ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3062/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Orgaanisten yhdisteiden päästöt Asiani koskee asiakirjaa ¨Ehdotus neuvoston direktiiviksi orgaanisten liuottimien käytöstä aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamisesta tietyissä teollisissa toimissa¨ (asiak. KOM(96)0538 lop. - 96/0276 SYN) ((EYVL C 99, 26.3.1997, s. 32. )). Pyydän Euroopan komissiota ottamaan huomioon taloudelliset vaikutukset, jotka tietyissä tapauksissa ovat erittäin merkittäviä teollisuusaloille, sillä on olemassa vaara, että kilpailukyky heikkenee ja mahdollisesti työpaikkoja häviää. Pyydän, jos mahdollista, osoittamaan ehdotettujen toimenpiteiden seuraukset eri alueille ja erittelemään ovatko toimenpiteiden harmonisointikriteerit oikeutettuja ottaen huomioon erilaisen ilmanlaatutilanteen eri yhteisön alueilla. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1997) Laatiessaan ehdotusta neuvoston direktiiviksi orgaanisten liuottimien käytöstä aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamisesta tietyissä teollisissa toimissa komissio pyrki paneutumaan mahdollisimman huolellisesti siihen, miten haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjä koskevat vaatimukset määritellään direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla teollisuudenaloilla. Eri sektoreilla suoritettujen analyysien perusteella voitiin hahmottaa, missä määrin haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjä voitaisiin kullakin alalla vähentää parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden avulla. Päästöjen enimmäismäärät sekä ne liuottimien käyttöä koskevat rajat, joista lähtien laitoksen katsotaan kuuluvan direktiivin soveltamisalaan, määriteltiin ottaen tarkoin huomioon nämä tekniset ja taloudelliset näkökohdat. Ehdotuksessa esitetään myös joukko joustoparametrejä ja aikataulu, joka mahdollistaa innovaation suosimisen kannustamalla teollisuutta kehittämään ja toteuttamaan vaihtoehtoisia ratkaisuja orgaanisten liuottimien käytölle. Komission esittämää yhtenäistämisastetta voidaan perustella otsonisaastumisen rajat ylittävällä luonteella. Ehdotuksen oikeusperusta (EY:n perustamissopimuksen 130 s artikla) antaa sitä paitsi jäsenvaltioille vapauden hyväksyä tiukempia suojelutoimenpiteitä kuin mitä direktiivissä säädetään. Ehdotetuista toimenpiteistä aiheutuvien kustannusten alueelliset vaikutukset riippuvat kunkin alueen teollisuuden rakenteesta. Jäsenvaltiot voivat panna direktiivin täytäntöön kansallisen suunnitelman avulla, jolloin niillä on tilaisuus ottaa huomioon mahdolliset alueelliset eroavuudet.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3236/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Euroopan unioni ja Euroopan ympäristökeskus Euroopan komissio osallistuu Euroopan ympäristökeskuksen hallintoon, koska komission jäsen Bjerregårdin kirjalliseen kysymykseeni (E-2575/97) ((EYVL C 82, 17.3.1998, s. 109.)) esittämän vastauksen (18.9.1997) mukaan komissio esittää Euroopan ympäristökeskukselle myönnettävien määrärahojen kokoa sekä sen henkilöstön määrää koskevia ehdotuksia, jotka käyvät ilmi vuosittaisesta alustavasta talousarvioesityksestä. Tämän pohjalta pyydän komissiota ilmoittamaan: 1. Mikä on ympäristökeskuksen henkilöstön kansalaisuusjakauma? 