ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0263/98 neuvostolle esittäjä(t): Yiannis Roubatis (PSE) (17. helmikuuta 1998)

Aihe: Turkin hallituksen toteuttama jännitystä lisäävä järjestelmällinen ja provosoiva politiikka

Turkin hallituksen harjoittama jännitystä järjestelmällisesti lisäävä politiikka suhteessa Kreikkaan vaarantaa rauhan Euroopan unionin elintärkeässä osassa. Toisen kerran viime kuukausien aikana Turkin lentokoneet ovat yrittäneet pelotella konetta, jossa lensi Kreikan sisäministeri, lentämällä sen lähellä. Turkin sisällä tämä Ankaran politiikka rohkaisee rikollisia ääriaineksia, jotka kaksi päivää sitten polttivat ortodoksikirkon Istanbulissa ja murhasivat kirkon suntion.

Aikooko neuvosto

1. Tehdä selväksi Turkin viranomaisille, että tämä käytös loitontaa edelleen Turkkia Euroopan unionista ja tekee mahdottomaksi sen osallistumisen Eurooppa-konferenssiin?

2. Ryhtyä toimenpiteisiin Turkin ortodoksikirkkojen ja kansalaisten uskonnonvapauden suojelemiseksi?

Vastaus (18. toukokuuta 1998)

Luxemburgissa 12.-13. joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, että Turkin liittyminen Euroopan unioniin oli mahdollista, ja muistutti neuvoston 29. huhtikuuta 1997 kokoontuneessa EU-Turkki-assosiaationeuvostossa ilmaiseman kannan mukaisesti, että Turkin ja Euroopan unionin välisten suhteiden vahvistaminen riippuu myös Turkin aloittamien poliittisten ja taloudellisten uudistusten jatkamisesta. Tämä edellyttää Euroopan unionissa voimassa olevien ihmisoikeusnormien ja -käytännön noudattamista, vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelemista, tyydyttävien ja vakaiden suhteiden luomista Kreikan ja Turkin välille, kiistojen sovittelemista erityisesti oikeudellisin keinoin etenkin Kansainvälisessä tuomioistuimessa sekä tuen antamista YK:n suojeluksessa käytäville neuvotteluille YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin perustuvan poliittisen ratkaisun löytämiseksi Kyproksen tilanteeseen.

Luxemburgin Eurooppa-neuvosto kutsui Turkin myös osallistumaan Eurooppa-konferenssiin, jonka avajaisistunto pidettiin Lontoossa 12. maaliskuuta 1998. Turkki on hyvin tietoinen siitä, että konferenssin jäsenille on oltava yhteistä keskinäinen sitoumus rauhaan, turvallisuuteen ja hyviin naapuruussuhteisiin, muiden maiden suvereniteetin kunnioittamiseen, Euroopan unionin perusperiaatteisiin, ulkoisten rajojen koskemattomuuteen ja loukkaamattomuuteen, kansainvälisen oikeuden periaatteisiin sekä alueellisten kiistojen ratkaisemiseen rauhanomaisesti erityisesti Kansainvälisessä tuomioistuimessa.

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien tapausten osalta neuvosto toteaa, että Turkin hallitus sitoutui Lausannessa heinäkuussa 1923 allekirjoitetussa sopimuksessa antamaan ei-muhamettilaisten vähemmistöjen kirkoille, synagogille, hautausmaille ja muille uskonnollisille laitoksille täyden suojelun. Turkissa vallitseva demokratian ja ihmisoikeuksien tilanne, mukaan lukien myös uskontoa koskeva sananvapaus, on jatkuvasti neuvoston huomion kohteena. Nämä kysymykset otetaan esille käytännöllisesti katsoen kaikissa Turkin viranomaisten kanssa pidettävissä kokouksissa.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0494/98 neuvostolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Turkkilaiset viranomaiset ja Lausannen sopimuksen 14 artiklan soveltaminen Eilinen (3. helmikuuta 1998) pyhäinhäväistys, joka kohdistui Imvrosin (turk. Gökçeada) saarella sijaitsevaan Neitsyt Marian ilmestyskirkkoon ja jonka tekijöitä ei tälläkään kertaa tulla pidättämään, on osa monivuotista järjestelmällistä politiikkaa, jonka tavoitteena on Imvrosin saaren kreikkalaisen väestön pelottelu. Tämä politiikka on joko suoraa, mistä tuore esimerkki on maarekisterin laatimismenettely Gallipolin läänissä (kysymykseni E-375/96 ((EYVL