ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3443/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician yhteismetsäalueet ja Galician hallituksen metsähankkeet.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3443/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: Galician yhteismetsäalueet ja Galician hallituksen metsähankkeet Onko Galician hallitus esittänyt erityisiä EU:n tukemia metsänistutusohjelmia Galician yhteismetsäalueille vuosiksi 20002006? Voidaanko suunnitelmat julkistaa? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3440/01, E-3441/01, E-3443/01 ja E-3444/01 (1. helmikuuta 2002) Komissio tukee rakennerahastoista useita eri alueellisia kehitysohjelmia Espanjassa. Yhteisö tukee useita maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelmia myös Galician alueella. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia yhteisomistusmaita ei kuitenkaan tueta mistään erityisohjelmasta. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999(1) säädetään tukikelpoisuusperusteet, joiden mukaisesti hankkeille voidaan myöntää yhteisön tukea. Jos yhteisomistusmaat ovat oikeutettuja saamaan tukea kyseisen asetuksen mukaisesti, kyseisille alueille voidaan myöntää rahoitusta rakennerahastoihin kuuluvasta EMOTR:n ohjausosastosta. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä pyytämään paikallisilta ja/tai kansallisilta viranomaisilta lisätietoa asiasta. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2531/01 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Ympäristövero Lanzarotella.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2531/01 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2001) Aihe: Ympäristövero Lanzarotella Saamieni tietojen mukaan komissio tutkii ympäristöveron toteuttamismahdollisuuksia Lanzaroten saarella. Hanke rahoitettaisiin Life-ohjelmasta. Aloite olisi yksi Espanjassa toteutettavista 20 ympäristöhankkeesta, joita komissio voisi rahoittaa yhteensä 8,6 miljoonalla eurolla. Jos nämä tiedot ovat oikeita, niin mitkä ovat ympäristöveron tavoitteet Lanzarotella, ja miten se määriteltäisiin verotusteknisesti? Mitkä ovat muut 19 Lanzaroteen liittyvää hanketta, jotka komissio aikoo toteuttaa Espanjassa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 2001) Eco-standard Lanzarote -ympäristöverohanke mainitaan yhtenä hankkeista, jotka LIFE-komitea hyväksyi 18. kesäkuuta 2001 pidetyssä istunnossa ja komissio 14. elokuuta 2001 toteutettavaksi vuonna 2000 LIFEn tuella. Edunsaaja eli hankkeen toteuttaja on Lanzaroten kunta. Vaikka komissio osallistuu rahoitukseen, kyseessä ei ole yhteisön selvitys. Hankkeen tavoitteena on komissiolle toimitetun lomakkeen mukaan selvittää sellaisen ympäristöveromallin soveltuvuutta ja toimeenpanomahdollisuuksia Lanzaroten saarella, joka edistäisi kestävää matkailua. Tarkoituksena on - luoda saarelle uusi rahoitusväline, jonka avulla voidaan saaren maankäyttöön liittyvien ja aluehallinnon muiden kannustinten lisäksi rajoittaa ihmisten ja varsinkin matkailun aiheuttamaa kuormitusta saaren luonnolle ja estää saaren kapasiteetin ylikuormittuminen, mikä palvelisi saaren väestön tarpeita, - lisätä tietoisuutta ja pyrkiä erilaisten matkailumuotojen kompromissiin saarella ja - testata osallistumisen ja sosiaalisen kontrollin takuita saatujen tukien käytössä. Hankkeessa ei ole määritelty teknisiä taloudellisia ehtoja. Luettelo 19 muusta Espanjassa toteutettavasta hankkeesta, joille on päätetty myöntää rahoitusta, toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2433/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Parlamentin jäsenten lukumäärä Nizzan sopimuksen mukaan.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0033 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2433/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (7. syyskuuta 2001) Aihe: Parlamentin jäsenten lukumäärä Nizzan sopimuksen mukaan Vastatessaan kirjalliseen kysymykseeni P-1558/01(1) komissio tulkitsee Nizzan sopimusta Euroopan parlamentin jäsenten lukumäärän osalta niin, että vuoden 2004 vaaleissa saatetaan valita jäsenmaista enemmän edustajia kuin Nizzan sopimus edellyttää. Näin saattaa käydä siinä tapauksessa, että hakijamaiden kanssa ei ole tehty täyttä määrää liittymissopimuksia. Jos uusia jäsenmaita tulee mukaan kesken kauden 20042009, ne varmaankin saavat heti jäsenyyden toteutuessa täyden määrän edustajiaan parlamenttiin. Mikä on komission tulkinta, pitääkö tässä tapauksessa osan niistä vanhojen jäsenmaiden jäsenistä, jotka valitaan vuonna 2004, erota kesken toimikauden ja tehdä tilaa uusien jäsenmaiden edustajille? (1) EYVL C 350 E, 11.12.2001, s. 189. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 2001) Nizzan sopimuksella Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksiin liitetyn Euroopan unionin laajentumista koskevan pöytäkirjan(1) 2 artiklan 4 kohdan mukaan parlamentin jäsenten määrä voi siinä tapauksessa, että unioniin liittyy uusia jäseniä vaalikauden 20042009 aikana, olla väliaikaisesti, eli vaalikaudesta 20042009 jäljellä olevan ajan, suurempi kuin 732. Komissio viittaa kysymyksen osalta myös Íñigo Méndez de Vigon ja António José Seguron Nizzan sopimuksesta ja Euroopan unionin tulevaisuudesta laatiman mietinnön perusteluihin(2). (1) EYVL C 80, 10.3.2001. (2) Mietintö A5-0168/2001 (PE 294.755).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2754/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Fléchardin rangaistusmaksun alentaminen.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2754/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Fléchardin rangaistusmaksun alentaminen Fléchard-yritykselle määrätty 17,6 miljoonan euron rangaistusmaksu alennettiin Delors'n kabinetin 7. tammikuuta 1994 pitämässä kokouksessa 3 miljoonaan euroon. Rangaistusmaksun alentamisen ansiosta Fléchardin oli mahdollista selviytyä tilanteesta, ja Italian oikeusviranomaisten tekemien tutkimusten mukaan kyseinen yritys on aina vuoden 2000 puoliväliin asti osallistunut väärennetyllä voilla käytyyn laajamittaiseen petolliseen kauppaan. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä olivat yllä mainitun, 7. tammikuuta 1994 tehdyn päätöksen perustelut? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2001) Sekä parlamentti että tilintarkastustuomioistuin ovat tarkastelleet perusteellisesti niin sanottua Fléchard-tapausta. Komissio on näiden toimielinten useassa yhteydessä toistamasta pyynnöstä toimittanut kattavat asiakirjat mainitusta tapauksesta. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan tähän aineistoon, esimerkiksi komission maaliskuussa 2001 varainhoidon valvontavaliokunnan kyselyyn (asiakirja PE 294.418) antamaan vastaukseen tai tilintarkastustuomioistuimen presidentin 11. toukokuuta 2000 päivättyyn kirjeeseen. Asiakirjoihin sisältyy myös komission vastaus Fléchard-tapausta koskeviin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2508/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Maarekisterimaksujen määrääminen kreikkalaisille.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2508/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (7. syyskuuta 2001) Aihe: Maarekisterimaksujen määrääminen kreikkalaisille Kreikan lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö pyytää 100 miljardin drakman lainaa Euroopan investointipankilta (EIB) jatkaakseen kansallisen maarekisterin laatimista. Tämä on hanke, jonka rahoittamista Euroopan unioni ei enää jatka kolmannesta yhteisön tukikehyksestä. Lainan maksajiksi joutuvat kiinteistöjen omistajat, sillä heidän on maksettava 10 000300 000 drakman suuruinen maksu, jotta oikeudelliset toimet heidän omistusoikeutensa rekisteröimiseksi asianmukaisesti maarekisteriin saatettaisiin voimaan. Hankkeen uudessa toteutusohjelmassa, jonka ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö on laatinut, kaavaillaan sen valmistuvan ei enempää eikä vähempää kuin vuonna 2014, siis yli kaksikymmentä vuotta ensimmäisten kartoitusten ja rekisteröintien aloittamisen jälkeen. Mikä on Euroopan komission kanta siihen, että ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö aikoo määrätä Kreikan kansalaisille maksuja saadakseen toteutettua tämän hankkeen, joka olisi voitu saattaa loppuun kreikkalaisille viranomaisille myönnetyillä yhteisön määrärahoilla, mutta sen sijaan nämä määrärahat käytettiin ilman että pystyttiin saamaan edes neljäsosaa hankkeesta valmiiksi? Mitä toimia aiotaan toteuttaa, jotta määritettäisiin, ketkä ovat vastuussa tästä ennennäkemättömästä määrärahojen tuhlauksesta ja kustannusarvioiden ylittämisestä kreikkalaisen lehdistön mukaan lähes 700 prosentilla? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2001) Komissio tuntee kyllä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat lehtiartikkelit. Komissio alkoi jo tämän vuoden alussa tutkia perinpohjaisesti kyseistä hanketta rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta 19 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88(1) 24 artiklaan perustuvan menettelyn yhteydessä. Komissio päättää yhteisön tuen mahdollisesta supistamisesta sen jälkeen, kun kyseinen menettely on saatettu päätökseen. Lisäksi Kreikan viranomaisten tehtävänä on osoittaa mahdollinen vastuu voimassa olevien kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti. (1) EYVL L 374, 31.12.1988.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2384/01

