ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2406/00

esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle

(7. heinäkuuta 2000)

Aihe: Laajentuminen ja Puolan kanta naisten oikeuksiin ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin

YK:n 5.9. kesäkuuta pidetyssä erityiskokouksessa Naiset 2000: Sukupuolten välinen tasa-arvo, kehitys ja rauha 2000-luvulla Euroopan unionin puheenjohtajana toiminut Portugalin tasa-arvoministeri puhui paitsi 15 jäsenvaltion myös kaikkien ehdokasvaltioiden nimissä Puolaa lukuun ottamatta.

Euroopan parlamentin naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan aloitteesta ja neuvoston ja komission tuella New Yorkissa järjestettiin kokouksia, joihin osallistuivat paikalla olleet Euroopan parlamentin ja 15 jäsenvaltion sekä ehdokasvaltioiden parlamenttien jäsenet. Kokouksissa yritettiin käsitellä Puolan tilannetta ja kiinnittää puolalaisten huomiota siihen, että kaikkien ehdokasvaltioiden on hyväksyttävä yhteisön koko lainsäädäntö, myös tasa-arvokysymyksiä ja naisten oikeuksia koskeva lainsäädäntö. Puolalaisten vastaukset olivat erittäin kielteisiä ja huolestuttavia.

Ollaanko Puolan kanssa käytyjen jäsenyysneuvotteluiden aikana käsitelty naisten oikeuksia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä tai Amsterdamin sopimuksen avaamia näköaloja ja miten Puola on suhtautunut näihin kysymyksiin neuvotteluissaan komission kanssa?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(28. heinäkuuta 2000)

Komissio vahvistaa, että naisten oikeuksia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta yhteisön säännöstöstä keskustellaan ehdokasvaltioiden ja siten myös Puolan kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa. Naisten ja miesten tasa-arvoinen kohtelu on tärkeä neuvottelujen osa-alue, jota käsitellään säännöstön luvussa 13, sosiaalipolitiikka ja työllisyys. Puola on hyväksynyt säännöstön eikä ole vaatinut mitään siirtymävaihetta sen täytäntöönpanemiseksi. Näin ollen Puolan odotetaan panevan täytäntöön kyseisen yhteisön säännöstön 31. joulukuuta 2002 mennessä. Komission saamien tietojen mukaan Puolalla ei ole aikomusta muuttaa tehtyjä suunnitelmia.

Neuvottelujen yhteydessä yhteisö on korostanut Amsterdamin sopimuksella vahvistettua sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä. Se on myös painottanut, että liittymispäivästä lähtien sosiaalipolitiikkaa ja työllisyyttä koskeva yhteisön säännöstö on saatettava välittömästi ja täydellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantava täytäntöön. Lisäksi arvioitaessa naisten ja miesten tasavertaista kohtelua erityistä huomiota kiinnitetään siihen, miten nämä oikeudet toteutuvat käytännössä, esimerkiksi onko kansalaisten mahdollista saada tietoa olemassa olevista lainmukaisista oikeuksistaan ja kuinka monta syrjintäasiaa tulee tuomioistuimen käsiteltäväksi.

