ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0660/98 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Alankomaat jarruttavat huumerikollisen kansainvälisiä etsintöjä 1. Onko neuvoston puheenjohtaja tietoinen siitä, että Alankomaiden oikeusministeri, joka edustaa D66-puoluetta, on esittänyt, että Haagin kaupungin virallinen syyttäjä Arthur Docters van Leeuwen pidätettäisiin virantoimituksesta? 2. Onko neuvosto tietoinen Alankomaiden 21. tammikuuta 1982 päivätystä salaisesta ja luottamuksellisesta Larnid-raportista nro 913, jossa Alankomaiden silloinen puolustusministeri ja nykyinen ulkoministeri H.A.F.M.O. van Mierlo (D66) tarjosi koulutusta silloisen Surinamen diktaattorin Desi Boutersen tiedustelupalvelulle? 3. Ymmärtääkö neuvosto, että diktaattorin alaista tiedustelupalvelua ei käytetä muuhun kuin kansalaisten lannistamiseen? 4. Onko neuvosto tietoinen, että Alankomaiden oikeuslaitos on julistanut kansainvälisen etsintäkuulutuksen laajamittaisesta kansainvälisestä kokaiinikaupasta epäillyn Surinamen entisen diktaattorin Desi Boutersen löytämiseksi? 5. Onko neuvosto tietoinen, että ministerit Van Mierlo ja Sordrager estivät viime vuonna Boutersen pidätyksen Brasiliassa? 6. Onko neuvosto tietoinen, missä olosuhteissa Boutersen etsinnöistä vastuussa oleva oikeusviranomainen Charles van der Voort pidätettiin virantoimituksesta? 7. Ymmärtääkö neuvosto, että Haagin kaupungin virallinen syyttäjä Arthur Docters van Leeuwen on ainoa, joka haluaa jatkaa Boutersen etsintöjä ja oikeudellisia tutkimuksia? 8. Eikö neuvosto katsokin, että Arthur Docters van Leeuwenin pidättäminen virantoimituksesta on vain yksi lisävaihe Boutersen etsintöihin liittyvien turhautumien sarjassa? 9. Voisiko neuvosto kehottaa Alankomaita toimimaan niin, että virallinen syyttäjä Arthur Docters van Leeuwen voisi palata työhönsä ja jatkaa Boutersen mahdollisesti pidätykseen johtavia etsintöjä? Vastaus (25. toukokuuta 1998) Arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset liittyvät yksinomaan Alankomaiden sisäisiin asioihin.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0491/98 komissiolle esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Pohjois-Kreikan tulvat Eilinen - 5. helmikuuta 1998 - huono sää iski erityisellä voimalla pohjoisen Egeanmeren saariin, Itä-Makedoniaan ja Traakiaan aiheuttaen yhden henkilön hukkumisen Thasosin saarella, suuria vahinkoja tie- ja rautatieverkolle, viljelmille sekä sadoille taloille ja myymälöille, jotka joutuivat veden valtaan tuhoisten ja ennennäkemättömän rajujen rankkasateiden kestäessä. Nämä vahingot on lisättävä niihin, jotka kärsittiin 2. helmikuuta 1998, kun kolme henkilöä menetti henkensä Lesvosin saarella. Euroopan komissiolta kysytään: Aikooko se tutkia mahdollisuutta tarjota yhteisön varoja tämän luonnonkatastrofin aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0491/98 ja E-0740/98 (27. maaliskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisia jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Alavanosin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-440/98 ((Katso sivu 105. )).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0322/98 komissiolle esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: EU:n uusi kansanterveysohjelma Euroopan unionille ollaan valmistelemassa uutta kansanterveysohjelmaa. Ohjelman tarve on kiistaton ja se tarvitaan mahdollisimman pian. Kysyn komission asianomaiselta jäseneltä, onko tarkoitus pitäytyä tämänhetkisessä tautikohtaisessa tarkastelutavassa vai ollaanko kehittämässä uutta strategiaa, jonka lähtökohdaksi otettaisiin yleistä terveyttä edistävä, kokonaisvaltainen ja laaja-alainen tarkastelutapa? Laaja-alaisen tarkastelutavan etuja olisivat mm. tasa-arvon edistäminen, syrjäytymisen ehkäiseminen ja demografisten muutosten huomioon ottaminen. Kysyn myös, milloin uusi kansanterveysohjelma annetaan ja tullaanko sen kriteereistä ja Euroopan unionin terveyspolitiikan suunnasta keskustelemaan avoimesti jäsenvaltioiden kanssa sekä miten jäsenmaiden palaute huomioidaan? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Komissio on täysin samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että on laadittava uusi kansanterveyspolitiikka, jotta voidaan vastata lukuisiin tärkeisiin kehitysnäkymiin. Näitä ovat esimerkiksi uusien ja uudestaan ilmenevien sairauksien aiheuttamat uhat terveydelle, terveydenhuoltojärjestelmiin kohdistuva alati kasvava paine, yhteisön laajentuminen sekä Amsterdamin sopimuksen uudet kansanterveyttä koskevat määräykset. Lisäksi koska useimmat nykyisistä kansanterveysohjelmista päättyvät vuoden 2000 tienoilla, uuden politiikan on oltava silloin toiminnassa. Yksityiskohtaisia politiikkaa koskevia ehdotuksia ei voida kuitenkaan esittää, ennen kuin uusi EY:n perustamissopimus on ratifioitu, koska se muuttaa huomattavasti kansanterveysalan nykyisiä oikeudellisia toimivaltuuksia. Komissio aikoo esittää piakkoin valmistelevan tiedonannon, jossa esitetään uuden politiikan mahdollisia suuntauksia. Uutta politiikkaa suunnitellaan niin laajaksi ja joustavaksi, että siihen voidaan sisällyttää sekä tiettyihin sairauksiin kohdistuvia toimia että aloitteita, jotka liittyvät arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin terveydentilaa määrittäviin sosioekonomisiin tekijöihin, kuten terveydenhuollon eriarvoisuuteen, sosiaaliseen syrjäytymiseen ja väestökehitykseen, jotka ovat kaikki merkittäviä kysymyksiä. Tämän tulevan tiedonannon pitäisi kannustaa laaja-alaiseen keskusteluun yhteisön kansanterveyspolitiikan tulevaisuudesta. Komissio ottaa huomioon kaikki tiedonannossa esiin tuotuihin ajatuksiin esitettävät huomiot laatiessaan yksityiskohtaisia politiikkaa koskevia ehdotuksiaan.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0160/98 neuvostolle esittäjä(t): Mary Banotti (PPE) (3. helmikuuta 1998) Aihe: Gazan Eurooppa-sairaala Voiko neuvosto ilmoittaa minulle, miten paljon EU on yhteensä investoinut Gazan Eurooppa-sairaalaan? Voiko neuvosto ilmoittaa minulle, milloin kansainvälinen johtoryhmä saapuu alueelle? Milloin sairaala saavuttaa täyden operatiivisen tason ja miten neuvosto suhtautuu kehitysmaissa toteutettavien laajojen infrastruktuurihankkeiden uusiutuviin kustannuksiin? Vastaus (8. kesäkuuta 1998) Kuten arvoisa parlamentin jäsen hyvin tietää, MEDA-asetuksen puitteissa rahoitettujen toimien, jollaisesta kysymyksessä on kyse, toteuttaminen kuuluu komission vastuualueeseen. Tästä syystä arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään esittämään asianomainen kysymys komissiolle.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0283/98 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: ISM-säännöstön noudattaminen (asetus 3051/95) Kuinka monta pätevää tarkastajaa kullakin jäsenvaltiolla on asetuksessa 3051/95 ((EYVL L 320, 30.12.1995, s. 14. )) tarkoitetun ISM-säännöstön noudattamisen varmistamiseksi? Komission jäsenen Neil Kinnock komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0283/98 ja E-0284/98 (25. maaliskuuta 1998) Koska ro-ro-matkustaja-alusten turvallisuusjohtamisesta 8 päivänä joulukuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3051/95 jäsenvaltioita ei velvoiteta toimittamaan komissiolle tietoja niiden tarkastajien lukumäärästä, jotka vastaavat asetuksen noudattamisesta jokaisessa jäsenvaltiossa, komissio ei voi antaa tarkkaa vastausta parlamentin jäsenen kysymykseen. Komissiolla on 1 päivänä heinäkuuta 1997 vallinnutta tilannetta koskevia tietoja asetuksessa säädetyistä vaatimustenmukaisuutta osoittavista asiakirjoista sekä turvallisuustodistuksista, joita on myönnetty yrityksille ja lautoille, jotka hoitavat jäsenvaltioiden satamiin tulevaa tai niistä lähtevää säännöllistä ro-ro matkustajaliikennettä. Näiden tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että jäsenvaltiot valvovat neuvoston asetuksen N:o (EY) 3051/95 noudattamista. Tätä arviointia vahvistavat komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten välillä toteutetun kahdenvälisen (paikan päällä tapahtuneen) kuulemiskierroksen tulokset. Kuulemiskierros on vielä käynnissä, ja olisikin muistettava, että asetuksen täytäntöönpano ja soveltamisen valvonta on jatkuvaa toimintaa, johon kyseisen asetuksen 8 artiklan mukaan kuuluu mm. se, että komissio tarkistaa asetuksen täytäntöönpanon sekä tekee ehdotukset tarkoituksenmukaisista toimenpiteistä vuoteen 1999 mennessä.