KIRJALLINEN KYSYMYS E-1638/99 esittäjä(t): Efstratios Korakas (GUE/NGL) komissiolle. YMP:n tuhoisat seuraukset ja tarve muuttaa tätä politiikkaa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0012 - 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1638/99 esittäjä(t): Efstratios Korakas (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: YMP:n tuhoisat seuraukset ja tarve muuttaa tätä politiikkaa YMP:n uudistaminen, joka toteutettiin Maastrichtin sopimuksen yhteydessä, ja Agenda 2000, jota toteutetaan vuoteen 2006 asti, hidastavat suuresti maatalouden kehitystahtia sopeuttaakseen sen WTO:n (Maailman kauppajärjestön) ja EMU:n muovaamien markkinoiden ehtoihin. Tämä maatalouden kehitysvauhdin hidastuminen on aiheuttanut työllisyyden vähentymisen maatalouden piirissä ja pienten ja keskisuurten maatalousyrittäjien häviämisen, varsinkin Kreikan kaltaisissa maissa, joissa maatalousväestön osuus koko väestöstä on suuri. Sen seurauksena maaseutu on myös kuihtunut taloudellisesti ja autioitunut sekä ympäristön laatu heikentynyt. Aikooko komissio pysyä itsepintaisesti saman politiikan kannalla, vaikka se kiihdyttää tätä tuhoisaa kehitystä maaseudulla, vai aikooko se ehdottaa sitä, mitä maanviljelijät, etenkin pienten ja keskisuurten tilojen omistajat, tavoittelevat, nimittäin että tämä kehitys pysäytetään ja suuntaa muutetaan, sekä ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1999) Yksi yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) Agenda 2000 -uudistuksen tavoitteista oli varmistaa parempi sopeutuminen markkinoiden vaatimuksiin. Uudistuksella on myös muita tavoitteita, kuten maatalousyhteisön kohtuullisen elintason säilyttäminen, ympäristötavoitteiden huomioon ottaminen sekä maaseudun kehittämisen lisääminen YMP:n toiseksi pilariksi. On totta, että maa- ja metsätaloudessa ja kalastuksessa työskentelevien määrä väheni Kreikassa 21 prosenttia vuosina 19871997. Kaikkien 12 jäsenvaltion osalta tämä määrä väheni kuitenkin 31 prosenttia. On myös totta, että Kreikassa maatilojen väheneminen vaikutti eniten pieniin, alle 10 hehtaarin tiloihin Toisaalta jäljelle jääneet pienet ja keskikokoiset tilat pystyivät parantamaan taloudellista perustaansa lisäämällä tuotantokapasiteettiaan. Väestöpakoon ja ympäristökysymyksiin liittyviä mahdollisia ongelmia käsitellään maaseudun kehittämistoimenpiteillä erityisesti tavoite 1 -alueilla. Vaikka poikkeamia voi olla paikallisella tasolla, väestötilastot osoittavat väestön määrän kasvaneen useimmilla Kreikan maaseutualueilla viimeisten 10 vuoden aikana (tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) 3. taso). Komissio jatkaa Agenda 2000:n täytäntöönpanoa neuvoston ja parlamentin päätösten mukaisesti. YMP:n jatkokehittämisen osalta komission kanta perustuu useisiin tavoitteisiin, joita ovat esimerkiksi maaseudun kehittämisen vahvistaminen, kuluttajien ilmaisemien huolenaiheiden kuten elintarvikkeiden turvallisuuden, ympäristönäkökohtien ja eläinten hyvinvoinnin huomioon ottaminen, maatalouden eurooppalaisen mallin puolustaminen kansainvälisesti, laajentumisen haasteet sekä tarve jatkaa yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamista. Agenda 2000:n yhteydessä on säädetty monista kertomuksista ja väliarvioista, joilla seurataan uudistuksen vaikutuksia. Asetuksissa säädetään peltokasvialan väliarvioista (2001), öljykasvien suoraa tukea koskevasta kertomuksesta (2002), talousarviotilannetta koskevasta kertomuksesta (vuoteen 2002 mennessä) ja maitokiintiöjärjestelmän uudelleentarkastelusta. Lisäksi oliiviöljyn osalta kesäkuussa 1998 tehtyjen päätösten jatkoksi suunnitellaan uudistusta, joka tulisi voimaan markkinointivuonna 2001/2002. Myös riisialaa sekä pellava- ja hamppualaa on tarkoitus uudistaa. Sokerialalla kiintiöjärjestelmä päättyy markkinointivuonna 2000/2001, jolloin on annettava ehdotuksia sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistamiseksi. Myös hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn toiminnasta on annettava kertomus vuoden 2000 loppuun mennessä.