ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1686/01 esittäjä(t): Ilka Schröder (GUE/NGL) komissiolle. Videovalvonta päiväkodeissa.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1686/01 esittäjä(t): Ilka Schröder (GUE/NGL) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Videovalvonta päiväkodeissa Vuonna 1998 Euroopan unioni tuki Espanjassa Netdays '98 -ohjelman puitteissa hanketta, jossa tarkkailtiin videoiden välityksellä useiden päiväkotien toimintaa. Vanhemmat voivat katsoa videokuvia lapsista ja päiväkodin henkilökunnasta Internetin välityksellä (osoitteessa www.baby-net.org). Millä perusteilla tämä espanjalainen hanke määritettiin tukikelpoiseksi? Saavutettiinko asetetut tavoitteet? Voidaanko hanketta pitää onnistuneena? Jos muissakin Euroopan maissa aiotaan käyttää videotekniikkaa kasvatusalalla (myös kouluissa, koulubusseissa jne.), tuleeko videovalvonnan käyttöä laajentaa Euroopan unionissa ja tullaanko näitä hankkeita seuraamaan tieteellisesti? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2001) Komissio osallistui Netd@ys-ohjelman puitteissa BabyNET-hankkeen tukemiseen, sillä hanke täytti kaikki vuoden 1998 Netd@ys-hankkeille asetetut valintaperusteet. Hanke esiteltiin hyvin, ja siitä saatiin paljon mielenkiintoista ja asiaankuuluvaa tietoa. Arvioijat olivat erityisen vaikuttuneita hankkeen selkeistä tavoitteista, sisällön laadusta, pedagogisesta merkityksestä ja hankkeesta Euroopan tasolla saatavasta lisäarvosta sekä hankkeen mahdollisista vaikutuksista ja hankkeen laajentamista koskevista ehdotuksista. Komission saaman tiedon mukaan hanke näyttää saavuttaneen tavoitteensa, ja sitä voidaan pitää onnistuneena. Hanketta esiteltiin vuoden 1998 Netd@ys-hankkeiden sivustolla, johon oli pääsy monilla ihmisillä, myös kasvatusalan asiantuntijoilla. Heidän tehtävänään oli päättää, voitiinko hanketta mukauttaa heidän erityistarpeisiinsa ja arvioida, voitaisiinko videoinnin käyttämistä kasvatusvälineenä yleistää yhteisössä. Komissio ei tällä hetkellä suunnittele BabyNET-hankkeessa sovelletun videointikäytännön laajentamista. Asiantuntijat arvioivat hankkeen pedagogisia vaikutuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0939/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsille myönnetty poikkeus fosforilannoitteiden kadmiumpitoisuuden suhteen.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0939/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Ruotsille myönnetty poikkeus fosforilannoitteiden kadmiumpitoisuuden suhteen EU-jäsenyyden yhteydessä Ruotsille myönnettiin poikkeus lannoitteiden kadmiumpitoisuuden raja-arvon suhteen 31. joulukuuta 1998 saakka. Sen jälkeen EU:ssa ei tapahtunut mitään tämän asian tiimoilta. Komissio ehdotti kuitenkin kompromissina poikkeuksen jatkamista kolmella vuodella, sillä aikaa kun komissio tutkii yhteisten toimenpiteiden tarpeellisuutta tällä alalla. Ruotsille myönnettyä poikkeusta jatkettiin myös pigmenttinä käytetyn kadmiumin suhteen kolmella vuodella, jona aikana asiaa oli määrä arvioida tarkemmin. Haluaisin nyt kysyä komissiolta, mitä edellä mainittujen asiakysymysten suhteen on tapahtunut? Aikooko EU mukautua Ruotsin poikkeukseen vai päinvastoin, vai tehdäänkö asiassa näiden kahden näkemyksen välinen kompromissi? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2001) Komissio suorittaa parhaillaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa fosforilannoitteiden sisältämään kadmiumiin liittyvien terveys- ja ympäristöriskien analyysiä. Kun tämä arviointi on saatu päätökseen, komissio tekee tarvittaessa ehdotuksen mahdollisista yhteisötason toimenpiteistä. Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea (SCTEE) tarkastelee parhaillaan hiljattain päättynyttä tutkimusta, joka koskee kadmiumin käyttöä pigmenttinä, stabilaattorina ja metallien kadminoinnissa. Tällä tutkimuksella pyritään saattamaan ajan tasalle aikaisemmat terveys- ja ympäristöriskien arvioinnit. Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisesta ja käytön rajoituksista 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY(1) säädöksiä saatetaan muuttaa ennen 1. tammikuuta 2003 näiden tulosten ja muiden asiaa koskevien tietojen perusteella. (1) EYVL L 262, 27.9.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0849/01