2. Mitä vakinaisia ja määräaikaisia sopimuksia ympäristökeskus aikoo vuonna 1998 tehdä eri ura-alueilla, luonnollisesti sillä edellytyksellä, että komission sitä varten jo ehdottama talousarvio hyväksytään? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (5. joulukuuta 1997) Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmasti tietää, Euroopan ympäristökeskus on riippumaton laitos, jossa komissiolla ei ole välitöntä määräysvaltaa, ja keskuksen kaikista henkilöstöasioista, myös työhönotosta, vastaa keskuksen toiminnanjohtaja, joka on vastuussa keskuksen johtokunnalle. Komissiolla on edustus keskuksen johtokunnassa, mutta se ei ole mukana keskuksen hallinnossa tai toiminnassa. Komissiolla ei näin ollen ole toimivaltaa keskuksen työhönottoon liittyvissä asioissa eikä se voi antaa pyydettyjä tietoja. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan ottamaan yhteyttä Michel Scoullokseen (Ateenan yliopisto) ja Brian Wynneen (Lancasterin yliopisto), jotka ovat parlamentin nimittämiä edustajia keskuksen johtokunnassa. Mainittakoon lisäksi, että parlamentti voi ottaa kantaa budjettiin ja henkilöstöön liittyviin asioihin keskuksen talousarvion vuosittaisessa käsittelyssä.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2321/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Oikeusvarmuus Alankomaiden passin haltijana 1. Amsterdamin kaupunginhallitus ilmoitti 2. lokakuuta 1997 14-vuotiaan syntyperältään surinamilaisen Jolanda Bonan alankomaalaiseksi kansalaistetulle isälle hänen tyttärensä kansalaisuudesta ja passista: ¨Aion myös poistaa Jolanda Letitia Bonan alankomaalaisen kansalaisuuden henkilötietojen perushallinnosta ja samalla vaatia Alankomaiden passin takaisin.¨ Ymmärtääkö alankomaalainen puheenjohtaja, että kaupunginhallituksen poistaessa Alankomaiden kansalaisuuden henkilötietojen perushallinnosta sekä vaatiessa Jolanda Bonalle 9. syyskuuta 1996 myönnetyn passin takaisin kyse on kansallisen oikeuden ja kansainvälisen julkisoikeuden mukaan oikeudenvastaisesta teosta ja että Euroopan kansalaisten luottamus oikeusvaltioon samoin kuin oikeussuojakeinoihin horjuu vakavasti Amsterdamin kaupunginhallituksen toiminnan vuoksi? 2. Eikö neuvoston puheenjohtaja ole sitä mieltä, että riippumatta siitä, onko yksipuolinen ilman asianomaisen henkilön lupaa tapahtuva passin takaisin vaatiminen ja/tai kansalaisuuden poistaminen henkilötietojen perushallinnosta oikeudellisesti asianmukaista, Amsterdamin kaupunginhallituksen toimenpiteet, huolimatta siitä, että tehdyt virheet olisikin korjattava, eivät ole Euroopan hallintoelimen arvon mukaisia? 3. Eikö neuvoston puheenjohtaja ole sitä mieltä, että Amsterdamin kaupunginhallituksen toiminta ei vastaa sitä tapaa, jolla me voimme nykyisessä Euroopassa suhtautua kansalaisten, tässä tapauksessa jopa 14-vuotiaan lapsen, etuihin ja tunteisiin? 4. Onko neuvoston alankomaalainen puheenjohtaja valmis neuvottelemaan asianomaisten osapuolten kanssa, jotta Amsterdamin kaupunginhallituksen päätös, joka kumma kyllä perustui oikeusministeriön kansliapäällikön toimeksiantoon, voitaisiin muuttaa luottamusperiaatteen perusteella, jota Euroopan kansalaiset voivat Euroopan oikeusvaltiossa odottaa, siten että otetaan samalla huomioon se, että Jolanda Bonan isä sekä molemmat pikkusiskot saavat pitää Alankomaiden kansalaisuuden sekä 9. syyskuuta 1996 saamansa passin ja että Jolanda Bona olisi karkotettava Alankomaista siis ainoana