C 122, 25.4.1996, s. 39. )) ja E-3973/96 ((EYVL C 186, 18.6.1997, s. 146. ))), tai epäsuoraa siten, että turkkilaiset viranomaiset osoittavat skandaalimaista saamattomuutta kreikkalaista vähemmistöä ja ortodoksista kirkkoa vastaan kohdistuneiden rikosten tekijöiden pidättämisessä. Lausannen sopimuksen 14 artiklassa mainitaan, että Imvrosin ja Tenedosin (turk. Bozcaada) saaret, jotka jäävät Turkin hallintoon, saavat erityisen, paikallisista henkilöistä muodostetun hallinto-organisaation, joka antaa paikalliselle ei-islamilaiselle väestölle kaikki takuut paikallisesta itsehallinnosta ja henkilöiden ja omaisuuden suojelusta. Järjestyksen ylläpidon turvaavat paikallisen väestön keskuudesta värvättävät poliisit. Poliisilaitoksesta huolehtii edellä mainittu paikallishallinto, jonka määräysvallan alaisena poliisilaitos toimii. Mitä toimenpiteitä neuvosto aikoo toteuttaa, jotta Turkki taivutettaisiin panemaan täytäntöön Lausannen sopimuksen edellä mainittu erityisehto, jonka tarkoituksena on suojella Imvrosin ja Tenedosin kreikkalaisten ihmisoikeuksia sekä uskonnollisia ja vähemmistön oikeuksia? Vastaus (28. toukokuuta 1998) Neuvosto pahoittelee äskettäisiä tapahtumia ja on tietoinen siitä, että Lausannessa heinäkuussa 1923 tehdyn sopimuksen perusteella Turkin hallitus on sitoutunut takaamaan ei-islamilaisille vähemmistöille omaisuuden ja henkilöiden suojelun. Luxemburgissa 12. ja 13. joulukuuta 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa muistutettiin Turkin kanssa 29. huhtikuuta 1997 pidetyssä assosiaationeuvostossa esitetyn neuvoston kannan mukaisesti, että Turkin yhteyksien vahvistuminen Euroopan unioniin riippuu siitä, jatkaako Turkki sitoumustensa mukaisesti uudistuksia, joihin kuuluvat myös ihmisoikeuksia koskevien vaatimusten ja käytäntöjen mukauttaminen Euroopan unionissa voimassa oleviin vaatimuksiin ja käytäntöihin sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojeleminen, uskonnolliset vähemmistöt mukaan lukien. Neuvosto odottaa kaikkien Euroopan unionin jäseniksi pyrkivien maiden kunnioittavan kansainvälistä oikeutta ja sopimusvelvoitteitaan sekä yhtymään unionin tavoitteisiin. Turkin demokratia- ja ihmisoikeustilanne on tärkeällä sijalla neuvoston ohjelmassa. Kyseisiä asioita käsitellään säännöllisesti yhteydenotoissa Turkin viranomaisten kanssa.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0130/98 komissiolle esittäjä(t): Kirsten Jensen (PSE) (30. tammikuuta 1998) Aihe: GMO Voiko komissio vahvistaa, että geneettisesti muunneltu tomaatti, jonka on määrä säilyä kauemmin ja joka siksi mätänee hitaammin kuin tavalliset tomaatit, ollaan hyväksymässä EU:ssa? Katsooko komissio, että tämän tuotteen markkinoille päästäminen on puolustettavissa, ottaen huomioon, että se sisältää antibiooteille vastustuskykyistä geeniä, joka mahdollisesti voi siirtyä ihmisiin? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1998) Espanjan viranomaiset toimittivat komissiolle vuoden 1997 marraskuun lopussa geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön annetun neuvoston direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 117, 8.5.1990. )) 12 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisen asiakirjan, joka koskee geneettisesti muunnettuja tomaatteja. Mainitun direktiivin 13 artiklassa tarkoitettu menettely on käynnistetty. Tomaatit sisältävät merkkigeeninä käytetyn antibioottiresistenssigeenin ja osittain endogeenisen polygalakturonaasigeenin (PG-geeni), joka hidastaa hedelmän pehmenemistä. Direktiivissä 90/220/ETY säädetään, että GMO-tuotteiden mahdolliset vaarat ihmisen terveydelle ja ympäristölle on arvioitava ennen niiden saattamista markkinoille. Kaikki GMO-tuotteita koskevat ilmoitukset arvioidaan tapauskohtaisesti, jolloin arvioidaan myös kyseiseen organismiin lisätyt geenit. Komissiolle ei ole toistaiseksi