ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2803/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Euroopan komission Ateenassa sijaitsevan edustuston paikalliset virkamiehet Euroopan komission Ateenassa sijaitseva edustusto on käyttänyt jo vuosien ajan paikallista henkilökuntaa (local staff) tyydyttääkseen Kreikan-edustustonsa toiminnan synnyttämät tarpeet. Pyytäisin saada tietää Euroopan komissiolta: 1. Kuka määrittelee Ateenan edustuston paikallisille virkamiehille maksettavan kuukausipalkan suuruuden? 2. Minkä perusteiden nojalla tämän korvauksen suuruudesta päätetään? 3. Millainen on näihin palkkoihin liittyvä palkkaluokkien asteikko? 4. Mitkä ovat näiden virkamiesten vakuutusjärjestelmää koskevat säännökset? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 1998) 1. ja 2. Ateenassa sijaitsevan edustuston paikallisten virkamiesten työehdot on vahvistettu 14. maaliskuuta 1997 annetulla komission säädöksellä, joka laadittiin Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavista palvelussuhteen ehdoista annetun asetuksen 79 artiklaan ja sitä seuraaviin artikloihin sisältyvien sääntöjen kehittämiseksi. Näitä säännöksiä tarkastellaan säännöllisin väliajoin Ateenassa työskentelevien paikallisten virkamiesten palkkojen mukauttamiseksi kyseisessä asetuksessa esitettyjen parametrien mukaisesti. Palkat on alunperin vahvistettu suhteessa paikallisiin työmarkkinoihin, ja niitä tarkistetaan julkisen ja yksityisen sektorin palkkakehityksen sekä kuluttajahintaindeksin perusteella. 3. Tällä hetkellä paikallisilla virkamiehillä on palkkaluokkia 21. 4. Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavista palvelussuhteen ehdoista annetun asetuksen 80 artiklan mukaisesti paikalliset virkamiehet kuuluvat kansalliseen vakuutusjärjestelmään, ja komissio hoitaa sille työnantajana kuuluvat maksut. Lisäksi paikalliseen järjestelmään kuuluu täydentävä sairaus-, työkyvyttömyys- ja työtapaturmavakuutus.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2107/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Ydinkokeet Aasiassa äskettäin tehtyjen ydinkokeiden jälkeen Turkin Pakistanin kanssa tekemä yhteistyö, joka liittyy maiden ydinohjelmiin, herättää suurta levottomuutta samoin kuin Turkin lisääntynyt toimeliaisuus ydinenergian alalla. Turkki sijoittaa ydinreaktoreita erittäin maanjäristysalttiille alueille (Akkuyu Turkissa). Lisäksi on ilmaistu huolestumista siitä, että Akkuyun reaktoreiden ainoa käyttötarkoitus ei ole sähkön tuottaminen vaan Turkin muuttaminen ydinasevallaksi. 1. Onko se - liittyen reaktoreiden rakentamiseen Akkuyuun - tietoinen niistä vaaroista, jotka mahdollinen voimakas maanjäristys aiheuttaa? 2. Voiko se käyttää kaikkia sillä olevia keinoja valvoakseen, ettei Turkki, tai etteivät muut valtiot, mahdollisesti tarjoa Pakistanille apua ydinaseiden valmistamisessa? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1998) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission vastaukseen parlamentin jäsenen Kaklamanisin esittämään kysymykseen E-1876/98(1). Komissiolla ei ole toimivaltaa reaktoreiden sijoituspaikkojen valinnan suhteen. Turkin viranomaiset ja erityisesti sen ydinvoima-alan sääntelyelin, Turkin atomienergiaviranomainen (TAEA), vastaavat sijoituspaikkojen valinnasta Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ohjeiden mukaisesti. Syynä siviilikäyttöön tarkoitetun Akkuyun ydinvoimalan rakentamiseen on lähivuosina odotettavissa oleva sähköntarpeen kasvu Turkissa. Yhteisön ja Turkin sopimussuhteet eivät anna yhteisölle mahdollisuutta tehdä yhteistyötä Turkin kanssa ydinvoima-alalla. Turkki on sopimuspuolena ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyssä sopimuksessa. Tässä yhteydessä IAEA:n