ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3984/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Tiedotusvälineiden sananvapaus.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3984/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Tiedotusvälineiden sananvapaus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen vuoden 1999 vuosikertomuksen yhteenvedossa kohdassa 1.2.6 joukkotiedotusvälineet ja muukalaisviha todetaan, että Kreikan ja Italian joukkotiedotusvälineet ovat todennäköisesti osaltaan vaikuttaneet maahanmuuttajien leimaamiseen rikollisiksi albanialaisten pakolaisaallon yhteydessä vuonna 1999. - Tämä on melkoisen kova väite, joka ei kuitenkaan vastaa todellisuutta. Komission on tärkeää muistaa, että näin merkittävää asiakirjaa laadittaessa asenteen on oltava puolueeton. - Kuluvan vuoden heinäkuussa esitin kysymyksen albanialaisten laittomasta maahanmuutosta (P-2787/00). Siinä toin esiin häikäilemättömien laivanomistajien harjoittaman ihmiskaupan Italian rannikoilla, mikä on johtanut kuolemantapauksiin sekä laittomien maahanmuuttajien että järjestyksenpitäjien keskuudessa. Tiedotusvälineet ovat tavanomaiseen tapaansa tyytyneet vain kertomaan tapahtuneesta. Haluaisin kysyä komissiolta, 1. saako Euroopan unionin seurantakeskuksen vuosikertomuksessa todellakin esittää tämäntyyppisiä arvioita? 2. Mitä mieltä komissio on tapahtuneesta? Anna Diamantopouloun vastaus komission puolesta (21. helmikuuta 2001) Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta 2. kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1035/97(1) perustettu Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus on itsenäinen elin, joka voi hoitaa tehtäviään mahdollisimman riippumattomasti. Sen hallintoneuvosto muodostuu kunkin jäsenvaltion, Euroopan parlamentin ja Euroopan neuvoston nimeämistä riippumattomista henkilöistä sekä komission edustajasta. Hallintoneuvostossa on yhteensä 18 jäsentä. Seurantakeskuksen tehtävänä on mm. julkaista vuosikertomus rasismista ja muukalaisvihasta yhteisössä sekä omista toimistaan. Komission käytössä olevien tietojen mukaan se tiedotusvälineitä koskeva väite, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, perustuu itse vuosikertomuksen tekstissä mainittuihin raportteihin ja tutkimuksiin (1.1 kohta, joka käsittelee rasistista väkivaltaa ja uhkauksia sekä niiden uhreja ja niihin syyllistyneitä), kuten Euroopan neuvoston rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission (ECRI) toiseen Kreikkaa koskevaan raporttiin (joulukuu 1999) sekä Italian osalta Etnobarometri-raporttiin (The Ethnobarometer Report, toukokuu 1999). Kuten komissio totesi yhteisön maahanmuuttopolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossaan(2), komissio tiedostaa tiedotusvälineiden suuren vastuun, joka liittyy niiden rooliin väestön valistajana. (1) EYVL L 151, 10.6.1997. (2) KOM(2000) 757 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3747/00 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle. Ulkomaisten linja-autonkuljettajien syrjintä Ranskassa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3747/00 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Ulkomaisten linja-autonkuljettajien syrjintä Ranskassa Ranskan lainsäädäntö mahdollistaa korkeiden sakkojen langettamisen linja-autonkuljettajille vähäisistäkin rikkomuksista, kuten siitä, että nopeusmittarin näyttö ei ole täsmällisen tarkka. Langetettavat sakot eivät ole oikeassa suhteessa tehtyyn rikkomukseen. Ranskan poliisin tekemät tarkastukset kohdistuvat erityisen usein juuri ulkomaisiin linja-autoyrityksiin. Nämä toimet estävät epäsuorasti palvelujen vapaata liikkuvuutta. 1. Onko komissio tietoinen tästä menettelytavasta? 2. Pitääkö komissio Ranskan toimia yhdenmukaisena yhteisön lainsäädännön kanssa? 3. Jos ei pidä, aikooko komissio aloittaa tätä asiaa koskevan sopimusrikkomusmenettelyn? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2001) 1. Komissio on tietoinen Ranskan lainsäädännöstä, joka mahdollistaa korkeat sakot tapauksissa, joissa on kyse raskaista rikoksista ja document de suivi -asiakirja puuttuu. Kysymyksessä väitetään Ranskan viranomaisten syrjivän yleisesti ulkomaisia linja-autonkuljettajia. Ranskan viranomaisten toimittamista tilastoista, jotka koskevat maan alueella viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana tehtyjä rikoksia (ks. komission kertomukset vuosilta 19911992(1), 19931994(2); 19951996(3)), sekä Ranskalta vuosien 19971998 kertomuksen laatimista varten saaduista tiedoista ei kuitenkaan käy ilmi, että poikkeuksellisen korkea määrä ulkomaalaisia kuljettajia olisi tarkastettu tai todettu syyllisiksi rikokseen. Päinvastoin, tarkastettujen ja rikokseen syyllistyneiksi havaittujen kuljettajien osalta määrä on jatkuvasti on paljon pienempi kuin ranskalaisten kuljettajien osalta. 2. ja 3. Komissio tutkii vielä sitä, onko edellä mainittu Ranskan lainsäädäntö yhteisön lainsäädännön mukaista. Maantieliikenteen rikoksista sakottaminen on kuitenkin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tavallisesti jäsenvaltioiden päätettävissä. Komissio voi ainoastaan yrittää vaikuttaa siihen, että rikkomistapausten seuraamukset olisivat riittävän varoittavia, oikeasuhteisia ja tehokkaita. (1) KOM(95) 713 lopullinen. (2) KOM(97) 698 lopullinen. (3) KOM(2000) 84 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3548/00

