ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0734/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Kamerun.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0734/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (15. maaliskuuta 2002) Aihe: Kamerun Voiko komissio ilmoittaa, mitä Kamerunia koskevia hankkeita EU:n talousarviosta rahoitettiin 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli Kamerunia koskevien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0732/02, E-0733/02, E-0734/02, E-0735/02, E-0736/02,E-0737/02, E-0738/02, E-0739/02, E-0740/02 ja E-0741/02 (13. toukokuuta 2002) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0318/02 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle. Eurooppa-neuvoston Barcelonan kokouksen valmistelut.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0183 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0318/02 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle (12. helmikuuta 2002) Aihe: Eurooppa-neuvoston Barcelonan kokouksen valmistelut Vuonna 2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa ja komissiota, tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, kartoittamaan vuoteen 2001 mennessä tutkimus- ja kehitysalan osaaminen kaikissa jäsenvaltioissa, jotta tätä osaamista voitaisiin levittää laajemmalle. Saavutettiinko tämä tavoite? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 2002) Euroopan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen huippuosaamisen kartoitusta, jota Lissabonin Eurooppa-neuvosto pyysi 23. ja 24. maaliskuuta 2000, toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden nimeämistä edustajista koostuvan korkean tason työryhmän kanssa. Vain joitain tieteen ja teknologian aloja koskeva pilottihanke käynnistettiin komission asiakirjassa(1) kuvatun metodologian pohjalta. Tämän pilottihankkeen avulla pitäisi voida validoida kyseinen metodologia, jota on määrä käyttää laajemmin kuudennessa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen (TTK) puiteohjelmassa. Tätä ehdotetaan puiteohjelmaa koskevassa komission ehdotuksessa yhdeksi niistä keinoista, joilla lujitetaan eurooppalaisen tutkimusalueen perustaa. Ennen täydellisen pilottihankkeen tekemistä on kuitenkin osoittaunut tarpeelliseksi tehdä esiselvityksiä. Tämä johtuu hankkeen monimutkaisuudesta ja siitä, ettei sellaista ole koskaan aikaisemmin tehty Euroopan laajuudessa. Työssä on edistytty hyvin, ja esiselvitysten tulokset ovat jo saatavissa. Lisäksi täydellistä pilottihanketta koskevat sopimukset ovat neuvotteltavina, ja ne on määrä tehdä maaliskuussa 2002. Pilottihankkeen tulokset voitaneen esittää vuoden 2002 lopussa. (1) SEC(2001) 434.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0117/02 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle. Radioaktiivisen materiaalin kuljetus EU:n jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0144 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0117/02 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle (23. tammikuuta 2002) Aihe: Radioaktiivisen materiaalin kuljetus EU:n jäsenvaltioissa Voiko komissio laatia luettelon tapauksista, joissa radioaktiivista materiaalia kuljettavat junat ovat jäsenvaltioissa olleet osallisia a) onnettomuuksiin b) turvallisuuden kannalta merkittäviin tapauksiin viimeisten viiden vuoden aikana. Komissiota pyydetään samalla ilmoittamaan, missä ja milloin tapaus on sattunut, mitä EU:n suuntaviivoja on noudatettava radioaktiivista materiaalia kuljettavien kulkuneuvojen ollessa osallisina onnettomuuksiin ja mitä tietoja jäsenvaltion odotetaan antavan komissiolle ja suurelle yleisölle, kun tällaisia tapauksia sattuu sen rautateillä. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2002) Radioaktiivisen materiaalin kuljetuksiin liittyvään tiedottamiseen sekä komissiolle että yleisölle sovelletaan 14. joulukuuta 1987 tehtyä neuvoston päätöstä 87/600/Euratom yhteisön järjestelyistä nopeaksi tietojenvaihdoksi säteilyhätätilanteen yhteydessä(1) ja 27. marraskuuta 1989 annettua neuvoston direktiiviä 89/618/Euratom säteilyvaaratilanteessa tarvittavia suojelutoimenpiteitä ja noudatettavia ohjeita koskevien tietojen antamisesta väestölle(2). Komissio ei ole saanut viimeisten viiden vuoden aikana yhtään ilmoitusta sellaisesta onnettomuudesta tai turvallisuuden kannalta merkittävästä tapauksesta radioaktiivisen materiaalin junakuljetuksissa, josta olisi aiheutunut merkittäviä radioaktiivisen materiaalin päästöjä. Perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta 13. toukokuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/29/Euratom(3) säädetään EU:n suuntaviivoista, joita noudatetaan radioaktiivisen materiaalin kuljetuksissa sattuvissa onnettomuuksissa. Tämän direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kyseessä olevista säteilytoiminnoista vastuussa oleva yritys ilmoittaa välittömästi jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kaikista sen alueella esiintyvistä säteilyhätätilanteista. Jäsenvaltion on luotava yhteydet muihin asiassa mahdollisesti osallisina oleviin jäsenvaltioihin ja Euroopan unioniin kuulumattomiin valtioihin yhteistyön aikaansaamiseksi. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että voidaan toteuttaa interventioita, jotka liittyvät säteilyn ja radionuklidipäästöjen vähentämiseen tai lopettamiseen, säteilyaltistuksen ja radioaktiivisten aineiden ihmisiin kulkeutumisen vähentämiseen ja uhrien hoidon järjestämiseen. (1) EYVL L 371, 30.12.1987. (2) EYVL L 357, 7.12.1989. (3) EYVL L 159, 29.6.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0047/02

esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle

(16. tammikuuta 2002)

Aihe: Kansallisuustunnus ajoneuvojen rekisterikilvissä

Kataloniassa ja Baskimaassa uudet, Euroopan unionin säännösten mukaiset rekisterikilvet ovat aiheuttaneet vastustusta osassa kansalaisia, jotka kieltäytyvät käyttämästä valtion tunnusta (E tai F). Näissä maissa useat eri kulttuureja edustavat liikkeet ovat painaneet tarroja, joissa E tai F on korvattu Katalonian CAT- tai Euskadin EUS-tunnuksilla.

Ranskan ja Espanjan rajalla Perthusissa on ollut useita yhteenottoja. Espanjan poliisi on käskenyt sellaisten Ranskan tasavaltaan rekisteröityjen autojen kuljettajat, joiden rekisterikilvissä on tunnus CAT, poistaa tunnuksen. Tämä on tapauksesta riippuen merkinnyt monen tunnin pidätystä tai uhkaa siitä ja neuvoa kääntyä takaisin, mikä tarkoittaa samaa kuin maahantulokielto.

Sopivatko nämä poliisien toimenpiteet yhteen jäsenvaltioissa sovellettavan ihmisten ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden kanssa vapauden, joka taataan perussopimuksissa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(7. helmikuuta 2002)

Jäsenvaltiolla on oikeus vaatia, että sen alueella liikennöivään moottoriajoneuvoon, joka on rekisteröity toisessa jäsenvaltiossa, on merkitty rekisteröintijäsenvaltio. Asiasta on säädetty kahdessa samanarvoisessa säännöstössä, jotka ovat tieliikennettä koskeva vuoden 1968 Wienin yleissopimus(1) (rekisterikilvestä erillinen soikea tunnus) ja yhteisön lainsäädäntö(2) (rekisterikilven vasempaan reunaan merkitty, EY:n lippua muistuttava tunnus). Jälkimmäisessä tapauksessa tunnus on osa ajoneuvon rekisterikilpeä.

Jäsenvaltion poliisiviranomaisilla on oikeus vaatia, että rekisterikilpi on näkyvissä kokonaisuudessaan ja siis ettei rekisteröintijäsenvaltion tunnusta ole peitetty.

(1) Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission puitteissa Wienissä 8. marraskuuta 1968 tehty yleissopimus (37 artikla ja liite 3).