Komissio seuraa jatkossakin, kuinka tämän alan säännöstön ottaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano edistyvät, ja miten alaan liittyvät instituutiot kehittyvät ja vahvistuvat. Tämä valvonta jatkuu koko neuvotteluprosessin ajan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2995/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle. Ngawang Sangdrol.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0227 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2995/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle (25. syyskuuta 2000) Aihe: Ngawang Sangdrol Tietääkö komissio millaisissa olosuhteissa omantunnon- ja ilmaisunvapauttaan rauhanomaisesti käyttänyt, mutta toiminnastaan tuomituksi joutunut Ngawang Sandrol on pidätettynä? Miten komissio aikoo varmistaa, ettei tätä naista enää kohdella huonosti ja että hän saa tarvitsemaansa terveydenhuoltoa? Vastaus (30. marraskuuta 2000) Neuvosto on saanut tiedon Ngawang Sangdrolin tuomitsemisesta vuonna 1992 ja hänen vangitsemisensa jatkamisesta sen jälkeen useaan otteeseen. Euroopan unioni on suhteissaan Kiinan viranomaisiin ottanut esille Ngawang Sangdrolin sekä muiden henkilöiden tapaukset, joita on rangaistu sellaisten perusoikeuksien käyttämisestä kuten omantunnon-, sanan-, yhdistymis- tai uskonnonvapaus. Viimeisessä ihmisoikeusvuoropuheluun liittyneessä EU:n ja Kiinan välisessä kokouksessa (Peking 29. syyskuuta 2000) troikka ilmaisi huolensa Ngawang Sangdrolin terveydentilasta ja pyysi, että tätä kohtaan osoitettaisiin armeliaisuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3297/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Tupakan mainonta ja sponsorointi.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3297/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Tupakan mainonta ja sponsorointi Mitkä jäsenvaltiot kieltävät nykyään savukkeiden mainonnan a) televisiossa, b) elokuvateattereissa, c) sanoma- ja aikakauslehdissä sekä d) teiden varsille pystytetyissä mainostauluissa? Mitkä jäsenvaltiot taas ovat ilmoittaneet aikovansa kieltää tällaisen mainonnan ja mihin määräaikaan mennessä? Mitkä jäsenvaltiot kieltävät tupakkatuotteiden valmistajilta urheilu- ja kulttuuritoiminnan sponsoroinnin tai ovat ilmoittaneet aikovansa kieltää sen? Mitkä jäsenvaltiot kieltävät tai ovat ilmoittaneet aikovansa kieltää a) tupakantuottajilta ja b) kaikilta kaupallisilta järjestöiltä lahjusten antamisen poliittisille puolueille? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 2000) Tupakkatuotteiden mainontaa ja niiden hyväksi tapahtuvaa sponsorointia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 6. heinäkuuta 1998 annetun Euroopan neuvoston ja parlamentin entisen direktiivin 98/43/EY(1) 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset komissiolle. Yksikään jäsenvaltio ei kuitenkaan ole tehnyt tätä. Yhteisön lainsäädäntöä ei ole rikottu, sillä määräaika direktiivin säännösten täytäntöönpanolle oli 30. heinäkuuta 2001. Tämän vuoksi komissio ei pysty antamaan arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja. Koska yhteisöjen tuomioistuin kumosi 5. lokakuuta 2000 direktiivin 98/43/EY, jäsenvaltioilla ei ole enää velvollisuutta toimittaa komissiolle tupakkatuotteiden mainontaan ja niiden hyväksi tapahtuvaan sponsorointiin liittyvää lainsäädäntöä komissiolle. Televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 3. lokakuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/552/ETY(2), sellaisena kuin se on muutettuna 30. kesäkuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY(3), vahvistetaan oikeudelliset puitteet televisiomainonnalle yhteisössä. Siinä kielletään savukkeiden ja muiden tupakkatuotteiden televisiomainonta kaikissa muodoissaan. Lisäksi televisio-ohjelmia eivät saa sponsoroida yritykset, joiden pääasiallisena toimintana on savukkeiden tai muiden tupakkatuotteiden valmistus tai myynti. Nämä säännökset on pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 213, 30.7.1998. (2) EYVL L 298, 17.10.1989. (3) EYVL L 202, 30.7.