ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1553/02

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(3. kesäkuuta 2002)

Aihe: Cd-levyjen verotus

Italiassa on jo muutaman vuoden ajan sovellettu henkisiin tuotteisiin, kuten kirjoihin, neljän prosentin arvonlisäveroa kaikkiin muihin tuotteisiin yleensä sovellettavan 20 prosentin sijasta. Näin halutaan turvata niin kutsutut henkiset tuotteet. Kirjoja ja lehtiä koskeva kulttuurituotteen määritelmä ei siis koske cd-levyjä, musiikkikasetteja eikä cd-romeja, jotka lasketaan ylellisyystuotteiksi, ja näin ollen niihin sovelletaan 20 prosentin arvonlisäveroa, ikään kuin sanoilla olisi automaattisesti suurempi kulttuurinen arvo silloin, kun ne on kirjoitettu paperille. Joihinkin cd-levyihin saatetaan soveltaa alennettua neljän prosentin arvonlisänveroa, jos niitä myydään lehtien mukana lehtikioskeista. Cd-levyihin sovellettavan arvonlisäveron mahdollinen alentaminen merkitsisi suuria kehitysmahdollisuuksia alan yrityksille, jotka ovat vaikeuksissa piraattikopioiden leviämisen takia kaikkialla Euroopassa. Lisäksi cd-levyjen ja muiden musiikkituotteiden rinnastaminen henkisiin tuotteisiin olisi vähintä, mitä voidaan tehdä tunnustuksen antamiseksi kyseiselle tärkeälle alalle, joka on eittämätön osa kulttuurituotantoa.

Voisiko komissio näin ollen ilmoittaa, onko se käynnistänyt aloitteita tai tutkimuksia tai laatiiko se asiakirjoja, joilla pyrittäisiin alentamaan musiikkituotteiden verotusta ja asettamaan ne siten samanarvoiseen asemaan kirjojen kanssa?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(10. heinäkuuta 2002)

Voimassa olevan arvonlisäverokantoja koskevan yhteisön lainsäädännön, ja erityisesti kuudennen arvonlisäverodirektiivin 77/388/ETY(1) 12 artiklan mukaan normaalia arvonlisäveroprosenttia sovelletaan periaatteessa kaikkiin verotettaviin liiketoimiin.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin halutessaan määrätä alennetun veroprosentin, joka ei saa olla alle viittä prosenttia veron perusteesta, ja jota sovelletaan ainoastaan edellä mainitun direktiivin liitteessä H tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin. Kirjat, sanoma- ja aikakauslehdet mainitaan kyseisessä liitteessä, mutta cd-levyjä, kasetteja tai cd-romeja ei.

Lisäksi jotkut kyseisen direktiivin säännökset poikkeavat näistä säännöistä (28 artikla 2 kohta) ja mahdollistavat sen, että jäsenvaltiot voivat jatkaa alle viiden prosentin alennetun veroprosentin soveltamista tietyin edellytyksin siirtymäkauden ajan. Tällaisen veroprosentin tuli olla voimassa jo 1. tammikuuta 1991. Näin Italia on voinut säilyttää kirjojen neljän prosentin arvonlisäveron.

Kilpailun vääristymisen uhan vuoksi näiden väliaikaisten poikkeuksien soveltamisalaa ei voida laajentaa. Niinpä ainoa ajateltavissa oleva mahdollisuus olisi laajentaa alennetun veroprosentin soveltamisalaa niin, että myös kyseiset kulttuurituotteet kuuluisivat sen piiriin. Alennetun veroprosentin soveltamisalan laajentaminen muihin hyödykkeisiin voisi tapahtua osana vuodelle 2003 suunniteltua tiettyjen järjestelmän kohtien tarkistamista.

(1) EYVL L 145, 13.6.1977, direktiiviä muutettu viimeksi neuvoston 7 päivänä toukokuuta 2002 antamalla direktiivillä N:o 2002/38/EY EYVL L 128, 15.5.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0929/02

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(5. huhtikuuta 2002)

Aihe: Kipsilevyjen tuottajia koskeva kartellitutkimus

Lähes vuosi sitten ilmeni, että komission jäsen Monti on aloittanut tutkimukset mahdollisista hintasopimuksista eurooppalaisten kipsilevyjen tuottajien välillä. Tutkittaviin yrityksiin kuuluvat muun muassa Etex (Belgia), British Plasterboard (Iso-Britannia), Knauf (Saksa) ja Lafarge (Ranska). Vuoden 2001 huhtikuun puolivälissä komissio ilmoitti asianomaisille yrityksille, että niitä koskevat tutkimukset on aloitettu.

