ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3082/98 esittäjä(t): José Pomés Ruiz (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Neuvoston asetuksen (ETY) 3696/93 täytäntöönpano Neuvoston asetus (ETY) 3696/93(1), jolla yhdenmukaistetaan tuotteiden tilastolliset luokittelukriteerit toiminta-alan mukaan EU:ssa, on hyvin merkittävä. Mikä on asetuksen täytäntöönpanotilanne eri jäsenvaltioissa tällä hetkellä? Seuraako tai valvooko komissio sopimuksen täytäntöönpanoa? Onko komissiolla tietoja mahdollisesta noudattamatta jättämisestä joissakin jäsenvaltioissa? Mikäli on, minkälaisia rangaistuksia on pantu toimeen? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1998) Euroopan talousyhteisön tilastollisesta toimialoittaisesta tuoteluokituksesta (CPA) 29. lokakuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) 3696/93, jota on muutettu komission asetuksella (EY) 1232/98(2), luotiin puitteet kansallisten luokitusten ja yhteisön luokituksen vertailukelpoisuudelle ja näin myös kansallisten tilastojen ja yhteisön tilastojen vertailukelpoisuudelle. Asetuksen mukaan jäsenvaltiot voivat halutessaan käyttää kansallisia CPA:sta johdettuja luokituksia. Yhdeksän jäsenvaltiota (Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Suomi ja Ruotsi) on laatinut CPA:han liittyvän kansallisen tuoteluokituksen. Kuusi jäsenvaltiota (Belgia, Tanska, Kreikka, Irlanti, Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta) pyrkii varmistamaan, että alakohtaiset sovellukset ovat yhdenmukaiset CPA:n kanssa. Komissio seuraa alan kehitystä edellä mainitun asetuksen 4 artiklassa tarkoitetun tilasto-ohjelmakomitean kautta. Vuodeksi 1999 on myös suunniteltu lisätarkastus, joka liittyy CPA:n seuraavaan, vuonna 2002 tapahtuvaan päivitykseen. (1) EYVL L 342, 31.12.1993, s. 1. (2) EYVL L 177, 22.6.1998.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3679/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Hampusta valmistetut tuotteet Euroopassa Kreikassa poliisi on jokin aika sitten ryhtynyt toimiin useita sellaisia liikeyrityksiä vastaan, jotka myyvät hampusta (cannabis sativa) valmistettuja vaatteita ja muita tuotteita. Nämä tuotteet tuodaan yleensä muista EU:n jäsenmaista, joissa näiden tuotteiden kauppa on laillista eikä siitä rankaista. Voiko komissio ilmoittaa: 1. Onko syytä olettaa, että nämä tuotteet edistävät jollain tavalla huumeiden käyttöä tai riippuvuutta huumeista EU:ssa? 2. Jos näin on, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden tuotteiden kaupan kieltämiseksi Saksassa, Tanskassa, Isossa-Britanniassa ja muissa EU-maissa? 3. Jos ei, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Kreikan näiden tuotteiden kaupalle asettamien esteiden poistamiseksi? Voisiko komissio tukea hampun kasvatusta Kreikassa?
