ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3851/97 komissiolle esittäjä(t): Rijk van Dam (I-EDN) (21. marraskuuta 1997) Aihe: Uskonvapaus Marokossa Kirjallisen kysymykseeni nro E-3136/97 ((EYVL C 117, 16.4.1998, s. 154. )) antamassaan vastauksessa komissio ilmoitti, että se ei voi vahvistaa tietoja kahden kristityn laittomasta karkottamisesta Marokosta. Kuitenkin erilaiset järjestöt, kuten ¨Jubilee Campaign¨, ¨Open Doors¨ ja amerikkalainen lehdistöpalvelu ¨Compass Direct¨ vahvistavat, että maastakarkotukset ovat todellakin tapahtuneet. Lisäksi ¨Jubilee Campaign¨ -järjestö ilmoitti minulle jopa kolmannesta pidätys- ja maastakarkotustapauksesta. Tapaus koskee egyptiläistä kristittyä, Tharwat Yousef Malek Khalia, joka karkotettiin Marokosta 30. maaliskuuta 1997 koska hän oli hakeutunut muiden ulkomaalaisten kristittyjen seuraan rukoillakseen heidän kanssaan. 1. Voiko komissio ilmoittaa, millä tavoin se on tarkastanut Marokkoa koskevia tietoja sekä sen, minkä vuoksi se ei pysty vahvistamaan edellä mainittuja maastakarkotustapauksia, vaikka kolme riippumatonta järjestöä pystyvät vahvistamaan niiden paikkansapitävyyden? 2. Aikooko komissio tiedustella Marokon viranomaisilta kahdesta edellä mainitusta tapauksesta sekä kolmannesta, Tharwat Yousef Malek -tapauksesta ja vedota heihin kyseisten henkilöiden oikeuksien suojelemiseksi ja sen varmistamiseksi, että karkotettujen henkilöiden on mahdollista palata takaisin Marokkoon ilman, että heidän takaisinpaluulleen asetetaan esteitä? 3. Aikooko komissio tuoda keskusteluissaan Marokon viranomaisten kanssa ilmi huolestumisensa sen johdosta, että kristittyjä henkilöitä voidaan vangita ja karkottaa maasta ilman minkäänlaista oikeudenkäyntiä sekä vastoin Marokon lainsäädäntöä ja perustavia ihmisoikeuksia? Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 1998) Komissio merkitsee muistiin arvoisan parlamentin antamat lisätiedot uskonnon harjoittamisesta Marokossa. Arvoisan parlamentin jäsenen kannattaa tutustua komission antamaan vastaukseen Leen van der Waalin kirjalliseen kysymykseen E-1759/96 ((EYVL C 345, 15.11.1996. )) saadakseen tietoja neuvoston ja komission toimista tässä asiassa.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3922/97 komissiolle esittäjä(t): Paul Lannoye (V) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Kasvinsuojeluaineet Kasvinsuojeluaineita koskeva komission politiikka on epäselvää. Kasvinsuojeluaineiden myyminen tai lahjoittaminen liittyy varsinkin PO:n I, III ja VIII toimintaan. Euroopan parlamentti ei pysty valvomaan tätä laajaksi paisunutta kasvinsuojeluaineiden liikennettä. Pääosastojen esittämien tarjouspyyntöjen laatiminen tapahtuu usein ilman tiukkoja teknisiä sääntöjä, joita tarvittaisiin kasvinsuojeluaineiden asianmukaisen kuljetuksen, hallussapidon, varastoinnin ja käytön turvaamiseksi. Komissio tekee kasvinsuojeluaineiden ostamista koskevat tarjouspyynnöt itse tai teettää ne konsulttiyrityksillä, itsenäisillä asiantuntijoilla tahi yliopistoilla, koska ostettavan tuotteen määrittelemiseen, tarjouspyyntöön liitettävän teknisen liitteen laatimiseen, tarjousten arviointiin, laadun valvontaan ja sen valvontaan, että ostot vastaavat tarjousta, kohteena olevissa maissa tapahtuvaan varastoinnin, käytön ja jätteiden käsittelyn valvontaan, varsinkin kun on kysymys lahja-avusta tai muusta Euroopan yhteisön antamasta avusta, tarvitaan monimutkaista teknistä tietoa. Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 1998) Kaksi vuotta sitten komissio alkoi tutkia torjunta-aineiden hankintaa koskevia tarjouskilpailumenettelyjään sekä mahdollisuuksia edistää tuholaisten integroidun torjunnan järjestelmää. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetään kaksi asiakirjaa, i) kehittyvä tuholaisten torjunta ja ii) viimeisin tarjouskilpailuasiakirja, jota käytettiin äskettäin Ruandassa. Kehittyvää tuholaisten torjuntaa koskeva aloite on ensimmäinen tulos tutkimuksesta, jossa käsiteltiin torjunta-aineiden aiheuttamia laajempia ongelmia ja tuholaisten integroidun torjunnan järjestelmän käyttöönottamista asteittain maatalouden hankkeissa ja ohjelmissa. Ruandassa äskettäin torjunta-aineiden hankinnassa kahvialalla käytetty tarjouskilpailuasiakirja on neuvottelujen ja kuulemisien tulos ja sen myötä komissio tiukentaa merkittävästi menettelyjään tällä alalla. Kyseistä asiakirjaa muutetaan parhaillaan torjunta-aineiden valmistuksessa käytettävien liuottimien myrkyllisyyden aiheuttaman lisäongelman huomioon ottamiseksi. Se tulee myös sisältämään täydellisemmän ehdotuksen torjunta-aineiden käyttäjien kouluttamisesta. Torjunta-aineiden käyttäjät ovat ottaneet myönteisesti vastaan Ruandassa käytetyn tarjouskilpailuasiakirjan ja ne ovat myös olleet epäsuorasti mukana torjunta-aineiden valvontaa ja tuholaisten integroidun torjunnan järjestelmää koskevissa neuvotteluissa. Komission tarkoituksena on kuluvan vuoden loppuun mennessä laatia komission torjunta-aineiden hankintaa ja tuholaisten integroidun torjunnan järjestelmää koskeva virallinen lähestymistapa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3788/97 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (26. marraskuuta 1997)

