ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1784/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Kohdunkaulan syövän tutkimus EU:ssa.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0101 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1784/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (24. kesäkuuta 2002) Aihe: Kohdunkaulan syövän tutkimus EU:ssa Uudessa terveyden toimintaohjelmassa ei enää mainita SANCO:a (kansanterveydestä vastaavaa pääosastoa) eikä syövän tutkiminen ole enää sen tavoitteiden joukossa. Vanhoja tavoitteita on yksinkertaisesti poistettu. Miten syövän tutkimus sisällytetään tähän uuteen ja laaja-alaisempaan lähestymistapaan? Miten komissio aikoo huolehtia siitä, että nykyisten ohjelmien jatkaminen voidaan turvata myös tulevaisuudessa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (20. elokuuta 2002) Vaikka uudessa kansanterveysalan toimintaohjelmassa ei nimenomaisesti mainita kohdunkaulasyövän seulontatutkimusta eli kohdunkaulasyövän aiheuttaman kuolleisuuden sekundaarista ennaltaehkäisyä erillisenä tavoitteena, on selvää, että syöpä (muun muassa kohdunkaulasyöpä) kuuluu niihin merkittäviin sairauksiin, joita käsitellään toimintaohjelman liitteessä olevassa 3 kohdassa Edistetään terveyttä ja ehkäistään tauteja terveyden taustatekijöihin vaikuttamalla kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen yhteydessä(1) sekä toimintaohjelman liitteessä olevan 1 kohdan tavoitteissa 1.2 ja 1.7. Kohdunkaulasyövän seulontatutkimus on kuitenkin vain yksi esimerkki sairauden varhaisesta havaitsemisesta. Kansanterveysalan uudessa toimintaohjelmassa pyritäänkin hyödyntämään parhaita toimintatapoja, joita on kehitetty nykyisissä kansanterveysohjelmissa monille sairauksille, muun muassa rintasyövälle. Tällä tavoin pyritään parantamaan seulontatutkimuksia ja laajentamaan niitä mahdollisuuksien mukaan muihinkin sairauksiin kaikkialla Euroopassa. (1) PE-CONS 3627/02.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1362/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Rahanpesun vastaisen toimintaryhmän (FATF) kokous Uudessa-Seelannissa 19.—20. marraskuuta 2001.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1362/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (14. toukokuuta 2002) Aihe: Rahanpesun vastaisen toimintaryhmän (FATF) kokous Uudessa-Seelannissa 19.20. marraskuuta 2001 Miksi komissio ei osallistunut Wellingtonissa (Uusi-Seelanti) 19.20. marraskuuta 2001 järjestettyyn kahdeksanteen FATF-kokoukseen, vaikka se on FATF:n jäsen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2002) Komissio pitää jäsenyyttään rahanpesun vastaisessa toimintaryhmässä (FATF) erittäin tärkeänä ja aikoo ottaa aktiivisesti osaa kaikkiin FATF:n kokouksiin. Samaan aikaan rajalliset resurssit ja työpaineet kuitenkin joskus estävät komissiota osallistumasta joihinkin kokouksiin. Näin kävi Uudessa-Seelannissa marraskuussa 2001 järjestetyn kokouksen kohdalla. FATF:n vuosittainen suunnittelukokous kerää yhteen lähinnä lainsäädännön täytäntöönpanon asiantuntijoita sekä sääntelyviranomaisia eri jäsenvaltioista. Kokous toimii foorumina rahanpesun vastaisista käytännön toimista vastaavien viranomaisten väliselle kokemusten ja asiantuntemuksen vaihdolle. Komissiolla ei ole tiedossa erityisiä rahanpesutapauksia, joista sillä olisi raportoitavaa. Se on kuitenkin edelleen hyvin kiinnostunut FATF:n jäsenten käsittelemistä aiheista ja näiden raportoimista suuntauksista. FATF:n jäsenenä komissio saa käyttöönsä ja on tutkinut kaikki ennen kokouksia laaditut yksityiskohtaiset aineistot. Kokouksen lopullinen raportti on nyt yleisesti saatavilla oleva asiakirja FATF:n verkkosivuilla osoitteessa http://www.fatf-gafi.org.