on lisätä yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä sellaisilla aloitteilla, joilla pyritään lisäämään tietoa, kehittämään tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihtoa sekä edistämään innovatiivista toimintaa. Komissio on valmistelemassa luonnosta tähän artiklaan perustuvaksi ohjelmaksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1987/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle. Korruption vastaiset toimet.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0060 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1987/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Korruption vastaiset toimet Venäjän johdolta tulleiden hälyyttävien korruptioviestien vuoksi G7-maat päättivät jäädyttää Venäjälle myönnetyt lainat ja asettivat entiseen neuvostovaltaan suuntautuvien rahavirtojen vapauttamisen ehdoksi tiliselvityksen antamisen kolmen kuukauden välein. Voiko neuvosto asettaa tutkintakomitean selvittämään, mihin EU:n Venäjälle yhteistyösopimusten yhteydessä myöntämät varat on käytetty? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen kysyy, voisiko neuvosto asettaa tutkintakomitean selvittämään, mihin EU:n Venäjälle yhteistyösopimusten yhteydessä myöntämät varat on käytetty. Neuvostolla ei ole oikeutta perustaa tutkintakomiteaa. Lisäksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 274 artiklan mukaan vastuu yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta kuuluu komissiolle. Samalla tavoin Euroopan investointipankin myöntämät lainat, myös silloin kun ne saavat korkotukea tai kun ne taataan yhteisön talousarviosta, kuuluvat ensisijaisesti pankin vastuulle. Lopuksi on syytä korostaa, että Venäjä on itsenäinen valtio. Neuvosto käyttää kuitenkin perustamissopimuksissa sille annettuja valtuuksia varmistaakseen siinä määrin kuin mahdollista yhteisön varojen käytön valvonnan, etenkin Venäjällä. Neuvosto on erityisesti täsmentänyt 17. joulukuuta 1998 antamassaan asetuksessa (EY) n:o 2802/98(1), jonka avulla järjestetään 1 850 000 elintarviketonnin toimittaminen Venäjälle 470 miljoonan euron arvosta, että muistio, jonka komissio on neuvotellut Venäjän viranomaisten kanssa, mahdollistaa etenkin tilintarkastustuomioistuimen tai komission tähän tarkoitukseen valtuuttamien ulkopuolisten elinten suorittaman seurannan, tilintarkastuksen, valvonnan ja arvioinnin Venäjän rajojen sisällä. Lisäksi neuvosto on päättänyt 26. marraskuuta 1999, varainhoitovuoden 2000 talousarvion toisen käsittelyn yhteydessä, lisätä tämän tuen kuljetuksen valvontaan tarkoitettuja määrärahoja 12,4 miljoonasta 20,4 miljoonaan euroon. Toiminnan valvontaan myönnettyjen varojen erityisen suuri osuus osoittaa, kuinka tärkeänä neuvosto pitää tätä kysymystä. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAFilla) on sitä paitsi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen n:o 1073/99(2) mukaan vastedes yleinen toimivalta yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisessa, olipa kyseessä yhteisöjen yleisestä talousarviosta myönnetyt varat tai Euroopan investointipankin myöntämät lainat. (1) EYVL L 349, 24.12.1998, s. 12. (2) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2352/99 esittäjä(t): Freddy Thielemans (PSE) komissiolle. Elintarvikkeiden laatu.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0149 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2352/99 esittäjä(t): Freddy Thielemans (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Elintarvikkeiden laatu Onko komissio tietoinen, että juustotuotteet Parmigiano-Reggiano ja Grana Padana sisältävät suuria kuparipitoisuuksia, jotka ylittävät laatujuuston (tarkistettu alkuperänimitys) sallitut normit jopa kaksikymmenkertaisesti? Kuparisuolat, joita juustoissa on käytetty luultavasti niiden käymistä ehkäisevän ominaisuuden takia, ovat erittäin myrkyllisiä. Aikooko komission varhaisvaroitusyksikkö ryhtyä toimiin tämän asian suhteen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen ilmoittamista seikoista. Asiasta tiedotettiin komissiolle ja jäsenvaltioille jo komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston maaliskuussa 1999 tekemän tarkastuskäynnin kuluessa. Tarkastuskäyntiä koskeva raportti (raportti nro. XXIV/1099/99) on saatavilla Internetissä (http://europa.eu.int/comm/dg24/health/vi/reports/index_en.html). Koska kaikki jäsenvaltiot ovat saaneet kyseisen raportin, joka on myös saatavilla Internetissä, ei ole tarpeen lähettää samaa tietoa uudelleen varhaisvaroitusjärjestelmän kautta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1885/99 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Komission tiedotusmateriaali.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1885/99 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Komission tiedotusmateriaali Komissio on tuottanut kesäkuulle 1999 päivätyn info press -tiedotteen Rakennerahastojen neljä vuotta Suomessa 19951999. Tiedote on kaikin puolin epätarkka ja sisältää monia asiavirheitä. Kuinka komissio tarkistaa tällaisen materiaalin sisällön ja aikooko se tulevaisuudessa tuottaa luotettavampia tiedotteita? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) Arvoisa parlamentin jäsen on havainnut epätarkkuuksia Infopress-tiedotteessa julkaistuissa luvuissa ja pitää rakennerahastojen nykyisen ja uuden ohjelmakauden talousarviosta Suomen osalta tehtyjä vertailuja harhaanjohtavina. Aluepolitiikan pääosasto julkaisee rakennerahastotoimia käsitteleviä Infopress-tiedotteita kustakin neuvoston puheenjohtajana olevasta jäsenvaltiosta. Niissä pyritään antamaan suurelle yleisölle lyhyt yleiskatsaus. Suomea koskevassa tiedotteessa oli todellakin yksi virheellinen luku: rakennerahastomenot arvioitiin Suomessa 2 200 miljoonaa euroa, vaikka oikea luku on lähempänä 2 100 miljoonaa euroa. Virhe johtui pääasiassa siitä, että tilanne yhteisöaloitteiden varainjaon kannalta oli vielä epäselvä, kun tiedote laadittiin. Komissio ei ole yhtä mieltä siitä, että nykyistä ja uutta ohjelmakautta koskevat vertailut olisivat tiedotteen kohdeyleisö huomioon ottaen olleet harhaanjohtavia. Kaikki uutta ohjelmakautta koskevat asetukset, päätökset ja suuntaviivat on julkaistu komission Internet-sivuilla. Kun rakennerahasto-ohjelmat vuonna 2000 hyväksytään, eri ohjelmista julkaistaan yksityiskohtaisempia tiedotteita.