ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0449/00 esittäjä(t): Harlem Désir (PSE) neuvostolle. Itävallan poliittinen tilanne ja perustamissopimusten muuttaminen.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0449/00 esittäjä(t): Harlem Désir (PSE) neuvostolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Itävallan poliittinen tilanne ja perustamissopimusten muuttaminen Kuten komission puheenjohtaja Romano Prodi muistutti puheessaan Euroopan parlamentissa 2. helmikuuta 2000, perustamissopimuksiin ei nykymuodossaan sisälly määräyksiä unionin jäsenvaltion vapaaehtoisesta eroamisesta sen paremmin kuin erottamisestakaan esimerkiksi sen vuoksi, että jäsenvaltio rikkoo vakavasti ja jatkuvasti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa mainittuja perusperiaatteita. Samaan aikaan, kun unioni valmistautuu uusien valtioiden liittymiseen, äärioikeistolainen puolue on noussut yhden jäsenvaltion hallitukseen, mikä sai neuvoston puheenjohtajana toimivan Portugalin jäädyttämään yhdessä 14 muun jäsenvaltion päämiehen tai pääministerin kanssa kahdenväliset suhteet tähän jäsenvaltioon. Eikö tämän vuoksi olisikin syytä ottaa kysymys seuraavan hallitustenvälisen konferenssin asialistalle? Eikö perustamissopimuksia olisikin muutettava siten, että niihin lisättäisiin pidättämis- tai erottamislauseke niitä tapauksia varten, joissa jäsenvaltio rikkoisi Euroopan unionissa vallitsevia vapauden, demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen perusarvoja ja -periaatteita? Vastaus (2. toukokuuta 2000) 1. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin, ei neuvoston, on yhteisellä sopimuksella tehtävä muutokset näihin sopimuksiin. 2. Neuvosto muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä käynnissä olevan hallitustenvälisen konferenssin osalta siitä, että Euroopan parlamentin kahden tarkkailijan on määrä osallistua jäsenvaltioiden hallitusten edustajien kokouksiin, ja että kyseiset tarkkailijat voivat käyttää niissä puheenvuoroja tuodakseen esiin Euroopan parlamentin näkemykset käsiteltävänä olevista kysymyksistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0732/00 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle. Valtiollisten tv-yhtiöiden uutisten objektiivisuus.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0212 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0732/00 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle (6. maaliskuuta 2000) Aihe: Valtiollisten tv-yhtiöiden uutisten objektiivisuus Onko Italian valtion tv-yhtiö RAI:n ja erityisesti sen 1-kanavan tv-uutisten (TG1) tapa esittää poliittisten puolueiden toimintaa puolueellisesti ja suosien joitakin puolueita sähköistä viestintää ja uutistoimintaa koskevan eurooppalaisen lainsäädännön mukaista? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2000) Palvelujen vapaata liikkuvuutta koskeva yhteisön lainsäädäntö ja erityisesti televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 3. lokakuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 30. kesäkuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY(2), säännökset eivät koske televisiokanavilla lähetettyjen poliittisten uutisohjelmien objektiivisuutta ja puolueettomuutta. (1) EYVL L 298, 17.10.1989. (2) EYVL L 202, 30.7.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0724/00 esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) neuvostolle. Djiboutin rauhankehityksen tukeminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0724/00 esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) neuvostolle (14. maaliskuuta 2000) Aihe: Djiboutin rauhankehityksen tukeminen Djiboutin hallitus ja yhtenäisyyden ja demokratian palauttamista ajava rintama (Front révolutionnaire pour l'unité et la démocratie FRUD) allekirjoittivat Pariisissa 7. helmikuuta 2000 puitesopimuksen rauhan aikaansaamiseksi Djiboutissa. Neuvoston puheenjohtaja on ilmaissut tyytyväisyytensä hallituksen ja kapinallisten joukkojen välisten vihollisuuksien lopettamisesta. Miten neuvosto aikoo edistää ja tukea mainitun sopimuksen täytäntöönpanoa? Vastaus (25. toukokuuta 2000) Djiboutin hallituksen sekä yhtenäisyyttä ja demokratian palauttamista kannattavan rintaman (FRUD) 7. helmikuuta allekirjoittama uudistusta ja kansallista yksimielisyyttä koskeva puitesopimus merkitsee hallituksen joukkojen ja kapinallisten välisten vihamielisyyksien lopettamista sekä molempien osapuolten vangitsemien henkilöiden vapauttamista. Euroopan unioni antoi tukensa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemalle sopimukselle 21. helmikuuta 2000 annetussa puheenjohtajavaltion julkilausumassa. EU ilmaisi toivovansa, että tämä sopimus joulukuussa 1994 allekirjoitetun sopimuksen ohella edistäisi sisäisen rauhan vahvistamista, demokratian lujittamista sekä Djiboutin kehitysprosessia. Arvoisa parlamentin jäsen kysyy, miten neuvosto aikoo edistää ja tukea puitesopimuksen täytäntöönpanoa. Tältä osin neuvosto muistuttaa, että Djibouti saa yhteisöltä Lomén yleissopimuksen mukaista tukea. Tämän lisäksi komission ehdotuksesta voidaan harkita mahdollista poliittisluontoisiin tarkoituksiin suunnattavaa lisätukea, joka rahoitettaisiin EU:n yleisen talousarvion ihmisoikeuksien ja demokratian tukemiseen tarkoitetuista budjettikohdista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0073/00 esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle. Viemärilietteen käyttö eläinten rehuissa.