tehtäviin kuuluu valvoa, ettei kyseinen maa ala käyttää rauhanomaiseen käyttöön tarkoitettua ydinvoimaa sotilaallisiin tarkoituksiin etenkään mahdollisissa suhteissaan kolmansiin maihin, jotka eivät ole allekirjoittaneet kyseistä sopimusta. Adanan alueella äskettäin sattuneen maanjäristyksen vuoksi Turkin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Akkuyuun rakennettavan voimalan turvallisuuden takaamiseksi on ryhdytty kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin. Paikalla ei vielä ole aloitettu rakennustöitä. Töistä vastaavan yrityksen nimi olisi pitänyt julkistaa elokuussa 1998. (1) Katso sivu 12.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2018/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) neuvostolle (29. kesäkuuta 1998) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus N:o 258/97 Voiko komissio selittää, miten asetuksen N:o 258/97(1) 8 artiklaan sisältyvät säännökset toimivat käytännössä? Erityisesti kysyn seuraavaa: - Millaista sanamuotoa suositellaan käytettäväksi, jotta kyetään noudattamaan 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan viimeiseen kohtaan sisältyvää määräystä, jossa edellytetään, että merkinnöissä on oltava maininta sekä muutetuista ominaisuuksista että menetelmästä, jolla kyseiset ominaisuudet on saatu aikaan? - Millaisia kriteereitä sovelletaan arvioitaessa 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja seikkoja (erityiset terveyteen kohdistuvat vaikutukset ja eettinen epävarmuus) ja kuka näitä kriteereitä soveltaa? Vastaus (19. lokakuuta 1998) Perustamissopimuksen sääntöjen mukaisesti jäsenvaltiot laativat säännökset, joita tarvitaan sen direktiivin soveltamiseksi, johon kunnianarvoisa parlamentin jäsen viittaa, ja komissio huolehtii mainitusta soveltamisesta yhteisöjen tuomioistuimen mahdollisessa valvonnassa. (1) EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2333/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Ajoneuvojen rekisterimaksu Onko komissio tietoinen siitä, että Irlannissa on määrätty rekisterimaksu muista jäsenvaltioista tuotaville käytetyille ajoneuvoille? Irlannin veroviranomaiset ovat laskeneet maksut nimellisarvosta, joka on aina suurempi kuin markkina-arvo. Onko komissio yhtä mieltä siitä, että tällainen maksu on yhteismarkkinoiden periaatteiden vastainen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Komissio on tietoinen Irlannissa käytetyille autoille määrätystä rekisterimaksusta. Yleensä rekisteröintimaksu peritään Irlannissa ajoneuvon ensimmäisen rekisteröinnin yhteydessä prosenttina vähittäismyyntiarvosta, joka sisältää arvonlisäveron (myyntihinta avoimilla markkinoilla). Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan, joka vahvistettiin 23. lokakuuta 1997 annetulla yhteisöjen tuomioistuimen tuomiolla asiassa C-375/95 (komissio vastaan Kreikka), käytettyjen ajoneuvojen rekisterimaksu lasketaan ajoneuvon nykyisen arvon mukaan, jolloin ajoneuvon todellinen arvonalennus otetaan huomioon. Pysyvästi toisesta jäsenvaltiosta tuotujen ajoneuvojen osalta verotusjärjestelmää voidaan pitää EU:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisena, jos sen voidaan osoittaa olevan sellainen, ettei maahantuotuja tuotteita veroteta raskaammin kuin kotimaisia tuotteita eli ettei se missään olosuhteissa vaikuta syrjivästi. Toisin sanoen EU:n perustamissopimuksen 95 artiklaa rikotaan silloin, kun maahantuodun tuotteen ja samanalaisen kotimaisen tuotteen verotus lasketaan eri kriteereja noudattaen eri tavalla ja sen seurauksena maahantuodulle tuotteelle määrätään korkeampi vero. Maahantuotujen käytettyjen autojen arvoa olisi sen vuoksi verrattava Irlannissa myytävinä olevien autojen arvoon. Irlannissa myytävinä olevien