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(22. maaliskuuta 2001)

Aihe: Teurastamoiden lukumäärä

Voiko komissio ilmoittaa tuoreimpien lukujen mukaan, mikä oli luvallisten teurastamoiden lukumäärä kussakin jäsenvaltiossa viisi, kymmenen ja viisitoista vuotta sitten?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(25. kesäkuuta 2001)

Jäsenvaltioiden on pidettävä yllä luetteloa hyväksytyistä laitoksista eläinlääkintään ja elintarvikehygieniaan liittyvän yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Näihin luetteloihin kuuluvat esimerkiksi teurastamot, lihanjalostuslaitokset ja teurasjätteiden käsittelylaitokset. Luettelot on päivitettävä ja ne on toimitettava komissiolle ja jäsenvaltioille. Esimerkkejä on terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston verkkosivuilla (http://forum.europa.eu.int/irc/sanco/vets/info/data/listes/public-ms.html). Sivustoa kehitetään edelleen, ja sen ala ja kattavuus laajenee sen mukaan, mitä tietoja jäsenvaltiot pyytävät.

Viimeksi kuluneiden 15 vuoden ajalta ei kuitenkaan ole saatavilla tietoa teurastamoiden lukumäärän kehityksestä, kuten arvoisa parlamentin jäsen olisi toivonut. Luetteloilla on tarkoitus varmistaa, että kyseiset tuotteet yhteisön markkinoilla on tuotettu hyväksytyissä laitoksissa ja että asianomaiset viranomaiset voivat varmistaa asian. Tarkoituksena ei ollut tuottaa tilastotietoa laitosten määrästä.

Komissio tarkastelee tulevia mahdollisuuksia hyödyntääkseen luetteloita tilastotarkoituksiin resurssiensa ja muiden yhtä tärkeiden prioriteettien kanssa yhteensopivalla tavalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0316/01 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle. Yhtenäismarkkinat.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0087 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0316/01 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Yhtenäismarkkinat Eräät vaalipiirini asukkaat ovat kokeneet vaikeuksia käyttäessään maksukortteja Ison-Britannian ulkopuolella. Syynä on ilmeisesti ollut unionin alueella käytössä olevien järjestelmien erilaisuus. Onko komissio tyytyväinen sähköisiä maksukortteja koskeviin nykyisiin normeihin? Onko unionin alueella olemassa erilaisia järjestelmiä? Katsooko komissio, että nämä erilaiset järjestelmät ovat täysin yhteensopivia? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2001) Jäsenvaltioissa on käytössä monenlaisia maksukortteja. Maksuvälinealalla on vastattu markkinoiden tarpeisiin hyvin erilaisilla tavoilla. Joitakin maksukortteja voidaan käyttää ainoastaan kotimaassa, kun taas toisia voidaan käyttää myös ulkomailla. Kansainväliseen käyttöön tarkoitetut kortit (esim. MasterCard, Eurocard, Visa, Amex, Diners) hyväksytään yleensä siellä, missä niiden tunnus on asetettu esille. Se, hyväksytäänkö kortti vai ei, riippuu kauppiaasta ja kauppiaan pankista. Vaikka eräitä kansainvälisiä kortteja hyväksytään laajalti, mitään velvollisuutta niiden hyväksymiseen ei ole. Komissio on tietoinen, että on olemassa erilaisia sähköisiä maksukorttijärjestelmiä, ja tilanteen parantamiseksi on tehty aloitteita. Tavoitteena on, että erilaiset sähköiset maksujärjestelmät saataisiin toimimaan riittävän hyvin keskenään. Standardisointi on kuitenkin vapaaehtoista ja markkinalähtöistä. Yhteisten normien ja teknisten eritelmien käyttö riippuukin vahvasti eri markkinatoimijoiden halusta tehdä yhteistyötä tällä alalla. Komissio edistää maksujärjestelmien yhteensopivuutta seuraavin tavoin: - tukemalla standardisointialoitteita ja muita samankaltaisia hankkeita (eEurope ja toimikortteja koskeva loppuasiakirja eli Smart Card Charter), - rahoittamalla tutkimushankkeita esim. sähköinen kukkaro, jota voidaan käyttää ulkomaillakin, - kehottamalla pankkialaa kehittämään yhtenäinen maksualue (Tiedonanto: Pienet maksut sisämarkkinoilla(1)). (1) KOM(2000) 36 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1871/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Tanska).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0247 - 0248