Aihe: Amsterdamin sopimus - vammaiset henkilöt

Komissio on jo pannut merkille Amsterdamin sopimukseen sisällytetyn mm. vammaisuuden perusteella tapahtuvan syrjinnän torjumista (6 a artikla) koskevan klausuulin arastelevan luonteen (välittömän tuloksen puutteessa, vaatimus yksimielisyydestä neuvostossa). Lisäksi uuden sopimuksen 118 artiklasta (sosiaalipolitiikka) peruttiin viime hetkellä vammaisia henkilöitä koskeva erityismaininta. Lisäksi sopimuksen 22. julistuksella, jossa otetaan huomioon näiden henkilöiden tarpeet suunniteltaessa toimenpiteitä 100 a artiklan pohjalta (lainsäädäntöjen lähentäminen), ei ole - juridisen luonteensa vuoksi - sitovaa voimaa.

Näin ollen kysytään:

1. Miten komissio aikoo hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla tätä heikkoa turvaa, jonka perussopimukset tarjoavat vammaisille henkilöille?

2. Mitä konkreettisia aloitteita se suunnittelee edistävänsä tällä alalla?

Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 1998)

Amsterdamin sopimuksen 13 artiklan nojalla komissio voi sopimuksen voimaantulon jälkeen tehdä ehdotuksia vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Tässä uudessa määräyksessä vahvistetaan lähestymistapa, jonka komissio on kehittänyt 30. heinäkuuta 1996 antamassaan tiedonannossa ¨vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet * Euroopan yhteisön uusi vammaistrategia¨ ((EYVL C 12, 13.1.1997. )). Tämän strategian tarkoituksena on ennen kaikkea edistää vammaispolitiikkaa, joka perustuu yhtäläisiin oikeuksiin ja jossa toteutetaan erilaisia toimenpiteitä: perustetaan yksiköiden välinen vammaisuutta käsittelevä ryhmä vammaisten ottamiseksi paremmin huomioon asiaankuuluvissa yhteisön politiikoissa ja toimissa; perustetaan vammaisuuteen liittyviä kysymyksiä käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä, jonka jäseninä on jäsenvaltioiden edustajia ja jonka tarkoituksena on vahvistaa tämän alan yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken; rohkaistaan kansalaisjärjestöjen ja Euroopan vammaisfoorumin toimia; vahvistetaan rakennerahaston toimintaa ja varsinkin yhteisöaloitetta ¨Employment-Horizon¨.

Amsterdamin sopimuksen työllisyyttä koskevien määräysten täytäntöönpano jo ennakolta on tärkeää myös vammaisten kannalta. Tässä suhteessa Luxemburgissa 20. ja 21. marraskuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi siitä, että jäsenvaltiot kiinnittävät erityistä huomiota niihin vaikeuksiin, joita vammaisilla on työelämään pääsemisessä.