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0464/98 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Neuvoa-antava kalatalouskomitea Voiko komissio julkaista neuvoa-antavassa kalatalouskomiteassa toimivien ihmisten nimet sekä siinä edustettuina olevat ammattijärjestöt? Voiko komissio esittää vuotta 1998 koskevan alustavan työohjelmansa? Voiko komissio antaa yksityiskohtaista tietoa puhemiehistön ja tämän politiikan alalla toimivien työryhmien koostumuksesta? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 1998) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0559/98 komissiolle esittäjä(t): John McCartin (PPE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Maatalousmarkkinoille pääsyn estäminen Voivatko minkä tahansa jäsenvaltion maanviljelijät käyttää hyväkseen komission myöntämiä tukia ja tuotantopalkkioita samalla kun he pyrkivät uhkailemalla estämään muiden jäsenvaltioiden maanviljelijöiden tuotteiden pääsyn markkinoilleen? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1998) Nykyisessä yhteisön lainsäädännössä ei ole sellaista kohtaa, jonka perusteella maanviljelijöiltä voitaisiin evätä yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia tukia, vaikka he olisivat mukana arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa toiminnassa. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen joulukuussa 1997 antamaan tuomioon asiassa C-265/95 (komissio vastaan Ranska). Tuomioistuin katsoi, että tapahtumat, jotka johtivat oikeudenkäyntiin ja joita Ranskan hallitus ei kiistänyt, aiheuttivat selvästi esteitä muista jäsenvaltioista tulevien maataloustuotteiden liikkuvuudelle, koska vakavia välikohtauksia on tapahtunut joka vuosi yli kymmenen vuoden ajan. Tällaisia välikohtauksia ovat olleet kuorma-autojen pysäyttäminen, niiden lastin tuhoaminen, kuljettajiin kohdistunut väkivalta, tukkukauppiaiden ja välittäjien uhkailu sekä kaupoissa esillä olevien tavaroiden vahingoittaminen. Tuomioistuin katsoi myös, että Ranskan hallituksen käyttämät keinot eivät olleet riittäviä, jotta olisi voitu ehkäistä ja estää tehokkaasti se, että rikolliset tekevät rikoksia ja uusivat niitä. Kyseiset tapahtumat aiheuttivat myös turvattomuuden tunnetta, jolla oli puolestaan kielteistä vaikutusta kaupankäyntiin kokonaisuutena. Tämän perusteella Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräykset, jotka koskevat tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja jäsenvaltioiden velvollisuutta tehdä yhteistyötä perustamissopimuksen velvoitteiden täyttämiseksi, eivät edellytä vain, että jäsenvaltiot ainoastaan pidättäytyvät toimenpiteistä, jotka saattavat aiheuttaa esteitä yhteisön sisäiselle kaupalle, vaan ne edellyttävät myös, että jäsenvaltiot ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin ja asianmukaisiin toimenpiteisiin sen estämiseksi, että yksityishenkilöt muodostavat toiminnallaan kaupalle esteitä jäsenvaltioiden alueella. Jäsenvaltioilla on vastuu määritellä, mitkä toimenpiteet ovat sopivimpia tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi, ja yhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä on tarkastaa sen käsiteltäväksi annettavissa tapauksissa, ovatko tällaiset toimenpiteet olleet asianmukaisia. Jos jokin jäsenvaltio epäonnistuu tarvittaviin ja asianmukaisiin toimenpiteisiin ryhtymisessä, kansallinen tuomioistuin voi katsoa sen olevan vastuussa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella (katso yhdistetty asia C-46/93 ja C-48/93 Brasserie du pêcheur).
