ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1613/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Ispran yhteisen tutkimuskeskuksen AT3-työntekijöiden epävarma asema.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1613/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Ispran yhteisen tutkimuskeskuksen AT3-työntekijöiden epävarma asema Yhteisessä tutkimuskeskuksessa Isprassa työskentelevät määräaikaiset työntekijät, joilla on kolmen vuoden mittainen työsopimus, ovat järjestäneet mielenilmauksen saadakseen keskuksen johdon myöntymään kolmivuotisten työsopimusten uusimiseen. Yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimushenkilöstöä koskeva uusi henkilöstöpoliittinen ohjelma suosittaa tiettävästi joustavuutta lyhytaikaisten projektien hallinnassa, ja kolmivuotisilla työsopimuksilla työskentelevä henkilökunta edustaa 25 % koko laitoksesta. Kyseisiä työntekijöitä ei voida työllistää uudelleen työsopimusten päätyttyä, vaan uudet sopimukset tehdään uusien työntekijöiden kanssa, jotka tulevat syrjäytettyjen työntekijöiden tilalle. 1. Onko tämä kolmivuotinen rekrytointikaruselli järkevää? 2. Eikö työsuhteidensa kuluessa hyviksi havaittujen työntekijöiden työsopimusten uusimatta jättäminen ja heidän korvaamisensa uusilla työntekijöillä, joilla ei ole AT3-työntekijöiden jo hankkimaa työkokemusta, ole turhaa voimavarojen tuhlausta? 3. Kuuluuko uuden tutkimushenkilöstöön kohdistuvan politiikan tavoitteisiin työntekijöiden epävarman aseman yleistäminen? 4. Eikö olisi sopivampaa tutkimuksen ja sitä hallinnoivan keskuksen etujen nimissä harkita epävarmuutta lisäävän käytännön sijaan uusia valintamenettelyjä, jotka takaisivat toisaalta jatkuvuuden tutkimustoiminnassa, varsinkin jos on kysymys samasta projektista, ja toisaalta sulkisivat pois periaatteen, jonka mukaan työsopimus päättyy automaattisesti? 5. Mikä on komission kanta tähän asiaan? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastauksiin, jonka komissio antoi herra Speroni esittämään kirjalliseen kysymykseen P-0692/00(1) ja herra Di Pietro esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1734/00(2). (1) EYVL C 330 E, 21.11.2000, s. 206. (2) Katso sivu 212.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1254/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle. Irlantilaisen asianajajan Rosemary Nelsonin murha.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0161 - 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1254/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Irlantilaisen asianajajan Rosemary Nelsonin murha Asianajaja Rosemary Nelson kuoli viime vuoden maaliskuun 15. päivänä autopommi-iskussa saamiinsa vammoihin. Joitakin kuukausia aiemmin hän oli esiintynyt Washingtonin ihmisoikeussihteeristössä ja oli kertonut tappouhkauksista sekä sanallisesta ja jopa fyysisestä väkivallasta, joiden kohteeksi hän oli joutunut kyseisessä kaupungissa. Väkivallanteoista olivat vastuussa eräät nimeltä mainitut Pohjois-Irlannin poliisivoimien (RUC) edustajat, ja tekojen taustalla oli Nelsonin maine IRA:n asianajajana. British-Irish Rights Watchin julkaiseman raportin mukaan myös Britannian hallitus oli tietoinen Rosemary Nelsonin saamista uhkauksista. 1. Katsooko neuvosto, että Britannian hallitus teki virheen, kun se ei ottanut Rosemary Nelsonia suojeluohjelmiinsa? 2. Pitäisikö hänen murhansa tutkinta, josta samainen RUC näyttäisi olevan vastuussa, neuvoston mielestä suorittaa mahdollisimman avoimesti? 3. Katsooko neuvosto, että sen pitäisi pyytää Britannian hallitusta aloittamaan oma tutkintansa tästä murhasta? Vastaus (26. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset eivät kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0259/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Radonpitoisuudet EU:ssa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0259/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Radonpitoisuudet EU:ssa Voiko komissio kertoa, onko sillä numerotietoja julkisten rakennusten ja asuntojen radonpitoisuuksista koko Euroopan unionin alueelta, ja ovatko nämä pitoisuudet mahdollisesti vaaraksi unionin kansanterveydelle? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2000) Komissio on tehnyt luonnollisuuden radioaktiivisuuden määrästä jäsenvaltioissa tutkimuksen, joka on julkaistu kartaston muodossa (Radiation Protection, 1993, Natural sources of ionizing radiation in Europe, EUR 14470). Komissio myös jatkaa kansallisista tutkimuksista saatujen tietojen keruuta. Kansanterveydelle aiheutuvien mahdollisten vaarojen osalta komissio julkaisi vuonna 1990 komission suosituksen 90/143/EURATOM, annettu 21 päivänä helmikuuta 1990, väestön suojelusta sisäilman radonille altistumiselta(1). Tässä suosituksessa ehdotetaan olemassa oleville rakennuksille viitearvoa 400 becquerelia kuutiometriä kohden, jonka ylittyessä on ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin. Tämän tason ylittävien rakennusten prosenttiosuus on yleensä hyvin pieni. Eräissä jäsenvaltioissa (Suomi ja Ruotsi) ja tietyillä alueilla ongelma on kuitenkin merkittävämpi. (1) EYVL L 80, 27.3.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0398/00

esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle

(15. helmikuuta 2000)

Aihe: Liittymisneuvottelut Tekin tasavallan kanssa

Puolan jäsenhakemuksesta antamassaan lausunnossa komissio esitti, että Puolan on vietävä päätökseen menettely korvausten maksamiseksi pakkolunastuksen kohteeksi joutuneille.

Onko komissio asettanut samat vaatimukset myös Tekin tasavallalle? Tekin tasavalta ei ole tähän mennessä hyvittänyt vastaavia pakkolunastuksia.

Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 ja E-0398/00

(20. maaliskuuta 2000)

Tekin tasavallan kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa on keskitytty pääasiallisesti siihen, että Tekki hyväksyy Euroopan unionin yhteisösäännöstön ja yhdenmukaistaa kansalliset säädöksensä sen mukaisiksi sekä sen kykyyn täyttää Eurooppa-neuvoston asettamat liittymisehdot. Jäsenvaltiona Tekin on hyväksyttävä ja toteutettava kaikki yhteisön lainsäädännön ja politiikan alat, mukaan luettuina henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat periaatteet. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa kysymystä on tarkasteltava ensisijaisesti tässä yhteydessä, mutta luonnollisesti myös Kööpenhaminassa vahvistetuilla poliittisilla kriteereillä on merkitystä sen vuoksi, että ne pitävät sisällään ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevia näkökantoja. Komissio valvoo kyseisten oikeuksien kehitystä kaikissa hakijamaissa.

On kuitenkin tärkeää huomata, että näissä kysymyksissä esille otettu aihe liittyy ennen EY:n perustamissopimuksen voimaantuloa sattuneisiin tapahtumiin. Niin sanotuilla Benesch-säädöksillä ei tämän vuoksi ole merkitystä liittymisneuvotteluissa. Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan, että sopimuksella puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Komissiolla ei siten ole valtuuksia puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisessä tai tulevassa jäsenvaltiossa.

Tekki on kuitenkin vuodesta 1992 osallistunut ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen. Vastuu kyseisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta kuuluu Euroopan neuvostolle. Kyseistä yleissopimusta koskevat kysymykset olisi sen vuoksi parasta osoittaa Euroopan neuvostolle.

Komissio haluaisi lisäksi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota Tekin ja Saksan väliseen 21. tammikuuta 1997 hyväksyttyyn julistukseen kahdenkeskeisistä suhteista.