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0073/00 esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Viemärilietteen käyttö eläinten rehuissa Väitteet viemärijätteen saastuttamista eläinten rehuista huolestuttavat kuluttajia kaikkialla EU:ssa. Voiko komissio vakuuttaa, että ihmisten terveys ei ole vaarassa? Onko komissio varma myös siitä, että ihmisten terveyttä uhkaavat taudit eivät voi välittyä takaisin ihmisten ravintoketjuun saastuneiden rehujen kautta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Eläinten ruokinta on epäilemättä merkittävä tekijä, kun ajatellaan eläinalkuperää olevien terveellisten elintarvikkeiden saantia. Puhdistamolietteen käyttö rehuaineena ei ole hyväksyttävää. Jopa korkeassa paineessa ja korkeassa lämpötilassa tapahtuneen käsittelyn jälkeen puhdistamoliete saattaa siinä olevien raskasmetallien vuoksi olla vaaraksi ihmisten ja eläinten terveydelle, jos sitä käytetään rehuna. Kansanterveyden ja kuluttajansuojan korkean tason varmistamiseksi rehuseoksissa kiellettyjen ainesten luettelosta 9. syyskuuta 1991 tehdyssä komission päätöksessä 91/516/ETY(1) nimenomaisesti kielletään jätevesipuhdistamojen lietteen käyttö. Jotta nykyisen kiellon laajuudesta mahdollisesti vallitsevista epäselvyyksistä vältyttäisiin, komissio on jo luonnostellut päätöksen, jossa selvennetään, että kaikkien jäteveden käsittelyn eri vaiheissa saatujen aineiden käyttö on kielletty rehuseoksissa siitä riippumatta, onko kyseiset aineet jollakin tavalla jatkokäsitelty ja mikä on jäteveden alkuperä. Päätösluonnos on parhaillaan pysyvän rehukomitean tutkittavana. Rehut voivat valitettavasti toimia eläimistä ihmisiin tarttuvien sairauksien (eli zoonoosien) välittäjinä. Esimerkiksi salmonellan saastuttamat rehuseokset voivat olla tämän vaarallisen bakteerin saastelähde. Mahdollisten kansanterveydellisten vaarojen vähentämiseksi yhteisön lainsäädännössä edellytetään, että ainoastaan aineita, joista ei ole mitään vaaraa, saadaan käyttää ruokintatarkoituksiin. Lisäksi on korostettava hyvien tuotantotapojen merkitystä. (1) EYVL L 281, 9.10.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0685/00 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle. Hallitustenvälinen konferenssi.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0028 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0685/00 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Hallitustenvälinen konferenssi Miten komissio erottaa toisistaan avoimet markkinat ja sosiaalisen markkinatalouden? Tukeeko komissio perustamissopimuksen 4 artiklan ja 98 artiklan sanamuotojen tarkistamista? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2000) Komissio katsoo, että avoimet markkinat eroavat sosiaalisesta markkinataloudesta siinä, että ensimmäinen käsite viittaa sääntely- ja hallintojärjestelmään markkinoilla, joilla yritykset kilpailevat, kun taas käsitetta sosiaalinen markkinatalous käytetään viitattaessa talouspolitiikkaa ohjaavaan perusperiaatteeseen, johon julkinen valta voi haluta sitoutua. Avoimille markkinoille on ominaista erityisesti se, että kilpailu on vapaata eikä markkinoille pääsylle ole esteitä. Sosiaalisella markkinataloudella on puolestaan EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan tavoitteiden kaltaisia poliittisia tavoitteita, joita ovat taloudellisen toiminnan sopusointuinen, tasapainoinen ja kestävä kehitys sekä työllisyyden ja sosiaalisen suojelun korkea taso. On ilmeistä, että kuten muilla politiikanaloilla, myös tällä alalla on pyrittävä tasapainoon eri tavoitteiden välillä. On kuitenkin korostettava, ettei avoimen markkinatalouden tavoittelun ja selkeän sosiaalisen ulottuvuuden sisältävän talouden tavoittelun välillä ole luontaista ristiriitaa. Lissabonissa 23.24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmissä vahvistetaan, että unionin politiikan tavoitteena on varmistaa johdonmukainen eteneminen kohti talous- ja sosiaalipoliittisia tavoitteita. Neuvosto on päättänyt seurata sosiaalisen suojelun ja johdonmukaisten toimintatapojen kehittämistä osana laajempaa seurantaa, joka kattaa myös työllisyyden, innovaatiot ja talousuudistukset. Seurannalla edistetään taloudellisen kehityksen ja johdonmukaisuuden saavuttamista asettamalla poliittisia tavoitteita, vertaamalla parhaita toimintatapoja toisiinsa ja laatimalla esikuva-analyyseja rakenteellisista indikaattoreista. Tästä seuraa, että perustamissopimuksen 4 ja 98 artiklassa (entinen 3 a ja 102 a artikla) määrättyjä tavoitteita on tarkasteltava koko perustamissopimuksen kannalta eikä komissio näin ollen näe mitään syytä muuttaa näiden artikloiden sanamuotoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1328/00

esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle

(27. huhtikuuta 2000)

Aihe: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ECIP-ohjelman loppuunsaattamisesta

Komissio antoi 31. tammikuuta 2000 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi komission aiemmin European Community Investment Partners -rahoitusvälineen täytäntöönpanosta annetun asetuksen soveltamiseksi hyväksymien hankkeiden loppuunsaattamisesta ja vähittäisestä päättämisestä (KOM(1999) 726 lopullinen).

Onko totta, että ohjelman viimeisinä vuosina hankkeiden käsittely komissiossa viivästyi? Voiko komissio kertoa, oliko ECIP:n käyttö käytännöllisesti katsoen täysin pysähdyksissä vuonna 1999 ulkomaanavun yhteisen toimialan (SCR) perustamisen ja käyttöönoton, komission eron ja uuden Euroopan komission muodostamisen jälkeen? Onko totta, että näiden tapahtumien seurauksena eräät anomukset, kuten 3749 (Mercosur) ja 3750 (Meksiko) hyväksyttiin, mutta jälkeenpäin anomusten hyväksymistä käsittelevä komitea ei kuitenkaan käsitellyt niitä?

Eivätkö komission mielestä nämä toimet ole täysin ristiriidassa jatkuvuuden ja hyvän hallinnon periaatteiden kanssa, vaikka niiden yhteydessä puhutaankin moitteettomasta varainhoidosta? Eikö komissio kaikkien näiden seikkojen vuoksi katso, että sen olisi parasta antaa asiasta kiinnostuneille perusteltu selvitys syistä, jotka johtavat hankkeiden loppuunsaattamiseen ja vähittäiseen päättämiseen?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(13. kesäkuuta 2000)

ECIP-rahoitusväline otettiin käyttöön 1990-luvulla ja se saavutti nopeasti kasvavan suosion. Sen hallinto, joka alussa mukautettiin lukumäärältään vähäisiin toimiin, on vähitellen muuttunut raskaammaksi eri tekijöiden johdosta. Näitä tekijöitä ovat mm: hankkeiden lukumäärän merkittävä kasvu, joka on nopeasti ylittänyt ne henkilöstövarat, joita komissiolla on käytössään näiden hankkeiden hoitamiseen turvautuminen kahteen yksiköön teknisen avun (vuonna 1997) ja rahoitusavun (vuonna 1999) osalta on auttanut vähitellen lievittämään tätä henkilöstöpulaa, mutta vain osittain ja komission rahoitusmenettelyjen lujittaminen tilintarkastustuomioistuimen esittämien huomautusten seurauksena, mikä on yhtäältä aiheuttanut viivästymistä menettelyissä (päätös komission kirjallista menettelyä noudattaen yksinkertaisen valtuutuksen sijasta) ja toisaalta johtanut teknisten ja rahoituksellisten toimien erottamiseen.