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1871/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Tanska) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Tanskassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Tanskassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (24. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1081/01

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle

(9. huhtikuuta 2001)

Aihe: Rajojen hämärtyminen ja kilpailun vääristyminen Sensus-hankkeen yhteydessä

Sensus-hankkeen, Aventinus-hankkeen seuraajan, puitteissa on yritetty kehittää tietojenvaihto-ohjelma eurooppalaisia poliisi- ja tiedustelupalveluita varten. Mielenkiintoisen kieli- ja puheteknologian etsintä on tärkeä osa tätä hanketta. Komissio rahoittaa Sensus-hanketta. Vastauksesta kysymykseen P-0009/01(1) käy ilmi, että Sensus- ja Aventinus I ja Aventinus II -hankkeita rahoitettiin Telematiikan sovellukset -ohjelman budjettikohdasta B6-6121.113 (1994-1998). Aventinus I -hanketta varten myönnettiin 2 500 000 euroa, joista anottiin ja maksettiin 2 341 190 euroa. Aventinus II -hanketta varten myönnettiin 550 000 euroa, joista anottiin ja maksettiin 513 777 euroa. Sensus-hanketta varten myönnettiin yhteisön varoista 2 250 000 euroa, joista oli 31. joulukuuta 2000 maksettu 478 753 euroa.

Sensus-hankkeen koordinaattori on Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowski, Saksan liittotasavallan tiedustelupalvelun salainen agentti. Sama henkilö on myös kolmen Lernout&Hauspie-yhtiön (L&H) perustaman kielenkehitysyhtiön takana. Tällaisen kaksoisroolin avulla Saksan liittotasavallan tiedustelupalvelu voi käyttää hyväkseen L&H-yhtiön kieliteknologiaa. On ilman muuta selvää, että Sensus-hankkeen, Saksan liittotasavallan tiedustelupalvelun ja L&H-yhtiön muodostama rakenne saa aikaan a) epäilyttävän rajojen hämärtymisen yksityisen ja julkisen sektorin välillä, b) eriarvoisuutta eri poliisi- ja tiedustelupalvelujen kieliteknologisessa tiedossa ja c) epärehellisen kilpailutilanteen niiden kieliteknologiayritysten välillä, jotka ovat tai eivät ole tekemisissä Sensus-hankkeen kanssa.

1. Myöntääkö neuvosto, että Sensus-hankkeen koordinaattorin kaksoisrooli saa aikaan epäilyttävän rajojen hämärtymisen yksityisen ja julkisen sektorin välillä (Saksan liittotasavallan tiedustelupalvelun tapauksessa)? Jos näin ei ole, mitä takeita on neuvoston mielestä olemassa siitä, että edellä mainittu rakenne ei saa aikaan tällaista epäilyttävää rajojen hämärtymistä?

2. Myöntääkö neuvosto, että Sensus-hankkeen koordinaattorin kaksoisrooli saa aikaan eriarvoisuutta eri poliisi- ja tiedustelupalvelujen kieliteknologisessa tiedossa, erityisesti Saksan liittotasavallan tiedustelupalvelun hyväksi? Jos näin ei ole, mitä takeita neuvostolla on siitä, että edellä mainittu rakenne ei saa aikaan tällaista eriarvoisuutta?

3. Myöntääkö neuvosto, että Sensus-hankkeen koordinaattorin kaksoisrooli saa aikaan epärehellisen kilpailutilanteen niiden kieliteknologiayritysten välillä, jotka ovat tai eivät ole tekemisissä Sensus-hankkeen kanssa? Jos näin ei ole, mitä takeita neuvostolla on siitä, että edellä mainittu rakenne ei saa aikaan epärehellistä kilpailua?

