ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1165/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Firenzen kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0181 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1165/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Firenzen kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Firenzen kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja helpottaakseen nuorten yliopisto-opiskelijoiden Euroopan laajuista yhteistyötä sekä yliopisto-opetuksen yhteydessä tapahtuvaa kulttuurivaihtoa ja tieteellistä vaihtoa. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Firenzen kunta esittänyt Tempus III -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Firenzen kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 ja E-1170/03 (8. toukokuuta 2003) Yleissääntönä on, että Tempus-ohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuu useita korkeakouluja sekä Euroopan unionin jäsenvaltioista että kumppanuusmaista. On hyvin vaikea saada selville summia, jotka ovat jääneet käyttämättä Euroopan unionin alueella toimivalta yliopistolta ja jotka on siirretty kumppanuusmaiden yliopistojen käyttöön hankekustannusten kattamiseksi. Seuraavassa on ohjeellinen luettelo Frosinonen, Anconan, Firenzen, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan ja Sienan kunnissa sijaitseville yhteisöille Tempus III -hankkeisiin myönnetyistä summista. Yksityiskohtaisemmat tiedot toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. 1. Anconan yliopistolle on myönnetty 1 739 euroa Tempus-hankkeeseen (apuraha) vuonna 2002. 2. Firenzeläisille yhteisöille on myönnetty 832 014,98 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 3. Maceratan yliopistolle on myönnetty 112 257,80 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 4. Perugian yliopistolle on myönnetty 546 452,10 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 5. Pisan yliopistolle on myönnetty 285 178,80 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 6. Sienan yliopistolle on myönnetty 63 050 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 7. Frosinonessa ja Pesarossa ei ole toteutettu Tempus III -hankkeita. Saadakseen tarkempia tietoja arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten paikallisten viranomaisten puoleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1126/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Anconan kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0186 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1126/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Anconan kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Koska erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Anconan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja siirtotyöläisten tukemiseen, yhteisön ulkopuolisista maista lähtöisin olevat siirtotyöläiset mukaan lukien, jotta heille voidaan taata parhaat mahdolliset elinolot ja mahdollisuudet sopeutua paikallisyhteisöön sekä työn että sosiaalisten olojen kannalta, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Anconan kunta esittänyt siirtotyöläisiä koskevaan toimintaohjelmaan liittyviä hankkeita? 2. Onko Anconan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 ja E-1138/03 (28. huhtikuuta 2003) Tällä hetkellä yhteisön tasolla ei ole siirtotyöläisiä koskevaa toimintaohjelmaa. Komissio muistuttaa, että siirtotyöläisten sopeutumisen edistämistoimien rahoitus budjettikohdasta B3-4110 lopetettiin vuonna 1998 seurauksena Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-106/96 antamasta tuomiosta. Sen jälkeen tällä alalla ei ole myönnetty rahoitusta. Komissio (oikeus- ja sisäasioiden pääosasto) käynnistää toukokuussa 2003 budjettikohdasta B5-815 rahoitettavan uuden ohjelman EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten integroitumisen edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1138/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Ternin kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0192 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1138/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Ternin kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Koska erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Ternin kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja siirtotyöläisten tukemiseen, yhteisön ulkopuolisista maista lähtöisin olevat siirtotyöläiset mukaan lukien, jotta heille voidaan taata parhaat mahdolliset elinolot ja mahdollisuudet sopeutua paikallisyhteisöön sekä työn että sosiaalisten olojen kannalta, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Ternin kunta esittänyt siirtotyöläisiä koskevaan toimintaohjelmaan liittyviä hankkeita? 