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3262/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsin Systembolagetin tavaranhankinnat.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0218 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3262/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Ruotsin Systembolagetin tavaranhankinnat Komissio lähetti vuoden 2000 alkupuolella Ruotsin hallitukselle kirjeen, jonka mukaan Ruotsin Systembolagetin täytyy alkoholia ostaessaan noudattaa julkisia tavaranhankintoja koskevia EU:n sääntöjä. Systembolagetissa ollaan kuitenkin sitä mieltä, että esimerkiksi parhaita viinejä ei voi ostaa julkisina tavaranhankintoina, koska tässä tuoteryhmässä vallitsee myyjän markkinat. Onko komissio keskustellut asiasta lähemmin Ruotsin hallituksen ja Systembolagetin kanssa ja mahdollisesti muuttanut mielipidettään asiassa vai pitääkö se kiinni edellä mainitun kirjeen mukaisesta kannastaan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Systembolagetia (alkoholin vähittäismyynnistä vastaava ruotsalainen monopoli) koskeva kirje, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, koskee julkisia hankintoja koskevien direktiivien (neuvoston direktiivi 93/36/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteensovittamisesta(1), neuvoston direktiivi 93/37/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta(3) ja neuvoston direktiivi 92/50/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta(2)) soveltamista alkoholijuomien hankintaan mutta myös muihin tavarahankintoihin sekä Systembolagetin palveluhankintoihin ja rakennusurakoihin. Kun otetaan huomioon yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö alkoholijuomien hankinnan osalta on riittävää todeta, että direktiivissä 93/36/ETY (tai yhteisön oikeudessa) ei ole alkoholijuomien hankintaa koskevia poikkeuksia. Systembolagetin on sovellettava edellä mainitun direktiivin säännöksiä alkoholijuomien hankinnassa. Asiasta on keskusteltu useamman kerran Ruotsin viranomaisten kanssa ja aivan erityisesti kesäkuussa 2000 pidetyssä kokouksessa. Komissio pyysi tällöin Ruotsin viranomaisilta lisätietoja monopolin toiminnasta ja asemasta. Komissio tutkii saatuja tietoja perusteellisesti, jotta se pystyy arvioimaan ruotsalaisen monopolin ostomenettelyjen yhteensopivuutta yhteisön julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön kanssa. (1) EYVL L 199, 9.8.1993. (2) EYVL L 209, 24.7.1992. (3) EYVL L 199, 9.8.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3619/00 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) komissiolle. Yhteisen tutkimuskeskuksen tulevaisuus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3619/00 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) komissiolle (15. marraskuuta 2000) Aihe: Yhteisen tutkimuskeskuksen tulevaisuus Yhteinen tutkimuskeskus on yhteisölle erittäin hyödyllinen tieteellinen väline, jossa erilaisia eurooppalaisia koulukuntia edustavat tieteelliset näkemykset kohtaavat ja jossa käsitellään myös tutkimustuloksia, joita jäsenvaltioissa on saatu eri aloilla (ympäristö, talous, sosiaaliasiat jne.). Nyt yhteisen tutkimuskeskuksen henkilökunnan määrää aiotaan supistaa 200 työntekijällä siitä huolimatta, että neuvosto on sopinut vuonna 1998, että keskuksen henkilökunnan määrä pidetään 2080 työntekijässä viidennen puiteohjelman ajan. - Onko totta, että yhteisen tutkimuskeskuksen henkilökunnan määrää aiotaan supistaa 200 työntekijällä? - Aiotaanko yhteisön tutkimusjärjestelmää rationalisoida (tutkimuksesta vastaavan pääosaston ja yhteisen tutkimuskeskuksen välinen synergia jne.)