Komissio tutkii tällä hetkellä mahdollisuutta ja tapaa täydentää edellä mainittuja toimia. Perustana tässä työssä se pitää Amsterdamin sopimuksen antamia muita mahdollisuuksia, vammaisten hyväksi toteutetusta yhteisön kolmannesta toimintaohjelmasta * Helios II * (1993*1996) tehtyä loppuarviointia sekä vuonna 1997 toteutettuja pilotti- ja valmistelutoimia.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3571/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI), Gastone Parigi (NI) ja Amedeo Amadeo (NI) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Luotijunat ja niiden vaikutus ympäristöön Italian rautateiden luotijunahanke huolestuttaa kunnan viranomaisia, kansalaisyhdistyksiä, ympäristöjärjestöjä ja asianosaisten alueiden ympäristönsuojeluyhdistyksiä seuraavien rataosuuksien osalta: Frejius - Torino - Milano - Venezia, Milano - Genova ja Milano - Bologna - Firenze - Rooma - Napoli. Huolestuneisuutta aiheuttavat suurimmaksi osaksi ympäristölle aiheutuvat vahingot, jos hanke toteutettaisiin tämänhetkisten suunnitelmien mukaan. Hankkeesta olisi kielteisiä seurauksia ihmisten terveydelle, se rumentaisi maisemaa ja häiritsisi luonnon tasapainoa. Tämä huolestuneisuus on johtanut siihen, että 35 000 kansalaista on allekirjoittanut vetoomuksen Euroopan parlamentille. 1. Onko komissio tietoinen tästä Italiassa toteutettavasta hankkeesta? 2. Voiko se selvittää, onko hankkeesta tehty ympäristövaikutusten arviointia? 3. Voiko se sanoa, onko tällainen arviointi tehty yhteisön direktiiveillä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti sen osalta, mitä on määrätty ympäristön suojelemisesta ja kansalaisten terveyden turvaamisesta? 4. Voiko se ilmoittaa kantansa näin ensimmäisten kokemusten jälkeen, ovatko kallistuvakoriset Pendolino-junat tulevaisuudessa tekniikaltaan parempi vaihtoehto kuin muissa Euroopan maissa luotijunissa käytetyt tekniikat? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 1998) Komission tietojen mukaan parlamentin jäsenten mainitseman hankkeen ympäristövaikutukset on arvioitu. Näin ollen komissio pyytää parlamentin jäseniä toimittamaan tarkempia ja yksityiskohtaisempia tietoja hankkeen ympäristövaikutusten väitetystä laiminlyönnistä. Komissio voi puuttua asiaan esimerkiksi pyytämällä asianomaiselta jäsenvaltiolta lisätietoja tai käynnistämällä rikkomisesta johtuvan menettelyn ainoastaan yksilöityjen valitusten perusteella, edellyttäen, että niiden sisältämät asiakohdat kuuluvat tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985. )) soveltamisalaan. Pendolinojen kallistuvat korit lyhentävät matkustusaikoja ja niiden myötä on mahdollista tehostaa olemassa olevan infrastruktuurin käyttöä. On kuitenkin otettava huomioon, että erot samaa reittiä kulkevien junien nopeudessa voivat aiheuttaa merkittäviä kapasiteettiongelmia. Näin ollen kallistuvakoriset junat eivät ole vaihtoehto suurten nopeuksien junien edellyttämän infrastruktuurin nykyaikaistamis- ja rakennushankkeille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3802/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (26. marraskuuta 1997)

Aihe: Maantieteen poistaminen oppilaitosten opetusohjelmista Italiassa

Italian opetusministeri on tuonut julki aikomuksen poistaa maantiede keskiasteen oppilaitosten ja korkeakoulujen opetusohjelmista. 150 oppilaitoksessa toteutetaan jo tästä vuodesta lähtien kokeiluohjelmaa, jossa on ennalta huomioitu oppiaineen poistaminen kaksivuotisten oppijaksojen ohjelmista; joistakin teknillisistä ja ammatillisista suuntautumisvaihtoehdoista maantiede on jo viime vuosina poistettu ¨kaikessa hiljaisuudessa¨.

Koulutuksen alan kysymyksissä hallituksilla on itsenäinen päätäntävalta; entä mikä on komission kanta tämänkaltaiseen ehdotukseen?