2. Onko Ternin kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 ja E-1138/03 (28. huhtikuuta 2003) Tällä hetkellä yhteisön tasolla ei ole siirtotyöläisiä koskevaa toimintaohjelmaa. Komissio muistuttaa, että siirtotyöläisten sopeutumisen edistämistoimien rahoitus budjettikohdasta B3-4110 lopetettiin vuonna 1998 seurauksena Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-106/96 antamasta tuomiosta. Sen jälkeen tällä alalla ei ole myönnetty rahoitusta. Komissio (oikeus- ja sisäasioiden pääosasto) käynnistää toukokuussa 2003 budjettikohdasta B5-815 rahoitettavan uuden ohjelman EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten integroitumisen edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0419/03 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Espanjan kansallinen vesistöjä koskeva ohjelma (Plan Hidrológico Nacional Español, PHN): Júcar—Vinalopó-väliä koskeva vedensiirtosuunnitelma.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0419/03 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (17. helmikuuta 2003) Aihe: Espanjan kansallinen vesistöjä koskeva ohjelma (Plan Hidrológico Nacional Español, PHN): JúcarVinalopó-väliä koskeva vedensiirtosuunnitelma Suunnitelma, joka koskee vedensiirtoa Júcar-joen suistosta Vinalopó-joen suistoon, hyväksyttiin Júcar-joen suistoa koskevassa vesistösuunnitelmassa (Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar) ja vahvistettiin Espanjan kansallisen vesistöjä koskevan ohjelman liitteessä II heinäkuussa 2001. Veden kulkema matka vastaa olemassa olevaa Tajo- ja Segura-jokien välistä johtoa, ja se on samankaltainen kuin johto, jota on suunniteltu Ebro-joelle Espanjan kaakkoisosaan. Vedensiirto merkitsisi uusien keinokastelualueiden perustamista mantereen viljelyalueiksi, jotka ovat saaneet runsaasti tukia Júcarin ylä- ja keskijuoksulla, ja sitä, että turismin ja kaupunkialueiden kestävä kehitys kärsisi. Näin vaikutukset Júcarin alajuoksuun ja Albufeiraan sekä Valencian alueen vedentoimituksen laatuun olisivat vakavat. Hankkeen yhteydessä toteutetussa ympäristövaikutuksia koskevassa tutkimuksessa ei ole tehty eri vaihtoehtoja koskevaa analyysia, eikä siinä ole otettu huomioon edellä mainittuja ongelmia eikä muita ongelmia, kuten Natura 2000 -verkostoon ja linnustolle tärkeisiin alueisiin kohdistuvia ympäristövaikutuksia. Espanjan hallitus anoi lokakuun 4. päivänä Euroopan komissiolta rahoitusta projektille (54 miljoonaa euroa). Komission mukaan vastaus annettaisiin kolmen kuukauden kuluessa eli viimeistään 4. helmikuuta 2003. Espanjan pääministeri ei kuitenkaan odottanut Euroopan unionin päästöstä, vaan aloitti 14. marraskuuta vesijohdon rakentamisen. Voisiko komissio antaa tietoja rahoituksen myöntämistä koskevan asiakirjan nykytilasta? Onko komissio tehnyt arvion edellä mainitusta projektista ja sen ympäristövaikutuksista? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2003) Hankkeelle on haettu yhteisön rahoitusta suurhankkeena Valencian alueen toimintaohjelman puitteissa, ja siitä on tehty ympäristövaikutusten arviointi. Komissio on pyytänyt Espanjan viranomaisilta täydentäviä tietoja, joita se ei vielä ole saanut. Ilmoitamme parlamentin jäsenelle Espanjan viranomaisten vastauksesta välittömästi sen saatuamme.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0125/03 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle. Ehdotus neuvoston asetukseksi kidutusvälineiden vientikiellosta.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0125/03 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle (21. tammikuuta 2003) Aihe: Ehdotus neuvoston asetukseksi kidutusvälineiden vientikiellosta Komissio esitti 30. joulukuuta 2002 ehdotuksen neuvoston asetukseksi(1), jossa julistetaan kidutusvälineet kielletyiksi. Kannatan aloitetta, sillä kidutusvälineiden vienti yllyttää loukkaamaan ihmisoikeuksia, samalla kun yhteisön perustana on ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Koska kyseisiä välineitä ei saa käyttää EU:n alueella ja neuvosto kannattaa niiden viennin kieltämistä, vaikuttaa asianmukaiselta saada aikaan niiden kehittämisen, tuottamisen ja myynnin täydellinen kieltäminen. Onko neuvosto valmis tässä mielessä muokkaamaan tekstiä ja toimittamaan minulle tietoja jäsenvaltioiden kaikista valmistajista, jotka ovat lähimenneisyydessä vieneet kyseisiä välineitä kolmansiin maihin? (1) KOM(2002) 770 lopullinen. Vastaus (8. toukokuuta 2003) Neuvoston 9. huhtikuuta 2001 hyväksymissä EU:n politiikan suuntaviivoissa suhteissa kolmansiin maihin kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä kysymyksissä todetaan, että EU kehottaa kolmansia maita toteuttamaan muun muassa seuraavia toimenpiteitä: [] On ehkäistävä kidutusta tai muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta varten suunniteltujen välineiden käyttö, valmistaminen ja kauppa. Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittaman ehdotuksen perusteluissa komissio katsoo, että EU:n pitäisi itse toteuttaa ne toimenpiteet, joihin se kolmansia maita kehottaa. Toimivaltaiset neuvoston elimet eivät vielä ole alkaneet käsitellä komission ehdotusta. Neuvosto ei näin ollen voi vastata kysymykseen täydellisesti. Neuvostolla ei ole luetteloa valmistajista ja jäsenvaltioista, jotka ovat lähimenneisyydessä vieneet tällaisia välineitä kolmansiin maihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0986/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pisan kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0986/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Pisan kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pisan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tuodakseen esiin yhteistä kulttuurialuetta ja sen monimuotoisuutta ja perinteitä ja tukeakseen taiteen ja kulttuurin tekijöiden työtä ja heidän ammatillista liikkuvuuttaan sekä edistääkseen taiteen ja kulttuurin saatavuutta ja levittämistä. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pisan kunta esittänyt Kulttuuri 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pisan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 ja E-0990/03 (25. huhtikuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0502/03 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Espanjanilves.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0502/03 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (21. helmikuuta 2003) Aihe: Espanjanilves Aikooko komissio yhdessä Espanjan kansallisen hallituksen ja aluehallitusten kanssa ryhtyä toimiin uhanalaisen espanjanilveksen suojelemiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2003) Espanja on toteuttanut kansallista ohjelmaa espanjanilveksen suojelemiseksi vuodesta 1999. Ohjelmaa on sekä kansallinen että kansainvälinen, ja sen yhteydessä toteutetaan espanjanilveksen suojeluhankkeita ja -toimenpiteitä. Espanjanilvestyöryhmä ajaa ensisijaisia asioita sekä Espanjassa että Portugalissa suojeluohjelman suuntaviivojen mukaisesti. Komissio on vastikään käynnistänyt tutkimuksen suurpetotilanteesta kaikissa jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa. Kun tutkimus on saatettu päätökseen, aletaan kehittää yhteistyössä mainittujen maiden kanssa yhteisiä suuntaviivoja suurpetojen suojelemiseksi ja hallinnoimiseksi unionin alueella.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0323/03 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) komissiolle. Segarra-Garriguesin keinokasteluhankkeen ympäristövaikutukset.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0323/03 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) komissiolle (4. helmikuuta 2003) Aihe: Segarra-Garriguesin keinokasteluhankkeen ympäristövaikutukset Mitä arviointiperusteita noudatettiin määritettäessä Segarra-Garriguesin keinokasteluhankkeen ulkopuolelle jäävät alueet? Muodostavatko nämä alueet suojelun alaisen aron eläimistön ainoan elinympäristön? Eikö keinokasteluhankkeen ulkopuolelle jäävät vyöhykkeet voitaisi sijoittaa laajemmalle alueelle ja tasaisemmin? Onko komissio varma, että kyseisten alueiden määrittelyssä käytettiin ainoastaan tieteellisiä ja erityisesti ekologisia arviointiperusteita? Onko komissio varma, ettei kyseisiä alueita ole määritetty poliittisin arviointiperustein? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2003) Segarra-Garriguesin keinokasteluhankkeen ulkopuolelle jäävien alueiden määritteleminen on täysin Espanjan viranomaisten asia. Koska hanke voi kuitenkin vaikuttaa useiden direktiivin 79/409/ETY(1) liitteessä I mainittujen lintulajien suojeluun, komissio aikoo huolehtia siitä, että kyseisen direktiivin ja direktiivin 92/43/ETY(2) säännöksiä noudatetaan tässä tapauksessa. (1) Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25.4.1979). (2) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0018/03 esittäjä(t): Mario Mantovani (PPE-DE) neuvostolle. Pohjois-Italian tulvat.