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3577/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Japanilaisten autojen tuontikiintiöiden kasvattaminen Euroopan komission ja Japanin ulkomaankauppa- ja teollisuusministeriön neuvottelijat sopivat maanantai-iltapäivällä vuotta 1998 koskevista lopullisista kiintiöistä japanilaisten autojen tuontirajoituksia EU:hun koskevan EU:n ja Japanin vuonna 1991 tekemän sitoumuksen puitteissa. Tämän sopimuksen mukaan Japani voi tuoda tänä vuonna korkeintaan 1 190 000 autoa yhteisön markkinoille, mikä merkitsee 23 000 yksikön kasvua. Onko komissio arvioinut vaikutusta, joka tällä lisäyksellä saattaa olla yhteisön autoalaan? Onko komissio myös suunnitellut jotakin korvausta, joka hyödyttäisi yhteisön muita teollisuusaloja? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 1999) Yhteisön ja Japanin välillä heinäkuussa 1991 tehdyssä moottoriajoneuvoja koskevassa järjestelyssä ("elements of consensus") sovittiin, että Japani seuraa vientiään yhteisöön ja viiteen Japanin tuontia aikaisemmin rajoittaneeseen jäsenvaltioon (Espanja, Portugali, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta) siirtymäjaksolla, joka päättyy 31. joulukuuta 1999. Tämän siirtymäjakson päätarkoituksena oli antaa yhteisön valmistajille selkeä ajanjakso tarvittavien mukautustoimenpiteiden toteuttamiseksi kansainvälisen kilpailukyvyn saavuttamiseksi sekä samanaikaisesti avata aiemmin rajoitettuja markkinoita Japanin tuonnille. Tämä asteittainen avaaminen liittyy tietenkin autojen kysynnän kasvuun näillä markkinoilla. Tästä syystä järjestelyn taustalla olevat periaatteet perustuvat Japanin vientiennusteisiin, jotka puolestaan liittyvät oletuksiin autojen kysynnästä yleensä. Ennusteet laaditaan komission ja Japanin hallituksen välisissä kaksi kertaa vuodessa pidettävissä neuvotteluissa. Menettelyssä otetaan huomioon markkinoiden kehitys. Viimeisimmät neuvottelut pidettiin 12. lokakuuta 1998. Koska vuoden 1998 todellinen kysyntä oli alkuperäistä oletusta suurempi sekä Espanjassa että koko yhteisössä, kysyntää ja vientiennusteita tarkistettiin tämän mukaisesti. Maaliskuussa 1998 tehdyn alkuperäisen ennusteen ja lokakuussa tarkistetun ennusteen erotus, 23 000 yksikköä, on näin ollen autojen suuremman kysynnän johdonmukainen tulos, ja se on laskettu, kuten aikaisempinakin vuosina, järjestelyn perusperiaatteita noudattaen. Tämä järjestely on GATT:n/WTO:n mukainen autonominen sopimus ja se koskee yksinomaan autoteollisuutta. Itse asiassa yhteisön autonvalmistajat ovat siirtymäjakson aikana parantaneet kilpailukykyään huomattavasti, minkä ansiosta ne ovat myös voineet parantaa asemiaan Euroopassa ja maailmanmarkkinoilla. Tämä on luonut mahdollisuuksia myös koko yhteisön autoteollisuudelle, alkuperäisten autonosien ala ja palvelujen tarjoajat mukaan lukien.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3982/98 esittäjä(t): Alan Gillis (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Metsätalous Ottaen huomioon tiedot, joiden mukaan Euroopan unionin metsien tila on heikkenemässä, mihin muihin kuin seurantatoimiin komissio aikoo ryhtyä puuttuakseen metsien terveyden vakavaan heikkenemiseen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1999) Metsien tilaan vaikuttavat monet eri tekijät. Osa niistä liittyy ihmisen toimintaan ja osa on luonnollisia (bioottisia tai abioottisia). Joihinkin tekijöihin voidaan vaikuttaa metsänhoidolla tai ennaltaehkäisevillä toimilla. Jotkut tekijät puolestaan vaativat ilmanlaatuun liittyviä toimenpiteitä. Luonnonhaittoihin, kuten kuivuuteen, epätavallisen kylmiin talviin ja kuumiin kesiin, ei ihminen voi vaikuttaa. Kestävä metsänhoito on toteutettava kansallisten tai alueellisten ohjelmien kautta toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Komission Agenda 2000 -tiedonannon yhteydessä ehdottama maaseudun kehittämispolitiikka on hyvä perusta