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 2411/98, annettu 3. marraskuuta 1998, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen rekisteröintijäsenvaltion tunnusmerkin tunnustamisesta yhteisön sisäisessä liikenteessä (EYVL L 299, 10.11.1998).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0598/02 esittäjä(t): William Newton Dunn (ELDR) komissiolle. Leskille maksettava hautausavustus.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0598/02 esittäjä(t): William Newton Dunn (ELDR) komissiolle (6. maaliskuuta 2002) Aihe: Leskille maksettava hautausavustus Erään vaalipiirissäni asuvan rouvan aviomies kuoli viime marraskuussa. Leski on sittemmin saanut havaita, että Ison-Britannian hallitus on muuttanut leskille maksettavasta hautausavustuksesta (Bereavement Grant) säädettyä lakia. Asiasta ei hänen mukaansa ole ilmoitettu julkisuudessa. Uuden lain mukaan leskille maksettavan hautasavustuksen enimmäiskesto on yksi vuosi. Voiko komissio kertoa, mikä on asiaa koskeva tilanne unionin muissa jäsenvaltioissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2002) Yhdistyneessä kuningaskunnassa todellakin toteutettiin uudistuksia vuoden 2001 huhtikuussa. Niihin sisältyvät - kertasuorituksen kaksinkertaistaminen 2000 puntaan - leskeksi jääneen vanhemman etuuden (Widowed Parent's Allowance) maksaminen, kunnes nuorin lapsi lopettaa täysipäiväisen jatkokoulutuksen - määräaikainen kuolemantapauksen johdosta maksettava etuus (Bereavement Grant), kun omaisella ei ole huollettavia lapsia. Vähintään 45-vuotiaat lesket, joilla ei ole huollettavia lapsia, saavat viikoittaista etuutta vuoden ajan. - avustusten myöntäminen miespuolisille leskille, joilla on lapsia, ensimmäistä kertaa tasavertaisesti naispuolisten leskien kanssa. Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristöön MISSOC-julkaisunsa (yhteisen sosiaaliturvan tietojärjestelmän) taulukot, joissa on tietoa leskenetuuksista eri jäsenvaltioissa. MISSOC-julkaisu on myös komission www-sivustolla: www. europa. eu. int/comm/employment_social/missoc2001/index_en. htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0013/02 esittäjä(t): Brigitte Wenzel-Perillo (PPE-DE) komissiolle. Interreg III -yhteisöaloitteen ohjelmalohko A:n toteutuminen.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0013/02 esittäjä(t): Brigitte Wenzel-Perillo (PPE-DE) komissiolle (21. tammikuuta 2002) Aihe: Interreg III -yhteisöaloitteen ohjelmalohko A:n toteutuminen Miksi Interreg III:n ohjelmalohko A:n noin 5060 yhteisöaloiteohjelman hyväksyminen on viivästynyt, vaikka uusi tukikausi alkoi 1. tammikuuta 2000? Mihin ajankohtaan mennessä ohjeellisessa rahoitussuunnitelmassa ohjelmalohko A:han kohdennettu summa on maksettavissa hankkeiden toteuttajille? Pitääkö komissio mahdollisena, ettei ohjelmalohko A:han kohdennettua summaa kyetä maksamaan täysimääräisenä vastaanottaville alueille ja että vastaavasti Euroopan aluekehitysrahaston osallistuminen Interreg III ohjelmalohkon A:n ohjelmiin vähenee yleisen rakennerahastoasetuksen 31 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti? Montako ohjelma-asiakirjan täydennystä Interreg III:n ohjelmalohko A:n ohjelmiin on tähän mennessä hyväksytty? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2002) Komissio julkaisi 13. lokakuuta 1999 luonnoksen tiedonannoksi Interreg III -yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta(1). Parlamentti ehdotti siihen muutoksia 15. helmikuuta 2000 hyväksymässään päätöslauselmassa(2). Jäsenvaltioille 28. huhtikuuta 2000 osoitetun, Interreg III -yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamista koskevan komission tiedonannon(3) 55 kohdan mukaisesti lähes kaikki ohjelmaehdotukset on esitetty ennen määräajan päättymistä 22. marraskuuta 2000. Komissio oli vuoden 2001 loppuun mennessä hyväksynyt 44 sille mainitun yhteisöaloitteen A-lohkon osalta esitetyistä 53:sta ohjelmasta. Vuodelta 2001 siirretyt talousarviomäärärahat kohdennetaan niihin kahteen ohjelmaan, jotka olivat valmiit hyväksyttäviksi 31. joulukuuta 2001. Tässä vaiheessa vailla hyväksyntää olevia 7:ää ohjelmaa ei ole vielä esitetty komissiolle, tai niistä neuvotellaan edelleen. Kyseiset ohjelmat eivät ole vaarassa menettää määrärahojaan, koska niiden maksusitoumukset voidaan tehdä varainhoitovuoden 2002 ja sitä seuraavien varainhoitovuosien määrärahoista. On kuitenkin syytä korostaa, että luonteensa vuoksi sellaisten Interreg-ohjelmien, joihin osallistuu useampia jäsenvaltioita, esittäminen komissiolle ja ohjelma-aineiston käsitteleminen vie enemmän aikaa kuin pelkästään yhtä aluetta koskevien ohjelmien