? - Eikö komissio katso, että henkilökunnan määrän supistaminen vaarantaa Ispran keskuksen toiminnan ja asiantuntemuksen tason? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 2000) Varakreivi Davignonin johdolla toimineen korkean tason lautakunnan antamassa raportissa ehdotetaan muun muassa, että Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK:n) toiminta olisi keskitettävä sen vahvoille kompetenssialoille. Tästä syystä sekä toimielimen tehtäviä ja henkilöresurssien vastaavuutta käsitelleen komissaarien erityisryhmän suositusten perusteella komissio on päättänyt tutkia, onko mahdollista sulkea jokin YTK:n laitoksista tai supistaa sen henkilökuntaa 200 työntekijällä. Tätä tavoitetta silmällä pitäen komissio on tutkinut, onko yhden laitoksen sulkeminen mahdollista, ja se tutkii parhaillaan tilannetta YTK:n kaikkien laitosten osalta. Kuten vuoden 2001 alustavaan talousarvioesitykseen tehdyssä oikaisukirjelmässä nro 1 todetaan, komissio tarkastelee tilannetta uudelleen ja ehdottaa tarvittavia muutoksia tutkimuksen henkilöstötaulukkoihin. Yhteisön tutkimusjärjestelmä on eurooppalaista tutkimusaluetta koskevaan aloitteeseen pohjautuvan perusteellisen uudelleenjärjestelyn kohteena. Tämä synnyttää yhteisvaikutuksia tutkimuksen pääosaston ja YTK:n välille mutta myös jäsenvaltioissa sijaitsevien tutkimuskeskusten kanssa. Komissio ei aio puuttua koko YTK:n toimintaan ja kompetenssiin, vaan haluaa päinvastoin turvata YTK:lle varman tulevaisuuden keskittämällä sen toiminnan kompetenssialoille, joilla tutkimuskeskus toimii Euroopan unionin politiikkojen tukijana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2880/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Suunnitelmat Galician yhdistämiseksi Euroopan unionin keskusalueisiin huippunopealla rautatieyhteydellä.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0121 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2880/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Suunnitelmat Galician yhdistämiseksi Euroopan unionin keskusalueisiin huippunopealla rautatieyhteydellä Galician itsehallintoalueen hallitus on ilmoittanut, että se allekirjoittaa lähiaikoina Espanjan hallituksen kanssa sopimuksen, jolla varmistetaan huippunopean rautatien rakentaminen vuosina 20002007. Rautatie lähtee Madridista ja kulkee Valladolidin kautta Galiciaan, jossa se jatkuu La Coruñan, Ferrolin, Santiagon, Lugon, Vigon ja Pontevedran kaupunkeihin. Valladolidin risteys yhdistäisi Galician Madridista Ranskan rajalle Baskimaahan menevään rataan. Rautatien raideleveys olisi eurooppalainen ja tarkoitettu huippunopeille junille, vaikka nopeus ei eräissä kohdissa yltäisikään yli 200 km/h:n nopeuteen. Ilmoituksen mukaan on varmaa, että Euroopan unioni osallistuu rautatien rahoittamiseen koheesiorahastosta. Onko komissio tietoinen tästä sitoumuksesta? Onko komissio päättänyt tehdä sopimuksia Espanjan hallituksen kanssa koheesiorahaston käyttämisestä tähän rautatiehen Galician yhdistämiseksi Euroopan unionin keskusalueisiin? Vahvistaako komissio, että eräissä kohdissa Galician puolella rautatiellä ei saavutettaisi yli 200 km/h olevia nopeuksia? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2000) Komissio on saanut tietää olemalla säännöllisesti yhteydessä Euroopan eri alueiden viranomaisiin Espanjan keskushallinnon ja Galician autonomisen hallintoelimen välisistä infrastruktuuria koskevista sopimuksista. Tälle vuodelle suunnitellun, Euroopan laajuisia verkkoja koskevien suuntaviivojen tarkistuksen yhteydessä komissio on yhteydessä Espanjan hallitukseen ja tarkastelee tätä kysymystä voidakseen määritellä sen vaikutukset Euroopan laajuiseen suurnopeusrautatieverkkoon. Komissio ei ole saanut koheesiorahastoille osoitettuja rahoituspyyntöjä asiaan liittyvistä hankkeista. Yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehdyssä komission päätöksessä 1692/96(1) esitetään, että Euroopan