Näistä vaikeuksista aiheutuvia seurauksia ovat pääasiassa kasaantuvat maksuviivästykset, jotka on myöhemmin suurelta osin saatu hoidetuiksi, ja päätöksenteon hidastuminen. Tämän välineen oikeusperustan voimassaolon päätyttyä 31. joulukuuta 1999 ECIP-ohjelma on nyttemmin päättämisvaiheessa jatkuvista rahoituspyynnöistä huolimatta komission tehtyä päätöksen keskittyä vuonna 2000 ja 2001 rahoituksen toteuttamiseen ja voimassaolevien ECIP-sopimusten päättämiseen sekä käyttämättömien ja takaisinmaksettavien varojen perimiseen. Asiasta on lähetetty kirjelmä kaikille asianomaisille rahoituslaitoksille.

Kesäkuussa 1999 vastaanotettuja hakemuksia 3749 et 3750 ei ole jätetty johtokomitean hyväksyttäväksi edellä mainituista syistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0248/00

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(7. helmikuuta 2000)

Aihe: EU:n ja Etelä-Afrikan välisen kauppasopimuksen vaikutukset Kreikan maataloustuotteisiin

Kauppaa ja muita asioita koskeva yhteistyösopimus, jonka Euroopan unioni ja Etelä-Afrikka ovat allekirjoittaneet, on herättänyt vakavaa huolestumista siitä, miten se vaikuttaa unionin eteläisten maiden tuoreiden hedelmien ja vihannesten sekä hedelmä- ja vihannesjalosteiden kauppaan. Näitä huolia ovat tuoneet esiin niin Italia kuin Kreikka. Kreikan kohdalla kyse on persikka- ja aprikoosisäilykkeistä, hedelmäsalaateista ja -mehuista sekä kreikkalaisista Valencia-appelsiineista, joiden tuonti markkinoille osuu osittain yksiin Etelä-Afrikan tuotannon kanssa.

Onko komissio EU:n ja Etelä-Afrikan välistä sopimusta tehdessään ottanut huomioon, miten se vaikuttaa Kreikan ja Italian tuoreiden hedelmien ja vihannesten sekä hedelmä- ja vihannesjalosteiden kauppaan? Aikooko se säätää toimia (poikkeukset, tullimyönnytysten rajoittaminen jne.) tämän sopimuksen epäsuotuisien seurausten välttämiseksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(20. maaliskuuta 2000)

Neuvosto oli täysin tietoinen hedelmä- ja vihannesalan herkkyydestä, kun se laati komission neuvotteluvaltuudet ennen yhteisön ja Etelä-Afrikan välisen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen neuvottelujen aloittamista.

Näin ollen neuvosto jätti yleisesti ottaen alan kaikkein herkimpien tuotteiden kaupan vapauttamatta ja hyväksyi ainoastaan joissakin erityistapauksissa tariffikiintiöt, joiden määrät asetettiin nykyisten kauppavirtojen perusteella.

Komissio neuvotteli vapautuksesta niiden vähemmän herkkien tuotteiden osalta, joiden kaupan vapauttamisen neuvoston hyväksyi. Vapautus toteutettaisiin mahdollisimman myöhään, jotta ala saisi kohtuullisesti aikaa valmistautua uuteen tilanteeseen.

Parlamentin jäsenen olisi otettava huomioon sopimuksen liitteenä olevan maataloustuotteiden kiintiöitä koskevan yhteisen julistuksen 2 kohta, jossa todetaan, että Etelä-Afrikka sopii hallinnoivansa tasapainotetusti yhteisöön suuntautuvaa erityisesti hedelmävalmisteiden (persikat, päärynät ja aprikoosit) vientiään.

Lopuksi komissio haluaa kiinnittää parlamentin jäsenen huomion sopimuksen 15 artiklaan, joka sisältää maataloustuotteita koskevan yleisen suojalausekkeen. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi aloittaa suojatoimenpiteiden toteuttamisen tämän lausekkeen mukaisesti, jos tuonti aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavia häiriöitä kyseisen osapuolen markkinoilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0556/00

esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle

(23. helmikuuta 2000)

Aihe: Akvitanian ja Baskimaan sekä Navarran yhteistyöpöytäkirja

Vuonna 1980 allekirjoitettiin Bayonnessa Ranskassa Ranskan ja Espanjan valtioiden välinen sopimus, jolla tehdään mahdolliseksi rajat ylittävä alueiden välinen yhteistyö. Bordeaux'ssa allekirjoitettiin 3. lokakuuta 1989 Baskimaan ja Akvitanian välinen yhteistyöpöytäkirja. Tällä asiakirjalla kyseisten alueiden rajat ylittävä yhteistyö saa institutionaalisen luonteen. Uudella pöytäkirjalla 13. helmikuuta 1992 mukaan liittyi Navarran alue.

