ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2102/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Euroopan öljyn-, kaasun- ja kivihiilentuottajille maksetut tuet.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0184 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2102/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Euroopan öljyn-, kaasun- ja kivihiilentuottajille maksetut tuet Vuosien 1975 ja 1998 välisenä aikana komissio on tukenut Euroopan öljyn-, kaasun- ja kivihiilentuottajia 747,72 miljoonalla eurolla. Voiko komissio kertoa, kuinka paljon tukea maksettiin vuonna a) 1999, b) 2000 ja c) 2001? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 2001) Innovatiiviseen öljy- ja kaasuteknologiaan on myönnetty tukea Energie-ohjelmasta seuraavasti: - 1999: 11 miljoonaa euroa - 2000: 36 miljoonaa euroa Hiiliteknologiaan on myönnetty tukea Energie-ohjelmasta ja EHTY:n ohjelmasta seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> On huomattava, että edellä mainitut määrät eivät ole avustuksia vaan rahoitustukea innovatiivisen energiateknologian edistämiseksi. Erityisesti EHTY:n rahoitus on myönnetty rahastosta, joka on muodostettu hiili- ja terästeollisuudelta kannetuista maksuista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2176/01 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. EU:n yleissopimus ihmisten terveydestä ja biolääketieteestä.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0208 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2176/01 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (19. heinäkuuta 2001) Aihe: EU:n yleissopimus ihmisten terveydestä ja biolääketieteestä Voiko komissio ilmoittaa, mitkä maat eivät ole vielä ratifioineet 4. huhtikuuta 1997 Oviedossa Espanjassa tehtyä EU:n yleissopimusta ihmisten terveydestä ja biolääketieteestä? Voiko se myös ilmoittaa yleissopimuksen allekirjoittaneiden ja jo ratifioineiden maiden osalta ratifioinnin päivämäärän? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2001) Oviedon yleissopimus on Euroopan neuvoston aloite. Seuraavat jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet yleissopimuksen: >TAULUKON PAIKKA> Edellä esitetystä käy ilmi, että Itävalta, Belgia, Saksa, Irlanti ja Iso-Britannia eivät ole allekirjoittaneet eivätkä ratifioineet sopimusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1739/01

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle

(15. kesäkuuta 2001)

Aihe: Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja Yhdysvaltain kansallista ohjuspuolustusta koskeva aloite

EU:n jäsenvaltiot eivät vielä ole päättäneet yhteistä kantaa Yhdysvaltain ohjuspuolustusaloitteen suhteen. Tämä ilmenee vastauksesta kysymykseen E-0049/01. Ohjuspuolustusjärjestelmä on ollut useasti aiheena pääsihteerin ja korkean edustajan Javier Solanan ja Yhdysvaltain hallituksen edustajien kanssa käydyissä keskusteluissa. Javier Solana on tässä yhteydessä välittänyt tiettyjen jäsenvaltioiden kannat, jotka koskevat sitä, miten tärkeä maailmanlaajuinen, sovitulla turvallisuuskehyksellä aikaansaatu vakaus on. Viime vuonna New Yorkissa pidetyssä konferenssissa, joka koski sopimusta aseiden leviämisen estämisestä, Euroopan unioni vahvisti, miten tärkeä osa Yhdysvaltain ja silloisen Neuvostoliiton vuonna 1972 allekirjoittama ballististen ohjusten torjuntajärjestelmiä koskeva sopimus (ABM-sopimus) on strategisen vakauden suhteen.

1. Onko neuvosto nyt päättänyt kannasta ohjuspuolustusjärjestelmän suhteen? Jos näin ei ole, milloin se tekee sen, kun otetaan huomioon tämän kysymyksen tärkeys yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikassa?

2. Onko ohjuspuolustusjärjestelmä yhteensopiva vuoden 1972 ABM-sopimuksen kanssa, jonka neuvosto vahvisti olevan yksi strategisen vakauden pilareista viime vuonna New Yorkissa pidetyssä aseiden leviämisen estämistä koskevassa konferenssissa? Jos näin on, miten neuvosto perustelee sen, että ohjuspuolustusjärjestelmä on yhteensopiva vuoden 1972 ABM-sopimuksen kanssa ja edesauttaa osaltaan strategista vakautta?