Mitkä ovat näiden tutkimusten tulokset? Onko todella löydetty näyttöä hintasopimuksista? Jos näin on, mihin rangaistustoimiin komissio aikoo ryhtyä?

Mikä on syynä, jos komissio ei vielä pysty ilmoittamaan tuloksista? Missä vaiheessa tutkimukset ovat ja milloin voidaan odottaa konkreettisia tuloksia? Mitä tutkimustoimia komission tulee vielä toteuttaa?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(21. toukokuuta 2002)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen totesi, lehtiartikkeleiden ja lehdistön kyselyjen jälkeen komissio vahvisti 23. huhtikuuta 2001 (MEMO/01/149), että syksystä 1998 lähtien komissio oli tutkinut epäiltyä hintakartellia kipsilevymarkkinoilla (kipsituote, jota käytetään rakennusteollisuudessa). Huhtikuussa 2001 komissio lähetti viidelle yritykselle väitetiedoksiannon. Ennen sitä tehtiin perusteellinen tutkimus, johon sisältyivät vuosina 19981999 tehdyt tarkastukset useiden kipsilevyn tuottajien toimitiloissa. Komissio totesi, että se ei tässä vaiheessa paljasta asianomaisten yritysten nimiä tai yksityiskohtia niitä vastaan esitetyistä väitteistä.

Komission tutkimus jatkuu edelleen. Kilpailunrajoitusta koskeville tutkimuksille ei ole määräaikaa, niiden kesto määräytyy suurelta osin asian monimutkaisuuden, niiden yritysten, joita asia koskee, oikeuksiensa käyttämisen ja puolustautumisen ja komission sisäisten menettelyjen mukaan.