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0412/98 komissiolle esittäjä(t): Petrus Cornelissen (PPE) ja Raphaël Chanterie (PPE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Rekka-auton kuljettajien kohtelu 1. Onko komissio tietoinen, että tiedotusvälineiden mukaan ((Mm. monet lehtiartikkelit ja belgialainen TV-lähetys ¨De 7de dag¨ (suom.¨Seitsemäspäivä¨), joka esitettiin 18. tammikuuta 1998. )) belgialaisen rekka-auton kuljettajia pidettiin 55 päivän ajan ruotsalaisen vankilan sellissä - ensin 48 tuntia alastomina ja sitten useita viikkoja eristyksissä - koska rekan lastina oli alkoholia rahtikirjassa olleen hedelmämehun sijaan? 2. Voisiko komissio vahvistaa näiden tiedotusvälineiden välittämien tietojen oikeellisuuden? 3. Voisiko komissio siinä tapauksessa, että se vastasi edelliseen kysymykseen myöntävästi, ilmoittaa, miten se suhtautuu tällaiseen keskiajasta muistuttavaan kohteluun, varsinkin kun tiedetään, että kuljettajat on nyt vapautettu Malmön alioikeuden päätöksellä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 1998) Komissio ei voi vahvistaa eikä kumota niiden lehdistötiedotteiden oikeellisuutta, joihin arvoisat parlamentin jäsenet viittaavat. Oikeusjärjestelmään sisältyvien ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen kuuluu kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. Komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida, ovatko jäsenvaltion tekemästä rikostutkinnasta johtuvat toimenpiteet aiheellisia tai oikeassa suhteessa epäiltyyn rikokseen.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0487/98 komissiolle esittäjä(t): Honor Funk (PPE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Hormonikäsiteltyjen eläinten lihaa koskeva EU:n tuontikielto (WTO:n vetoomusvaliokunnan välitystuomio) WTO:n vetoomusvaliokunnan välitystuomion mukaisesti EU:lla on oikeus tieteellisten tutkimusten perusteella ryhtyä toteuttamaan kuluttajansuojelua sopivaksi katsomassaan määrin, jolloin kuluttajansuojelu on mahdollisesti korkeammalla tasolla kuin mitä se olisi toteutettaessa sitä terveydenhuoltoa koskevien kansainvälisten normien perusteella. 1. Mitä aihepiirejä varten vaaditut, mahdollisia riskitekijöitä koskevat tieteelliset todisteet on laadittava? 2. Keitä ovat ne tutkijat, joille EU:n on antanut toimeksiannon edellä mainittujen tieteellisten todisteiden toimittamisesta? 3. Kuinka paljon varoja tätä tieteellistä työskentelyä varten on varattu? 4. Osallistuvatko tähän myös jäsenvaltiot? 5. Koska tieteellinen työskentely aloitetaan? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0487/98 ja E-0568/98 (30. maaliskuuta 1998) Maailman kauppajärjestön WTO:n valituselin vahvisti, että yhteisöllä oli oikeus asettaa kansainvälisiä standardeja korkeampi kuluttajansuojelun taso, jos sen toimenpiteet perustuivat riskien arviointiin. Toisaalta valituselin vahvisti asiaa käsitelleen paneelin kannan, että hormonien käytön kieltäminen yhteisössä ei perustunut riittävän yksityiskohtaiseen riskien arviointiin nimen omaan hormonikäsiteltyjen eläinten lihassa olleiden hormonijäämien karsinogeenisten ja genotoksisten vaikutusten osalta. Yhteisö on ilmoittanut WTO:lle aikovansa panna täytäntöön valituselimen 13. maaliskuuta antamat suositukset ja päätökset. Komissio tutkii parhaillaan parhaita keinoja täyttää kansainväliset velvollisuutensa mutta se ei kykene tässä vaiheessa vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen yksityiskohtaisiin kysymyksiin.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0331/98 komissiolle esittäjä(t): Stefano De Luca (ELDR) (6. helmikuuta 1998) Aihe: Yhdistymisvapaus ja sananvapaus ihmisoikeuksien kunnioittamisessa Onko komissio tietoinen siitä, että erään Italian alueen laissa (Marchen alue numero 34) sanotaan, että alueiden elimiin nimitettäväksi pyrkivien on vakuutettava, että he eivät kuulu mihinkään vapaamuurariloosiin? Eikö komissio katso, että tämä laki loukkaa kansalaisten sananvapautta ja yhdistymisvapautta? Ottaen huomioon, että asia koskee yhteisön kansalaisia, niin mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä oikeusvaltion vahvistamiseksi ja jotta näitä syrjiviä toimia ei tulevaisuudessa kohdistettaisi vapaisiin kansalaisiin, jotka kuuluvat uskonnollisiin yhdistyksiin tai sananvapautta täysin avoimesti käyttäviin yhdistyksiin? Eikö komissio katso, että tämä laki on ristiriidassa perustamissopimuksen ja erityisesti perusvapauksia koskevien periaatteiden kanssa? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 1998) Komissio pitää ihmisoikeuksien kunnioittamista kaikkialla maailmassa erittäin tärkeänä. Perustamissopimuksissa ei ole kuitenkaan annettu unionille yleistä toimivaltaa varmistaa perusoikeuksien kunnioittaminen. Sillä on toimivaltaa kyseisessä asiassa ainoastaan yhteisön oikeuden, joka perustuu perusoikeuksien kunnioittamiseen, soveltamisen alalla. Komissio haluaa palauttaa mieleen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien seikkojen osalta, että kunkin jäsenvaltion sisäiset muutoksenhakukeinot sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyllä Euroopan neuvoston yleissopimuksella toteutetut järjestelmät varmistavat laajalti ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen jäsenvaltioissa. Yhteisön oikeuden mukaan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat seikat kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0220/98 komissiolle esittäjä(t): José Apolinário (PSE) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Natura 2000 -verkoston rahoitus Luontotyyppejä koskevan direktiivin täytäntöönpano, joka edellyttää, että jäsenvaltiot lähettävät komissiolle luettelot suojeltavista alueistaan, tekee ajankohtaiseksi kysymyksen erityisten suojelutoimien alueiden hallintosuunnitelmien rahoituksesta. Millainen rahoituskehys on suunniteltu tätä tarkoitusta varten, erityisesti ottaen huomioon direktiivin 92/43/ETY ((EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. )) 8 artiklan määräykset? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 1998) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun direktiivin 92/43/ETY 8 artiklassa säädetään yhteisön yhteisrahoituksesta Natura 2000 -verkon alueille, joilla on ensisijaisesti suojeltavia luontotyyppejä tai lajeja. Direktiivin 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle arvio tarvitsemastaan yhteisön yhteisrahoituksesta. Yksikään jäsenvaltio ei ole vielä toimittanut komissiolle tällaista arviota. Direktiivin 8 artiklan 2-4 kohdassa säädetään, että komissio arvioi ilmoitetut määrät ja laatii yhteisrahoitusta koskevan toimintasuunnitelman. Koska komissio ei ole saanut jäsenvaltioilta niiden arvioita, se ei ole voinut toistaiseksi laatia tällaista toimintasuunnitelmaa. Komissio haluaakin tulevaisuudessa helpottaa toimintasuunnitelman laatimista ja ehdottaa Natura 2000:n täytäntöönpanon sisällyttämistä toimenpiteisiin, joille voidaan myöntää rahoitusta rakennerahastoista ja yhteisen maatalouspolitiikan alalla.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0293/98 komissiolle esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Rakennerahastojen uudistus unionin laajentuessa itään Ottaen huomioon, että Euroopan parlamentin päätöslauselmaesityksessä (A4-0368/97, kohta 34) vaaditaan erityistä tukea raja-alueille EU:n laajentumisen yhteydessä, kysymme komissiolta, sisältyykö suunniteltuun rakennerahastojen uudistukseen toimenpiteitä, jotka kohdistuvat sellaisten alueiden taloudelliseen tukemiseen, joilla on yhteinen ulkoraja jäsenyyttä hakeneiden valtioiden kanssa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1998) Markkinoiden avautumisen ja laajentumisen vaikutukset voivat tuntua nopeammin ja voimakkaammin raja-alueilla kuin muilla alueilla, mutta raja-alueet myös hyötyvät uusien markkinoiden läheisyydestä, joka tarjoaa uusia mahdollisuuksia. Näiden uusien markkinoiden merkitystä yhteisön tuottajille osoittaa yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) välisen