Edellä mainittujen useiden syiden vuoksi komissio katsoo, että sen on vaikeaa ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomiin yksittäisiin tapauksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0541/00 esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle. Psyykkinen terveys.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0541/00 esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle (21. helmikuuta 2000) Aihe: Psyykkinen terveys Psyykkisen terveyden edistämisestä 18. marraskuuta 1999 annetun terveysministerien neuvostossa yksimielisesti hyväksytyn päätöslauselman, Suomen puheenjohtajakaudella pidetyn EU:n huippukokouksen ja komission jäsen Byrnen antamien psyykkisen terveyden alalla tehtäviä aloitteita koskevien julistusten jälkeen kysyn Euroopan komissiolta, aikooko se todella ryhtyä joihinkin toimiin asian suhteen ja jos aikoo, mitkä nämä toimet ovat? On huomattava, että kvantitatiiviset ja kvalitatiiviset mittarit osoittavat selkeästi psyykkisten häiriöiden vaikutukset Euroopan kansalaisten jokapäiväisen elämän monilla eri osa-alueilla. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Komissio laatii parhaillaan uutta terveysstrategiaa, johon sisältyvät myös mielenterveyteen liittyvät näkökohdat. Strategiassa otetaan huomioon terveysministerien neuvoston laatima mielenterveyttä koskeva päätöslauselma sekä Suomen puheenjohtajakauden aikana pidetyn konferenssin päätelmät. Mielenterveysalan työtä edistetään jo merkittävällä tavalla terveystilanteen edistämistä ja seurantaa koskevissa yhteisön toimintaohjelmissa. Lasten mielenterveyden edistämistä käsittelevä raportti on äskettäin julkaistu erään hankkeen tuloksena.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0130/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. OLAF:in hallinnointi.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0013 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0130/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: OLAF:in hallinnointi Aikooko komissio taata, että virkamiehet eivät anna syyllisyyttä koskevia julkisia lausuntoja, kun kansallinen syyttäjäviranomainen on päättänyt keskeyttää sellaisen tapauksen tutkimisen, jonka UCLAF/OLAF on pannut vireille? Aikooko komissio taata, että hyväksytyille hankkeille myönnettyjä varoja ei voida jättää maksamatta siksi, että komissio katsoo varoja tarvittavan muihin hankkeisiin, mikäli ei ole aloitettu menettelyä, jolla kyseiset varat vapautettaisiin? Näiden kysymysten taustalla on komission käyttäytyminen Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi -keskusta koskevassa oikeusasiassa, jossa eräs komission virkamies julkisesti syyttää keskusta petoksesta, vaikka Tanskan talousrikospoliisi on todennut, ettei rikoksesta syyttämiselle ole mitään perusteita. Komissio on myös keskeyttänyt tuen maksamisen joukolle tuensaajia, joista Nordvestjysk Folkecenter on vain yksi yksittäinen sopimuspuoli, ja rankaisee näin ollen yrityksiä, joilla ei ole mitään osuutta tähän asiaan. Michaele Schreyerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (27. huhtikuuta 2000) Komission tietoon ei ole tullut, että joku sen virkamiehistä olisi esittänyt julkisuudessa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa tapausta koskevia syytöksiä. Euroopan petostentutkimusvirasto (OLAF) on kylläkin ilmoittanut komissiolle, että sen virkamies on antanut lausunnon, jonka mukaan syyttäjän päätöksestä olla nostamatta asiassa syytettä on valitettu Tanskan rikosprosessilainsäädännön mukaisesti valtakunnansyyttäjälle. Komissio huomauttaa, että päätettäessä tukien maksamisesta on luonnollisesti pyrittävä suojaamaan yhteisön taloudelliset edut. Myös muut maksut tuensaajille, joiden toiminnassa on havaittu sääntöjenvastaisuuksia, voidaan tarvittaessa keskeyttää tai ne voidaan päättää periä takaisin aiheutetun vahingon korvaamiseksi 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen, sen yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen(1) ja Euroopan yhteisön sekä Euratomin perustamissopimuksissa olevien perimismenettelyä koskevien määräysten mukaisesti. Lopullista päätöstä parlamentin jäsenen mainitsemasta tapauksesta ei ole vielä tehty. (1) Komission asetus (Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93, annettu 9 päivänä joulukuuta 1993, tiettyjen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, EYVL L 315, 16.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0505/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maksut urakoitsijoille ja tavarantoimittajille.