KIRJALLINEN KYSYMYS E-0133/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kansallisen kysynnän säätelyjärjestelyt.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0133/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: Kansallisen kysynnän säätelyjärjestelyt Onko komissio tietoinen siitä, onko euroalueen jäsenvaltioissa käytössä sellaisia järjestelyjä, joilla säädellään kansallista kysyntää tarkoituksena välttää korkotason ja valuuttakurssin jotka toimivat vain euroalueen kokonaisuuden huomioiden täysimittaiset seuraukset. Voisiko se kuvailla jotakin tällaista järjestelyä? Näkeekö komissio mitään oikeudellista tai muuta estettä sille, että: a) vakavaraisuusvaatimuksia muunnellaan pankkisektorilla, ja näin suojaudutaan esimerkiksi kiinteistölainoihin liittyvältä korkeammalta riskiltä; b) verohelpotuksia tai pakollisia eläkerahastomaksuja muunnellaan kansantalouden suhdannevaiheen mukaan; c) korkomaksuja verotetaan tai niille myönnetään verohelpotuksia jäsenvaltion alueella suhdannekehitystä koskevan ennusteen mukaan? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (17. toukokuuta 2001) Yhteisön pankkialan vakavaraisuuden vähimmäisvaatimuksista rahoitusjärjestelmän riskeiltä suojautumiseksi on Euroopan tasolla säädetty direktiiveillä. Kansalliset viranomaiset voivat kuitenkin asettaa tiukemmat vakavaraisuusvaatimukset suuremmilta riskeiltä suojautumiseksi. Jos vakavaraisuusvaatimuksia kuitenkin tiukennetaan tarkoituksena vaikuttaa kysynnän kasvuun jäsenvaltion taloudessa, se voidaan tulkita EY:n perustamissopimuksen niiden määräysten vastaiseksi toiminnaksi, jotka koskevat pääoman vapaata liikkuvuutta osana rajatylittävien rahoituspalvelujen tarjontaa. Kaikki tämänkaltaiset esteet olisi perusteltava asiaa koskevien EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää kansallisten eläkejärjestelmiensä yksityiskohdista. Eläkemaksut voivat näin ollen vaihdella edellyttäen, että jäsenvaltiot noudattavat niiden määrittämisessä syrjimättömyysperiaatetta. Menneisyydestä löytyy esimerkkejä siitä, kuinka hallitus on alentanut yksikkötyökustannuksia alentamalla välillisiä työvoimakustannuksia, mikä puolestaan on johtanut reaalisen valuuttakurssin heikentymiseen (arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan liitteeseen, joka lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle). Tällaiset verotusta koskevat toimenpiteet perustuvat kuitenkin yleensä rakenteellisiin eivätkä suhdanteisiin liittyviin syihin. Vaikka jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää verotuksensa rakenteesta edellyttäen, että ne noudattavat syrjimättömyyden periaatetta, korkotulojen verotusta on erittäin vaikeaa muutella jäsenvaltion suhdanteiden mukaisesti. Kun otetaan huomioon muutoksiin liittyvät viiveet, korkotulojen verotuksen muuttaminen suhdannesyistä aiheuttaisi melko vääristäviä vaikutuksia rahoitusmarkkinoille. Verohelpotusten myöntäminen esimerkiksi kiinnelainojen maksuun olisi katsottava rakenteelliseksi toimenpiteeksi. Verotuksen muuttaminen suhdannesyistä saattaisi vääristää yksityisten kuluttajien päätöksiä, koska ne perustuvat pitkän aikavälin tekijöihin.