kaupan nopea kasvu sekä niiden ja yhteisön välisen kauppataseen yhä kasvava ylijäämä. Lisäksi laajentumisen vaikutuksia pehmennetään siirtymäajan järjestelyillä erityisesti herkillä alueilla. Tämän vuoksi komissio ei katso tarpeelliseksi perustaa erityistä välinettä niiden alueiden tukemiseksi, joilla on yhteinen raja KIE-maiden kanssa. Komission mukaan nykyisten toimenpiteiden laajuus ja joustavuus on riittävä näiden alueiden ongelmien ratkaisemiseen. Useat raja-alueet saavat jo nyt tukea rakennerahastoista. Uudet Saksan osavaltiot ja Burgenland ovat tällä hetkellä ja todennäköisesti myös tulevaisuudessa tavoitteen 1 alueita. Suurin osa muista Saksan, Itävallan ja Italian raja-alueista saa tavoitteen 5 b mukaista tukea. Koska uuden tavoitteen 2 yhteydessä jäsenvaltioille tarjotaan mahdollisuus soveltaa kansallisia valintaperusteita merkittävään osaan tuettuja alueita, ne voivat valita näihin raja-alueita, jos katsovat niillä ilmenevän erityisiä ongelmia. Näiden pääasiallisten ohjelmien lisäksi komissio ehdottaa Interregin säilyttämistä yhtenä kolmesta yhteisön aloitteesta. Interreg on sopiva väline yhteisön sellaisten raja-alueiden erityisten ongelmien ratkaisemiseen, joilla on yhteinen ulkoraja KIE-maiden kanssa. PHARE-ohjelmaan kuuluvan raja-alueiden yhteistyön kanssa Interreg tarjoaa merkittävää taloudellista tukea taloudellisten siteiden lujittamiseksi kyseisten rajojen molemmin puolin. Sen tukitoimenpiteillä parannetaan pääsyä KIE-maiden markkinoille ja tuetaan kaikille osapuolille hyödyllistä yhteistyötä molemmin puolin rajaa. Interregin erityisestä rakenteesta uuden suunnitteluajanjakson aikana ei ole vielä tehty päätöstä, mutta siihen tulee sisältymään riittävää joustavuutta raja-alueiden tarpeiden täyttämiseksi, koska jäsenvaltiot voivat tehdä ehdotuksia tukea saavista alueista ja tuettavista hankkeista. Ottaen huomioon yhteisön aloitteiden määrän rajoittamista koskevan ehdotuksen, tulevat Interregille osoitetut määrärahat olemaan huomattavan suuria.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0262/98 neuvostolle esittäjä(t): Yiannis Roubatis (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Amnesty Internationalin raportti Turkin ihmisoikeustilanteesta Viimeisimmässä Amnesty Internationalin Turkin ihmisoikeustilanteesta tekemässä raportissa Turkkia syytetään alaikäisten kidutuksesta ja vankien teloittamisista ja ¨katoamisista¨. Amnesty Internationalin lukujen mukaan vuonna 1997 25 ihmistä tapettiin pidätettäessä ja 23 pidätysaikana. Kysyn neuvostolta: 1. Mitä se aikoo tehdä saadakseen Turkin hallitukset lopettamaan jatkuvan EU:n uhmaamisen ja mitä se aikoo tehdä Turkin yhä kelvottomalle ihmisoikeustilanteelle? 2. Mitä se aikoo tehdä Turkin poliittisen ja sotilaallisen johdon saamiseksi ymmärtämään, että he eivät voi jatkaa omien kansalaistensa kiduttamista ja tappamista kauhistuneen kansainvälisen yhteisön silmien alla? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4055/97 ja E-0262/98 (11. toukokuuta 1998) Neuvosto on edelleen vakavasti huolissaan demokratian ja ihmisoikeuksien tilanteesta Turkissa. Luxemburgissa 12.-13. joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto painotti jälleen sitä, että Turkin hallituksen on noudatettava demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevia perusvelvoitteitaan. Eurooppa-neuvosto muistutti neuvoston 29. huhtikuuta 1997 kokoontuneessa EU - Turkki-assosiaationeuvostossa ilmaiseman kannan mukaisesti, että Turkin ja Euroopan unionin välisten suhteiden vahvistaminen riippuu myös Turkin aloittamien poliittisten ja taloudellisten uudistusten jatkamisesta, etenkin ihmisoikeuksia koskevien vaatimusten ja käytäntöjen mukauttamisesta Euroopan unionissa voimassa oleviin vaatimuksiin ja käytäntöihin. Turkissa vallitseva demokratian ja ihmisoikeuksien tilanne on jatkuvasti neuvoston huomion kohteena. Nämä kysymykset otetaan esille käytännöllisesti katsoen kaikissa Turkin viranomaisten kanssa pidettävissä kokouksissa.