perheenjäsenenä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2321/97 ja E-2672/97 (20. tammikuuta 1998) Kysymykset, jotka koskevat Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisuuden saamista tai menettämistä, kuuluvat yksinomaan kyseisen jäsenvaltion toimivaltaan. Ei yhteisön oikeudessa eikä Euroopan unionissa ole näitä asioita koskevia välineitä. Neuvosto ei näin ollen voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3774/97 neuvostolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (24. marraskuuta 1997) Aihe: Euron käyttöönoton välttämättömät edellytykset EU:n jäsenvaltioissa Euroopassa käydään kiivasta kiistaa siitä merkittävästä asiasta, onko unionin jäsenvaltioiden valuuttojen välttämättä oltava mukana valuuttakurssijärjestelmässä vähintään kahden vuoden ajan ennen euron käyttöönottoa näissä maissa. Haluaisin saada tietää ministerineuvostolta, onko niiden maiden, jotka haluavat jonakin ajankohtana ottaa euron käyttöön, valuuttojen mukanaolo valuuttakurssijärjestelmässä välttämätön ehto, vai eikö sitä vaadita yksiselitteisesti ja ehdottomasti ennen kuin valtiot voivat ottaa käyttöön yhtenäisvaluutan ja tulla mukaan talous- ja rahaliiton (EMU:n) kolmanteen vaiheeseen? Vastaus (16. helmikuuta 1998) Niiden jäsenvaltioiden nimeäminen, jotka täyttävät yhteisen rahan vahvistamiseksi vaadittavat edellytykset, tehdään EY:n perustamissopimuksen 109 j artiklan 4 kohdan perusteella. Jatkossa niitä jäsenvaltioita, joita poikkeus koskee ja jotka täyttävät vaadittavat edellytykset perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdassa vahvistettujen arviointiperusteiden perusteella, koskevat poikkeukset kumotaan 109 k artiklan 2 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3352/97 komissiolle esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen pilottihankkeet Euroopan komissio on myöntänyt 103 miljoonaa ecua 106 pilottihankkeelle Euroopan unionin kaupunkien ja alueiden talouden ja yhteiskunnallisten olojen parantamiseksi. Hankkeiden avulla pyritään keksimään uusia keinoja työpaikkojen luomiseksi. Näitä keinoja ovat: uudet työmuodot, alueiden välinen yhteistyö ja kulttuuriin liittyvät aiheet, edistys ja uudistus, alueiden tietoyhteiskuntaan liittyvät aloitteet ja kaupunkien kehitykseen liittyvät uudistustoimet. Onko näiden hankkeiden joukossa Portugalille suunnattuja hankkeita? Jos on niin, mitkä ne ovat? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 1997) Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen ((EYVL L 193, 31.7.1993. )) 10 artiklan mukaisesti (aluekehitystä koskevat innovatiiviset toimenpiteet) on toteutettu 28 Portugalia koskevaa pilottihanketta, joiden arvo on yhteensä 19,2 miljoonaa ecua. Näistä hankkeista 26 on alueiden välisiä yhteistyöhankkeita, joiden kokonaismäärärahat ovat 15,9 miljoonaa ecua. Kahdessa pilottihankkeessa määrärahat on tarkoitettu erityisesti Portugalin alueille, ja näiden varojen suuruus on 3,3 miljoonaa ecua. Parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle toimitetussa taulukossa on esitetty täydellinen luettelo hyväksytyistä hankkeista ja varojen jakautuminen niiden kesken. Parhaillaan ollaan lisäksi saattamassa päätökseen useita Portugalia koskevia hankkeita, kuten RECITE II ja ECOS-Ouverture -ohjelmaa sekä aluesuunnittelua koskevia pilottihankkeita. Näistä ohjelmista kerrotaan aikanaan tarkemmin.