KIRJALLINEN KYSYMYS E-2972/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. BSE-riskimateriaalin käsittelyn rahoitus.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0138 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2972/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (22. lokakuuta 2002) Aihe: BSE-riskimateriaalin käsittelyn rahoitus Viimeistään BSE-kriisi, joka saavutti Euroopassa tuhoisat mittasuhteet niin maanviljelijöiden kuin kuluttajienkin kannalta, teki selväksi rehujen tarkan valvonnan sekä eläinten ruhojen ammattitaitoisen käsittelyn tarpeen. Sen jälkeen on sekä kansallisella että alueellisella tasolla käynnistetty aloitteita ja ohjelmia BSE-riskimateriaalin käsittelemiseksi asianmukaisella tavalla, jotta samanlainen katastrofi voitaisiin välttää tulevaisuudessa. Esimerkiksi Etelä-Tirolissa on koko Italiassa ainutlaatuinen eläinruhojen käsittelylaitos, joka on toteutettu 100-prosenttisesti maan omin varoin ja joka on jo kahden vuoden ajan käsitellyt kaikkien teurastamoiden kaiken BSE-riskimateriaalin. Tällaiset hankkeet parantavat merkittävästi karjankasvattajien asennetta eläinruhojen käsittelyä kohtaan. Itse eläimiä haudataan tai käsitellään laittomasti muualla hyvin harvoin. Lisäksi näin huolehditaan siitä, että voimakkaasti laskeneiden lihan hintojen aiheuttamien hätäteurastusten yhteydessä saadut eläinten ruhot eivät enää päädy ravinnoksi. 100-prosenttiset tuet, joista ilmoitettiin vuonna 2000 Brysselissä, on kuitenkin rajoitettu viiteen vuoteen. Määräaika päättyisi vuonna 2004. Eikö komissio katso, että juuri kuluttajien ja ympäristön suojelun nimissä on tarpeen jatkaa tällaisia toimia myös vuoden 2004 jälkeen 100-prosenttisen rahoituksen turvin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 2002) Naudan spongiformisen enkefalopatian aiheuttamasta kriisistä (BSE-kriisistä) johtuvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi komissio on hyväksynyt useita tukitoimia, joiden avulla pyritään minimoimaan kuluttajille ja ympäristölle aiheutuvat riskit sekä lievittämään liha-alalle ja jätehuoltopalveluille koituvia taloudellisia seurauksia. Nämä toimenpiteet ovat käytössä vain rajoitetun ajan, koska pitkällä aikavälillä on noudatettava saastuttaja maksaa -periaatetta, joka mainitaan EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan 2 kohdassa. Eri jäsenvaltiot ovat hiljattain pyytäneet komissiota tarkastelemaan mahdollisuuksia välttää tällaisesta tuesta aiheutuva kilpailun vääristyminen. Useat jäsenvaltiot ovat maininneet, että nykyinen tilanne vääristää kilpailua, sillä eräissä jäsenvaltioissa ja eräillä alueilla teurastamot tai maanviljelijät saavat tukea teurasjätteiden ja maatilalla kuolleen karjan hävittämiseen sekä tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) testeihin, kun taas muille tällaisia kustannuksia ei korvata. Maatalousasioiden neuvosto on myös käsitellyt tätä asiaa useaan otteeseen. Näin ollen maatalouden pääosasto on tehnyt jäsenvaltioita koskevan tutkimuksen asiaankuuluvien tietojen keräämiseksi näistä toimenpiteistä. Jäsenvaltiot myös kutsuttiin maatalouden kilpailuedellytyksiä käsittelevän työryhmän kokoukseen, jossa keskusteltiin tällaisista tukijärjestelmistä aiheutuvien kilpailuvääristymien vaaraa. Edellä esitettyjen tietojen perusteella komissio laatii parhaillaan yhteisön suuntaviivoja, jotka koskevat komission tulevaa politiikkaa TSE-testejä, maatilalla kuollutta karjaa ja teurastamojätteitä varten myönnettävän valtiontuen osalta. Nämä suuntaviivat tulevat ilmeisesti voimaan 1. tammikuuta 2003.