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1417/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Epäoikeudenmukaista valtiontukea koskevat tutkimukset unionissa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0052 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1417/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: Epäoikeudenmukaista valtiontukea koskevat tutkimukset unionissa Komissio on jälleen ilmoittanut, että se aloittaa viralliset tutkimukset siitä, millä tavoin Belgia suosii näkyvästi yrityksiä valtiontuella. Eräs viimeisimmistä tapauksista koskee Belgian verottajan yhdysvaltalaisiin yrityksiin kohdistamaa verotusta. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta tutkimusta se on jo aloittanut Belgiaan sijoittautuneiden yritysten perustelemattomasta valtiontuesta? Kuinka monta tätä koskevaa tutkimusta on saatu päätökseen? Kuinka monessa näistä tapauksista Belgian valtio todettiin syylliseksi perusteettoman valtionavun antamiseen? Mihin toimiin komissio ryhtyi rikkomusten seurauksena? Kuinka monta tutkimusta on vielä kesken? Voiko komissio ilmoittaa samat tiedot muista 14 jäsenvaltiosta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Lisääntyvien tietopyyntöjen vuoksi komissio otti vuonna 2001 käyttöön kaksi uutta valtiontuen avoimuuteen liittyvää välinettä. Ensimmäinen on valtiontukirekisteri, joka sisältää yksityiskohtaista tietoa kaikista komission tekemistä valtiontukipäätöksistä. Siinä mainitaan jokaisen jäsenvaltion osalta tuen laji, ilmoitus siitä, onko kyseessä yksittäinen tuki vai tukiohjelma, tuen tarkoitus ja sen muoto, alat, joille tukea myönnetään, tukiohjelman kesto ja komission päätöksen luonne (myönteinen, kielteinen vai ehdollinen päätös jne.). Rekisterissä on myös linkkejä lehdistötiedotteisiin ja valtiontukipäätösten teksteihin, jotka on hiljattain julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Toinen väline on valtiontukien tulostaulu, joka päivitetään kahdesti vuodessa. Se on jaettu neljään osaan: Ensimmäisessä osassa keskitytään siihen, millä tavalla jäsenvaltiot vähentävät valtiontukea suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT). Toisessa osassa keskitytään siihen, kuinka jäsenvaltiot ovat suhteessa onnistuneet tuen uudelleenohjaamisessa tietyiltä aloilta horisontaalisiin tavoitteisiin. Kolmannessa osassa on tietoa komission ja jäsenvaltioiden käyttämistä valtiontuen valvontamenettelyistä. Neljännessä osassa puolestaan käsitellään valtiontuen roolia sisämarkkinoilla. Molempia välineitä voi tarkastella Internetin välityksellä seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0506/02 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle. Kivitystuomio Sudanissa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0011 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0506/02 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Kivitystuomio Sudanissa Human Rights Watch -järjestön tietojen mukaan 8. joulukuuta 2001 Etelä-Sudanissa sijaitsevan Nialan kaupungin rikostuomioistuin tuomitsi 18-vuotiaan, tuolloin raskaana olleen Abok Alfa Akokin aviorikoksen vuoksi kuolemaan, tuomioon täytäntöönpanotapana kivitys. Sitä vastoin miestä, jonka kanssa hänellä oli ollut seksuaalinen kontakti, ei tuomittu, koska hänen kohdallaan näyttö oli puutteellinen. Muistutettakoon, että Sudanin hallitus on ratifioinut poliittisia ja sosiaalisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen maaliskuussa 1986; tässä sopimuksessa kielletään raskaana olevan naisen tuomitseminen kuolemaan. Aikooko komissio painostaa Sudanin hallitusta, jotta se noudattaisi kansainvälisiä sitoumuksiaan, eikä panisi kivittämällä tehtävää kuolemanrangaistusta täytäntöön vaan oikeudenkäynti uusittaisiin laillisten menettelyjen mukaisesti, jotka takaavat Abok Alfa Akokille oikeudellisen edustuksen oikeudenkäynnissä ja sellaisen kielen käyttämisen, jota hän ymmärtää? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (5. huhtikuuta 2002) Komissio on toiminut tässä asiassa aktiivisesti Sudanissa olevan lähetystönsä välityksellä ja on ollut yhteydessä Sudanin viranomaisiin. Kansainvälisen yhteisön painostuksella on selvästi ollut vaikutusta. Eteläisen Darfurin muutoksenhakutuomioistuin kumosi kivittämällä toteutettavan kuolemantuomion ja palautti asian Nyalan alemman rikostuomioistuimen käsiteltäväksi, minkä seurauksena Abok Alfa Akok tuomittiin 75 raipaniskuun. Abok Alfa Akokin asianajaja on kuitenkin valittanut ylemmän oikeusasteen tuomioistuimeen, koska rangaistus pantiin täytäntöön välittömästi, joten Abok Alfa Akokilla ei ollut tilaisuutta saada oikeusapua eikä hän voinut käyttää valitusoikeuttaan. Toistaiseksi hänen asianajajansa ei ole saanut vastausta. Sudanin hallitus ratifioi kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (CCPR) maaliskuussa 1976. Sudan ei ole kuitenkaan vielä ratifioinut CCPR:n toista valinnaista pöytäkirjaa kuolemanrangaistuksen kumoamisesta. Komissio jatkaa Sudanin kansainvälisten velvoitteiden noudattamisen seuraamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2379/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Kuolemanrangaistus.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2379/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (2. elokuuta 2002) Aihe: Kuolemanrangaistus Voiko komissio toimittaa yksityiskohtaiset tiedot kuolemanrangaistusta koskevista vetoomuksista, joita EU on esittänyt tai aikoo esittää Yhdysvaltain hallitukselle? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 2002) Euroopan unioni on esittänyt näkemyksiään kuolemanrangaistuksesta Yhdysvalloille monissa eri yhteyksissä. Viimeisin yleinen vetoomus asiassa toteutettiin helmikuussa 2000, jolloin unioni kehotti Yhdysvaltoja keskeyttämään kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon, tavoitteena sen poistaminen kokonaan. Unioni kehotti voimakkaasti Yhdysvaltoja luopumaan varaumastaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (ICCPR) 6 artiklaa kohtaan; kyseisellä artiklalla pyritään kieltämään kuolemanrangaistuksen langettaminen alaikäisille. Lisäksi unioni kehotti Yhdysvaltoja kunnioittamaan useissa kansainvälisissä asiakirjoissa määrättyjä tiukkoja edellytyksiä sen suhteen, milloin kuolemanrangaistusta voidaan käyttää. Samoin unioni on useissa yksittäisissä tapauksissa osoittanut sitoutumisensa kuolemanrangaistuksen poistamiseksi Yhdysvalloista. Näihin toimiin on kuulunut amicus curiae -näkökantojen toimittaminen Yhdysvaltojen korkeimmalle oikeudelle sekä kirjeitä kuvernööreille ja kuolemanrangaistustapauksia käsitteleville vetoomuselimille (Boards of Pardons and Paroles). Kattava luettelo viimeaikaisista unionin Yhdysvalloille esittämistä näkemyksistä yksittäisissä tapauksissa, joissa on vaadittu käytettäväksi kuolemanrangaistusta, on saatavilla komission Washingtonin-lähetystön Internet-sivuilta(1). Unioni ottaa myös säännöllisesti esille kuolemanrangaistuksen käytön kahdenvälisissä yhteyksissään Yhdysvaltojen hallintoon uuden transatlanttisen toimintaohjelman yhteydessä sekä kahdesti vuodessa järjestettävissä, ihmisoikeusasioita käsittelevissä troikan kokouksissa Yhdysvaltojen kanssa. (1) http://www.eurunion.org/legislat/DeathPenalty/deathpenhome.htm ActiononUSDeathRowCases.