ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/37

(2004/C 65 E/036)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0596/03

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(28. helmikuuta 2003)

Aihe: EU:n eri alueiden taloudellisen kehityksen seuranta

Ruotsalainen taloudellista kasvua tutkiva laitos ITPS (Institutet för tillväxtpolitiska studier) julkaisi hiljattain vuoden 2002 kertomuksen alueellisesta kehityksestä. Kertomuksesta kävi ilmi, että vuosina 1996—2001 alueellinen työllisyyskehitys on ollut unionissa kaikkein heikointa Ruotsin Keski-Norlannissa. Bruttotuotannon kehitys ei ole ollut juuri hääppöisempää: Keski-Norlanti sijoittuu 198:ksi EU:n 204 alueen joukossa.

Luvut ovat mielenkiintoisia, sillä ne osoittavat, mitä Ruotsissa on tapahtunut EU:hun liittymisen jälkeen.

Haluaisin tietää, ottaako komissio todella huomioon tällaiset tiedot uusista rakennetuista keskusteltaessa. Mitä voidaan oppia Keski-Norlannin kehityksestä EU:hun liittymisen jälkeen?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(10. huhtikuuta 2003)

Ruotsin eri alueiden taloudellinen kehitys on vaihdellut voimakkaasti viime vuosina, vaikka todisteet osoittavatkin Keski-Norlannin kehittyneen heikommin kuin monet muut unionin alueet.

Taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevässä toisessa väliraportissa (1), jonka komissio hyväksyi 30. tammikuuta 2003, esitetään viimeisimmät tilastotiedot kaikista 15 jäsenvaltion ja uusien jäsenvaltioiden alueista.

Raportti osoittaa, että vuosina 1995—2000 ostovoimaerojen mukaan korjattu asukaskohtainen bruttokansantuote (BKT) heikkeni Keski-Norlannissa muuhun unioniin verrattuna 108,6 prosentista 97,1 prosenttiin unionin keskiarvosta. Koko Ruotsia koskeva luku kasvoi tänä aikana hieman, 106,1 prosentista 106,6 prosenttiin unionin keskiarvosta.

Tämä suuntaus vahvistetaan myös ruotsalaisen ITPS-instituutin (Swedish Institute for Growth Policy Studies) laatimassa alueiden tilannetta käsittelevässä raportissa ”Regionernas tillstånd 2002”.

Alueen työttömyys on kuitenkin laskussa: se on vähentynyt 11,5 prosentista vuonna 1996 seitsemään prosenttiin vuonna 2001. Suuntaus on kääntynyt vastakkaiseksi verrattuna liittymistä edeltävään aikaan, jolloin työttömyysaste kasvoi merkittävästi, hieman alle neljästä prosentista kymmeneen prosenttiin vuosina 1991 — 1995.

Vuoden 2006 jälkeisen ajanjakson osalta komissio antaa parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen eurooppalaisen koheesiopolitiikan uudistamisesta vuoden 2003 loppuun mennessä julkistettavan taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän kolmannen väliraportin yhteydessä.

(1) KOM(2003) 34 lopullinen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/470

(2004/C 78 E/0494)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3138/03

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(23. lokakuuta 2003)

Aihe: Ilmansaasteet Thessalonikissa

Kreikan ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriön äskettäin julkistamien tietojen mukaan joillakin Thessalonikin alueilla typpidioksidi- ja rikkimonoksidiarvojen havaittiin ylittyneen 111 ja 105 päivän ajan vuoden aikana, mikä on kaksi ja puoli kertaa niin paljon kuin Euroopan unionin asettamat raja-arvot.

