ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0490/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) ja Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Laiton seksikauppa Kosovossa.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0490/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) ja Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Laiton seksikauppa Kosovossa Onko komissio tietoinen lehdistössä esiintyneistä tiedoista, jotka koskevat Itä-Euroopan köyhistä osista tulevilla naisilla käytävää laitonta seksikauppaa Kosovossa? Mitä toimia komissio olisi valmis tukemaan kyseisen kaupankäynnin ja sen aiheuttaman kärsimyksen lopettamiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2000) Komission on tietoinen ja huolissaan kertomuksista, joiden mukaan seksuaalisen hyväksikäytön tarkoituksessa käydään naiskauppaa Kosovon sisällä, Kosovon kautta ja Kosovosta ulospäin. Vaikuttaa siltä, että Kosovo ei ole ainoastaan lähtöpaikka vaan myös kauttakulku- ja määräpaikka. Kosovon tilanteen osalta komissio osallistuu aktiivisesti Kaakkois-Euroopan vakautussopimuksen mukaisesti tehtävään työhön. Oikeus- ja sisäasioita käsittelevässä työryhmässä III ja järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevässä eri aloja koskevassa neuvoston työryhmässä työskennellään järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi Kosovossa ja sen naapurialueilla. Merkittävä osa kyseistä työtä koskee seksuaalisen hyväksikäytön tarkoituksessa käytyä ihmiskauppaa. Kosovosta ja Kosovon kautta jäsenvaltioihin ja ehdokasmaihin kulkevan ihmiskaupan osalta komissio jatkaa STOP ja DAPHNE-ohjelmissa toteutettavien toimien ja hankkeiden tukemista. Komissio esittää myös lainsäädäntöehdotuksia jäsenvaltioiden rikoslakien lähentämiseksi ihmiskaupan osalta, mukaan lukien kysymys väliaikaisten oleskelulupien myöntämisestä niille ihmiskaupan uhreille, jotka ovat valmiit todistamaan. Tämän lisäksi komissio osallistuu aktiivisesti laajemmissa puitteissa ihmiskauppaa vastaan käytyyn kansainväliseen yhteistyöhön salakaupan kitkemiseksi. Kyseisessä yhteistyössä ovat mukana kahdeksan johtavaa teollisuusmaata (G8-ryhmä), Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (ETYJ), Euroopan neuvosto ja Yhdistyneet Kansakunnat (YK)(esim. luonnos kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaiseksi yleissopimukseksi ja sen kolmeksi lisäpäiväkirjaksi, joista yksi käsittelee ihmiskauppaa).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1087/00 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Italian säilyketeollisuuden erityisongelmat.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0121 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1087/00 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Italian säilyketeollisuuden erityisongelmat Tonnikalan selkäpalojen kysyntää yhteisön teollisuudessa koskevan tutkimuksen johtopäätöksissä vakuutetaan, että tämän teollisuuden kilpailukykyyn liittyvät ongelmat rajoittuvat tiettyjen italialaisten yritysten kustannusrakenneongelmiin. Mikä sai komission päättelemään, että tiettyjen yritysten rakenneongelma voitaisiin ratkaista syrjimättömillä kaupallisilla toimilla, jotka vähentäisivät yhteisön muun teollisuuden kilpailukykyä, kuten se ehdotti kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteistä markkinajärjestelyä koskevassa asetusehdotuksessaan? Onko komissio yhtä mieltä edellä mainitun tutkimuksen johtopäätöksistä? Aikooko komissio ryhtyä rakennetoimiin, joilla tuetaan näiden yritysten uudelleenjärjestelyjä ja kilpailukykyä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) Komissio ei ole arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että yhteisön tonnikalateollisuuden kilpailukyvyn ongelmat rajoittuisivat tiettyjen italialaisten yritysten rakenteellisiin ongelmiin. Siksi se kehottaakin parlamentin jäsentä lukemaan huolellisesti uudelleen tästä asiasta komission pyynnöstä laaditun tutkimuksen. Siinä nostetaan esiin kaikkien yhteisön yritysten rakenteelliset, nykyiset ja mahdolliset tulevat heikkoudet. On selvää, että ainoastaan rakenteellisilla toimenpiteillä, joista päättäminen kuuluu ensi sijassa kyseisille taloudellisille toimijoille itselleen, voidaan pitkällä aikavälillä säilyttää näiden yritysten kilpailukyky. Komissio on valmis osaltaan antamaan tukensa näille toimenpiteille, jos ne kuuluvat jäsenvaltioiden kalastusalan rakenneohjelmiin. Sillä välillä suhdannetoimenpiteet, kuten ne, joista neuvosto on säätänyt vuosittain vuodesta 1997 avaamalla tariffikiintiön tonnikalan selkäfileille, voisivat olla yhteisön tonnikalasäilyketeollisuuden arvostama vastaus ongelmaan. Vuonna 1997 Espanja käytti 56 prosenttia tonnikalan selkäfileiden kiintiöstään ja Italia 44 prosenttia. Kuten parlamentin jäsenen Varela Suanzes-Carpegnan kirjallisiin kysymyksiin E-756/00 E-761/00(1) on jo vastattu, komissio voi hyväksyä tämän tutkimuksen pääpiirteissään, jos siinä analysoidaan huolella koko alaa koskevat tosiasiat, haasteet ja strategiset valinnat. (1) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s. 104.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0303/00

esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2000)

Aihe: Euroopan unionin ja Tekin tasavallan väliset liittymisneuvottelut

Eurooppa-neuvosto vahvisti tavoitteensa varmistaa kaikkien ihmisten suojelu perusoikeuksien ja -vapauksien loukkaamiselta Kööpenhaminan huippukokouksessa vuonna 1993. Eurooppa-neuvosto viittasi samassa yhteydessä muun muassa kaikenlaisen rotusyrjinnän poistamista koskevaan YK:n yleissopimukseen, johon sisältyy vaatimus poistaa syrjiviä lakeja ja määräyksiä.

Mitä mieltä komissio on siitä, että niin sanottu Benesch-säädös (vuosilta 19451946) ja armahduslaki (vuodelta 1946) ovat edelleen voimassa Tekin tasavallassa, vaikka ne on selvästi kohdistettu yksittäisiä kansanryhmiä vastaan?

Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 ja E-0398/00

(20. maaliskuuta 2000)

Tekin tasavallan kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa on keskitytty pääasiallisesti siihen, että Tekki hyväksyy Euroopan unionin yhteisösäännöstön ja yhdenmukaistaa kansalliset säädöksensä sen mukaisiksi sekä sen kykyyn täyttää Eurooppa-neuvoston asettamat liittymisehdot. Jäsenvaltiona Tekin on hyväksyttävä ja toteutettava kaikki yhteisön lainsäädännön ja politiikan alat, mukaan luettuina henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat periaatteet. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa kysymystä on tarkasteltava ensisijaisesti tässä yhteydessä, mutta luonnollisesti myös Kööpenhaminassa vahvistetuilla poliittisilla kriteereillä on merkitystä sen vuoksi, että ne pitävät sisällään ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevia näkökantoja. Komissio valvoo kyseisten oikeuksien kehitystä kaikissa hakijamaissa.

On kuitenkin tärkeää huomata, että näissä kysymyksissä esille otettu aihe liittyy ennen EY:n perustamissopimuksen voimaantuloa sattuneisiin tapahtumiin. Niin sanotuilla Benesch-säädöksillä ei tämän vuoksi ole merkitystä liittymisneuvotteluissa. Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan, että sopimuksella puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Komissiolla ei siten ole valtuuksia puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisessä tai tulevassa jäsenvaltiossa.