esittäjä(t): Emilia Müller (PPE-DE) komissiolle

(20. elokuuta 2001)

Aihe: Talon- ja maanomistajien verotusta koskevat tiedot

Asunnon omistaminen, rakennukset, puutarhat ja tontit mukaan lukien, sekä siihen liittyvät kysymykset, kuten talon- ja maanomistajien verotus, kuuluvat periaatteessa kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan.

Tästä syystä kysyn komissiolta seuraavaa:

- Millaista verotusta talon- ja maanomistajiin sovelletaan kussakin jäsenvaltiossa?

- Mitä säädöksiä yhteisössä on annettu talon- ja maanomistajien verotuksesta?

- Seuraako ja tarkastaako komissio yksittäisten jäsenvaltioiden soveltamia verotuskäytänteitä?

- Mistä voin saada yksityiskohtaisia tietoja jäsenvaltioiden verotustilanteista?

Komissaari Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(12. lokakuuta 2001)

Kiinteän omaisuuden verotuksessa on välttämätöntä erottaa välilliset ja välittömät verot.

Välittömän verotuksen osalta ei ole annettu kiinteää omaisuutta koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Sitä koskevan kansallisen lainsäädännön on kuitenkin oltava sopusoinnussa yhteisön lainsäädännön syrjimättömyysperiaatteen sekä ihmisten ja pääoman vapaan liikkuvuuden periaatteiden kanssa. Koska tämä ala ei ole harmonisoitu, komissio ei voi varmistaa systemaattista seurantaa jäsenvaltioiden voimassa olevista kansallisista säännöksistä komissiolle suoraan toimitettavien tietojen perusteella.

Välillisen verotuksen osalta voimassaoleva yhteinen arvonlisäverojärjestelmä, joka perustuu jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1997 annettuun kuudenteen neuvoston direktiiviin (77/388/ETY)(1), antaa jäsenvaltioille suuren harkintavallan kiinteään omaisuuteen liittyviä toimia koskevan verotusjärjestelmän määrittelyssä.

Kuudennen direktiivin mukaiset vaihtoehdot ja siirtymäsäännökset tällä alalla ovat johtaneet suhteellisen erilaisiin säännöksiin eri jäsenmaissa. Vuonna 1997 komissio julkaisi perusteellisen tutkimuksen arvonlisäveron soveltamisesta kiinteistöalalla.(2)

Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön on toimitettu kaksi taulukkoa niistä määräyksistä, joita sovelletaan asunnonomistajien käytössä olevien asuntojen, uusien asuntojen ja rakennusten sekä maaomaisuuden välilliseen ja välittömään verotukseen. Nämä taulukot osoittavat kansallisten lainsäädäntöjen heterogeenisyyden.