Eikö komissio katso, että tämän perinteisen ja tieteidenvälisen oppiaineen poistaminen on haitaksi italialaisille oppilaille ja asettaa heidät hyvin epäedulliseen asemaan, kun vertaillaan ¨vieraiden maiden¨ tuntemusta nykymaailmassa, jossa ilmiöiden kehittyminen maailmanlaajuisiksi ja Euroopan yhdentymiskehitys sen sijaan edellyttävät, että oppilaat saavat entistä enemmän tietoa koko maapallon ja erityisesti Euroopan maantieteestä ja kansoista?

Eikö komissio katso, että ehdotus toteutuessaan merkitsee sitä, että italialaisille nuorille välittyvä kulttuuriperintö köyhtyisi, Euroopan unionin muihin samanikäisiin nuoriin verrattuna? Miten he tulevaisuudessa pystyvät hahmottamaan ja paikantamaan maanosamme eri alueet, joihin heillä saattaa olla elintärkeitä yhteyksiä joko työnsä tai matkailun ja kulttuurisuhteiden vuoksi?

Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3550/97 ja E-3802/97 (10. joulukuuta 1997)

Komissio panee merkille, että maantiedon opetus ei sisälly kahden ensimmäisen lukiovuoden opetussuunnitelman tarkistusta koskevaan Italian opetusministeriön luonnosehdotukseen.

Komissio pyytää arvoisia parlamentin jäseniä ottamaan huomion EY:n perustamissopimuksen 126 artiklan, jonka mukaisesti yhteisö toimii koulutuksen alalla ¨pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä¨.

