ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3628/00

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(22. marraskuuta 2000)

Aihe: Swazimaa

Voisiko komissio esitellä mahdolliset suunnitelmansa Swazimaan kriisin ratkaisemiseksi?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(20. joulukuuta 2000)

Komissio on huolestunut Swazimaan viimeaikaisista tapahtumista ja yhteiskunnallisesta levottomuudesta, joka huipentui marraskuun puolivälissä Swazimaan ammattijärjestöjen liiton järjestämään kahden päivän työstä poissaoloon. Komissio toteaa kuitenkin, että tämä ei ole Swazimaan ensimmäinen yhteiskunnallinen kriisi. Päin vastoin, protestit, työstä poissaolot ja saarrot ovat olleet toistuva piirre vuonna 1973 tapahtuneen perustuslain voimassaolon päättymisen jälkeen, ja poliittisen uudistuksen vaatimukset ovat vahvistuneet 1990-luvun puolessa välissä, kun alueen muut maat ovat muuttuneet monipuoluekansanvalloiksi.

Nykyisen kriisin ovat aiheuttaneet pääasiassa poliittisluonteiset ongelmat, jotka liittyvät maan perustuslakiin, poliittisiin vapauksiin, työsuhdeasioihin ja maanomistusoikeuden varmuuteen. Unionin lausunto voi tässä vaiheessa syntyä ainoastaan komission ja yhteisön jäsenvaltioiden yhteisen lähestymistavan tuloksena ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) sääntöjen mukaisesti. Tähän saakka komissio on noudattanut rakentavaa lähestymistapaa, johon kuuluu rakentava ja perusteellinen vuoropuhelu Swazimaan hallituksen ja vakiintuneiden viranomaisten kanssa, erilaisten demokraattisten voimien ja kansalaisyhteiskunnan tukeminen sekä auttaminen perustuslain uudistusprosessissa.

Komissio seuraa tilannetta joka tapauksessa tarkasti. Se on tietoinen siitä, että jos nykyinen poliittisen ja sosiaalisen ilmaston kriisi jatkuu tai pahenee, sillä on seurauksia Swazimaan hallituksen kanssa käytävään vuoropuheluun ja se vaikuttaa kielteisesti kehitysyhteistyön toteuttamiseen Swazimaan kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3780/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Tavoitteen 2 alueita koskevan tuen myöntäminen Hainautin maakunnalle.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3780/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Tavoitteen 2 alueita koskevan tuen myöntäminen Hainautin maakunnalle Tavoitteen 2 alueita koskevan tuen myöntäminen vallonilaiselle Hainautin maakunnalle johtaa siihen, että Hainautiin rajoittuvassa Länsi-Flanderin maakunnassa jo vuosien ajan toimineet yritykset siirtävät toimintansa Hainautiin. Kyseisten yritysten johtajat myöntävät, että päätökset toiminnan siirtämisestä Hainautiin riippuvat täysin tavoitteen 2 alueita koskevan tuen myöntämisestä. Yritykset jatkavat toimintaansa Länsi-Flanderissa, jos ne eivät saa yhteisöltä tukea. Yrityksillä on kuitenkin oltava toimipaikka Hainautissa, jotta ne ovat voivat saada tätä tukea. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin, jotka sille esitettiin jo puolivälissä maaliskuuta 2000, mutta joihin komissiolta on vastausten sijaan saatu vain ilmoitus, että pyydetyt tiedot täytyy vielä kerätä yhteen. 1. Kuinka monta tavoitteen 2 alueita koskevaa tukihakemusta uuden taloudellisen toiminnan aloittamiseksi Hainautissa on esitetty 1. tammikuuta 2000 lähtien? Millaisia nämä hakemukset ovat? 2. Milloin ja missä kyseisten yritysten toimipaikat rekisteröitiin? 3. a) Kuinka moni näistä yrityksistä on toiminut aiemmin Länsi-Flanderin maakunnassa? b) Kuinka moni näistä yrityksistä toimii nykyisin Länsi-Flanderin maakunnassa? 4. Tiedustellaanko näiltä yrityksiltä, missä määrin niiden toiminnan siirtäminen Länsi-Flanderista Hainautiin riippuu tavoitteen 2 alueita koskevan tuen saamisesta? a) Jos tiedustellaan, kuinka monta länsiflanderilaista yritysjohtajaa on päättänyt toiminnan aloittamisesta Hainautissa, vaikka yritykselle ei myönnettäisi tavoitteen 2 alueita koskevaa tukea? b) Jos ei tiedustella, aikooko komissio lisäksi tiedustella näiltä yritysjohtajilta, missä määrin niiden toiminnan siirtäminen Hainautiin riippuu tavoitteen 2 tuen saamisesta? 