esittäjä(t): Umberto Scapagnini (PPE-DE), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE) ja Giuseppe Nisticò (PPE-DE) komissiolle

(15. marraskuuta 2000)

Aihe: Välimeren alue

Eikö komissio pidä erityisen tärkeänä ja kiireellisenä lujittaa tutkimuksen pääosastossa sitä rakennetta, joka vastaa Välimeren aluetta koskevien ohjelmien kehittämisestä?

Tällaisen toiminnan konkreettisena tarkoituksena ei olisi pelkästään tehostaa yhteisön toimia koko Välimeren alueella sen prosessin mukaisesti, joka käynnistettiin Barcelonan konferenssissa, vaan se olisi myös merkki poliittisesta tahdosta laajentaa ja edistää Välimeren alueen yhteistyötä.

On syytä korostaa, että tieteellisen ja teknisen yhteistyön alalla on mahdollisuus aloittaa yhteistyö Välimerenalueen maiden kanssa, mikä on erityisen tärkeää kaiken taloudellisen kehityksen kannalta näillä alueilla.

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(18. joulukuuta 2000)

Komissio on täysin samaa mieltä arvoisien parlamentin jäsenten kanssa siitä, että tiede- ja teknologiayhteistyö Välimeren alueen maiden kanssa on tärkeää ja sitä on kehitettävä. Tätä varten komissio käynnisti vuonna 1999 uuden EuroVälimeri-alueen t&k-toimen INCO-MED, joka kuuluu tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman erityisohjelmaan Yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen. Lisäksi komissio on käynnistänyt MEDA-ohjelmassa Eumedis-hankkeen, joka vahvistaa EuroVälimeri-yhteistyötä uusien tieto- ja viestintätekniikoiden käyttöönottoa Välimeren alueella.

