KIRJALLINEN KYSYMYS E-1790/99

esittäjä(t): Marit Paulsen (ELDR) komissiolle

(11. lokakuuta 1999)

Aihe: Malariarokote

Kehitysmaissa tarvitaan kipeästi malariarokotetta. Lääkeyhtiöt eivät kuitenkaan ole kiinnostuneita, koska ne eivät saisi tarpeeksi tuloja lääkkeiden myynnistä kehitysmaissa.

Voisiko komissio osana avustuspolitiikkaansa antaa ehdotuksen, jonka tavoitteena olisi, että EU:n jäsenvaltiot tilaisivat lääkeyhtiöiltä malariarokotetta ja sitoutuisivat maksamaan tietyn hinnan yhdestä rokoteannoksesta? Tällainen ehdotus voisi auttaa rokotteen kehittämistä.

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(30. marraskuuta 1999)

Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen esittämään analyysiin, mutta ei välttämättä ole vakuuttunut siitä, että ehdotettu ratkaisu on mahdollinen tai edes tehokas. Komissio esittelee seuraavassa toteuttamiskelpoisemman strategian muutamia mahdollisia osia.

Malariaan kuolee yli miljoona ihmistä vuosittain, ja sitä esiintyy erityisesti köyhimmissä maissa ja väestöryhmissä. Biotekniikan viimeaikaiset edistysaskelet viittaavat siihen, että malariarokotteen kehittäminen on mahdollista. Voisi kuvitella, että tämä kiinnostaisi erittäin paljon sekä kansainvälistä yhteisöä että yksityisiä lääkeyhtiöitä, mutta pitkän aikaa näin ei ole ollut. Äskettäin tehdyssä tutkimuksessa todettiin esimerkiksi, että malariatutkimukseen käytetään vuosittain vain noin 80 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja malariarokotteisiin ainoastaan murto-osa tästä määrästä. Malariaan sekä rokotteen kehittämiseen suunnattujen yksityisten ja julkisten investointien vähäisyyteen on kuitenkin alettu kiinnittää enemmän huomiota Maailman terveysjärjestön (WHO) lukuisten aloitteiden ansiosta ja myös yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman yhteydessä.

Vähäinen investointi malariarokotteen tutkimukseen ja kehitykseen johtuu pääasiassa siitä, että uusien teknologioiden tutkimus- ja kehitysinvestoinnit suunnataan suurimmaksi osaksi rikkaiden maiden ongelmien ratkaisuun, koska näillä mailla on laajimmat tuottavat markkinat. Tilanteen on todettu olevan samanlainen myös kehitysmaiden tarpeita vastaavaan aidsrokotteeseen tai julkiseen terveydenhuoltoon suunnattujen investointien osalta.

Tämä kaikki viittaa merkittävään, tähän asti suurelta osin tunnistamatta jääneeseen, haasteeseen, joka liittyy vaikeuksiin saada maailman tiede- ja teknologiayhteisö puuttumaan köyhimpien maiden nykyisiin kansanterveydellisiin ongelmiin yleensä ja malariaan ja aidsiin erityisesti. Tästä syystä tarvitaan luovuutta ja uusia kumppanuuksia, jotta ihmisten tarpeiden, tieteellisten pyrkimysten ja markkinoilta saatavien tuottojen väliset valtavat ristiriidat saadaan sovitettua yhteen. Tällaisen lähestymistavan aloittamisesta keskustellaan yhteisössä parhaillaan kehitysmaita varten tarkoitetun aidsrokotteen yhteydessä, mutta vastaavanlaisia strategioita voitaisiin kehittää ja olisi kehitettävä malariaa varten. Aidsrokotetta koskeva strategia sisältää useita pikemminkin rinnakkain kuin peräkkäin toteutettavia toimia, jotta voitetaan aikaa ja jotta toimet samalla tehostavat toisiaan. Tärkeimpiin yhteisön toimiin kuuluvat yksityisen teollisuuden kannustaminen investoimaan enemmän aidsrokotteen tutkimukseen ja kehitykseen esimerkiksi parlamentin käsittelyssä olevassa harvinaislääkkeitä koskevassa asetuksessa ehdotettujen kannustimien avulla; uskottavampien markkinoiden luominen kehitysmaihin varmistamalla, että kansallisista talousarvoista ja yhteisön avustustalousarvioista myönnetään varoja olemassa oleviin rokotteisiin; mahdollisten tulevaisuuden markkinoiden luominen (yhdessä tärkeimpien kumppanien kanssa) lupaamalla taloudellista tukea kehitysmaille uuden rokotteen hankkimiseen heti kun se on saatavilla; ja julkisen sektorin taloudellisen tuen lisääminen kehitysmaiden tarpeisiin soveltuvan aidsrokotteen tutkimukseen ja kehitykseen.

Yhteisö on tällä hetkellä vasta aloittamassa tämän aidsia koskevan lähestymistavan toteuttamista, ja jos yhteistyö osoittautuu mahdolliseksi ja tulokselliseksi, muita aloitteita voidaan harkita. Kuten arvoisa parlamentinjäsen mainitsi, tämänkaltaiset aloitteet olisivat aiheellisia myös malarian osalta.

Komissio haluaa vielä todeta, että yhteisö lisäsi äskettäin tukeaan malariatutkimukseen ja rokotteen kehitykseen viidennessä puiteohjelmassa julkaisemalla kaksi ehdotuspyyntöä (joista toinen liittyy malariarokotetta koskevan tutkimus- ja kehityshankeryhmän muodostamiseen ja toinen erityisiin tutkimusehdotuksiin kehitysmaissa). Lisäksi yhteisö rahoittaa parhaillaan yhdessä erään lääkeyhtiön kanssa kliinistä esittelytutkimusta Gambiassa.