5. Onko komissio valmis ryhtymään toimiin, jotta länsiflaamilaisten yritysten toiminnan siirtyminen Hainautiin voidaan estää? a) Jos on, mihin toimiin? b) Jos ei ole, miksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2001) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään ystävällisesti tutustumaan hänen kirjalliseen kysymykseen E-0951/00(1) saamaansa komission täydentävään vastaukseen. (1) Katso sivu 3.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3708/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle. Ahmadi-yhteisön vaikea tilanne Pakistanissa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0199 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3708/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Ahmadi-yhteisön vaikea tilanne Pakistanissa Onko komissio selvillä Ahmadi-yhteisöön kohdistuneista ihmisoikeusloukkauksista Pakistanissa? Ahmadien uskonnon tunnustamisesta, harjoittamisesta ja saarnaamisesta tehtiin vuonna 1974 säädetyissä laeissa rankaistava teko. Useita yhteisön jäseniä on syytetty jumalanpilkasta 295C pykälän nojalla, jossa määrätään kuolemanrangaistuksesta. Äskettäisiä uskontoon perustuvia puhdasoppisten muslimien ahmadeihin kohdistamia murhia ei ole tutkittu. Mitä komissio aikoo tehdä suojellakseen Ahmadi-yhteisön perusoikeuksia? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä, että Pakistanin ahmadilaisyhteisö on ollut toistuvasti ääriryhmien harjoittaman väkivallan kohteena. Samoin komissio on tietoinen, että Pakistanin lainsäädäntö syrjii maan uskonnollisia vähemmistöjä (kristittyjä, hinduja, ahmadilaisia ja iiamuslimeja). Uskonnollisten vähemmistöjen tilannetta Pakistanissa käsiteltiin puheenjohtajatroikan Islamabadissa 20. ja 21. marraskuuta 2000 käymissä poliittisissa keskusteluissa. Pakistanin viranomaiset ovat myöntäneet jumalanpilkkasyytösten kylväneen pelkoa ja luvanneet uudistuksia. Komissio aikoo jatkaa keskustelua uskonnollisista vähemmistöistä Pakistanin viranomaisten kanssa kaikissa soveltuvissa yhteyksissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3925/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Brasilia ja pinnoitetut renkaat.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0082 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3925/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Brasilia ja pinnoitetut renkaat Joitakin vuosia sitten EY tarkisti pinnoitettuja renkaita koskevia asetuksia siten, että ne rinnastetaan uusiin renkaisiin. Sen seurauksena pinnoitetuilta renkailta vaaditaan tyyppihyväksyntä Euroopan yhteisössä. 27. syyskuuta 2000 Brasilian hallitus laajensi käytettyjen renkaiden tuontikiellon koskemaan myös pinnoitettuja ja uudelleen valmistettuja renkaita. Brasilia on pinnoitusteollisuuden merkittävä markkina-alue, ja tämä kielto uhkaa vakavasti pinnoitusteollisuutta. Pinnoittaminen on tehokkain ja tärkein käytettyjen renkaiden uudelleen käytön ja kierrättämisen muoto. Onko komissio keskustellut asiasta Brasilian kanssa? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän kiellon vuoksi? Pascal Lamyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3925/00, E-4014/00 ja E-4026/00 (6. helmikuuta 2001) Brasilian Maailman kauppajärjestölle (WTO) ilmoittamien kansallisten ulkomaankauppaa koskevien määräystensä mukaan käytettyjen laitteiden, koneiden ja kulutustavaroiden tuonti on nimenomaisesti kielletty lahjoituksia lukuun ottamatta. Brasilian tulliviranomaiset siirsivät pinnoitettujen renkaiden tuonnin käsittelyn maan oikeusviranomaisille, joiden päätelmän mukaan luvan antaminen tällaiseen tuontiin on vastoin maan kauppamääräyksiä. Näin ollen ne keskeyttivät välittömästi