(1) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 154.

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1064/01, E-1081/01 ja E-1083/01

(16. heinäkuuta 2001)

Kysymyksissä n:o E-1064/01, n:o E-1081/01 ja n:o E-1083/01 mainitut tapaukset eivät kuulu Euroopan unionin neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1634/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano kaudella 1994-1999.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0246 - 0247



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1634/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano kaudella 1994-1999 Komission rooli vuonna 1989 käyttöön otetuissa yhteisöaloitteissa on tavallista korostuneempi. Siltä edellytetään kokonaisnäkemystä, jota jäsenvaltioilla ei ole. Yhteisöaloitteilla komissio voi paremmin ratkaista koko unionin aluetta koskevia erityisongelmia. Ohjelmakaudella 1994-1999 hyväksyttiin 13 aloitetta, joiden määrärahat olivat 13,45 miljardia euroa. Näille aloitteille tyypillistä on lisäarvo suhteessa muihin rakennerahastoista rahoitettuihin toimiin, joilla tuetaan valtioiden välistä, unionin rajat ylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä, alueen taloudellisten toimijoiden omaa osallistumista sekä kaikkien osapuolten välistä todellista yhteistyötä. Tämä kaikki viittaisi siihen, että sekä komissio että jäsenvaltiot olisivat käyttäneet kokonaisuudessaan kauden 1994-1999 kolmelletoista aloitteelle myönnetyt määrärahat. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka suuri osuus aloitteille myönnetyistä määrärahoista todella käytettiin kaudella 1994-1999? Kuinka paljon määrärahoista todella käytettiin kullekin aloitteelle (Interreg II, Leader II, Regis II, NOW, Horizon, Youthstart, Integra, Adapt, Rechar II, Resider II, Konver, Retex, SME, Urban ja Pesca)? Minkä arvion komissio tekee käyttöasteesta? Miksi kullekin aloitteelle myönnettyä määrärahaa ei käytetty kokonaan? Kuinka paljon näiden aloitteiden puitteissa Espanjalle myönnetyistä määrärahoista on käytetty? Kuinka paljon varoja on Espanjassa todella käytetty kussakin aloitteessa, ja mikä on määrärahojen käyttöaste tällä kaudella? Minkä arvion komissio tekee käyttöasteesta? Miksi aloitekohtaisia määrärahoja ei käytetty kokonaan? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1003/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Afganistanin kusanien hauta-aarteet.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0177 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1003/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Afganistanin kusanien hauta-aarteet Afganistanin Taleban-hallinnon viimeaikaiset rikolliset toimet ovat paljastaneet erittäin traagisella tavalla Afganistanin kulttuuriaarteita uhkaavat vaarat. Kreikkalainen arkeologi Viktoras Sarijannidis suoritti kaivauksia Tilia-Tapen alueella Ai-Hainumin kukkulan juurella Afganistanin pohjoisosassa. Samalla alueella oli aiemmin suorittanut kaivauksia ranskalainen arkeologi Bernard, joka löysi kreikkalaisen kaupungin täydellisen pienoiskuvan, joka kuvaa yhtä Aleksanteri Suuren ja hänen seuraajiensa, diadokkien, muinaiseen Baktriaan perustamista 1 000 kaupungista. Kreikkalainen arkeologi löysi Ai-Hainumin kukkulan juurelta 1980-luvun lopulla viiden kuanihallitsijan haudat ja niiden mukana 25 000 kultakolikkoa ja muuta arvoesinettä. Sarijannidis luovutti nämä aarteet Afganistanin valtiolle säilytettäviksi museossa Kabulissa. Talebanien järjettömien toimenpiteiden jälkeen tämän valtavan kulttuuriaarteen kohtalo herättää nyt huolestuneisuutta. Aarre valottaa Kiinasta Espanjaan saakka johtaneen muinaisen silkkitien yhtä tärkeimmistä solmukohdista ja tarjoaa arvokasta tietoa alueella kehittyneestä kulttuurista kreikkalaista - eli eurooppalaista - kulttuuria Aasiaan levittäneen Aleksanteri Suuren ja hänen diadokkiensa valtakauden jälkeen. Pyytäisin Euroopan komissiota ilmoittamaan minulle, onko sillä mitään tietoja kyseisen kulttuuriaarteen kohtalosta talebanien äskettäisten toimenpiteiden jälkeen? Onko Euroopan unionilla mahdollisuutta lunastaa aarretta, jotta se pelastuisi ääri-islamilaiselta tuhoamisvimmalta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2001) Komissiolla ei ole tällä hetkellä tietoa niiden erityisten esineiden kohtalosta, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Afganistanista vähän aikaa sitten saatujen raporttien mukaan talibanit ovat tuhonnet Kabulin museossa pidettyjä näyttelyjä. Komissio ei kuitenkaan ole saanut vahvistusta asiaan. Kuten arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen E-0822/01 annetusta vastauksesta(1) ilmenee, yhteisön talousarviossa ei ole varausta maailman kulttuuriperinnön suojelemiseen tarkoitettujen toimenpiteiden rahoittamiseen. Yhteisö ei nykyään suunnittele erityisen rahaston perustamista sellaisten kulttuuriaarteiden ostamista varten, joita uhkaa tuhoutuminen. (1) EYVL C 261 E, 18.9.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2081/01 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Leader+ -ohjelman viivästykset.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0240 - 0241