hyväksyminen. Näihin ohjelmiin liittyvät menot ovat tukikelpoisia 31. joulukuuta 2008 asti. Mikäli hallintoviranomaiset toteuttavat nämä ohjelmat tehokkaasti ja vaadituissa määräajoissa, niihin ei ole mitään aihetta soveltaa rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(4) 31 artiklan 2 kohdan 2 alakohdassa säädettyä n+2-sääntöä. Komissiolle on 1. helmikuuta 2002 mennessä esitetty 11 ohjelma-asiakirjan täydennystä, joista kaksi on jo hyväksytty. (1) KOM(1999) 479 lopullinen. (2) A5-0028/2000. (3) EYVL C 143, 23.5.2000. (4) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0622/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Petrogal-öljynjalostamon sulkeminen Leça da Palmeirassa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0220 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0622/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (6. maaliskuuta 2002) Aihe: Petrogal-öljynjalostamon sulkeminen Leça da Palmeirassa Portugali tarvitsee Petrogal-yritystä, jolla on teollisuuslaitokset Sinesissä ja Matosinhosissa. Petrogal on ainoa portugalilainen yritys, joka toimii öljynetsinnän, -tuotannon ja -jakelun, öljyjalosteiden ja maakaasun alalla. Se takaa useita tuhansia työpaikkoja suoraan tai välillisesti vaikuttaen ratkaisevasti siihen, että sadat yritykset ovat voineet toimia dynaamisemmin riippumatta siitä, toimivatko ne tuotantoketjussa ennen sitä vai sen jälkeen. Öljynjalostamoiden sulkeminen Leça da Palmeirassa Matosinhosissa aiheuttaisi vakavia seurauksia Portugalin taloudelle ja portugalilaisille työntekijöille. On otettava huomioon, että työttömyys on uudelleen kasvussa Portugalissa ja maata koskevat sosioekonomiset indikaattorit ovat Euroopan unionin heikoimmat. Kertooko komissio mitä tukia voidaan myöntää yhteisön ja kansallisella tasolla öljynjalostamoiden normaalin toiminnan jatkamiseksi sekä Petrogal-yrityksen työntekijöiden työn ja oikeuksien turvaamiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 2002) Komissiolla ei ole tietoa Petrogal-yhtiön Leça da Palmeirassa sijaitsevan öljynjalostamon mahdollisen sulkemisen syistä eikä muista asiaan liittyvistä seikoista. Komissio muistuttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaan hankkeiden valinta ja täytäntöönpano kuuluu niiden kansallisten ja alueellisten viranomaisten tehtäviin, jotka vastaavat rakennerahastoista yhteisrahoitettavien ohjelmien hallinnoinnista ja seurannasta. Komissio ei voi tukea yrityksiä suoraan niiden työpaikkojen turvaamiseksi, vaan yritysten on käännyttävä kyseisten viranomaisten puoleen saadakseen tietoa yhteisrahoitusmahdollisuudesta. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0599/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Varoituskuvien käyttö savukerasioissa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0599/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (6. maaliskuuta 2002) Aihe: Varoituskuvien käyttö savukerasioissa Milloin komissio otaksuu voivansa hyväksyä jäsenvaltioille tarkoitetut säännöt ja sisämarkkinaohjeet, joiden perusteella savukerasioihin liitetään tupakoinnin terveysvaikutuksia kuvaavia ja selittäviä värivalokuvia tai muita piirroksia, kuten tupakkatuotteiden valmistusta, markkinointia ja myyntiä koskevassa direktiivissä edellytetään? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2002) Tupakkatuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 5. kesäkuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/37/EY(1) 5 artiklan 3 kohdan mukaan komission on annettava 31. joulukuuta 2002 mennessä säännöt värivalokuvien tai muitten kuvien käytölle tupakoinnin terveysvaikutusten havainnollistamiseksi ja selventämiseksi varmistaakseen, ettei sisämarkkinoita koskevia säännöksiä heikennetä. Komission on tässä menettelyssä esitettävä edellä mainitun direktiivin 10 artiklan 1 kohdassa perustetulle sääntelykomitealle luonnos toteutettavista toimenpiteistä, ja komitean on annettava niistä lausuntonsa. Komissio on alkanut laatia näitä sääntöjä ja pyrkii parhaansa mukaan pysymään edellä mainitussa aikataulussa. Komissio haluaa kuitenkin muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että kun edellä mainittu direktiivi annettiin, komissio antoi virallisen lausuman, jossa se kiinnitti Euroopan parlamentin ja neuvoston huomion siihen, että on vaikeaa noudattaa määräaikaa, josta säädetään tekstin 5 artiklan 3 kohdassa ja jonka mukaan 10 artiklan mukaisesti perustetulta komitealta olisi hankittava lausunto ja sen jälkeen annettava värivalokuvien käyttöä koskevat säännöt. (1) EYVL L 194, 18.7.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0202/02