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0505/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Maksut urakoitsijoille ja tavarantoimittajille Millainen toimintatapa komissiolla on maksujen suorittamisessa komission omille urakoitsijoille ja tavarantoimittajille? Kuinka pitkää aikaa komission menettelyissä suositellaan toimituksesta tai laskusta maksun suorittamiseen ja mitä toimia mahdollisesti toteutetaan sen valvomiseksi, että näistä määräajoista pidettäisiin kiinni? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 2000) Komissio tarkastaa säännöllisesti, kuinka hyvin komission yksiköt noudattavat maksumääräaikoja. Komissio asetti jo vuonna 1991 tavoitteekseen maksujen suorittamisen 60 päivän kuluessa siitä, kun komission yksiköt ovat ottaneet vastaan asianmukaisesti laaditun maksukehotuksen. Tästä 60 päivän määräajasta 40 päivää varataan tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaaville yksiköille (jotka huolehtivat maksun suorittamisesta ja hyväksymisestä maksettavaksi) ja 20 päivää pääosastojen yhteisistä palveluista vastaaville yksiköille (varainhoidon valvojan hyväksymismerkintä, tilinpitäjän vahvistus suorituksen oikeellisuudesta ja maksun suorittaminen pankissa). Komissio asetti vuonna 1995 yksiköilleen tavoitteeksi, että 95 prosenttia maksuoperaatioista saatetaan päätökseen 60 päivän määräajan kuluessa. Lisäksi komissio muutti sopimuspolitiikkaansa vuonna 1997 antamalla velkojilleen oikeuden vaatia viivästyskorkoja maksujen myöhästyessä. Vuotta 1999 koskevat tilastot osoittavat, että komission kaikkien yksiköiden keskimääräinen maksuaika (joka alkaa laskun vastaanottopäivästä ja päättyy päivänä, jona komission pankkitiliä veloitetaan) oli 54,1 päivää. Ainoastaan 65,1 prosenttia maksuista suoritettiin kuitenkin 60 päivän kuluessa. Pääosastojen rahoitustoiminnan edustajista koostuva yksiköiden yhteinen työryhmä tutkii parhaillaan syitä siihen, ettei tavoitteeseen ole päästy ja laatii ehdotuksia tilanteen parantamiseksi. Komission uudistamista koskevassa valkoisessa kirjassa (Osa II Toimintasuunnitelma)(1) vahvistettiin, että yksi uudistamisen tavoitteista on saavuttaa vuoteen 2002 mennessä tilanne, jossa 95 prosenttia maksuista suoritetaan 60 päivän määräajan kuluessa (Toimi 10 Komission yksiköitä pyydetään asettamaan omat tavoitteensa, joilla tuetaan koko komissiolle asetettua tavoitetta saavuttaa vuoteen 2002 mennessä tilanne, jossa 95 % laskuista esitetään 60 päivän määräajan kuluessa. Yksiköitä pyydetään lisäksi ilmoittamaan toteutetuista toimenpiteistä ja niiden tuloksista vuotuisissa toimintakertomuksissaan. Komissio ottaa huomioon tämän indikaattorin arvioidessaan yksiköiden tuotosta). Komissio ottaa lisäksi käyttöön keskitetyn laskujen kirjausjärjestelmän laskujen käsittelylle asetettujen määräaikojen noudattamiseksi (valkoisen kirjan toimi 11). (1) KOM(2000) 200 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1444/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle. Erityisdirektiivi vammaisten syrjinnän torjumiseksi.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1444/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Erityisdirektiivi vammaisten syrjinnän torjumiseksi Euroopan komissio esitti äskettäin kolme direktiiviä sisältävän toimenpidepaketin, jossa sovelletaan Amsterdamin sopimuksen syrjinnän torjuntaa koskevaa 13 artiklaa. Huolimatta siitä, että tässä 13 artiklassa vammaisuus vahvistetaan yhdeksi syrjinnän syyksi, kyseinen toimenpidepaketti ei kuitenkaan sisällä erityisdirektiiviä vammaisuuden aiheuttaman syrjinnän torjumiseksi. Mitä mieltä komissio on vammaisuuden aiheuttaman syrjinnän torjuntaa koskevan erityisdirektiivin mahdollisesta laatimisesta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2000) Komissio on valinnut EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan täytäntöönpanoon asteittaisen lähestymistavan, joka perustuu erityisesti naisten ja miesten yhdenvertaista kohtelua koskevan yhteisön lainsäädännön tarjoamaan hyvään esikuvaan. Työskentely on pääasiallinen pohja ihmisten yhteiskunnalliselle integraatiolle ja täysipainoiselle osallistumiselle talouteen, kulttuuriin ja sosiaaliseen elämään. Tästä syystä suoja syrjinnältä työelämässä on katsottu ensisijaiseksi ja riittäväksi erityisesti sovellettaessa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Komissio tutkii kuitenkin, onko suojaa vammaisuuteen perustuvalta syrjinnältä syytä laajentaa myös muille alueille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1244/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Ministeriön luvat radiopuhelinjärjestelmien taajuuksille.