tuettaessa jäsenvaltioiden pyrkimyksiä edistää kestävää metsänhoitoa. Metsäpalot ovat suuri uhka Euroopan metsille. Yhteisö yhteisrahoittaa metsäpalojen torjuntatoimia maaseudun kehittämispolitiikan yhteydessä sekä erityistoimella, joka liittyy metsien suojeluun metsäpaloilta. Metsiä voidaan suojella ilmansaasteilta vain pyrkimällä jatkuvasti parantamaan ilmanlaatua. Ilmanlaadun hallinnasta ja arvioinnista annettu direktiivi 96/62/EY(1) on tässä suhteessa tärkeä yhteisön väline. Siihen liittyvässä ensimmäisessä erityisdirektiiviehdotuksessa määritellään ilman rikkidioksidin ja typpioksidien pitoisuuksien raja-arvot. Tavoitteena on torjua varsinkin niiden suoria vaikutuksia kasvistoon ja ekosysteemeihin. Lisäksi on ehdotettu direktiivejä suurista polttolaitoksista(2), liuotteista ja nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuudesta. Myös niillä tulee olemaan myönteinen vaikutus ilmanlaatuun. Yksi viidennen ympäristöohjelman tavoitteista on, etteivät kriittiset kuormitusrajat ja happamoitumisrajat ylity. Vaikka kaikki yhteisön maat eivät pääsekään tähän lähitulevaisuudessa, paljon kehitystä on tapahtunut. Komissio viimeistelee parhaillaan ehdotusta, jossa määritellään joidenkin epäpuhtauksien kansalliset päästörajat. Tavoitteena on vähentää päästörajat ylittävät päästöt puoleen vuoteen 2010 mennessä. Yhteisön suunnitelmassa metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta kaavaillaan lisäksi seurantatoimia. Tarkoituksena on kartuttaa kokemusta alalta, jotta ymmärrettäisiin paremmin ilmansaasteiden vaikutuksia metsiin ja voitaisiin suunnitella keinoja vaurioituneiden metsien ennallistamiseksi. Kysyjä voi hakea lisätietoja 18. marraskuuta 1998 annetusta Euroopan unionin metsänhoitostrategiaa koskevasta komission tiedonannosta(3). (1) EYVL L 296, 21.11.1996. (2) EYVL C 300, 29.9.1998. (3) KOM(98) 649 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3838/98 esittäjä(t): Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Jalkapalloilijoiden siirrot Sen lisäksi, että ammattilaispelaajien ja erityisesti ammattilaisjalkapalloilijoiden siirtomaksut nousevat suunnattomiin summiin, on niistä tullut keino spekuloida ja rajoittaa jalkapalloilijoiden vapaata liikkuvuutta Euroopan unionissa. Mitä komissio aikoo tehdä tämän tilanteen korjaamiseksi? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 1999) Sen jälkeen, kun Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi 15. joulukuuta 1995 Bosmanin tapausta koskevan tuomionsa(1), valmennukseen liittymättömien korvausten maksaminen työsopimuksen päättyessä on ollut kiellettyä Euroopan talousalueen (ETA) sisäisissä kansainvälisissä ammattilaisten tai ammattilaisiksi tulleiden jalkapalloilijoiden siirroissa. Tuomioistuimen tuomiossa ei käsitelty korvausten maksamista muissa tilanteissa, esimerkiksi yhteisön ulkopuolisten pelaajien siirroissa, voimassa olevan sopimuksen omaavien pelaajien siirroissa tai yhden maan sisäisissä siirroissa. Komissio valvoo Bosman-tuomion noudattamista. Se katsoo myös, että kansainvälisen jalkapalloliiton (FIFA) ja Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) kansainvälisen siirtojärjestelmän soveltaminen muihinkin kuin kyseisen tuomion soveltamisalaan kuuluviin tapauksiin saattaa olla EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan vastaista. Sama koskee myös FIFA:n kansallisille liitoille asettamaa velvoitetta ottaa käyttöön kansalliset siirtojärjestelmät. Tämän vuoksi ja ottaen huomioon tarpeen tukea nuorten pelaajien värväystä ja valmennusta komissio on Bosman-tuomion jälkeen pyytänyt asiasta vastaavia liittoja esittämään sille vaihtoehdon kansainväliselle siirtojärjestelmälle. Koska hyväksyttävää ehdotusta ei ole esitetty, komissio esitti 15. joulukuuta 1998 FIFA:lle väitetiedoksiannon. Tavoitteena on kaikkien muihin kuin todellisista valmennuskustannuksista johtuviin korvauksiin perustuvien siirtojärjestelmien lopullinen poistaminen. Komissio vastaa näin useisiin asiaa koskeviin valituksiin ja toivoo saavansa FIFA:n kehittämään järjestelmän, joka on EY:n perustamissopimuksen määräysten mukainen ja jolla edistetään nuorten pelaajien valmennusta. (1) Asia C-415/93, Kok. 1995, s. I-4921.