Opetussuunnitelman tarkistus, oppiaineiden valinta ja niiden jakaminen eri vuosille kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3870/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Euroopan teollisuuden kilpailukyky Kysymykseni koskee komission tiedonantoa ¨Esikuva-analyysi - väline taloudellisten toimijoiden ja viranomaisten käyttöön¨ (KOM(97)153 lopull.). Tiedonanto on riittävä työskentelyperusta kilpailukyvyn esikuva-analyysin (benchmarking) käyttämiseksi. On korostettava tarvetta vakaaseen johdonmukaisuuteen tämän aloitteen ja muiden yhteisön politiikkojen täytäntöönpanon välillä. Erityisesti mainittakoon tutkimus- ja kehittämispolitiikka, innovointipolitiikka, taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskeva politiikka ja yrityspolitiikka. Pyydän Euroopan komissiota todentamaan benchmarkingin avulla soveltamansa politiikat niiden tehokkuuden mittaamiseksi (sisämarkkinat, aluepolitiikka, tutkimus ja kehittäminen). Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 1998) Komissio panee tyytyväisenä merkille tuen sen näkemykselle, jonka mukaan esikuva-analyysi (benchmarking) on yhteisölle hyödyllinen apuväline taloudellisen menestyksen kannalta keskeisten alojen ja tekijöiden vertailemiseksi. Komissio uskoo, että benchmarking voi olla merkittävä työkalu arvioitaessa yhteisön politiikkaa. Jotta esikuva-analyysi otettaisiin laajasti käyttöön politiikan muotoilun apuvälineenä, komissio toteuttaa parhaillaan useita pilottihankkeita talouteen yleisesti vaikuttavilla keskeisillä politiikan aloilla. Pilottihankkeiden avulla voidaan kehittää tehokas työskentelytapa esikuva-analyysin soveltamisessa pyrkimällä yhteisymmärrykseen kaikkien keskeisten osapuolten kesken ja korostaen avoimuutta, vuoropuhelua ja asiantuntemusta. Tarkoituksena on soveltaa näin kehitettyä metodologiaa järjestelmällisesti usealla alalla, myös yhteisön politiikassa. Komissio huomauttaa, että kysymyksessä mainituilla muilla politiikan aloilla on jo otettu ensiaskeleet esikuva-analyysin käyttöön ottamiseksi. Sisämarkkinoiden toimintasuunnitelma on esimerkki esikuva-analyysistä, jossa edistymistä valvotaan jatkuvasti vertaamalla saavutuksia asetettuihin tavoitteisiin. Yhtenäisessä ohjelmassa pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi ((Asiak. KOM(96) 329 lopullinen. )) komissio ja jäsenvaltiot kehittävät yhteisiä toimia. Benchmarking on tässä yhteydessä tärkeä väline pyrittäessä edistämään parhaita käytänteitä hallinnon yksinkertaistamisessa ja yrityksille suunnattujen tukitoimien alalla. Taloudellisen ja sosiaalisen koheesion osalta alueellisissa kehitysohjelmissa, joiden rahoitukseen komissio osallistuu, asetetaan jo nykyäänkin periaatteessa määrällisiä tavoitteita, jotka perustuvat analyysiin alueiden välisistä taloudellisista ja kilpailukykyä koskevista eroavaisuuksista. Näiden ohjelmien tehokkuutta arvioidaan jälkikäteen vertaamalla tuloksia alkuperäisiin tavoitteisiin.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3784/97 komissiolle esittäjä(t): Carlos Pimenta (PPE) (26. marraskuuta 1997) Aihe: Euroopan yhteisön, Kanadan ja Venäjän federaation kivuttoman ansastuksen standardeja koskevan neuvoston päätösehdotuksen 97/C 297/11 täytäntöönpano Jos neuvosto päättää komission puoltaman kannan mukaisesti hylätä Euroopan parlamentin lausunnon ja äänestää sen sijaan Kanadan ja Venäjän federaation välisen ehdotetun sopimuksen tekemisen puolesta, miten komissio takaa sen, että sopimusehdot tullaan panemaan täytäntöön Euroopan unionissa? Aikooko komissio tehdä ehdotuksen direktiiviksi tai asetukseksi ja jos aikoo, mitä oikeudellista perustaa se tulee ehdottamaan? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 1998) Komissio haluaa palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että Euroopan yhteisön, Kanadan ja Venäjän federaation kivutonta ansastusta koskevista standardeista tehtyä kansainvälistä sopimusta ei ole vielä ratifioitu. Komissio pystyy ottamaan näihin kysymyksiin muodollisesti kantaa vasta sen jälkeen, kun neuvosto on muodollisesti tehnyt sopimuksen. Euroopan parlamentille ilmoitetaan tavanomaisia menettelyjä noudattaen, jos komissio mahdollisesti antaa ehdotuksen kyseisen sopimuksen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3250/97 komissiolle esittäjä(t): Friedhelm Frischenschlager (ELDR) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Eläinkuljetukset Mitä toimenpiteitä komissaari Dr. Franz Fischler on toteuttanut tähän mennessä edistääkseen jäähdytyslaitosten rakentamista Libanonissa joko MEDA-ohjelman puitteissa tai EIP:n lainojen turvin? Minkä vuoksi komissio edelleenkin myöntää vientipalkkion elävien eläinten kuljetuksille mutta ei pakastetun lihan kuljetuksille? Kuinka paljon elävien eläinten lihaa ja kuinka paljon pakastettua lihaa kuljetetaan kiloissa laskettuna EU:sta Libanoniin yhden vuoden aikana? Aikooko komissio antaa kansalaisjärjestöjen osallistua työhönsä tulevaisuudessa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 1997) Komissio on ilmoittanut Libanonin viranomaisille voivansa rahoittaa kylmävaraston rakentamista MEDA-ohjelman kautta. Rahoituksen myöntäminen