ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0104/00 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Media II -ohjelmaa koskevien määrärahojen jakaminen jäsenvaltioille.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0104/00 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Media II -ohjelmaa koskevien määrärahojen jakaminen jäsenvaltioille Media II -ohjelma on tarkoitettu edistämään audiovisuaalisen alan hankkeita. Sen pääasiallisia toiminta-aloja on kolme: jatkokoulutus, hankkeiden kehittäminen sekä eurooppalaisten elokuvien ja televisiotuotantojen markkinointi ja jakelu eri jäsenvaltioissa. Kuinka paljon jäsenvaltiot ovat saaneet tukea näille kolmelle toiminta-alalle ohjelman käynnistämisestä alkaen? Miksi? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen voi tutustua asiakirjaan Komission kertomus MEDIA II -ohjelman (19962000) tuloksista ajalta 1.1.199630.6.1998(1), joka on toimitettu parlamentille 16. maaliskuuta 1999. Huomauttaisin, että komissio valitsee edunsaajat noudattaen yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media II-koulutus) 22 päivänä joulukuuta 1995 tehdyssä neuvoston päätöksessä 95/564/EY(2) ja Euroopan audiovisuaalisten teosten kehittämisen ja levityksen edistämistä koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA II Kehittäminen ja levitys) (19962000) 10 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyssä neuvoston päätöksessä 95/563/EY(3). Komission yhteisrahoittamia hankkeita ei valita hankkeiden alkuperämaan tai ehdottajajäsenvaltion perusteella, vaan ratkaisevina tekijöinä ovat hankkeiden laadukkuus ja eurooppalainen lisäarvo. Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaan hankkeisiin liittyviä ehdotuspyyntöjä. Hankkeita koskevissa suuntaviivoissa täsmennetään, mitä kelpoisuusvaatimuksia ja valintaperusteita kussakin yksittäisessä tapauksessa sovelletaan. Media II -ohjelmaa koskeva loppukertomus lähetetään parlamentille ohjelman päätyttyä vuoden 2000 lopussa. (1) KOM(1999) 91 lopullinen. (2) EYVL L 321, 30.12.1995. (3) EYVL L 321, 30.12.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0404/00 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle. Sukupuolten välinen tasa-arvo.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0212 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0404/00 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Sukupuolten välinen tasa-arvo Eurostatin vuoden 1999 raportin mukaan menee vielä kauan, ennen kuin eurooppalaiset naistyöntekijät pääsevät samapalkkaisuuteen miesten kanssa. Kaikkien eurooppalaisten naisten joukossa epäsuotuisimmassa asemassa ovat kreikkalaiset naiset. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa, jotta sitä tasa-arvon periaatetta, että sukupuolten tulee saada samaa palkkaa samasta tai samanarvoisesta työstä, kunnioitettaisiin ja pantaisiin täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa ja erityisesti Kreikassa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2000) Naisille ja miehille samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaate on sisältynyt yhteisön lainsäädäntöön Rooman sopimuksesta alkaen (EY:n perustamissopimuksen 141 artikla (entinen 119 artikla)). Aiheesta on annettu myös erityinen direktiivi, miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10. helmikuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 75/117/ETY(1), joka on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa, myös Kreikassa. Nämä säännökset ovat olleet usein tuomioistuimen oikeuskäytännön aiheena. Tuomioistuin on tulkinnut hyvin laajasti käsitettä palkka. Säännöksistä ja oikeuskäytännöstä huolimatta naisten ja miesten palkkaerot ovat käytännössä edelleen suuret, kuten arvoisa parlamentin jäsenkin toteaa. Tästä syystä komissio on hyväksynyt vuonna 1996 menettelysäännöt, joiden tavoitteena on parantaa samanpalkkaisuuden toteutumisen edellytyksiä. Menettelysäännöt toimivat välineenä, jonka avulla pyritään edistämään samanpalkkaisuuden periaatteen toteutumista käytännössä. Lisäksi komissio muistuttaa, että tuomioistuin on jo kauan sitten todennut perustamissopimuksen 141 artiklan suoran oikeusvaikutuksen. Tämä tarkoittaa sitä, että mielestään syrjinnän kohteeksi joutunut naistyöntekijä voi vedota artiklaan kansallisessa tuomioistuimessa. Koska nykyiset ongelmat liittyvät käytännön toteutukseen, ja kun otetaan huomioon yhteisön lainsäädännön tarjoamat oikeudelliset takeet, komissio ei tällä hetkellä aio tehdä muita samanpalkkaisuuden periaatetta koskevia lainsäädäntöaloitteita. Komissio pyytää kuitenkin parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että vuodesta 1999 alkaen naisten ja miesten palkkaeron kaventamisen tavoite kuuluu erottamattomasti jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoihin. Jäsenvaltiot ovat siis sitoutuneet toteuttamaan toimenpiteitä, joilla edistetään naisten ja miesten samanpalkkaisuutta. (1) EYVL L 45, 19.2.1975.