Mihin konkreettisiin toimiin Kreikka on ilmoittanut ryhtyvänsä ja miten se on toistaiseksi toiminut varoituskynnysten ylittyessä, kun otetaan huomioon, että (ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista annetun) direktiivin 1999/30/EY (1) ja (ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta annetun) direktiivin 96/62/EY (2) 4 ja 10 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on laadittava varoituskynnysten ylittymisen varalta toimintasuunnitelmat, joista ne ilmoittavat komissiolle, ja että varoituskynnysten ohella on laadittava luettelo perustiedoista, joista on tiedotettava väestölle?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. joulukuuta 2003)

Ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/62/EY 10 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle alustavat tiedot mitattujen epäpuhtauksien tasoista ja pilaantumisjakson tai -jaksojen kestosta viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tapahtumasta. Ilman laatua koskevan puitedirektiivin ensimmäinen johdannaisdirektiivi on ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista 22. huhtikuuta 1999 annettu neuvoston direktiivi 1999/30/EY. Siinä määritellään raja-arvot rikkidioksidille (500μg/m3) ja typpidioksidille (400μg/m3), jotka perustuvat tuntipitoisuuksiin kolmen peräkkäisen tunnin ajalta. Kreikka ei ole toimittanut komissiolle tietoja nämä raja-arvot ylittävistä pitoisuuksista vuonna 2002.

Komissio olettaa, että kysymyksessä mainituilla pitoisuuksien ylityksillä 111 ja 115 päivänä tarkoitetaan direktiivin 1999/30/EY raja-arvojen ylittymistä. Jäsenvaltioiden on osana vuosikertomusta ilmoitettava komissiolle yksittäisistä raja-arvon ylittämistapauksista. Tällöin on kuitenkin ilmoitettava ainoastaan pitoisuudet, jotka ylittävät raja-arvon, johon on lisätty ylitysmarginaali (joka pienenee vuosittain ja poistuu tavoitearvon saavuttamisen määräpäivänä, joka on typpidioksidin osalta vuosi 2010 ja muiden direktiivin 1999/30/EY soveltamisalaan kuuluvien hiukkasten osalta vuosi 2005).

Kreikka ei ole ilmoittanut komissiolle, että vuonna 2002 rikkidioksidin tai typpidioksidin pitoisuudet olisivat ylittäneet raja-arvon, jota on korotettu ylitysmarginaalilla. Tämä ei luonnollisesti tarkoita, etteivät raja-arvot olisi ylittyneet. Raja-arvot ovat sitovia tavoitearvon saavuttamisen määräajasta lähtien.

(1) EYVL L 163, 29.6.1999, s. 41.

(2) EYVL L 296, 21.11.1996, s. 55.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/289

(2004/C 84 E/0335)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4046/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(12. tammikuuta 2004)

Aihe: Ohjelmistopohjaiset suodatusjärjestelmät

Komissio esitti lokakuussa 2000 Internetin käyttöturvallisuutta koskevan ohjelman yhteydessä ehdotuspyynnön, joka liittyi viiden miljoonan euron suuruiseen rahoitussummaan ja jonka aiheena oli ohjelmistopohjaisten suodatuspalvelujen esittely. Voiko komissio ilmoittaa, minkä yhtiöiden kanssa kyseistä asiaa koskeva sopimus on tehty, ja minkä verran niille on myönnetty varoja? Voiko komissio myös ilmoittaa, mitä tuloksia kyseisessä asiassa on saatu?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2004)

Kaikkien Internetin käyttöturvallisuutta koskevan toimintasuunnitelman määrärahoilla toteutettujen hankkeiden tiedot ja siten myös hankkeisiin myönnettyjen määrärahojen suuruus ja rahoituksen saajien nimet löytyvät Europa-palvelimen (www-sivustosta http://europa.eu.int/iap).

Jo päätökseen saatujen suodatuspalveluhankkeiden tulokset on arkistoitu yllä mainitulle sivulle.