Tekki on kuitenkin vuodesta 1992 osallistunut ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen. Vastuu kyseisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta kuuluu Euroopan neuvostolle. Kyseistä yleissopimusta koskevat kysymykset olisi sen vuoksi parasta osoittaa Euroopan neuvostolle.

Komissio haluaisi lisäksi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota Tekin ja Saksan väliseen 21. tammikuuta 1997 hyväksyttyyn julistukseen kahdenkeskeisistä suhteista.

Edellä mainittujen useiden syiden vuoksi komissio katsoo, että sen on vaikeaa ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomiin yksittäisiin tapauksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0895/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Belgian dioksiinikriisin arviointi.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0895/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Belgian dioksiinikriisin arviointi Belgian dioksiinikriisi on jälleen osoittanut ravintoketjun ja sen valvonnan haavoittuvuuden. Sellaisen selvityksen laatiminen, jollaisen Belgian kansanedustuslaitoksen niin kutsuttu dioksiinikomitea on tehnyt, on keino, jolla ongelmakohtia voidaan poistaa. Euroopan unionilla ja sen jäsenvaltioilla on siinä tärkeä osa. Komitean jäsenet korostavat useaan otteeseen eläinjätteiden asianmukaista käyttöä koskevien selkeiden ja yhdenmukaisten direktiivien merkitystä. Katsooko neuvosto, että nykyiset direktiivit ovat riittävän selkeät ja yhdenmukaiset eläinjätteiden asianmukaista käyttöä ajatellen? a) Jos vastaus on myönteinen, miten neuvosto perustelee luottamuksensa eläinjätteiden käyttöä koskevien direktiivien asianmukaisuuteen, selkeyteen ja yhdenmukaisuuteen, kun dioksiinikomitea ei niihin luota? b) Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio laatia ehdotuksia eläinjätteiden asianmukaista käyttöä koskevan selkeän ja yhdenmukaisen järjestelmän luomiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Komissio on samaa mieltä Belgian kansanedustuslaitoksen dioksiinikomitean kanssa eläinjätteitä koskevasta kysymyksestä. Tiettyjen eläinjätteiden mahdollisesta poistamisesta ruokintaketjusta on käyty jo jonkin aikaa poliittisia, teknisiä ja tieteellisiä keskusteluja. Näiden keskustelujen perusteella vaikuttaa aiheelliselta kieltää suuririskisen eläinjätteen käyttäminen ruokintaketjussa. Tämän vuoksi ollaan valmistelemassa ehdotusta neuvoston ja Euroopan parlamentin asetukseksi, jossa annetaan uudet säännöt eläinjätteen hävittämistä ja käsittelyä varten. Se on tarkoitus jättää neuvostolle ja parlamentille kesäkuussa 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1364/00

esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle

(4. toukokuuta 2000)

Aihe: Elinikäinen oppiminen

Elinikäinen oppiminen ja uuden tekniikan saatavuus on vahvistettu ensisijaisiksi tavoitteiksi, jotta kaikki kansalaiset voisivat tehdä työtä tietoon ja tietämykseen perustuvassa yhteiskunnassa. Aikooko komissio laatia yhteisön ohjelman elinikäisen oppimisen edistämiseksi?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(26. kesäkuuta 2000)

Elinikäistä oppimista tuetaan jo useilla yhteisön ohjelmilla ja toimilla. Euroopan elinikäisen oppimisen teemavuoden (1996) seurauksena elinikäinen oppiminen on saanut enemmän painoa yleissivistävää koulutusta (Sokrates), ammatillista koulutusta (Leonardo da Vinci) ja nuorisopolitiikka (Nuoriso) koskevien yhteisöohjelmien uudessa vaiheessa.