(1) EYVL L 145, 13.6.1977.

(2) Euroopan komissio, verotuksen ja tulliliiton pääosaston tutkimus arvonlisäveron soveltamisesta kiinteistöalalla Arthur Andersen, 1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2516/01 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Eläinten teurastaminen käyttämättä selkäytimen tuhoavaa välinettä.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0108 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2516/01 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (14. syyskuuta 2001) Aihe: Eläinten teurastaminen käyttämättä selkäytimen tuhoavaa välinettä Teurastaminen selkäytimen tuhoavalla välineellä on kielletty unionissa kuluttajansuojaan liittyvien seikkojen takia. Teurastuksessa käytettävää pulttipistoolia, jonka pitäisi taata asianmukainen tainnutus, käsitellään kuitenkin usein väärin sillä seurauksella, ettei eläimiä tainnuteta riittävästi. Näin ollen voidaan todistaa, että riittämättömästi tainnutettuja eläimiä ripustetaan teurastamokoukkuun ja paloitellaan elävinä. Eläviä olentoja on kunnioitettava ja niillä on oikeus arvokkaaseen elämään ja kuolemaan. Siksi kysyn komissiolta - onko selkäytimen tuhoavaa välinettä koskeva kielto ehdoton edellytys sen varmistamiseksi, ettei selkäytimen osia pääse verenkiertoon ja onko saatu selviä tutkimustuloksia, joiden perusteella kielto on ainoa järkevä ratkaisu? - olisiko olemassa järkeviä vaihtoehtoja tainnuttamiselle, jotka tekisivät selkäytimen tuhoavan välineen käytön tarpeettomaksi ja olisivat kuluttajansuojan kannalta yhtä myönteisiä kuin selkäytimen tuhoavan välineen käyttökielto? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2001) Pistäminen (keskushermostokudoksen haavoittaminen kallon sisään pistetyn instrumentin avulla) eläinten teurastuksessa on kielletty tieteellisen ohjauskomitean lausuntojen seurauksena. Näissä lausunnoissa todetaan, että tiettyjen teurastusmenetelmien, myös pistämisen, yhteydessä saattaa verenkiertoon siirtyä tarttuvan spongiformisen enkefalopatian (TSE) tarttumista aiheuttavia aivokudoskappaleita, ja siksi tällaiset teurastustavat olisi kiellettävä. Lisätietoa saa tieteellisen ohjauskomitean 13.14. huhtikuuta 2000 antamasta lausunnosta märehtijöiden veriturvallisuudesta TSE-riskin suhteen. Se on Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/ssc/outcome_en.html. Määräykset eläinten suojelusta teurastus- tai lopettamishetkellä ovat 22 päivänä joulukuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/119/EY(1). Pistäminen ei ole tainnutusmenetelmä, mutta sitä käytettiin estämään tainnutetun eläimen kouristelu ennen sitomista. Ennen kiellon voimaantuloa pistämistä käytettiin vain harvoissa teurastamoissa tietyissä jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 340, 31.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2267/01 esittäjä(t): Gordon Adam (PSE) komissiolle. Suu- ja sorkkatauti — kaupankäyntiongelmat EU:n ehdokasvaltioiden kanssa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0047 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2267/01 esittäjä(t): Gordon Adam (PSE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Suu- ja sorkkatauti kaupankäyntiongelmat EU:n ehdokasvaltioiden kanssa Voiko komissio vahvistaa, että se huolehtii Eurooppa- ja assosiaatiosopimuksia noudattaen siitä, että EU:n ehdokasvaltioiden eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet, jotka koskevat EU-jäsenvaltioista tuotavia eläin- ja kasvikunnan tuotteita, perustuvat tieteellisiin tuloksiin, eivätkä ole kaupankäynnin mielivaltaista syrjintää tai peiteltyjä rajoituksia? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2266/01, E-2267/01, E-2268/01 ja E-2269/01 (27. syyskuuta 2001) Eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun alalla tehdyt suojatoimenpiteitä koskevat yhteisön päätökset ovat erottamaton osa yhteisön säännöstöä. Liittymisneuvottelujen lähtökohtana on periaate, jonka mukaan ehdokasmaat omaksuvat yhteisön säännöstön. Tämä säännöstö suu- ja sorkkataudin sekä naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) perusteella toteutettavia suojatoimenpiteitä koskevat säännökset mukaan luettuina sitoo liittymisen jälkeen näitä maita. Kaikki ehdokasmaat ovat hyväksyneet tämän periaatteen. Lisäksi komissio vaatii, että ehdokasmaat panevat yhteisön säännöstön asteittain täytäntöön liittymistä edeltävänä aikana. Assosiaatiosopimukset säätelevät yhteisön ja ehdokasmaiden suhteita liittymistä edeltävänä aikana. Komissio on tuonut useilla kansainvälisillä foorumeilla esiin, että ehdokasmaiden toteuttamat rajoittavat toimenpiteet ovat joskus ylimitoitettuja. Komissio pyrkii mahdollisuuksien mukaan takaamaan, että nämä toimenpiteet pysyvät yhteisön hyväksymien ehkäisytoimien rajoissa. Komissio painottaa, että ehdokasmaiden toteuttamat toimenpiteet eivät saa aiheuttaa mielivaltaista syrjintää tai peiteltyjä kaupan esteitä. Tässä mielessä assosiaatiosopimukset ovat olennainen osa liittymistä valmistelevaa strategiaa. Komissio aikoo jatkossakin noudattaa tätä linjaa. Komissio on usein yhteydessä jäsenmaiden eläinlääkintäviranomaisiin ja antaa niille säännöllisesti tietoja jäsenvaltioiden tilanteen viimeaikaisesta kehittymisestä sekä toteutetuista toimenpiteistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2957/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Halkidan vesihuolto- ja viemäröintihanke.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2957/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Halkidan vesihuolto- ja viemäröintihanke Saamieni tietojen mukaan Halkidan vesihuollosta ja viemäröinnistä vastaava julkinen yritys jätti kansallisille viranomaisille hakemuksen koheesiorahastosta myönnettävää rahoitustukea varten Halkidan vesihuolto- ja viemäröintihankkeelle. Kyseinen hakemus täyttää kaikki asiaa koskevien asetusten ehdot, kuten todettiin Keski-Kreikan alueen toimivaltaisten viranomaisten tarkastuksessa. Tästä huolimatta talousministeriön asiasta vastaava yksikkö ei hyväksynyt tukihakemusta. Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko se tietoinen tapahtuneesta? 2. Voiko se ryhtyä toimiin rahoituksen myöntämiseksi kyseiselle hankkeelle, kun otetaan huomioon koheesiorahastolle jätettävien hakemusten viivästyminen Kreikassa? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2957/01 ja E-3044/01 (28. marraskuuta 2001) Kreikkaa varten ohjelmakaudeksi 20002006 laaditun yhteisön tukikehyksen 4.9 kohdassa Toteutus koheesiorahasto, kuvaillaan periaatteet, joita sovelletaan esitettäessä hankkeita komissiolle rahaston tuen saamiseksi. Parlamentin jäsenten mainitsemassa tapauksessa Manner-Kreikan alueellisen toimenpideohjelman hallinnointiviranomainen toimittaa valitut hankkeet Kreikan valtiovarainministeriölle jatkokäsittelyä varten arvioituaan ensin kuntien ja muiden paikallisten toimijoiden esittämien hankkeiden teknisen kypsyyden. Ministeriö kerää kaikki hallinnointiviranomaisten toimittamat ehdotukset yhteen, arvioi ne, asettaa ne paremmuusjärjestykseen ja lähettää lopullisesti valituiksi tulleet hankkeet komissiolle hyväksyttäviksi. Hallinnointiviranomaisten ja valtiovarainministeriön on arvioitava kysymyksessä mainitun kaltaiset