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2723/97 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Santanderin lahden kunnostus Santanderin lahden kokonaiskunnostus alkaa pian. Työt suunnitellaan toteutettavaksi kolmessa vaiheessa ja hankkeen kokonaiskustannukset ovat yli 14 miljardia pesetaa. Ensimmäisestä vaiheesta on järjestetty tarjouskilpailu. Mikä on Euroopan unionin yhteisrahoituksen osuus kokonaiskustannuksista? Mistä rahastosta (EAKR tai koheesiorahasto) tai mistä budjettikohdasta tämä yhteisrahoitus tulee? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1997) Espanjan viranomaiset esittivät 3. toukokuuta 1996 komissiolle pyynnön, joka koskee Santanderin lahden kokonaiskunnostukseen liittyvien töiden ensimmäisen vaiheen yhteisrahoitusta. Ensimmäisen vaiheen töiden talousarvioksi on arvioitu 4 030 miljoonaa pesetaa. Komissio päätti hyväksyä tämän pyynnön 14. heinäkuuta 1997. Euroopan aluekehitysrahasto osallistuu tämän ensimmäisen vaiheen yhteisrahoitukseen 17,72 miljoonalla eculla (2 821 miljoonaa pesetaa) kokonaiskustannusten ollessa 25,32 miljoonaa ecua. Hankkeen toista vaihetta varten esitettiin 29. huhtikuuta 1997 pyyntö koheesiorahaston osallistumisesta yhteisrahoitukseen. Toisen vaiheen kokonaiskustannukset ovat 4 750 miljoonaa pesetaa. Asiaa tutkitaan parhaillaan. Jäsenvaltio ei ole toimittanut komissiolle hankkeen kolmannen vaiheen rahoitusta koskevia tietoja.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3118/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Eläkejärjestelmiä koskevat direktiivit 1. Jakaako neuvosto monien iäkkäiden ihmisten järjestöjen huolen siitä, euron käyttöönotto vähentää hälyttävästi monien Euroopan unionissa maksettavien eläkkeiden arvoa? 2. Onko neuvosto tietoinen Hollannin entisen rahapolitiikasta vastaavan valtiosihteerin ja nykyisen KBO:n puheenjohtajan van Amelsvoortin lausunnoista, joiden mukaan Euroopan valuutan inflaation voivat aiheuttaa Ranskassa ja Italiassa esitetyt palkkavaatimukset, koska kyseisten maiden eläkkeet rahoitetaan suoraan verotuloista ja koska nämä maat eivät pysty maksamaan ¨harmaan aallon¨ eläkkeitä ilman, että veroja korotetaan. 3. Onko neuvosto tietoinen siitä, että kohdassa 2. esitetyn väitteen yhtenä seurauksena monissa Euroopan unionin maissa Saksa ja Benelux-maat mukaan lukien eläkerahastot menettävät arvostaan pitkällä aikavälillä miljardeja? Jos on, mitä toimenpiteitä neuvosto harkitsee tällaisten ei-toivottujen seurausten välttämiseksi? 4. Onko neuvosto valmis kehottamaan komissiota antamaan direktiivejä, joita kaikkien jäsenvaltioiden eläkejärjestelmien on noudatettava, niin että eri jäsenvaltioiden eläkejärjestelmät pysyvät arvoltaan toisiaan vastaavina? Vastaus (19. tammikuuta 1998) 1. 2. ja 3. kohdan osalta Neuvosto ei ole samaa mieltä siitä, että euron käyttöönotto sellaisenaan vaikuttaisi nykyisten eläkejärjestelmien arvoon jäsenvaltioissa tai aiheuttaisi inflaatiota, joka vähentäisi eläkkeiden ostovoimaa. Perustamissopimuksen määräysten tavoitteena on päinvastoin varmistaa, että euro olisi alhaisen inflaation valuutta, ja turvatakseen julkisen talouden vakauden jäsenvaltioissa EMUn kolmannen vaiheen aikana neuvosto on äskettäin hyväksynyt vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiset sitovat säännöt, joiden pitäisi ehkäistä kolmannesta vaiheesta aiheutuvat inflaatiopaineet. 4. kohdan osalta Talouspoliittinen komitea tarkastelee parhaillaan eläkejärjestelmien mahdollista uudistusta jäsenvaltioissa erityisesti väestörakenteen muutosten pohjalta. Komitea ei kuitenkaan ole vielä laatinut aihetta koskevia päätelmiä neuvoston käsiteltäväksi. Myös Euroopan parlamentti kehotti äskettäin talous- ja rahaliiton lähentymisperusteita ja sosiaaliturvajärjestelmien rahoitusta koskevassa päätöslauselmassaan komissiota laatimaan kertomuksen väestönkehityksestä ja sen vaikutuksesta nykyisiin erityyppisiin eläkevakuutusjärjestelmiin. Tästä asiasta käytiin alustava keskustelu Luxemburgissa 12. kesäkuuta 1997 pidetyssä neuvoston (työ- ja sosiaaliasiat) istunnossa.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3492/97 komissiolle esittäjä(t): Hugh McMahon (PSE) (29. lokakuuta 1997) Aihe: Agenda 2000 ¨Agenda 2000¨-asiakirjassa ehdotetaan, että tällä hetkellä tavoitteen 1 alaisuuteen kuuluvat alueet, jotka ylittävät 75 %:n kynnyksen, jätetään vaiheittain pois tämän tavoitteen piiristä siirtymäkauden aikana. Siinä ehdotetaan myös, että tällä hetkellä tavoitteiden 2 ja 5b piiriin kuuluvien alueiden, jotka eivät enää tulevien valintaperusteiden mukaan ole oikeutettuja tukeen, tulisi myös saada taloudellista tukea siirtymäkauden ajan. Mikä on komission näkemys näiden siirtymäkausien pituudesta ja tulevatko ne olemaan samat tavoitteen 1 piiriin kuuluville ja muille kuin tavoitteen 1 piiriin kuuluville alueille? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Komissio on ehdottanut maantieteellistä keskittämistä, jonka tarkoituksena on vähentää tavoitteiden 1 ja 2 kohdeväestön osuus 51 prosentista noin 35-40 prosenttiin. Tämä voidaan saavuttaa noudattamalla tiukasti 75 prosentin rajaa tavoitteen 1 osalta ja soveltamalla uuden tavoitteen 2 osalta valintaperusteita, jotka ovat yksinkertaisempia, avoimempia ja tavoitteen erilaisille kohdealueille ominaisia. Niillä alueilla, jotka tällä hetkellä voidaan valita tavoitteiden 1, 2 ja 5b kohdealueiksi, mutta jotka eivät enää täyttäisi tulevia valintaperusteita, komissio ehdottaa siirtymäkautta, jonka aikana rakennerahastojen tuki pienenisi asteittain. Tavoitteen 1 osalta siirtymäkauden tuki olisi huomattava ja se olisi kestoltaan pitkäaikainen. Uuden tavoitteen 2 osalta siirtymäkauden kesto olisi rajoitetumpi. Näitä kahta siirtymäkautta koskevat yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään rakennerahastoja koskevissa uusissa asetusehdotuksissa, jotka komissio esittää vuoden 1998 alussa.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3227/97 komissiolle esittäjä(t): Dominique Souchet (I-EDN) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Kasvinsuojelutuotteiden markkinoille saattamista koskeva lupa Ottaen huomioon tuomioistuimen 12.11.1996 antaman päätöksen lääkkeitä koskevasta asiasta C-201/94, kun jäsenvaltion toimivaltaisella viranomaisella on todisteita siitä, että kasvinsuojelutuote, jolle on myönnetty markkinoille saattamista koskeva lupa toisessa jäsenvaltiossa, ja kasvinsuojelutuote, jolle tämä on jo myöntänyt markkinoille saattamista koskevan luvan, valmistetaan saman yrityksen tai sen lisenssin saaneen toimesta ja vaikka nämä kaksi kasvinsuojelutuotetta eivät ole täysin identtisiä, niitä valmistetaan kuitenkin samalla kaavalla ja käyttäen samaa aktiivista ainesosaa ja niillä on kaiken lisäksi samat fysiokemialliset vaikutukset, pitääkö jäsenvaltion viranomaisen antaa tuodulle kasvinsuojelutuotteelle markkinoille saattamista koskeva lupa, jolleivat sitten ihmisten elämän ja terveyden suojeluun liittyvät näkökohdat sitä estä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra des Placesin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2431/97 ((EYVL C 134, 30.4.1998. s.8 )).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3599/97 komissiolle esittäjä(t): Gianni Tamino (V) (13. marraskuuta 1997)