Komissio voi kuitenkin ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että asianomaiset osapuolet ovat voineet tutustua komission asiakirjoihin ja ovat käyttäneet oikeuttaan vastata komission väitteisiin muun muassa muodollisessa suullisessa kuulemisessa. Komissio odottaa voivansa lähitulevaisuudessa päättää mitä (mahdollisia) toimia olisi menettelyssä toteutettava.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1224/02 esittäjä(t): Terence Wynn (PSE) komissiolle. Chagossaarten Ilois-kansa.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1224/02 esittäjä(t): Terence Wynn (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 2002) Aihe: Chagossaarten Ilois-kansa Onko komissio tietoinen Intian Valtameressä sijaitsevien Chagossaarten Ilois-kansan tilanteesta? Jos on, voiko komissio auttaa näitä, tällä hetkellä Mauritiuksella ja Seychelleillä asuvia ihmisiä palaamaan Chagossaarille? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (21. toukokuuta 2002) Komissio on tietoinen Chagossaarten ja Ilois-kansan tilanteesta; kansan valtaosa on asunut Mauritiuksella yleensä syrjittyinä ja köyhyydessä siitä asti, kun heidät 1960- ja 1970-luvuilla häädettiin Chagossaarilta. Samoin komissio on tietoinen, että Ison-Britannian ylioikeus päätti marraskuussa 2000, että Ilois-kansan (jotka ovat Ison-Britannian alamaisia) häätö oli laiton, ja määräsi Ison-Britannian hallituksen ratkaisemaan, miten alkuperäisasukkaat voisivat palata saarilleen. Ison-Britannian hallitus otti 18. maaliskuuta 2002 kirjallisesti yhteyttä Mauritiuksen hallitukseen ja esitti omat ehdotuksensa Chagossaarten tilanteen ratkaisemiseksi. Komission tietojen mukaan suunnitteilla on perustaa rahasto, josta saarten alkuperäisasukkaille maksetaan korvauksia ja rahoitetaan muuta apua, erityisesti koulutusta. Nykyoloissa ei ole todennäköistä, että komissiota pyydettäisiin avustamaan Chagossaarten asukkaiden paluumuutossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1611/02 esittäjä(t): Pernille Frahm (GUE/NGL) komissiolle. Maatalouden valtiontuki.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1611/02 esittäjä(t): Pernille Frahm (GUE/NGL) komissiolle (5. kesäkuuta 2002) Aihe: Maatalouden valtiontuki Samalla kun kiitän vastauksesta kysymykseen P-0744/02(1) pyydän, että komissio heti keskusteltuaan siitä, pyritäänkö viinin tuhoamista koskeva neuvoston päätös saamaan peruutetuksi, ilmoittaa minulle näiden keskustelujen tuloksen ja sen, miten tulokseen päädyttiin, sekä päätöksen oikeusperustan. (1) EYVL C 205 E, 29.8.2002, s. 210. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. heinäkuuta 2002) Komissio päätti 9. huhtikuuta 2002, ettei se saata neuvoston 28. helmikuuta 2002 tehtyjen Ranskan ja Italian viinintuottajia koskevien päätösten peruuttamista yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Komissio arvostelee nyt ja jatkossa neuvostoa tällaisten päätösten tekemisestä. Tarkasteltuaan päätöksiä aiempien samankaltaisten päätösten ja erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön kannalta komissio on kuitenkin tullut siihen tulokseen, ettei asiaa kannata saattaa yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi, ottaen huomioon mahdollisen muutoksenhaun kustannukset ja riskit.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2157/02 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle. Kolmen keskiaikaisen vesimyllyn tuhoaminen EAKR:n varoilla.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2157/02 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle (11. heinäkuuta 2002) Aihe: Kolmen keskiaikaisen vesimyllyn tuhoaminen EAKR:n varoilla EAKR:n määrärahoilla rahoitetun hankkeen, jossa kunnostetaan Duero-joen osuuksia, töiden yhteydessä on ryhdytty perusteettomasti ja ilman minkäänlaista kontrollia Zamorassa sijaitsevien Cabañalesin vesimyllyjen tuhoamiseen. Vesimyllyt ovat osa hanketta, ja ne oli tarkoitus restauroida ja mukauttaa luontoympäristöön. Zamoran provinssituomioistuimen yleinen syyttäjä on käynnistänyt oikeustoimet, ja Zamoran kaupunginhallitus on määrännyt keskeyttämään työt. Jäsenvaltiossa toteutettavista toimista riippumatta ja hankkeen jolle on myönnetty EU:n määrärahoja periaatteiden vastaisesti toteuttamisesta komission imagolle aiheutuva haitta huomioon ottaen haluaisin tietää, aikooko komissio asettaa jonkinlaisen sanktion henkilöille, jotka ovat vastuussa tästä kansalliseen perintöön kohdistetusta hyökkäyksestä, kun asian vastuukysymykset on rajattu ja selvitetty? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (12. elokuuta 2002) Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan Actuaciones en varios tramos del río Duero, Zamora -hanke saa ohjelmakaudella 20002006 EAKR:sta 70 %:n osarahoitusta Castilla y Léonin integroidun toimenpideohjelman kolmannen toimintalinjan toimenpiteessä 6 (Luonnonympäristöjen suojelu ja uudistaminen). Espanjan toimivaltaiset viranomaiset ovat varmistaneet, että työt eivät vaikuta Natura 2000 -suojelualueisiin, eikä hankkeesta tarvitse tehdä ympäristövaikutusten arviointia. Hankkeesta on tehty valitus yhteisön lainsäädännön mahdollisesta väärinsovelluksesta joidenkin julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnissa. Jos komissio toteaa, että hankkeissa ei ole noudatettu yhteisön lainsäädäntöä, se toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet. Näihin kuuluu hankkeen rahoitustuen mahdollinen keskeyttäminen, kunnes lainsäädännölliset vaatimukset täyttyvät.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2725/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Espanjan ja Portugalin välisen moottoritien A-9 rakentamisen yhteydessä rikotaan yhteisön ympäristölainsäädäntöä.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0236 - 0236