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1942/98 komissiolle esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Ympäristönsuojelusta annettujen yhteisön määräysten rikkominen Alto Sannion tuulivoimalaitoksen toteuttamisessa Alto Sannion alueelle (Beneventon provinssi, Italia) aiotaan rakentaa 600 tuuligeneraattorin tuulivoimalaitos. Vaikka alue on määrätty uudelleenmetsitettäväksi ja Euroopan yhteisö on myöntänyt varoja maaseudun ja luonnonympäristön säilyttämistä ja vuoristomatkailualueen toteuttamista varten, Campanian alue on käyttänyt yhteisön rahoitusta sekä maan ylä- että alapuolitse kulkevien sähkönsiirtojohtojen rakentamiseen, joilla huolehditaan ENEL-verkkojen sähköntarpeesta. On syytä epäillä, että tuulivoimala on suunniteltu täysin niiden yhteisön direktiivien vastaisesti, jotka on annettu sellaisten alueiden suojelusta, uudistamisesta ja hyödyntämisestä, joilla on maisemaan ja ympäristöön liittyvää sekä historiallista ja arkeologista arvoa. Hankkeen tuhoisat seuraukset ovat jo nähtävissä: sortuneita kallioita, saastuneita lähteitä, miljoonia kuutiometrejä vuorten huipuille heitettyjä jätteitä ja luonnostaan sortuvilla alueilla suoritettuja kaivaustöitä. Kaiken lisäksi toimien toteuttamisesta ei ole kuultu yleisöä, kuten neuvoston 27. kesäkuuta 1985 antamassa direktiivissä 85/337/ETY (1) säädetään. 1. Eikö komissio katso, että on ollut suurta tuhlausta myöntää yhteisön varoja samalla alueella toteutettaviin täysin yhteensopimattomiin hankkeisiin? 2. Eikö komissio katso, että vaikka pyrkimys tuottaa energiaa vaihtoehtoisista ja uusiutuvista lähteistä on hyväksyttävää, tämän tuulivoimalan rakentaminen on tulosta häikäilemättömästä politiikasta alueella, jolle saatetaan aiheuttaa korjaamatonta ekologista tuhoa, mistä on vakavia metsää sekä sen kasvistoa ja eläimistöä koskevia seurauksia? 3. Eikö komissio katso, että sen olisi aloitettava rikkomusoikeudenkäynti Italian valtiota vastaan ympäristön ja alueiden suojelusta annettujen yhteisön direktiivien noudattamatta jättämisestä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0837/98 komissiolle esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Televisio-ohjelmien sisältö ja sananvapaus Suomessa on neljä itsenäistä televisiokanavaa, jotka kaikki ovat journalistisesti riippumattomia valtiovallasta. Yhdellä näistä kanavista (Oy Yleisradio Ab) on tehty journalistisin tavoittein ilman sponsorointia ohjelmasarjaa, jonka avulla on haluttu edistää Suomessa valmistettujen tuotteiden myyntiä. EU:n komissio on osoittanut Suomen liikenneministeriölle kirjeen, jossa kielletään tällaisten ohjelmien tekeminen. Tällä tavalla komissio loukkaa journalistista vapautta ja puuttuu televisio-ohjelmien sisältöön. Pitääkö komissio virkamiestensä toimintaa tässä asiassa asianmukaisena ja jos pitää, mihin EU:n sopimukseen se perustaa kantansa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3850/98 esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: "Jäätelösota"-niminen tiedotusaineisto Voisiko komissio selvittää kuinka paljon "Jäätelösota"-nimisen aineiston tuottaminen, painaminen, jakelu ja siihen liittyvät muut toimet ovat maksaneet? Kuinka suuri painos "Jäätelösodasta" on otettu eri kielillä? Onko komission suunnitelmissa muitakin tämäntyyppisiä nuoremmille koululaisille suunnattuja tiedotustoimia? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 1999) "Sota vadelmajäätelöstä" -julkaisun (ruotsinkielinen nimi "Glasskriget") tuotantokustannukset olivat yhteensä 181 970 euroa. Kustannukset, jotka syntyvät yksittäisissä jäsenvaltioissa tilausten mukaan tapahtuvasta jakelusta, kuuluvat komission edustustojen kuluihin, eikä niitä voida tästä syystä laskea mukaan. Julkaisua on painettu kielittäin seuraavasti: tanskaksi 14 650, saksaksi 97 530, englanniksi 136 100, kreikaksi 10 900, ranskaksi 112 100, italiaksi 31 520, hollanniksi 43 050, espanjaksi 47 000, portugaliksi 33 400, suomeksi 5 500 ja ruotsiksi 7 250. Komissiolle esitetään usein pyyntöjä yhteisöä koskevasta tiedotusmateriaalista, joka olisi suunnattu kouluille. Sillä ei kuitenkaan ole tällä hetkellä suunnitelmia "Sota vadelmajäätelöstä" -julkaisua vastaavan materiaalin julkaisemisesta.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3944/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Paikallinen Agenda 21 Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tukeakseen tiedon ja kokemusten vaihtamista paikallisista Agenda 21 -suunnitelmista? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 1999) Komissio on useiden vuosien ajan aktiivisesti tukenut paikallisista Agenda 21-ohjelmista saadun tiedon ja kokemusten jakamista. Komission toimet ovat vaihdelleet politiikan kehittämisestä taloudellisen tuen myöntämiseen mm. tutkimuksia, erilaisia hankkeita, konferensseja ja julkaisuja varten. Tiedonanto(1)"Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: Toimintakehys" vahvistaa komission sitoutumisen asiaan. Erityisen merkityksellisiä ovat tiedonannon toimet 19, 20 ja 23, joissa esitetään kokemusten vaihtoa ja paikallisia Agenda 21-ohjelmia koskevat ensisijaiset toimenpiteet. Esimerkkejä aikaisemmista asiaan liittyvistä komission toimista ovat mm. kaupunkiympäristön asiantuntijaryhmä ja kestävän kehityksen kaupungit -hanke (hankkeen tuloksena syntyi kertomus Euroopan kestävän kehityksen kaupungeista sekä hyvän käytännön opas, jotka korostavat paikallista Agenda 21 -ohjelmaa ja antavat käytännön esimerkkejä); Euroopan kestävän kehityksen kaupunkien kampanja, joka tukee kestävää kehitystä paikallistasolla paikallisen Agenda 21 -ohjelman kautta ja jonka tavoitteena on näin kannustaa ja tukea paikallisia viranomaisia työskentelemään kestävän kehityksen hyväksi; Euroopan laajuiset ja alueelliset konferenssit (mukaan luettuina Aalborgissa 1994, Lissabonissa 1996, Turussa ja Sofiassa 1998 sekä Sevillassa ja Haagissa 1999 järjestetyt konferenssit); sekä kestävän kehityksen ja hyvien hallintokäytäntöjen keskustietopankki, jonka tarkoituksena on levittää hyviä käytäntöjä kaupunkien hallinnoimiseksi kestävää kehitystä tukevalla tavalla. (1) KOM(98) 605.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3250/98

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(20. lokakuuta 1998)

Aihe: Ruoka-apu Venäjälle

Euroopan unioni aikoo lähettää elintarvikeapua Venäjälle auttaakseen sitä selviytymään ruokapulasta. On ilmoitettu, että tämä apu tulee muodostumaan pääasiassa eläinkunnan tuotteista (liha ja maito) sekä viljasta; Välimeren tuotteita, kuten sitrushedelmiä, vihanneksia ja oliiviöljyä ei ole mukana, tai jos on, vain hyvin pieniä määriä.

Koska lääketieteelliseltä kannalta tasapainoisessa ruokavaliossa tarvitaan sitrushedelmiä, vihanneksia ja oliiviöljyä ja koska Venäjä on yksi suurimpia Kreikan maataloustuotteiden, erityisesti sitrushedelmien, vientimarkkinoita (esimerkiksi 35 % appelsiineista viedään Venäjälle) ja koska näiden markkinoiden pienenemisellä on jo nyt vaikutuksia, voisiko komissio kertoa, aikooko se ryhtyä toimiin sen varmistamiseksi, että Välimeren tuotteita, kuten sitrushedelmiä, vihanneksia ja oliiviöljyä otetaan mukaan Venäjälle annettavaan elintarvikeapuun tasapuolisuuden nimissä?

Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus

(11. marraskuuta 1998)

Komissio ei ole saanut Venäjältä elintarvikeapua tai humanitaarista apua koskevaa virallista pyyntöä. Näin ollen komissio ei ole tehnyt asiassa päätöksiä. Se kuitenkin seuraa Venäjän elintarviketilannetta tiiviisti.