Komissio pohtii edelleen, miten t&k-toimia vahvistettaisiin EuroVälimeri-yhteistyössä, sillä ne ovat tärkeitä Välimeren alueen kumppanuusmaiden kestävälle kehitykselle. Juuri tätä varten tutkimusasioista vastaava komission jäsen osallistui Caprissa 29. ja 30. syyskuuta 2000 järjestettyyn epäviralliseen kokoukseen, jossa Espanjan, Ranskan, Kreikan, Italian ja Portugalin tutkimusministerit ja joidenkin Välimeren eteläpuolella sijaitsevien maiden vastaavat ministerit kartoittivat keinoja, joilla tätä yhteistyötä voitaisiin kehittää dynaamisesti. Italian tutkimusministeri kertoi virkaveljilleen tämän kokouksen päätelmistä ja suosituksista tutkimusneuvostossa 16. marraskuuta 2000.

Komissio lupaa tiedottaa arvoisille parlamentin jäsenille ehdotuksistaan EuroVälimeri-alueen maiden T&K-yhteistyötoimiksi vuosina 2001 ja 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3425/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Euroopan unionin saarialueiden rahoitus.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0114 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3425/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin saarialueiden rahoitus Kysyn komissiolta seuraavaa kysymykseeni Euroopan unionin saarialueiden rahoituksesta (E-1738/00(1)) saamani komission vastauksen jälkeen ja Amsterdamin sopimuksen määräysten sekä Euroopan parlamentin jo hyväksymien vuoden 2001 talousarviomenettelyn suuntaviivojen perusteella: 1. Miten komissio selittää sen, että se kieltäytyy luomasta oikeusperustaa EU:n saarialueiden rahoitukselle? 2. Mitä aloitteita se aikoo tehdä Amsterdamin sopimuksen asiaan liittyvien määräysten täytäntöönpanemiseksi? (1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 38. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission parlamentin istunnossa 24. lokakuuta 2000 käyttämään puheenvuoroon saarten asemaa koskevassa keskustelussa(1). (1) Parlamentissa 24. lokakuuta 2000 käyty keskustelu aiheesta Perussopimusten muuttaminen Tiiviimpi yhteistyö Saarten asema.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4002/00 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Sotilaallisen toiminnan meren eläville aiheuttamat vahingot.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0043 - 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4002/00 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Sotilaallisen toiminnan meren eläville aiheuttamat vahingot Yhdysvallat on äskettäin peruuttanut sotaharjoitukset joillakin merialueilla välttääkseen herkkien merellisten elinympäristöjen vahingoittamisen. Tämä on seurausta julkisesta kuulemisesta, joka Yhdysvalloissa järjestetään ennen sotaharjoitusten järjestämisluvan antamista. Voiko komissio edellä mainitun perusteella: a) selvittää pääpiirteittäin, mitä tietoa sillä jäsenvaltioiden sotaharjoitusten meren eläville aiheuttamista vahingoista? b) ilmoittaa, aikooko se ottaa käyttöön edellä mainitun kaltaisen julkisen kuulemisen mekanismin, jonka avulla suojellaan Euroopan vesialueiden nisäkkäitä ja muita meren eläviä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2001) Tiettyjen elinympäristöjen ja meressä elävien lajien suojelusta säädetään luontotyyppidirektiivillä(1). Se on keskeisin EU:n säädös, jota sovelletaan luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojeluun. Direktiivin 17 