KIRJALLINEN KYSYMYS E-2250/97 esittäjä(t): Maartje van Putten (PSE) - komissiolle (2. heinäkuuta 1997)

Aihe: Puunhakkuu Surinamissa

Äskettäin Alankomaiden joukkoviestimissä ilmoitettiin (jälleen), että ulkomaalaiset, erityisesti aasialaiset, yritykset hävittävät Surinamin metsiä. Kiertääkseen Surinamin kansalliskokouksen välttämättömän luvan jotkin suuret yritykset ovat tällöin toimineet ¨haamuyritysten¨ ja lukuisten pienten myönnytysten kautta.

1. Onko komissio selvillä näistä uutisista, ja jos on, onko se sitä mieltä, että kyse on tällöin ongelmasta, joka - Lomén yleissopimuksen metsäpöytäkirjan, Agenda 21:n ja tämänhetkisen metsäyleissopimusta koskevan kansainvälisen keskustelun perusteella - ansaitsee kansainvälistä huomiota?

2. Onko Surinamin metsien kaupallinen hyväksikäyttö yhtenä aiheena vuoropuhelussa, jota käydään Surinamin kanssa sen kanssa harjoitettavan Lomén yhteistyön perusteella?

3. Jos on, millainen käsitys komissiolla on Surinamin viranomaisten käsityksestä, jonka mukaan ulkomaalaiset yritykset hävittävät Surinamin metsiä?

4. Mitä tukea Euroopan komissio antaa Surinamin viranomaisille tai Surinamin kansalaisjärjestöille edistääkseen kestävää metsänhoitoa ja estääkseen hyväksikäytön laittomat muodot?

5. Mitkä ovat komission mielestä mahdollisuudet tukea Surinamin viranomaisia ja yksityisiä järjestöjä Surinamin metsien ekologisesti ja/tai sosiaalisesti vastuuttoman hyväksikäytön torjumiseksi tehokkaammin?

6. Onko komissio valmis tekemään Surinamin kanssa käytävässä yhteistyössä aloitteen tällaisen tehokkaamman lähestymistavan ajamiseksi ja toteuttamiseksi yhteistyön perusteella?

Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 1997)

1. Komissio on tietoinen, että tämä kysymys on jälleen otettu esille tiedotusvälineissä. Komissio on ilmaissut asian johdosta toistuvasti huolensa Surinamin hallituksille ja ilmoittanut tukevansa neljättä Lomén yleissopimusta muuttavan Mauritiuksen sopimuksen pöytäkirjan X mukaista kestävää metsävarojen hoitoa.

2. Yhteisön Surinamissa toteuttaman strategian päätavoitteena on kestävän taloudellisen kehityksen aikaansaaminen siten, että yhteiskunnallis-taloudellinen ja ympäristön kokonaistasapaino ei järky. Metsävarojen kestävä hoito on siksi ollut keskeinen aihe keskusteluissa, joita on käyty sekä Surinamin hallituksen että yhteisön jäsenvaltioiden kanssa kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon (EKR) liittyvän kansallisen tavoiteohjelman valmistelun yhteydessä. Lisäksi ilmoittaessaan Surinamille kahdeksannesta EKR:sta myönnetystä rahoituksesta komissio painotti, että yhteisö pitää tulevassa yhteistyössä erittäin tärkeänä kehitysprosessin etenemistä kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti sekä pöytäkirjan X noudattamista. Samoin komission edustajat korostivat maaliskuussa 1997 toteutetun suunnitteluvaiheen aikana - jolloin myös kansallinen tavoiteohjelma allekirjoitettiin - Surinamin hallitukselle, että komissio kiinnittää näihin seikkoihin erityistä huomiota. Asia otettiin niin ikään esille Surinamin suunnittelu- ja kehitysyhteistyöministerin vieraillessa komissiossa marraskuussa 1996 ja huhtikuussa 1997.

3. Surinamin uusi hallitus on hyvin perillä siitä, että pyrkiessään soveltamaan pöytäkirja X:tä yhteistyössään yhteisön kanssa sen on hoidettava metsävarojaan kestävällä tavalla ja noudatettava kaikilta osin Agenda 21:tä sekä biologista monimuotoisuutta koskevaa yleissopimusta. Hallitus on toteuttanut useita myönteisiä toimia metsätalouden ja ympäristönsuojelun aloilla. Miljoonan hehtaarin suuruisen metsäalan käsittävät toimiluvat on kumottu ja tulevaisuudessa luvat rajataan enintään 150 000 hehtaariin. Hallitus suosii metsäyhtiöitä, joiden ei tiedetä aiemmin aiheuttaneen ympäristövahinkoja. Lisäksi maahan ollaan perustamassa suoraan presidentin alaisuuteen ympäristöneuvostoa, joka käsittelee kattavasti eri ministeriöiden toimialaan kuuluvia kysymyksiä. Hallitus aikoo myös laatia uuden ympäristölain ja perustaa erityisen ympäristöviraston lain täytäntöönpanoa ja valvontaa varten sekä edistämään alan tutkimusta, arvioimaan ympäristövaikutuksia ja tekemään laajoja rakennetutkimuksia siitä, millä alueilla toimintoja on toteutettava.

4 - 6. Yhteisö on konkreettisena vastauksena uhkaavaan metsäkriisiin käynnistänyt joukon metsiin liittyviä tutkimuksia, jotka rahoitetaan asianomaisista budjettikohdista. Ensimmäisen tutkimuksen tavoitteena on Amazonin sademetsän ekosysteemin ekologinen ja taloudellinen yleisarviointi ja -kartoitus. Toinen, käytännönläheisempi metsäalan tutkimus, joka on parhaillaan meneillään ja jonka odotetaan valmistuvan ensi syksyyn mennessä, luo perustaa, jonka varassa komissio voi viimeistellä hanke-ehdotuksen metsävarojen hoitoon keskittyvän asiantuntijaelimen perustamisesta ja tämän toiminnan alkuunsaattamisesta. Tätä asiatuntijaelintä varten on varattu 3,5 miljoonaa ecua seitsemännen EKR:n varoja ja sen perustamisessa noudatetaan kaikilta osin komission äskettäin hyväksymiä metsäalan kehitysyhteistyötä koskevia suuntaviivoja. Vuonna 1996 käynnistetyssä matkailun kehittämishankkeessa puolestaan kiinnitetään erityistä huomiota metsäalueiden ekomatkailun kehittämiseen. Komissio on lisäksi osallistunut erittäin aktiivisesti tehostettuun lahjoittajien toimien yhteensovittamiseen yhdessä tärkeimmän lahjoittajamaan Alankomaiden sekä muiden lahjoittajien, kuten Latinalaisen Amerikan kehityspankin (IDB) YK:n elintarvike ja maatalousjärjestön FAO:n ja Yhdysvaltojen sekä lukuisien kansainvälisten ja paikallisten ympäristön puolesta toimivien painostusryhmien kanssa. Tämän yhteisen työn tuloksena jotkin lahjoittajat ovat jo aloittaneet paikan päällä kriisiä ehkäisevät seuranta- ja valvontatoimet. Surinamin metsävarojen kestävä hoito on näin ollen selkeästi erottamaton osa koko yhteisön harjoittamaa yhteistyötä.