ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2774/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Ateenan metron rakennustöiden eteneminen.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0108 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2774/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ateenan metron rakennustöiden eteneminen Pyydän komissiota vastauksia seuraaviin kysymyksiin: 1. Mikä oli Ateenan metron rakentamisesta tehdyn sopimuksen alkuperäinen talousarvio ja kuinka suuriksi kustannusten odotetaan lopulta nousevan? 2. Saadaanko Syntagman ja Sepolian sekä Syntagman ja Ethniki Aminan välisiä osuuksia koskevat 619 vakavaa puutetta, jotka mainitaan Attiko Metro -yhteisurakoitsijan raportissa ja julkaistiin Eleftherotypia-lehdessä 5. joulukuuta 1999, korjattua, ja estävätkö ne metron käyttöönoton suunnitelmien mukaan ensi tammikuun alussa? 3. Eikö komissionkin mielestä hankkeen toteutusajan ja töiden laadun suhteen olisi saavutettu parempia tuloksia, jos hankkeessa olisi noudatettu Spatan lentokentän rakentamisessa käytettävää mallia, jossa käytetään yhtä urakoitsijaa metron rakennustöissä käytettävän yhteenliittymän asemesta ja jossa valmistaja rahoittaa ja toteuttaa hankkeen? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) 1. Vuonna 1991 allekirjoitetun sopimuksen mukaisesti Ateenan metrohankkeen alkuperäinen budjetti oli 261 500 miljoonaa drakmaa (marraskuun 1991 hintaan). Inflaation vuoksi se nostettiin 420 000 miljoonaan drakmaan (joulukuun 1999 hintaan) kyseisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Hankkeen kokonaisbudjetti on tähän mennessä nostettu 530 000 miljoonaan drakmaan (joulukuun 1999 hintaan) kahdesta syystä. Vuonna 1994 Kreikan parlamentti hyväksyi 14,64 %:n lisäyksen sopimuksen summaan tiettyjen, erityisesti metroasemia koskevien parannusten toteuttamiseksi. Hankkeen budjettiin hyväksyttiin sopimuksen määräysten mukaisesti 10 %:n lisäys (maaliskuun 1998 hintaan) vaikeiden ja yllättävien geologisten olosuhteiden aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseksi sekä kaupungin rakennusten lisääntyneiden turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi. 2. Marraskuussa 1999 todetut 619 teknistä ongelmaa on ratkaistu ja metron toiminta alkoi 28. tammikuuta 2000. 3. Ateenan metrohankkeen ja Spatan lentokenttähankkeen erovaisuuksien vuoksi komissio ei voi tehdä arvoisan parlamentin jäsenen pyytämää arviota. Komission tietojen mukaan Kreikan viranomaiset tutkivat mahdollisuutta toteuttaa Ateenan metron tiettyjen, osittain yhteisön varoilla rahoitettavien laajennusten rakennustyöt toisella tavalla, esimerkiksi käyttöoikeussopimusten avulla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2431/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Tavoite 2 ja Lazion alue.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0132 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2431/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Tavoite 2 ja Lazion alue Viimeaikaiset alueellisia tavoitteita koskevat järjestelyt ja näin ollen Euroopan unionin rakennerahastoista myönnettävien varojen ohjaaminen on tavoitteiden uudelleenmäärittelemisen vuoksi aiheuttanut useita kiistoja Lazion alueella Italiassa. Erityisesti Lazion alueen tavoitetta 2 koskevassa ehdotuksessa ei oteta asianmukaisesti eri alueiden kehitysnäkymiä huomioon, eikä se näin ollen vastaisi komission jäsenvaltiolle asiasta antamia ohjeita. Edellä esitetyn perusteella tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Onko komissio jo puuttunut Lazion aluetta koskevien alueellisten tavoitteiden määrittelemiseen? Jos on, niin millä tavoin? 2. Onko komissio antanut myönteisen lausunnon Lazion alueen ehdotuksesta tällaisten tavoitteiden uudelleenmäärittelemiseksi, etenkin tavoitteen 2 määrittelemiseksi? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) Sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt 1. heinäkuuta 1999 päätöksen, jossa vahvistetaan tavoitteeseen 2 kelvollisen asukasluvun enimmäismäärä kutakin kyseistä jäsenvaltioita kohden jaksolle 20002006, kansallisia viranomaisia on pyydetty lähettämään komissiolle ehdotuksensa tukikelpoisista alueista 31. elokuuta 1999 mennessä. Italian viranomaiset ovat toimittaneet ehdotuksensa 1. lokakuuta 1999. Mainituille viranomaisille ilmoitettiin 11. lokakuuta 1999, että niiden ehdotusta ei voida hyväksyä. Se ei itse asiassa noudata rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 4 artiklan 4 kohdan säännöksiä, joissa säädetään, että vähintään 50 prosenttia tavoitteen 2 kohdeväestöstä on oltava saman 4 artiklan 5 ja 6 kohdassa esitettyjen yhteisön perusteet täyttävillä alueilla. Tämän vuoksi komissio on kehottanut Italian viranomaisia laatimaan mainitun asetuksen säännösten mukaisen uuden ehdotuksen. Komissio arvioi Italian Lazion alueen tavoitetta 2 koskevan tukikelpoisuuden välittömästi sen jälkeen, kun se on saanut Italian ehdotuksen. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2851/99 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. EU:n kansalaisten syrjintä niin sanotun koppeling-lain täytäntöönpanossa Alankomaissa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2851/99 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: EU:n kansalaisten syrjintä niin sanotun koppeling-lain täytäntöönpanossa Alankomaissa Komissio vastasi 20. lokakuuta 1998 kysymykseeni E-2744/98(1), joka koski EU-kansalaisten syrjintää koppeling-lain (laki julkisten palveluiden käyttöoikeudesta) täytäntöönpanossa. Vastauksessaan komissio totesi [komissio] ottaa yhteyttä Alankomaiden viranomaisiin ottaakseen selvää kyseisen lain soveltamisalasta ja kirjallisista ohjeista (koppelingswet). Mitä seurauksia komission yhteydenotolla oli? Katsooko komissio, että koppeling-lain ja EU-kansalaisten välinen asia on nyt järjestetty niin, että syrjintää ei esiinny? (1) EYVL C 118, 29.4.1999, s. 132. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) Komission on tiedustellut asiasta Alankomaiden viranomaisilta. Nämä ovat vahvistaneet, että asuinpaikkaoikeuden Alankomaissa omaavia yhteisön kansalaisia kohdellaan yhdenvertaisesti Alankomaiden kansalaisten kanssa, kuten yhteisön lainsäädäntö ja sitä tulkitseva tuomioistuimen oikeuskäytäntö edellyttävät. Toisin sanoen yhteisön kansalaisilla on samat oikeudet kuin Alankomaiden kansalaisilla sosiaaliturvaan ja sosiaalisiin etuihin. Alankomaiden viranomaiset ovat vahvistaneet, että näiden etuuksien tai etujen saaminen ei edellytä oleskelutodistuksen saamista tai kirjaamista kunnallisiin rekistereihin (GBA). Alankomaiden viranomaiset takaavat, että 28. huhtikuuta 1998 päivätyssä yleiskirjeessä tarkoitettu oleskelutodistus (jonka arvoisa parlamentin jäsen mainitsi tekemässään kirjallisessa kysymyksessä E-2744/98(1)) on ainoastaan ilmoitusluontoinen. Ottaen huomioon edellä mainitut seikat sekä sen, että komissiolle ei ole toimitettu viime aikoina asiaa koskevia valituksia, komission arvion mukaan edellä mainitussa laissa ei näytetä syrjivän yhteisön kansalaisia. Komissio seuraa kuitenkin tarkoin kyseisen lain täytäntöönpanoa. (1) EYVL C 118, 29.4.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2716/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle. Iranin ihmisoikeusloukkaukset.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2716/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Iranin ihmisoikeusloukkaukset Miten suurta on EU:n vienti Iraniin ja iranilaisten yritysten tuonti Euroopan talousalueelle? Onko komissio tietoinen EU:n jäsenvaltioiden asetoimituksista Iraniin? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 2000) Yhteisön vienti Iraniin oli 4 389 miljoonaa euroa vuonna 1998. Tuonti oli 3 980 miljoonaa euroa. Vuoden 1999 luvut eivät ole vielä käytettävissä. Komission tiedossa ei ole, että jäsenvaltioista olisi tehty asetoimituksia Iraniin. Asianmukaiset vientivalvontajärjestelyt ovat voimassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2401/99

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle

(13. joulukuuta 1999)

Aihe: Kansainvälisen oikeuden ensisijaisuus EU-direktiiviin nähden ja rauta-Reiniä koskevien sopimusoikeudellisten määräysten noudattaminen

Euroopan laajuisten verkkojen määrärahojen korotukset osoittavat niiden tärkeyden Euroopan unionille. Sekä uudelle että jo olemassaolevan kuljetusinfrastruktuurin uudistamiselle voidaan antaa yhteisrahoitusta. Tässä yhteydessä neuvoston tulisi kiinnittää erityistä huomiota rauta-Reinin tapaukseen. Belgian ja Alankomaiden välisen jakosopimuksen (Belgisch-Nederlands Scheidingsverdrag, 19. huhtikuuta 1839) 12 artiklan ja siihen perustuvien Belgian ja Alankomaiden välillä 5. marraskuuta 1842 ja 13. tammikuuta 1873 tehtyjen sopimusten (niin kutsuttu rauta-Rein -sopimus) perusteella Belgialla on kulkuoikeus Alankomaiden Sittardin alueen läpi Saksan rajalle. Tämä kansainvälinen kauttakulkuoikeus otettiin käyttöön vuosien 1869 ja 1879 välillä, kun alueelle rakennettiin Euroopan ensimmäinen rajan ylittävä rautatieyhteys. Ensimmäisen ja toisen maailmansodan jälkeen Antwerpenin ja Saksan Ruhrin alueen välinen rauta-Rein jäi kuitenkin pois käytöstä. Nykyään Alankomaiden viranomaiset estävät kansalliseen lainsäädäntöön vedoten tämän kansainvälisen rautatieyhteyden ottamisen uudelleen käyttöön.

1. Tunnustaako neuvosto, että Belgialla on kauttakulkuoikeus Alankomaiden Sittardin alueen läpi Saksan rajalle Belgian ja Alankomaiden välisen jakosopimuksen (19. huhtikuuta 1839) 12 artiklan ja siihen perustuvien Belgian ja Alankomaiden välillä 5. marraskuuta 1842 ja 13. tammikuuta 1873 tehtyjen sopimusten perusteella?

2. Onko Alankomaiden ympäristölainsäädäntö, jonka osaksi luontotyyppidirektiivi on otettu, toissijainen edellä mainittuihin kansainvälisiin sopimuksiin nähden, kun otetaan huomioon, että yksi Belgian ja Alankomaiden jakosopimuksen sopimuspuolista (Venäjä) ei ole yhteisön jäsenvaltio? (Huom. Wienin sopimushan määrittelee nimenomaisesti kansainvälisen oikeuden ensisijaisuuden kansallisen oikeuden suhteen.)

3. Aikooko neuvosto, kun otetaan huomioon vastaukset kysymyksiin 1 ja 2, kehottaa Alankomaiden viranomaisia noudattamaan sopimusoikeudellisia velvoitteitaan, erityisesti kun rauta-Reinin käyttöönotto kuvastaa hyvin yhteisöluottamuksen yleistä periaatetta? Mikä on syynä, jos neuvosto ei aio näin tehdä?

Vastaus

(28. helmikuuta 2000)

Esittämänne kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2745/99 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Mahdollinen yhteisön lainsäädännön rikkominen.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0199 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2745/99 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Mahdollinen yhteisön lainsäädännön rikkominen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa neuvoston 14. kesäkuuta 1993 antamassa direktiivissä 93/42/ETY(1) edellytetään valmistajalta laatujärjestelmän käyttöönottoa, soveltamista ja ylläpitoa, direktiivin säännösten mukaisesti, tuotteen markkinoille saattamiseen saakka. Terveys- ja sosiaalihuoltoministeriön päätöksen E 3/833/22.6.99 mukaan (hallituksen virallinen lehti 1329/osa 2/29.6.99) valmistajaa koskevia vaatimuksia laajennettiin, direktiivin 93/42 vastaisesti, koskemaan kyseisiä tuotteita myyviä yrityksiä ja lisättiin velvollisuus, jonka mukaan niiden on otettava laatujärjestelmä käyttöön vuoden kuluessa edellä mainitun ministeriöpäätöksen julkaisemisesta, eli viimeistään 30. kesäkuuta 2000. Edellä esitettyjen seikat huomioon ottaen kysyn komissiolta seuraavaa: - On kyseessä yhteisön lainsäädännön vastainen toiminta? - Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä Kreikan hallituksen suhteen edellä mainituista uudistuksista aiheutuvien haitallisten vaikutusten poistamiseksi? (1) EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Komissiolla ei ole ollut tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta Kreikan ministeriön päätöksestä, joka laajentaisi lääkinnällisistä laitteista 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/42/ETY nojalla valmistajille kuuluvat velvollisuudet koskemaan myös jakelijoita. Komissio suorittaa tarvittavat tiedustelut saadakseen selville kaikki esiin tuodun asian yksityiskohdat ja aloittaa tarvittaessa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) määrätyn rikkomisesta johtuvan menettelyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2789/99 esittäjä(t): Paul Coûteaux (UEN) komissiolle. Ranskassa myytävien tuotteiden ranskankieliset merkinnät.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2789/99 esittäjä(t): Paul Coûteaux (UEN) komissiolle (7. tammikuuta 2000) Aihe: Ranskassa myytävien tuotteiden ranskankieliset merkinnät Julkisasiamies Ruiz-Jarabo Colomer katsoo, että Ranskan lainsäädäntö, jossa vaaditaan, että Ranskassa elintarvikkeiden merkintöjen on oltava ranskankielisiä, on vastoin yhteisön tuotemerkintöjä koskevaa direktiiviä. Colomerin mukaan vaatimus ainoastaan yhden kielialueen kielen käyttämisestä on este kaupankäynnille, vaikka tässä tapauksessa alue on sama kuin jäsenvaltio. Lisäksi Colomerin mukaan tuomioistuin on aikaisemmissa päätöksissään todennut, että kuluttajien helposti ymmärtämä kieli ei välttämättä ole virallinen kieli tai jonkin alueen kieli. Onko komissio yhtä mieltä tämän näkemyksen kanssa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa ratkaisuehdotukseen, jonka julkisasiamies Damaso Ruiz-Jarabo Colomer antoi 25. marraskuuta 1998 asiassa C 366/98 yleinen syyttäjä vastaan Yannick Geffroy. Komissio ei halua tässä yhteydessä kommentoida julkisasiamiehen analyysiä, varsinkaan kun yhteisöen tuomioistuin ei ole vielä tehnyt päätöstä asiassa. Komissio on antanut omat kirjalliset huomiautuksensa tästä asiasta. Komissio ilmoitti tuomioistuimelle antamissaan kirjallisissa huomautuksissa, että kansallisessa sääntelyssä voidaan yleisesti edellyttää jäsenvaltion kielen käyttöä, jos tätä vaatimusta ei toteuteta järjestelmällisesti ja jos siitä voidaan etiketissä olevan pakollisen merkinnän osalta poiketa silloin, kun kuluttajalle voidaan antaa riittävät tiedot muunkielisellä merkinnällä tai muilla keinoin (esimerkiksi kuvallisesti).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2831/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Ilmastonmuutoksen tämänhetkisen tutkimuksen arviointi.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0142 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2831/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ilmastonmuutoksen tämänhetkisen tutkimuksen arviointi Millaisia arviointeja Euroopan komissio on tehnyt tai teettänyt ilmastonmuutosta koskevan tutkimuksen tilasta Euroopassa, Yhdysvalloissa ja muissa maissa? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Ilmastonmuutosta koskevan tutkimuksen tilaa arvioidaan maailmanlaajuisesti säännöllisin väliajoin YK:n hallitustenvälisessä ilmastonmuutospaneelissa (IPPC), johon suurin osa yhteisön rahoittamien hankkeiden koordinoijista osallistuu. Lisäksi Wienissä järjestettiin lokakuussa 1998 Itävallan toimiessa puheenjohtajamaana merkittävä konferenssi (ilmastonmuutosta käsitellyt tieteellinen konferenssi) neljännen TTK-puiteohjelman lopussa. Konferenssissa tarkasteltiin ilmastoa koskevan yhteisön rahoittaman tutkimuksen tuloksia ja arvioitiin tutkimuksen tilaa. Konferenssin asiakirjat on hiljattain julkaistu CD-ROMina (saatavana tutkimuksen pääosastosta; katso myös Recent results of EC's climate research, Eds. Ghazi et al, TTK-toimintaa koskeva julkaisu). Eurooppalaisella ilmastoa käsittelevällä tutkimusyhteisöllä on merkittävä rooli maailmanlaajuisessa tutkimuksessa. Tämä on vahvistettu myös TTK-toimia tarkastelevan komission seurantaryhmän ja tutkimusta viiden vuoden välein arvioivan lautakunnan raporteissa. Yksi raporttien suosituksista oli tutkimuksen suuntaaminen politiikan tavoitteiden mukaisesti, ja tämä on otettu huomioon viidennessä puiteohjelmassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2681/99 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Espanjan hallituksen lausumat sähköteollisuudelle myönnettävistä tuista.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2681/99 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Espanjan hallituksen lausumat sähköteollisuudelle myönnettävistä tuista Espanjan hallitus ja erityisesti teollisuusministeri ja hallituksen tiedottaja Josep Piqué ovat ilmoittaneet useaan kertaan, että komissio aikoo tehdä päätöksen Espanjan sähköalalle myönnettävistä valtiontuista kustannuksiin, joita kilpailun avaaminen aiheuttaa. Voiko komissio vahvistaa nämä Espanjan hallituksen väitteet? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Espanjan ministerin ja kilpailupolitiikasta vastaavan komissaarin välisissä neuvotteluissa on sovittu, että kyseistä tapausta koskeva päätös tehdään ennen vuoden 1999 loppua. Puolueettoman konsultin etsiminen ja tapauksen monitahoisuus ovat kuitenkin viivästyttäneet tavoitteen saavuttamista. Komissio toivoo kaikesta huolimatta voivansa tehdä päätöksen mahdollisimman pikaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2596/99 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Corpus Juriksen laatijat.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0079 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2596/99 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Corpus Juriksen laatijat Corpus Juris oli vihreä kirja joka ei näennäisesti edustanut komission virallista kantaa. Onko yksikään kyseisen asiakirjan laatijoista virallisessa asemassa Euroopan yhteisöissä? Onko yhdelläkään vaikutusvaltaa tulevien menettelytapojen kehittymiseen? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2000) Corpus juris (1) ei ole vihreä kirja eikä komission asiakirja. Kyseinen tutkimus tehtiin kuitenkin parlamentin pyynnöstä ja komission suojeluksessa. Syyskuussa 1999 laadittu Corpus jurisin seurantaraportti on toimitettu epävirallisesti parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle(2). Corpus jurisin laatiminen annettiin kahdeksan riippumattoman asiantuntijan tehtäväksi, eikä kukaan heistä ollut tutkimuksen aikana virallisessa asemassa yhteisöissä. Komissio aikoo Corpus jurisissa kehiteltyjen ideoiden sekä seurantaraportin perusteella parlamentin tavoin ryhtyä kehittelemään toimielinten mietintöä mahdollisista institutionaalisista muutosehdotuksista muun muassa hallitustenvälisen konferenssin kannalta. (1) Corpus Juris introducing penal provisions for the purpose of the financial interests of the European Union, Economica, 1997. (2) Corpus jurisin tarpeellisuus, laillisuus ja toteutettavuus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2391/99 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Madridin, Zaragozan ja Barcelonan välisen suurten nopeuksien rautatieverkon rakennustyöhön liittyvät rikkomukset.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0122 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2391/99 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Madridin, Zaragozan ja Barcelonan välisen suurten nopeuksien rautatieverkon rakennustyöhön liittyvät rikkomukset Äskettäin erotettiin kaksi Espanjan hallituksen julkisista rakennustöistä vastaavan ministeriön alaisen rautatieinvestointihallinnon (GIF) johtohenkilöä, kun paljastui, että he olivat tehneet yli 5 miljardin pesetan edestä sopimuksia Madridin, Zaragozan ja Barcelonan välisen suurten nopeuksien rautatieverkon rakentamisesta sellaisten yritysten kanssa, joiden osakkaita he itse olivat. Euroopan unioni osallistuu tämän rautatieverkon rakentamiseen koheesiorahaston kautta. Onko komissio tietoinen rikkomuksista, ja jos on, katsooko se, että yhteisön viranomaisten pitäisi tutkia niitä? Katsooko komissio, että nämä tapahtumat saattavat viivästyttää rautatieverkon rakentamista tai vaarantaa Euroopan unionin tarjoaman yhteisrahoituksen? Onko komissio pyytänyt tai aikooko se pyytää Espanjan hallitukselta selvitystä asiasta? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Komissio on tietoinen kahden GIF:n (rautatieinvestointihallinto) viranomaisen eroamisesta tehtävistään ja asiaa koskevien hallinnollisten tutkimusten aloittamisesta. Tämän Espanjan liikenneministeriön (Fomento) johdolla tehtävän tutkimuksen on määrä määritellä näiden viranomaisten oletettu yhteys kahteen tarjouskilpailun voittaneeseen yritykseen, joiden kanssa on tehty kaksi sopimusta, jotka koskevat Madridin, Barcelonan ja Ranskan rajan välisen suurten nopeuksien rautatien rakennustöitä sekä mahdollista näitä yrityksiä suosivaa kohtelua. Asiasta vastaava ministeriö esitti tutkimuksen tulokset Espanjan parlamentille hiljattain. Sopimukset, joita tutkimukset koskevat, eivät saa rakennerahastojen osarahoitusta, mutta ne kuuluvat kahteen hankeryhmään, joita varten on tehty Espanjan viranomaisten esittämä osarahoitushakemus. Asiaa tutkitaan parhaillaan. Komissio odottaa saavansa tämän Espanjan viranomaisten tekemän tutkimuksen tulokset, jotta se voi määritellä toimenpiteet, jotka se voisi toteuttaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2493/99 esittäjä(t): Dominique Souchet (UEN) komissiolle. Jalostettujen elintarvikkeiden vientituet.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0055 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2493/99 esittäjä(t): Dominique Souchet (UEN) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Jalostettujen elintarvikkeiden vientituet Vientituet ovat välttämättömiä, jotta tietyt EU:n elintarviketeollisuuden haarat voivat jatkaa jalostettujen eurooppalaisten maataloustuotteiden viemistä kansainvälisille markkinoille. Tuet, jotka ovat olennainen osa yhteisön etuuskohtelua, ovat looginen ja oikeutettu korvaus EU:n raaka-aine hintojen ja kansainvälisten hintojen erosta. Komission ehdotus, jolla tukiin tarkoitettuja määrärahoja aiotaan vähentää 4,5 prosentilla liitteen I ulkopuolelle jääville tuotteille, otettiin äänestettäväksi viimeisen hallintokomitean kokouksessa. Määräenemmistöä ei saavutettu, koska ehdotusta vastaan äänesti 53, 28 äänesti tyhjää ja kukaan ei äänestänyt ehdotuksen puolesta. 1. Aikooko komissio yllä mainittu huomioon ottaen hyväksyä ehdotuksen? 2. Ottaen huomioon, että Maailman kauppajärjestön neuvottelut alkavat kohta Seattlessa, eikö komissio tällöin lähetä poliittisesti epäsuotuisia signaaleja yhteisön etuuskohtelusta, YMP:n olennaisen periaatteen säilyttämisestä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 2000) Parlamentin jäsen viittaa vientitukien vahvistamiseen EY:n perustamissopimuksen liitteeseen I (entinen liite II) kuulumattomien tuotteiden osalta. Kyseisiä tukia alennettiin 1. marraskuuta 1999 lähtien kaiken kaikkiaan 4,5 prosentilla. Tällä alentamisella pyrittiin varmistamaan se, että tukikustannukset pysyvät liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden osalta budjettivallan käyttäjän vahvistamien budjettimäärärahojen puitteissa. Tämä toimenpide ei syrjäytä yhteisön etuuskohteluperiaatetta. Sillä pyritään ainoastaan varmistamaan, että tukia vahvistettaessa otetaan huomioon sekä rajoitukset, jotka ylläpitävät maataloustuotteiden merkittäviä hintaeroja yhteisössä ja muualla maailmassa, että talousarviota koskeva kurinalaisuus erityisesti maatalouden osalta. Komissio on myös toimittanut neuvostolle tiedonannon(1), jossa ehdotetaan erityisiä toimia, kuten säästöjä ja lisämahdollisuuksien luomista, joilla helpotettaisiin pääsyä sisäiseen jalostusmenettelyyn. Näin yhteisön jalostusteollisuus voisi pysyä kilpailukykyisenä yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla. (1) KOM(1999) 673 lopullinen.