autojen jälleenmyyntihinta sisältää jäännösosan verosta, joka maksettiin autoa ensimmäisen kerran Irlannissa rekisteröitäessä (yleensä auton ollessa uusi). Näin ollen kuvitteellisen arvon verotusperustan laskennasta annettujen tietojen perusteella on vaikea päätellä, onko maahantuotujen käytettyjen autojen rekisteröintimaksua Irlannissa pidettävä edellä mainittujen perusperiaatteiden vastaisena. Jos arvoisalla parlamentin jäsenellä on tietoa asiaa koskevista tapauksista, komissio tutkii ne mielellään ja ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin, jos yhteisön lainsäädännön periaatteita todetaan rikotun. Komissio teki aiheesta äskettäin ehdotuksen neuvoston direktiiviksi(1), jolla pyritään muuttamaan nykyistä yhteisön lainsäädäntöä ja parantamaan henkilöiden ja ajoneuvojen vapaata liikkuvuutta. Direktiivissä ehdotetaan, että jäsenvaltiot eivät määräisi rekisteröintimaksuja niiden alueelle tuoduille ajoneuvoille, jos henkilö muuttaa asuinpaikkaansa jäsenvaltiosta toiseen. (1) EYVL C 108, 7.4.1998.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2637/98 esittäjä(t): Otto von Habsburg (PPE) , Hiltrud Breyer (V) , Charles Goerens (ELDR) , Klaus-Heiner Lehne (PPE) , Claudia Roth (V) , Wilmya Zimmermann (PSE) ja Karl Habsburg-Lothringen (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Bulgarian ja Romanian viisumipakko 1. Kuinka komission mielestä Bulgarian ja Romanian lähentäminen Euroopan unioniin sopii yhteen näiden valtioiden kansalaisille asetetun viisumipakon kanssa? 2. Tunteeko komissio Bulgarian ja Romanian kansalaisille asetetut osin kohtuuttomat vaatimukset viisumin saamiseksi Euroopan unionin jäsenvaltioihin? Aikooko komissio helpottaa näitä vaatimuksia ja edellytyksiä viisumin saamiseksi ja poistaa ne lähitulevaisuudessa? 3. Pitääkö komissio kyseisten valtioiden romanivähemmistöä esteenä sille, että nämä valtiot poistetaan EY:n perustamissopimuksen 100 c artiklassa mainitusta yhteisestä luettelosta? Jos pitää, miksi? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3069/98 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (9. lokakuuta 1998) Aihe: Kädelliset Kuinka komissio suhtautuu siihen, että EU:n määrärahoja käytetään kädellisillä tehtäviin kokeisiin? Miten paljon EU:n varoja on käytetty kädellisillä tehtäviin kokeisiin vuosina 1996, 1997 ja 1998 (tähänastinen tilanne)? Kuinka monta kädellistä näissä kokeissa on käytetty?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1372/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Ammattijärjestöt ja kalanviljelylaitokset Kalanviljelylaitosten kehittyminen Kreikassa on ollut ilmiömäistä. Erityisesti Länsi-Kreikassa sikäläiset alan yritykset työllistävät yli tuhat työntekijää. Ammattijärjestöjen, erityisesti Mesolongin työläiskeskuksen, ponnistelujen tuloksena on perustettu myös ammattijärjestö, jonka tavoitteena on aikaansaada näiden työntekijöiden järjestäytyminen alueella, joka ulottuu Mesolongista Igoumenitsaan. Kuitenkin ammattijärjestöt ovat jatkuvasti esittäneet minulle valituksia työnantajien käytännöistä, joilla pyritään painostamaan työntekijöitä, jotta he peruisivat uuden ammattijärjestön perustamisasiakirjaan antamansa allekirjoituksen tai eivät liittyisi tähän järjestöön. Muutamia tällaisia tapauksia olin henkilökohtaisesti toteamassa käydessäni paikan päällä vierailulla. Komissiolta kysytään, ovatko tällaiset käytännöt sopusoinnussa yhteisön politiikan perusperiaatteiden, sosiaalisen peruskirjan ja perussopimusten muiden määräysten kanssa ja katsooko se tarkoituksenmukaiseksi pyytää kreikkalaisia viranomaisia huolehtimaan siitä, että niitä kunnioitetaan myös tässä nimenomaisessa tapauksessa? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) Järjestäytymisoikeutta koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ei ole. Itse asiassa sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa, joka on määrä sisällyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 137 artiklaan, todetaan selvästi, että kyseisen artiklan määräykset eivät koske muun muassa järjestäytymisoikeutta.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1189/98 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Henkilökunnan sijoittaminen Kuinka monella PO XVII:n kaikkien yksikköjen henkilökunnasta on sama kansalaisuus kuin pääosastosta vastaavalla komissaarilla? Kuinka tämä on verrannollinen komissaarin kansalaisuuden omaavan henkilökunnan lukumäärän kanssa komissiossa kaiken kaikkiaan? Kuinka monta komissaarin kansalaisuuden omaavaa henkilöä on palkattu PO XVII:nteen vuoden 1995 alusta lähtien ja kuinka tämä on verrannollinen tämän kansalaisuuden omaavan henkilökunnan palkkaukseen kokonaisuudessaan vuodesta 1995 lähtien? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 1998) Energian pääosaston (PO XVII) henkilökunnasta oli 1. huhtikuuta 1998 arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisessa kysymyksessään mainitsemaa kansalaisuutta seuraavasti: Ura-alue A 191 täytetystä toimesta 24 Ura-alue B 183 täytetystä toimesta 10 Ura-alue C 133 täytetystä toimesta 7 Yhteensä 507 täytetystä toimesta 41 Tilanne koko komissiossa on seuraava: Ura-alue A 6007 täytetystä toimesta 341 Ura-alue B 3564 täytetystä toimesta 131 Ura-alue C 5642 täytetystä toimesta 200 Ura-alue D 842 täytetystä toimesta 32 Kielten virkaryhmä LA 1889 täytetystä toimesta 145 Yhteensä 17961 täytetystä toimesta 849 Vuoden 1995 alusta Energian pääosasto on ottanut palvelukseensa 9 tätä kansalaisuutta olevaa virkamiestä ja muuta työntekijää. Vuodesta 1995 lähtien koko komission palvelukseen on otettu 138 tätä kansalaisuutta olevaa virkamiestä ja muuta työntekijää (57 A; 23 B; 23 C; 3 D; 32 LA).
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2036/98 esittäjä(t): Klaus Hänsch (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevaan Duisburgiin jaetut EU-määrärahat Voiko komissio kertoa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevalle Duisburgin kaupungille myönnetyistä EU-määrärahoista seuraavaa: 1. Duisburgin kaupungille vuodesta 1994 lähtien myönnettyjen EU:n rakennemäärärahojen määrä ja niiden jakautuminen joko yksittäisten rahastojen mukaisesti tai erilaisten yhteisöohjelmien ja -aloitteiden mukaisesti sekä niiden EU-määrärahojen määrä, joita on myönnetty - suorana tukena - kaupungin yliopistoille, tutkimuslaitoksille, yrityksille ja muille toimijoille tai pilottihankkeisiin ja erilaisiin toimiin muiden budjettikohtien mukaisesti? 2. Tällaisten varojen avulla luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2329/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Echelon-verkko Euroopan parlamentin asiakirjassa (jonka STOA on julkaissut) mainitaan, että on perustettu Echelon-niminen teollisuusvakoilun telemaattinen verkko, jossa ovat mukana talouden alalla tärkeimmät EU:n kilpailijamaat (USA, Kanada jne.) sekä Iso-Britannia. Tässä asiakirjassa mainitaan, että kyseinen verkko ei rajoitu vain yritysten seurantaan vaan on laajentanut "jalon" toimintansa myös hallitusten ja kaikentyyppisten järjestöjen seurantaan. Asia on erityisen vakava ja synnyttää oikeutettuja kysymyksiä mahdollisuudesta seurata EU:n kansalaisiakin ja näin ollen loukata heidän yksityiselämäänsä. Pyytäisin saada tietää Euroopan komissiolta: Mikä on sen kanta edellä mainitun verkon kautta tapahtuvaan laajamittaiseen vakoiluun, joka vääristää vapaata kilpailua, vaarantaa kansalaisten yksityisyyden suojan ja merkitsee Ison-Britannian taholta provosointia, koska sen mukanaolo tällaisessa muita unionin maita vakoilevassa verkossa on täysin vastoin unionin jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Lucio Maniscon esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1776/98(1). (1) Katso sivu 90.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1512/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Arkeologiset löydökset Roomassa Portuensen alueella Paikallisen lehdistön tietojen mukaan eräs yksityinen yritys on Portuensen alueella Roomassa alkanut pelkästään "rakennustyömaalle johtavan väliaikaisen väylän rakentamiselle" Rooman aluehallitukselta saamansa luvan turvin rakentaa tietä kunnan omistamalle maalle alueella, jossa on aiemminkin tehty luvattomia rakennustöitä. Tietyömaan kaivauksissa alueelta löydettiin hiljattain kallisarvoisia antiikkisia mosaiikkeja, antiikkinen sarkofagi sekä Claudiuksen aikaisen akveduktin maanalaisia raunioita. Nämä merkittävät löydökset on välittömästi salattu ja suuri osa niistä on varastettu. Voiko komissio ilmoittaa, 1. Onko sen mielestä tarpeen pyytää Italian viranomaisia ryhtymään toimenpiteisiin merkittävien arkeologisten löydösten tuhoamisen estämiseksi? 2. Onko arkkitehtuuriperinnön suojelusta erityistä direktiiviä? Mikäli sellainen on, onko Italia sisällyttänyt sen kokonaisuudessaan omaan kansalliseen lainsäädäntöönsä? 3. Onko komissiolla tätä asiaa koskevia tutkimuksia ja asiakirjoja? 4. Mikä on sen yleisnäkemys tästä kysymyksestä? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 1998) Yhteisössä ei ole säädetty direktiiviä arkeologisten löydösten suojelemisesta. Niin ollen komissiolla ei tässä tapauksessa ole minkäänlaista oikeudellista perustaa puuttua asiaan suoraan. Kulttuuriesineiden suojelu kuuluu nimittäin jäsenvaltioiden kansallisten tai alueellisten viranomaisten toimivaltaan. Komissio on aikaisemmin tukenut mallihankkeita, jotka ovat liittyneet muun muassa arkeologiaan. Nykyisin tällaisia hankkeita tuetaan Rafael-ohjelman puitteissa. Näillä hankkeilla ei kuitenkaan ole mitään yhteyttä arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen mainitseman tapauksen kanssa. Komissio on pahoillaan kyseisistä tapahtumista ja toivoo, että jatkossa noudatetaan ehdottoman tarkasti Italian lainsäädäntöä ja erityisesti 1. kesäkuuta 1939 säädettyä lakia N:o 1089, jolla on jo yli kuudenkymmenen vuoden ajan suojeltu maan poikkeuksellista kulttuuriperintöä.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1390/98 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Vammaiset ja ehdotus rakennerahastojen säännöiksi Tyytyväisenä siihen, että komission ehdotuksessa rakennerahastojen säännöiksi vaaditaan nimenomaisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia naisille, kysyn miksi komissio ei sisällyttänyt ehdotukseen vastaavaa vaatimusta vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista? Onko komissio yhtä mieltä siitä, että jos Euroopan unioni suhtautuu vakavasti läpäisyperiaatteen (mainstreaming) toteuttamiseen ohjelmissaan vammaisuuden osalta, on tärkeää, että tämä vaatimus esitetään jäsenvaltioille mahdollisimman selvästi? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen esittää samassa yhteydessä kaksi politiikkaan liittyvää tavoitetta, jotka molemmat ovat keskeisiä rakennerahastojen tavoitteiden ja toiminnan kannalta. Ne on kuitenkin erotettava toisistaan lainsäädännöllisistä ja poliittisista syistä. Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvät velvoitteet perustuvat EY:n perustamissopimuksen erityisiin oikeudellisiin vaatimuksiin, joita vahvistetaan lisää Amsterdamin sopimuksella. Tämä koskee erityisesti niitä määräyksiä, jotka liittyvät tasa-arvoon työmarkkinoilla sekä kohteluun työpaikalla. Lisäksi Amsterdamin sopimuksen uudessa 13 artiklassa annetaan neuvostolle valtuudet toteuttaa tarvittavia toimia vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Lisäksi yleissopimuksiin tulee uusia yleisiä määräyksiä, joilla pyritään torjumaan heikossa asemassa olevien ryhmien syrjäytymistä työmarkkinoilta. Näihin määräyksiin sisältyy myös vammaisia koskeva määräys. Komissio perustaa toimintansa tällä alalla jo saatuun hyvään menestykseen ja tunnustaa, että vammaisille on annettava selkeästi etusija syrjäytymisen torjuntaan tähtäävissä toimissa. Komissio ottaa tämän näkemyksen huomioon ohjelmien suunnittelua, toteutusta, seurantaa ja arviointia koskevissa ohjeissaan pannessaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa rakennerahastoja täytäntöön.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1702/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Eurooppalaiset yritysviikot Euroopan unionin pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi tehtävää kolmatta monivuotista ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa neuvoston asetukseksi kiinnitetään erityistä huomiota eurooppalaisten yritysviikkojen järjestämiseen. Aloite auttaa epäilemättä pk-yrityksiä eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään omia strategioitaan varsinkin parantamalla tietopalveluita. Voiko komissio ilmoittaa arvionsa järjestettyjen eurooppalaisten yritysviikkojen onnistumisesta ja miten se aikoo konkreettisesti auttaa ja kannustaa järjestäjiä edelleen kehittämään näitä viikkoja ja onko tällaisille yritystapahtumille määritelty erityiset puitteet? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (15. heinäkuuta 1998) Euroopan yritysviikko on järjestetty tähän mennessä kaksi kertaa. Ensimmäisellä maaliskuussa 1992 järjestetyllä viikolla käsiteltiin pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) tukemiseksi tarkoitettuja yhteisön välineitä vuoteen 1993 valmistautumisen kannalta. Toisen lokakuussa 1993 järjestetyn viikon teemana oli pk-yritys sisämarkkinoiden liikkeellepanevana voimana. Näiden viikkojen aikana järjestettiin lähes 2 500 tilaisuutta (lehdistökonferensseja, videokonferensseja, pyöreän pöydän keskusteluja, koulutusta, messuja, avointen ovien päiviä) vuoden 1992 yritysviikon yhteydessä 400:ssa ja vuoden 1993 yritysviikon yhteydessä 600:ssa Euroopan kaupungissa. Tilaisuuksien järjestäjinä toimivat tietoverkon (eurotietokeskukset) ja yritysten yhteistyöverkon (Business Cooperation Network BC-NET) jäsenet sekä komission perustamat BRE-toimistot. Nämä kaksi viikkoa antoivat mahdollisuuden saavuttaa noin 60 000 yritysjohtajaa ja antaa heille suoraan tietoa. Yritysviikkoja käsiteltiin laajasti myös tiedotusvälineissä. Ne ovat lisäksi vaikuttaneet voimakkaasti komission verkkojen dynaamisuuteen sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja kaikkien yritysmaailmassa toimivien organisaatioiden osallistumiseen. Näiden kahden tapahtuman tuloksia koskevat tiedot toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle. Tämän jälkeen eurotietokeskukset järjestivät yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille kohdistettuja tiedotuskampanjoita aiheista, jotka koskivat standardisointia ja varmentamista, euroa, tietoyhteiskuntaa sekä työterveyttä, työturvallisuutta ja työhygieniaa. Komissio tutkii tällä hetkellä mahdollisuutta järjestää yritysjohtajille tarkoitettuja tilaisuuksia, jotka liittyvät kolmannen vuosituhannen haasteisiin (siirtyminen vuoteen 2000). Näiden ajankohtaisia aiheita käsittelevien tilaisuuksien pitäisi saada vaikutteita menestymiskokemuksista ja koota yhteen kaikki paikalliset osapuolet, jotka ovat tekemisissä yritysten kehittämisen ja työpaikkojen luomisen kanssa.