Komissio valmistelee kahta uutta aloitetta, jotka liittyvät suoraan elinikäiseen oppimiseen. eLearning-aloitteen tarkoituksena on tarjota kaikille kansalaisille digitaalinen lukutaito ja laajat oppimismahdollisuudet. Tiedonanto elinikäisen oppimisen toteuttamisesta aktiivisen kansalaisuuden tukemiseksi tietoon perustuvassa Euroopassa pyrkii antamaan vauhtia elinikäisen oppimisen toteuttamiselle Euroopassa Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Lisäksi siinä pyritään tekemään yhteenveto siitä, mitä elinikäisen oppimisen kehittämisen alalla on saavutettu jäsenvaltioiden ja yhteisön tasolla, muodostamaan käsitejärjestelmä haasteiden ja toimintatarpeiden havaitsemiseksi sekä ehdottamaan toimintasuosituksia, jotka esitetään tavoitteiden, vertailuarvojen (benchmarks) tai indikaattoreihin ja tietoihin perustuvien suuntaviivojen muodossa.

Lisäksi elinikäistä oppimista tuetaan Euroopan sosiaalirahaston tavoitteesta 3. Myös Equal-yhteisöaloitteesta tarjotaan rahoitusta elinikäistä oppimista koskeville innovatiivisille lähestymistavoille. Elinikäistä oppimista edistetään lisäksi Euroopan työllisyyden suuntaviivoissa (Luxemburgin prosessi), joiden mukaisesti jäsenvaltiot kehittävät yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa laajaan määritelmään perustuvaa elinikäistä oppimista, jolle on asetettu konkreettisia tavoitteita.

Elinikäisen oppimisen tukeminen otetaan huomioon myös tutkimusta koskevassa kolmannessa, neljännessä ja viidennessä puiteohjelmassa, erityisesti oppimistekniikoita koskevassa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen DELTA-ohjelmassa, koulutuksessa käytettävissä telemaattisissa sovelluksissa sekä tietoyhteiskunnan tekniikoita käsittelevän IST-ohjelman osa-alueella, joka käsittelee opetus- ja koulutussovelluksia.

Helmikuussa 2000 esitetyssä ehdotuspyynnössä kohteena oli erityisesti oppiva kansalainen, ja siinä yhdistettiin uudet tekniikat, lähestymistavat, menetelmät ja palvelut lisäämään koko väestön motivaatiota elinikäiseen oppimiseen ja pääsyä sen pariin.