tuontilisenssien myöntämisen näille tuotteille. Kauppaa koskevalla, 25. syyskuuta 2000 annetulla määräyksellä Portaria MDIC/SECEX N:o 08 pyrittiin panemaan täytäntöön kyseinen oikeusviranomaisten päätös. Komissio on tietoinen tästä asiasta ja sen aiheuttamasta huolesta joissakin eurooppalaisissa yrityksissä, jotka tuottavat ja vievät pinnoitettuja renkaita. Brasilian viranomaisiin otettujen alustavien yhteyksien perusteella komissio on ymmärtänyt, että Brasilian hallituksella on käytettyjen tavaroiden osalta terveyteen tai kuluttajansuojaan liittyviä huolia, ja koska edellä mainitulla oikeusviranomaisten päätöksellä ulotettiin käytettyjen tavaroiden määritelmä koskemaan myös pinnoitettuja renkaita, Brasilian viranomaiset ovat antaneet määräyksen Portaria N:o 8, jolla estetään tällaisten renkaiden tuonti. Selviteltyään asiaa lisää alan teollisuuden kanssa komissio ottaa yhteyttä Brasilian hallitukseen perustellakseen näiden tavaroiden erottamista yleisestä käytettyjen tavaroiden luokasta ja selostaakseen eurooppalaista tyyppihyväksyntäjärjestelmää. Jos myönteiseen ratkaisuun ei päästä, komissio harkitsee Brasilian hallituksen vastauksen perusteella, mitä muita toimenpiteitä asiassa voitaisiin toteuttaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4115/00 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Murhat Kolumbiassa.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0138 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4115/00 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (11. tammikuuta 2001) Aihe: Murhat Kolumbiassa Afrokolumbialaiset yhteisöt ja erityisesti Buenaventuran kunta varoittivat viime kesänä puolisotilaallisten joukkojen uhasta. Kukaan ei kuitenkaan tehnyt mitään murhien estämiseksi, ja 6. ja 9. syyskuuta puolisotilaalliset joukot murhasivat yhteensä 27 henkilöä Trianan, Zaragozan ja Las Palmasin kunnissa. Tällä hetkellä Yurumangui-joella on lähestymässä uusi puolisotilaallisten joukkojen hyökkäys, ja Guaviaren pormestarin José Germán Olarte Palominon mukaan sama on edessä myös Calamarin reservaatissa. Asia on kiireellinen ja Euroopan komissiolla on suhteet Kolumbian hallitukseen. Mitä komissio siis voi tehdä näiden teurastusten estämiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2001) Yhteyksissään Kolumbian hallitukseen Euroopan unionin edustajat ovat toistuvasti korostaneet ihmisoikeusasioissa edistymisen tärkeyttä. Tähän sisältyvät tehokkaat aloitteet puolisotilaallisten joukkojen toiminnan rajoittamiseksi. Kolumbian viranomaiset ovat osoittaneet aiempaa suurempaa halukkuutta vastata näihin vaatimuksiin. Hallitus on toteuttanut joitakin ensi askeleita, muun muassa irtisanonut ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneitä armeijan upseereita ja ryhtynyt siviilioikeudenkäynteihin armeijan palveluksessa olevia vastaan. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä, ja kansainvälisen yhteisön on jatkettava aktiivista ihmisoikeuspolitiikkaansa. Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen tappamisten ehkäisemisestä, komission ja jäsenvaltioiden vaikutusvalta asiassa on rajallinen. Turvallisuuden takaaminen on Kolumbian viranomaisten tehtävä. Komissio varmistaa luonnollisesti, että kaikki tiedot mahdollisista uhkista siviiliväestöä kohtaan toimitetaan välittömästi Kolumbian viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3491/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Mustan sian vaara kuolla sukupuuttoon.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0138 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3491/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (10. marraskuuta 2000) Aihe: Mustan sian vaara kuolla sukupuuttoon Nebrodi-vuorilla Italiassa elävä musta sikarotu on kuolemassa sukupuuttoon. Geneettisten resurssien ehtymisen lisäksi mustan sian häviämisestä olisi sekä biologisia, ympäristöön liittyviä, kulttuurisia että sosiaalisia seurauksia, koska Nebrodi-vuorilla jo vuosisatoja vaalitut sikojen kasvattamiseen liittyvät kulttuuriset ja sosiaaliset perinteet katoaisivat. Suunnitteleeko komissio toimia Euroopan unionissa sukupuuttoon kuolemassa olevien eläinlajien suojelemiseksi? Voisivatko rakennerahastot komission mielestä tukea mustan sian suojeluhankkeita? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Musta sikarotu ei ole eläinlaji, joka olisi mainittu neuvoston 21. toukokuuta 1992 antaman sekä villieläimistön että luonnonkasvien esiintymisalueiden suojelua koskevan direktiivin 92/43/ETA liitteessä(1). Maatalouden tuki- ja ohjausrahaston EMOTR-tukirahastosta yhteisön rahoitusta saaneiden maaseudun kehittämistoimien yhteydessä komissio säätää maataloutta ja ympäristöä koskevista maataloustuotantomenetelmien tukitoimista, jotka on tarkoitettu ympäristönsuojeluun ja luonnonalueiden säilyttämiseen. Näiden toimien sisältämien mahdollisten menettelyjen kautta tukea voidaan myöntää viljelijöille, jotka sitoutuvat kasvattamaan kotieläimensä käyttäen kyseiseltä alueelta peräisin olevia uhanalaisia lajeja. Sisilian alue on äskettäin esittänyt komissiolle suunnitelmansa maaseudun kehittämisestä ja tässä suunnitelmassa on esitetty uhanalaisten lajien joukossa musta sika, joka on elää Nebrodin ja Madonian alueella Italiassa. Sikäli kuin tämä rotu todetaan kansainvälisten asiasta päättävien järjestöjen toimesta esitettyjen tieteellisten tietojen perusteella uhanalaiseksi, se voi yhteisön maaseudun kehittämisestä annettujen säädösten mukaisesti saada yhteisön rahoitustukea EMOTR-tukirahastosta mainitun Sisilian alueen hyväksyttävänä olevan maaseudun kehittämissuunnitelman yhteydessä. Rakennerahastoista ei ole suunniteltu rahoitettavaksi mitään erityistoimia Nebrodin mustan sian pelastamiseksi. Kuitenkin maatilojen investointitukitoimien yhteydessä, jotka on säädetty Sisilian alueen toimintaohjelmaan tavoitteesta 1, ja hyväksytty 8. elokuuta 2000 komission päätöksellä n:o C(2000) 2346, EMOTR-ohjausrahasto voi osallistua tilainvestointien yhteisön rahoitukseen tätä rotua mahdollisesti koskevalla siantuotanto-alalla, kun samalla ei lisätä sikojen kokonaistuotantoa. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3514/00 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle. Saksalaisten kasvihuoneviljelyä harjoittavien puutarhayrityksien ongelmat.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3514/00 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Saksalaisten kasvihuoneviljelyä harjoittavien puutarhayrityksien ongelmat Helmikuusta 1999 alkaen kasvihuoneiden lämmityskustannukset ovat nousseet Saksassa kasvihuoneviljelyä harjoittavissa puutarhayrityksissä yli 200 prosentilla. Kilpailtaessa esimerkiksi hollantilaisten kanssa epäsuhta on suuri, koska sikäläiset yritykset maksavat lämmityskuluja vain kolmasosan verrattuna saksalaisiin kollegoihinsa. Saksan korkeampia kustannuksia ei voida kuitenkaan korvata korkeammilla markkinahinnoilla. Tämä johtaa vääristymiin maatalousalalla, joka on yhteisön vastuulla. 1. Miten tällainen huomattava kilpailun vääristyminen voidaan komission mielestä oikaista? 2. Mitä toimenpiteitä komissio ehdottaa vallitsevien epäsuhtien poistamiseksi? 3. Aiheuttaisivatko esimerkiksi edullisina luottoina tai muina avustuksina tälle talvelle mahdollisesti annettava siirtymäkauden tuki ja laaja rationaalinen energiatehokkuusohjelma komission mielestä kilpailulainsäädännöllisiä ongelmia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) 1. Komissio on tietoinen siitä, että energian, erityisesti kasvihuoneiden lämmittämiseen käytettävän energian, hinnat vaihtelevat eri jäsenvaltioissa. Syynä hintaeroihin ovat pääasiassa erilaiset verotusjärjestelmät ja erilaiset toimintatapoja koskevat vaihtoehdot eri jäsenmaissa. Energian