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0133 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0018/03 esittäjä(t): Mario Mantovani (PPE-DE) neuvostolle (20. tammikuuta 2003) Aihe: Pohjois-Italian tulvat Pohjois-Italia ja etenkin Varesen, Comon, Leccon, Bergamon, Brescian ja Lodin alueet ovat kärsineet viimepäivinä rajuista maanvyöryistä ja tulvista, jotka johtuvat poikkeuksellisen suurista sademääristä alueella. Aikooko neuvosto huolehtia siitä, että solidaarisuusrahastoa (11. marraskuuta 2002 annettu asetus (EY) N:o 2012/02(1)) voidaan käyttää mahdollisimman pian edellä mainituilla alueilla aiheutuneiden vakavien vahinkojen korjaamiseksi ottaen huomioon huomattavat taloudelliset vaikeudet, joita näillä alueilla on vahinkojen korjaamisen rahoittamisessa? (1) EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3. Vastaus (8. toukokuuta 2003) Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan mukaisesti rahaston toimenpiteet voidaan käynnistää pääasiassa silloin, kun jäsenvaltiossa tapahtuu suuri luonnonkatastrofi. Suurkatastrofilla tarkoitetaan rahaston osalta katastrofeja, jotka aiheuttavat tuhoja, joiden arvioitu laajuus on joko yli 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintatason mukaan tai yli 0,6 prosenttia sen jäsenvaltion bruttokansantulosta, jossa katastrofi tapahtui. Rahaston toimenpiteet voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti käynnistää silloinkin, kun kyseiset määriä koskevat arviointiperusteet eivät täyty, jos jäsenvaltion tiettyä aluetta tai tiettyjä alueita on koetellut sellainen poikkeuksellinen katastrofi, jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloille ja talouden vakaudelle alueella tai alueilla. Tämän säännöksen nojalla myönnettävän tuen vuosittainen määrä ei saa olla enemmän kuin 7,5 prosenttia rahaston käytössä olevien varojen vuosittaisesta määrästä, jotka ovat 1 miljardi euroa. Kyseessä olevan jäsenvaltion on aloitettava asiaan kuuluva menettely toimittamalla komissiolle viimeistään kymmenen viikon kuluessa katastrofiin liittyneen ensimmäisen vahingon aiheutumispäivästä rahaston tukea koskeva hakemus asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklan mukaisesti. Näin ollen neuvosto pyytää kysyjää osoittamaan kysymyksensä komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1168/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pesaron kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0183 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1168/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Pesaron kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pesaron kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja helpottaakseen nuorten yliopisto-opiskelijoiden Euroopan laajuista yhteistyötä sekä yliopisto-opetuksen yhteydessä tapahtuvaa kulttuurivaihtoa ja tieteellistä vaihtoa. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pesaron kunta esittänyt Tempus III -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pesaron kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 ja E-1170/03 (8. toukokuuta 2003) Yleissääntönä on, että Tempus-ohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuu useita korkeakouluja sekä Euroopan unionin jäsenvaltioista että kumppanuusmaista. On hyvin vaikea saada selville summia, jotka ovat jääneet käyttämättä Euroopan unionin alueella toimivalta yliopistolta ja jotka on siirretty kumppanuusmaiden yliopistojen käyttöön hankekustannusten kattamiseksi. Seuraavassa on ohjeellinen luettelo Frosinonen, Anconan, Firenzen, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan ja Sienan kunnissa sijaitseville yhteisöille Tempus III -hankkeisiin myönnetyistä summista. Yksityiskohtaisemmat tiedot toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. 1. Anconan yliopistolle on myönnetty 1 739 euroa Tempus-hankkeeseen (apuraha) vuonna 2002. 2. Firenzeläisille yhteisöille on myönnetty 832 014,98 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 3. Maceratan yliopistolle on myönnetty 112 257,80 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 4. Perugian yliopistolle on myönnetty 546 452,10 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 5. Pisan yliopistolle on myönnetty 285 178,80 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 6. Sienan yliopistolle on myönnetty 63 050 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 7. Frosinonessa ja Pesarossa ei ole toteutettu Tempus III -hankkeita. Saadakseen tarkempia tietoja arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten paikallisten viranomaisten puoleen.