ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2557/00

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle

(31. heinäkuuta 2000)

Aihe: Venäjän keräämät verot Teteniasta

Venäjä ryhtyi uudelleen keräämään veroja Teteniasta. Se osoittaa, että sota alueella ei ole päättynyt. Mitä toimia Euroopan unioni aikoo toteuttaa Tetenian kansan demokraattisten oikeuksien palauttamiseksi

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2557/00 ja E-2634/00

(16. marraskuuta 2000)

Euroopan unioni ryhtyi kesäkuussa 2000 pidetyn Feiran Eurooppa-neuvoston jälkeen tarkastelemaan Venäjän yleistä tilannetta. Tämän jälkeen tehtiin joukko päätöksiä, joiden pohjalta unioni pyrkii tukemaan demokratian, oikeusvaltion periaatteen ja markkinatalouden kehittämistä, sillä se on ehdoton edellytys lujille ja antoisille pitkän aikavälin suhteille Venäjän kanssa. Unioni korosti jälleen kerran, että tällaisten suhteiden kehittäminen koko Venäjän ja näin ollen myös Tetenian kanssa edellyttää yhteisiä arvoja, erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista.

Neuvosto on Venäjän federaation kuuluvan Tetenian tasavallan kriisin yhteydessä jo alusta alkaen painottanut selkeästi, että vain poliittinen ratkaisu voi taata kestävän rauhan Teteniassa. Tämän vuoksi unioni on vaatinut tinkimättä Tetenian kaikkien kansallisuuksien ihmisoikeuksien kunnioittamista. Samalla neuvosto kuitenkin korostaa voimakkaasti Venäjän federaation alueellista koskemattomuutta. Unioni on pitkän aikavälin rakentavan osallistumisen politiikkansa mukaisesti painostanut Venäjää johdonmukaisesti noudattamaan sitoumuksiaan.

Unioni kehottaa Venäjää noudattamaan kansainvälisen yhteisön Teteniaa koskevia vaatimuksia. Näitä ovat liiallisen voimankäytön ja konfliktin mahdollisen leviämisen välttäminen, poliittisen prosessin jatkaminen, mukaan lukien teteenien valitut edustajat, tehokas riippumaton tutkimus ihmisoikeuksien loukkauksista, yhteistyö Euroopan neuvoston kanssa, Etyjin avustusryhmän tukeminen, jotta se voi toteuttaa koko toimeksiantonsa, ja kansalaisjärjestöjen humanitaarisen avun antamisen turvaaminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3099/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Kouluopetuksen laatua koskeva yhteisön kertomus.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0242 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3099/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (4. lokakuuta 2000) Aihe: Kouluopetuksen laatua koskeva yhteisön kertomus Vastauksissaan kysymyksiin E-2357/00 ja E-2358/00(1) komissio kertoo kouluopetuksen laatua koskevassa yhteisön kertomuksessa Belgian liittovaltion kohdalla käyttämistään menetelmistä (jotka liittyvät Flanderin ja Wallonian osavaltioiden tietojen erittelemättä jättämiseen). Ydinkysymykseen (eli annetaanko opetuksesta Belgian liittovaltiossa vääristynyt ja epäoikeudenmukainen kuva) komissio ei kuitenkaan ota kantaa. 1. Myöntääkö komissio, että sen käyttämä menetelmä antaa vääristyneen ja siksi epäoikeudenmukaisen kuvan opetuksen tilanteesta Belgian liittovaltiossa? Jos se ei myönnä sitä, miten komissio perustelee valitsemansa menetelmän käytön, kun otetaan huomioon, että opetus kuuluu Belgian liittovaltiossa yksiselitteisesti osavaltioiden tehtäviin? 2. Aikooko komissio, Belgian liittovaltiossa käytössä oleva tehtävien jako huomioon ottaen, tulevaisuudessa eritellä Flanderin ja Wallonian osavaltioiden tiedot toisistaan? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio kieltäytyy ottamasta huomioon Belgian liittovaltiossa vallitsevaa tehtävien jakoa ja erittelemästä opetusta koskevia tietoja? (1) EYVL C 89 E, 20.3.2001. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 2000) Komissio on esitellyt kouluopetuksen laatua koskevan raportin laatimiseen käytetyn menetelmän aikaisemmissa vastauksissaan arvoisan jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-2357/00 ja E-2358/00(1). Komissio ottaa tietenkin huomioon tutkimuksissaan ja raporteissaan eri maiden perustuslaillisen tilanteen. Komissio on täysin tietoinen siitä, että joissakin maissa vastuu koulutuksesta on alueellisella tasolla. Esitellessään koulutusta koskevia tilastotietoja komissio pyrkii osoittamaan tilanteen eri maissa ja vertaamaan niitä. Kyseisessä raportissa kaikista taulukoista näkyy selvästi, viittaavatko tiedot Belgian kokonaistilanteeseen vai erikseen kieliyhteisöihin. Näin ollen komissio on sitä mieltä, että raportin tiedot eivät anna vääristynyttä ja epäoikeudenmukaista kuvaa Belgian tilanteesta. (1) EYVL C 89 E, 20.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3672/00