hinnoittelujärjestelmää Alankomaissa on tutkittu valtiontukitoimenpiteen N 464/94 yhteydessä. Komissio tuli tutkimuksessa siihen tulokseen, että ilmoitettuun kaavaan perustuva hinnoittelu ei asettanut kasvihuoneviljelyä etuoikeutettuun asemaan verrattuna muihin Alankomaiden talouden aloihin, joihin sovelletaan samaa hinnoittelua, kun ne käyttävät saman määrän kaasua. Tästä syystä päädyttiin siihen, että Gasunien ja Alankomaiden puutarhureiden välistä sopimusta ei voitu pitää tukena. Tämä sopimus on tällä välin uusittu. Kaasun hinta on sidoksissa raskaiden polttoöljyjen hintaan. Kaasun hintaa tarkistetaan neljännesvuosittain raskaan polttoöljyn kyseistä neljännesvuotta edeltävien 12 kuukauden keskihinnan mukaan. Koska uuden sopimuksen perustana olevat periaatteet ovat samat kuin asiassa N 464/94, komissiolla ei ole tarvetta käsitellä asiaa uudelleen. Lopuksi on todettava, ettei mikään osoita Alankomaiden kasvihuoneiden lämmittämiseen käytettävän energian hintojen millään tavalla rikkovan yhteisön kilpailua koskevia sääntöjä. 2. Komissio ei suunnittele mitään toimenpiteitä kyseisellä alalla. 3. Näitä toimenpiteitä olisi tutkittava valtiontukia koskevien sääntöjen pohjalta. Koska tiedot yksittäisistä tapauksista ovat puutteellisia, komissio ei voi osoittaa, ovatko kyseiset tukitoimenpiteet yhteismarkkinoille soveltuvia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3016/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) neuvostolle. Orjatyövoima.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0027 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3016/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) neuvostolle (25. syyskuuta 2000) Aihe: Orjatyövoima Onko neuvostolla tietoja siitä, milloin Nepalin hallitus aikoo lainsäädännön keinoin panna täytäntöön heinäkuun 17. päivänä 2000 antamansa julistuksen, jossa orjatyövoima todettiin laittomaksi? Onko neuvostolla tietoja, sisältääkö lainsäädäntö selkeän orjatyövoiman määritelmän, joka kattaa sekä Haliya- että Kamaiya-väestöryhmät, täytäntöönpanostrategian sen takaamiseksi, että orjatyötä teettävät asetetaan syytteeseen, sekä kuntoutusohjelman, joka tarjoaa entisille orjatyöläisille toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja toimeentulonsa turvaamiseen? Vastaus (12. helmikuuta 2001) Neuvosto ei ole viime aikoina käsitellyt Nepalin tilannetta eikä näin ollen myöskään sitä, aikooko Nepalin hallitus panna täytäntöön lainsäädännön keinoin 17. heinäkuuta 2000 tehdyn päätöksen, jossa orjatyövoima kielletään. Tämän vuoksi neuvosto ei voi tässä vaiheessa vahvistaa, sisältääkö kyseinen lainsäädäntö selkeän orjatyövoiman määritelmän, jossa mainittaisiin nimenomaan Haliya- ja Kamaiya-väestöryhmät, ja käsitelläänkö siinä muita arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemia erityiskysymyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3530/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle. Kreikan suvereenien oikeuksien kiistäminen Turkin taholta.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0072 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3530/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Kreikan suvereenien oikeuksien kiistäminen Turkin taholta Naton Destined Glory-sotaharjoituksen aikana Turkki sulki ilmatilansa kaikilta Ateenan lentotiedotusalueelta tulevilta Naton lentokoneilta. Tämä ennenkuulumaton tapahtuma aiheutti Kreikan vetäytymisen edellä mainitusta harjoituksesta, koska kyseinen toimi edusti huipentumaa Turkin ponnisteluissa Kreikan suvereenien oikeuksien kiistämiseksi. Aikooko neuvosto Euroopan unionin ja Turkin välisen kumppanuussopimuksen tekemisen yhteydessä asettaa selväksi ja yksiselitteiseksi ennakkoehdoksi, että Turkki kunnioittaa EU:n rajoja ja panee täytäntöön Helsingin Eurooppa-neuvoston päätökseen, jossa määrätään rauhanomaisesta menettelystä Kreikan ja