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2081/01 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (5. heinäkuuta 2001) Aihe: Leader+ -ohjelman viivästykset Edelliset Leader-ohjelmat ovat vaikuttaneet merkittävästi kumppanuuden, kestävien maatalousyritysten, paikallisen talouskasvun ja yhteiskunnallisen osallistumisen edistämiseen Irlannissa ja koko unionissa. Leader+ -toimintaohjelman suuntaviivojen hyväksyminen on nyt kuitenkin viivästynyt, mikä aiheuttaa ongelmia paikallisille yhteisöille ja yrityksille Irlannissa. Voiko komissio kertoa, miksi suuntaviivojen hyväksyminen on viivästynyt kohtuuttomasti ja vahvistaa, että se aikoo hyväksyä Leader+ -ohjelman suuntaviivat mahdollisimman pian ennen kuin vieläkin useampia työpaikkoja vaarannetaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Komissio on yrittänyt mahdollisimman pitkälti välttää ohjelmien jatkuvuusongelmia ohjelmakaudella 1994-1999 ja uudella ohjelmakaudella 2000-2006. Leader-ohjelman osalta komission ilmoitus jäsenvaltioille Leader+ -yhteisöaloitteen suuntaviivoista julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 18. toukokuuta 2000(1). Jäsenvaltioita (ja alueita) pyydettiin jättämään Leader+ -ohjelmaa koskevat ehdotukset kuuden kuukauden kuluessa (eli viimeistään marraskuun 2000 puolivälissä). Komissio ilmoitti Leader+ -ohjelman suuntaviivoissa, että se hyväksyy ohjelmat viiden kuukauden kuluessa niiden vastaanottamisesta (aikataulun noudattaminen perustuu kuitenkin selvästikin siihen, että on vastaanotettu hyväksyttävä ohjelma ja sitä seuraavissa neuvotteluissa edistytään tyydyttävästi). Tuensaajat (Leader-ohjelman paikalliset toimintaryhmät (LAG)) olisi valittava enintään kahden vuoden kuluessa ohjelmien hyväksymisestä. Tiettävästi Irlannin viranomaiset vastasivat ryhmän rahoituksesta sen ylläpitämiseksi välikaudella. Koska toimivaltaiset kansalliset viranomaiset valitsevat paikalliset toimintaryhmät avoimen kilpailun perusteella laadukkaimpien toimintaryhmien valinnan varmistamiseksi, ei voida olettaa, että Leader II -ohjelmasta rahoitusta saaneet ryhmät valitaan automaattisesti Leader+ -ohjelmaan. Päätös perustuu kilpailevien hakemusten laatuun. Otetaan esimerkiksi Irlannin Leader+ -ohjelma: se jätettiin komissiolle 15. marraskuuta 2000 ja hyväksyttiin 3. heinäkuuta 2001. Hyväksymistä edelsi monimutkainen neuvotteluprosessi. Irlannin viranomaisten jättämää alkuperäistä ehdotusta täydennettiin ja muutettiin, mikä vaati huomattavan ponnistuksen molemmilta tahoilta. Paikallisten toimintaryhmien valintamahdollisuudet ovat tarpeeksi laajat. Valinta perustuu pitkälti Irlannin viranomaisten kaavailemaan erityiseen aikatauluun ja valintaprosessiin, ja komissio aikoo ottaa yhteyttä suoraan viranomaisiin lisätietojen saamiseksi. (1) EYVL C 139, 18.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1337/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Elokuvien dubbaus.