FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/645

(2004/C 78 E/0686)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3811/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(11. joulukuuta 2003)

Aihe: Miestyyppisen kaljuuden (alopecia androgenetica) leviäminen

San Franciscon yliopiston ihotautiopin laitoksen toteuttaman tutkimuksen mukaan 15 prosenttia alle 17-vuotiaista nuorista kärsii hiustenlähdöstä. Kaljuuntuminen vaivaa tyttöjä 14 vuoden iästä ja poikia 16 vuoden iästä alkaen. Bolognan yliopiston ihotautiopin laitoksella tutkittiin neljän vuoden ajan 6—10-vuotiaita lapsia, joilla esiintyi merkkejä kaljuuntumisesta. Kaikkien näiden lasten vanhemmat kärsivät androgeneettisestä kaljuuntumisesta, mutta mistä tällainen varhainen kaljuuntuminen voi mahdollisesti johtua? Journal of American Academy of Dermatology -lehdessä julkaistiin Bolognan yliopiston dermatologin Antonella Tostin tutkimustulokset, joissa esitetään yhteenveto kyseisen ilmiön syistä: adrenarkeksi kutsutun hormonaalisen prosessin, joka esiintyy 2—3 vuotta ennen puberteettia, ennenaikainen ilmeneminen; runsaasti sokeria sisältävä ruokavalio, joka voi aikaistaa esipuberteettia; estrogeenia ja istukasta peräisin olevia aineita sisältävien kosmeettisten tuotteiden käyttö sekä estrogeeniä sisältävän ravinnon nauttiminen.

Ottaen huomioon edellä mainitut alaikäisiin kohdistuvat riskit — sillä ennenaikainen kaljuuntuminen voi olla varoitus myös muista toimintahäiriöistä — voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

— Onko komissio tietoinen kyseisistä oireista?

— Katsooko komissio, että olisi tarpeen kiinnittää hallitusten huomio kyseiseen ilmiöön sekä tarpeeseen lisätä kosmeettisten tuotteiden ja sellaisten elintarvikkeiden valvontaa, jotka saattavat sisältää istukasta peräisin olevia aineita ja/tai estrogeenejä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(30. tammikuuta 2004)

Androgeneettinen kaljuuntuminen aiheuttaa hiustenlähtöä sekä miehillä että naisilla ja sille on ominaista hormoneista johtuva hiustenlähtö perinnöllisesti altistuneissa yksilöissä. Tietämys androgeneettisen kaljuuntumisen epidemiologiasta on puutteellista. Sille on löydetty vahva geneettinen perusta, mutta muista kuin geneettisistä aiheuttajista ei tiedetä paljoakaan. Viimeaikaisen taudin epidemiologiaa koskevan tutkimuksen (1) perusteella ympäristötekijöiden vaikutus näyttää edelleen hyvin vähäiseltä. Tohtori Antonella Tosti on raportoinut noin 20 tapauksesta, joissa useimmat selittämättömästä ja hyvin varhaisesta kaljuudesta kärsivät potilaat ovat lähtöisin perinnöllisesti altistuneista suvuista. Koska ennenaikainen kaljuus liittyy umpirauhasten toimintaan, samanaikaisesti vaikuttavaksi tekijäksi epäiltiin estrogeenejä sisältävien yhdisteiden saantia. Tutkimusten suppeuden vuoksi tarvitaan lisätodisteita.

Komissio on rahoittanut useita hankkeita, joissa selvitetään hormonitoimintaa häiritsevien aineiden vaikutuksia ihmiskehon eri elimiin (2). Monissa hankkeissa keskitytään ravintoon, jonka mukana aineet pääsevät elimistöön. Komissio odottaa aikanaan valmistuvien tulosten osaltaan myötävaikuttavan kemiallisia aineita koskevaan asetukseen (jossa aineiden käyttö sallitaan tai sitä rajoitetaan). Erityisesti on syytä mainita Eurisked-hanke (3), jossa muun muassa tutkitaan kosmeettisissa valmisteissa oleviin estrogee-neihin kohdistuvia vaikutuksia ja joka osaltaan edistää kosmeettisia valmisteita koskevaa riskien arviointia ja sääntelyä tuonnempana. Helmikuuhun 2004 asti on käynnissä kuudennen puiteohjelman ensisijaisen aihealueen 5 (elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus) mukainen ehdotuspyyntö, johon toivotaan tutkimusehdotuksia murrosiän varhaisesta alkamisesta, jossa näyttää olevan paljon yhtäläisyyksiä androgeneettisen kaljuuntumisen kanssa. Tämän alan hankkeen/hankkeiden valitsemisen ja rahoittamisen jälkeen komissio voi neuvotteluvaiheessa pyrkiä varmistamaan, että tehtävään tutkimukseen sisällytetään tätä ilmiötä koskevia selvityksiä.

Jäsenvaltiot ja komissio keskustelevat säännöllisesti kansanterveysalan ensisijaisista tavoitteista osana kansanterveysalan ohjelmaa. Tätä ongelmaa ei ole sisällytetty ensisijaisiin tavoitteisiin vuosien 2003 ja 2004 työohjelmista käydyissä keskusteluissa.

Kosmeettisia valmisteita säännellään 27. heinäkuuta 1976 annetulla neuvoston direktiivillä 76/768/ETY (4). Direktiivissä esitetään yleisperiaatteena, että markkinoille voidaan saattaa ainoastaan kosmeettisia valmisteita, jotka eivät aiheuta haittaa ihmisten terveydelle (direktiivin 2 artikla).

Direktiivissä säädetään erityisistä toimenpiteistä, esimerkiksi tietyistä ainesosista, joita kosmeettisissa valmisteissa ei saa olla. Direktiivin liitteessä II mainitaan estrogeenit numerolla 260. Näin ollen estrogeenien käyttö kosmeettisissa valmisteissa on kielletty. Istukasta peräisin olevia aineita ei mainita kosmeettisissa valmisteissa käytettyjen kosmeettisten ainesosien luettelossa (kosmeettisissa valmisteissa käytettyjen ainesosien luettelosta ja yhteisestä nimikkeistöstä 8. toukokuuta 1996 tehty komission päätös 96/335/EY) (5). Näitä aineita käytetään raaka-aineena seuraavien kosmeettisten ainesosien valmistuksessa: hydrolisoitu ihmisen istukkahormoni, hydrolisoitu istukkahormoni, istukkaentsyymit, istukkalipidit ja istukkaproteiini. Näitä ainesosia saadaan nisäkkäiden istukoista mutta niihin ei saa sisältyä estrogeenejä.

Direktiivin 3 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että markkinoille voidaan saattaa vain sellaisia kosmeettisia valmisteita, jotka ovat tämän direktiivin ja sen liitteiden säännösten mukaisia.

Hormonien käyttö karjan kasvun edistämiseksi on ollut yhteisön alueella kiellettyä vuodesta 1988. Nykyään voimassa oleva lainsäädäntö on tiettyjen hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavien aineiden ja beta-agonistien käytön kieltämisestä kotieläintuotannossa 29. huhtikuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/22/EY (6), sellaisena kuin se on muutettuna 22. syyskuuta 2003 annetulla parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/74/EY (7).

(1) Severi G et al. Br J Dermatol. 2003 Dec;149(6):1207-13.

(2) http://europa.eu.int/comm/research/endocrine/index_en.html

(3) http://www.eurisked.org/index.htm

(4) EYVL L 262, 27.9.1976.

(5) EYVL L 132, 1.6.1996.

(6) EYVL L 125, 23.5.1996.

(7) EUVL L 262, 14.10.2003.