Neljässä viidestä ensimmäisen ryhmän hankkeesta on saatu aikaan tuloksia, joita yhteistyökumppanit kehittävät edelleen. ICRAsafe (1)-hankkeen tuloksena on saatu aikaan uudentyyppinen sisällönluokitus-järjestelmä, jonka takana ovat tärkeimmät teollisuudenalan toimijat. Lähitulevaisuudessa on määrä julkaista joukko hankkeiden puitteissa kehitettyjä edistyneitä suodatuspalvelutuotteita.

(1) Internet Content Rating Association.
2.

Komissio on ryhtynyt seuraaviin toimenpiteisiin luottamuksen palauttamiseksi erityisesti tilinpäätöstietojen ja yhtiöiden hallintojärjestelmän osalta: — On vaadittu, että kaikkien EY-pörssiyhtiöiden on laadittava konsernitilinpäätöksensä kansainvälisten kirjanpitostandardien mukaan (International Accounting Standards, IAS) vuodesta 2005 lähtien (Asetus (EY) No. 1606/2002, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2002 (1); — Toukokuussa 2003 on julkaistu tiedonanto (2) yhtiölainsäädännön uudenaikaistamisesta ja yhtiöiden hallintojärjestelmän tehostamisesta unionin alueella; tiedonannossa on mainittu erityisiä esityksiä, jotka tehdään lähitulevaisuudessa esimerkiksi hallituksen jäsenten yhteisestä vastuusta tilinpäätöstietojen ja tärkeimpien muiden tiedotteiden osalta; — Toukokuussa 2003 on julkaistu tiedonanto (3) lakisääteisten tilintarkastusten prioriteeteistä; tiedonannossa on mainittu lähitulevaisuudessa toteutettava 12 päivänä toukokuuta 1984 annetun neuvoston kahdeksannen yhtiöoikeusdirektiivin (4) muutos, jolla direktiiviin lisätään vaatimus tilintarkastusten laadun parantamisesta koko unionin alueella. Tähän liittyvät mm. asianmukainen julkinen valvonta, ulkoinen laadunvalvonta ja yhden yhteisen kansainvälisen tilintarkastusstandardin käyttö (International Auditing Standards).
3.

Oltuaan joidenkin yritysten kanssa yhteydessä tästä asiasta komissio otti ongelman esille vuoden 2002 lopussa sekä kahdenkeskisesti Kiinan hallituksen kanssa että siirtymäkauden tarkastelumekanismin yhteydessä. Kyseessä on WTO:n mekanismi, joka perustettiin Kiinan liittyessä järjestön jäseneksi ja jonka tavoitteena on tarkastella vuosittain tapaa, jolla Kiina täyttää WTO:n jäsenyyteen liittyvät velvoitteensa. On syytä huomauttaa, että saman asian on ottanut esille myös Japani, joka näyttää olevan Kiinan kauppakumppaneista se, jolla on turvattavanaan selvästi suurimmat juuri tähän aiheeseen liittyvät kauppaedut.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/442

(2004/C 78 E/0464)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2916/03

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(29. syyskuuta 2003)

Aihe: Yhteisön rahoitustuki kansainvälisille hedelmä- ja vihannesalan tuottajajärjestöille

Asetuksen (EY) 2200/96 (1) mukaisesti myönnetään yhteisön rahoitustukea hedelmä- ja vihannesalan tuottajajärjestöille sillä edellytyksellä, että ne ovat laatineet toimintaohjelman ja perustaneet toiminta-rahaston.

Toimintarahasto saa varansa tuottajien suorittamista maksuista ja yhteisön tuesta, joka on enintään 4,1 prosenttia tuottajajärjestön myynnin arvosta. Rahoitus jakautuu suhteessa 50 prosenttia — 50 prosenttia kansallisten toimien yhteydessä. Näin ollen toimintarahasto käsittää tässä tapauksessa enintään 8,2 prosenttia myynnin arvosta.