laajuinen suurnopeusrautatieverkko muodostuu päätöksen liitteessä I ilmoitetuista radoista: - erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetut radat, joilla keskinopeus on yleensä 250 km//h tai sen yli nykyisten tai uusien tekniikoiden avulla - erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut radat, joilla nopeus on noin 200 km/h - erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut radat, joilla on topografiasta, pinnanmuodostuksesta tai kaupunkiympäristöstä johtuvia erityispiirteitä ja joilla nopeus on sovitettava tapauskohtaisesti. (1) EYVL L 228, 9.9.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3082/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Laajentuminen Keski- ja Itä-Eurooppaan.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3082/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (2. lokakuuta 2000) Aihe: Laajentuminen Keski- ja Itä-Eurooppaan Teollisuusvaliokunta toteaa laajentumista koskevassa mietinnössään (PE 286 105), että komissio ei ole esittänyt parlamentille mitään määrällistä arviota laajentumisen potentiaalisesta vaikutuksesta kaupan luomiseen ja kaupan suunnan muutokseen. Onko komissiolla tieteellisiä tutkimuksia laajentumisen vaikutuksista kaupan luomiseen ja kaupan suunnan muutokseen? Jos on, millaiset ovat näitä aloja koskevat konkreettiset tulokset? Miten komissio arvioi tuloksia? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2000) Analysoituaan kattavasti Agenda 2000 -tiedonantoa ja selvitettyään vaikutuksia, joita unionin laajentumisella Keski- ja Itä-Euroopan maihin on laajentumisen kannalta merkityksellisille yhteisön politiikoille, komissio on tilannut tai on parhaillaan laatimassa erilaisia kokonaisvaltaisia selvityksiä laajentumisen vaikutuksista. Kaupan alalla yhteisö on nykyisin 13 ehdokasmaan ylivoimaisesti tärkein kumppani, ja tämän kaupan kokonaismäärä on lähes kolminkertaistunut vuosina 19931999. Kyseisten 13 ehdokasmaan kanssa käytävän kaupan ylijäämä (25 800 miljoonaa euroa vuonna 1999) tasapainottaa merkittävästi yhteisön kokonaisuudessaan alijäämäistä kauppaa. Laajentumisen vaikutuksia ei kuitenkaan pidä mitata yksinomaan kaupan kasvua kuvaavilla luvuilla, vaan huomioon on otettava myös sisämarkkinoiden kasvusta nykyistä useampiin maihin koituvat edut, jotka liittyvät sääntöjen ja menettelyjen yksinkertaistamiseen ja normittamiseen, kilpailumenettelyihin ja henkiseen omaisuuteen. Komissio ei ole laatinut selvityksiä, jotka koskisivat nimenomaan kaupalle aiheutuvia vaikutuksia, kaupan luomista tai kaupan suunnan muutoksia. Joissakin jo toteutetuissa kattavissa selvityksissä on käytetty osittain kaupallista tarkastelutapaa(1). (1) L'impact de l'élargissement à l'Est sur l'emploi et les salaires dans les Etats membres de l'Union, Boeri, Brückner et al, Berlin, 215 s., maaliskuu 2000; The impact of enlargement on Small and Medium sized Enterprises in the EU, RWI, Essen, EPRC Glasgown 216 s., lokakuu 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2911/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Itävallan vastaiset pakotteet.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0022 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2911/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Itävallan vastaiset pakotteet Olen esittänyt aiemmin useita Itävallan vastaisia pakotteita koskevia kysymyksiä, joihin neuvosto on poikkeuksetta vastannut seuraavilla sanamuodoilla: asiaa ei ole vielä tutkittu, asiaan ei ole otettu kantaa tai asiaa ei ole vielä käsitelty. Miten neuvosto voi perustella, että se ei käsittele niinkin ajankohtaista aihetta kuin 14:n jäsenvaltion Itävallalle asettamia pakotteita tai ainakin antaa olettaa niin? Neuvoston on kuitenkin selvästikin pitänyt käsitellä tätä asiaa, koska puheenjohtajamaa Portugali on esittänyt virallisen version 14:n jäsenvaltion