ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3775/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. EY:n ja Grönlannin uusi kalastussopimus ja myönteinen lausunto.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0045 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3775/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: EY:n ja Grönlannin uusi kalastussopimus ja myönteinen lausunto Komissio saattoi 14. syyskuuta 2000 päätökseen neuvottelut Grönlannin kanssa tehtävästä uudesta kalastussopimuksesta, jossa määrätään EU:n vuosikorvaukseksi 42,82 miljoonaa euroa ajanjaksolla 20002006. Sopimuksessa ei erotella kalastussoikeuksiin ja kalastusalan kehittämiseen tarkoitettua rahoitusta, vaikka komissio sitoutui erottelemaan nämä kaksi eri rahoitustyyppiä. Komission yksipuolisen lausunnon mukaan rahoituksesta 28 miljoonaa on suunnattu kalastusoikeuksiin ja loput alan kehittämiseen. Tämän talousarvioon liittyvän epätavallisen seikan lisäksi sopimuksen kokonaissumma on yksi suurimmista, minkä vuoksi parlamentilla voisi olla oikeus antaa myönteinen lausunto. Katsooko komissio, että Euroopan parlamentin pitäisi antaa Grönlannin kanssa allekirjoitettua sopimusta koskeva myönteinen lausunto? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2001) Komissio haluaa muistuttaa, että hyväksyntämenettelyä koskeva kysymys tuli ensimmäistä kertaa esille Grönlannin kanssa tehdyn kalastussopimuksen vuoden 1994 pöytäkirjaa n:o 3 tehtäessä. Asian käsittelyä ei kuitenkaan jatkettu, koska Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 228 artiklan 3 kohdan (nykyisen 300 artiklan 3 kohdan) toisessa alakohdassa mainitun ilmaisun huomion arvoiset vaikutukset yhteisön talousarvioon tarkka merkitys oli epäselvää. Olisi myös muistettava, että vuoden 1996 Mauritanian kalastussopimusta tehtäessä Euroopan parlamentti nosti kanteen sopimuksen hyväksymistä koskevan neuvoston asetuksen kumoamiseksi (asia C-189/97). Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 8. heinäkuuta 1999 antaman tuomion mukaan kyseisestä sopimuksesta johtuvat taloudelliset korvaukset (51,5655,16 miljoonaa ecua vuodessa) eivät aiheuta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 228 artiklan 3 kohdan (nykyisen 300 artiklan 3 kohdan) toisessa alakohdassa tarkoitettuja huomion arvoisia vaikutuksia yhteisön talousarvioon. Tuomio perustui siihen, että kyseiset määrät vastasivat noin yhtä prosenttia ulkosuhteisiin varatuista määrärahoista ja noin viittä prosenttia kalastukselle varatuista määrärahoista, jolloin korvauksia ei pidetty huomion arvoisina. Grönlanti-sopimuksen uudesta pöytäkirjasta n:o 4 aiheutuvat taloudelliset vaikutukset ovat 42,82 miljoonaa euroa vuodessa, eli huomattavasti vähemmän kuin asiassa C-189/97 kyseessä olleet määrät. Se ei myöskään ylitä tuomiossa mainittuja määrärahojen prosenttiosuuksia, jotka oli varattu ulkosuhteille ja kalastukselle vuonna 2000. Tämän vuoksi komissio on sitä mieltä, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ei edellytetä, että tässä tapauksessa tarvittaisiin Euroopan parlamentin hyväksyntä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1095/00 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Aboñon (Asturia) lämpövoimalaitos.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0002 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1095/00 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Aboñon (Asturia) lämpövoimalaitos Carreñossa sijaitsevan Perveran asukkaille aiheutuu jatkuvasti harmia alueen teollisuudesta. Jokin aika sitten he joutuivat Aboñon lämpövoimalaitoksesta peräisin olleen suuren tuhkapäästön uhreiksi. Suureksi hämmästykseksi yrityksen johto kieltäytyi antamasta tapahtuneessa kärsineille henkilöille tietoa päästöstä ja siihen johtaneista syistä. Voiko komissio varmistaa, että tämä lämpövoimalaitos on ympäristöä koskevan yhteisön säännöstön ja erityisesti suurten polttolaitosten epäpuhtauspäästöjen rajoittamista koskevan direktiivin 88/609 mukainen? Mihin toimenpiteisiin komissio voi ryhtyä yhdessä toimivaltaisten viranomaisten kanssa, jotta kyseinen yritys muuttaisi toimintatapojaan ympäristöystävällisemmiksi ja takaisi alueen asukkaiden elämänlaadun ja ympäristön säilymisen? Margot Wallströmin komission puolesta antama täydentävä vastaus (3. huhtikuuta 2001) Kysymyksessä mainittu voimalaitos on luokiteltu olemassa olevaksi laitokseksi tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan pääsevien epäpuhtauspäästöjen rajoittamisesta 24. marraskuuta 1988 annetun direktiivin 88/609/ETY(1) 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Direktiivissä ei säädetä päästöjen raja-arvoja kyseiseen luokkaan kuuluville laitoksille, vaan asetetaan jäsenvaltioille velvoitteita rikkidioksidiin ja typen oksideihin sovellettavien enimmäismäärien ja vähennystavoitteiden muodossa. Espanjan toimittamien tietojen perusteella tähän luokkaan kuuluvien laitosten päästöt ovat direktiivin liitteissä I ja II esitettyjen enimmäismäärien ja vähennystavoitteiden mukaisia. Komissio on pyytänyt Abõnon voimalaitoksen alueen seurantaverkolta ilman laatua koskevia tietoja. Toimitettujen tietojen perusteella ei ole näyttöä siitä, että ilmanlaadun raja- ja ohjearvoista rikkidioksidille ja leijumalle 15. heinäkuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/779/ETY(2) säännöksiä olisi rikottu. Komissio tarvitsee vielä lisätietoja voidakseen määritellä, vastaavatko Abõnon voimalaitoksen tekniset ominaisuudet teollisuuslaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen estämisestä 28. kesäkuuta 1984 annetun neuvoston direktiivin 84/360/ETY(3) säännöksiä. Komissio jatkaa asian käsittelyä Espanjan viranomaisten kanssa. (1) EYVL L 336, 7.12.1988. (2) EYVL L 229, 30.8.1980. (3) EYVL L 188, 16.7.1984.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3533/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Nuoria viljelijöitä koskevat ohjelmat.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3533/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Nuoria viljelijöitä koskevat ohjelmat Jo kymmenen kuukautta sitten Kreikassa on lakattu myöntämästä ja maksamasta määrärahoja Euroopan unionin nuorille viljelijöille tarkoitetuista ohjelmista. Voisiko komissio kertoa: Koska on odotettavissa, että asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1) piiriin kuuluvat nuoria viljelijöitä Kreikassa koskevat ohjelmat hyväksytään? (1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 2000) Komissio on tietoinen, että vuonna 2000 nuoria viljelijöitä koskevien tukitoimien täytäntöönpano Kreikassa on ollut myöhässä. Syyt viivästymiseen ovat seuraavat. Nämä toimenpiteet ovat osa maaseudun kehittämistä koskevaa toimintaohjelmaa 20002006, joka taas kuuluu yhteisön tukikehyksen kansalliseen ohjelmaan (CCA III). Rakennerahastoja koskevien sääntöjen mukaisesti toimintaohjelmia ei voida hyväksyä ennen kuin yhteisön tukikehys on virallisesti hyväksytty komissiossa. Viimeksi mainittu on sittemmin hyväksytty 28. marraskuuta 2000. Kyseisestä toimintaohjelmasta on jo neuvoteltu ja keskusteltu jäsenvaltion kanssa. Neuvottelujen tuloksena komissio odotti lopullisen toimintaohjelman toimittamista vuoden 2000 marraskuun kuluessa voidakseen välittömästi käynnistää ohjelman hyväksymismenettelyn. Toimintaohjelmien kustannuksia voidaan korvata EU-rahoituksesta siitä päivästä lähtien, kun ne voidaan ottaa komission tutkittavaksi, eli tämän toimintaohjelman osalta huhtikuusta 2000 lähtien. Komissio haluaa kuitenkin rauhoittaa arvoisaa parlamentin jäsentä, koska komission asetuksessa (EY) N:o 2075/2000(1), jolla muutettiin asetusta (EY) N:o 1750/1999(2), joka perustuu EMOTR:sta saatavaa tukea maaseudun kehittämiseen koskevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamissääntöihin(3), säädetyn ikärajaehdon alle 40 vuotta niille nuorille viljelijöille vuoden 2000 aikana, jotka ovat jättäneet ensimmäiset tukianomuksensa on täytyttävä anomuksen jättöhetkellä eikä yksittäisen tuen myöntämisen hetkellä. Tämä siirtymäsäännös auttaa osittain kompensoimaan toimintaohjelman hyväksymisen viivästymisen vaikutukset niiden nuorten viljelijöiden osalta, jotka eivät vuoden 2000 aikana ole vielä saavuttaneet 40 vuoden ikää ja ovat esittäneet tukianomuksensa tämän vuoden aikana. (1) EYVL L 246, 30.9.2000. (2) EYVL L 214, 13.8.1999. (3) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3572/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Yleisön oikeus tutustua EU:n asiakirjoihin.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0017 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3572/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Yleisön oikeus tutustua EU:n asiakirjoihin Coreperin johtavien virkamiesten työryhmä laati kesän aikana ehdotuksen, jolla on tarkoitus rajoittaa yleisön oikeutta tutustua EU:n asiakirjoihin. Ehdotuksen taustalla on luultavasti erään EU:n kansalaisen erityinen pyyntö, jota neuvosto ei halunnut käsitellä. Voiko neuvosto vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Milloin kyseinen pyyntö esitettiin neuvostolle? 2. Kuka pyynnön esitti? 3. Mitä asiakirjoja pyyntö koski? 4. Miksi neuvosto ei halunnut käsitellä pyyntöä? 5. Miten tämä pyyntö ja neuvoston haluttomuus käsitellä sitä liittyvät neuvoston käynnistämään kiireelliseen menettelyyn, jolla on tarkoitus rajoittaa yleisön oikeutta tutustua EU:n asiakirjoihin? Vastaus (24. huhtikuuta 2001) Jos arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään yleisön oikeudesta tutustua neuvoston asiakirjoihin tehdyn päätöksen 93/731/EY muuttamisesta 14 päivänä elokuuta 2000 tehtyyn neuvoston päätökseen 2000/527/EY, joka koskee oikeutta tutustua Euroopan ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskeviin korkeaan turvaluokitusasteeseen kuuluviin asiakirjoihin, neuvosto voi ainoastaan toistaa sen, minkä se jo totesi kysyjän 11. syyskuuta 2000 esittämään kysymykseen n:o E-2846/00 antamassaan vastauksessa. Jos kysyjä viittaa johonkin muuhun kysymykseen, häntä pyydetään esittämään tarkempia tietoja. Neuvosto haluaa huomauttaa, että vastatessaan yleisön pyyntöihin saada tutustua asiakirjoihin se mainitsee aina perusteet, joiden vuoksi asiakirjaan tutustuminen on evätty, ja ilmoittaa, mitä oikeussuojakeinoja pyynnön esittäjällä on käytettävissään: kanteen nostaminen tai kantelun tekeminen oikeusasiamiehelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 230 ja 195 artiklassa määrätyin edellytyksin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3146/00 esittäjä(t): Mario Mastella (PPE-DE) komissiolle. Lämmitysöljyn korkea hinta Italiassa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0045 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3146/00 esittäjä(t): Mario Mastella (PPE-DE) komissiolle (6. lokakuuta 2000) Aihe: Lämmitysöljyn korkea hinta Italiassa Italiassa lämmitysöljyn hinta on kaksi kertaa korkeampi kuin muissa jäsenvaltioissa. Litrahinta on kivunnut jo 1 700 liiraan verrattuna 800 liiran eurooppalaiseen keskiarvoon. Ongelma on erityisen kiperä vuoristoalueilla asuville italialaisille, varsinkin eläkeläisille, joiden on pakko lämmittää asuntojaan 9 kuukautta vuodessa. Lämmitysöljyn hintaa Italiassa pitäisi ehdottomasti laskea Euroopan keskitasolle. Aikooko komissio laatia säännöstöä, jonka perusteella voitaisiin määrittää yhteinen hinta lämmitysöljylle kaikissa jäsenvaltioissa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (28. marraskuuta 2000) Lämmitysöljyn hinta on Italiassa todellakin korkeampi kuin muissa jäsenvaltioissa. Pääsyynä tähän on tämän tuotteen verotus, joka on Italiassa huomattavasti raskaampi kuin muissa jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden energiatuotteisiin soveltamien verokantojen lähentäminen on jo pitkään ollut komission tavoitteena. Tehokkaimpana keinona avata tie tällaiselle lähentymiselle on määrittää sopivat koko yhteisössä sovellettavat vähimmäisverokannat ja tarkistaa niitä säännöllisesti. Komission maaliskuussa 1997 antama ehdotus energiatuotteiden verotusta koskevaksi neuvoston direktiiviksi(1) perustuu juuri tällaiseen lähestymistapaan. Direktiiviehdotuksen tarkoituksena on ajanmukaistaa ja parantaa energiatuotteiden verotukseen liittyvää yhteisön lainsäädäntöä eli tässä tapauksessa kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19. lokakuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/81/ETY(2) ja kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19. lokakuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/82/ETY(3) (viimeksi mainitussa määritettiin jo vähimmäisverotasot öljytuotteille; nämä vähimmäistasot sisältyvät komission ehdotukseen). Ehdotukselle ei ole toistaiseksi saatu neuvoston hyväksyntää: etenemimen asiassa on osoittautunut vaikeaksi, koska direktiivin antaminen edellyttää neuvoston yksimielisyyttä. Komissio aikoo jatkaa toimiaan energiatuotteiden verokantojen lähentämiseksi. (1) EYVL C 139, 6.5.1997. (2) EYVL L 316, 31.10.1992. (3) EYVL L 316, 31.10.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2819/00 esittäjä(t): Marco Cappato (TDI) komissiolle. Neuvoston vuosikertomus ihmisoikeuksista ‐ komission kanta Euroopan parlamentin esittämistä näkemyksistä.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2819/00 esittäjä(t): Marco Cappato (TDI) komissiolle (5. syyskuuta 2000) Aihe: Neuvoston vuosikertomus ihmisoikeuksista komission kanta Euroopan parlamentin esittämistä näkemyksistä Euroopan parlamentti esittää päätöslauselmassaan ihmisoikeuksien toteutumisesta Euroopan unionissa (1998 1999) päätöslauselman 10 kohdassa seuraavaa: hyväksyy neuvoston ensimmäisen vuosittaisen Euroopan unionin ihmisoikeusraportin ensimmäisenä askeleena mutta pahoittelee sen vaatimatonta sisältöä, jossa tyydytään pelkkään asioiden toteamiseen; vetoaa sen puolesta, että neuvoston seuraavassa raportissa pyrittäisiin analysoimaan maittain ja yksityiskohtaisesti Euroopan unionin ihmisoikeustilanteen kehitystä ja laatimaan jatkossa ehdotuksia valvontajärjestelmistä ja strategioista ihmisoikeuksien toteutumisen tehostamiseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 7 artiklan mukaisesti (11 kohta) ja katsoo, että neuvoston vuosittaisen ihmisoikeusraportin roolia olisi tarkennettava ja siinä pitäisi esittää eurooppalainen analyysi ihmisoikeuksien kehityksestä, mukaan lukien kansallisten vähemmistöjen oikeuksien kehitys eri jäsenvaltioissa ja määrittää strategiat, joilla voidaan edistää johdonmukaisesti kansallista ja eurooppalaista ihmisoikeuspolitiikkaa; (kohta 92). Hyväksyykö komissio parlamentin näkemyksen? Eikö komission mielestä olisi aiheellista laatia toimielinten välinen menettely, jotta kaikki toimielimet saadaan osallistumaan yhden yksittäisen Euroopan unionin vuosikertomuksen laatimiseen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisesta Euroopan unionissa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Komissio on periaatteessa yhtä mieltä kysyjän kanssa siitä, että ihmisoikeuksia koskevassa neuvoston vuosikertomuksessa olisi tarkasteltava yksityiskohtaisemmin ihmisoikeuksien (kuten kansallisten vähemmistöjen oikeuksien) kehitystä. Komissio ei osallistu neuvoston vastuulla olevan kertomuksen laadintaan, mutta se seuraa kuitenkin EY:n perustamissopimuksen mukaisesti perusoikeuksien kunnioittamiseen liittyviä ongelmia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3409/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Oliiviöljyn tuottajille asetuksessa (EY) 2366/98 määrätyt velvoitteet.