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2204/02 esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle. Sananvapaus ja Internet.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2204/02 esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle (22. heinäkuuta 2002) Aihe: Sananvapaus ja Internet Vatikaanivaltiossa ilmestyvässä Osservatore Romano -päivälehdessä julkaistiin 25. lokakuuta 2000 artikkeli, joka koski Internet-sivuja, joilla oletetusti syyllistytään jumalanpilkkaan. Tutkittuaan asiaa kyseisen lehtiartikkelin johdosta noin kahden vuoden ajan Italian talouspoliisi, Guardia di Finanza, päätti viiden Yhdysvalloista käsin laaditun Internet-sivun sulkemisesta. Katsooko komissio, että edellä mainitut toimet ovat vastoin sananvapauden periaatetta, joka taataan ihmisoikeuksia koskevissa kansainvälisissä sopimuksissa ja erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 7 artiklassa sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa? Jos komissio on sitä mieltä, mihin toimiin se aikoo ryhtyä? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2002) Sananvapaus tunnustetaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 10 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklassa, kuten parlamentin jäsen mainitsee kysymyksessään. Kyseisissä asiakirjoissa määrätään kuitenkin, että tätä vapautta voidaan rajoittaa tietyin ehdoin. Mahdollisista rajoituksista on säädettävä lailla ja niiden on oltava demokraattisessa yhteiskunnassa hyväksytyn yleisen edun suojaamisen kannalta välttämättömiä toimenpiteitä. Ehtojen täyttymistä tarkastellaan tapauskohtaisesti. Kysyjä ei anna riittävästi tietoja mainitsemistaan Internet-sivustoista, jotta niiden ottaminen analysoitaviksi olisi perusteltua. Komissio seuraa tarkkaavaisesti Internetin välityksellä tapahtuvan viestinnän kehitystä ja hyväksyy tarvittaessa aiheellisia toimenpiteitä toimivaltansa sallimissa rajoissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2784/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Federal Mogul -yhtiön tehtaan sulkeminen — työpaikkojen siirto EU:n ehdokasvaltioihin.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2784/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (3. lokakuuta 2002) Aihe: Federal Mogul -yhtiön tehtaan sulkeminen työpaikkojen siirto EU:n ehdokasvaltioihin Tällä hetkellä Lounais-Englannissa Bridgewaterissa toimiva Federal Mogul -yhtiö työllistää 370 henkilöä. 20. elokuuta 2002 yhtiö ilmoitti, että Bridgewaterin tehdas suljettaisiin ja toiminta siirrettäisiin Puolaan tai Turkkiin tuotantokustannuksien vähentämiseksi. Puola ja Turkki ovat EU:n jäsenyyttä hakeneita maita. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tällaisissa tapauksissa, joissa työpaikkoja siirretään laajentuneen EU:n halvemmille alueille? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 2002) Vapaan ja avoimen markkinatalouden käsitteellä on keskeinen asema unionin toiminnassa. Tämä käsite sisältyy joulukuussa 1993 pidetyssä Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston kokouksessa sovittuihin liittymisperusteisiin. Näiden perusteiden lisäksi ehdokasmaihin kohdistuu myös jäsenyysvelvoitteita. Ehdokasmaiden on esimerkiksi saatettava yhteisön oikeudellinen ja institutionaalinen kehys eli säännöstö osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tämän toimen avulla talouselämän toimijoille pyritään takaamaan tasapuoliset toimintaolosuhteet laajentuneilla yhtenäismarkkinoilla. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin lähtökohtana on ajatus, että talouskasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus lujittavat toinen toisiaan ja että talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikka on saatettava asianmukaiseen tasapainoon keskenään niiden aktiivisen vuorovaikutuksen turvaamiseksi. Kaikkien ehdokasmaiden on liittymisen jälkeen sovellettava yhteisön säännöstöä eli siis myös sosiaalilainsäädännön alalla annettuja säädöksiä. Työmarkkinaosapuolilla on luonnollisesti ratkaiseva asema tässä yhteydessä. Tämän vuoksi komissio pyrkii edistämään työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua ehdokasmaissa. Lisäksi komissio kehotti työmarkkinaosapuolia osallistumaan muutoksen ennakointia ja hallintaa koskevaan vuoropuheluun yritysten uudelleenjärjestelyihin liittyviä sosiaalisia näkökohtia koskevan keskustelun vauhdittamiseksi. Yritysten uudelleen sijoittautumisen osalta komissio on sitä mieltä, että yritysten olisi päätöksiä tehdessään otettava aina huomioon päätösten mahdolliset vaikutukset työntekijöihin sekä muut sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset. Komissio korostaa tätä näkemystä äskettäin antamassaan tiedonannossa Yritysten sosiaalinen vastuu: elinkeinoelämän panos kestävään kehitykseen(1). (1) KOM(2002) 347 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2140/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Kenia.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2140/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Kenia Voisiko komissio kertoa, mitä Keniaa koskevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin vuoden 2000 talousarviosta? Mikä oli kyseiselle maalle myönnetyn tuen kokonaismäärä vuoden 2000 aikana kaikki kohteet huomioon ottaen? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0660/02

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(8. maaliskuuta 2002)

Aihe: Sosiaalisen integraation sisällyttäminen globalisaatioprosessiin

Neuvosto vahvisti Dohan ministerikokouksen jälkeen unionin sitoumuksen tukea sosiaalisen integraation sisällyttämistä globalisaatioprosessiin. Tätä varten se kehotti komissiota jatkamaan ja tehostamaan toimiaan Maailman kauppajärjestön vakuuttamiseksi siitä, että globalisaatioprosessin ei pitäisi myötävaikuttaa ainoastaan kauppaan ja hyvinvointiin vaan myös maailmanlaajuiseen sosiaaliseen kehitykseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä luodakseen vuoropuhelun Maailman kauppajärjestön ja Kansainvälisen työjärjestön välille?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2002)

Perustyönormien ja sosiaalisen kehityksen edistäminen globalisaatiokehityksen yhteydessä on komissiolle erittäin tärkeätä, kuten todetaan myös sen tiedonannossa Perustyönormien edistäminen ja työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmän kehittäminen maailmanlaajuistumisen yhteydessä(1). Komissio esitti tiedonannossaan kattavan strategian perustyönormien edistämiseksi ja ehdotti toteutettavaksi toimia sekä Euroopan tasolla että kansainvälisesti, niin yksityisten kuin julkistenkin toimijoiden tasolla ja kaikkien politiikkojen aloilla: sosiaali-, ulkosuhde-, kehitys- ja kauppapolitiikassa.

Tiedonannon keskeisiin tavoitteisiin kuului työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan maailmanlaajuisen ohjausjärjestelmän vahvistaminen, jossa on keskeisellä sijalla Maailman kauppajärjestön (WTO) ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yhteistyön ja vuoropuhelun lisääminen. Koska kehitysnäkökohdilla on suuri merkitys globalisaatiokehityksen sosiaalisessa ulottuvuudessa, komissio ehdottaa, että vahvistettuun yhteistyöhön osallistuisivat myös asianomaiset kehitysjärjestöt, muiden muassa YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi (UNCTAD), Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF).