Tämän pöytäkirjan tavoitteet ovat seuraavat.

- Tietojen vaihto ja yhdenmukaistaminen aloilla, joissa on keskinäistä yhteyttä, kolmen alueen politiikka seuraavilla aloilla: infrastruktuurien kehittäminen, viestintä, ammatillinen koulutus, talous ja sosiaaliala, tutkimus ja kulttuuri.

- Yhteistyö alueiden etujen mukaisten hankkeitten määrittelyssä ja kehittämisessä.

- Kyseisten kolmen alueen julkisten, ammatillisten ja yksityisten tahojen välisten yhteistyösuhteiden kehittäminen.

Navarran yhteisön hallitus päätti 25. tammikuuta 2000 yksipuolisesti erota pöytäkirjasta vedoten poliittisiin eroihin, joilla ei ole mitään tekemistä yhteistyöpöytäkirjan aiheiden kanssa.

Katsooko komissio, että tämä voi vahingoittaa rajat ylittävän yhteistyön kehitystä näiden kolmen alueen välillä, varsinkin kun otetaan huomioon, että yhteisön uudella Interreg-aloitteella vahvistetaan tällaista yhteistyötä? Voiko komissio ilmoittaa, ovatko kyseisen pöytäkirjan perusteella syntyneisiin hankkeisiin Navarran nykyisin saamat tuet ja avustukset vaarassa?

Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2000)

Rakennerahastojen uudella ohjelmakaudella 20002006 Interreg-yhteisöaloite koskee ainoastaan sellaisia valtioiden rajat ylittäviä ja monikansallisia hankkeita, jotka sisältyvät vierekkäisten raja-alueiden viranomaisten laatimaan yhteistyöohjelmaan.

Lisäksi hanke on toteutettava yhteisten yhteistyörakenteiden puitteissa. Ne ovat Interreg-ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden ja raja-alueiden yhteinen seurantakomitea, ohjauskomitea ja hallinto- ja maksuviranomainen. Näiden yhteisten rakenteiden perustaminen on siis edellytys Interregin toteuttamiselle, ja komissio hyväksyy hankkeen ja pitää sitä valintakelpoisena vain, jos ne ovat olemassa.

Näin ollen on selvää, että kahdenväliset yhteistyösopimukset ja pöytäkirjat, kuten parlamentin jäsenen mainitsema Bayonnen sopimus, voivat osoittautua erittäin hyödyllisiksi Interregin yhteisten rakenteiden perustamisen ja lujittamisen kannalta.