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1244/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Ministeriön luvat radiopuhelinjärjestelmien taajuuksille Erillisten radiopuhelinjärjestelmien toimijat Italiassa, muun muassa poliisi, maakunnat, metsänhoitajat ja hätäpalveluyksiköt ovat valittaneet niistä monimutkaisista ja byrokraattisista menettelyistä, joilla Italian televiestintäministeriö myöntää tarvittavia taajuuksia. Odotusaika voi usein olla kaksi vuotta tai kauemminkin. Lisäksi taajuuksia koskevista luvista veloitetut maksut on korotettu melkein kolminkertaisiksi tällä alalla, jolla markkinavoimat ja äskettäin tapahtunut vapautuminen ovat päinvastoin painaneet hintoja alaspäin. Vastaako Italiassa voimassa oleva alan lainsäädäntö kilpailua koskevia yhteisön säännöksiä? Johtuuko edellä mainittu hintojen korottaminen, joka on selvästikin tapahtunut samanaikaisesti matkapuhelinten leviämisen kanssa, mitenkään matkapuhelinoperaattoreiden enemmän tai vähemmän näkyvistä kartelleista? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2000) Alan italialaiset toimijat ovat valittaneet komissioon pitkistä käsittelyajoista ja maksuista, joita Italian televiestintäministeriö vaatii myöntäessään taajuuksia rajattujen käyttäjäryhmien radiopuhelinpalveluille. Italian lainsäädännössä käsitellään eri tavalla suurelle yleisölle ja rajatulle käyttäjäryhmälle tarjottavia telepalveluita, vaikka kilpailusta telepalvelumarkkinoilla 28 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa komission direktiivissä 90/388/ETY(1) ei tällaista jakoa tehdä. Direktiivin nojalla jäsenvaltioiden tulee ryhtyä toimenpiteisiin taatakseen kaikille taloudellisille toimijoille oikeuden tarjota telepalveluita. Lisäksi direktiivissä säädetään, että niin kauan kuin taajuuksia on vapaana jäsenvaltio ei voi kieltäytyä jakamasta niitä. Tämä velvollisuus on erityisen helppo täyttää yksityiseen käyttöön tarkoitettujen radiopuhelinpalveluiden osalta, sillä niiden tarjoamiseksi ei yleensä tarvita yksinoikeutta taajuuksiin. Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet aikovansa säätää asetuksen nykyisten ongelmien ratkaisemiseksi. Asetusta ei kuitenkaan ole vielä hyväksytty. Komissio on ottanut useaan kertaan yhteyttä Italian viranomaisiin asian takia, viimeksi kirjeitse maaliskuussa 2000. Jollei asia etene, komissio joutuu osoittamaan Italian hallitukselle virallisen ilmoituksen. Komissiolla ei ole näyttöä siitä, että taajuuksien käyttömaksujen korottamisella pyrittäisiin suosimaan matkapuhelinoperaattoreita. (1) EYVL L 192, 24.7.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0908/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) neuvostolle. Länsi-Saharan kansanäänestys.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0908/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) neuvostolle (24. maaliskuuta 2000) Aihe: Länsi-Saharan kansanäänestys YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi 29. helmikuuta 2000 päätöslauselman Länsi-Saharan rauhansuunnitelmasta, jonka kiistan osapuolet Marokko ja Saharan demokraattinen tasavalta olivat hyväksyneet ja allekirjoittaneet. Tarkoituksena on järjestää kansanäänestys, jossa päätetään alueen tulevaisuudesta. Tällä asialla saattaa olla suora vaikutus joihinkin Euroopan unionin alueisiin. Aikooko neuvosto yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan edustajan kautta sisällyttää työohjelmaansa osallistumisen sellaisten kysymysten valvontaan ja seurantaan, jotka koskevat Saharan tulevaisuutta ja erityisesti kansanäänestystä? Vastaus (10. heinäkuuta 2000) Neuvosto seuraa tiiviisti Länsi-Saharan tulevaisuuteen vaikuttavia asioita. Se tukee kaikin tavoin Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin, hänen Länsi-Saharassa toimivan erikoislähettiläänsä ja henkilökohtaisen edustajansa James Bakerin toimia, jotka koskevat Länsi-Saharan tulevaisuutta. Neuvosto haluaa osallistua tähän prosessiin ja avustaa osapuolten väliseen luottamukseen perustuvan ilmapiirin luomisessa sellaisen ratkaisun löytämiseksi, jonka kaikki osapuolet alueella voisivat hyväksyä ja joka perustuu ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittamiseen. Neuvosto panee merkille Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin viimeisessä selvityksessään esittämän huomautuksen siitä, että suunniteltu aikataulu ei ole enää voimassa ja että kansanäänestyksen päivämäärää ei voida vielä lyödä lukkoon nykyisessä tilanteessa. Neuvosto panee tyytyväisenä merkille pääsihteerin aikomuksen pyytää henkilökohtaista edustajaansa tutkimaan keinoja nopean, kestävän ja kaikkien hyväksymän ratkaisun löytämiseksi kiistaan. Neuvosto kannattaa lisäksi James Bakerin aloitetta suorista neuvotteluista ja ilmaisee tyytyväisyytensä Lontoossa 14. toukokuuta pidettyyn ensimmäiseen kokoukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0585/00

esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle

(29. helmikuuta 2000)

Aihe: Yhteisön kestävä liikennepolitiikka

Voiko komissio ilmoittaa, miten se voisi tiukentaa yhteisön aloitteisiin sisältyviä ympäristöarviointeja erityisesti hiilidioksidipäästöihin ja ilmastomuutoksiin liittyvissä kysymyksissä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(12. huhtikuuta 2000)

Koska kysymys liittyy liikennepolitiikkaan, myös vastauksessa keskitytään tähän alueeseen. Kysymystä voitaisiin tarkastella myös yleisemmällä tasolla, koska myös muilla politiikan osa-alueilla tehdään toimintapolitiikkaa koskevia aloitteita, joilla on vaikutusta ilmastonmuutokseen.

Liikenteen hiilidioksidipäästöt (CO2-päästöt) kuuluvat ehdottomasti liikenteen ja ympäristön muodostamaan teema-alueeseen. Tämä kokonaisvaltainen lähestymistapa on tärkeä, jotta voidaan välttää sellaisten ratkaisujen tekeminen, joilla voisi olla haitallisia vaikutuksia muihin ympäristön osa-alueisiin (esimerkiksi korvaamalla bensiini diesel-öljyllä ilman liitännäistoimenpiteitä voidaan vähentää hiilidioksidipäästöjä, mutta saatetaan lisätä hiukkaspäästöjä). Komissiolla on liikenne- ja ympäristötyöryhmä, jonka jäsenet ovat jäsenvaltioiden liikenne- ja ympäristöministeriöiden asiantuntijoita. Työryhmän avulla tuetaan komission yhdentämistoimia, joilla pyritään luomaan ympäristön kannalta kestävä liikennejärjestelmä. Työryhmä on antanut suosituksia, joista EU:n puheenjohtajamaana toiminut Suomi sai arvokasta tukea laatiessaan 6. lokakuuta 1999 pidetyssä liikenneministerien neuvostossa käsiteltyä yhdentämisstrategiaa. Työryhmä on nyt mukana tämän strategian seuranta- ja tarkistamistyössä.

Näiden kaikkia liikenteen ympäristönäkökohtia, mukaan luettuna ilmastonmuutos, koskevien yhdentämistoimien lisäksi komissio on antanut tiedonannon EU:n politiikka ja toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi: kohti eurooppalaista ilmastonmuutosohjelmaa (ECCP)(1). Tiedonantoon sisältyy ympäristöneuvoston lokakuussa 1999 esittämän vaatimuksen mukaisesti luettelo mahdollisista yhteisön toimintapolitiikoista ja toimenpiteistä. Näitä vaihtoehtoja kehitetään ECCP:n yhteydessä. Liikenteellä on keskeinen asema tässä yhteydessä. Tällä hetkellä tutkitaan yksityiskohtaisesti, miten liikenne voi myötävaikuttaa ECCP:hen.

Edellä mainitut toimet ovat merkittäviä tämän vuoden jälkipuolella suoritettavan yhteisen liikennepolitiikan tarkistuksen yhteydessä. Niillä on vaikutuksia myös suunniteltuun taajamien liikennettä koskevaan vihreään kirjaan.

(1) KOM(2000) 88 lopullinen.