ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1461/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Lisätietoja EPAC - Empresa de Agroalimentacão e Cereis SA -yhtiön rakenneuudistuksesta ja saneerauksesta Portugalin hallitus ilmoitti Euroopan komissiolle joulukuussa 1997 toimista, joita se on kaavaillut elintarvikeyhtiö EPAC SA:n (Empresa de Agroalimentação e Cereais) saneeraamiseksi ja yhtiön taloudellisen rakenteen uudistamiseksi. Saatuaan tämän ilmoituksen Euroopan komissio pyysi Portugalin hallitukselta yksitoista tarpeelliseksi katsomaansa lisäselvitystä EPAC SA:n rakenneuudistushankkeen arvioimiseksi ja tarkistaakseen, onko se Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten mukainen. Voiko komissio ilmoittaa pitääkö se Portugalin viranomaisten toimittamaa yhtätoista lisäselvitystä riittävänä, sekä myös sen, mikä näiden selvitysten sisältö on? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Novo esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1423/98(1). (1) EYVL C 402, 22.12.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1710/98 esittäjä(t): Edouard des Places (I-EDN) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Pakkaaminen ja pullottaminen tuotantoalueella Ranskan hallitus aikoo esittää Ranskan kansalliskokoukselle maatalouslain, jonka liitteessä II "Euroopan komissiolle ilmoitettavat määräykset, jotka sisällytetään myöhemmin lakiehdotukseen" todetaan, että seuraava kolmas kohta lisätään päivittäistavaroita koskevan lain 115-6 artiklaan: "Se (Institut National des Appellations d'Origine) voi asianosaisen etujärjestön pyynnöstä määrätä, että tuotteen pakkaaminen tapahtuu tietyllä alueella. Tämän kohdan täytäntöönpanoa koskevasta menettelystä määrätään valtioneuvoston asetuksella." Onko tämä artikla edellä mainitussa sanamuodossaan, jolla saatetaan viinin pakkaaminen eli pullottaminen pakolliseksi tietyllä alueella, EY:n perustamissopimuksen 34, 85 ja 86 artiklan sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukainen oikeustapauksessa 647/90 "Delhaize Le Lion c/Promalvin"? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Komissio ei ole tähän päivään mennessä saanut Ranskalta minkäänlaista ilmoitusta kysyjän mainitsemasta lakiesityksestä. Kysymyksessä mainitaan myös laki, jonka mukaan INAO (Institut national des appellations d'origine) voi asianomaisen etujärjestön pyynnöstä määrätä, että tuote on pakattava rajatulla alueella, ja tiedustellaan onko tällainen laki EY:n perustamissopimuksen 34, 85 ja 86 artiklan sekä yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännön mukainen. Tämän osalta parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi edustaja Stéphane Buffetaut'n kirjalliseen kysymykseen P-1657/98(1). (1) Katso sivu 65.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1885/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Kertomus lähentymisestä Komission kertomuksessa talouksien lähentymisen arvioinnista ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymistä koskevasta suosituksesta (KOM(98) 1999 lopull.) sanotaan, että neuvosto antoi 23. lokakuuta 1995 asetuksen (EY) 2494/95(1), jossa säädetään oikeusperustasta yhdenmukaistetun menetelmän määrittämiseksi jäsenvaltioiden kuluttajahintaindeksien laskemista varten. Asetuksessa säädetään asteittain kahdessa vaiheessa toteutettavasta yhdenmukaistamisesta: 1. olemassa olevista kansallisten kuluttajahintaindeksien sisältämiin tietoihin perustuvien useiden väliaikaisten kuluttajahintaindeksien laatiminen, jotka korjataan niin, että niillä katetaan mahdollisimman yhdenmukaisesti tavarat ja palvelut. 2. Yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien (YKHI) laatiminen. Kertomuksessa sanotaan myös, että YKHIä käyttäen laaditaan seuraavat Euroopan aggregoidut indikaattorit: Euroopan kuluttajahintaindeksi (EKHI), Euroopan talousalueen kuluttajahintaindeksi (ETAKHI) ja tuleva rahaliiton kuluttajahintaindeksi (RLKHI). Voiko komissio toimittaa ETAKHIa koskevat tiedot vuodelta 1997? (1) EYVL L 257, 27.10.1995, s. 1.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0721/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastot Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) 3330/91 muuttamisesta. KOM(97) 252 lopull. - 97/0155 (COD)(1). Komission ehdotukset hyväksytään niiltä osin kuin niissä sovelletaan käytäntöön SLIM-aloitteen mukaisia tavoitteita yksinkertaisempien, avoimempien ja tehokkaampien säännösten luomiseksi ja ne ovat yhdenmukaiset kokeiluhankkeeseen osallistuneen Intrastat-työryhmän suositusten kanssa. Pyydetään, että käyttöön otetaan koko yhteisön alueella yksi lomake lisätietojen antamista varten. Näin autetaan yrityksiä, joilla on tytäryhtiöitä useammissa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja lisätään kerättyjen tietojen yhdenmukaisuutta. Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 1998) Intrastat-järjestelmän yksinkertaistamista koskevan komission ehdotuksen tarkoituksena on vähentää kerättävien tietojen määrää, jotta yrityksille aiheutuva taakka pienenisi. Ehdotus on osa komission toteuttamaa yksinkertaistamisohjelmaa, joka perustuu Slim/Intrastat-ryhmän suosituksille. Ehdotukseen sisältyy kahdenlaisia tietoja: pakollisia ja vapaaehtoisia. Nämä kuuluvat myös nykyiseen Intrastat-järjestelmään. Pakolliset tiedot kerätään koko yhteisön alueelta. Vapaaehtoiset tiedot voidaan kerätä kansallisella tasolla, mutta tietojen keruu jätetään jäsenvaltioiden harkittavaksi. Jäsenvaltioiden välillä on siis edelleen eroja tietoihin liittyvien vaatimusten suhteen. On syytä korostaa, että vuonna 1993 otettiin käyttöön uuteen Intrastat-järjestelmään liittyvä yhdenmukainen tilastolomake, joka sisältää kaikki kerättävät pakolliset ja vapaaehtoiset tiedot (jäsenvaltioiden välisen kaupan tilastoinnissa käytettävästä tilastotietojen ilmoittamisvälineestä 11. joulukuuta 1992 annettu komission asetus (ETY) 3590/92(2)). Tietojen toimittajat voivat periaatteessa käyttää joko tätä lomaketta tai saatavilla olevaa kansallista lomaketta. Tietojen toimittajien saatavilla on myös Edicom-hankkeen yhteydessä laadittu sähköinen lomake, joka kuuluu 12 jäsenvaltiossa käytössä olevaan IDEP/CN8-ohjelmistopakettiin. Ohjelman uusittu versio on suunniteltu vuodeksi 1999, ja siihen sisältyy monikansallinen ja monikielinen vaihtoehto erityisesti useissa jäsenvaltioissa toimiville yrityksille. (1) EYVL C 203, 3.7.1997, s. 10. (2) EYVL L 364, 12.12.1992.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1807/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Eurooppa-opintoja tarjoavien keskusten toiminta Kreikassa Kansallisen vieraiden kielten opetusohjelman mukaan, jota rahoitetaan ohjelman "koulutus ja ammatillinen peruskoulutus" alaohjelmasta 1 "yleiskoulutus ja tekninen koulutus" ja erityisesti toimesta 1.1.c "vieraat kielet", Kreikkaan on tarkoitus perustaa eurooppalaisten kielten keskuksia. Komissiolta kysytään: 1. Montako keskusta on suunnitteilla ja mikä on niiden toiminnan aikataulu? 2. Ottaen huomioon, että Kreikassa toimii myös yksityisiä kouluja, joissa opetetaan vieraita kieliä ja jotka tunnetaan nimellä "frontistiria", voivatko niiden opiskelijat osallistua tasavertaisesti eurooppalaisten kielten keskusten opiskelijoiden kanssa kielitaidon tason osoittavan todistuksen myöntämismenettelyyn, joita todistuksia edellä mainitut keskukset tulevat antamaan toimen tekniseen selvitykseen sisältyvien määräysten mukaisesti?