ympäristöalan hankkeet myös asiakirjassa Koheesiorahaston strategia ympäristöala vahvistettujen periaatteiden mukaisesti; tämä asiakirja on osa ympäristöalan toimenpideohjelmaa kaudeksi 20002006(1). Toissijaisuusperiaatteen ja edellä mainittujen sopimusten mukaan vastuu toimenpiteiden toteuttamisesta ja siten hankkeiden valinnasta on jäsenvaltioilla, joiden on lähetettävä lopulliset ehdotuksensa komissiolle. Tässä vaiheessa komissio ei ole vielä saanut ehdotusta, joka koskee Halkidan vesihuolto- ja viemäröintihankkeen osarahoittamista koheesiorahaston varoista. (1) Komission päätös N:o C(2001)1357, 24.7.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2961/01 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle. Louis Michelin Italian pääministeristä esittämät lausunnot.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0159 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2961/01 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Louis Michelin Italian pääministeristä esittämät lausunnot Onko neuvosto tietoinen Belgian kuningaskunnan ulkoministerin Louis Michelin lausunnoista (jotka hän antoi RTL-TVI-televisiolle, ja jotka toistettiin Wall Street Journal Europe -lehdessä 9. lokakuuta 2001), joissa jaetaan arvosanoja tärkeimmille kansainvälisille valtionpäämiehille? Onko neuvosto tietoinen siitä, että Belgian ulkoministeri on uskomattomalla tavalla antanut saman arvion sekä Italian pääministeristä että Taleban-hallituksesta, ja onko neuvosto tietoinen Euroopan unionin puheenjohtajana toimivan ministeri Michelin toistuvista hyökkäyksistä Italian pääministeriä Silvio Berlusconia vastaan? Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä ministeri Michelin suhteen, joka käyttää mielivaltaisesti ja perusteettomasti institutionaalista asemaansa hyökätäkseen yhden Euroopan unionin perustajavaltion päämiehen kimppuun, ja joka lausunnoillaan loukkaa niin pääministeriä kuin myös Italian valtiota ja kansalaisia? Vastaus (14. helmikuuta 2002) Neuvoston tehtävänä ei ole ottaa kantaa Louis Michelin esittämiin lausuntoihin. Louis Michel on joka tapauksessa esittänyt lausuntonsa yksityishenkilönä, ei Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2286/01 esittäjä(t): David Martin (PSE) komissiolle. Ankkojen pakkosyöttö maksan rasvoittamiseksi.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0055 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2286/01 esittäjä(t): David Martin (PSE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Ankkojen pakkosyöttö maksan rasvoittamiseksi Milloin komissio arvelee muiden jäsenvaltioiden saattavan direktiivin 98/58/EY(1) osaksi lainsäädäntöään? Aikovatko ne siinä yhteydessä kieltää ankkojen pakkosyötön? (1) EYVL L 221, 8.8.1998, s. 23. David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2284/01, E-2285/01 ja E-2286/01 (18. syyskuuta 2001) Tuotantoeläinten suojelua koskevaa eurooppalaista yleissopimusta käsittelevän pysyvän toimikunnan antamat suositukset on osoitettu yleissopimuksen sopimuspuolille. Yleissopimuksen sopimuspuolet ovat sopineet määritelmästä, jolla hanhenmaksan tuotanto rajoitetaan vain niille alueille Euroopassa, joissa se oli sen hetkisenä käytäntönä. Sopimuspuolten tehtävänä on valvoa näiden suosituksissa esitettyjen vaatimusten täytäntöönpanoa. Kaikki jäsenvaltiot ovat saattaneet tuotantoeläinten suojelusta annetun direktiivin 98/58/EY(1) osaksi kansallista lainsäädäntöään. On kuitenkin syytä mainita, että pakkoruokintakieltoa ei mainita sen kummemmin direktiivissä 98/58/EY kuin edellä mainituissa suosituksissakaan. (1) EYVL L 221, 8.8.1998.