3. Mitkä ovat ne jäsenvaltiot, joiden maailmanlaajuista vakauden säilyttämistä sovitun turvallisuuskehyksen avulla koskevan kannan yhteisen ulko- ja puolustuspolitiikan pääsihteeri ja korkea edustaja on välittänyt Yhdysvalloille? Miten näissä kannoissa suhtauduttiin ohjuspuolustusjärjestelmään?

Vastaus

(8. lokakuuta 2001)

1. Neuvosto ei ole vahvistanut kantaa Yhdysvaltojen ohjuspuolustusta (MD) koskevien suunnitelmien osalta eikä mikään jäsenvaltio ole ottanut asiaa esille neuvostossa.

2. Koska neuvostossa ei ole keskusteltu asiasta, neuvostolla ei ole kantaa ohjuspuolustuksen vaikutuksista vuoden 1972 ABM-sopimukseen, joka on Yhdysvaltojen ja silloisen Neuvostoliiton välinen kahdenvälinen sopimus.

3. Ollessaan yhteydessä kolmansiin maihin korkea edustaja puhuu EU:n eikä yhden tai useamman yksittäisen jäsenvaltion puolesta. Koska EU:lla ei ole sovittua kantaa ohjuspuolustuksen osalta, korkean edustajan ja hänen yhdysvaltalaisten keskustelukumppaniensa väliset keskustelut aiheesta ovat olleet yleisluontoisia ja niissä on korostettu sitä, että Yhdysvaltojen ja sen liittolaisten sekä kolmansien maiden kesken on käytävä neuvotteluja ja sovittava tulevasta suunnasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1537/01

esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) neuvostolle

(7. kesäkuuta 2001)

Aihe: Serbian vangitsemat Kosovon albaanit

On erittäin myönteistä, että Serbia vapautti äskettäin osan vangitsemistaan Kosovon albaaneista. Onko neuvosto tästä huolimatta kanssani samaa mieltä siitä, että näiden vapauttamisten on tarkoitus viedä huomio pois siitä tosiasiasta, että loputkin vangittuina olevat henkilöt - joista muutamat ovat vakavasti sairaita - olisi vapautettava ensi tilassa? Onko neuvostolla tietoa erityisesti Skender Ferizistä, Besim Zymberistä ja Bedri Kukalaista, jotka ovat olleet vangittuina Kosovossa toukokuussa 1999 tapahtuneesta Dubravan joukkomurhasta lähtien?

Vastaus

(8. lokakuuta 2001)

Neuvosto on aina seurannut tarkoin kosovolaisten vankien tilannetta Serbiassa. Aikaisemmin tänä vuonna hyväksytty armahduslaki oli suoraa tulosta EU:n ja yleisemmin kansainvälisen yhteisön painostuksesta. Neuvosto ilmaisi julkisesti tyytyväisyytensä sen jälkeen tapahtuneeseen useiden poliittisten vankien vapauttamiseen ja kaikkien 145:n niin kutsuttuun Djakovica-ryhmään kuuluvan Kosovon albaanin vapauttamiseen huhtikuussa. Tarkoituksena ei ollut suunnata huomiota pois muiden vankien vapauttamisen kiireellisyydestä, vaan kyse oli todellisesta demokratian ja ihmisoikeuksien lujittamisesta Serbiassa. Kansainvälisen Punaisen Ristin mukaan (jonka tehtävänä on avustaa Serbian vankiloissa olevia vankeja Belgradin viranomaisten kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti) noin 273 kosovolaista alkuperää olevaa henkilöä on vielä vangittuna (lukumäärä pienenee päivittäin, kun armahdus pannaan täytäntöön). Näistä noin 60 henkilöä voidaan pitää poliittisina vankeina. Muita syytetään rikoksista.