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on laadittava kertomus direktiivin säännösten soveltamisesta. Komission on määrä saada ensimmäiset kertomukset lähikuukausien aikana, minkä vuoksi se ei voi vielä tässä vaiheessa toimittaa pyydettyjä tietoja parlamentin jäsenelle Luontotyyppidirektiivin 6 artiklassa säädetään mekanismeista, joilla varmistetaan Natura 2000 -verkkoon kuuluvien alueiden (myös merellisten alueiden) suojelu kaikelta toiminnalta, joka voisi heikentää luontotyypin suojelun tasoa. Tässä yhteydessä voidaan tarvittaessa toteuttaa kysyjän mainitsema julkinen kuuleminen. (1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. maaliskuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3545/00 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle. Perinteinen Bocksbeutel-viinipullo.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3545/00 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle (15. marraskuuta 2000) Aihe: Perinteinen Bocksbeutel-viinipullo Saksalaisissa tiedotusvälineissä, ja tietenkin Saksassa Frankenin viinialueella, eräs Euroopan komission aikomus herättää levottomuutta. Saadun tiedon mukaan komissio on voimassa olevan lainsäädännön tarkistamisen yhteydessä peruuttamassa tähänastisen suojan, josta ovat nauttineet perinteiset, pullean muotoiset viinipullot Frankenin viinialueella Saksassa (Bocksbeutel), Portugalissa ja Pohjois-Italiassa. Todennäköisesti viiniasioista vastaava hallintokomitea on perehtynyt näihin kysymyksiin. 1. Pitävätkö nämä uutiset (mm. Bild-sanomalehti, 9.10.2000 ja taloudellinen tietotoimisto VWD, 12.10.2000) paikkansa? 2. Millä perusteella Euroopan komissio pitää tarpeellisena muuttaa voimassa olevaa lainsäädäntöä ja peruuttaa viinipullon muodon erityinen suoja? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2000) Neuvoston ja parlamentin annettua viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17. toukokuuta 1999 asetuksen (EY) N:o 1493/1999/EY(1), komissio joutuu hyväksymään uudet soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt useista asioista, mukaan lukien viinialan tuotteiden tuotekuvaukset, esittämismuoto ja pakkaukset. Soveltamissäännöissä on otettava huomioon viinin markkinajärjestelyn uudistamisen yhteydessä hyväksytyt uudet säännökset, joiden yhtenä tavoitteena on yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista lehdistötiedotteista komissio haluaa täsmentää, että jos pitää paikkansa, että viiniasioista vastaavalle hallintokomitealle jaetussa työasiakirjasta ei ilmene, että Bocksbeutel-tyyppiset pullot on varattu tietyille viineille, jotka tulevat tietyiltä yhteisön alueilta, yhteisö ei kuitenkaan halua hylätä tämän pullotyypin käytön yksinoikeusperiaatetta. Kysymys on paremminkin siitä, onko tämän yksinoikeuden nimenomainen ilmaiseminen tarpeen uudessa lainsäädännössä. Tätä kysymystä, kuten monia muitakin, tutkitaan ja siitä keskustellaan parhaillaan komissiossa ja viinin hallintokomiteassa, eikä toistaiseksi ole tehty päätöksiä sen soveltamissääntöjen lopullisesta sisällöstä. Lisäksi komissio haluaa täsmentää, että Bocksbeutel-tyyppinen tai samankaltainen pullo on tällä hetkellä varattu yhteisön viinien osalta tietyille Saksan, Kreikan, Italian ja Portugalin viineille, jotka on lueteltu yhteisön lainsäädännössä. (1) EYVL L 179, 14.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3917/00

