ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0696/02

esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle

(19. maaliskuuta 2002)

Aihe: EU:n tavoitteet ILO:n maailmankomissiossa

Maailman työjärjestö ILO on perustanut maailmankomission selvittämään globalisaation, kaupan vapauttamisen ja sosiaalisen kehityksen välisiä kysymyksiä. Luonnollisesti nuo kysymykset ovat tärkeitä myös EU:lle.

Maailmankomission toinen puheenjohtajista on EU:n jäsenvaltiosta, Suomen tasavallan presidentti Tarja Halonen.

Maailmankomission on määrä raportoida työnsä tuloksista maaliskuussa 2003.

Mitkä ovat EU:n tavoitteet maailmankomission työskentelyssä?

Onko tavoitteista ja/tai maailmankomission päätelmistä tarkoitus keskustella Euroopan parlamentin kanssa?

Vastaus

(27. kesäkuuta 2002)

Neuvosto muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Tanskan hallituksen edustaja esitti puheenvuoron Euroopan unionin puolesta ILO:n hallintoneuvoston 282. kokouksessa 12. marraskuuta 2001. Puheenvuoro sisälsi muun muassa seuraavat maailmankomission toimintaan liittyvät EU:n tavoitteet:

Euroopan unioni painottaa, että sosiaalisen ulottuvuuden huomioon ottaminen globaalistumisen yhteydessä on sille hyvin tärkeää. Viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet

selvästi, että maailmanlaajuistuminen vaikuttaa kaikkien ihmisten elämään, työhön ja työympäristöön. Sen vuoksi on tärkeää keskustella mahdollisimman laajan yksimielisyyden pohjalta kaikista maailmanlaajuistumisen vaikutuksista, jotta niihin voidaan reagoida johdonmukaisesti ja rakentavasti. Päämääräksi olisi otettava se, että kaikille annetaan mahdollisuus hyötyä maailmanlaajuistumisesta tavoilla, jotka johtavat suoraan köyhyyden häviämiseen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteutumiseen, työpaikkojen syntymiseen ja parempaan hallintoon. Euroopan unioni vahvistaa tässä yhteydessä pitävänsä hyvin tärkeänä työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista vuonna 1998 annetun julistuksen seurantaa kaikilla tahoilla toteutettavilla myönteisillä toimenpiteillä, joihin kuuluu myös tekninen avunanto sekä hallitusten ja työmarkkinaosapuolten välisen yhteistyön laajentaminen.

Puheenvuorossa vahvistettiin myös EU:n vahva tuki ILO:n roolin vahvistamiselle ja ILO:n johdolla käynnistettävälle asianmukaiselle kansainväliselle vuoropuhelulle, jossa on mukana muitakin kansainvälisiä foorumeja, muun muassa WTO. Lisäksi puheenvuorossa painotettiin uuden kauppaneuvottelukierroksen myönteistä poliittista ja taloudellista vaikutusta sekä kehitystä edistävää ja kansainvälistä solidaarisuutta lujittavaa vaikutusta. Edelleen todettiin, että maailmankomission työhön olisi hyödyllistä sisällyttää muitakin maailmanlaajuistumisen näkökulmia ja että sen työssä voitaisiin arvottaa enemmän kaikkia sellaisia aloitteita, joilla globaalistumista voidaan hyödyntää sosiaalisen kehityksen edistämiseksi.

Euroopan komissio yhtyi samassa kokouksessa edellä mainittuun EU:n puheenvuoroon.