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(6. helmikuuta 2002)

Aihe: Euroopan taideperintö

Huomattava osa maailman arkkitehtuurin ja kulttuurin merkkiteoksista sijaitsee Euroopassa. On kyse poikkeuksellisen arvokkaasta perinnöstä, joka koskettaa kaikkia Euroopan kansalaisia. Tästä perinnöstä ja sen kunnosta ei silti useinkaan ole tarkkaa tietoa. Näin ollen olisi tärkeää laatia Euroopan taide- ja kulttuuriperinnöstä inventaari, joka auttaisi meitä saamaan selkeämmän kuvan kyseisestä perinnöstä ja olisi avuksi pyrittäessä suojelemaan, ylläpitämään, arvostamaan ja restauroimaan Euroopan rikasta perintöä.

Komission jäsen Oreja vastasi 27. marraskuuta 1996 kysymykseeni (E-2761/96(1)), jossa olin tiedustellut, onko Euroopassa laadittu inventaaria Euroopan taide- ja kulttuuriperinnöstä. Vastauksessa todettiin, että Euroopan kulttuuritilastojen lähdeluettelo voisi toimia lähtölaukauksena tälle asialle, koska sitä oltiin jo valmistelemassa ja koska siihen oli tarkoitus koota elimet, jotka julkaisevat säännöllisesti kulttuuritilastoja.

Onko Euroopan kulttuuritilastojen lähdeluettelo, josta komission jäsen Oreja puhui, laadittu? Onko vuoden 1996 jälkeen laadittu inventaari Euroopan taide- ja kulttuuriperinnöstä ja miten komissio suhtautuu asiaan?

(1) EYVL C 83, 14.3.1997, s. 64.

Viviane Redingin komission puolesta antama vastus

(27. maaliskuuta 2002)

Vastauksena jäsenvaltioiden esittämään kysymykseen tilasto-ohjelmakomitea perusti maaliskuussa 1997 Eurostatin yhteyteen kulttuuritilastoja laativan työryhmän (Leadership Group (LEG)-Culture). Marraskuussa 1999 komissio hyväksyi LEG-hankkeen päätelmät ja suositukset, joissa erityisesti ehdotettiin toiminnan jatkamiseksi uuden työryhmän perustamista kulttuuritilastojen laatimista varten.

Vuonna 2000 julkaistussa LEGin loppuraportissa unionin kulttuuritilastoista luodaan katsaus kulttuuritilastoja säännöllisesti tuottaviin organisaatioihin. Työryhmä jatkaa toimintaansa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Mainittu raportti on pyynnöstä saatavissa yksiköstä E3 (Eurostat: Population and social conditions 3/2000/E/No 1).

Vuonna 1996 komissio rahoitti kahta tutkimusta yhteistyössä Espanjan ja Ranskan kanssa. Koordinoinnista vastasi Ranskan kulttuuriministeriö.

Tutkimusten toteuttamisesta vastasivat järjestöt ERIES ja DAFS, ja niiden tulokset julkaistiin asiakirjoissa

- Index de source des statistiques culturelles en Europe (Euroopan kultturitilastojen lähdeluettelo), vuoden 1996 painos, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, ISBN 92-827-9207-2

- Statistiques culturelles en Europe; Premières données (Euroopan kulttuuritilastoja; ensimmäinen osa), 1996, painettu Ranskassa, ISBN 2-11003721-0.

Euroopan taide- ja kulttuuriperintöä koskevan inventaarin laatimiseen komissiolla ei ole tarvittavia välineitä eikä valtuuksia. Kulttuuri- ja taideperinnön suojelu kuuluu yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0265/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kultakin jäsenvaltiolta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston puitteissa vaadittujen korjausten määrä.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0265/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (1. helmikuuta 2002) Aihe: Kultakin jäsenvaltiolta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston puitteissa vaadittujen korjausten määrä Voiko komissio kertoa, mikä on niiden korjausten määrä, jotka kukin Euroopan unionin jäsenvaltio on joutunut tekemään vuosittain (19972000) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston puitteissa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2002) Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään oikaisut, joita Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosasto on tehnyt jäsenvaltioiden ilmoittamien menojen osalta. Kuten toivottiin, oikaisut esitetään taulukossa jäsenvaltioiden ja eri vuosien mukaan jaoteltuina. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0417/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Kääpiöheisimato ja eläinten vapaa liikkuvuus unionissa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0196 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0417/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (21. helmikuuta 2002) Aihe: Kääpiöheisimato ja eläinten vapaa liikkuvuus unionissa Komissio totesi kysymykseeni E-3988/00(1) antamassaan vastauksessa, että Ruotsin on mahdollista saada erivapaus yllä mainitussa asiassa. Komission ehdotuksen 8 artiklassa on määräys, jonka mukaan jäsenvaltio voi saada lisävakuuksia, jos se on perusteltua. Ruotsin pyyntö erivapaudesta käsitellään tämän artiklan pohjalta, mutta komissio ei anna minkäänlaista vastausta siihen, onko Ruotsin sen mielestä saatava erivapaus sen vuoksi, että madotus on erittäin tärkeää kääpiöheisimadon pitämiseksi poissa Ruotsista. Ruotsin maatalousministeri Margareta Winberg toteaa 20. tammikuuta 2002 ilmestyneessä Aftonbladetin numerossa, että Ruotsin on vaikeaa saada erivapaus madotusvaatimuksista, kun on kyse Ruotsiin tuotavista eläimistä. Mitä mieltä komissio on? Voiko Ruotsi saada erivapauden eläinten madotusvaatimuksesta? Kyllä vai ei? (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 209. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2002) Komissio totesi kirjalliseen kysymykseen E-3988/00(1) antamassaan vastauksessa, että lihansyöjien kuljettamisesta Ruotsiin aiheutuva ekinokokkoosiongelma ratkaistaisiin siten, että Ruotsi käyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksen (lemmikkieläinten muuhun kuin kaupalliseen kuljettamiseen sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista)(2) 8 artiklan tarjoamia mahdollisuuksia. Parlamentti katsoi, että kyseisen artiklan säännöksillä saatiin aikaan riittävät vakuudet kyseisille kolmelle jäsenvaltiolle (Irlannille, Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja Ruotsille), koska siihen ei tehty tarkistuksia parlamentin täysistunnossa 2.3. toukokuuta 2001. Komission mielestä poikkeus yleissääntöön kannattaa yleensä tehdä vain noudattaen nimenomaan edellä mainitussa 8 artiklassa eriteltyjä periaatteita, etenkin silloin, kun kyseessä ovat jäsenvaltioiden väliset kuljetukset. Tällä tavoin vältetään liialliset erityistoimenpiteet, joille ei ole riittäviä perusteita. Ekinokokkoosikysymyksessä komissio katsoo, että Ruotsin, Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan huoli on ehdottomasti perusteltua eikä erityistoimenpiteiden (madotuksen) käyttöönotolle pidä asettaa esteitä näiden jäsenvaltioiden alueelle suuntautuvien lihansyöjien kuljetusten osalta. Menettelyn pituuden ei pitäisi aiheuttaa erityisvaikeuksia, koska erikseen säädetään, että lisävakuuksien hyväksymistä odoteltaessa kyseiset jäsenvaltiot voivat säilyttää EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 2830 artiklan määräysten mukaiset kansalliset säännöksensä. (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001. (2) EYVL C 29 E, 30.1.2001.