esittäjä(t): Luciana Sbarbati (ELDR) komissiolle

(6. joulukuuta 2000)

Aihe: Giordano Brunon kuoleman 400. vuosipäivä

Vuonna 2000 tulee kuluneeksi 400 vuotta Giordano Brunon kuolemasta. Giordano Bruno oli kirjailija ja filosofi, merkittävä tutkija ja professori, joka oli huomattava vaikuttaja myös Italian ulkopuolella (hän opetti monissa Euroopan yliopistoissa, kuten Pariisin, Lontoon, Oxfordin, Prahan, Wittenbergin, Helmstedin, Frankfurtin, Toulousen ja Geneven yliopistoissa). Hänen henkilönsä symboloi ajatuksenvapautta, sillä hän oli aina valmis keskustelemaan ja kunnioitti moniarvoisuutta.

Häntä vainottiin, koska hänen maanmiehensä pitivät häntä harhaoppisena. Niin kalvinistit kuin luterilaisetkin tuomitsivat hänet. Inkvisition pidettyä häntä vankinaan hänen elämänsä päättyi lopulta kuolemaan tuomittuna roviolla.

Eurooppa, joka perustuu ihmisarvon, vapauden, tasa-arvon ja solidaarisuuden jakamattomille ja universaaleille arvoille, ei voi sivuuttaa tämän ennen kaikkea suvaitsemattomuuden uhriksi joutuneen henkilön merkitystä.

Aikooko komissio Kulttuuri 2000 -ohjelman yhteydessä tehdä aloitteen, jonka tarkoituksena on kunnioittaa tämän henkilön muistoa, joka näin traagisella tavalla edusti Euroopan kulttuuri-ihannetta, joka on avoin kaikkia kulttuureita kohtaan?

Viviane Redingin vastaus komission puolesta

(26. tammikuuta 2001)

Komissio on tietoinen siitä, miten merkittävä henkilö Giordano Bruno oli, mutta se ei suunnittele mitään erityisaloitteita Kulttuuri 2000 -ohjelman yhteydessä hänen kuolemansa 400. vuosipäivän juhlistamiseksi.

Kulttuuri 2000 -ohjelman yhteydessä vuonna 2000 hyväksyttyihin hankkeisiin ei sisältynyt aloitetta Giordano Brunon kuoleman vuosipäivän juhlistamiseksi.