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0108 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3409/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Oliiviöljyn tuottajille asetuksessa (EY) 2366/98 määrätyt velvoitteet Asetuksessa (EY) 2366/98(1) säädetään oliiviöljyn tuottajille sarja erilaisia velvoitteita, kuten esimerkiksi elektronisten vaakojen hankinta, erillisten sähkömittareiden asentaminen jokaista toimintoa varten ja tunnistusmerkinnän antaminen jokaiselle puristetulle erälle. Näiden velvoitteiden vuoksi jotkut tilat joutuvat vähentämään tuotantoaan tai jopa lopettamaan sen kokonaan. Oliiviöljyalalla on jo ennestään heikko työllisyystilanne. Eikö komissio sen vuoksi katso, että on välttämätöntä luoda taloudellisten korvauksien järjestelmä oliiviöljyn tuottajia varten, jotta he voivat täyttää yllä mainitussa asetuksessa säädetyt velvoitteet? (1) EYVL L 293, 31.10.1998, s. 50. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Komissio on jo vastannut samankaltaisiin kysymyksiin, jotka koskevat oliiviöljyn tuotantotukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinointivuosiksi 1998/19992000/2001 30 päivänä lokakuuta 1998 annetun komission asetuksen mukaisia puristamojen velvoitteita ja erityisesti kyseisen asetuksen 7 artiklassa säädettyjä velvoitteita (automaattiset punnitusjärjestelmät ja sähköiset mittarit). Tämän vuoksi komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin P-3026/00(1) (esittäjä Francesco Musotto) ja E-3065(2) (esittäjä Sergio Berlato) annettuihin vastauksiin. (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 161. (2) EYVL C 151 E, 22.5.2001, s. 52.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3108/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) neuvostolle. Kielilait.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0019 - 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3108/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) neuvostolle (29. syyskuuta 2000) Aihe: Kielilait Neuvoston puheenjohtaja Ranska antoi 5. syyskuuta EU:n nimissä lausunnon, jossa ilmaistiin tyytyväisyys siihen, että Latvian hallitus on hyväksynyt asetukset virallista kieltä koskevan lain toimeenpanosta. Ety-järjestön vähemmistövaltuutetun Max Van der Stoelin mukaan asetukset ovat Latvian kansainvälisten sitoumusten mukaisia. EU:n on epäilemättä tarkkailtava ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamista ehdokasvaltioissa. Ne ovat Kööpenhaminan kriteerien mukaisia jäsenyyden ennakkoehtoja. Kuitenkin Euroopan unionissa on myös jäsenvaltioita, joiden kielellisiä oikeuksia ja vähemmistöjen tunnustamista koskeva lainsäädäntö jättää paljon toivomisen varaa. Mikä on neuvoston kanta nykyiseen ristiriitaan, jossa ehdokasvaltioiden perusoikeuksien kunnioittamista tarkkaillaan tiukasti ja samoja oikeuksia loukataan joissakin jäsenvaltioissa, kuten Kreikassa ja Ranskassa? Aikooko neuvosto valtuuttaa Max Van der Stoelin selvittämään vähemmistöjen kunnioittamista Euroopan unionissa? Vastaus (8. maaliskuuta 2001) Neuvosto yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen analyysiin siitä, miten olisi suhtauduttava ehdokasmaihin tiettyjen unionin perustana olevien keskeisten periaatteiden ja arvojen osalta. Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston määrittelemien poliittisten kriteerien täyttyminen eli se, että jäsenyyttä hakeneilla mailla on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion periaatteen toteutumisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun, on yksi jäsenyyden edellytyksistä, ja unionilla on tarvittavat keinot tämän toteamiseksi. EU:sta tehdyn sopimuksen 6 ja 7 artiklasta muutoin seuraa, että unionilla on yhteiset arvot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3891/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Komission Internet-sivujen puutteellisuus.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3891/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Komission Internet-sivujen puutteellisuus Komission Internet-palveluissa on puutteita. Mm. unionin pohjoisesta ulottuvuudesta ei ole saatavissa informaatiota komission ulkosuhteista vastaavan pääosaston nettisivuilta. Internet on nykyään yksi tärkeimmistä kansalaisten tietolähteistä Euroopan unionia koskevissa asioissa. Siksi on eEurooppa-aloitteen hengen vastaista, ettei komissio kykene antamaan ajantasaista ja kattavaa informaatiota unionin toiminnasta. Miksi ulkosuhteista vastaava pääosasto on jättänyt unionin pohjoisen ulottuvuuden kokonaan mainitsematta verkkosivuillaan, joilla esitellään käynnissä olevia EU-ohjelmia? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että tulevaisuudessa kyseiset Internet-sivut pysyvät ajan tasalla myös pohjoisen ulottuvuuden osalta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 2001) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä hänen esittämästään kysymyksestä, joka itse asiassa vain ennakoi komission yksikköjen toteuttamia toimenpiteitä ulkosuhteista vastaavan pääosaston verkkosivujen nykyisten puutteellisuuksien poistamiseksi. Tätä sivustoa kehitetään koko ajan, ja arvoisalta parlamentin jäseneltä ei liene jäänyt huomaamatta, että pohjoista ulottuvuutta koskeva puheenvuoro on äskettäin lisätty näille sivuille, ja tietoja pohjoisesta ulottuvuudesta lisätään myös lähiviikkoina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3484/00 esittäjä(t): Timothy Kirkhope (PPE-DE) neuvostolle. Perusoikeuskirja.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0004 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3484/00 esittäjä(t): Timothy Kirkhope (PPE-DE) neuvostolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Perusoikeuskirja Ottaen huomioon Biarritzissa 13.14. lokakuuta 2000 pidetyn epävirallisen huippukokouksen ja sen toisena päivänä käydyt keskustelut, voisiko neuvosto vahvistaa, että sen tavoite on alusta alkaen ollut perusoikeuskirjan saattaminen oikeudellisesti sitovaksi? Minkä oikeudellisen tai perustuslaillisen aseman neuvosto haluaa perusoikeuskirjalla olevan, jos edellä mainittuun tavoitteeseen ei päästä? Vastaus (7. toukokuuta 2001) Neuvosto haluaa palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että 3. ja 4. kesäkuuta 1999 kokoontuneen Kölnin Eurooppa-neuvoston päätelmien sekä 13. ja 14. lokakuuta 2000 kokoontuneen Biarritzin Eurooppa-neuvoston käsittelyjen mukaisesti neuvosto on yhdessä Euroopan parlamentin ja komission kanssa antanut juhlallisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan sellaisena kuin se on tätä varten perustetun valmistelukunnan laatimassa ehdotuksessa. Peruskirja annettiin juhlallisesti Nizzassa 7. joulukuuta 2000. Kölnin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti tämän jälkeen on pohdittava, olisiko peruskirja sisällytettävä perustamissopimuksiin ja miten se olisi tarvittaessa tehtävä. Nizzan Eurooppa-neuvoston unionin tulevaisuudesta antaman julistuksen mukaisesti kysymystä EU:n perusoikeuskirjan asemasta käsitellään Nizzan Eurooppa-neuvoston jatkotoimien yhteydessä.