Kansainvälisten toimien yhteydessä rahoitus jakautuu suhteessa 60 prosenttia — 40 prosenttia. Kuitenkin ongelmana on se, että tuen määrä on vahvistettu enintään 4,1 prosentiksi. Näin ollen toimintarahastolle asetetaan rajoituksia kansainvälisessä yhteistyössä, jota asetuksen mukaan pitäisi erityisesti edistää.

Onko komissio tietoinen ongelmasta? Mikäli vastaus on myönteinen, aikooko komissio ryhtyä pian toimiin korjatakseen lainsäädännöllisen epäkohdan ja hyväksyä 4,1 prosentin enimmäisrajaa koskevan poikkeuksen, kun on kyse kansainvälisistä hedelmä- ja vihannesalan tuottajajärjestöistä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(5. marraskuuta 2003)

Erityisesti Euroopan parlamentille antamiensa sitoumusten mukaisesti komissio on tähän päivään saakka pyrkinyt yksinkertaistamaan ja selkeyttämään soveltamissääntöjä, jotka koskevat hedelmä- ja vihannesalan yhteistä markkinajärjestelyä. Tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa toteutettavan yksinkertaistamisen ansiosta on voitu tunnistaa joitakin ratkaisua vaativia ongelmia, joista yhden parlamentin jäsen mainitsee.

Komissio on siis tietoinen ongelmasta. Parlamentin jäsen on oikeassa todetessaan, että nykyinen tukien laskemiseen käytettävä mekanismi ja erityisesti se, että tuen määrän ehdoton yläraja on 4,1 prosenttia, vaikeuttaa usein yhteisön rahoitusosuuden (60 prosenttia) tehokasta soveltamista.

Komissio pohtii mahdollisuuksia ongelman ratkaisemiseksi. Kun komissio antaa neuvostolle ehdotuksen asetuksen (EY) N:o 2200/96 (2) muuttamisesta edistääkseen hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn yksinkertaistamista, tutkitaan eri vaihtoehtojen vaikutus talousarvioon ja otetaan huomioon vaatimus siitä, että ehdotuksella ei saisi olla tällaisia vaikutuksia.

Tämä tehdään mahdollisimman nopeasti ottaen huomioon asian käsittelyyn osallistuvien toimielinten työohjelmat.

(1) EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 2200/96, annettu 28 päivänä lokakuuta 1996, hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/364

(2004/C 88 E/0370)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1921/03

esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle

(12. kesäkuuta 2003)

Aihe: Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat säilötyt mandariinilohkot

Säilöttyjen mandariinilohkojen tuonnin hämmästyttävä kasvu on aiheuttanut vakavia markkinahäiriöitä yhteisössä. Säilöttyjä mandariinilohkoja tuotetaan yhteisössä miltei yksinomaan Espanjassa. Kyseisen maan mandariinilohkojen teollinen tuotanto on vähentynyt 36 prosenttia markkinointikausien 1998—1999 ja 2001-2002 aikana.

Ottaen huomioon neuvoston asetuksen 2201/96/EY (1) 22 artiklan mukaisen turvalausekkeen, jossa säädetään, että yhteisössä ilmenevien tuonnista johtuvien vakavien markkinahäiriöiden vuoksi komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan päättää tarvittavista toimenpiteistä 3 vuorokauden kuluttua pyynnön vastaanottamisesta.

Miksi komissio ei ole ryhtynyt mihinkään toimenpiteisiin, vaikka se on ollut tietoinen vakavasta tilanteesta 5. kesäkuuta lähtien, jolloin Espanja pyysi toimenpiteiden pikaista soveltamista?

Miksi komissio ei myöskään ole ryhtynyt oma-aloitteisiin toimenpiteisiin?

Pascal Lamyn komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-1646/03, E-1920/03 ja E-1921/03

(25. heinäkuuta 2003)

Komissio ilmoittaa arvoisille parlamentin jäsenille, että Espanja on nyt toimittanut komissiolle kaikki vaadittavat asiakirjat sisältävän pyynnön siirtymäkauden tuotekohtaisesta suojamekanismista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalle tuonnille ja tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 519/94 muuttamisesta 3. maaliskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 427/2003 (2) 5 artiklan mukaisesti.