Punaisen Ristin kansainvälisen komitean mukaan heidän edustajansa (ja lääkärinsä) vierailevat säännöllisesti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien kolmen henkilön luona, ja vaikuttaa siltä, että vangit saavat asianmukaista sairaanhoitoa vankilassa. Ainoastaan yksi heistä (Bedri Kukalai) tarvitsee ja saa erityissairaanhoitoa. Kuten muut vangit, he voivat kirjoittaa perheilleen säännöllisesti Punainen Ristin välityksellä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2392/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Euroopan unionin toimivalta.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0243 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2392/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (20. elokuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin toimivalta Missä unionin toimivaltaan kuuluvissa asioissa komissio pitää toivottavana vähentää toimintaa tulevaisuudessa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2001) Komission toiminta käy ilmi vuosittaisesta työohjelmasta, jonka se laatii toimikautensa alussa määrittelemiensä poliittisten tavoitteiden(1) sekä vuosittain päätettävien tärkeimpien poliittisten painopisteiden perusteella. Päätökset poliittisista painopisteistä tehdään vallitsevan tilanteen ja tarpeen tai uusien EU:n tason toimintojen pohjalta. Näin ollen asiat, joissa komissiolla on vähemmän toimintaa, ovat niitä, joissa sillä on sillä hetkellä vähemmän ensisijaisia poliittisia tavoitteita. (1) Strategiset tavoitteet vuosina 2000-2005 Uuden Euroopan hahmotteleminen KOM(2000) 154 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1852/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Kalastusta koskevat neuvottelut Liettuan jäsenyyttä silmällä pitäen.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0122 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1852/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (26. kesäkuuta 2001) Aihe: Kalastusta koskevat neuvottelut Liettuan jäsenyyttä silmällä pitäen Komissio ja Liettuan hallitus ovat saaneet päätökseen Liettuan jäsenhakemukseen liittyvät kalastusta koskevat neuvottelut. Liettuan asiasta vastaava ministeri on tuonut julki tyytyväisyytensä siitä, että Liettuan on mahdollista viedä kalastustuotteita ilman tullirajoituksia. Onko olemassa olevan yhteisön laivaston mahdollista kalastaa Liettuan vesillä laajentumisen jälkeisten Liettuan ja nykyisten EU:n jäsenvaltioiden välisten läheisempien kalatalousalaa koskevien suhteiden perusteella? Onko komissio ottanut huomioon sen mahdollisuuden, että yhteisön laivasto voi kalastaa unioniin liittyvien maiden vesillä ja päinvastoin? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Liettuan unioniin liittymiskonferenssi päätti kokouksessaan 11.-12. kesäkuuta 2001 sulkea väliaikaisesti kalastusta koskevan neuvotteluluvun. Tätä lukua koskevissa neuvotteluissa ei kuitenkaan käsitelty kauppaan liittyviä asioita. Liittymisen valmisteluissa komissio ja Liettua ovat jo saaneet päätökseen tekniset keskustelut ja sopineet kaupan täyden vapauttamisen aikataulusta. Liettua hyväksyy täysin yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan yhteisön säännöstön, mukaan luettuina yhteisön yksinomaisen toimivallan, vesien tasavertaisen käytön ja suhteellisen vakauden periaatteet. Tämä tarkoittaa sitä, että unioniin liityttäessä kalastajat Liettuasta ja muista jäsenvaltioista, joille on määritetty Itämeren kiintiö, voivat kalastaa laajentuneilla yhteisön vesillä 12 meripeninkulman etäisyydelle perusviivoista pääsyyn liittyvin tietyin rajoituksin. Liettuan kanssa käytävien liittymisneuvottelujen loppupuolella Liettuan suhteellinen vakaus jäsenvaltiona määritellään tarkasteluajanjakson ja Liettuan viimeaikaisten ja edustavien yhteisön vesillä sekä yhteisön ulkopuolisten maiden vesillä ja alueellisten kalastusjärjestöjen vesillä toteuttamien toimien perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1728/01 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle. Kypros.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0090 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1728/01 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Kypros Kyproksen vuoden 1960 perustuslain artiklassa 50 annetaan veto-oikeus kyproksenturkkilaiselle yhteisölle, kun Kypros aikoo liittyä kansainväliseen organisaation, johon Turkki ei kuulu. Miten komissio aikoo varmistaa, että Kyproksen liittyminen Euroopan unioniin on täysin oikeudellisesti pätevä? Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1728/01 ja E-1729/01 (25. heinäkuuta 2001) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan sen Kyproksen tasavallan jäsenyyshakemuksesta antaman lausunnon(1) esipuheeseen. Kysymystä hakemuksen lainmukaisuudesta käsitellään yksityiskohtaisesti lausunnon sivuilla 7-10. Laatiessaan vuoden 2001 määräaikaiskertomusta komissio aikoo soveltaa Kyproksen pohjoisosan tarkastelussa samaa lähestymistapaa kuin edellisinäkin vuosina ja kehottaa parlamentin jäsentä tutustumaan tältä osin vuoden 2000(2) kertomuksen 1.3 kohtaan. (1) KOM(93) 313 lopullinen. (2) KOM(2000) 702 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1932/01 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Kadonneet henkilöt.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0142 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1932/01 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (29. kesäkuuta 2001) Aihe: Kadonneet henkilöt Onko komissio tietoinen vaikeuksista, joita jäljettömiin kadonneiden sukulaisten seuraamiseksi yhteyspalveluita ylläpitävät henkilöt joutuvat kokemaan? Tietääkö se, kuinka suuret ajalliset ja rahalliset uhraukset liittyvät tällaisen palvelun ylläpitoon ja aikooko se ehdottaa niiden rahoittamista? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 2001) Komissio on perillä vaikeuksista, joihin arvoisan parlamentinjäsenen tarkoittamia yhteyspalveluita ylläpitävät henkilöt törmäävät. Tätä nykyä komissio on kuitenkin keskittynyt kadonneiden lasten ja nuorten tilanteeseen. Esimerkiksi toukokuussa komissio osallistui suojelijana kadonneiden ja seksuaalisesti hyväksikäytettyjen lasten asioita hoitavan eurooppalaisen kattojärjestön perustamiseen. Järjestöön kuuluu alan järjestöjä EU:n eri jäsenvaltioista. Myös yhteisön Daphne-ohjelmasta on tuettu useita kadonneiden lasten etsintään erikoistuneita järjestöjä, joihin lukeutuvat mm. Child Focus ja Net Missing Persons Helpline. Niin ikään valmisteilla on alaan liittyvä tutkimus, jossa tarkastellaan jäsenvaltioiden voimassa olevia säännöksiä. Se valmistuu todennäköisesti ensi vuoden alussa. Lisäksi Belgia on esittänyt päätöslauselmaluonnoksen, jolla pyritään siihen, että jäsenvaltiot perustavat lasten katoamisen ja seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaan tarkoitettuja kansallisia toimipisteitä ja seurantakeskuksia. Luonnoksen käsittely on kesken neuvoston toimivaltaisissa elimissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2095/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta Connaughtille (Pohjois-Irlanti) myönnetty rahoitus.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2095/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta Connaughtille (Pohjois-Irlanti) myönnetty rahoitus Voisiko komissio antaa täydellisen luettelon Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta Connaughtille (Pohjois-Irlanti) tähän mennessä kesäkuusta 1994 alkaen myönnetystä rahoituksesta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2001) Komissio ei voi toimittaa täydellistä luetteloa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) Connaughtin alueelle kesäkuusta 1994 tähän päivään myönnetystä rahoituksesta, koska EMOTR:n rahoitusta koskevat tiedot ovat jäsenvaltiokohtaisia. Irlannin viranomaiset voivat varmasti antaa yksityiskohtaisempia tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1992/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Mies- ja naispapit.