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0829/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Peltojen suojakaistasäännösten kielteiset ympäristövaikutukset.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0219 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0829/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (10. maaliskuuta 2000) Aihe: Peltojen suojakaistasäännösten kielteiset ympäristövaikutukset Yli puolet vaalipiirissäni (Lounais-Englanti) sijaitsevista peltojen suojakaistoista on yli kahden metrin levyisiä. Komissio ja tilintarkastustuomioistuin ovat äskettäin antaneet Britannian maatalousministeriölle ohjeet tukien alentamisesta niiltä viljelijöiltä, joiden suojakaistat ovat leveydeltään yli kaksi metriä. Jos Lounais-Englannin viljelijät eivät halua menettää keskimäärin 969 punnan avustuksia vuodessa, heidän on kynnettävä peltonsa aitoja myöten, ja ehkä jopa kaadettava aitoja. Tällainen toiminta vahingoittaa luonnonvaraisia kasveja ja eläimiä sekä poistaa rinnepelloilta maa-ainesta, joka suojaisi maaperää eroosiolta. Tämä on EU:n hyväksymien ympäristötavoitteiden vastaista. Britannia on pyytänyt komissiolta suojakaistojen leventämistä kolmeen metriin Britanniassa. Voisiko komissio ympäristönsuojelunäkökohtien vuoksi harkita toimintalinjaansa uudelleen ainakin niiden viljelijöiden osalta, jotka ovat perinteisesti käyttäneet leveitä suojakaistoja? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0535/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Eurooppa 2000 -ohjelma.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0202 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0535/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Eurooppa 2000 -ohjelma Mitkä 55 hanketta komissio on hyväksynyt Eurooppa 2000 -ohjelmaa varten? Komission puheenjohtajan Roman Prodin komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2000) Komissiolla ei ole riittävän tarkkoja tietoja asiasta, jotta se voisi tutkia esitettyä ongelmaa ja sen vuoksi se ei pysty tällä hetkellä vastaamaan kysymykseen. Se pyytää kunnianarvoisaa jäsentä toimittamaan lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0097/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Espanjan autonomisten alueiden osallistuminen Euroopan unionin toimielinten toimintaan.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0097/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Espanjan autonomisten alueiden osallistuminen Euroopan unionin toimielinten toimintaan Komissio vastasi 25. marraskuuta 1999 12. lokakuuta 1999 (P-1823/99)(1) esittämääni yleisluontoiseen kysymykseen ilmoittaen, että EY:n perustamissopimuksen 203 artiklan (entisen 146 artiklan) nojalla jäsenvaltiot voivat muodostaa edustuksensa neuvostossa oman erityistilanteensa mukaisesti. Espanjan hallitus kielsi äskettäin Espanjan autonomisten alueiden suoran osallistumismahdollisuuden Euroopan unionin toimielinten toimintaan. Espanjan valtio edustaa alueita niiden toimivaltaan kuuluvissa asioissa, vaikka Espanjan parlamentti on hyväksynyt alueiden osallistumismahdollisuuden kaksi vuotta sitten. Itsehallinnollisilta alueilta myös niiltä, jotka, kuten Galicia, tunnustetaan kansakunniksi kielletään näin niiden perustuslaillisten toimivaltuuksien harjoittaminen. Aikooko komissio tehdä aloitteen alueiden osallistumismahdollisuuden sisällyttämiseksi uuteen perussopimukseen, joka laaditaan vuoden 2000 hallitusten välisessä konferenssissa, ottaen huomioon että alueiden osallistuminen on jo hyväksytty esim. Saksassa, Itävallassa ja Belgiassa? (1) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 58. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Komissio muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 203 (ent. 146) artiklassa määrätään, että neuvosto muodostuu jäsenvaltioiden ministeritason edustajista, joita on yksi kustakin jäsenvaltiosta ja joilla on jäsenvaltionsa hallitusta sitovat valtuudet. Ei ole yhteisön toimielinten asia puuttua tämän edustajan valintaan, joka suoritetaan kussakin jäsenvaltiossa sen perustuslain mukaisesti. Komissio ei näe aihetta ehdottaa tämän määräyksen muuttamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0172/00

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(31. tammikuuta 2000)

Aihe: Vuoden 1999 historiallinen merkitys Euroopan unionin toimielinjärjestelmän kehityksessä

Päättynyt vuosi oli Euroopan yhteisön historiassa sen toimielinjärjestelmän kannalta huimaavin ja ratkaisevin sitten yhteisön perustamisvuoden 1957.