Toistaiseksi ei ole suunniteltu, että tavoitteista ja/tai maailmankomission päätelmistä keskusteltaisiin Euroopan parlamentin kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0020/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. EU:n antama tuki Palestiinan viranomaisille.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0020/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (21. tammikuuta 2002) Aihe: EU:n antama tuki Palestiinan viranomaisille Aikooko komissio antaa tietoja Ramallahissa sijaitsevalle Palestiinan tilastokeskukselle (Palestinian Central Bureau of Statistics) myönnetyn EU-tuen kokonaismäärästä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2002) Yhteisö myönsi Palestiinan tilastokeskukselle (Palestinian Central Bureau of Statistics, PCBS) rahoitusta ensimmäisen kerran vuonna 1994, jolloin osoitettiin 1,4 miljoonaa euroa valmiuksien kehittämiseen ja väestötieteellisten selvitysten valmistelemiseen. Vuonna 1999 tehtiin 2 miljoonan euron lisäsitoumus, edelleen Palestiinan tilastojärjestelmän valmiuksien kehittämiseksi. Tämä viimeksi mainittu ohjelma on yhä käynnissä. Parhaillaan on valmisteilla 0,3 miljoonan euron lisärahoitus PCBS:n 5. joulukuuta 2001 kärsimien vaurioiden (aineisto ja laitteet) kattamiseksi (budjettikohta B7-4200). PCBS saa lisäksi rahoitusta Välimeren alueelle suunnatusta ja Eurostatin valvonnassa olevasta alueellisesta tilastoalan Medstat-yhteistyöohjelmasta (MEDA-rahoitus). Medstat-ohjelman I vaihe on käynnissä ja II vaihe käynnistetään pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0960/02 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle. Asetus (ETY) N:o 2092/1991 — luonnonmukaisesti tuotettua lisäysmateriaalia koskevat siirtymäajat.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0960/02 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (3. huhtikuuta 2002) Aihe: Asetus (ETY) N:o 2092/1991 luonnonmukaisesti tuotettua lisäysmateriaalia koskevat siirtymäajat Asetuksen (ETY) N:o 2092/1991 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että lisäysmateriaalin on maataloustuotteiden luonnonmukaisen tuotantotavan yhteydessä oltava luonnonmukaisesti tuotettua. Asetuksen 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu siirtymäaika umpeutuu 31. joulukuuta 2003 [Suom. huom. Kyseisen asetuksen 6 artiklassa ei ole 3 kohtaa. ]. On erittäin kyseenalaista, että markkinoilla olisi 31. joulukuuta 2003 jälkeen riittävässä määrin ja tarpeeksi hyvälaatuista luonnonmukaisesti tuotettua lisäysmateriaalia vihannestenviljelyä varten. Lisäksi vihannesten kaksivuotisen viljelykierron perusteella on kyseenalaista, että luonnonmukaisesti tuotettu lisäysmateriaali saavuttaisi koskaan markkinoiden edellyttämän tason. Tästä syystä luonnonmukaisen vihannestenviljelyn harjoittajat pelkäävät taloudellisen toimintansa rajoittuvan siinä määrin, että sen jatkuminen on vaarassa. Mitä mieltä komissio on tilanteesta ja miten se aikoo reagoida asiaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2002) Maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa 24. kesäkuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2092/91(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 15. maaliskuuta 2002 annetulla komission asetuksella N:o 473/2002(2), 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että luonnonmukaisessa viljelyssä käytetään ainoastaan luonnonmukaisesti tuotettuja siemeniä. Asetuksen 6 artiklan 3 kohdassa säädetyn siirtymäkauden aikana on kuitenkin mahdollista käyttää muita kuin luonnonmukaisesti tuotettuja siemeniä, jos markkinoilta ei ole mahdollista hankkia luonnonmukaisen tuotantotavan vaatimukset täyttäviä sopivan lajikkeen siemeniä. Siirtymäkausi päättyy 31. joulukuuta 2003. Komissio pitää tärkeänä periaatetta, jonka mukaan luonnonmukaisessa viljelyssä käytetään luonnonmukaisesti tuotettuja siemeniä. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että useimmista yhteisön alueella viljellyistä lajikkeista ei ole saatavana riittävästi orgaanisesti tuotettuja siemeniä. Asetuksen (ETY) N:o 2092/91 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetään, että komissio voi säilyttää poikkeuksen, jonka mukaan muita kuin luonnonmukaisesti tuotettuja siemeniä voidaan käyttää, ja samanaikaisesti ottaa käyttöön tällaisten siementen käyttöön myönnettäviä poikkeuslupia koskevia rajoituksia. Tämän vuoksi komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta, jolla on tarkoitus vilkastuttaa luonnonmukaisesti tuotettujen siementen markkinoita sekä estää sellaisten tilanteiden syntyminen, joissa viljelijät eivät saa tarvitsemiaan siemeniä. (1) EYVL L 198, 22.7.1991. (2) EYVL L 75, 16.3.