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(27. marraskuuta 2000)

Aihe: Sokean kulman peilin käyttöönotto

Belgian liittovaltiossa on tänä vuonna jo viisitoista henkilöä kuollut liikenneonnettomuuksissa, jotka johtuivat siitä, että kuorma-autonkuljettajat eivät havainneet uhreja sivupeilinsä niin kutsutussa sokeassa tai kuolleessa kulmassa. Belgian liikenneturvallisuuslaitoksen mukaan kuorma-autonkuljettajat joutuvat keskimäärin viisi kertaa päivässä tilanteeseen, jossa he eivät havaitse sivupeilissään jotakin toista tiellä liikkujaa ajoneuvonsa oikealla puolella.

Ongelmaan on kuitenkin olemassa yksinkertainen ratkaisu: sokean kulman peili. Kyse on pienestä, kuperasta peilistä, joita käytetään myös vaarallisissa neulansilmämutkissa. Sokean kulman peilin määrääminen pakolliseksi (kuorma-)autoissa edellyttää kuitenkin direktiivin 71/127/ETY(1) (tarkistettu viimeksi 16 päivänä toukokuuta 1988 annetun direktiivin 88/321/ETY(2) yhteydessä) muuttamista.

Onko komissio valmis muuttamaan direktiiviä 71/127/ETY (tarkistettu viimeksi 16 päivänä toukokuuta 1988 annetun direktiivin 88/321/ETY yhteydessä) ja tekemään niin kutsuttu sokean kulman peili pakolliseksi (kuorma-)autoihin? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio ei katso, että sokean kulman peilin käyttöönotto on välttämätöntä, jotta voidaan estää sokeasta kulmasta johtuvat liikenneturmat? Ja mitkä muut toimet ovat siinä tapauksessa komission mielestä tehokkaampia (kuorma-)autonkuljettajien sokean kulman ongelman ratkaisemiseksi?

(1) EYVL L 68, 22.3.1971, s. 1.

(2) EYVL L 147, 14.6.1988, s. 77.

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2001)

Myös komissio on huolestunut sellaisten onnettomuuksien määrästä, jotka johtuvat siitä, että autonkuljettaja ei ole huomannut toisen ajoneuvon olevan hyvin lähellä hänen ajoneuvoaan tai jopa sen vieressä. Nämä onnettomuudet liittyvät usein risteyksissä tai liittymissä tehtäviin suunnanmuutoksiin, kun kuljettajat eivät havaitse muita tiellä liikkujia ajoneuvon oikealla puolella olevan sivupeilin kuolleessa kulmassa. Silloin kun onnettomuuden osapuolena on isokokoinen ajoneuvo kuten kuorma- tai linja-auto, onnettomuudet aiheuttavat usein vakavia tai jopa kuolemaan johtavia vammoja heikommille osapuolille kuten pyöräilijöille.

Komissio tutkii tilanteen huolellisesti ja neuvottelee tulevien kuukausien aikana jäsenvaltioiden, teollisuuden ja muiden asianosaisten kanssa mahdollisuudesta vähentää riskiä muuttamalla moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 1 päivänä maaliskuuta 1971 annettua neuvoston direktiiviä 71/127/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16 päivänä toukokuuta 1988 annetulla komission direktiivillä 88/321/ETY, siten että siihen sisältyisi erityinen vaatimus laajakulmapeilistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2996/00

esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle

(25. syyskuuta 2000)

Aihe: Kongon demokraattinen tasavalta

Tietääkö neuvosto, että Kongon demokraattisen tasavallan tiedotusvälineet ovat olleet tukalassa asemassa vuodesta 1997 lähtien, jolloin maan nykyinen johtaja Kabila kaappasi vallan itselleen? Hänen valtakaudellaan yli 130 lehtimiestä tai muuta tiedotusvälineiden työntekijää on ahdisteltu, pahoinpidelty, vangittu mielivaltaisesti tai karkotettu maasta.

Mitä neuvosto aikoo tehdä kahden valtionpetoksesta syytetyn ja pidätetyn kinshasalaisen lehtimiehen tapaukselle?

Vastaus

(20./21. joulukuuta 2000)

Neuvosto on täysin tietoinen siitä, että tiedotusvälineiden tilanne Kongon demokraattisessa tasavallassa on jo vuosien ajan ollut vaikea eikä se valitettavasti ole kehittynyt suotuisasti myöskään presidentti Kabilan valtaannousun jälkeen. Vaikka neuvosto ei ole erityisesti käsitellyt arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia tapauksia, se on useaan otteeseen reagoinut Kongon demokraattisen tasavallan tapahtumiin ja noudattaa hyvin selkeää politiikkaa Afrikan suurten järvien alueen kriisin suhteen. Neuvosto järjesti 22. toukokuuta 2000 keskustelun Afrikan selkkauksista ja ilmaisi olevansa hyvin huolestunut erityisesti ihmisoikeusrikkomuksista, joihin niin valtiolliset kuin valtioista riippumattomatkin tahot edelleen syyllistyvät suurten järvien alueella. Unioni muistutti 22. syyskuuta 2000 antamassaan julkilausumassa, että paluu rauhaan Kongon demokraattisessa tasavallassa edellyttää kansainvälisen oikeuden sääntöjen noudattamista, väestön suojelemista ja ihmisoikeuksien turvaamista sekä demokratian palauttamista.

Yhdistyneissä Kansakunnissa Euroopan unioni on tehnyt aloitteita kolmannessa komiteassa ja ihmisoikeustoimikunnassa ja esittänyt tekstiehdotuksia, jotka tähtäävät Kongon demokraattisen tasavallan ihmisoikeustilannetta koskevien päätöslauselmien hyväksymiseen.