Yhteisön toimielinjärjestelmän vakava kriisi, joka pakotti Euroopan komission eroamaan, ja uuden kansainvälisen politiikan keulakuvan valitseminen merkitsivät Euroopan unionissa mullistuksia, joita politiikan tutkijoiden ja teoreetikkojen on tutkittava, jotta saataisiin selville niiden seuraukset ja voitaisiin päätellä, miten ne vaikuttavat toimielinten tulevaan käyttäytymiseen.

Katsooko komissio, että edellä esitetyn perusteella komission on edistettävä tutkimusta ja asiantuntijoiden ja tutkijoiden välistä yleistä keskustelua yhteisön toimielinjärjestelmästä, jotta voitaisiin tehdä johtopäätökset unionin viime vuotisesta toimielinjärjestelmän kriisistä ja selvittää sen seuraukset?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(20. maaliskuuta 2000)

Euroopan komissio edistää EU:n toimielinten ja politiikan kehittämisestä kiinnostuneiden asiantuntijoiden ja tutkijoiden tutkimuksia ja heidän välisiään keskusteluja. Esimerkiksi Jean Monnet -hankkeen yhteydessä tuetaan EU-asioihin liittyvää tutkimusta ja opetusta ja se käsittää myös politiikkaa ja toimielinjärjestelmää koskevat kysymykset.

Valmistellakseen vuoden 2000 hallitustenvälistä konferenssia EU:n toimielinten uudistamisesta komissio on pyytänyt Firenzen yliopiston Eurooppa-instituuttia tutkimaan mahdollisuuksia ja menetelmiä perussopimusten uudelleenjärjestelyyn. Tutkimuksen tulokset esitellään valtioiden ja hallitusten päämiehille kesäkuussa pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa.

European Community Studies Association (ECSA) -verkossa komissio tukee ja edistää EU-kysymyksiin ja politiikkaan erikoistuneiden tutkijoiden vaihtoa ja keskusteluja kansainvälisellä tasolla.