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0382/02 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) neuvostolle. Sierra Leonen timanttien maahantuontikielto.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0382/02 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) neuvostolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Sierra Leonen timanttien maahantuontikielto Tammikuun 11. päivänä pidetyssä ministerineuvoston kokouksessa hyväksyttiin yhteinen kanta Sierra Leonesta peräisin olevien raakatimanttien maahantuontikiellon jatkamisesta 5. joulukuuta 2002 asti. Voiko neuvosto tehdä arvion kiellon noudattamisesta tähän asti? Vastaus (26. kesäkuuta 2002) Neuvosto hyväksyi 18. helmikuuta 2002 asetuksen (EY) N:o 303/2002 raakatimanttien tuonnista Sierra Leonesta Euroopan yhteisöön. Asetuksessa toteutetaan yhteisön osalta yhteinen kanta 2002/22/YUTP, jonka neuvosto on määritellyt Sierra Leonesta peräisin olevien raakatimanttien tuonnin kieltämisestä. Komission tehtävänä on arvioida, miten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 303/2002 säädettyä kieltoa on tähän asti noudatettu. Komissio perustaa arvionsa jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin, jotka koskevat rikkomuksia tai muita soveltamisongelmia tai kansallisten tuomioistuinten antamia tuomioita. Komission ja jäsenvaltioiden on toimitettava toisilleen kyseiset tiedot mainitun asetuksen 6 artiklan mukaisesti. Neuvosto pyytää näin ollen arvoisaa parlamentin jäsentä esittämään kysymyksensä toimivaltaiselle toimielimelle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0001/02 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle. Meda-ohjelman rahoitus ja kulttuuri.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0048 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0001/02 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle (9. tammikuuta 2002) Aihe: Meda-ohjelman rahoitus ja kulttuuri Meda I -asetukseen ja Meda II -asetukseen sisältyy selkeä ehto kulttuurialan yhteistyön edistämisestä osana EuroVälimeri-yhteistyökumppanuutta. Tähän mennessä tätä politiikkaa on toteutettu Heritage-ohjelman kautta, jossa keskitytään etupäässä kumppanien kulttuuri- ja arkkitehtuuriperintöön. Kun otetaan huomioon vallitseva poliittinen tilanne, jossa korostetaan EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden kansojen keskinäistä ymmärtämystä ja niiden välisten suhteiden lujittamista, katsooko komissio, että olisi laadittava ja pantava täytäntöön kulttuurialan yhteistyötä (taiteeseen, historiaan, filosofiaan ja uskontoon liittyvän tiedon levittämistä) koskeva uusi ohjelma? Jos katsoo, olisiko komission mielestä luotava uusia rakenteita ja mahdollisuuksia, jotta annettaisiin sysäys kulttuurien väliselle EuroVälimeri-vuoropuhelulle ja -yhteistyölle ja edistettäisiin alueen lähentymistä, keskinäistä luottamusta ja vakautta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 2002) Myös komissio pitää tärkeänä unionin kansalaisten ja Välimeren alueen kumppanimaiden väestön keskinäisen ymmärtämyksen vahvistamista ja suhteiden lujittamista. Komissio antaa lähiaikoina tiedonannon, jolla tähdätään EuroVälimeri-kumppanuuden vahvistamiseen, kuluvan vuoden huhtikuussa Valenciassa Espanjassa järjestettävää ministeritason tapaamista silmällä pitäen. Tähän liittyen komissio aikoo tuoda esille uusia aloitteita, jotka kattaisivat kulttuurien väliseen vuoropuheluun liittyviä aihealueita, arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat aihepiirit mukaan luettuina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0121/02 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle. Ruuan turvallisuuden varmistavien toimenpiteiden aiheuttamat kustannukset tuottajalle.