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2725/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (30. syyskuuta 2002) Aihe: Espanjan ja Portugalin välisen moottoritien A-9 rakentamisen yhteydessä rikotaan yhteisön ympäristölainsäädäntöä Moottoritien A-9 rakentaminen tieosuudella Rebullónin (Tui, Espanja) eritasoliittymästä Portugalin rajalle aiheuttaa valtavia ympäristövaikutuksia alueella. Rakentamisesta aiheutuu monenlaisia ympäristöhaittoja ja erityisesti jokien uomat kärsivät. Moottoritien rakentamissuunnitelmissa, jotka vaikuttavat alueen asukkaiden elämään, ei ole arvioitu ympäristövaikutuksia. Erityisesti puuttuu tutkimuksia ja selvityksiä pohjavesivaroista, jotka ovat välttämättömiä ihmisten kulutuksen tarpeisiin ja läheisten viljelysmaiden kastelemiseen. Näin ollen ojittamisessa tehdään virheitä, mistä seuraa korvaamattomia vahinkoja alueella tiettyjen sääolosuhteiden vallitessa. Toimivaltaiset hallintoviranomaiset (Espanjan alueellisen kehityksen ministeriö, Galician itsehallintoalueen hallitus, paikalliset hallintoviranomaiset) yrittävät väistää ongelman eivätkä vastaa paikallisten asukkaiden lukuisiin toistuviin mielenosoituksiin ja valituksiin. On jopa sattunut kaksi kuolemantapausta: palkin pudotessa kuoli kuorma-autonkuljettaja ja mielenosoituksessa kuoli alueen asukas (sub iudice, oikeus ei ole tehnyt päätöstä asiassa). Voisiko komissio antaa tietoja yhteisön rahoituksesta tälle rakennushankkeelle? Voisiko komissio tutkia, onko Espanjan valtion rakennushanke rikkonut ympäristön suojelua ja jätteiden hävittämistä koskevaa säännöstöä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1769/02 esittäjä(t): Liam Hyland (UEN) komissiolle. Maitotilan omistajien tulojen romahdus.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1769/02 esittäjä(t): Liam Hyland (UEN) komissiolle (17. kesäkuuta 2002) Aihe: Maitotilan omistajien tulojen romahdus Maitotilallisten tulot laskivat viime vuoden aikana 30 prosentilla Irlannissa ja muissa jäsenvaltioissa. Monet tilanomistajat ovat tehneet suuria investointeja alan kehittämiseksi, ja pankkien myöntämät lainat lankeavat nyt maksettaviksi. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden tilanomistajien ja heidän perheidensä tilanteen helpottamiseksi? Myöntääkö komissio, että on epärealistista odottaa Irlannin maidontuotantoteollisuuden pystyvän kilpailemaan markkinoilla, joita määräävät Australian, Uuden-Seelannin sekä Yhdysvaltojen maidon ylituotanto ja polkuhinnat? Aikooko komissio sallia budjetissa suurempien tukien myöntämisen maitotuotteille ja rasvattoman maitojauheen interventiohinnan nostamisen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. heinäkuuta 2002) Komissio on tietoinen siitä, että maito- ja maitotuotemarkkinoiden tilanne on viime kuukausien aikana huonontunut sekä unionin alueella että kansainvälisesti. Suurin osa jäsenmaista onkin ilmoittanut tuottajahintojen laskeneen. On totta, että maidon tuottajahinnat ovat vuonna 2002 laskeneet vuoden 1999 tasolle. Tämä on vielä tapahtunut juuri vilkkaimman maidontuotantokauden aikana, ja tuotannon ylijäämät aiheuttavat hintapaineita. Täytyy kuitenkin muistaa, että vuosi 2001 oli hintojen kannalta poikkeuksellinen ja siksi hintojen ainakin jonkin asteista laskua ei olisi voitu välttää. On silti tärkeää estää tilanteen huonontuminen entisestään. Komissio onkin jo reagoinut tilanteeseen korottamalla vientitukea ja se myös ehdotti äskettäin rasvattomalle maitojauheelle myönnettyjen tukien korottamista. Vaikka 109 000 tonnin raja on jo saavutettu, komissio on myös päättänyt säilyttää mahdollisuuden ostaa rasvatonta maitojauhetta interventioon tarjouskilpailujärjestelmän puitteissa. Arvoisa parlamentin jäsen voi olla varma siitä, että komissio seuraa markkinatilannetta ja mahdollisuuksiensa mukaan ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin markkinoiden tukemiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1131/02 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle. Italian lentoyhtiön Alitalian saama rahoitusapu.