Koska komissiossa tiedetään, että pyyntö on kiireellinen, sitä on jo alettu käsitellä ja siitä on lähetetty kopio kaikille jäsenvaltioille, joita kuullaan asian käsittelyn yhteydessä.

(1) EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29.

(2) EUVL L 65, 8.3.2003.
4.

Marta Andreasenia ei ole poistettu organisaatiokaaviosta, joka on laadittu tiedoksi ja jolla ei missään tapauksessa ole oikeudellista asemaa. Hänen nimensä on mukana henkilöstön ja hallinnon pääosaston organisaatiokaavion uusimmassa toisinnossa (16. syyskuuta 2003) sekä ajantasaistetussa komission hakemistossa, joka on äskettäin julkaistu komission intranetissä.
2.

Seuraavassa taulukossa esitetään kunkin jäsenvaltion julkisten menojen kokonaismäärä viideltä viime vuodelta. Tiedot perustuvat jäsenvaltioiden virallisesti Eurostatille ilmoittamiin kansantalouden tilinpidon lukuihin. Vertailun vuoksi on lisätty EU:n talousarviosta suoritetut maksut. (miljoonaa euroa) Jäsenvaltio Julkiset kokonaismenot - EKT 1995 (2) 1998 1999 2000 2001 2002 BE 113 498 118 090 122 352 125 609 131 281 DK 88 741 91 459 94 050 97 890 101 989 DE 935 280 964 530 928 470 1 001 380 1 023 870 EL 52 101 56 085 61 357 62 582 66 266 ES 217 333 227 329 242 456 257288 276 507 FR 698 788 725 799 747 982 775 817 814 435 IE 27 155 31 005 32 994 38 947 43 070 IT 533 571 541 648 546 939 591 793 599 804 LU 7 089 7 730 8 187 8 604 9 909 NL 166 014 175 554 182 228 200 033 211 162 AT 102 674 106 797 108 302 109 984 112 094 PT 44 283 48 906 52 196 57 015 59 572 FI 61 015 62 458 63 773 66 445 69 795 SE 134 482 142 295 149 381 139 920 149 349 UK 505 529 537 702 576 172 647452 686 190 EUR-15 3 687 551 3 837 387 3 916 839 4 180 760 4 355 293 EU:n talousarvio (3) 80 713 80 310 83 331 79 987 85 144
4.

Mielipidekyselyiden luonne on sellainen, etteivät ne välttämättä ole ”diplomaattisia”. Niiden järjestämisen tavoitteena on kartoittaa yleistä mielipideilmastoa eikä ilmaista jonkun toimielimen kantaa. Kysymysten on oltava yksinkertaistettuja, jotta mahdollisimman moni osallistujista ymmärtäisi ne. Kysymystä rauhaa uhkaavista maista on tarkasteltava osana tämän tutkimuksen laajempaa kontekstia, jossa se oli vain yksi ulottuvuus monien muiden joukossa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/696

(2004/C 78 E/0744)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0118/03

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(28. tammikuuta 2003)

Aihe: Euroopan unionin ulkorajojen rajaaminen

Ateenassa 16. huhtikuuta 2003 allekirjoitettava liittymissopimus avaa lopullisesti ovet kymmenen uuden maan liittymiselle unioniin 1. toukokuuta 2004 sen jälkeen, kun 15 jäsenvaltiota ja 10 uutta jäsenvaltiota on ratifioinut sopimuksen.

Monien analyytikkojen mielestä laajenemisen pitäisi olla syynä vahvistaa lopullisesti, mitkä olisi katsottava Euroopan unionin ulkorajoiksi, koska unioni ei voi laajentua loputtomasti.

Katsooko komissio, että aihetta koskevan keskustelun pohjustamiseksi sen olisi edistettävä alan asiantuntijoista valitun ryhmän laatimaa yksityiskohtaista tutkimusta siitä, mitkä eurooppalaisen kulttuuri-ja sivistyskäsityksen perusteella olisi katsottava unionin lopullisiksi ulkorajoiksi selvinä merkkeinä yhtäläisestä ja yhteisestä maantieteellisestä identiteetistä?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2003)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaan ”Jokainen Euroopan valtio, joka noudattaa 6 artiklan 1 kohdassa määrättyjä periaatteita, voi hakea unionin jäsenyyttä”. Sopimuksen 6 artiklan mukaan unioni perustuu ”jäsenvaltioille yhteisiin vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin”.

Sen jälkeen kun kymmenen uutta jäsenvaltiota on liittynyt unioniin vuonna 2004, unioni on sitoutunut tukemaan Bulgariaa ja Romaniaa niiden pyrkimyksissä tulla jäseniksi vuonna 2007. Komissio aikoo ehdottaa tarkistettua liittymiskumppanuutta näille kahdelle maalle sekä Turkille, joka on ”ehdokasvaltio, jonka on määrä liittyä unioniin samojen kriteerien perusteella, joita sovelletaan muihinkin ehdokas-valtioihin”, kuten Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli joulukuussa 2002.

Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmoitti, että unioni pyrkii edelleen määrätietoisesti välttämään uusien Eurooppaa jakavien rajojen luomista ja edistämään vakautta ja hyvinvointia sekä unionin uusien rajojen sisällä että niiden ulkopuolella.

Eurooppa-neuvosto vahvisti uudelleen sen, että vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvilla Länsi-Balkanin mailla on Eurooppa-neuvoston Feirassa (19.—20.6.2000) tehdyn puheenjohtajan päätelmän mukaisesti eurooppalainen näkökulma asioihin.

Laajentuneen unionin ja sen naapureiden suhteista Eurooppa-neuvosto totesi, että laajentuminen vahvistaa suhteita Venäjään, ja toivoi pitkäaikaisille demokratian ja talouden uudistuksille sekä kestävälle kehitykselle ja kaupankäynnille perustuvien suhteiden vahvistuvan Ukrainaan, Moldovaan, Valko-Venäjään ja eteläisen Välimeren maihin.

Komissio aikoo pian tehdä tässä asiassa ehdotuksia.
—

Slovakian kansalaisuuden saanut Syyrian imaami Mohamad Safwan Hasna sanoo, että rekisteröinnin ja moskeijoiden rakentamisen kieltäminen on hyvin nöyryyttävää. Yhteisöllä ei ole asianmukaista ja pysyvää paikkaa, jonne voisi kokoontua rukoilemaan, tapaamaan toisia tai selittämään islamilaista kulttuuria. Hasna oli hankkinut maapalstan kaupungin historiallisesta keskuksesta kolme vuotta sitten, mutta kaupunginjohtaja ei antanut hänelle rakennuslupaa. Slovakiassa on noin 5 000 muslimia, joista suurin osa Bratislavassa. Bratislavan yhteisö, jonka on pitänyt rekisteröityä hyväntekeväisyysjärjestönä, on jo vuosia yrittänyt rakentaa islamilaista keskusta.
1.