Ranskan ja Espanjan rajatylittävä ohjelma on edennyt päätösvaiheeseen eivätkä Comunidad Foral de Navarran viranomaisten tekemät päätökset vaikuta siihen lainkaan. Uuden Interreg III -yhteisöaloitteen toteuttamisesta näillä alueilla ei tässä vaiheessa voida esittää mitään arvioita, koska komissio antaa lähiaikoina suuntaviivat aiheesta. Sen jälkeen jäsenvaltioita ja kyseisiä alueita pyydetään laatimaan ehdotukset toimintaohjelmiksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0633/00 esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle. Jalostusalan vientitukien asteittain etenevästä poistamisesta aiheutuvat sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0022 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0633/00 esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Jalostusalan vientitukien asteittain etenevästä poistamisesta aiheutuvat sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset Maailman kauppajärjestö painostaa vähentämään vientitukia tai poistamaan ne kokonaan. Vientitukia saavien markkinointi- ja vientiyritysten, jotka ennen vientiä käsittelevät tuotteita teollisesti tai jalostavat tuotteita, määrä on kuitenkin suuri. Onko komissio ennakoinut sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia, joita vientitukien asteittain etenevä poistaminen merkitsee teolliselle jalostusalalle? Vientituet ovat monien tuotteiden kohdalla tulleet välttämättömiksi tai ratkaiseviksi tekijöiksi viennin kannattavuuden ja joskus yrityksen jatkuvuudenkin suhteen. Onko komissiolla esittää aihetta koskevia tutkimuksia tai selontekoja? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0631/00 ja E-0633/00 (13. huhtikuuta 2000) Komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamassa tiedonannossa Maailman kauppajärjestön vuosituhannen vaihteen kierrosta koskeva Euroopan unionin lähestymistapa(1) luonnosteltu neuvottelutapa maatalouden osalta on edelleen pätevä. Tiedonannossa todettiin, että Agenda 2000:n osana tehdyt päätökset yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksesta olisivat tärkeässä asemassa määriteltäessä komission neuvotteluvaltuuksia maailman kauppajärjestön monenvälisiä neuvotteluja varten. Tiedonannossa ei viitata vientitukien poistamiseen. On kuitenkin muistettava, että YMP:n uudistusta koskevat päätökset vähentävät vientitukien tarvetta kun markkinahintatukea vähennetään ja viljelijöille maksetaan enemmän suoraa tukea. Näiden uudistusten seurauksena jalostusteollisuus saa edelleen maatalouden perustuotteita nykyistä alhaisemmilla hinnoilla ja jalostetuille tuotteille maksettavan vientituen tarve vähenee. Tämän lisäksi komissio aikoo nykyaikaistaa sisäisen jalostuksen järjestelmää avoimuuden ja ennakoitavuuden lisäämiseksi sen hallinnoinnissa. Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemista tutkimuksista tai raporteista. (1) KOM(1999) 331 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1374/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Espanjan sähköalan julkisia tukia koskevassa asiakirjassa olevien tietojen luottamuksellisuus.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0181 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1374/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (26. huhtikuuta 2000) Aihe: Espanjan sähköalan julkisia tukia koskevassa asiakirjassa olevien tietojen luottamuksellisuus Tämän kysymyksen esittäjän lisäksi myös muut parlamentin jäsenet ovat esittäneet toistuvasti kysymyksiä espanjalaisten sähköalan yritysten vapaaseen kilpailuun siirtymisen kustannuksia (jäljempänä CTC) varten myönnettyjä julkisia tukia koskevan asiakirjan tietyistä kohdista. Komissio ilmoitti asiakirjan sisältävän luottamuksellisia tietoja, minkä vuoksi se ei voi antaa siitä tietoja parlamentille eikä asiakirjassa nimeltä mainittujen kuluttajien edustajille. Espanjan lehdistö (El Mundo ja Expansión) julkaisi 17. huhtikuuta 2000 uutisen CTC:ää koskevan teknisen selvityksen olemassaolosta, ja sanomalehdissä jopa siteerattiin tämän selvityksen kohtia. On outoa, että lehdistö saa tietoonsa komission sisäisiä tiedonantoja, joita ei luovuteta parlamentin jäsenille, mutta vielä oudompaa on, että tämän CTC:n vahvistavan tiedonannon sisältöä ei voitaisi asettaa kyseenalaiseksi, vaikka tämä todettaisiin myöhemmin selvästi virheelliseksi. Voiko komissio luovuttaa parlamentille tiedonannon, jonka lehdistö on jo saanut käyttöönsä? Onko tämä esimerkki siitä avoimuuspolitiikasta, johon komissio on sitoutunut? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (26. toukokuuta 2000) Komission lehdistöpäällikkö on jo todennut joistain Espanjan tiedotusvälineissä 17. huhtikuuta 2000 julkaistuista tiedoista, että on vielä aivan liian aikaista arvella komission tekevän myönteisen päätöksen vapaaseen kilpailuun siirtymisestä aiheutuvista kustannuksista Espanjan sähkömarkkinoilla, kuten tiedotusvälineissä arveltiin. Väitetty komission raportti, josta kyseiset tiedot ovat peräisin, on itse asiassa kilpailun pääosaston sisäinen muistio, joka laadittiin pääosaston sisällä käytäviä keskusteluita varten, mutta jonka pohjalta ei ole tehty minkäänlaista virallista päätöstä. Komissio pahoittelee, että muistion sisältö on vuotanut julkisuuteen, mutta komissio ei ole vastuussa päätelmistä, joita tiedotusvälineet ovat tehneet komission lopullisesta päätöksestä kyseisen muistion perusteella. Muistiolla ei ole mitään tekemistä varsinaisen raportin kanssa, jonka on laatinut riippumaton asiantuntija, jota komissio pyysi tutkimaan eräitä Espanjan viranomaisten oletuksia kilpailuun siirtymisestä aiheutuvien kustannusten laskemisesta. Kyseinen raportti sisältää luottamuksellisia tietoja ja liikesalaisuuksia, minkä vuoksi komissio katsoo, ettei sitä voi julkistaa.