Jos komissio saa tällaisen avustuspyynnön, se tutkii sen perusteellisesti. On ennenaikaista keskustella siitä, mitä tuotteita sisällytetään mahdolliseen avustustoimeen. Mahdolliset tiedot ja näkemykset siitä, mitä tuotteita Venäjää koskevan elintarvikeapuohjelman yhteydessä toimitetaan, ovat myös ennenaikaisia, ja lisäksi niihin vaikuttaa Venäjän mahdollisen pyynnön sisältö.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3881/98 esittäjä(t): Livio Filippi (PPE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Parman kinkun suojelu Onko komissio selvittänyt Lontoon hovioikeuden antamaa tuomiota, jonka mukaan tuomarit pitivät perusteettomana Parman kinkkua tuottavan yhtiön esittämää vetoomusta, joka kieltää myymästä Parman kinkun nimellä sellaista kinkkua, joka on viipaloitu ja pakattu varsinaisen tuotantoalueen ulkopuolella. Koska Euroopan toimielimet korostavat yhä useammin tarvetta käyttää laatua eurooppalaisten maatalouselintarvikkeiden kilpailukyvyn perustana, mitä komissio aikoo tehdä auttaakseen ratkaisemaan Parman kinkkua tuottavan yhtiön ja Iso-Britannian viranomaisten välisen konfliktin siten, että Parman kinkun laatua ja nimeä suojellaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 1999) Komissio on tutustunut tarkkaan kyseiseen tuomioon asian "Consorzio del prosciutto di Parma vastaan ASDA Food Store Ltd and Hygrade Foods Ltd" yhteydessä. Kysymys koskee sitä, onko laillista leikata "prosciutto di Parmaa", joka on suojattu alkuperänimitys, alkuperäalueen ulkopuolella ja kinkkua tuottavan yhtiön valvonnan ulottumattomissa. Toimenpidettä pidetään yhteisön alkuperänimitysten rekisteröintiä koskevien edellytysten vastaisena. Komissio on valmis ottamaan kantaa kyseiseen tuomioon, jos asia viedään Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaisia muutoksenhakumahdollisuuksia käyttäen yhteisöjen tuomioistuimeen.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2557/98 esittäjä(t): ( Hanja) Maij-Weggen (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan karanteenilainsäädäntö Pitääkö paikkansa, että kotieläimiä, joita muista Euroopan unionin maista tulevat työntekijät (henkilöt, jotka ovat löytäneet työtä Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja muuttavat asumaan sinne) tuovat mukanaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, on edelleen pidettävä puoli vuotta karanteenissa? Pitääkö myös paikkansa, että kaupallisia tarkoituksia varten maahan tuodut koirat ja kissat ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa täysin sallittuja, kun esitetään terveystodistus ja todistetaan vesikauhurokotus, mikrosirutunnistus ja verikokeen ottaminen? Tietääkö komissio, miksi tämä ero tehdään, ja onko se eurooppalaisen lainsäädännön mukainen? Onko komissio valmis pyytämään Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta tämän oudon ja eläinten kannalta vihamielisen syrjinnän lopettamista, jotta terveiksi julistetut kotieläimet voidaan ongelmitta ottaa mukaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan?
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3846/98 esittäjä(t): José Valverde López (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Polykloorattujen bifenyylien ja polykloorattujen terfenyylien (PCB ja PCT) käsittelystä annetun direktiivin saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä Polykloorattujen bifenyylien ja polykloorattujen terfenyylien (PCB ja PCT) käsittelystä annettu direktiivi(1) piti saattaa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä vuoden 1998 maaliskuun loppuun mennessä. Miten tämän direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on edennyt kussakin jäsenvaltiossa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) Kahdeksan jäsenvaltiota (Belgia, Ranska, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Suomi, Ruotsi) on ilmoittanut komissiolle, miten ne aikovat panna täytäntöön 16. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/59/EY polykloorattujen bifenyylien ja polykloorattujen terfenyylien (PCB/PCT) käsittelystä. Komissio on aloittanut EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen rikkomismenettelyn seitsemää jäsenvaltiota vastaan, jotka eivät ole ilmoittaneet direktiivin täytäntöönpanotoimistoon, miten direktiivi aiotaan panna täytäntöön. (1) EYVL L 243, 24.9.1996, s. 31.