Onko komissio tietoinen slovakialaisten Magda Kandráèová- ja Sonja Pokutová -nimisten naisten Alankomaiden TV:n ohjelmassa Netwerk (TV 1, 4. helmikuuta 2003, www.netwerk.tv) esittämistä todistajanlausunnoista, joiden mukaan nuorilta romaninaisilta poistetaan kohtu tai naiset steriloidaan, jos heillä esiintyy lasten saannin yhteydessä komplikaatioita, ja että toimenpide suoritetaan naisten tietämättä tai sen jälkeen, kun heidät on synnytyksen aikana yllätetty ilmoittamalla nopeasti, että toimenpide on lääketieteellisessä mielessä välttämätön, ja kun heidät on näin pakotettu antamaan harkitsematon suostumuksensa?
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/312

(2004/C 88 E/0317)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0046/03

esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE) ja Giovanni Pittella (PSE) komissiolle

(21. tammikuuta 2003)

Aihe: Venezuelan kriisi

Ottaen huomioon, että Venezuelassa on meneillään dramaattinen poliittinen ja yhteiskunnallinen kriisi, johon liittyy väkivaltaisia tekoja presidentti Chavezin hallitusta lähellä olevien radikaalien ryhmien taholta ja toisaalta lähes vallankaappaus opposition ääriryhmien toimesta. Tilanne on todellinen uhka demokratialle ja vapaudelle. Laaja osa Venezuelan väestöstä on alun perin Euroopasta (ja suuri osa Italiasta).

Mitä on jo tehty (ja millaisin tuloksin) ja mitä aiotaan tehdä, jotta Euroopan unioni voi osallistua kansainvälisen yhteisön ja instituutioiden roolin vahvistamiseen — roolin, joka on olennaisen tärkeä kriisin selvittämiseksi poliittisin keskusteluin ja demokratiaa ja perustuslakia kunnioittaen?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(13. helmikuuta 2003)

Euroopan unioni on antanut vuonna 2002 kolme julkilausumaa Venezuelassa meneillään olevasta kriisistä. Ensimmäinen annettiin huhtikuun vallankaappausyrityksen jälkeen, toinen 9. lokakuuta ja kolmas 23. joulukuuta. Unioni on ilmaissut julkilausumissaan täyden tukensa Amerikan maiden järjestön (OAS) toimille Venezuelan hallituksen ja Coordinadora Democrátican (järjestäytynyt oppositio) sekä muiden tärkeiden yhteiskunnan alojen välisen kansallisen vuoropuhelun edistämiseksi. Näiden julkilausumien ja muiden julkilausumien, joita muut valtiot, alueet tai kansainväliset instituutiot ovat antaneet, vaikutukset ovat varmastikin olleet myönteisiä siltä osin, että niillä on kehotettu Venezuelan kansaa pidättymään väkivallasta, ja niissä on tehty selväksi opposition radikaaleimmille ryhmille, ettei kansainvälinen yhteisö hyväksy epädemokraattisia tai perustuslain vastaisia ratkaisuja.

OAS:n toimet eivät ole kuitenkaan vielä johtaneet mihinkään käytännön tuloksiin poliittisen kriisin ratkaisemiseksi. Näyttää siltä, etteivät konfliktin osapuolet kykene rakentavaan vuoropuheluun tilanteen ratkaisemiseksi. Quitossa käynnistettiin 15. tammikuuta 2003 uusi aloite, jolla pyritään edistämään konfliktin ratkaisua ja jonka yhteydessä perustettiin niin sanottu ystävien ryhmä. Kaksi jäsenvaltiota, Espanja ja Portugali, kuuluvat tähän ryhmään, jonka perustamista unioni piti myönteisenä asiana 21. tammikuuta 2003 antamassaan julkilausumassa. OAS tukee ystävien ryhmän toimintaa.

Lisäksi komissio on hyväksynyt hankkeen rahoitustuen myöntämisestä OAS:lle niitä toimia varten, joilla pannaan täytäntöön sopimukset, joita on mahdollisesti tehty OAS:n välityksellä käydyissä osapuolten välisissä neuvotteluissa. Hankkeella edistetään käynnissä olevia neuvotteluja, ja siinä on kolme pääosaa: tuki vapaille ja oikeudenmukaisille vaaleille, vuoden 2002 huhtikuun tapahtumien (epäonnistunut vallankaappaus) tutkinta ja siviiliväestön riisuminen aseista.