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1992/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (6. heinäkuuta 2001) Aihe: Mies- ja naispapit Ortodoksinen kirkko tunnetaan aatteidensa edistyksellisyydestä sekä siitä, että se on antanut naiselle erityisaseman ja -arvon. On syytä panna merkille, että ortodoksipapeilla on oikeus solmia avioliitto, mitä katolinen tai islamilainen pappi ei voi tehdä. Komission jäsen Diamantopoulou vastasi 9. tammikuuta 2001 kysymykseeni E-3622/00(1), joka koski juuri tätä miesten ja naisten tasa-arvon kysymystä uskonnollisten toimitusten täytäntöönpanossa, mainitsematta kuitenkaan asian ydintä. On syytä panna merkille, että komissio sisällytti kertomukseensa Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa(2) joukon ehdotuksia, jotka koskevat tasa-arvon lujittamista EU:n sisällä, ja puhui tasapainoisesta osallistumisesta päätöksentekoon, sukupuoliulottuvuuden ottamisesta mukaan työllisyysstrategiaan jne. Sopiiko se, ettei naisia vihitä papeiksi, yhteen tasa-arvon aatteen kanssa sellaisena kuin komissio ja muut EU:n toimielimet sitä mainostavat? Mikä on komission kanta siihen, että protestanttisessa kirkossa on naispappeja? Mitä aloitteita komissio voisi toteuttaa, jotta asia tulisi laajemmin tunnetuksi ja jotta muut kristilliset kirkot ja muut uskonnot (juutalainen, islamilainen jne.) ymmärtäisivät, että naisille on annettava mahdollisuus pappisvihkimykseen? Mikä on komission näkemys avioliiton ja perheen perustamisen kieltämisestä kaikkien uskontojen ja kaikkien kristillisten kirkkojen papeilta lukuun ottamatta ortodoksista kirkkoa, jossa avioliitto ja perheen perustaminen edustavat saavutusta ja ovat selvä osoitus ihmisluonnon kunnioittamisesta? (1) EYVL C 151 E, 22.5.2001, s. 196. (2) KOM(1999) 106 lopullinen, 5. maaliskuuta 1999). Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2001) Kuten mainittiin komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3622/00(1), komissio ei voi puuttua eikä ottaa kantaa kysymyksiin, jotka eivät kuulu yhteisön toimivaltaan. Näihin kysymyksiin kuuluvat myös kirkolliset sakramentit, jotka perustuvat kunkin uskonnon omiin sääntöihin. (1) EYVL C 151 E, 22.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0552/01 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Yhdysvaltojen ohjuspuolustusjärjestelmä.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0046 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0552/01 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (20. helmikuuta 2001) Aihe: Yhdysvaltojen ohjuspuolustusjärjestelmä International Herald Tribune -lehdelle äskettäin (6. helmikuuta 2001) antamassaan haastattelussa Naton pääsihteeri George Robertson ilmoitti, että Nato on soveltuvin instituutio ohjuspuolustusjärjestelmän (missile defence) kehittämistä koskevia keskusteluja varten. Ohjuspuolustusjärjestelmä on jälleen ajankohtainen, koska Yhdysvaltojen vasta valittu presidentti George Bush haluaa käynnistää hankkeen uudelleen. Kun otetaan huomioon tämän kysymyksen erittäin suuri merkitys Euroopan maille ja Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kehittämiselle, kysyn seuraavaa: 1. Eikö neuvostonkin mielestä tämän kysymyksen käsittely yksinomaan Natossa luo tilanteen, jossa Euroopan unioni jää asian käsittelyn ulkopuolelle ajankohtana, jona se pyrkii laatimaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan perustan? 2. Tutkiiko neuvosto mahdollisuutta saattaa kysymys Euroopan unionin käsiteltäväksi, jotta jäsenvaltioilla voisivat lähestyä sitä yhtäläisistä lähtökohdista? 3. Mikä on neuvoston kanta asiaan, kun otetaan huomioon, että monet EU:n ja Naton jäsenvaltiot sekä muut valtiot vastustavat Yhdysvaltojen johdon pyrkimyksiä? Vastaus (10. heinäkuuta 2001) Toistaiseksi ei ole olemassa neuvoston kantaa kansalliseen ohjuspuolustusjärjestelmään. Mutta kuten arvoisa parlamentin jäsen totesi, useat jäsenvaltiot ovat ilmaisseet kansalliset kantansa Yhdysvaltojen suunnitelmista. Olisi myös muistettava, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 22 artiklan mukaisesti jokainen jäsenvaltio voi saattaa neuvoston käsiteltäväksi yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä kysymyksiä. Kansallista ohjuspuolustusjärjestelmää on useissa yhteyksissä käsitelty yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan pääsihteerin Javier Solanan ja hänen yhdysvaltalaisten virkaveljiensä välisissä keskusteluissa. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri on toistanut useiden jäsenvaltioiden esittämät kannat yleisen vakauden ylläpitämisen tärkeydestä hyväksyttyjen turvallisuussopimusten avulla. Hän on myös korostanut tarvetta neuvotella tästä aiheesta yksityiskohtaisesti ja avoimesti USA:n ja sen eurooppalaisten liittolaisten kesken. Lisäksi vuoden 2000 ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssissa EU vahvisti uudelleen, miten tärkeä on USA:n ja Neuvostoliiton vuonna 1972 allekirjoittama sopimus ballististen ohjusten torjuntajärjestelmien rajoittamisesta yhtenä strategisen vakauden kulmakivenä. Lisäksi EU totesi, että se haluaa sopimuksen säilyvän.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0599/01 esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle. Työnhakijoiden vapaa liikkuvuus.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0599/01 esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle (21. helmikuuta 2001) Aihe: Työnhakijoiden vapaa liikkuvuus Ruotsalaisten opintolainojen takaisinmaksuehdot vaihtelevat suuresti riippuen siitä, missä maassa lainanottaja myöhemmin asuu. Ruotsissa työskentelevän henkilön vuotuinen takaisinmaksumäärä on enintään neljä prosenttia vuosituloista. Jos lainanottaja työskentelee toisessa jäsenvaltiossa, ehdot ovat sen sijaan aivan toisenlaiset. Tuloista riippumatta hänen on joka vuosi maksettava jopa viisi prosenttia koko lainapääomasta. Yhden vuoden osalle jaettuna erotus voi nousta jopa useaan tuhanteen Ruotsin kruunuun. On aivan selvää, että nämä määräykset syrjivät toisissa jäsenvaltioissa asuvia etenkin matala- ja keskituloisia sekä osa-aikatyötä tekeviä henkilöitä. Kysyin komissiolta maaliskuussa 2000, ovatko edellä mainitut säännöt toisessa jäsenvaltiossa työnhakua, asumista ja työskentelyä koskevan perusoikeuden vastaisia. 12. huhtikuuta päivätyssä vastauksessaan komissaari Anna Diamantapoulou toteaa, että komissio on pyytänyt Ruotsilta tietoja maassa noudatettavista määräyksistä ja että se aikoo ilmoittaa minulle tiedustelun tuloksista. Nyt kun lähes vuosi on kulunut, minulle ei ole vieläkään tiedotettu komission tiedustelun tuloksista. Myöskään valtion opintolainan takaisinmaksua koskevaa Ruotsin lainsäädäntöä ei ole muutettu. Toisissa jäsenvaltioissa asuvia henkilöitä syrjitään edelleen Ruotsissa asuviin verrattuna. Tämän johdosta haluan esittää seuraavat kysymykset: 1. Onko Ruotsin hallitus vastannut komission tiedusteluun? Jos on, mitä Ruotsi vastasi ja onko komissio tyytyväinen vastaukseen? 2. Jos vastausta ei ole saatu tai jos komissio ei ole vastaukseen tyytyväinen, aikooko komissio käynnistää virallisen menettelyn ruotsalaisten määräysten mukauttamiseksi yhteisön säännöstöön tai aikooko se ryhtyä muihin toimenpiteisiin? Anna Diamantopouloun vastaus komission puolesta (20. huhtikuuta 2001) Komissio pahoittelee viivästystä komission tiedustelujen tuloksista tiedottamisessa arvoisalle parlamentin jäsenelle. Ruotsin viranomaiset ovat tiedottaneet komissiolle Ruotsin opintolainajärjestelmän uudistuksesta. Uusi opintotukilaki (Studiestödslag, 1999:1395) tulee voimaan 1. heinäkuuta 2001. Uuden järjestelmän mukaisesti kaikkia henkilöitä, joiden on maksettava takaisin opintolainaa, kohdellaan samalla tavalla riippumatta siitä, asuvatko he Ruotsissa vai ulkomailla. Henkilöt, joilla on takaisin maksamattomia vanhan opintotukilain (1973:349) mukaisia lainoja, voivat 1. heinäkuuta 2001 jälkeen pyytää, että heidän lainansa takaisinmaksuun sovelletaan uuden opintotukilain (1999:1395) säännöksiä. Komissio on pyytänyt Ruotsin viranomaisia toimittamaan tietoa uudistuksen vaikutuksista ulkomailla työskenteleviin ja asuviin henkilöihin, joilla on takaisin maksamattomia vanhan opiskelijaetuuksia koskevan lain mukaisia lainoja. Komissio arvioi tilanteen näiden tietojen perusteella ja päättää sitten, ovatko viralliset menettelyt tarpeen.