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1537/98 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: Hevosten lääkitys EU luokittelee hevoset elintarvikkeiden tuotantoon käytettäviksi eläimiksi, mikä aiheuttaa ongelmia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Siellä on nimittäin useita virkistyskäyttöön tarkoitettuja hevosia, ja monille nykyisin käytettäville lääkkeille ei ole määritelty sallittuja enimmäisjäämäpitoisuuksia, mikä olisi välttämätöntä, kun kyseessä ovat elintarviketuotantoon käytetyt eläimet. Enimmäisjäämäpitoisuuksien määrittämisestä koituisi tässä tapauksessa huomattavia kustannuksia, sillä hevosten lääkkeitä kaupataan suhteellisen vähän. EU:n lainsäädännön seurauksena Britannian markkinoilta saatetaan siis joutua vetämään pois monia yleisesti käytettyjä lääkkeitä, mikä on antanut aihetta huoleen. Voiko komissio vahvistaa olevansa valmis myöntämään yhteisön lainsäädännöstä poikkeuksen, jotta jäsenvaltiot voisivat myöntää luvan käyttää tiettyjä eläinlääketieteen tuotteita virkistyskäyttöön tarkoitettujen hevosten hoitamiseksi, vaikka kyseisille tuotteille ei olisi määritelty enimmäisjäämäpitoisuuksia?
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1725/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Hevosille tarkoitettujen eläinlääkkeiden myyntilupa Neuvoston direktiivin 81/851/ETY(1) mukaan ihmisravintoa tuottavien eläinten hoidossa käytettävän eläinlääkkeen on sisällyttävä neuvoston asetuksen (ETY) 2377/90(2) liitteessä I, II tai III olevaan luetteloon, jotta tällaisen lääkkeen markkinoille saattamiseen voidaan myöntää lupa. British Equine Veterinary Association (BEVA), Ison-Britannian hevoslääkintäyhdistys, vakuuttaa, että hevosten ja ponien terveys on nyt vakavasti vaarantunut, koska määräaika, jonka kuluessa lääkejäämien enimmäismäärän (MRL) vahvistamishakemukset olisi jätettävä, on umpeutumassa eikä useimpien hevosten lääkinnässä käytettyjen lääkeaineiden sallittuja enimmäisjäämiä ole vahvistettu. Lisäksi MRL:n vahvistamiskustannukset olisivat useissa tapauksissa niin korkeat, että ne estäisivät vahvistamismenettelyn käynnistämisen. BEVA vakuuttaa lisäksi, että näitä eläinlääkesäädöksiä ei tulisi soveltaa hevosille tarkoitettuihin lääkevalmisteisiin, koska suurin osa hevosista ei koskaan päädy ihmisravinnoksi. Miten komissio kommentoi tätä asiaa? (1) EYVL L 317, 6.11.1981, s.1. (2) EYVL L 224, 18.8.1990, s.1.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1552/98 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE) komissiolle (19. toukokuuta 1998) Aihe: Moottoriajoneuvojen tunnusmerkintäpakko Autoilijat, joiden autot on varustettu sinisellä EU-tunnusmerkillä (merkitty rekisterikilpeen) eivät enää tarvitse 1. kesäkuuta 1998 lähtien erillistä kansallisuustunnusta ("D"-merkki, "SF"-merkki jne.) matkustaessaan unionin alueella. Mihin oikeusperustaan tämä neuvottelutulos pohjautuu? Kuinka pitkälle komissio on ottanut Sveitsin mukaan neuvotteluihin? Oliko Sveitsi millään tavoin mukana niissä neuvotteluissa, jotka johtivat tähän tulokseen vai kuultiinko ja tiedotettiinko sitä vain ennakkoon tai neuvottelujen kuluessa? Oliko komissiolla koskaan aikomus huomioida Sveitsi neuvottelutuloksessa? Minkä syiden vuoksi Sveitsiä ei huomioida? Onko komissiolla tulevaisuudessa aikomus huomioida Sveitsi neuvottelutuloksessa? Jos siihen ei ole aikomusta, mitkä ovat siihen johtavat syyt? Jos siihen on aikomus, milloin ryhdytään toimenpiteisiin? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) Komission ehdotus neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen rekisteröinnistä vastaavan jäsenvaltion tunnusmerkin tunnustamisesta yhteisön sisäisessä liikenteessä(1) perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artiklan 1 kohdan d alakohtaan. Ehdotus koskee vain yhteisön sisäistä liikennettä. Parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen komissio on antanut muutetun ehdotuksen(2) ja neuvoston yhteinen kanta on odotettavissa kesäkuussa 1998. Asetusta ei odoteta hyväksyttävän ennen syksyä 1998. Neuvotteleminen kolmansien osapuolten kanssa tulevan asetuksen sisällöstä olisi sen vuoksi ennenaikaista. Komissio ottaa kuitenkin mahdollisimman pian käsiteltäväksi Sveitsin viranomaisten kanssa kysymyksen tunnusmerkkien tunnustamisesta. (1) EYVL C 290, 24.9.1997. (2) EYVL C 159, 26.5.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1877/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Maatalousalan ympäristötoimet Irlannissa Irlannin hallitus ei ole pystynyt käyttämään kaikkia maksumäärärahoja, jotka on myönnetty aluerahastosta liikennehankkeita varten. Onko komissio harkinnut mahdollisuutta jakaa nämä määrärahat uudelleen maatilojen saastumisen valvontaohjelmaan, joka on erittäin menestyksekäs ja johon on lähetetty niin paljon hakemuksia, että käytettävissä olevat varat eivät riitä läheskään kaikkiin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 1998) Liikennettä koskevassa toimenpideohjelmassa säästyneen rahoituksen uudelleen jakaminen kuuluu yhteisön tukikehystä käsittelevälle seurantakomitealle. Seurantakomitean 26. kesäkuuta 1998 pidetyssä kokouksessa käsiteltiin kysyjän tekemää ehdotusta. Rahoitus päätettiin kuitenkin jakaa suurelta osin uudelleen samalle alalle. Näin otetaan huomioon tarve investoida liikenteeseen Dublinin alueella sekä liikenteen infrastruktuurin puutteet koko Irlannissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1315/98

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle

(29. huhtikuuta 1998)

Aihe: EURO 1999

Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti jäsenvaltiot asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion. Mikäli jäsenvaltiot jatkavat budjettisopeutusta lähivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden käsitellä talouden mahdollisen epäsuotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon.

Mutta millainen olisi komission mielestä nykyinen tilanne Ranskassa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus

(2. kesäkuuta 1998)

Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997(1) antamasta päätöslauselmasta, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) 1466/97(2) sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) 1467/972. Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mikä luo vakaat edellytykset kestävälle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena jäsenvaltiolle välttää liiallista alijäämää ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alijäämä kuitenkin syntyy.

Ranskan julkistalouden alijäämä vuonna 1992 oli 3,9 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT). Tilanne johti 26 päivänä syyskuuta 1994 tehtyyn neuvoston päätökseen liiallisen alijäämän olemassaolosta Ranskassa (EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohta). Arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksessään mainitsemana ajanjaksona eli vuosina 1992-1997 Ranskan finanssipolitiikassa keskityttiin pääasiassa lähentymiseen eli liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseen ja julkisyhteisöjen rahoitusasemaa koskevien lähentymisperusteiden saavuttamiseen. Sitä paitsi EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 9 ja 11 kohdassa määrättyjä seuraamuksia ei sovellettu vielä talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa.

(1) EYVL C 236, 2.8.1997.