edellyttää kuitenkin tiettyjen ehtojen täyttämistä (MEDA-ohjelman suuntaviivojen noudattaminen ja hankkeen esittäminen Libanonin alueellisen tavoiteohjelman yhteydessä). Hankkeen yleisten tavoitteiden mukaisesti on lisäksi ensisijaista antaa vakuuksia, jotka koskevat elävien eläinten tuonnin korvaamista lihan tuonnilla. Vaikka Libanon ei vielä tähän mennessä ole esittänyt kyseiset ehdot täyttävää hanketta, komissio jatkaa neuvotteluja asiasta Libanonin viranomaisten kanssa. Vientitukia maksetaan sekä elävistä eläimistä että tuoreesta tai jäädytetystä naudanlihasta. Naudanlihasta ja elävistä elämistä maksettavien tukien määrä vahvistetaan vähintään joka kolmas kuukausi ja julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Elävien eläinten vienti muodostaa tärkeän osan yhteisön naudanlihamarkkinoiden kokonaisviennistä, ja sitä on vaikea korvata lihan viennillä, sillä teurastuskäytäntöjen välillä on eroja ja lisäksi tuojamaissa ei ole riittävästi kylmävarastoja ja kysyntää laatuvaatimukset täyttävälle tuoreelle lihalle. Jos elävien eläinten vienti yhteisöstä muuttuisi mahdottomaksi kohtuuttomien vaatimusten, suhteettomien kustannusten tai yksinkertaisesti vientitukien asteittaisen poistamisen kautta, muut lihantoimittajamaat valtaisivat välittömästi kyseiset markkinat (Australia vie yhä enemmän eläviä eläimiä arabimaihin, vaikka se sijaitsee niistä huomattavasti kauempana kuin yhteisön jäsenvaltiot). Seuraavassa taulukossa on esitetty elävien eläinten (teuraspainoa vastaava määrä) ja tuoreen ja jäädytetyn naudanlihan kolmen viime vuoden vienti yhteisöstä Libanoniin: >TABLE> Komissio pyytää kansalaisjärjestöiltä, erityisesti Euroopan eläintensuojeluryhmittymien kattojärjestöltä Eurogroup for animal welfareltä, säännöllisesti lausuntoja eläinten hyvinvointia edistävästä politiikasta.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4018/97 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Kreikkalaisen osaston perustaminen rakenteilla olevaan kolmanteen Eurooppa-kouluun Vaikka Brysselissä on monilukuinen kreikkalainen yhteisö, nykyisissä kahdessa Brysselin Eurooppa-koulussa on vain yksi kreikkalainen osasto. Tilintarkastustuomioistuimen muuton Luxembourgista ja Kyproksen liittymisen Euroopan unioniin odotetaan lähitulevaisuudessa lisäävän huomattavasti kreikkaa puhuvien henkilöiden määrää Brysselissä, ja samaan aikaan on havaittavissa, että jatkuvasti yhä enemmän kreikkalaisia muuttaa Brysseliin asumaan. Komissiolta kysytään, aikooko se ryhtyä toimiin toisen kreikkalaisen osaston perustamiseksi rakenteilla olevaan Brysselin Eurooppa-kouluun, jota pyyntöä jo hyvin suuri joukko vanhempia (320 allekirjoitusta) on asettunut tukemaan ja jota pysyvä Kreikan edustusto ei mitenkään vastusta. Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1998) Ainoastaan Eurooppa-kouluista vastaavalla, hallitusten välisenä elimenä toimivalla johtokunnalla on valtuudet päättää opintojen suuntautumisesta ja järjestämisestä. Tämän vuoksi vain johtokunta voi aikanaan päättää, mitä kieliosastoja Brysselissä rakenteilla olevaan kolmanteen Eurooppa-kouluun tulee. Päätös on tehtävä koulun opetusjärjestelmän perustana olevia periaatteita noudattaen. Komissio on johtokunnan jäsen ja pitää Eurooppa-koulujen moitteettoman toiminnan varmistamista tärkeänä. Se tulee pitämään huolen siitä, että edellä mainittuja periaatteita noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3841/97 komissiolle esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Ateenan lentokentän turvallisuus Yhdistyneessä kuningaskunnassa vähän aikaa sitten ilmestyneessä ¨The Times¨ -sanomalehdessä oli artikkeli, jonka mukaan Ateenan lentokentän turvallisuuslaitteet ovat erittäin puutteellisia; lisäksi artikkelissa mainittiin niiden olleen sitä jo jonkin aikaa. Artikkelin mukaan Ateenan lentokentästä vastaavilla viranomaisilla ei ole aikomustakaan uusia puutteellisia turvallisuuslaitteita. Voiko komissio ilmoittaa mitä toimenpiteitä on toteutettu Euroopan unionin kansalaisten turvallisen kauttakulun varmistamiseksi tällä yhdellä unionin vilkkaimmin liikennöidyistä lentokentistä? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoja, jotka vahvistaisivat arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä kuvaillun Ateenan lentokentän turvallisuustilanteen. Komissio olettaa, että viittaus koskee aseiden ja räjähteiden havaitsemiseen liittyviä laitteita, eikä turvalaitteita. Komissiolla ei ole oikeudellista toimivaltaa puuttua toimintaan yksittäisten jäsenvaltioiden ilmailuturvallisuuteen liittyvissä asioissa. Vaikka Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa määrätään jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioissa, lupa tehdä aloitteita yhteistyöstä kyseisillä aloilla on ainoastaan jäsenvaltioilla. Komissio osallistuu kuitenkin tarkkailijana Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) yhteydessä toimivaan turvallisuutta käsittelevään työryhmään. Jos arvoisalla parlamentin jäsenellä on yksityiskohtaisia ja konkreettisia tietoja lentokenttien turvalaitteista, häntä pyydetään lähettämään ne komissiolle tai asianomaisille kansallisille viranomaisille.