Turkin välisten kiistojen ratkaisemiseksi, sisältyvät määräykset? Vastaus (8. maaliskuuta 2001) Neuvosto pääsi 4. joulukuuta 2000 poliittiseen yhteisymmärrykseen Turkin liittymiskumppanuudesta. Sen keskipitkän aikavälin avainalueisiin ja välitavoitteisiin kuuluu Helsingin päätelmien mukaisesti kiistojen rauhanomainen sovittelu poliittisena vuoropuheluna, joka on osa päätelmien mukaista vahvistettua poliittista vuoropuhelua ja poliittisia kriteerejä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3774/00 esittäjä(t): Juan Izquierdo Collado (PSE) komissiolle. Vedentoimitukset Zaragozaan.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0045 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3774/00 esittäjä(t): Juan Izquierdo Collado (PSE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Vedentoimitukset Zaragozaan On esitetty mahdollisuus, että koheesiorahastosta rahoitettaisiin vuosina 20002006 hanke, jossa Zaragozan ja sen ympäristön vedentoimitukset johdettaisiin Pyreneiltä. Mitä komissio on päättänyt asiasta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2001) Komissio teki tammikuussa 2001 päätösehdotuksen, joka koskee Zaragozan kaupungin ja Ebren laaksossa sijaitsevien kuntien vesihuoltohankeen osarahoittamista koheesiorahastosta 70 901 365 eurolla. Työt liittyvät La Lotetan padosta Zaragozaan ja muihin paikkoihin johtaviin putkiin, mutta niihin ei sisälly alkuperäiseen suunnitelmaan kuulunut veden johtaminen Pyreneiltä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3732/00 esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) komissiolle. Verilöyly La Unionin kylässä Kolumbiassa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3732/00 esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) komissiolle (28. marraskuuta 2000) Aihe: Verilöyly La Unionin kylässä Kolumbiassa 8. heinäkuuta 2000 20-miehinen kuolemanpartio murhasi kuusi miestä La Unionin kylässä Kolumbiassa. Kuolemanpartion jäsenet uhkasivat palaavansa ja määräsivät kylässä toimivan rauhanyhteisön jäsenet lähtemään maatilaltaan. 1. Voiko komissio vakuuttaa, että La Unionin verilöylyä koskevaa Kolumbian hallituksen tutkimusta seurataan erittäin tarkasti EU:n tasolla, armeijan rooli ja vastuu mukaan lukien? 2. Voiko komissio ilmoittaa, mitä EU:n tason tukea voidaan antaa Kolumbiassa toimivalle YK:n ihmisoikeustoimistolle, jonka budjetista puuttuu tällä hetkellä 2 miljoonaa dollaria eli 60 % sen vaatimasta rahoituksesta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2000) Syvästi järkyttyneenä La Unionin verilöylystä, Euroopan unioni kehotti välittömästi Kolumbian hallitusta tutkimaan näihin rikoksiin liittyvät yksityiskohdat. Kolumbian hallitus asetti tutkintakomitean, johon kuuluu virkamiehiä virallisen syyttäjän virastoista, oikeuskansleri ja oikeusasiamies, jotka vastaavat verilöylyn tutkimisesta. Ne ovat suorittaneet tutkimusmatkoja, mutta eivät vielä ole julkaisseet raporttiaan. Euroopan unionin Bogotassa olevat suurlähettiläät seuraavat tarkasti tätä asiaa. Kolumbian viranomaisissa on esiintynyt kasvavaa halukkuutta vastata kansainvälisiin vaatimuksiin. Hallitus on toteuttanut ensimmäiset toimenpiteet (ihmisoikeuksien rikkomuksiin sekaantuneiden armeijan upseerien lomauttamiset ja sotilashenkilöstön oikeudenkäynnit siviilituomioistuimissa). Mutta vielä on ilmeisesti tehtävä paljon, ja kansainvälisen yhteisön olisi jatkettava aktiivista ihmisoikeuspolitiikkaa. Euroopan unioni on alusta alkaen tukenut Bogotassa sijaitsevan Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimiston toimia ja on kolmen vuoden aikana myöntänyt sille yhteensä 1,21 miljoonaa euroa. Unioni teki kuitenkin selväksi, että sen rahoitusosuus oli tarkoitettu prosessin käynnistämiseen, jo saavutettuun tavoitteeseen. Parhaillaan käydään keskusteluja sen tutkimiseksi, onko toimistolle mahdollista myöntää lisärahoitusta.