(2) EYVL L 209, 2.8.1997.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2041/98 esittäjä(t): Klaus Hänsch (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevaan Solingeniin jaetut EU-määrärahat Voiko komissio kertoa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevalle Solingenin kaupungille myönnetyistä EU-määrärahoista seuraavaa: 1. Solingenin kaupungille vuodesta 1994 lähtien myönnettyjen EU:n rakennemäärärahojen määrä ja niiden jakautuminen joko yksittäisten rahastojen mukaisesti tai erilaisten yhteisöohjelmien ja -aloitteiden mukaisesti sekä niiden EU-määrärahojen määrä, joita on myönnetty - suorana tukena - kaupungin yliopistoille, tutkimuslaitoksille, yrityksille ja muille toimijoille tai pilottihankkeisiin ja erilaisiin toimiin muiden budjettikohtien mukaisesti? 2. Tällaisten varojen avulla luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta täydentävä vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen kirjalliseen kysymykseensä E-2036/98(1). (1) EYVL C 386, 11.12.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1316/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EURO 1999 Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti jäsenvaltiot asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion. Mikäli jäsenvaltiot jatkavat budjettisopeutusta lähivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden käsitellä talouden mahdollisen epäsuotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon. Mutta millainen olisi komission mielestä nykyinen tilanne Irlannissa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998) Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997(1) antamasta päätöslauselmasta, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) 1466/97(2) sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) 1467/972. Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mikä luo vakaat edellytykset kestävälle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena jäsenvaltiolle välttää liiallista alijäämää ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alijäämä kuitenkin syntyy. Irlannin julkistalouden alijäämä vuonna 1992 oli 2,5 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT). Vuonna 1993 alijäämä oli 2,7 prosenttia BKT:stä. Neuvosto ei ole koskaan katsonut, että Irlannissa vallitsisi liiallinen alijäämä. (1) EYVL C 236, 2.8.1997. (2) EYVL L 209, 2.8.1997.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1705/98 esittäjä(t): Stéphane Buffetaut (I-EDN) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Ammattijärjestöjen kilpailua rajoittava valta Yhteisen markkinajärjestelyn piiriin kuuluvalla maataloustuotantoalalla on ammattijärjestöjä, jotka toimivat: - joko noudattamalla vuosilta 1942 ja 1943 peräisin olevia lakeja ja asetuksia, jotka antavat näille järjestöille valtuuksia markkinoiden hallinnan ja hinnoittelun alalla Euroopan unionin sääntöjen vastaisesti. Vastaavasti Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on useaan otteeseen antanut rangaistuksia niiden päätöksistä (erityisesti oikeustapauksissa 123/83, 136/86 ja C-249/91), - tai noudattamalla 10. heinäkuuta 1975 annettua muutettua lakia nro 75600, joka rajoittaa niiden valtuudet tuotteiden mainontaan ja markkinoimiseen sekä niiden tilastolliseen seurantaan Euroopan unionin sääntöjen mukaisesti. Ranskan hallitus valmistelee maatalousalan puitelain (PLOA) antamista parlamentille, mikä laajentaisi maatalousalan ammattijärjestöjen valtuuksia, jotka perustuvat vuoden 1975 lakiin ja lähentäisi näitä valtuuksia vuoden 1942 ja 1942 laissa annettuihin valtuuksiin. Vastaavasti maatalousalan puitelain 87 artiklan mukaisesti ammattijärjestöt voisivat: 1. puuttua "markkinoiden hallintaan" varmistaakseen, että esimerkiksi tuotantomäärät vastaavat paremmin kysyntää 2. puuttua asiaan "ruoan turvallisuuden ja erityisesti tuotteiden jäljitettävyyden parantamiseksi...". Kyseessä on tällä hetkellä Euroopan unionin ja/tai kansallisten viranomaisten yksinomainen toimivalta, joita varten kukin alueellinen ammattijärjestö voi hyvinkin julkaista omia sääntöjään ja jotka vaihtelevat alueellisesti, mikä vahingoittaa sisämarkkinoita. Samoin "tuotteiden helpompi jäljitettävyys" on pääasiallinen veruke, jota on käytetty pyrittäessä perustelemaan mahdollista tuotteiden pakollisia pullottamista tuotantoalueella. Ovatko komission mielestä maatalousalan ammattijärjestöjen antamat velvoittavat määräykset näillä kahdella alalla EY:n perustamissopimuksen 34, 85 ja 86 artiklan mukaiset Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainitusta oikeuskäytännöstä huolimatta?