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0073 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1131/02 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle (22. huhtikuuta 2002) Aihe: Italian lentoyhtiön Alitalian saama rahoitusapu Tietääkö komissio, että Air France aikoo ostaa Italian lentoyhtiön Alitalian osakkeita pelastaakseen sen vakavista rahoitusvaikeuksista? Tietääkö komissio myös, että Italian hallitus aikoo tässä yhteydessä laskea liikkeeseen vaihtovelkakirjoja 12 miljardin euron arvosta? 1. Pitääkö komissio tätä menettelyä laillisena? 2. Onko Alitalialle vuonna 1997 ja vuonna 2000 myönnettyyn valtionapuun liittyviä ehtoja noudatettu täysimääräisesti? 3. Voiko komissio taata, että tämä on ensimmäinen ja viimeinen kerta kun jäsenvaltiot voivat laskea liikkeeseen vaihtovelkakirjoja, joita julkiset laitokset voivat merkitä? 4. Voiko komissio ilmoittaa parlamentille, mihin tätä asiaa koskeviin toimiin se mahdollisesti aikoo ryhtyä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (31. toukokuuta 2002) 1. Parlamentin jäsenen mainitsemasta Alitalian pääomapohjan vahvistamisesta on ilmoitettu komissiolle 29. huhtikuuta 2002, ja komissio tutkii asiaa parhaillaan. 2. Komissio antoi Alitalia-yhtiön pääomapohjan vahvistamisesta 18. heinäkuuta 2001 tehdyn päätöksen 2001/723/EY(1) 2 artiklassa Italian viranomaisille luvan maksaa Alitalialle myönnetyn tuen (Alitalia-yhtiön pääomapohjan vahvistamisesta 15. heinäkuuta 1997 tehty komission päätös 97/789/EY(2)) toisen erän. Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle joulukuussa 2001 haluavansa maksaa myös kolmannen tukierän. Komissio on pyytänyt lisätietoja ja jatkaa vielä asian tutkimista. 3. Komissio aikoo arvioida pääomapohjan vahvistamista ilmaliikenteen valtiontuesta annettujen suuntaviivojen(3) ja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen suuntaviivojen(4) periaatteiden perusteella. Suuntaviivoissa määrätään ainutkertaisuuden (one time last time) periaatteesta, minkä vuoksi mitään valtion lisätukea ei hyväksytä. 4. Komissio ilmoittaa luonnollisesti Euroopan parlamentille kannastaan asianmukaisesti heti, kun asiasta on tehty päätös. (1) EYVL L 271, 12.10.2001. (2) EYVL L 322, 25.11.1997. (3) EYVL C 350, 10.12.1994. (4) EYVL C 288, 9.10.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1256/02 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) neuvostolle. Yleinen minimipalkka.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0103 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1256/02 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) neuvostolle (6. toukokuuta 2002) Aihe: Yleinen minimipalkka Eurooppalaisessa sosiaalisessa mallissa ja Lissabonin prosessissa vaaditaan yhteenkuuluvuutta ja sellaisia vähimmäistulorajoja, joilla voidaan torjua köyhyyttä ja taata yhteiskuntaan osallistuminen. Äskettäiset tiedot Euroopan unionin monien maiden minimipalkasta osoittavat kuitenkin päivänselvästi, että niissä on käytössä malli, jolla vahvistetaan ja oikeutetaan laillisesti köyhien työntekijöiden tilanne. Voiko neuvosto ilmoittaa Euroopan unionin maissa nykyisin käytössä olevat minimipalkat? Aikooko neuvosto ryhtyä toimiin tilanteen parantamiseksi, jos minimipalkkaa nauttivat ihmiset joutuvat elämään köyhyyden rajamailla? Vastaus (3. lokakuuta 2002) Arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen esittämä kysymys korostaa neuvoston ja komission uuden lähestymistavan tärkeyttä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. Lähestymistapaa kutsutaan tavallisesti avoimeksi koordinointimenetelmäksi maaliskuussa 2000 järjestetyn Lissabonin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien mukaisesti. Toimien koordinointi tapahtuu sosiaalisen suojelun komiteassa, jonka neuvosto päätti perustaa kesäkuussa 2000. Jäsenvaltiot laativat tähän liittyen kesäkuussa 2001 ensimmäiset kansalliset toimintasuunnitelmansa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ja näiden pohjalta neuvosto ja komissio toimittivat yhteisen raportin sosiaalisesta osallisuudesta Laekenin Eurooppa-neuvostolle joulukuussa 2001. Valmistelut kansallisten toimintasuunnitelmien toista kierrosta varten ovat jo käynnissä. Köyhyydessä elävien ja köyhyysriskin uhkaamiksi joutuneiden tilanteen korjaamiseen tähtäävät kaikki toimenpiteet on toteutettava kyseisissä