Aihe: ¨Taatun häränlihan laatuprojekteja¨ koskevien tietojen leviäminen

Sain vasta vähän aikaa sitten kuulla, että Veneziassa huhtikuussa 1997 pidetyssä ensimmäisessä eurooppalaisen häränlihan laatua käsittelevässä konferenssissa levitettiin paperisia tiedotteita, joihin oli painettu Euroopan unionin lippu ja joissa sanottiin ¨Euroopan yhteisön osaltaan rahoittama¨. Tiedotteen otsikkona oli ¨Miksi liha on välttämätön ravintoaine¨ ja J.D.Maxwellin tekemien tutkimusten otsikko oli: ¨Kasvisruokavalio tuberkuloosin riskitekijä Yhdistyneessä kuningaskunnassa¨.

Onko komissio tietoinen näistä tiedotuskampanjoista ja tukeeko se niitä?

Tietääkö se, että AEEP/EASA:n (Euroopan mainonnan etiikan liitto) jäsen l'Istituto di Autodisciplina Pubblicitaria (italialainen mainonnan itsesääntelyvirasto) on useaan otteeseen kieltänyt lihan määrittämisen¨välttämättömäksi ravintoaineeksi¨? Jos tällainen tieto olisi totta, niin kaiken järjen mukaan se merkitsisi noin kymmenen miljoonan ihmisen kuolemaa EU:n jäsenvaltioissa ja satojen miljoonien koko maailmassa. Kuitenkin Maailman terveysjärjestön ja ravintopolitiikan näkökohdista vastaavan lääkintäkomitean tekemät tutkimukset (julkaistu 15. syyskuuta 1997 Financial Timesissa) todistavat, että liian suuri lihan kulutus on ¨vaarallista¨ ja se voi aiheuttaa sydän- ja verisuonitauteja ja syöpää.

Aikooko komissio rahoittaa tiedotuskampanjan sellaisten ravintovalintojen edistämiseksi, joissa eläinproteiineja käytetään vähän tai ei ollenkaan? Näin tuettaisiin tämän suuntaista eurooppalaista ravintotuotantoa?

Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1997)

Vaikka komissio osallistui Venetsiassa pidetyn eurooppalaisen naudanlihakonferenssin rahoitukseen, se ei ole vastuussa konferenssiin osallistuneiden tiedemiesten esityksistä.

Komission mukaan sekä eläinperäisten että kasviperäisten tuotteiden saatavuus mahdollistaa sen, että jokainen voi valita terveellisen, tasapainoisen ja monipuolisen ruokavalion henkilökohtaisen ravinnontarpeensa tyydyttämiseksi.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3374/97 neuvostolle esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) (23. lokakuuta 1997) Aihe: Tosite lakisääteisestä sairausvakuutuksesta - velvollisuus esittää lomake E 111 Kirjoittautuessaan ranskalaiseen korkeakouluun, kuten Pariisin konservatorioon, opiskelijoiden on esitettävä lomake E 111 todistaakseen kuuluvansa lakisääteisen sairausvakuutuksen piiriin. Yksityisen sairausvakuutukseen piiriin kuuluvilla ja korvaukseen oikeutetuilla henkilöillä ei luonnollisestikaan ole tällaista lomaketta. Kuitenkin se vaaditaan yliopistoon tai korkeakouluun kirjoittautuessa eikä yksityisen sairaskassan tai korvauksen maksavan viraston antamia tositteita hyväksytä. Mitä toimenpiteitä neuvosto aikoo toteuttaa, jotta yksityisten sairaskassojen antamat tositteet hyväksyttäisiin? Vastaus (15. tammikuuta 1998) Neuvosto toteaa, että sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annettu