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0073 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0121/02 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle (29. tammikuuta 2002) Aihe: Ruuan turvallisuuden varmistavien toimenpiteiden aiheuttamat kustannukset tuottajalle Kuluttajien terveyden suojaamiseksi Euroopan yhteisössä toteutettavat toimenpiteet (erikseen määriteltyjä riskiaineksia koskevat testit ja lihaluujauhotestit) aiheuttavat huomattavia kustannuksia. Eikö komissio katso, että terveyden suojaamiseksi Euroopan yhteisössä toteutettavien toimenpiteiden aiheuttamia kustannuksia koskevan säännöstön yhtenäistämättä jättäminen johtaa kilpailun vääristymiseen yhtenäismarkkinoilla? Yhtyykö komissio näin ollen näkemykseen, että on tarpeen yhtenäistää yhteisön säännöstö koskien näiden kustannusten maksamista julkisista varoista hätäapuna, jotta kustannukset eivät lankeaisi tuottajien maksettaviksi ja jotta kilpailun vääristyminen voitaisiin ehkäistä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2002) Erot julkisista varoista annettavan tuen tasossa lainsäädännöstä johtuvien huomattavien kustannusten korvaamiseksi voivat johtaa kilpailun vääristymiseen. Tällaisten vääristymien välttämiseksi on luotava yhteiset pelisäännöt käyttäen jonkinlaista yhtenäistämistä. Tuen antaminen julkisista varoista näiden kustannusten kattamiseksi on kuitenkin ainoastaan yksi tie kohti tällaisia yhteisiä pelisääntöjä. Määrärahojen niukkuuden vuoksi on vaikea kuvitella, että yhteisön varoista annettaisiin ylimääräistä rahoitusta. Myöskään jäsenvaltiot eivät välttämättä kykene antamaan ylimääräistä julkista rahoitusta. Naudanliha-alan avustamiseksi annettavan nykyisen yhteisön tuen osalta on syytä todeta, että yhteisö antaa tällä hetkellä tukea 15 euroa naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) testaussarjoista koituvien kustannusten kattamiseksi. Komissio on ottanut yhteyttä kaikkiin jäsenvaltioihin saadakseen kustannusarviot BSE:n torjuntaan liittyvän nykyisen ja tulevan lainsäädännön mukanaan tuomista kustannuksista sekä saadakseen tietoja julkisista varoista annettavan tuen tasosta. Näitä tietoja arvioidaan parhaillaan, jotta voitaisiin selvittää tarkemmin, missä tarvitaan pitemmälle menevää yhdenmukaistamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0153/02 esittäjä(t): Franz Turchi (UEN) neuvostolle. Euroopan parlamentin jäsenen Francesco Turchin 19. lokakuuta 2001 esittämä kysymys.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0083 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0153/02 esittäjä(t): Franz Turchi (UEN) neuvostolle (29. tammikuuta 2002) Aihe: Euroopan parlamentin jäsenen Francesco Turchin 19. lokakuuta 2001 esittämä kysymys - Prioritaire-merkinnällä varustettuun kirjalliseen kysymykseen vastaamisen aikarajaksi on vahvistettu kolme viikkoa siitä, kun kysymyksestä on ilmoitettu virallisesti. - Kysymyksen esittäjä esitti neuvostolle 19. lokakuuta 2001 prioritaire-merkinnällä varustetun kirjallisen kysymyksen (P-3036/01), joka koski afganistanilaisen sotilaskomentajan Ahmad Shah Massoudin murhaa. - Neuvosto ei ole vielä tähän mennessä (22. tammikuuta 2002) antanut kysymykseen vastausta. - On syytä ottaa huomioon, että kansainvälinen tilanne on edelleen erittäin huolestuttava ja epävakaa. Voisivatko neuvosto ja erityisesti Belgian kuningaskunnan ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittaa, mikseivät ne ole vielä antaneet vastausta edellä mainittuun kysymykseen? Antaako tällainen asenne niiden mielestä aihetta epäillä joko vähättelevää suhtautumista Euroopan parlamentin jäseniä kohtaan tai kyvyttömyyttä antaa uskottavia vastauksia mahdollisten virheiden selittämiseksi? Vastaus (21. toukokuuta 2002) Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen esille otettuja menettelykysymyksiä koskevat aiemmin antamansa vastaukset (ks. vastaukset kysymyksiin E-1299/01, E-1300/01, P-1541/01 ja E-2384/01). Kysymyksen P-3036/01 osalta neuvosto ilmoittaa, että siihen on vastattu 12. helmikuuta 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0708/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Autojen mainostettu suorituskyky.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0708/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (15. maaliskuuta 2002) Aihe: Autojen mainostettu suorituskyky Autoteollisuus mainostaa ylpeänä tuottamiensa mallien suorituskykyä. Ylivoimaisesti suurin osa tuotetuista autoista pystyy Euroopan moottoriteiden nopeusrajoitukset huomattavasti ylittäviin nopeuksiin, eikä ole harvinaista, että niistä saadaan irti 250:n tai 300:n kilometrin tuntivauhti tai tätäkin suurempia nopeuksia. Useimmissa EU-maissa nopeusrajoitukset ovat tunnetusti 100140 kilometriä tunnissa. Kuinka voidaan perustella sellaisten mallien mainostamista, joiden nopeus ylittää kaksin- tai kolminkertaisesti lainsäätäjän asettamat nopeusrajoitukset? Kuka toimivaltainen viranomainen hyväksyy sellaiset automallit, joiden nopeus ylittää Euroopan moottoriteiden rajoitukset? Voidaanko edellä mainittua tilannetta mitenkään oikeuttaa? Mikä ratkaisu voitaisiin löytää, jotta kuljettajia ei kehotettaisi epäsuorasti rikkomaan jäsenvaltioiden laeissa säädettyjä nopeusrajoituksia? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) Nykyään useimpien henkilöautojen suurin rakenteellinen nopeus on yli 140 kilometriä tunnissa (km/h). Koska yhteisön moottoriajoneuvoja koskevassa lainsäädännössä ei aseteta ylärajaa ajoneuvojen rakenteelliselle nopeudelle, jäsenvaltiot eivät voi kieltäytyä myöntämästä yhteisön tyyppihyväksyntää suurinopeuksisille autoille. Yhteisön tyyppihyväksyntää ei kuitenkaan voida tulkita niin, että se antaisi luvan ajaa ajoneuvoa nopeuksilla, jotka ylittävät yleisille teille asetetut nopeusrajoitukset. On syytä huomata, että yhteisön alueella moottoriteiden joillakin osuuksilla ajoneuvojen nopeutta ei ole rajoitettu ja että ajosäännöt kuuluvat laajalti jäsenvaltioiden toimivaltaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Ei ole olemassa yhteisön lainsäädäntöä, jolla kiellettäisiin mainostajaa ilmoittamasta mainoksessaan moottoriajoneuvon suurimman nopeuden. On kuitenkin kansallisia lainsäädäntöjä ja käytännesääntöjä, joilla kielletään nopeuteen perustuvien käsitteiden käyttö automainonnassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0208/02 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle. Ihmisoikeudet Länsi-Saharassa.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0093 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0208/02 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle (5. helmikuuta 2002) Aihe: Ihmisoikeudet Länsi-Saharassa Tiedotusvälineiden mukaan kymmeniä saharalaisia vankeja El Aaiúnin (Länsi-Sahara) surullisen kuuluisassa Mustassa vankilassa aloitti 24. joulukuuta nälkälakon vankilassa vallitsevien epäinhimillisten olosuhteiden takia. Todennäköisesti monia vangeista on kidutettu, pahoinpidelty ja eristetty täydellisesti ulkomaailmasta. Vankien tukemiseksi heidän omaisensa järjestivät rauhanomaisen mielenosoituksen, jonka Marokon viranomaiset tukahduttivat väkivaltaisesti. Länsi-Saharassa ihmisoikeuksien loukkaukset ovat raaistuneet, kun taas päinvastaisena hyvän tahdon eleenä Polisario-rintama päätti tammikuun 2. päivänä 2002 vapauttaa 115 marokkolaista sotavankia. Mitä tietoja neuvostolla on edellä mainituista tapauksista? Onko neuvosto ottanut yhteyttä Marokon hallitukseen asian selvittämiseksi ja pyytääkseen positiivisia toimenpiteitä? Eikö neuvosto katso, että alueelle on tarpeen lähettää mahdollisimman pian tarkkailijavaltuuskunta tutkimaan tilannetta? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0208/02 ja P-0410/02 (21. toukokuuta 2002) Neuvosto ilmoittaa kysyjälle, ettei se tunne El Aaiúnin vankilan tapahtumia, joihin kysyjä Carlos Canero González viittaa. Yleisesti ottaen neuvosto on hyvin huolestunut 1 350 yhä pidätettynä olevan (useimmat jo yli 20 vuotta) sotavangin kohtalosta. Asia vaatii nopeaa ja Geneven yleissopimuksen velvoitteiden mukaista ratkaisua. Neuvosto on aina korostanut, ettei pidä odottaa poliittisen prosessin päättymistä sitoutuakseen etsimään ratkaisua kiireellisiin humanitaarisiin kysymyksiin, kuten omaisten vierailut tai sotavankien vapauttaminen. Vähäisestä edistyksestä huolimatta neuvosto pahoittelee edelleen Saharan pakolaisten hyvin huolestuttavaa tilannetta Tindoufin leirillä ja toteaa samalla, että Länsi-Saharan kireä tilanne vaikeuttaa humanitaaristen kysymysten ratkaisua vielä entisestään. Myös juuri tästä syystä neuvosto, joka on säännöllisesti yhteydessä YK:n pääsihteerin henkilökohtaiseen edustajaan James Bakeriin ja kaikkiin kiistan osapuoliin, on valmis edesauttamaan luottamuksen ilmapiirin syntymistä asianomaisten osapuolten välille hyväksyttävään ratkaisuun pääsemiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1063/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. EU:n toimielinten kotipaikka.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0249 - 0250