Komissio on myös aloittanut merkittävän hankkeen unionin hallinnon uudistamiseksi, johon osallistuu myös ulkopuolisia yhteistyökumppaneita. Se edistää lisäksi keskusteluja ja tutkimuksia tutkimusinstituuteissa sekä erilaissa asiantuntijaryhmissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0169/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Urakkatyö.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0154 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0169/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Urakkatyö Saksalainen Volkswagen-ryhmittymä on ryhtynyt käyttämään jälleen urakkatyöjärjestelmää eurooppalaisessa autoteollisuudessa. Niin sanottu 5000:tta 5000:n puolesta -suunnitelma on käänteentekevä autoteollisuudessa, koska tässä mallissa on olennaista se, että työntekijä on itse vastuussa työaikansa kestosta. Mikä on komission kanta tähän uuteen työmenetelmään, joka merkitsee tiettyä palkkaa tietynkestoisesta työstä. Voiko komission mielestä tätä mallia käyttää yhtenä ratkaisuna työpaikkojen säilyttämiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi Euroopan unionissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Komissio katsoo, että työn uudessa organisoinnissa onnistutaan parhaiten, jos se perustuu työmarkkinaosapuolten yhteisymmärrykseen. Myös joustavuuden ja turvallisuuden välisen tasapainon varmistaminen on tärkeää. Työn organisoinnin innovatiiviset muodot voivat lisätä työllisyyttä, mutta tämä riippuu suuresti kulloinkin vallitsevista olosuhteista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0081/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Tuotevastuusta annetun direktiivin 85/374/ETY muuttamista koskevat ehdotukset.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0173 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0081/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Tuotevastuusta annetun direktiivin 85/374/ETY muuttamista koskevat ehdotukset Tuottajan tuotevastuusta annettua direktiiviä 85/374/ETY(1) kehittääkseen komissio on pyytänyt asianomaisia tahoja esittämään huomioitaan tuotevastuuta koskevassa vihreässä kirjassa mainittuihin kysymyksiin neljän kuukauden kuluessa kirjan julkaisemisesta. Vihreässä kirjassa todetaan, että ilmoitus tällaisesta aloitteesta on tietenkin herättänyt kiinnostusta taloudellisissa toimijoissa, kuluttajissa ja julkisessa hallinnossa. 1. Pitääkö komissio jäsenvaltioiden toimijoiden ja julkisen hallinnon vastauksia vihreässä kirjassa esitettyihin kysymyksiin tyydyttävinä? 2. Miltä kreikkalaisilta kuluttajajärjestöiltä komissio on saanut asiaan liittyviä huomioita? Onko kuluttajien keskusjärjestö antanut omat vastauksensa? (1) EYVL L 210, 7.8.1985, s. 29. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) 1. Komissio voi kertoa arvoisalle parlamentin jäsenelle saaneensa lähes 100 kommenttia vihreään kirjaan(1). Vastauksia on tullut kansallisilta ja eurooppalaisilta kuluttajajärjestöiltä, asianomaisilta teollisuudenaloilta (erityisesti lääketeollisuudelta, autoteollisuudelta, vakuutusalalta, kemianteollisuudelta, maataloustuotteiden ja sähkölaitteiden aloilta), jäsenvaltioiden (Tanska, Saksa, Kreikka, Ranska, Itävalta, Portugali, Suomi, Yhdistynyt kuningaskunta) ja kolmansien maiden (Islanti, Norja, Slovenia, Sveitsi) julkishallinnoilta sekä tuotevastuuseen erikoistuneilta järjestöiltä, esim. yleiseurooppalaiselta henkilövahinkoasioita hoitavien asianajajien järjestöltä (Pan-European organisation of personal injury lawyers), Yhdysvaltojen puolustusasioiden tutkimuslaitokselta (United States Defense research institute) ja Euroopan tuotevastuulain erityiskomitealta (Special committee on European product liability law). Komissio on julkaissut kommentit Internetissä (http://europa.eu.int/internal_market/en/goods/liability/replies.htm). Tässä vaiheessa on liian aikaista arvioida vastausten sisältöä. 2. Yksikään kreikkalainen kuluttajajärjestö ei ole toistaiseksi reagoinut asiaan. (1) KOM(1999) 396 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0291/00 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) komissiolle. Kroatian Phare-ohjelma.