Vaikka Dohan kokouksen tulos olikin melko vaatimaton perustyönormien suhteen, se on kuitenkin hyvä perusta edistykselle tulevaisuudessa, koska kokouksessa vahvistettiin sitoutuminen perustyönormeihin sekä WTO:n ja ILO:n yhteistyön tarve. Komissio edistää sitoumuksen toteuttamista suorissa yhteyksissään kyseisiin kahteen järjestöön kannustamalla näitä läheisempään yhteistyöhön samoin kuin kansainvälisissä yhteyksissä, esimerkiksi esittämällä, että äskettäin perustettu ILO:n globalisaation sosiaalisen ulottuvuuden maailmankomissio kutsuisi toimintaansa mukaan muitakin järjestöjä ja käyttäisi hyödykseen niiden kokemusta. Komission pyrkimysten jälkeen WTO onkin kiinnostunut ILO:n globalisaation sosiaalisen ulottuvuuden työryhmän toiminnasta ja osallistunut siihen sihteeristönsä laatimalla kaupan vapauttamista ja työllisyyttä koskevalla asiakirjalla, josta keskusteltiin 18.19. maaliskuuta 2002. Komissio aikoo jatkaa pyrkimyksiään alalla WTO:n ja ILO:n yhteyksien vahvistamiseksi auttaen näin edistämään perustyönormien omaksumista ja työolosuhteiden parantamista globalisaation yhteydessä.

(1) KOM(2001) 416 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1673/02 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE), Charles Tannock (PPE-DE)ja Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Seigniorage-voitto.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1673/02 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE), Charles Tannock (PPE-DE)ja Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (12. kesäkuuta 2002) Aihe: Seigniorage-voitto Mikä on ollut seigniorage-voiton vaikutus kansallisiin rahavaroihin jäsenvaltioissa, jotka ovat omaksuneet euron? Onko neuvostolla arvioita seigniorage-voittoon liittyvistä rahoituskuluista tai hyödyistä Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jos se liittyy euroon? Vastaus (16.19. joulukuuta 2002) Sen jälkeen kun euroon osallistuvat jäsenvaltiot ottivat euron käyttöön, rahoitustulo, jonka ne aiemmin saivat kansallisista valuutoistaan (seigniorage-tulo), on siirretty Euroopan keskuspankille. Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ja Euroopan keskuspankin (EKP) perussäännön 33 artiklan mukaisesti kyseinen rahoitustulo lisätään EKP:n nettovoittoon tai -tappioon. Nettovoiton osalta 33 artiklassa määrätään, että voitto, joka jää jäljelle, kun vähennetään EKP:n yleisrahastoon siirrettävä summa, jaetaan kansallisille keskuspankeille, jotka ovat EKP:n osakkaita maksamiensa osakkeiden perusteella. Kolmena vuonna, vuosina 19992001, kansallisista liikkeeseen laskettavista seteleistä saatavaa seigniorage-tuloa ei kuitenkaan yhdistetty ja jaettu. Neuvostolla ei tällä hetkellä ole käytettävissään muita arviointitietoja kysymykseen vastaamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2399/02 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Lainsäädäntö ilma-aseiden myynnin kieltämiseksi alle 18-vuotiaille.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2399/02 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (5. elokuuta 2002) Aihe: Lainsäädäntö ilma-aseiden myynnin kieltämiseksi alle 18-vuotiaille Voiko komissio harkita edistävänsä kansalaisten terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi lainsäädäntöä, jolla kiellettäisiin ilmakiväärien ja -pistoolien markkinoille saattaminen niiden myymiseksi alle 18-vuotiaille nuorille henkilöille? Jos komissio ei aio edistää edellä mainittua asiaa koskevaa lainsäädäntöä, niin miksei? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 2002) Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18 päivänä kesäkuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/477/ETY(1) ei sisällä ilmakiväärejä ja -pistooleja koskevaa säännöstä. Tämä seikka ei kuitenkaan estä jäsenvaltioita sisällyttämästä tai hyväksymästä omaan sisäiseen lainsäädäntöönsä rajoittavia säännöksiä, joilla määrätään tämäntyyppisten kiväärien ja pistoolien hankintaehdoista. Jäsenvaltioiden ja eturyhmien kuulemisessa, joka suoritettiin osana direktiivin 91/477/ETY tarkistusmenettelyä, ei myöskään tullut esille tarvetta yhdenmukaistamiseen yhteisön tasolla siltä osin kuin arvoisa parlamentin jäsen mainitsi. (1) EYVL L 256, 13.9.1991.