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0220 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1337/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (3. toukokuuta 2001) Aihe: Elokuvien dubbaus Kieli on viestinnän ja ilmaisun tärkein väline. Kulttuuriteokset kuten elokuvat nousevat maineeseen vain kun ne välitetään alkuperäiskielellään, ja näyttelijöiden persoona ja tunnistettavuus vääristyy olennaisesti, kun toiset näyttelijät välittävät vuoropuhelun toisella kielellä, mutta filmin kuva pysyy samalla alkuperäisessä muodossaan. Näin taideteoksessa syntyy kahtiajako ja katsojaa harhautetaan, kun hän näkee yhtä ja kuulee toista. Voitaisiin muodostaa pitkä luettelo niistä näyttelijöistä, joiden taide on kärsinyt vahinkoa siitä, että vuoropuhelut on välitetty muulla kuin alkuperäisellä kielellä ja toisen näyttelijän äänellä. Näin ollen elokuvia selvästi pahoinpidellään dubbaamalla niitä ja välittämällä niiden vuoropuhelut muulla kuin alkuperäisellä kielellä, jolla elokuva on tehty. Ongelma on erityisen suuri klassisten elokuvien kohdalla, joissa vuorosanoja typistetään, näyttelijän näyttelemisen taidosta syntyvää kuvaa heikennetään ja äänen sävyvaihtelut hukataan. Voisiko komissio kertoa, mitä mieltä se on elokuvien rajoittamattomasta dubbauksesta ja onko olemassa lainsäädäntöä, joka määräisi, minkä ehtojen ja sääntöjen puitteissa dubbausta tehdään? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen otti esiin merkittävän aiheen elokuvateosten kulttuurisesta eheydestä, kun ne on jälkiäänitetty toiselle kielelle. Yhteisön lainsäädännössä ei ole elokuvien jälkiäänitystä koskevia sääntöjä eikä rajoituksia. Vaikka komissio ei olekaan ottanut kantaa kyseiseen aiheeseen, on syytä huomata, että se on Media-ohjelmalla (joka nyt on korvattu ja päivitetty Media Plus -ohjelmalla) rohkaissut muiden kuin kansallisten elokuvien levitystä koko yhteisön alueella. Kulttuurinen monimuotoisuus on lisäksi merkittävällä sijalla komission kulttuuriin liittyvissä suunnitelmissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0806/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan kalastuksen epätasavertainen kohtelu.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0806/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (19. maaliskuuta 2001) Aihe: Kreikan kalastuksen epätasavertainen kohtelu Vastauksessaan kysymykseeni, joka koski kreikkalaisten kalastajien epätasavertaista kohtelua muiden maiden kalastajiin nähden Kreikassa voimassa olevan yksinomaisen kalastusvyöhykkeen poikkeavan laajuuden vuoksi, komissio totesi tilanteen johtuvan siitä, että Kreikka on määrittänyt aluevesiensä laajuudeksi kuusi meripeninkulmaa ja että komissio ei voi puuttua tästä aiheutuviin seurauksiin (vastaus P-0149/01(1)). Kun otetaan huomioon, että jäsenvaltion tai Euroopan unionin toimivallasta riippumatta kreikkalaiset kalastajat ovat edelleen epäsuotuisessa asemassa tai kreikkalaisia kalastajia kohdellaan epätasavertaisesti yksinomaisen kalastusvyöhykkeen pienemmän koon vuoksi, voiko tämä olla riittävä peruste tasaustuen maksamiselle? (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 129. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2001) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan hänen kirjalliseen kysymykseensä P-0149/01 16. helmikuuta 2001 annettuun vastaukseen(1). Mahdollisen tasaustuen myöntämisestä komissio katsoo, että jäsenvaltion vahvistama yksinomaisen kalastusvyöhykkeen laajuus ei ole riittävä peruste yhteisön tasaustuen maksamiselle. (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 129.