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1063/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: EU:n toimielinten kotipaikka Jokaisen EU:n perussopimuksen tekstissä on selkeä maininta yhteisön toimielinten kotipaikoista. Asiaa koskevaa keskustelua käydään jokaisen järjestettävän hallitustenvälisen konferenssin aikana ja päätökset sisällytetään kunkin uuden perussopimuksen tekstiin. Tunnetusti Brysselissä 28. helmikuuta 2002 alkaneen konferenssin myötä luodaan perustat unionin toimielinten toimintatavan tarkistamiselle ja unionin laajentumiselle uusiin jäsenvaltioihin. Miten komissio arvioi konferenssin puitteissa käytävää keskustelua tiettyjen unionin toimielinten mahdollisesta siirtämisestä muihin kaupunkeihin Brysselistä ja Luxemburgista, ja nimenomaan joihinkin historiallisempiin unionin kaupunkeihin kuten Roomaan, Berliiniin, Pariisiin tai Ateenaan? Voitaisiinko tällaista keskustelua käydä konferenssissa ja päättää joidenkin unionin tärkeimpien toimielinten kotipaikkojen muutoksista? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (14. toukokuuta 2002) Jäsenvaltioiden hallitukset vahvistavat yhteisellä sopimuksella yhteisön toimielinten kotipaikan (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 289 artikla). Lisäksi aiheesta jo tehdyt päätökset on otettu asiaa koskevaan pöytäkirjaan, joka on Amsterdamin sopimuksen liitteenä, ja ne siis kuuluvat vastedes unionin primaarioikeuteen. Laekenissa 14. ja 15. joulukuuta 2001 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmissä Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan toimeksiantoon ei sisälly ehdotuksen muotoilemista toimielinten kotipaikaksi. Valmistelukunta aloitti työnsä 28. helmikuuta 2002.