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1402/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Enfopol Lehdistä saamieni tietojen mukaan Euroopan tasolla on kolmannen pilarin puitteissa perustettu Enfopol-niminen organisaatio, joka "vaikuttaa oleellisesti ihmisoikeuskysymysten ja teknologisen kehityksen käsittelyyn" ja jonka perusteella luodaan kattava salakuuntelu- ja valvontajärjestelmä. "Enfopol" tulee laatimaan hallituksille ja tietokone- ja kommunikaatioteollisuuden yrityksille suunnattuja "Tiedotteita" ja "Yhteisymmärryspöytäkirjoja", joissa määritellään se, millaista televiestintätekniikkaa on käytettävä, jotta jokaista maailmanlaajuisen tieto- ja puhelinverkon välityksellä kommunikoivaa henkilöä voidaan jatkuvasti valvoa. (APA 229, 27.2.1998) Onko komissio tietoinen edellä mainitusta Enfopolista? Mikä on tämän organisaation oikeudellinen perusta ja minkä oikeudellisen toimenpiteen avulla organisaatio perustettiin? Minkä vuoksi Enfopol perustettiin ja mitkä ovat sen tehtävät? Miten tämän organisaation demokraattinen valvonta on järjestetty? Mitkä Enfopolin antamat suositukset ja pöytäkirjat on tähän mennessä hyväksytty, mitä ne sisältävät ja mitkä ovat niiden viitenumerot? Miten komissio arvioi niiden yhteensopivuuden kansallisten tietosuojaa koskevien määräysten kanssa? Mihin täytääntöönpanotoimenpiteisiin jäsenvaltiot ovat tähän mennessä ryhtyneet? Miten komissio arvio tällaisten määräysten yhteensopivuuden Itävallan lakiin sisältyvien määräysten kanssa? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (2. heinäkuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen Enfopol-nimisen järjestön olemassaolosta. Neuvoston pääsihteeristö käyttää lyhennettä Enfopol poliisiyhteistyötä käsitteleville neuvoston elimille jaettavien asiakirjojen tunnisteena. Teleyhteyksien kuuntelun käyttö lainvalvonnan välineenä on ollut neuvoston esityslistalla jo vuosia. Neuvosto antoi 17. tammikuuta 1995 päätöslauselman, jossa lueteltiin lainvalvontaviranomaisia koskevat edellytykset teleyhteyksien laillisen kuuntelun tekniseksi toteuttamiseksi erityisesti nykyaikaisissa teleliikennejärjestelmissä. Tällä hetkellä neuvosto käsittelee viestien salausta. Jos arvoisalla Euroopan parlamentin jäsenellä on vielä kysyttävää tästä asiasta, häntä pyydetään kääntymään neuvoston puoleen.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1903/98 esittäjä(t): Anne McIntosh (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Yhteinen kalastuspolitiikka Voiko komissio vahvistaa, että Suomella, Ruotsilla, Portugalilla ja Espanjalla on rajoittamaton pääsy Pohjanmerelle vuoden 2002 jälkeen? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Vuosien 1985 ja 1994 liittymisasiakirjojen mukaan siirtymäjärjestely, joka koskee Espanjan, Portugalin, Ruotsin ja Suomen alusten vesillepääsyä ja oikeutta kalavaroihin, päättyy viimeistään 31. joulukuuta 2002. Jos neuvosto ei tee tätä asiaa koskevaa päätöstä vuoden 2002 loppuun mennessä, sovelletaan nykyistä yhteisön säännöstöä, jonka mukaan kaikilla jäsenvaltioiden aluksilla on tasavertaisesti vapaa pääsy Pohjanmeren vesille. Kalavarojen käyttöön sovelletaan säänneltyjen lajien osalta suhteellisen vakauden periaatetta ja muiden lajien osalta käyttöoikeus on vapaa. On kuitenkin huomattava, että vuoden 2002 loppuun mennessä Pohjanmerellä ei juurikaan ole muita kuin säänneltyjä lajeja.