asetus 1408/71 (viimeisin versio on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä N:o L 28, 30. tammikuuta 1997) ei tällä hetkellä kata opiskelijoita. Asia mainitaan myös komission laatimassa liikkuvuuden esteitä koskevassa vihreässä kirjassa, josta keskusteltiin neuvoston (koulutus) istunnossa 26. kesäkuuta 1997. Euroopan komissio on kuitenkin tehnyt asetuksen muuttamista koskevan ehdotuksen, jonka tarkoituksena on laajentaa asetuksen soveltamisala koskemaan nimenomaan opiskelijoita. Ehdotusta tarkastellaan parhaillaan neuvoston elimissä. Mainittakoon, että kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy ilmi, perustamissopimuksen 127 ja 6 artiklassa kielletään kaikki syrjintä jäsenvaltioiden kansalaisten välillä, kun kyse on pääsystä ammatilliseen koulutukseen yhteisössä. Lisäksi voidaan todeta, että opiskelijoiden oleskeluluvasta 29 päivänä lokakuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/96/ETY säädetään, että ¨jäsenvaltiot... myöntävät oleskeluluvan jokaiselle opiskelijalle, joka on jonkin jäsenvaltion kansalainen... edellyttäen, että hän on kirjoittautunut tunnustettuun laitokseen harjoittaakseen siellä päätoimisesti ammatillisia opintoja ja että hänellä on sairasvakuutus, joka kattaa kaikki riskit vastaanottavassa maassa¨. Euroopan komission tehtävänä on yhteisön lainsäädännön asianmukaisen soveltamisen valvominen ja tuomioistuimen tehtävänä on viime kädessä varmistaa lainsäädännön noudattaminen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen soveltamisessa ja tulkinnassa.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3406/97 komissiolle esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) (28. lokakuuta 1997) Aihe: Euroopan aluekehitysrahaston uutta luovat toimet Euroopan komissio on valinnut ajanjaksolle 1995-1999 kahdeksan osallistumis- tai yhteistyötoimintalinjaa EAKR:n uutta luovien toimien puitteissa (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla). Nämä kahdeksan toimintalinjaa ovat uudet työllisyyslähteet, kulttuuri ja taloudellinen kehittäminen, teknologisen innovaation edistäminen, tietoyhteiskunta, aluesuunnittelu, kaupunkeja koskevat pilottihankkeet, sisäinen alueiden välinen yhteistyö ja ulkoinen alueiden välinen yhteistyö. Voisiko komissio kertoa kuinka monta hanketta on esitetty kutakin toimintalinjaa ja kutakin jäsenvaltiota (tai useiden valtioiden välisiä hankkeita) kohden sekä montako hanketta on tähän mennessä hyväksytty? Kuinka paljon varoja on myönnetty ecuissa? Kuinka paljon on kutakin toimintalinjaa kohden asetettu määräraha ajanjaksolla 1995-1999? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1997) Parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön lähetetään suoraan taulukot, joiden tiedot koskevat kuutta mainituista kahdeksasta aihepiiristä. Toistaiseksi näille kuudelle aihepiirille on annettu Euroopan aluekehitysrahastosta noin 133 miljoonaa ecua vuosien 1995-1999 yhteensä 190 miljoonan ecun suuruisesta talousarviosta. Tiettyjä hankkeita rahoitetaan osittain myös Euroopan sosiaalirahastosta tai PHAREsta. Kyseisten kuuden aihepiirin osana ehdotetuista 1483 hankkeesta hyväksyttiin 161. Sisäisen alueiden välisen yhteistyön (RECITE II, talousarvio 110 miljoonaa ecua) ja ulkoisen alueiden välisen yhteistyön (ECOS-OUVERTURE, talousarvio 70 miljoonaa ecua) ohjelmia ei ole vielä vahvistettu.