KIRJALLINEN KYSYMYS P-1424/03 esittäjä(t): Bert Doorn (PPE-DE) komissiolle. Euroopan sisävesiliikenteen vararahastot.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0141 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1424/03 esittäjä(t): Bert Doorn (PPE-DE) komissiolle (15. huhtikuuta 2003) Aihe: Euroopan sisävesiliikenteen vararahastot Euroopan sisävesiliikenteen alalla on viime vuosina luotu vararahastoja. Kyseisiä vararahastoja on tarkoitus käyttää puskureina sisävesiliikenteen joutuessa mahdollisesti kriiseihin. Rahastot on rahoitettu sisävesiliikenteen alan nykyisissä jäsenvaltioissa tuottamilla varoilla. Tulevan laajentumisen jälkeen myös uusien jäsenvaltioiden sisävesiliikenteen alalla voisi olla oikeus kääntyä vararahastojen puoleen. Uudet jäsenvaltiot eivät ole kuitenkaan tähän mennessä osallistuneet rahastojen kokoamiseen. Voiko uusien jäsenvaltioiden sisävesiliikennesektori turvautua unionin laajenemisen jälkeen vararahastoihin? Jos vastaus on myönteinen, pitääkö komissio oikeudenmukaisena sitä, että uusien jäsenvaltioiden sisävesiliikenneala voi hyötyä kyseisistä vararahastoista ilman, että se on osallistunut niiden kokoamiseen? Jos komissio ei pidä sitä oikeudenmukaisena, mihin toimiin se aikoo ryhtyä kieltääkseen uusilta jäsenvaltioilta kyseisen oikeuden tai rajoittaakseen sitä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2003) Sisävesiliikenteen varoista säädetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 718/1999, annettu 29. maaliskuuta 1999, yhteisön sisävesiliikenteen aluskapasiteettia koskevista toimintalinjoista sisävesiliikenteen edistämiseksi(1). Asetuksen 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden, joiden sisävesiväylät ovat yhteydessä toisen jäsenvaltion sisävesiväyliin, on perustettava maansa kansallisen lainsäädännön mukainen sisävesiliikennerahasto. Asetuksessa määrätään siitä, mitä rahastoon sijoitetaan, sekä rahaston hallinnoinnista ja käytöstä. Rahastoon sijoitetaan 1990-luvulla toteutettujen yhteisön laivastojen rakenteellisten parannustoimien rahoitusylijäämät, ammattikunnan vanha uudesta -järjestelmän perusteella maksetut erityisrahoitusosuudet ja vakavan markkinahäiriön ilmetessä sisävesiliikenteen alalla käyttöön asetettavat varat. Tällä hetkellä rahaston varat ovat noin 38 miljoonaa euroa. Rahaston varoja käytetään vastavuoroisen rahoitustuen ja yhteisön toiminnan periaatteiden mukaisesti. Vastavuoroinen rahoitustuki tarkoittaa, että kaikki asetuksen nojalla perustetut rahastot ovat yhdessä vastuussa kaikista menoista ja varoista riippumatta siitä, mihin (kansalliseen) rahastoon alus kuuluu (3 artiklan 6 kohta). Yhteisön toiminnan periaate tarkoittaa sitä, että rahastot voivat sitoutua rahoitusvelvoitteisiin vain, jos toimenpiteet toteutetaan yhteisön laajuisesti (3 artiklan 5 kohta) eli toimiin osallistuvat kaikki jäsenvaltiot, joita asetus koskee. Laajentumisen jälkeen asetusta N:o 718/1999, kuten koko yhteisön sisävesiliikennettä koskevaa säännöstöä, sovelletaan uusiin jäsenvaltioihin samoin ehdoin kuin vanhoihin jäsenvaltioihin. Hakijavaltiot tai jäsenvaltiot eivät kyseenalaistaneet liittymisneuvotteluissa tämän säännöstön siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Siispä Euroopan unioniin liittymisestä lähtien uusien jäsenvaltioiden asetuksesta johtuvat velvollisuudet ja oikeudet ovat samat kuin vanhojen jäsenvaltioiden. Komissio katsoo oikeudellisesti ja tasavertaisen kohtelun periaatteen huomioon ottaen, että mikäli uusien jäsenvaltioiden sisävesilaivastot täyttävät asetetut edellytykset, ei niitä voida sulkea yhteisön laajuisen, sisävesiliikenteen vararahastosta rahoitettavan toiminnan ulkopuolelle. (1) EYVL L 90, 2.4.1999.