ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1277/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Taloudellisten etujen suojelua koskeva sopimus Euroopan yhteisöjen varat ovat yhä useammin erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden toiminnan kohteena. Heinäkuussa 1995 allekirjoitettiin taloudellisten etujen suojelua koskeva sopimus, jotta jäsenvaltioiden yhteistyötä tutkintavaiheen aikana voitaisiin parantaa. 1. Mitkä jäsenvaltiot ovat tähän mennessä ratifioineet sopimuksen? 2. Mihin toimenpiteisiin jäsenvaltioissa on tähän mennessä ryhdytty sopimuksen määräysten vuoksi? 3. Milloin - komission arvion mukaan - kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sopimuksen kokonaisuudessaan? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 1998) Komissio haluaa viitata vastauksessaan arvoisalle parlamentin jäsenelle vastauksiinsa Torres Marquesin kirjalliseen kysymykseen E-3349/97(1) ja Kjer Hansenin kirjalliseen kysymykseen P-3615/97(2). Tilanne ei ole suuresti muuttunut niiden antamisen hetkisestä tilanteesta. Yksikään jäsenvaltio ei ole vielä ratifioinut yhteisön taloudellisten etujen suojelua koskevaa yleissopimusta. Niiden tulisi kuitenkin allekirjoittaa kyseinen sopimus vuoden 1998 puoliväliin mennessä, mikä on oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 28. huhtikuuta 1997 asettama määräaika järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassa(3). Joissakin jäsenvaltioissa on käynnistetty valmistelut kansallisen lainsäädännön mukauttamiseksi. Itävallassa on komission tietojen mukaan valmisteltu aloite Itävallan rikoslainsäädännön muuttamiseksi. Saksassa Bundestagin lainsäädäntökomitea on suosittanut sopimuksen ratifiointia. Myös muut jäsenvaltiot ovat tiedottaneet komissiolle ratifiointiin tähtäävistä sisäisistä menettelyistään. Lisäksi komissio haluaisi korostaa, ettei se ole vielä saanut yhtäkään yleissopimuksen 10 artiklaan perustuvaa tiedonantoa. Komissio arvioi nämä tiedonannot saatuaan määräykset, joilla siirretään jäsenvaltioihin yleissopimuksen nojalla kohdistuvat velvoitteet osaksi kansallista lainsäädäntöä. (1) EYVL C 117, 16.4.1998. (2) EYVL C 134, 30.4.1998. (3) EYVL C 251, 15.8.1997.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1419/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Direktiivejä 93/43/ETY ja 96/3/EY koskevat tarkastukset ja valvonta 26. toukokuuta 1997 annetun valtuusasetuksen155 sisältämät määräykset direktiivien 93/43/ETY(1) ja 96/3/EY(2) soveltamiseksi merkitsevät velvollisuuksia, joita yritykset, erityisesti maatalouden ja maatalousmatkailun alalla toimivat, eivät ole täyttäneet. Määräykset koskevat elintarvikehygieniaa ja ihmisten käyttöön tarkoitettujen maataloustuotteiden "terveellisyyttä". Nämä määräykset koituvat työpaikkaturvallisuutta ja ympäristönsuojelua koskevien määräysten ohella melko raskaaksi ja kalliiksi taakaksi yrityksille. Tämän vuoksi useiden alueiden tuottajat ovat joutuneet todella tarkkaan valvontaan, mikä johtuu siitä, että valvonnasta vastaavia järjestöjä on hyvin monta (NAS, NOE, USL, järjestyspoliisi, tullipoliisi, maakuntapoliisi, alueelliset tarkastajat, jne.) ja siitä, että valvontaa ei suoriteta yhteensovitetusti. Nämä tarkastukset ovat usein häiritseviä, sillä niitä tehdään monta kertaa peräkkäin ja tarkastuksista vastaavien elinten valvojat vuorottelevat. Lisäksi johtopäätökset ja näkökannat eroavat samastakin asiasta. Tarkastuksia seuraa useimmiten sakot ja jopa rangaistukset "rikoksista" (tai oletetuista rikoksista) eivätkä ne ole kohtuullisia, kun otetaan huomioon tuotannon ja sosiaalisen ympäristön tarpeet ja ominaislaatu. 1. Eikö komissio katso, että asianmukaisella ennaltatiedottamisella voitaisiin osaltaan estää tällaiset kielteiset seuraukset? 2. Eikö komissio pidä tuhoisina sellaisia toimenpiteitä, joilla määräysten noudattamiseksi maksettavien huomattavien kustannusten lisäksi vaarannetaan herkkä taloudellinen tasapaino pienyrityksissä, joiden budjetti on niin vaatimaton, että ne tuskin pääsevät taloudellisten vaikeuksiensa yli? 3. Eikö se katso, että koulutuksella, jolla korjataan tarkastushenkilökunnan valmennuksessa esiintyvät puutteet, voitaisiin välttää tuotantojärjestelmälle aiheutuvat vahingot? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Komissio toimitti toukokuussa 1995 toimivaltaisille viranomaisille raporttinsa elintarvikkeiden virallisesta tarkastusjärjestelmästä Italiassa virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä annetun direktiivin 93/99/ETY(3) mukaisesti. Tällöin komissio esitti, että se haluaisi saada aikaan paremman koordinaation eri valvonta- ja tarkastuselinten välille. On kuitenkin huomattava, että valvonnan järjestäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio on joka tapauksessa sitä mieltä, että jos rikkomuksia tapahtuu, kuluttajien suojelemiseksi ja yleisesti ottaen lainsäädännön noudattamiseksi on toteutettava toimenpiteitä. (1) EYVL L 175, 19.7.1993, s. 1. (2) EYVL L 21, 27.1.1996, s. 42. (3) EYVL L 290, 24.11.1993.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0764/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Kylmäkuljetusyritysten ongelmat Kreikan kylmäkuljetusala on joutunut suuriin vaikeuksiin, sillä epäreilut kilpailijat käyttävät väärennettyjä asiakirjoja ja ulkomaisia kuljetusautoja, jotka eivät täytä useimpia turvallisuusnormeja. 30 prosentissa teillä liikkuvista kylmäkuljetusautoista on väärennetyt rekisterikilvet ja luvat, ilman mitään virallista dokumentaatiota. Bulgariasta, Romaniasta ja Albaniasta peräisin olevissa autoissa on rikotut kilvet ja niiden suuntavilkut, sumu- ja jarruvalot eivät toimi. Kreikan kylmäkuljetusyritysten liitto on toistuvasti valittanut tilanteesta ja siitä, että näiden autojen ratsiat ja tarkastukset eivät ole riittäviä, mikä aiheuttaa tuvallisuusongelman Kreikan teillä ja epäreilun kilpailutilanteen kreikkalaisille yrityksille. Kuinka komissio aikoo vastata varmistaakseen, että Kreikan kylmäkuljetusyritysten edut turvataan ja että epäreilu, koko alaa uhkaava kilpailutilanne saadaan loppumaan? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 1998) Parlamentin jäsenen mainitsemat kysymykset kuuluvat yksinomaan Kreikan viranomaisten toimivaltaan. Muista maista, kuten esimerkiksi Bulgariasta, Romaniasta ja Albaniasta, peräisin olevien ajoneuvojen rekisterikilpien, asiakirjojen ja lupien oikeellisuuden tarkastaminen sekä turvallisuuteen liittyvien laitteiden olemassaolon ja toiminnan varmistaminen kuuluu viranomaisten toimivaltaan siinä jäsenvaltiossa, jossa ajoneuvot liikkuvat.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0819/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Tutkimus ja matkailu Pyydän komissiota toimittamaan minulle yksityiskohtaiset tiedot tutkimuksen talousarviossa olevista matkailuun liittyvistä toimenpiteistä ja selvittämään, mitä tukimuotoja on olemassa, kuinka suuria niiden määrärahat ovat ja miten määrärahat ovat jakautuneet jäsenvaltioiden kesken. Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (13. toukokuuta 1998) Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) 26. huhtikuuta 1994 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä(1) ei varsinaisesti ole mitään matkailualaa koskevia erityistoimia. Useilla muihin aloihin liittyvillä tutkimustoimilla, kuten esimerkiksi telemaattiset sovellukset -toimella on vaikutuksia myös matkailualaan. Koska tällaisten toimien yhteys matkailualaan vaihtelee suuresti, ei ole mahdollista antaa tarkkoja tietoja niiden matkailualaan kohdistuvasta rahoituksesta. Komissio voi viidennen puiteohjelman yhteydessä arvioida tutkimusohjelmien vaikutuksia. (1) EYVL L 126, 18.5.1994.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0323/98 esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) komissiolle (17. helmikuuta 1998) Aihe: Setelien muuttumisen ilmoittamisvelvollisuus Euroopan unionin sisällä vallitsevat sisämarkkinat samoin kuin palvelujen, henkilöiden, työvoiman ja pääomien vapaa liikkuvuus. Kuitenkin setelien vaihtumisesta ei tarvitse ilmoittaa edes Euroopan unionin valtioiden sisällä. Esimerkiksi Belgian tuhannen ja kymmenentuhannen frangin setelien muutoksista ei tiedotettu muihin Euroopan maihin. Tästä aiheutuu kohtuuttomia vaikeuksia matkustajille. Koska muutoksia seteleissä voi tapahtua vielä ennen yhteisen valuutan käyttöönottoa, kysyn komission asianomaiselta jäseneltä, mitä komissio aikoo tehdä, jotta Euroopan unionissa otettaisiin käyttöön ilmoittamisvelvollisuus setelien vaihtumisesta? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 1998) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 a artiklan ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ja Euroopan keskuspankin (EKP) perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 16 artiklan mukaan EKP:n neuvostolla on talous- ja rahaliiton (EMU) kolmannen vaiheen alusta yksinoikeus antaa lupa setelien liikkeeseen laskemiseen euroalueella. Tämä oikeus on riippumaton siitä, että 1. tammikuuta 1999 alkavan ja 31. joulukuuta 2001 päättyvän siirtymäkauden aikana liikkeessä on vain kansallisten valuuttojen määräisiä seteleitä. Tällä tavoin on varmistettu, että jäsenvaltiot eivät voi laskea liikkeeseen kansallisen valuuttansa määräisiä seteleitä ilman EKP:n hyväksyntää. Eurosetelien teknistä valmistelua valvovan Euroopan rahapoliittisen instituutin antamien tietojen mukaan kansalliset keskuspankit eivät aio laskea liikkeeseen uusia tai uudistettuja seteleitä siirtymäkaudella. Näin ollen komissio ei näe tarvetta toimenpiteisiin tässä asiassa.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0507/98 esittäjä(t): Dominique Souchet (I-EDN) komissiolle (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Ajoverkkojen käytön kieltäminen Morleyn kalastusvaliokunnalle 3. tammikuuta 1998 antaman esityksen perusteella vaikuttaa siltä, että neuvoston aikomuksena olisi käyttää yhteisön varoja Ranskan, Ison-Britannian ja Irlannin tonnikalan verkkokalastuksen lopettamiseen Atlantin valtamerellä. Morley on esittänyt, että Italian noudattama monipuolistamispolitiikka on esimerkki, jota olisi seurattava. Eikö komission olisi kuitenkin syytä varmistua siitä, että Italian järjestelmä todellakin tuottaa tuloksia, ennen kuin komissio harkitsee tämän järjestelmän käyttöönottoa Atlantilla? Onko komissiolla vedenpitäviä todisteita siitä, että kalastaminen laittoman pitkillä ajoverkoilla olisi todellakin lopetettu Välimerellä eli todisteita siitä, että ne kalastusalukset, jotka ovat saaneet tukea kalastusmenetelmiensä muuttamiseen eivät ole siirtyneet toisen lipun alle, ja että asianomaiset alusten omistajat ja miehistöt ovat todellakin lopettaneet aikaisemman toimintansa?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1234/98 esittäjä(t): Ilona Graenitz (PSE) komissiolle (9. huhtikuuta 1998) Aihe: Kanojen kasvatus Mitä parannuksia komissio on ehdottanut eläintensuojeluun maatiloilla, erityisesti häkkikanaloissa, maatalouspolitiikan uudelleensuuntaamisen yhteydessä Agenda 2000:ssa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 1998) Agenda 2000:ssa(1) ei mainita eläinten hyvinvointia erityisesti, mutta asiakirja sisältää useita yleiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä seikkoja, joihin kuuluu ympäristönsuojelun kehittäminen, eläintensuojelu mukaan lukien. Komissio haluaisi viitata Amsterdamin sopimuksen pöytäkirjaan, jossa edellytetään, että komissio ja jäsenvaltiot ottavat eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset täydellisesti huomioon maataloudessa, kuljetuksessa, sisämarkkinoilla ja tutkimuksessa. Komissio esitteli 11. maaliskuuta 1998 neuvostolle tiedonannon ja ehdotuksen uudeksi neuvoston direktiiviksi eri järjestelmissä kasvatettavien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista(2). (1) KOM(97) 2000 lopullinen. (2) KOM(97) 135 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2294/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Sianlihan hinta Voiko komissio ilmoittaa, mikä eri jäsenvaltioissa maanviljelijöille maksettu sianlihan keskimääräinen markkinahinta oli viime kuussa (tai kuukautena, jolta tuoreimmat luvut ovat)? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (3. elokuuta 1998) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1784/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Bosnia ja Hertzegovinan tilanne Aikanaan Euroopan parlamentti piti erittäin tärkeänä opettajien kouluttamista Bosnia ja Hertzegovinan lapsien auttamiseksi voittamaan sodan aiheuttamat vaikeudet. Tätä tarkoitusta varten se katsoi, että EU:n olisi rahoitettava rauhanopetusohjelmia, joilla pyrittäisiin edistämään alueen väestöjen suvaitsevaisuutta. Tällä hetkellä Bosnia ja Hertzegovinan koulujärjestelmällä pikemminkin edistetään etnisten ryhmien välistä jakoa. Näin ollen järjestelmällä tuetaan näiden ryhmien erottelua ja estetään suvaitsevaisuuteen ja kunnioitukseen perustuvan yhteiselon vähimmäisvaatimusten täyttyminen? Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Onko komissio toteuttanut tehokkaita toimia, joilla entisen Jugoslavian väestö opetetaan rauhaan? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 1998) Komissio seuraa hyvin tarkasti koulutusta koskevaa tilannetta Bosniassa ja Hertzegovinassa. Se valvoo, ettei sen missään ohjelmassa anneta mahdollisuutta erottelumielialoihin. Äskettäin täytäntöönpannussa Phare VET 97 -ohjelmassa on esimerkiksi päätavoitteena suosia suvaitsevaisuutta alueen väestön kesken. Kyseisen hankkeen kolmella osatekijällä ("instituutioiden kehittäminen", opetusohjelmien kehittäminen ja koulutukseen liittyvät erityistoimet) pyritään luomaan ryhmien välille suhteet koulutusjärjestelmässä ja opettajien välille luottamukselliset suhteet. Lisäksi korkeakouluasteen koulutusta koskevassa Pre Tempus -ohjelmassa on onnistuttu saamaan kolmen yhteisön korkeakoulujen rehtorit kokoontumaan säännöllisesti, ja sitä pidetään referenssinä alan piireissä Bosniassa ja Hertzegovinassa.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1435/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteisön kehitysapu kalastusalan kehittämiseksi kolmansissa maissa Voiko komissio ilmoittaa, onko jonkun Atlantin rannikolla sijaitsevan Afrikan maan kalastusalan kehittäminen etusijalla? Jos on, minkä maan tai maiden, mitä hankkeita niissä on ja mikä on yhteisön rahoitusosuus?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1769/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Viemäriverkko ja biologinen puhdistus Kavalan vanhan kaupungin alueella Kreikan teknisen instituutin Itä-Makedonian osaston esittämien valitusten mukaan Kavalan vanhan kaupungin alueelle rakennettiin viemäriverkon putkia, kaivoja ja pumppuasemia rantavyöhykkeelle, vaikka hyväksytyssä tutkimuksessa olevien suunnitelmien mukaan ne olisi pitänyt rakentaa korkeammalle, lujalle maaperälle ja rantavyöhykkeen ulkopuolelle. Ottaen huomioon, että: - hanketta rahoitetaan yhteisön määrärahoilla, - viemäriverkon rakentaminen rantavyöhykkeelle alueelle, jolla on lähinnä kesäasuntoja, kuten Kavalan vanhassa kaupungissa on, synnyttää ympäristöongelmia ja riistää yleisöltä mahdollisuuden vapaasti lähestyä ja käyttää rantavyöhykettä ja itse rantaa, - verkko on jatkuvasti vaarassa myrskyaallokon vuoksi (mainittakoon, että talvella 1996-97 myrskyaallokko siirsi osan putkista paikaltaan), voisiko komissio tutkia asiaa ja tarkistaa, onko ennakkotutkimuksessa suunnitelluista rakennuspaikoista poikettu edellä mainittua hanketta toteutettaessa, ja jos näin on tapahtunut, aikooko se pyytää selvityksiä toimivaltaisilta kreikkalaisilta viranomaisilta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (9. lokakuuta 1998) Komissio voi nyt täydentää aiempaa, 24. kesäkuuta 1998 antamaansa vastausta(1) seuraavilla tiedoilla: Kreikan viranomaisille osoittamansa, Kavalan vanhan kaupungin alueelle rakennettua viemäriverkkoa ja biologista puhdistamoa koskevan tiedustelun seurauksena komissio on saanut jäljennöksen DEYA:n (Kavalan vesi- ja viemärilaitos) ja Kreikan tekniikan alojen liiton Itä-Makedonian jaoksen välisestä kirjeenvaihdosta. Komissio toimittaa sen kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle. Kirjeenvaihdosta käy ilmi, että ongelma on ratkaistu, sillä DEYA:lta saamiensa täsmennysten perusteella Kreikan tekniikan alojen liitto on ilmoittanut olevansa tyytyväinen kyseisen hankkeen yhteydessä toteutettuihin töihin. (1) EYVL C 386, 11.12.1998, s. 157.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1159/98 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Tarkemmat tiedot Cermisissä (Italiassa) sattuneesta köysirataonnettomuudesta Ottaen huomioon aikaisemmin esittämäni kysymyksen E-545/98 amerikkalaisen sotilaskoneen aiheuttamasta köysiradan tuhoutumisesta ja lehdissä viime aikoina esiintyneet uutiset, joiden mukaan koneen ohjaajat eivät ole joutuneet sotaoikeuteen, kysyn komissiolta, 1. eikö se pidä kansainvälisen oikeusjärjestyksen kanssa ristiriitaisena sitä, että Yhdysvaltain viranomaiset ovat määränneet koneen ohjaajat siviilioikeuteen, vaikka onnettomuus sattui Italian maaperällä, 2. eikö se katso, että Yhdysvaltain viranomaisilta olisi pyydettävä tarkempia tietoja ohjaajien tämänhetkisestä oikeudellisesta asemasta, 3. eikö se pidä tarpeellisena puuttua Yhdysvaltain viranomaisten toimiin ja pyytää heitä antamaan päätöksensä mahdollisimman pian, jotta uhrien perheille voidaan vakuuttaa, että oikeutta jaetaan? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Kuten komissio totesi vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen aiempaan kysymykseen E-545/98 ((EYVL C 310, 9.10.1998, s. 83. )), kyseiseen onnettomuuteen liittyvät oikeudenkäynnit kuuluvat kansallisten sotilasviranomaisten toimivallan alaisuuteen eikä yhteisöllä ja näin ollen myöskään komissiolla ole toimivaltaa näissä asioissa. Siksi ei ole tarkoituksenmukaista esittää asiaan liittyviä kannanottoja.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0722/98 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Omien varojen riittävyys Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä annetun neuvoston direktiivin 93/6/ETY muuttamisesta. Asiak. KOM(97) 71 lopull. - 97/0124 (COD). ((EYVL C 240, 6.8.1997, s. 24. )) Pyydämme, että komission ehdotusta sisäisten mallien ennustekyvyn arvioinnista (back-testing) muutetaan, jotta se olisi paremmin yhteensopiva tällä alalla toimivien kansainvälisten viranomaistahojen pyrkimysten kanssa ja jotta vältetään kilpailuhaittojen syntyminen EU:n rahoituslaitoksille pakollisten tai liiallisten vaatimusten vuoksi. Rahoituslaitoksilta ei eritoten pitäisi vaatia kahteen eri järjestelmään perustuvaa päivittäistä ennustekyvyn arviointia ja olisi täsmennettävä, mihin omia varoja koskevat tiukemmat vaatimukset perustuvat. Baselin sopimuksen mukaisesti toimivaltaisten kansallisten viranomaisten harkintavallan olisi lisäksi oltava suurempi kuin komission sovellettaessa lisäkertoimeen perustuvia tiukempia omavaraisuusvaatimuksia luottolaitoksiin, joilla on 5 - 9 poikkeamaa 250 pankkipäivän ajalta. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Komissio voi ilmoittaa arvoisille parlamentin jäsenille, että se on muuttanut ehdotustaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 15. maaliskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/6/ETY ((EYVL L 141, 11.6.1993. )) muuttamisesta, kuten arvoisat parlamentin jäsenet ehdottavat. Komissio hyväksyi muutetun ehdotuksensa ((KOM(1998) 90 lopullinen. )) 13. helmikuuta 1998. Neuvosto hyväksyi yhteisen kannan tähän ehdotukseen 9. maaliskuuta 1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0923/98 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (26. maaliskuuta 1998)

Aihe: Feta-juuston pakkaaminen

Perinteinen, paljon käytetty ¨fetajuusto¨ voidaan Kreikan elintarvikkeita ja juomia koskevan lain mukaan pakata vain puisiin tynnyreihin tai metallisiin astioihin, jollaisissa se on myös kuljetettava. Nyt kuitenkin tapaukset, joissa feta tulee Kreikan markkinoille muovipakkauksissa tai juustoa viedään muovipakkauksissa muihin maihin - erityisesti Euroopan unionin jäsenvaltioihin -, ovat moninkertaistuneet. Näin ei vain rikota lakia, vaan asia liittyy myös tehokkaaseen kuluttajansuojaan ja kansanterveyteen. Lisäksi säännösten vastainen muovipakkausten käyttö heikentää voimakkaasti puutynnyreiden valmistajien - kyseessä on vanha käsityöläisperinne - asemaa. Juuri edellä mainittu laki on rohkaissut tätä ammattikuntaa ja antanut sille uskoa tulevaisuuteen.

Voisiko komissio selvittää asiaa ja tutkia, ovatko fetajuuston muovipakkaukset yhteisön kuluttajansuojasäännösten ja -politiikan vastaisia? Jos näin on, voiko komissio kääntyä Kreikan hallituksen puoleen vaikuttaakseen osaltaan siihen, että Kreikan elintarvikkeita ja juomia koskevan lain määräyksiä todella noudatetaan?

Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. toukokuuta 1998)

Nimitys ¨Feta¨ on rekisteröity yhteisön suojattuna alkuperänimityksenä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä 12 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 ((EYVL L 148, 21.6.1996. )) nojalla. Rekisteröinti vahvisti sitovasti yhteisössä kyseiseen juustoon liittyvän määritelmän, joka vahvistettiin 11. tammikuuta 1994 annetun Kreikan asetuksen N:o 313025 mukaisesti.

Mainitun asetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti Feta-juuston kaupan pitäminen vaatii, että sitä säilytetään joko puisissa tynnyreissä, metallisissa astioissa tai sellaista materiaalia olevissa astioissa, jotka soveltuvat hyvin olemaan kosketuksissa elintarvikkeiden kanssa.

Näin ollen komissio ei vastusta arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamien muovisten astioiden käyttöä, jos ne täyttävät seuraavissa säädöksissä asetetut perusteet: elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista 29 päivänä heinäkuuta 1997 annettu puitedirektiivi 97/48/EY ((EYVL L 222, 12.8.1997. )) ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvista muovisista tarvikkeista annetun direktiivin 90/128/ETY muuttamisesta 5 päivänä maaliskuuta 1996 annettu komission direktiivi 96/11/EY ((EYVL L 61, 12.3.1996. )).