toimitettu tietoja siitä, että geneettisesti muunnettuja tomaatteja saatettaisiin markkinoille uuselintarvikkeina tai elintarvikkeiden uusina ainesosina uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.12.1997. )) 4 artiklan mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0428/98 komissiolle esittäjä(t): Spalato Belleré (NI) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Komission edustustot Komissio edustaa Euroopan unionia monissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä, ja korkean tason virkamiehet edustavat unionia suurlähettilään ominaisuudessa komission valtuuttamina. Euroopan unionin ja näiden maiden väliset suhteet ovat pääasiassa poliittisia, taloudellisia ja kaupallisia, sen lisäksi tietyillä alueilla tehdään avustus- ja kehitysyhteistyötä erityisten monivuotisten ohjelmien puitteissa. Tässä yhteydessä suurlähettilään tehtävä on äärimmäisen tärkeä unionin ja näiden maiden välisille suhteille. Voisiko komissio ilmoittaa tällaisten diplomaattisten nimitysten yhteydessä käytettävät menettelytavat ja nimittämiskriteerit? Voisiko komissio kertoa mikä toimielin tai järjestelmä valvoo ja tarkastaa näiden edustustojen toimintaa ja yleisemmin diplomaattista toimintaa ja hallintoa? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1998) Komission edustustojen päälliköt valitaan johtotehtäviin valittavien virkamiesten nimitystä koskevien komission sääntöjen mukaisesti. Lisäksi edustustojen päälliköiden valintaa koskevat ehdotukset esitetään neuvoston nk. Antici-ryhmälle jäsenvaltioiden lausuntoa varten. Jos ehdotusta ei vastusteta, pyydetään hyväksyntää sen maan hallitukselta, jonne päällikkö sijoittautuu. Uusi edustuston päällikkö voi käyttää kaikkia toimivaltuuksiaan vasta sen jälkeen, kun tämä hyväksyntä on saatu ja valtuuskirjeet on toimitettu kyseisen maan valtionpäämiehelle. Valvontaelimiä on useita. Komissiossa valvonnasta vastaavat edustustojen ja toimistojen päivittäistä toimintaa valvova ulkomaanedustuksen hallinnosta vastaava linja, kustakin maantieteellisestä alueesta vastaavat pääosastot, varainhoidon valvonta sekä edustustojen tarkastuksesta vastaava yksikkö. Ulkoisesti toimintaa valvovat lisäksi tilintarkastustuomioistuin sekä Euroopan parlamentti, joka valvoo komission hallintoa perustamissopimuksen määräysten mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0522/98 komissiolle esittäjä(t): Shaun Spiers (PSE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Teuraseläinten kohtelu Milloin komissio aikoo antaa ehdotuksia, joissa parannettaisiin teuraseläinten kohtelua? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1998) Eläinten suojelusta teurastus- tai lopettamishetkellä annetun direktiivin 93/119/EY ((EYVL L 340, 31.12.1993. )) 13 artiklassa velvoitetaan komissio antamaan neuvostolle tieteellisen eläinlääkintäkomitean lausuntoon perustuva kertomus siihen tarvittaessa liittyvine ehdotuksineen erityisesti pistoolin, kaasujen tai niiden seosten ja muiden tieteellisesti hyväksyttyjen tainnutus- ja lopettamismenetelmien käytöstä. Komissio aikoo antaa neuvostolle kertomuksen siihen tarvittaessa liittyvine ehdotuksineen lähitulevaisuudessa.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0258/98 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Työkyvyttömyys Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat varmaankin erittäin kiinnostuneita bruttokansantulon säilyttämisestä. Tämä onnistuu ainoastaan siinä tapauksessa, että terveyden-, kuluttajan- ja työsuojelun aloilla ryhdytään vastaaviin ennaltaehkäiseviin toimiin. 1. Onko komissio tietoinen siitä, että työkyvyttömyys yleistyy yksittäisissä jäsenvaltioissa? 2. Jos on, niin mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän suuntauksen hillitsemiseksi? Komission jäsenen Padraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0615/98 komissiolle esittäjä(t): Angela Billingham (PSE) (25. helmikuuta 1998) Aihe: Tekstiilien ja nahkatuotteiden aiheuttamaa syöpäriskiä koskeva tutkimus Katsooko komissio, että heinäkuussa 1996 esitetyn tarjouspyynnön N:o III/96/61 kattamilla atsoväreillä värjättyjen tekstiilien ja nahkatuotteiden aiheuttamaa syöpäriskiä koskevan tutkimuksen tulokset edellyttävät toimenpiteitä Euroopan unionin jalkinekauppiailta? Katsooko komissio, että terveysriskit edellyttävät lainsäädäntöä ja jos ei, aikooko komissio toteuttaa toimenpiteitä sisämarkkinoiden kanssa ristiriidassa olevien kansallisten atsovärejä koskevien kieltojen kumoamiseksi? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 1998) Tietyillä atsoväreillä värjättyjen tekstiilien ja nahkatuotteiden aiheuttamaa syöpäriskiä koskeva tutkimus on osa komission käynnistämää ohjelmaa, jonka tarkoituksena on selvittää syöpää aiheuttavien atsovärien myynnin ja käytön yhdenmukaistettujen rajoitusten tarve ja tällaisten rajoitusten taloudelliset ja muunlaiset seuraukset. Riskien arviointi on parhaillaan loppusuoralla, joten on vielä ennenaikaista tehdä lopullisia johtopäätöksiä yksittäisillä aloilla tarvittavista toimenpiteistä. Loppukertomus valmistuu kuitenkin piakkoin. Riskien arvioinnin tulos yhdessä tiettyjen atsovärien ja niillä käsiteltyjen tuotteiden kieltämisen hyötyjä ja haittoja koskevan tutkimuksen tulosten sekä kiellon vaikutuksia kehitysmaiden tavarantoimittajiin koskevan tutkimuksen tulosten kanssa antaa tietoa yhdenmukaistettujen rajoitusten tarpeesta ja tarkoituksenmukaisuudesta. Tutkimusohjelman tuloksia käytetään perustana jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa käytävissä lisäkeskusteluissa ja laadittaessa mahdollista komission ehdotusta yhdenmukaistetusta lainsäädännöstä.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0427/98 komissiolle esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Yhteisön palveluksessa olevien henkilöiden eläkemenot EU:n talousarviossa ei ole katettu yhteisön palveluksessa olevan henkilöstön tulevia eläkemenoja. Jäsenmaiden on kuitenkin maksettava ko. menot tulevaisuudessa. Mikä on komission arvio kattamatta olevien eläkemenojen määrästä ja miten ne voidaan nykyistä paremmin ottaa huomioon tulevissa budjeteissa? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 83 artiklasta. Artiklassa säädetään, että jäsenvaltiot takaavat yhdessä etuuksien maksamisen ja että ne maksetaan yhteisöjen talousarviosta. Virkamiehet ja muut toimihenkilöt maksavat kolmanneksen eläkejärjestelmän rahoituksesta (määräksi on tätä nykyä vahvistettu 8,25 prosenttia peruspalkasta). Palkasta pidätetyt summat ovat talousarvion tuloja. Tilintarkastustuomioistuin on kehottanut komissiota kirjaamaan eläkkeiden muodostaman vakuutusmatemaattisen rasituksen ja yhteisön talousarvioon kohdistuvan taloudellisen velvoitteen vastedes yhteisön taseeseen. Tämä toimenpide, joka on toteutettava varainhoitovuodesta 1997 (31 päivään joulukuuta 1997 asti) lähtien, on erityisen raskas ja monimutkainen, koska sitä ei ole koskaan aikaisemmin tehty ja koska se edellyttää sekä tietojen saamista kultakin toimielimeltä ja virastolta, joka osallistuu yhteisön eläkejärjestelmään, että erityisasiantuntemusta. Tämän vuoksi komissio on pyytänyt asiaan erikoistunutta yritystä määrittelemään eläkerasituksen suuruuden laajemman vakuutusmatemaattisen selvityksen yhteydessä. Sen tulisi kattaa myös yhteisön eläkejärjestelmän ongelmiin liittyvät kysymykset ja erityisesti sen pitkän aikavälin tasapaino. Koska selvityksen tulosten odotetaan valmistuvan vasta syyskuussa 1998, komissio on sitoutunut kirjaamaan 31. päivän joulukuuta 1997 taseeseen suuntaa-antavan arvion vakuutusmatemaattisen velan määrästä. Arvoisa parlamentin jäsen löytää pyytämänsä tiedot parhaillaan valmisteilla olevasta varainhoitovuoden 1997 talousarviotoimenpiteisiin liittyvästä tulostilistä ja taseesta.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0693/98 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Toimintaohjelmien täytäntöönpano matkailun alalla Vastatessaan esittämääni kysymykseen H-0813/96 ((Euroopan parlamentin keskustelut (lokakuu 1996).)) kreikkalaisen toimintaohjelman täytäntöönpanosta matkailun alalla komissio korosti käytettävissä olevien varojen vähäistä hyödyntämisastetta ja kehotti toimivaltaisia kansallisia viranomaisia pyytämään jäljelle jääneitä määrärahoja. Tämän lisäksi komissio odotti, että kansalliset viranomaiset tekevät lopullisen päätöksensä ohjelmasta, joka koskee venesatamia ja matkailun kokonaisvaltaisen kehittämisen vyöhykkeitä, sekä laativat kyseisen ohjelman. Koska komission vastaus on annettu jo yli vuosi sitten ja toimintaohjelma päättyy 31.12.1999, voiko komissio antaa tietoja seuraavista asioista: 1. Missä määrin tähän matkailun alan toimintaohjelmaan tarkoitettua tukea on hyödynnetty? 2. Onko matkailun kokonaisvaltaisen kehittämisen vyöhykkeiden sijainnista jo päätetty ja jos on, niin mihin tällaisia vyöhykkeitä aiotaan perustaa? 3. Onko jo vahvistettu, millaisille ohjelmaehdotuksille myönnetään määrärahoja? 4. Voidaanko tällaisia hankkeita tukea, jos ne toteutetaan paitsi valtion ja kuntien mailla myös yksityisomistuksessa olevilla mailla? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0289/98 komissiolle esittäjä(t): Blaise Aldo (UPE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Saarten väliset kuljetuskustannukset Voiko komissio kertoa, miksi yhteisön äärialueita koskevassa viljahankintojen tukijärjestelmässä ei oteta huomioon kustannuksia, jotka aiheutuvat näiden tuotteiden kuljetuksesta eri saarten välillä joko saman alueen sisällä, kuten Azoreilla, Kanarian saarilla tai Guadeloupella, taikka saman maantieteellisen vyöhykkeen sisällä kuten Ranskan Antilleilla? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0288/98, E-0289/98, E-0324/98 ja E-0400/98 (17. maaliskuuta 1998) Arvoisia parlamentin jäseniä pyydetään tutustumaan Dominique Souchet'n kirjalliseen kysymykseen P-327/98 annettuun komission vastaukseen ((Katso sivu 78. )).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0531/98 komissiolle esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Rafael-ohjelma Komissio valitsi kulttuurisen perinnön suojelemiseksi esitetyistä 841 hankkeesta Rafael-ohjelman kehyksessä toteutettavaksi 92 hanketta, joille on myönnetty yhteensä 9,2 miljoonaa ecua. Nämä 92 hanketta on jaettu viiteen eri toiminta-alaan. Voiko komissio sanoa kustakin toimialasta, mitä hankkeita kunkin jäsenvaltion osalta on hyväksytty, mille järjestölle tuki on myönnetty, miten suurista summista on kyse ja mikä on hankkeen tavoite? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Rafael-ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä vuonna 1997 valittiin toteutettavaksi 92 hanketta ohjelman viidellä eri toiminta-alalla. Valitut hankkeet ja määrärahat jakautuvat toiminta-aloittain seuraavasti: * Toiminta-ala 1: Eurooppalaisen ulottuvuuden sisältävät tapahtumat ja toiminta Euroopan kulttuuriperinnön suojelun ja kulttuuriperintöä koskevan tietoisuuden edistämiseksi: 43 hanketta valittiin 511 lähetetystä ehdotuksesta. Toimintaan osoitetut määrärahat 1,80 miljoonaa ecua. * Toiminta-ala 2: Yhteistyö aihekohtaisten yhteistyöverkkojen kehittämiseksi eurooppalaisten museoiden välille: 13 hanketta valittiin 103 lähetetystä ehdotuksesta. Toimintaan osoitetut määrärahat 2,55 miljoonaa ecua. * Toiminta-ala 3: Kulttuuriperinnön suojeluun liittyvä ammatillinen täydennyskoulutus ja alan ammattilaisten liikkuvuuden parantaminen: 14 hanketta valittiin 92 lähetetystä ehdotuksesta. Toimintaan osoitetut määrärahat 742 000 ecua. * Toiminta-ala 4: Eurooppalaisten koristeltujen julkisivujen tutkiminen, suojelu ja niiden arvostuksen parantaminen: 10 hanketta valittiin 65 lähetetystä ehdotuksesta. Toimintaan osoitetut määrärahat 1,74 miljoonaa ecua. * Toiminta-ala 5: Eurooppalaisen esiteollisen kulttuuriperinnön tutkiminen, suojelu ja sen arvostuksen parantaminen: 12 hanketta valittiin 70 lähetetystä ehdotuksesta. Toimintaan osoitetut määrärahat 2,66 miljoonaa ecua. Valituille hankkeille annettavan yhteisön rahoitustuen jakaa hankkeen toteuttamiseen osallistuvien kumppaneiden kesken hankkeen koordinaattori tai johtaja, jolle yhteisön tuki maksetaan. Tässä yhteydessä ja etenkin kun eurooppalainen ulottuvuus selkeästi toteutuu, hankkeita ei tosiasiallisesti jaotella jäsenvaltioittain. Hankekohtaisten rahoitusosuuksien osalta komissio lähettää arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristölle kattavan luettelon, jossa ilmoitetaan kuhunkin hankkeeseen osallistuvat sopimuskumppanit (joista ensimmäinen toimii hankkeen koordinaattorina), hankkeen tavoitteet ja sille myönnetyn tuen määrä.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0063/98 komissiolle esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Alankomaiden sikaruttoepidemian kulut odotettua vähäisemmät Viimeaikaisten Alankomaiden lehdistössä olleiden kirjoitusten mukaan sikaruttoepidemian johdosta Alankomaiden maksettavaksi lankeavat kulut tulevat olemaan odotettua vähäisemmät. 1. Voisiko komissio ilmoittaa, minkä suuruiset olivat Euroopan unionin talousarviosta maksettavat sikaruttoepidemian aiheuttamat kulut Alankomaissa ja muissa jäsenvaltioissa, joissa tautia esiintyi, ja epäsuorasti jäsenvaltioiden kansallisista talousarvioista maksettavat kulut? 2. Katsooko komissio, että on aiheellista muuttaa sikaruttoepidemian puhkeamisen yhteydessä käytettävää menettelytapaa, kun nk. markkerirokotteet tulevat pian markkinoille? 3. Katsooko komissio, että on aiheellista muuttaa Euroopan unionin talousarviossa olevia kompensaatiojärjestelyjä viime vuosina puhjenneiden eläintautien, kuten BSE:n ja sikaruton, johdosta? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998) 1. Seuraavat määrät oli maksettu 31.12.1997 mennessä: >TABLE> Luvut viittaavat komission jo hyväksymiin päätöksiin ja asetuksiin, jotka perustuvat kyseisten jäsenvaltioiden tietoihin, käytettävissä oleviin varoihin ja tautitilanteen kehittymiseen. Niitä ei siis voida pitää lopullisina. Lukuihin eivät myöskään sisälly klassisen sikaruton viimeaikaisista esiintymistä aiheutuneet kustannukset ja eläinlääkintäkulut, joita ei voitu ottaa huomioon määrärahojen puuttuessa (arviolta 100 miljoonaa ecua). Jäsenvaltioiden kansallisista talousarvioista maksetuista määristä voidaan antaa suurpiirteinen arvio ottaen huomioon, että komission tuki on noin 50 % eläinlääkintämenoista ja noin 70 % poikkeuksellisista markkinatukitoimista jäsenvaltioissa. 2. Komissio on tietoinen siitä, että klassiseen sikaruttoon kehitellään merkittyjä rokotteita. Lontoossa sijaitsevaan Euroopan lääkearviointivirastoon ei kuitenkaan vielä ole tullut merkittyä rokotetta koskevia rekisteröintihakemuksia. Tästä syystä merkitty rokote tullee markkinoille vasta 12-15 kuukauden kuluttua. Tällaisten rokotteiden mahdollisesta käytöstä hätätapauksissa ei lisäksi ole tietoja, joita tarvitaan klassista sikaruttoa koskevan nykyisen yhteisön lainsäädännön muuttamiseksi ja merkittyihin rokotteisiin liittyvien negatiivisten vaikutusten välttämiseksi sikojen ja porsaiden kaupassa. Tästä syystä komissio arvioi tieteellisen eläinlääkintäkomitean vähän aikaa sitten antaman lausunnon mukaisesti mahdollisuutta tukea laboratoriokokeita, joilla selvitettäisiin tällaisten rokotteiden mahdollista käyttöä kenttäolosuhteissa. 3. Komissio tutkii nykyisen rahoitusosuusjärjestelyn muutosmahdollisuuksia.