KIRJALLINEN KYSYMYS P-1814/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Egeanmeren saarten vesipula.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0211 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1814/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. kesäkuuta 2001) Aihe: Egeanmeren saarten vesipula Egeanmeren saarilla ja erityisesti Kykladeilla on syntynyt alati paheneva vesipula. Tieteellisten tutkimusten mukaan Kykladien vuotuinen juomaveden tarve on 12 miljoonaa kuutiometriä, josta saadaan täytettyä 60-65 prosenttia. Vuoteen 2030 mennessä tarpeen odotetaan kaksinkertaistuvan. Ongelma kärjistyy erityisesti kesällä, koska sateita ei saada lainkaan ja väestö moninkertaistuu matkailun vuoksi. Vastaavasti pumppausten lisääminen syvien porausreikien kautta on johtanut pohjaveden suolapitoisuuden huolestuttavaan kasvuun. Kun otetaan huomioon, että useat tahot (paikallislehdet sekä geologian ja mineraalien tutkimuskeskus) ovat panneet merkille vakavia puutteita veden varastointihankkeissa, mikä on komission arvio yhteisön toisesta ja kolmannesta tukikehyksestä rahoitetuista hankkeista ja mihin toimiin komissio on ryhtynyt? Mitä aloitteita on tehty, jotta vesipulan aiheuttamat ongelmat liitettäisiin yhteisön kolmannen tukikehyksen ensisijaisten tavoitteiden joukkoon? Mitä toimia on toteutettu, millä saarilla ja millä aikatauluilla? Euroopan unioni rahoittaa Egeanmeren saarten vesivarojen arviointia koskevaa hallinnollista tutkimusta, jonka on määrä olla valmis syksyllä 2001. Hyödynnetäänkö kyseisen tutkimuksen päätelmiä yhteisön kolmannessa tukikehyksessä ja ennen kaikkea vesipulan eri torjuntatapojen arvioimiseksi? (Tällaisia torjuntatapoja voisivat olla esimerkiksi padot ja tekojärvet, porauksia koskevat rajat ja tekniikat, perinteiset pienet sadevesialtaat, suolan poisto ja veden johtaminen muualta.) Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2001) Komissio on tietoinen Aigeianmeren saarten vesiongelman vakavuudesta. Se onkin myöntänyt ohjelmakausien 1989-1993 ja 1994-1999 yhteisön tukikehyksistä yhteisrahoitusta pintavesien keräysjärjestelmien rakentamiseen. Komissio on ollut tietoinen siitä, että joihinkin näistä hankkeista on liittynyt myöhästymisiä ja/tai teknisiä ongelmia, ja onkin tehnyt 26 hanketta (pieniä patoja ja tekoaltaita) koskevan tutkimuksen. Komissio on välittänyt tutkimuksen päätelmät Etelä-Aigeianmeren alueen viranomaisille 12. marraskuuta 1998 ja kehottanut näitä ryhtymään tarpeellisiin toimenpiteisiin hankkeiden loppuun saattamiseksi ja altaisiin kertyvän veden hyödyntämiseksi. Komissio on myös ilmoittanut edellä mainituille viranomaisille, että jos eräitä rakennelmista ei saada valmiiksi ja oteta käyttöön, se perii takaisin niitä varten myönnetyn yhteisön rahoitusosuuden. Komissio on jokin aika sitten lähettänyt asiasta muistutuskirjeen kyseisille viranomaisille ja Kreikan kansantalousministeriölle. Komissio arvioi, että Kreikan vesiongelmat johtuvat suurelta osin tavasta hyödyntää vesivaroja. Tämän vuoksi se on korostanut Kreikan viranomaisten kanssa käymissään kauden 2000-2006 yhteisön tukikehystä koskevissa neuvotteluissa vesivarojen suunnitelmallisen hyödyntämisen tärkeyttä. Toteutettavista hankkeista päättäminen kuuluu kuitenkin luonnollisesti jäsenvaltion viranomaisille. Komission saamien tietojen mukaan Kreikkaa koskevaan Interreg IIC -yhteisöaloitteen (kuivuusaloitteen) ohjelmaan sisällytetyistä tutkimuksista on käynnistetty Kykladien (ei koko saariston) vesivarojen hyödyntämistä koskeva tutkimus. Näiden tutkimusten toteuttamisesta ja niiden tulosten hyödyntämisestä vastaa jäsenvaltio.