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0172 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0291/00 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Kroatian Phare-ohjelma Onko komissio valmis harkitsemaan uudelleen Kroatian Phare-ohjelman jäädyttämistä, kun otetaan huomioon Kroatian 3. tammikuuta 2000 pidettyjen vaalien myönteiset tulokset? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2000) Kroatiassa tapahtuneen viimeaikaisen poliittisen kehityksen seurauksena komissio on ryhtynyt useisiin toimenpiteisiin välittääkseen Kroatialle voimakkaan viestinsä kannustamisesta ja tukemisesta Kroatian perusteellisessa demokratisointiprosessissa, joka merkitsee uuden ajanjakson alkua Kroatian ja unionin välillä. Komission puheenjohtaja, ulkosuhteista vastaavat komission edustajat ja Kroatian uudet johtajat ovat tehneet korkean tason vierailuja toistensa luokse. Yleisten asiain neuvoston 24. tammikuuta 2000 perustaman unionin ja Kroatian välisen neuvoa-antavan työryhmän ensimmäinen kokous pidettiin 15. helmikuuta 2000. Helmikuun 14. päivänä 2000 kokoontunut yleisten asian neuvosto kehotti komissiota ryhtymään valmisteluihin vakautus- ja assosiaatiosopimuksen solmimista edeltävien neuvottelujen avaamisen toteuttamismahdollisuuksia koskevan kertomuksen laatimiseksi. Komission nimeämä valtuuskunta vierailee Kroatiassa maalikuun 2000 alussa ja suorittaa ensimmäisen avustustarpeita ja -painopisteitä koskevan arvioinnin tarkoituksenaan edetä suunnitelmassa yhteisön taloudellisesta avusta Kroatialle vuonna 2000. Phare-ohjelman Kroatialle avaamisen osalta erityisesti on huomioitava, että komissio aikoo esitellä keväällä koko Länsi-Balkanin alueen kattavan uuden ohjelman. Phare-ohjelma keskitetään siten yksinomaan hakijamaihin, kun taas uusi ohjelma korvaa kokonaan Phare- ja Obnova-ohjelmat Balkanin maiden osalta, Kroatia mukaan luettuna. Kroatia saa tukea uuden ohjelman kautta heti sen tultua voimaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0012/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Televisio ilman rajoja -direktiivin täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0012/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Televisio ilman rajoja -direktiivin täytäntöönpano Televisio ilman rajoja -direktiivissä 97/36/EY(1), joka tuli voimaan 30. heinäkuuta 1997, käsitellään muun muassa teleostotoiminnan sääntöjä, alaikäisten suojelua ja mainoksia. Tätä direktiiviä ei ole vielä sisällytetty Kreikan lainsäädäntöön, ja tuloksena on, ettei teleostotoimintaa koskevia sääntöjä ole, ettei kuluttajia suojella kaikenlaisilta mainoksilta eikä alaikäisten suojelua koskevia direktiivin säännöksiä sovelleta. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä direktiivin sisällyttämiseksi Kreikan lainsäädäntöön ja televisionkatsojien sekä erityisesti lasten suojelemiseksi sopimattomilta ohjelmilta? (1) EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Komissio on vastikään päättänyt viedä asian Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen, koska Kreikka ei ole vielä saattanut televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta 30. kesäkuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/36/EY kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0228/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Kotieläinten ruuan kauppaa koskevien kilpailusääntöjen rikkominen Espanjassa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0201 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0228/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Kotieläinten ruuan kauppaa koskevien kilpailusääntöjen rikkominen Espanjassa Espanjassa on eläinten ruuan markkinoinnissa ja kaupassa syntymässä lainvastainen epäreilun kilpailun tilanne, jossa loukataan kuluttajien oikeuksia. Eläinten ruuan valmistajat ovat eriyttäneet jakelunsa suurille marketeille ja pienille myymälöille. Alan pienet yrittäjät kärsivät tästä kaksijakoisesta jakelusta, sillä sekä tuotteiden mainostaminen että kampanjat tapahtuvat vain suurissa marketeissa, eivätkä pienet myymälät voi tarjota samoja etuja asiakkailleen. Tällaisen syrjinnän lisäksi suuret marketit voivat ostaa eläinten ruokaa yleensä halvemmalla kuin pienet myymälät. Pienet myymälät eivät ole tietoisia näistä tarjouksista eivätkä siitä, että heidän asiakkailleen tarjoama tuote on kalliimpi kuin suurissa marketeissa. Kuluttajat ostavat siten suurista marketeista eivätkä pienistä lähimyymälöistä. Näin moni pieni myymälä joutuu sulkemaan ovensa. Epäreilusta kilpailusta on asianmukaisesti valitettu Espanjan viranomaisille, sillä Espanjan lainsäädännössä kielletään eläinten ruuan myynti omakustannushintaa halvemmalla. Onko komissio toimivaltansa puitteissa valmis tutkimaan, rikotaanko tässä tapauksessa myös yhteisön kauppaa ja kilpailua koskevaa lainsäädäntöä? Eikö tämä edellä kuvattu Espanjan tilanne ole komission mielestä kuluttajien oikeuksien vastaista, koska heidät pakotetaan ostamaan kyseiset tuotteet suurista marketeista? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2000) Komissiolla ei ole tällä hetkellä käytettävissä tietoja, jotka edellyttäisivät menettelyn aloittamista eläinten ruuan valmistajia vastaan Espanjassa. Komissiolle ei ole tehty valituksia arvoisan kysyjän mainitsemista käytännöistä. Eläinten ruuan hintaero suurten markettien ja pienten myymälöiden välillä ei todista sinänsä yhteisön kilpailusääntöjen rikkomisesta. Hintaerot saattavat pelkästään heijastaa näiden osapuolten neuvotteluaseman erilaisuutta markkinataloudessa. Joka tapauksessa Espanjan kilpailuviranomaisilla (lähinnä Servicio de Defensa de la Competencia) on parhaat edellytykset tutkia asiaa, sillä mahdolliset kilpailun vääristymät keskittyisivät Espanjaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0031/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle. Akkuyun ydinuhka.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0031/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Akkuyun ydinuhka Aiemmin esitettyjen kysymysten valossa ja ottaen huomioon Turkin lopullinen päätös rakentaa ydinvoimala Akkuyun maanjäristysherkälle alueelle Kanadan liittovaltion kansanedustajat ovat tuoneet julki uutta tietoa ja asettuneet vastustamaan Kanadan aikeita toimittaa Turkille ydinreaktoreita seuraavista syistä: - Turkille myönnettävästä 1,5 miljardin dollarin lainasta Kanadalle koituvat taloudelliset rasitteet, - Akkuyun mahdollinen muuttuminen uudeksi Tsernobyliksi, joka asettaa hengenvaaraan 144 miljoonaa itäisen Välimeren alueella asuvaa ihmistä, - perustellut pelot siitä, että Turkille tarjoutuisi mahdollisuus valmistaa ydinaseita tarvittavan teknologian avulla, kuten tapahtui Intiassa ja Pakistanissa. Lisäksi arvostettujen seismologien, kuten Earthquake Forecasts Incorporation -yrityksessä toimivan Karl Buckthoughtin, tekemissä uusissa tutkimuksissa päädytään siihen johtopäätökseen, että seuraavien 40 vuoden aikana esiintyy 50 prosentin todennäköisyydellä voimakkuudeltaan seitsemän richterin maanjäristys, jonka seurauksena reaktori tuhoutuu ja miljoonat ihmiset menettävät henkensä. Kun otetaan huomioon nämä uusimmat tosiseikat sekä äskettäin sattuneiden tuhoisien maanjäristysten seuraukset, mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä, jotta Turkki hankkisi taloudelliset valmiudet kehittää uusiutuvia energialähteitä ja hylkäisi ydinvoimalan rakennushankkeen? Vastaus (16. maaliskuuta 2000) Neuvosto on hyvin tietoinen siitä, kuinka tärkeää ydinturvallisuus on kolmansissa maissa, ja on pannut alulle joukon toimia erityisesti tukiohjelmien kautta. Neuvosto hyväksyi 7 päivänä joulukuuta 1998 päätelmät ydinturvallisuudesta ja Euroopan unionin laajentumisesta(1), jossa ehdokasmaille annetaan selkeä viesti siitä, miten tärkeänä ydinturvallisuutta on pidettävä. Neuvosto on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa tarpeesta edistää uudistuvien energialähteiden käytön kehittämistä. Neuvosto korostaa tässä yhteydessä, että uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisestä Välimeren alueilla Turkki mukaan lukien huolehditaan pääasiallisesti yhteistyönä EuroVälimeri-kumppanuuden ja sen tärkeimmän rahoitusvälineen MEDA-ohjelman avulla, sekä Synergia-ohjelman avulla, joka on yksi monivuotisen puiteohjelman energia-alan toimien kansainvälisistä erityisohjelmista(2). Kummassakin ohjelmassa on toimia, jotka osaltaan edistävät energiapoliittisten tavoitteiden (hankintavarmuus, kilpailukyky ja ympäristön suojelu) saavuttamista ja niissä on erityisiä osia uusiutuvien energialähteiden käytön kehittämiseksi. Ohjelmien täytäntöönpanosta vastaa komissio. (1) Asiak. 13677/98 (Presse 431-G). (2) EYVL L 7, 13.1.1999, s. 16.