Neuvosto voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se valvoo edelleen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, mukaan lukien lehdistönvapaus, kunnioittamista kaikissa olosuhteissa ja seuraa tiiviisti, mitä epäoikeudenmukaisin perustein vainotuille lehtimiehille tapahtuu. Lisäksi neuvosto jatkaa edelleen diplomaattiteitse tapahtuvaa painostusta, erityisesti suurten järvien alueen erityislähettiläänsä välityksellä, ja pyrkii näin tukemaan Lusakan sopimuksen täytäntöönpanoa, sillä kyseinen sopimus on ainoa väline, jolla voidaan varmistaa neuvotteluratkaisun löytyminen selkkaukseen ja paluu rauhaan, vakauteen ja demokratiaan Kongon demokraattisessa tasavallassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2282/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Eurooppa-koulut.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0107 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2282/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (29. kesäkuuta 2000) Aihe: Eurooppa-koulut Tällä hetkellä on olemassa 15 EU-virkamiesten lapsille perustettua Eurooppa-koulua, jotka aiheuttavat huikeita kustannuksia EU:n veronmaksajille. EU:n veronmaksajat kustantavat myös ns. Eurooppa-lomat, joille monet näistä lapsista lähetetään vuosittain. Olisiko mahdollista järjestää kaikille eurooppalaisille lapsille vuosittain kokonaan EU:n budjetista rahoitettava loma ulkomailla? Voisiko komissio selittää, millaisin perustein se tarjoaa ilmaiset lomat näille lapsille? Voisiko komissio myös selittää, mistä muodostuvat Eurooppa-koulujen kustannukset, jotka ovat usein kohtuuttoman korkeat? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Eurooppa-koulujen perustamisen tarkoituksena on ollut koulutuksen järjestäminen Euroopan unionin toimielinten kaikista eri jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden lapsille ja siten kyseisten toimielinten toiminnan helpottaminen. Eurooppa-kouluihin voidaan kuitenkin hyväksyä myös muita kuin toimielinten työntekijöiden lapsia. Eri maiden edustajista koostuva johtokunta, johon kuuluu koulutuksesta ja/tai kulttuurin alan ulkosuhteista vastaavia jäsenvaltioiden ministereitä, johtaa 12. huhtikuuta 1957 tehdyn yleissopimuksen mukaisesti kuudessa eri jäsenvaltiossa sijaitsevia Eurooppa-kouluja, joita on tällä hetkellä 10 ei 15. Johtokuntaan kuuluu myös yksi komission edustaja. EU:n veronmaksajat eivät kustanna Eurooppa-koulujen oppilaiden lomamatkoja. Eurooppa-koulut järjestävät kansalliseen koulutusjärjestelmään kuuluvien koulujen tavoin matkoja, joiden tarkoituksena on järjestää oppilaille tilaisuus hankkia uusia tietoja ja laajentaa kokemuspiiriään. Tällaisilla matkoilla on kuitenkin koulujen toimintaan ja koulutukseen liittyvät selkeät tavoitteet. Matkoja valmistellaan tunneilla ja käytetään tunneilla annettavan opetuksen perustana. Matkat järjestetään tiettyä luokkaa varten tai oppilaiden perehdyttämiseksi tiettyyn aihepiiriin, eikä matkan tarkoitus ole vuosiloma. Johtokunta hyväksyi koulun kanssa tehtäviä matkoja koskevat suuntaviivat kokouksessaan 27. ja 28. huhtikuuta 1999. Kysymys, voidaanko kaikille eurooppalaisille lapsille järjestää vuosittain maksuton loma ulkomailla, on esitettävä jäsenvaltioille eikä komissiolle, koska vastuu lasten koulutuksesta kuuluu kunkin jäsenvaltion hallitukselle. Eurooppa-koulujen yleiset kustannukset esitetään johtokunnan vuosittain hyväksymässä kouluja koskevassa talousarviossa. Johtokunnan edustaja lähettää parlamentin puhemiehelle vuosittain jäljennöksen talousarviosta johtokunnan hyväksyttyä talousarvion. Neuvosto ja parlamentti myöntävät vuosittain komissiolle Eurooppa-kouluille tarkoitetun määrärahan hyväksyessään yhteisön talousarvion.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3291/00 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin työn esiintuominen.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0122 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3291/00 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin työn esiintuominen Euroopan unioni toimii merkittävässä mittakaavassa monilla yhteiskunnallisen ja taloudellisen elämän alueilla maanosassamme. Tunnetusti useimmissa jäsenvaltioissa kansalaisten suuri enemmistö tukee sen aloitteita, ainakin Eurostatin unionin viidessätoista jäsenvaltiossa säännöllisin väliajoin suorittamien mielipidetutkimusten mukaan. Voisiko komissio kertoa minulle, mitä yhteisön lainsäädäntöä on olemassa koskien Euroopan unionin toimielinten työn esiintuomista jäsenvaltioiden tiedotusvälineissä? Onko Euroopan unionin toimielinten tekemän työn esiintuominen yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluva asia vai onko olemassa täydentäviä aloitteita, joita Euroopan komission yksiköt toimeenpanevat, ja mitä nämä ovat? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Yhteisön toimielimet jakavat jäsenvaltioiden kanssa tietoa kansalaisille yhteisön politiikoista ja aloitteista, päätöksentekomenettelyistä ja Euroopan yhdentymisen eri vaiheista saadakseen kansalaiset kokemaan yhteisön omakseen. Yhteisön talousarviossa on tiedotus- ja viestintätoimintaa koskeva osasto (B-3), jonka määrärahat ovat vuonna 2000 yhteensä 93,5 miljoonaa euroa. Parlamentin ja komission edustajista koostuva toimielinten yhteinen työryhmä arvioi, mitkä aiheet ovat yleisön kannalta kiinnostavia, ja koordinoi tiedotushankkeita. Tiedotushankkeet toteutetaan komission ja parlamentin toimesta, usein yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tiedotushankkeita on kolmentyyppisiä: jäsenvaltioissa sijaitsevien edustustojen toteuttamat hankkeet (suorat viestintätoimet, tiedotusmateriaalin jakaminen), komission päätoimipaikasta käsin toteutetut hankkeet (mielipidekyselyt, kansalaisille tarkoitetut julkaisut yhteisön politiikoista) ja jäsenvaltioiden kanssa yhteisesti toteutettavat hankkeet, jotka perustuvat EU:n kansalaisille tarkoitettuja tiedotustoimia koskeviin sopimuksiin (euro, hallitustenvälinen konferenssi).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0112/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Suurjännitelinja Galician Merzassa.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0003 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0112/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (27. tammikuuta 2000) Aihe: Suurjännitelinja Galician Merzassa Galiciassa sijaitsevan Meson do Venton ja Portugalin rajalla sijaitsevan Lindoson välille rakennettu suurjännitelinja (400 kW), joka sisältyi Galician toimintaohjelmaan 19901993 ja sai rahoitusta EAKR:n kautta, sijoitettiin valtionyhtiö Rede Eléctrica de Espanha S.A:n aloitteesta ja Galician aluehallituksen päätöksellä komission hyväksymästä reitistä poiketen kulkemaan 800 asukasta käsittävän Merzan taajaman läpi. Galician aluehallituksen vuonna 1996 tekemällä päätöksellä rikotaan myös yhteisön säännöksiä, jotka koskevat ionisoimattoman säteilyn aiheuttamien haitallisten vaikutusten torjuntaa. Niissä suositellaan tällaisia tapauksia varten reittejä, joilla ei ole minkäänlaista pysyvää asutusta ja toimintaa, ja velvoitetaan tekemään ympäristövaikutusten arviointi ja varmistamaan korvaus- ja lunastusjärjestelmien olemassaolo. Toisaalta Merzassa on meneillään Leader-ohjelmaan kuuluva toimi, jonka luvatta vedetty suurjännitelinja vaarantaa vakavasti. Lukemattomista yrityksistä huolimatta eivät Galician viranomaiset eivätkä Espanjan keskushallinnon viranomaiset ole ryhtyneet heille kuuluviin toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi. Voiko komissio kertoa, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä kaikkien Merzassa tehtyjen yhteisön säännösten rikkomusten lopettamiseksi ja Merzan asukkaiden elinolojen korjaamiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus (3. heinäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamassa hankkeessa ei Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan ole rikottu yhteisön lainsäädäntöä. Näyttää siltä, että sähkölinjan reittimuutos on tehty tuolloin voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti. Jos kysyjällä on asiasta päinvastaista tietoa, komissio on valmis tekemään lisätutkimuksia Espanjan viranomaisten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2495/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Rakennerahastoista Madridin ympäristön suojelemiseen osoitetut määrärahat.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2495/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Rakennerahastoista Madridin ympäristön suojelemiseen osoitetut määrärahat EU:n ympäristöministerit totesivat Oportossa äskettäin pitämässään kokouksessa, että EU:n on tehtävä loppu kaupunkipolitiikkaansa hajanaisuudesta ja epäjärjestelmällisyydestä ja asetettava ympäristönsuojelu yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan. Viidentoista jäsenvaltion ministerit myönsivät, että suuret kaupungit aiheuttavat vakavia taloudellisia ongelmia, koska niiden energiankäyttö on tehotonta ja toiminta ja palvelut huonosti järjestettyjä. Ensisijainen poliittinen tavoite onkin keskittyä ympäristön suojeluun kaupungeissa, joissa asuu 80 prosenttia unionin kansalaisista. Tämän vuoksi on tarpeen käyttää nykyistä rahoitusta, useiden miljoonien rakennerahastoja, entistä paremmin. Voiko komissio kertoa, kuinka paljon Madridin kaupunki, joka on eräs EU:n pahimmin saastuneista, on saanut määrärahoja kyseisistä rahastoista? Missä määrin Madridin kaupunki voi pyytää, että mainittu Oporton julistus osaltaan muuttaa lähitulevaisuudessa elämää kyseisessä kaupungissa inhimillisemmäksi ja miellyttävämmäksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 2000) Ympäristönsuojelu on rakennerahasto-ohjelmien tärkeä toimintalinja, ja komissio tunnustaa korkealuokkaisen ympäristöinfrastruktuurin merkityksen alueelliselle sosiaalis-taloudelliselle kehitykselle. Rakennerahastoista osarahoitettujen alueellisten ohjelmien tukeminen on kohdistettu unionin heikoimmille alueille. Sen vuoksi eurooppalaisittain suhteellisen vauras Madrid on saanut vähemmän rakennerahastojen varoja kuin tavoitteeseen 1 kuuluvat Espanjan köyhemmät alueet. Ohjelmakaudella 19941999 kaupungin keskustassa sijaitseva köyhempi alue sai URBAN-yhteisöaloitteen mukaista tukea 11,9 miljoonaa euroa. Tässä ohjelmassa tuettiin ympäristön parannustoimenpiteitä. Kaudella 20002006 tietyt alueet saavat tavoitteen 2 mukaista tukea. Madrid saa myös kansallisesti sovellettavaa koheesiorahaston tukea, josta on rahoitettu useita ympäristöön liittyviä hankkeita kaupungissa yhteensä 146 miljoonan euron arvosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2509/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Espanjalaiset ja italialaiset viinit Calais'ssa..