jäsenvaltioissa ottaen tarvittaessa huomioon eri jäsenvaltioiden kokemukset ja parhaat käytännöt. Palkkojen ja palkkatasojen osalta neuvosto haluaa muistuttaa arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenelle siitä, että palkkausta koskevat kysymykset kuuluvat selvästi yhteisön toimivallan ulkopuolelle (EY:n perustamissopimuksen 137 artiklan 6 kohta). Neuvostolla itsellään ei ole minkäänlaisia palkkatilastoja, vähimmäispalkat mukaan lukien, sillä niiden keräämisestä vastaa Eurostat. Neuvosto haluaisi myös tähdentää, että vaikka vähimmäispalkat vahvistetaan joidenkin jäsenvaltioiden lainsäädännössä, muutamissa muissa, joskaan ei kaikissa, vähimmäispalkkatasot määritetään työmarkkinaosapuolten kesken eri tasoilla tehtävissä työehtosopimuksissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1270/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön tukikehyksestä rahoitettavien hankkeiden rakentamisessa ilmenneet virheet ja kreikkalaisten viranomaisten menettely niiden suhteen.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0104 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1270/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (26. huhtikuuta 2002) Aihe: Yhteisön tukikehyksestä rahoitettavien hankkeiden rakentamisessa ilmenneet virheet ja kreikkalaisten viranomaisten menettely niiden suhteen Vastatessaan kysymyksiini E-3197/01 ja P-2890/01(1) komissio kertoi, ettei sillä ole uusia tietoja Kreikassa toteutettavien yhteisrahoitettavien hankkeiden rakennusvirheistä. Samassa vastauksessa komissio huomautti, että Kreikan hallitus ei ole vastannut kahteen kirjeeseen, jotka komissio on lähettänyt sille 29. tammikuuta 2001 ja 2. heinäkuuta 2001 vastaavasti. Tästä syystä, kuten vastauksessa mainitaan, se aikoi lähettää uuden kirjeen kreikkalaisille viranomaisille. Onko komissiolla tuoreempia tietoja rakennusvirheiden määrästä vuoden 2000 huhtikuun jälkeen? Onko komissio saanut tiedon siitä, mikä on kysymyksessä E-3197/01 mainittuihin luokkiin 2 ja 3 kuuluvien tapausten käsittelyn käytännön tulos? Ovatko kreikkalaiset viranomaiset toimittaneet Euroopan petostentorjuntavirastolle (kirjalliseen kysymykseen E-1894/01(2) annetussa vastauksessa mainitun lisäksi) mitään tiedonantoa rakennepolitiikan rahoituksen epäsäännönmukaisuuksista ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä sekä tätä alaa koskevan tiedotusjärjestelmän perustamisesta 11. heinäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1681/94(3) perusteella? Jos näin ei ole tehty, mitkä ovat seuraukset ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? (1) Katso sivu 2. (2) EYVL C 134 E, 6.6.2002, s. 5. (3) EYVL L 178, 12.7.1994, s. 43. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (17. toukokuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1069/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Nikkeli-kadmium-paristot.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0067 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1069/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (17. huhtikuuta 2002) Aihe: Nikkeli-kadmium-paristot Eikö komissio katso, että koska useimpia nikkeli-kadmium-paristoja käytetään sähkökäyttöisissä käsityökaluissa, paras tapa suojella ympäristöä ja teollisuutta olisi perustaa paristojen keräys- ja kierrätysjärjestelmä rajoituksien sijasta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (31. toukokuuta 2002) Vaarallisia aineita sisältävistä paristoista ja akuista 18. maaliskuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/157/ETY(1) tulevan tarkistuksen päätavoitteena on varmistaa ympäristön kannalta järkevä paristojen ja akkujen käyttö. Komissio analysoi parhaillaan erityisesti joitakin mahdollisia nikkeli-kadmium-paristojen (NiCd) riskien vähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä. Niitä ovat pakolliset palautus- ja panttijärjestelmät sekä markkinoinnin ja käytön rajoitukset. NiCd-paristojen eri käyttökohteita varten voitaisiin suunnitella erilaisia toimenpiteitä. Komissio arvioi panttijärjestelmien toteutettavuutta sekä mahdollista tehokkuutta osana NiCd-paristoihin liittyvien sopivien toimenpiteiden kokonaisanalyysiä. (1) EYVL L 78, 26.3.1991.