Lissabonissa 23.24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien seurauksena komission eEurope-aloitteelle ehdottama toimintasuunnitelma sisältää kaksi tavoitetta, joiden aiheena on Euroopan nuoriso digitaaliaikaan ja työskentely tietotaloudessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0688/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) neuvostolle. EY:n perustamissopimuksen 105 artiklan 6 kohdan mahdollinen tarkistaminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0134 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0688/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) neuvostolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: EY:n perustamissopimuksen 105 artiklan 6 kohdan mahdollinen tarkistaminen EY:n perustamissopimuksen 105 artiklan 6 kohdan mukaan neuvosto voi antaa EKP:lle erityistehtäviä, jotka koskevat luottolaitosten sekä muiden rahoituslaitosten kuin vakuutusyritysten toiminnan vakauden valvontaan liittyvää politiikkaa. Suuri eurooppalainen rahoituspalvelumarkkina, joka on parhaillaan muodostumassa, edellyttää laaja-alaista valvontaa erityisesti nyt, kun fuusiot ja yritysostot sekä pankkien, vakuutuslaitosten, sijoitusrahastojen ja muiden rahoitusalan toimijoiden ristiinomistukset yleistyvät. Useammat EU:n jäsenvaltiot ovat jo perustaneet tai ovat perustamassa yhdistettyä valvontaelintä, joka toimivaltaan kuuluu koko rahoitusala, vakuutusyhtiöt mukaan lukien. Eikö olisi syytä hyödyntää hallitustenvälistä konferenssia ja ehdottaa tarkistusta 105 artiklan 6 kohtaan siten, että neuvostolle annetaan tarvittava oikeusperusta, jotta se voi uskoa EKP:lle myös vakuutuslaitosten valvontaan liittyviä erityistehtäviä? Vastaus (18. toukokuuta 2000) Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan (entisen N artiklan) mukaisesti hallitustenvälisen konferenssin osanottajien eli jäsenvaltioiden hallitusten edustajien tehtävä on päättää yhteisellä sopimuksella mainittuihin perussopimuksiin tehtävät muutokset. Myös Euroopan keskuspankkia kuullaan, jos kyse on toimielimiä koskevista muutoksista raha-asiain alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0829/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Peltojen suojakaistasäännösten kielteiset ympäristövaikutukset.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0052 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0829/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (10. maaliskuuta 2000) Aihe: Peltojen suojakaistasäännösten kielteiset ympäristövaikutukset Yli puolet vaalipiirissäni (Lounais-Englanti) sijaitsevista peltojen suojakaistoista on yli kahden metrin levyisiä. Komissio ja tilintarkastustuomioistuin ovat äskettäin antaneet Britannian maatalousministeriölle ohjeet tukien alentamisesta niiltä viljelijöiltä, joiden suojakaistat ovat leveydeltään yli kaksi metriä. Jos Lounais-Englannin viljelijät eivät halua menettää keskimäärin 969 punnan avustuksia vuodessa, heidän on kynnettävä peltonsa aitoja myöten, ja ehkä jopa kaadettava aitoja. Tällainen toiminta vahingoittaa luonnonvaraisia kasveja ja eläimiä sekä poistaa rinnepelloilta maa-ainesta, joka suojaisi maaperää eroosiolta. Tämä on EU:n hyväksymien ympäristötavoitteiden vastaista. Britannia on pyytänyt komissiolta suojakaistojen leventämistä kolmeen metriin Britanniassa. Voisiko komissio ympäristönsuojelunäkökohtien vuoksi harkita toimintalinjaansa uudelleen ainakin niiden viljelijöiden osalta, jotka ovat perinteisesti käyttäneet leveitä suojakaistoja? Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (2. toukokuuta 2000) Tilanne, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ei ole uusi. Peltojen suojakaistojen enimmäisleveyttä koskevat suositukset annettiin jo vuonna 1994, ja niitä on sen jälkeen sovellettu kaikkialla yhteisössä. Komissio katsoo, että kysymys siitä, missä määrin alueita, joille on istutettu pensasaitoja, voidaan pitää osana peltokasvien viljelyalatukeen oikeuttavaa maatalousmaata, on ratkaistava lainsäädännöllisin keinoin. Mitä ilmeisimmin tällainen yhteisön lainsäädäntöön tehtävä muutos ei voi tulla voimaan riittävän ajoissa, jotta sitä voitaisiin soveltaa vuoden 2000 sadosta maksettavaan tukeen. Siksi komissio onkin tämän vuoden osalta ehdottanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille, että aikaisempina vuosina käytössä ollutta alojen mittaamista koskevaa käytäntöä jatketaan, kuten myös komission työasiakirjan VI/8388/94 2 artiklassa todetaan. Kyseisen asiakirjan jäljennös toimitetaan kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1135/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1135/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopullinen). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Viranomaisen tehtäväkenttä kattaa koko ravintoketjun ja koskee siis sekä elintarvikkeiden turvallisuutta että ravitsemusnäkökohtia. Viranomainen saa oman budjetin kiireellisyyttä edellyttävien tilanteiden tutkintaa varten ja se ylläpitää suhteita tiedekomiteoihin ja komissioon (kohta 45). Tieteellisen sihteeristön laajentaminen tieteellisen neuvoa-antavan työtä (tai sen tukemista) varten on tarpeen tieteellisen neuvonannon laadun ja tehokkuuden parantamiseksi. Erityistutkimuksia varten olemassa oleva oma budjetti edistää joustavuutta. Lisäksi viranomaisen henkilöstön kokoonpano on ratkaiseva seikka. 1. Millaisen budjetin komissio antaa elintarvikeviranomaiselle? 2. Mitä kriteerejä sovelletaan henkilöstön työhönotossa? Kuinka paljon henkilöstöä (kaikki tasot) elintarvikeviranomainen tulee saamaan? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1121/00, E-1124/00, E-1126/00, E-1129/00, E-1130/00, E-1131/00, E-1132/00, E-1135/00, E-1136/00, E-1137/00, E-1138/00 ja E-1139/00 (8. kesäkuuta 2000) Komissio esitti valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta(1) yleiset suuntaviivat, jotka se aikoo ottaa käyttöön, kun tulevaisuudessa perustetaan Euroopan elintarvikeviranomainen. Komissio pyysi kaikkia asiaan liittyviä tahoja ilmoittamaan näkemyksensä ja osallistumaan keskusteluun kuulemismenettelyn aikana. Komissio ei ole useiden arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomien seikkojen osalta vielä viimeistellyt kantaansa eikä ilmoittanut toiminnan yksityiskohtia sen on tätä ennen tarkasteltava kuulemismenettelyssä ilmaistuja näkemyksiä. Toimivallan osalta valkoisessa kirjassa todetaan kuitenkin, että Euroopan elintarvikeviranomaisen tehtäviin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla pitäisi kuulua riskien arvioiminen, tietojen kerääminen ja kuluttajille tiedottaminen. Oikeudellisten syiden ja demokraattisen vastuun vuoksi lainsäädäntövallan siirtäminen riippumattomalle viranomaiselle ei komission mielestä nykytilanteessa ole perusteltua. Viranomaisen toimivallan laajentamista voidaan kuitenkin vastaisuudessa harkita sen toiminnasta saadun kokemuksen ja sen mahdollisesti herättämän luottamuksen perusteella. Myöskään perustamissopimuksen muuttamista ei pidetä mahdottomana ajatuksena. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0344/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Energiasta ja liikenteestä vastaavien pääosastojen uudelleenjärjestely.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0134 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0344/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Energiasta ja liikenteestä vastaavien pääosastojen uudelleenjärjestely Ottaen huomioon suunnitelmat yhdistää liikenteestä ja energiasta vastaavat pääosastot yhdeksi pääosastoksi sekä energia-alan ja etenkin uuden energiateknologian merkityksen vähenemisen, joita uudistuksia Euroopan parlamenttikin on toistuvasti tukenut, voiko komissio kertoa, kuinka suuri osa uuden yhdistetyn pääosaston henkilöstöstä tulee työskentelemään erityisesti energiakysymysten ja tarkemmin ottaen uusiutuvien energialähteiden parissa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2000) Energian ja liikenteen pääosastojen yhdistyttyä energia-asioiden parissa työskentelee 142 ura-alueiden A, B ja C virkamiestä (joista 26 käsittelee yksinomaan uusiutuvia energialähteitä) ja liikenteen parissa 189 ura-alueiden A, B ja C virkamiestä. Lisäksi noin 200 virkamiestä hoitaa energian ja liikenteen alojen tärkeitä horisontaalisia tehtäviä, jotka koskevat sisämarkkinoita, kansainvälistä yhteistyötä, tiedotusta, teknologian tunnetuksi tekemistä ja Euroopan laajuisia verkkoja. Energia- ja liikenneasioiden yhdistämisen vuoksi näiden henkilöiden hoitamista tehtävistä ei voida esittää täsmällistä jakoa energiaan ja liikenteeseen. On kuitenkin pantava merkille, että huomattavalla määrällä horisontaalisten linjojen henkilöstöstä on myös tärkeitä uusiutuvien energialähteiden politiikkaa ja teknologian edistämistä koskevia työtehtäviä, jotka liittyvät esimerkiksi ympäristönsuojeluun ja uusien teknologioiden tunnetuksi tekemiseen. Sen vuoksi voidaan sanoa, että uudessa organisaatioissa on vahvistettu uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä.