ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3183/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun direktiivin voimaansaattaminen Ranskassa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3183/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: Luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun direktiivin voimaansaattaminen Ranskassa Vuonna 1997 Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi langettavan tuomion Ranskalle asiassa C166/97 (komissio vs. Ranska). Tuomioistuin katsoi, että Ranska ei sovitun ajan kuluessa ryhtynyt noudattamaan luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun direktiivin (79/409)(1) määräyksiä Seinen suiston suhteen. Tästä on kulunut jo kolme vuotta, eikä aluetta ole vieläkään suojeltu EU:n lintudirektiivin mukaisella tavalla. Euroopan komissio käynnisti 171 artiklan mukaisesti uuden rikkomismenettelyn Ranskaa vastaan vuonna 1997. Sen jälkeen Ranskalle on kuitenkin lähetetty vain virallinen huomautus tuomioistuimen tuomion noudattamatta jättämisestä. Kun muistetaan, että jäsenvaltioilla on normaalisti kaksi kuukautta aikaa vastata virallisiin huomautuksiin eikä tätä määräaikaa ole nyt noudatettu, ja kun otetaan huomioon, että heinäkuussa vuonna 2000 tuomioistuin määräsi Kreikan 20 000 euron päivittäisiin sakkoihin vastaavanlaisesta tapauksesta annetun aiemman tuomion vuoksi, voiko komissio kertoa, miksi se ei ole ryhtynyt uusiin oikeustoimiin Ranskaa vastaan ja mistä nämä viivytykset aiheutuvat? (1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 2000) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että tuomioistuimen tuomio asiassa C-166/97 (komissio vastaan Ranska) on annettu vuonna 1999 eikä vuonna 1997, kuten kirjallisessa kysymyksessä esitetään. Lisäksi komissio on lähettänyt Ranskalle EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan (entisen 171 artiklan) mukaisen virallisen ilmoituksen vuonna 1999 eikä vuonna 1997. Ranskan hallitus on myös vastannut viralliseen ilmoitukseen määräajan kuluessa. Ranskan hallitus panee parhaillaan täytäntöön tuomioistuimen tuomiota.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2219/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) neuvostolle. Afrikan lapsisotilaat.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0072 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2219/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) neuvostolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Afrikan lapsisotilaat Monissa Afrikan konflikteissa käytetään sotilaina tähän tarkoitukseen ryöstettyjä lapsia. Tällaisella käytännöllä on vakavat psykologiset, sosiaaliset ja emotionaaliset vaikutuksensa sen uhreihin ja koko yhteiskuntaan. Näiden lasten sopeuttaminen yhteiskunnan jäseniksi heidän vapauduttuaan tai paettuaan on lisäksi erittäin hankalaa. Voisiko neuvosto yleisesti hahmotella Euroopan unionin yleistä strategiaa tilanteen ratkaisemiseksi ja kertoa, mihin erityistoimiin EU on ryhtynyt estääkseen lasten ryöstämisen sotilastarkoituksiin ja minkälaista tukea se tarjoaa, jotta nämä lapset saataisiin jälleen paremmin sopeutettua yhteiskunnan jäseniksi? Vastaus (20. marraskuuta 2000) Euroopan unionin strategia lasten suojelemiseksi aseellisissa selkkauksissa Afrikassa ja muualla on osa lapsen oikeuksista tehdyn vuoden 1989 yleissopimuksen ja lapsia aseellisissa selkkauksissa koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1261(1999) ja 1314(2000) mukaisia kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiä. Tässä yhteydessä EU kannustaa allekirjoittamaan ja ratifioimaan lapsen oikeuksien yleissopimuksen kaksi valinnaista pöytäkirjaa, joista toinen koskee lasten osallistumista aseellisiin selkkauksiin. Lisäksi neuvosto katsoo, että on käsiteltävä tekijöitä, jotka aiheuttavat haittaa lapsille. Yksi näistä tekijöistä on aseiden, erityisesti käsiaseiden saatavuus. Tämän mukaisesti neuvosto vahvisti aseiden vientiä koskevat käytännesäännöt ja hyväksyi käsiaseita koskevan yhteisen toiminnan. Euroopan unioni tukee aktiivisesti vuonna 2001 pidettävää käsiaseiden laittoman kaupan eri osa-alueita käsittelevää YK:n konferenssia ja sen valmistelua. Osana Euroopan unionin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa neuvosto kehottaa systemaattisesti ja säännöllisesti kaikkia aseellisten selkkausten osapuolia kunnioittamaan lasten oikeuksia ja mahdollistamaan sen, että humanitaariset järjestöt voivat turvallisesti ja esteettömästi auttaa lapsia aseellisissa selkkauksissa. Lisätietojen saamiseksi Euroopan unionin antamasta humanitaarisesta avusta lapsisotilaiden sopeuttamiseksi yhteiskunnan jäseniksi arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään kääntymään Euroopan komission puoleen, jolle kuuluu neuvoston asetuksen 975/1999(1) mukaisesti tämän alan hankkeiden täytäntöönpano. (1) EYVL L 120, 8.5.1999, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2297/00

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) neuvostolle

(11. heinäkuuta 2000)

Aihe: Zimbabwen vaalit

Zimbabwen ihmisoikeuksien puolustuksesta vastaavaan foorumiin kuuluu yhdeksän kansalaisjärjestöä. Foorumi syyttää maan viranomaisia siitä, että ne rahoittavat ja opettavat kidutustekniikkaa nuorille, jotta heitä voitaisiin käyttää presidentti Robert Mugaben hallituksen oppositiopuolueiden kannattajiin kohdistuvassa kiristyksessä ja kidutuksessa.

Nämä syytökset ovat todiste sekä Mugaben ja hänen puolueensa syyllistymisestä ihmisoikeuksien rikkomiseen että pelottelusta ja vapauden riistosta, jotka leimasivat Zimbabwessa käytyjä vaaleja. Täytyisikö neuvoston tuomita Robert Mugabe ihmisoikeuksien rikkomisesta ja vaalikampanjan aikaisesta demokraattisten takuiden puutteesta, jotka jo sinällään mitätöisivät vaalien tulokset?

Vastaus

(30. marraskuuta 2000)

Neuvosto tarkasteli istunnossaan 10. heinäkuuta 2000 Zimbabwen tilannetta vaalitarkkailuryhmän raportin pohjalta ja totesi, että vaalikampanjan aikana ilmenneistä väkivaltaisuuksista, laajamittaisesta uhkailusta ja menettelyn säännönvastaisuuksista huolimatta 24. ja 25. kesäkuuta pidetyt vaalit sujuivat yleisesti ottaen rauhallisesti. Lukuisat kansainväliset ja erityisesti Euroopan unionin tarkkailijat vaikuttivat tähän merkittävällä tavalla. Neuvosto katsoo, että Zimbabwen hallituksen tehtävä on nyt tutkia unionin tarkkailijoiden vaalien alla havaitsemat väkivaltaisuudet, estää niiden toistuminen ja ryhtyä tarvittaviin oikeustoimiin niitä henkilöitä vastaan, jotka vaaleja edeltävällä kaudella syyllistyivät poliittisiin väkivaltaisuuksiin, ihmisoikeusloukkauksiin tai vilpillisiin menettelyihin.

Euroopan Unioni on Zimbabwen ihmisoikeustilanteesta huolestuneena painostanut Zimbabwen viranomaisia nopeasti etsimään opposition ja kansalaisyhteiskunnan kanssa keinoja rakentavan vuoropuhelun aloittamiseksi. Neuvosto on muistuttanut, että Zimbabwessa on ensiarvoisen tärkeää ryhtyä jälleen kunnioittamaan ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita ja oikeusvaltion periaatetta. Unioni on ilmoittanut olevansa valmis toimimaan yhdessä kaikkien kyseiset periaatteet hyväksyvien zimbabwelaisten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2138/00 esittäjä(t): Encarnación Redondo Jiménez (PPE-DE) komissiolle. Valkosipulin tuontia koskevat säännöt.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0066 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2138/00 esittäjä(t): Encarnación Redondo Jiménez (PPE-DE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Valkosipulin tuontia koskevat säännöt Espanjan lehdistössä julkaistiin 14. toukokuuta 2000 uutinen neuvotteluista, joita käydään tuontivalkosipulin lopullisen kiintiön ja tullimaksun vahvistamiseksi. Voiko komissio vahvistaa, että tullimaksun perustaksi ollaan parhaillaan neuvottelemassa 770 euroa tonnilta? Missä vaiheessa neuvottelut ovat tällä hetkellä? Miten pystytään torjumaan valkosipulin tuonti Euroopan unioniin kolmansien, ei-tuottajamaiden kautta? Miten yhteisön tuotantosektoriin vaikuttaa äskettäin saavutettu sopimus Kiinan liittymisestä WTO:hon, kun otetaan huomioon, että Kiina on maailman suurin valkosipulin tuottajamaa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2000) Neuvosto on valtuuttanut komission neuvottelemaan valkosipulin tuontisitoumusten muutoksista tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXVII artiklassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Komission on neuvoteltava tuontitariffin korotuksen korvaamisesta ja tarjottava vastineeksi tariffikiintiö, jonka tulli on nykyisen suuruinen, kuten GATT-sopimuksen XXVII artiklan soveltamista koskevissa menettelyissä määrätään. Neuvotteluja ei ole vielä virallisesti aloitettu, ja komissio odottaa, että tärkeimmät toimittajamaat vahvistavat virallisesti osallistumisensa neuvotteluihin. Kolmansista maista tuotavaa valkosipulia koskevien tuontitodistusten soveltamisesta 12. heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1859/93(1), sellaisena kuin se on muutettuna 8. heinäkuuta 1994 annetulla asetuksella (EY) N:o 1662/94(2), mukaisesti kolmansista maista yhteisöön tuodun valkosipulin vapaaseen liikkeeseen luovutuksen edellytyksenä on tuontitodistuksen esittäminen. Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten yksinomaisena velvollisuutena on varmistaa todistusten aitous ja lainsäädännön mukaisten menettelyjen noudattaminen. Komissio on myös lukuisia kertoja säätänyt toimenpiteistä erityisen alkuperätodistuksen käyttöönottamiseksi eräistä kolmansista maista peräisin olevan valkosipulin tuonnin yhteydessä. Valkosipulin tuontisitoumuksia muutettaessa otetaan huomioon Kiinan Maailman kauppajärjestöön (WTO) liittymisen seuraukset, jolloin vältetään yhteisön valkosipulintuotannolle mahdollisesti aiheutuvat häiriöt. (1) EYVL L 170, 13.7.1993. (2) EYVL L 176, 9.7.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2846/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. EU-asiakirjojen avoimuus.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2846/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (8. syyskuuta 2000) Aihe: EU-asiakirjojen avoimuus Coreper-huippuvirkamiesten työryhmä on tehnyt kesäkuukausien aikana ehdotuksen EU-asiakirjojen avoimuuden rajaamiseksi huomattavasti. Amsterdamin sopimuksessa määrätään kuitenkin nimenomaisesti tällaisten asiakirjojen avoimuudesta. Saattaakseen ehdotuksen sovellettavan tekstin muotoon työryhmä haluaa käyttää kirjallista menettelyä. Näin jätettäisiin ulkopuolelle sekä Euroopan parlamentti, komissio että neuvosto. Vain Alankomaiden, Ruotsin ja Suomen edustajat ovat ilmoittaneet vastustavansa asiakirjojen avoimuuden rajaamista. Muut Coreperin jäsenet katsovat siis ilmeisesti, että komission ehdotus, eli menettelysäännöt yhteispäätösmenettelyllä, ei vastaa heidän henkilökohtaista käsitystään EU-asiakirjojen avoimuudesta. 1. Kannattaako neuvosto ehdotusta EU-asiakirjojen avoimuudesta, jonka Coreper-huippuvirkamiehet ovat laatineet? Jos neuvosto ei kannata ehdotusta, aikooko se ilmaista vastustavansa kyseistä ehdotusta? 2. Katsooko neuvosto, että EU-asiakirjojen avoimuutta koskeva ehdotus sellaisena, kuin Coreper-huippuvirkamiesten ryhmä on sen esittänyt, heikentää komission ehdotusta ja erityisesti menettelysääntöjen laatimista yhteispäätösmenettelyn kautta? Jos neuvosto näin katsoo, mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen, että komission ehdotuksesta tulee virallinen ohjesääntö EU-asiakirjojen avoimuutta koskevissa asioissa? 3. Pitääkö neuvosto Coreper-virkamiesten ehdotusta ristiriitaisena Amsterdamin sopimuksessa olevan asiakirjojen avoimuutta koskevan säännöksen kanssa? Jos näin on, miten neuvosto aikoo torjua tällaista ristiriitaisuutta? Vastaus (30. marraskuuta 2000) 1. Arvoisa parlamentin jäsen viittaa päätökseen 2000/527/EY, jonka neuvosto teki 14. elokuuta 2000 ja joka on julkaistu virallisessa lehdessä 23. elokuuta 2000(1). 2. Neuvosto voi yksinomaan 207 artiklan perusteella vahvistaa säännöt, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua sen asiakirjoihin. On kuitenkin selvää, että neuvoston asiaa koskevien säännösten on oltava 255 artiklaan perustuvan asetuksen mukaisia sitten, kun kyseinen asetus on annettu. 3. Neuvosto katsoo tehneensä päätöksen 2000/527/EY toimivaltansa puitteissa ilman, että se on ristiriidassa perustamissopimuksen määräysten kanssa. (1) EYVL L 212, 23.8.2000, s. 9.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2582/00 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi loistelamppujen liitäntälaitteiden energiatehokkuusvaatimukset ‐ jätteiden kertyminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0190 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2582/00 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle (25. heinäkuuta 2000) Aihe: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi loistelamppujen liitäntälaitteiden energiatehokkuusvaatimukset jätteiden kertyminen Loistelamppujen liitäntälaitteiden energiatehokkuusvaatimuksia koskeva direktiivi tulee piakkoin voimaan, koska Euroopan parlamentti hyväksyi neuvoston asiasta antaman yhteisen kannan tarkistuksitta 5. heinäkuuta 2000. Onko komissio teettänyt tutkimuksia tulevista jätemääristä, joita syntyy, kun magneettisten liitäntälaitteiden käyttö kielletään? Onko komissiolla tietoja elektronisten liitäntälaitteiden jätehuollosta ja siitä, miten niiden ympäristöystävällisyyttä arvioidaan magneettisiin liitäntälaitteisiin verrattuna? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (20. syyskuuta 2000) Komissio ei odota havaittavaa kasvua syntyvien jätteiden määrässä loistelamppujen liitäntälaitteiden energiatehokkuusvaatimuksia koskevassa ehdotuksessa(1) säädettyjen vaatimusten seurauksena. Suurimpia ympäristöongelmia magneettisten kuristimien käsittelyssä ovat niiden kondensaattorit, jotka sisältävät polykloorattuja bifenyylejä (PCB). Elektronisissa liitäntälaitteissa ei tällaisia kondensaattoreita ole. PCB:tä sisältävien kondensaattoreiden puuttuminen elektronisista liitäntälaitteista on selkeä etu ympäristön kannalta magneettisiin kuristimiin nähden. Elektronisten liitäntälaitteiden jätehuollon ympäristövaikutuksista ei ole kuitenkaan vielä toistaiseksi tehty yksityiskohtaista selvitystä. Tämä pätee erityisesti näiden jätteiden yleisintä hyödyntämistapaa, joka on sulattaminen yhteen muun metallijätteen kanssa. (1) EYVL C 274 E, 28.9.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2435/00

esittäjä(t): Giorgio Celli (Verts/ALE) komissiolle

(19. heinäkuuta 2000)

Aihe: Delfiinien kuolemat Gardalandissa

Italiassa Veronan maakunnassa sijaitsevan Gardaland-huvipuiston delfinaariossa on kuollut muutamia pullokuonodelfiinejä (Tursiops truncatus).

Ilmeisesti nämä delfiinit joutuivat esiintymään yleisölle viisi kertaa päivässä, mikä saattoi koitua niiden kohtaloksi.

On muistettava, että näitä eläimiä suojellaan 3. maaliskuuta 1973 hyväksytyllä Washingtonin yleissopimuksella (CITES), joka on sisällytetty Euroopan unionin lainsäädäntöön (neuvoston asetus ETY/3626/82(1) ja komission asetus ETY/3418/83(2)). Lisäksi EU on hyväksynyt 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen EY/338/97(3) luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä. EU hyväksyi 26. toukokuuta 1997 komission asetuksen EY/939/97(4), joka koskee asetuksen EY/338/97 soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.

Onko komissio tietoinen näistä delfiinikuolemista?

Voiko se tarkistaa, että kaikkia turvallisuusmääräyksiä on noudatettu?

(1) EYVL L 384, 31.12.1982, s. 1.

(2) EYVL L 344, 7.12.1983, s. 1.

(3) EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.

(4) EYVL L 140, 30.5.1997, s. 9.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(19. syyskuuta 2000)

Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemista tapahtumista.

Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9. joulukuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 338/97 ja edellä mainitun neuvoston asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 26. toukokuuta 1997 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 939/97 on korvattu luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen soveltamisesta yhteisössä 3. joulukuuta 1982 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3626/82 sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen soveltamiseksi yhteisössä vaadittujen yhdenmukaisten asiakirjojen myöntämistä ja käyttöä koskevista säännöksistä 28. marraskuuta 1983 annettu komission asetus(ETY) N:o 3418/83.

Pullokuonodelfiini (Tursiops truncatus) on laji, joka kuuluu neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteen A soveltamisalaan. Tämä tarkoittaa, että eläimen maahantuonti kaupallisiin tarkoituksiin ei ole sallittua, mutta jos kyseessä on delfinaario tai eläintarha, voidaan vedota 8 artiklan 3 kohdan g alakohdassa säädettyyn poikkeusmahdollisuuteen, jonka perusteella tuonti on sallittu, jos tarkoituksena on lajin suojeluun tai säilymiseen tähtäävät tutkimus- tai opetustoimet. Lisäksi asetuksessa säädetään, että tuonti edellyttää sitä, että jäsenvaltion tieteellinen viranomainen on varmistanut, että elävän yksilön määräpaikassa sille varattu sijoituspaikka on riittävästi varustettu, että eläintä voidaan hoitaa asianmukaisesti.

Elävien eläinten pitäminen ja hoitaminen, tässä tapauksessa delfiinien pitäminen delfinaariossa, kuuluu kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tämän vuoksi komissiolla ei ole valtuuksia valvoa turvallisuusstandardeja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2931/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle. Ihmisen kloonausta koskevan direktiivin 98/44/EY noudattaminen.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0111 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2931/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (11. syyskuuta 2000) Aihe: Ihmisen kloonausta koskevan direktiivin 98/44/EY noudattaminen Eikö komissio katso aiheelliseksi puuttua Ison-Britannian viranomaisten toimiin, jotta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 98/44/EY(1) noudatettaisiin, joka estää nimenomaan patenttien myöntämisen ihmisalkioiden teollista tai kaupallista käyttöä koskeville keksinnöille? (1) EYVL L 213, 30.7.1998, s. 13. Philippe Busquinin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-2852/00 ja P-2931/00 (3. lokakuuta 2000) Tutkimuksesta vastaava komission jäsen on 6. syyskuuta 2000 pidetyssä parlamentin täysistunnossa ilmaissut kantansa englantilaisen asiantuntijaryhmän kertomuksesta, joka käsittelee ihmissikiön kantasoluilla tehtävän tutkimuksen ja niiden lääkinnällisen käytön sallimista. Samassa yhteydessä hän täsmensi, että bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta 6. heinäkuuta 1998 annetussas parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/44/ETY säädetään edellytyksistä, joiden mukaan biologiseen materiaaliin perustuva keksintö on oikeutettu patenttisuojaan. Direktiivissä ei kuitenkaan säädetä itse tutkimuksen suorittamisen edellytyksiä. Jäsenvaltioiden kansallisen identiteetin ja toissijaisuusperiaatteen kunnioittamiseksi on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa annettu jäsenvaltioille oikeus säätää lakeja eettisissä kysymyksissä. Komissio ei voi rajoittaa jäsenvaltioiden vapautta määrätä ehdoista, joilla ne haluavat säädellä tutkimusta. Se pyrkii edistämään keskustelua eettisistä kysymyksistä ottaen huomioon kulttuurien ja näkökantojen eroavaisuudet Euroopassa. Tämä on myös yksi Euroopan tutkimusalueen tavoitteista. Komissiolla ei ole tietoa Ison-Britannian viranomaisiin mahdollisesti kohdistetusta painostuksesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3256/00 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Postidirektiivin uudelleentarkastelu ja erityispalvelut.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3256/00 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Postidirektiivin uudelleentarkastelu ja erityispalvelut Komission uusissa ehdotuksissa erotetaan yleispalveluun kuuluvat, niin sanotut tavalliset palvelut tai peruspalvelut erityispalveluista, uudesta palveluluokasta, johon kuuluu yleispalvelun ulkopuolisia, lisäarvollisia palveluita, joita ei voida varata. 1. Eivätkö nämä toimet aseta komission mielestä kyseenalaiseksi periaatetta, että palvelut tulisi sopeuttaa tekniikan edistykseen ja asiakkaiden tarpeisiin? Tämä periaate mainitaan vuoden 1997 direktiivin 5 artiklassa. 2. Eikö uusi säädös saata osoittautua oikeudellisesti hyvin epäluotettavaksi erityispalvelujen epätarkan määrittelyn takia? Sillä perusteella kaikki lisäpalvelut voivat muuttaa yleispalveluun kuuluvat palvelut ulkopuolisiksi erityispalveluiksi. 3. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin arvioi Corbeaun tuomiossa, että jos kilpailulle avattujen lisäarvollisten palvelujen tarjoaminen vaarantaa yleispalvelun tarjoajien taloudellista tasapainoa, jäsenvaltioiden viranomaiset voivat lain mukaan liittää nämä palvelut varattuun alueeseen. Voiko komissio selvittää, miksei direktiiviehdotuksessa huomioida tätä ratkaisevan tärkeää seikkaa, jolla taataan yleispalvelun tarjoajien elinkelpoisuus? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2000) 1. Ei. Tämä toimenpide ei vaikuttaisi yleispalvelun mukautuvuuteen. Direktiiviehdotus koskee varattuja palveluita eikä muuta yleispalvelua mitenkään. Tavallisten ja erityispalveluiden välinen ero on jo olemassa (yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/67/EY(1) johdanto-osan 21 kappale luettuna yhdessä 7 artiklan kanssa). 2. Ei. Jotta palvelua voidaan pitää erityispalveluna, sen on täytettävä kolme kriteeriä. Palvelun on oltava (kunkin jäsenvaltion määritelmän mukaisen)yleispalvelun ulkopuolista, sen on vastattava talouden toimijoiden erityistarpeita ja siihen on sisällyttävä vähintään kaksi täydentävää palvelumuotoa, jotka eivät kuulu tavanomaiseen postipalveluun. Kukin jäsenvaltio määrittelee yksityiskohtaisesti pakolliset palvelut, jotka muodostavat osan yleispalvelua. 3. Corbeaun tuomiota sovelletaan yhdenmukaistettujen sääntöjen puuttuessa. Direktiivillä 97/67/EY itse asiassa otetaan käyttöön mahdollisimman laaja varattujen palveluiden ala sekä muita toimenpiteitä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat varmistaa yleispalvelun tarjonnan. (1) EYVL L 15, 21.1.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2524/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Salenton alueen maahanmuutto-ongelma.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0116 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2524/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Salenton alueen maahanmuutto-ongelma Leccen kaupunki (Apulia) on jo kauan aikaa sitten ilmoittanut olevansa halukas toimimaan sekä rauhankonferenssin että maahanmuuttovirtojen tarkkailuelimen sijaintipaikkana. Salenton alue on jo kymmenen vuoden ajan kärsinyt, ja kärsinee vielä useiden vuosien ajan, vakavasta maahanmuutto-ongelmasta. Aikooko komissio suhtautua myönteisesti Kaakkois-Euroopasta lähtöisin olevan maahanmuuton keskeiseksi kohteeksi muodostuneen Leccen pyyntöön erityisesti siksi, että Kosovon jälleenrakennusvirasto sijoitettiin Thessalonikiin? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2000) Komissio toteaa, että jotkin kansainvälistä suojelua tarvitsevien siirtymiset ja epäsäännölliset muuttovirrat tuntuvat erityisesti Pugliassa sen maantieteellisen sijainnin vuoksi, kuten muillakin Euroopan unionin raja-alueilla. Komissio tutkii parhaillaan teknisiä edellytyksiä perustaa muuttovirtoja ja kaikkia maahanmuuttoon ja turvapaikkoihin liittyviä seikkoja käsittelevä tietoverkko Internetin avulla. Mitään tietyssä paikassa sijaitsevaa tarkkailuelintä ei ole tarkoitus perustaa.