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2509/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Espanjalaiset ja italialaiset viinit Calais'ssa. Pitäisikö komissio sellaisen oluen ja viinin, josta on jo maksettu vero, tuontia Ranskasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan vakavana ongelmana yhtenäismarkkinoille, jos se vaikuttaisi muihin jäsenvaltioihin kuin Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan? Onko komissio tietoinen siitä, että Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuleville ostajille Ranskassa myytyjen italialaisten ja espanjalaisten viinien osuus on noin puolet kyseisten maiden viinien myynnistä Yhdistyneessä kuningaskunnassa? Onko komissio samaa mieltä Yhdistyneen kuningaskunnan panimoteollisuuden arvioiden kanssa, joiden mukaan Espanja menettää Calais'sta Doveriin tapahtuvan veronalaisen tuonnin johdosta arviolta 7 miljoonan viinilitran myynnin vuosittain ja Italia menettää yli 10 miljoonan litran myynnin? Tarkasteleeko komissio näitä seikkoja osana valmisteveron eroja koskevaa tutkimushanketta, jonka ulkoiset neuvonantajat suorittavat ensi vuoden alkuun mennessä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 2000) Komissio ei ole saanut tietoja siitä, missä määrin brittiläisten kuluttajien suoraan Ranskasta tekemät viiniostokset saattavat vähentää espanjalaisten ja italialaisten viinien myyntiä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Näin ollen komissio ei voi esittää näkemystään Yhdistyneen kuningaskunnan panimoteollisuuden mainitsemista luvuista. Komissio aikoo esittää vuoden 2001 alussa seuraavan kertomuksensa valmisteverojen vähimmäismääristä ja jäsenvaltioiden soveltamista valmisteverojen määristä, ja sen yhteydessä komission on tarkasteltava näitä veromääriä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta. Siinä määrin kuin tietoja on saatavilla, myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa ilmiötä tarkastellaan kyseisessä kertomuksessa ja ulkopuolisilla konsulteilla teetettävässä selvityksessä. Selvitys koskee erityisesti kilpailua eri alkoholijuomaluokkien välillä, ja siinä pyritään havaitsemaan ja selittämään suuntauksia niiden kulutuksessa. Komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä toimittamaan tiedossaan mahdollisesti olevat tätä asiaa koskevat tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2691/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Tšekin tasavallan liittyminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2691/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Tekin tasavallan liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Tekin tasavaltaan sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän takuu- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 ja E-2701/00 (29. syyskuuta 2000) Jotta voitaisiin arvioida Puolan, Tekin tasavallan, Kyproksen, Unkarin, Slovenian ja Viron yhteisöön liittymisestä aiheutuvat vuosittaiset maataloustuen lisäkustannukset, olisi kohtalaisella varmuudella tiedettävä, milloin ja millä ehdoin nämä maat liittyvät yhteisöön. Nämä seikat on määriteltävä maiden kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joiden maataloutta käsittelevä vaihe käynnistyi kesäkuussa 2000. Parlamentin jäsenen esittämien oletusten perusteella tehty kustannusarvio olisi näin ollen väistämättä hypoteettinen, teoreettinen ja epävarma. Neuvottelujen tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.