Komissio haluaa kuitenkin kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaan tämän vuoden alussa Kulttuuri 2000 -ohjelman pohjalta ehdotuspyyntö vuonna 2001 toteutettavia hankkeita varten. Kulttuurialan toimijat voivat tämän ehdotuspyynnön perusteella ja ohjelman menettelysääntöjen mukaisesti vapaasti esittää hankkeita rahoitettaviksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3332/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. UMTS-taajuuksien lahjoittaminen.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0090 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3332/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: UMTS-taajuuksien lahjoittaminen Uusien matkapuhelintaajuuksien jako alan yrityksille on tapahtunut eri maissa eri perusteilla. Toisissa maissa ne on huutokaupattu, toisissa jaettu käytännöllisesti katsoen ilmaiseksi. Voitaisiinko taajuuksien ilmainen jako tulkita komission mielestä peitellyksi valtion tueksi, joka olisi EU:n peruskirjan artiklan 87 vastainen, ja jos voidaan, mitä komissio aikoo tehdä asiassa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2000) Komissio tahtoo ensinnäkin muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että kolmannen sukupolven matkapuhelimien toimilupien jakomenettely on jäsenvaltioiden päätettävissä, kunhan menettely noudattaa yhteisön oikeuden periaatteita ja valtiontukisääntöjä. Periaatteessa kumpikin toimilupien myyntimenettely, kauneuskilpailu ja huutokauppa, voi olla valtiontukisääntöjen mukainen, jos se on avoin, puolueeton ja syrjimätön. Valitun menettelyn ehtoihin ja toteutustapoihin ei myöskään saa sisältyä minkäänlaista suoraan tai välillisesti operaattoreille tai kyseiselle toiminnalle myönnettävää tukea. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa (ent. 92 artikla) kielletään jäsenvaltioita myöntämästä valtiontukea, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja. Tässä vaiheessa komissio on saanut joitakin kanteluja, joissa väitetään, että eräisiin kolmannen sukupolven matkapuhelimien toimilupien myöntämismenettelyihin sisältyisi valtiontukea. Näitä kanteluita tutkitaan parhaillaan. On selvitettävä, missä oloissa toimiluvan myöntäminen voisi olla valtiontukea. Tämän arvion laatiminen edellyttää syvällistä tapauskohtaista analysointia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3830/00 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle. Linja-autojen moottoreiden melu- ja päästötasot.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0218 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3830/00 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Linja-autojen moottoreiden melu- ja päästötasot Linja-autojen moottoritilat rakennetaan tiiviimmiksi melutasojen vähentämiseksi. Melutaso onkin alentunut ja samalla moottoritilan lämpötila on kohonnut. Polttoaineen suihkutustekniikkaa on muutettu päästönormien saavuttamiseksi, ja sen seurauksena polttoaineputkien sisäinen paine on kohonnut. Tällöin metallin väsymisestä johtuvien halkeamien vaara kasvaa. Matalalattiabussien paloriskit ovat myös kasvaneet. Matalien lattioiden vuoksi ahtaat moottoritilat ovat aiempaa kuumempia. Polttoaineputkien paineen ja moottoritilan korkeampien lämpötilojen lisäksi on otettava huomioon myös sähköjärjestelmän paloriskit. Uudenaikaisissa linja-autoissa on paljon elektroniikkaa, jolloin sähköjärjestelmältä vaaditaan paljon. Nämä tiedot ovat peräisin Hufvudstadsbladetissa 23.8.2000 julkaistusta artikkelista. Mitä mieltä komissio on näistä väitteistä, ja mitä epäkohtien korjaamiseksi voidaan tehdä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 2001) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä linja-autojen moottoritiloihin liittyvistä paloriskeistä. Tämä on yksi syy siihen, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettiin kesäkuussa 1997 ehdotus direktiiviksi matkustajien kuljetuksessa käytettäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä(1). Tämä luonnos linja-autodirektiiviksi on parhaillaan toisessa käsittelyvaiheessa. Sen liitteessä 1 säädetään useista vaatimuksista, jotka liittyvät paloriskin torjumiseen varsinkin moottoritilassa. Nämä vaatimukset koskevat moottoritilan sijoittelua, lämpöä eristäviä materiaaleja, polttoaine- ja öljyputkia, kuivatusaukkoja sekä mahdollisia lämmönlähteitä, kuten energiaa johtavia hidastimia ja lämmitysnesteitä. Tämän direktiivin käsittely saataneen päätökseen lähikuukausina, jolloin se voidaan saattaa nopeasti osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Direktiivi lisää tämäntyyppisten julkisen liikenteen ajoneuvojen turvallisuutta ja takaa toimivien sisämarkkinoiden edut. (1) KOM(97) 276.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3578/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Poliittiset pakolaiset Euroopassa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3578/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (17. marraskuuta 2000) Aihe: Poliittiset pakolaiset Euroopassa Vastaanottajavaltion tärkeä tehtävä on valmistella poliittisten pakolaisten vastaanotto-olosuhteet mahdollisimman huolellisesti. Somalialaisten poliittisten pakolaisten kohtelu Italiassa poikkeaa kuitenkin muiden jäsenvaltioiden käytännöstä. Pitäisikö komission mielestä jäsenvaltioiden hallituksia kehottaa yhdenmukaistamaan poliittisten pakolaisten oikeuksia koskevaa lainsäädäntöä, jotta samat määräykset olisivat voimassa kaikissa unionin jäsenvaltioissa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2000) Komissio haluaa muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen, Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen seuraamista koskevan tulostaulun mukaisesti komissio esittää maaliskuuhun 2001 mennessä säädösehdotuksia turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteista ja ennen vuoden 2001 loppua säädösehdotuksen pakolaisaseman tunnustamista ja sisältöä koskevien sääntöjen lähentämisestä sekä toissijaisen suojelun muodoista ja asianmukaisen aseman myöntämisestä niille, jotka ovat tällaisen suojelun tarpeessa. Kun nämä ehdotukset on hyväksytty, niitä sovelletaan kaikissa EY:n perustamissopimuksen IV osaston soveltamisalaan kuuluvissa jäsenvaltioissa. Edellä mainittujen ehdotusten lisäksi komissio esitti 20. syyskuuta 2000 ehdotuksen direktiiviksi pakolaisaseman myöntämistä ja peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista(1). Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan myös 22. marraskuuta 2000 annettuun tiedonantoon(2) Yhteinen turvapaikkamenettely ja turvapaikan saaneille yhtenäinen asema koko unionissa. (1) KOM(2000) 578 lopullinen. (2) KOM(2000) 755.