antamasta yhteisestä ilmoituksesta ja lausunnosta. Lisäksi eri tiedotusvälineiden mukaan Itävallan vastaisista pakotteista on käyty keskusteluita ministeritason lounastapaamisilla, esimerkiksi yleisten asioiden neuvoston kokouksessa 14. helmikuuta, Lissabonissa 23. maaliskuuta, Azoreilla 5. toukokuuta ja Feiran Eurooppa-neuvoston kokouksessa 19. kesäkuuta 2000. Puheenjohtajamaa Portugali selvästikin sekä käyttää väärin valtuuksiaan että ylittää ne, jos tästä aiheesta ei ole käyty perusteellista keskustelua, mihin neuvoston antamat epätyydyttävät vastaukset viittaavat. Aiheutuuko Portugalille seuraamuksia tämän johdosta? Onko asiasta jo aloitettu tutkimusmenettely? Millä aikavälillä voidaan konkreettisesti odottaa uusia tuloksia? Vastaus (22. joulukuuta 2000) Lausuman, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, antoi Portugalin pääministeri 14 jäsenvaltion hallitusten puolesta. Sitä ei käsitelty neuvostossa. Neuvosto ei voi vastata arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin, koska se ei ole koskaan ottanut kantaa niihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2405/00 esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) neuvostolle. Ehdotus yhteiseksi kannaksi tekijänoikeusdirektiivistä (KOM(97) 628).



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2405/00 esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) neuvostolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Ehdotus yhteiseksi kannaksi tekijänoikeusdirektiivistä (KOM(97) 628) Ehdotus yhteiseksi kannaksi tekijänoikeusdirektiivistä (KOM(97) 628)(1) sisältää komission ja neuvoston lausuman 23 artiklasta, joka on rajattu teknisesti ja viittaa vain välimuistiin tallentamiseen. Tarkoittaako komissio välimuistiin tallentamisella yleisesti tilapäistä verkkoon tallentamista vai haluavatko komissio ja neuvosto tarkoituksellisesti sulkea pois muut välimuistiin tallentamisen muodot direktiivin soveltamisalasta? Onko lausuman tarkoituksena viitata yleisesti tilapäiseen verkkoon tallentamiseen, ja voiko komissio taata, että tämä ilmenee yhteisen kannan tekstistä? (1) EYVL C 108, 7.4.1998, s. 6. Vastaus (10. marraskuuta 2000) Neuvosto ei ole vielä vahvistanut kysymyksessä tarkoitettua yhteistä kantaansa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa. Näin ollen neuvosto ei voi tässä vaiheessa ottaa kantaa lausumaan, jonka se voi päättää merkitä sen istunnon pöytäkirjaan, jossa neuvosto vahvistaa yhteisen kantansa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3323/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Azorien sokerinhankintatarve asetuksen (EY) N:o 1481/2000 mukaan.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0135 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3323/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Azorien sokerinhankintatarve asetuksen (EY) N:o 1481/2000 mukaan 6 päivänä heinäkuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1481/2000(1) sanotaan, että Azorien sokerinhankintatarve arvioidaan Portugalin viranomaisten toimittamien puolueettomien tietojen perusteella. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä olivat nämä Portugalin viranomaisten toimittamat puolueettomat tiedot? (1) EYVL L 167, 7.7.2000, s. 6. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Hankintataseen vahvistamista varten komissiolla on käytettävissään asiassa toimivaltaisten viranomaisten säännöllisiä tiedonantoja hankintaohjelman täytäntöönpanosta. Vuosien 20002001 hankintataseen vahvistaminen perustui muun muassa 5. toukokuuta 2000 annettuun tiedonantoon, jossa ilmoitettiin 6 500 tonnin määrä vuosille 19992000. 14. kesäkuuta 2000 maatalousministeriö toimitti komissiolle Azorien itsehallintoalueen perustelut 9 000 tonnin suuruiselle hankintatarpeelle vuosina 20002001. Pyynnön tutkittuaan komissio päätteli, että Azorien todellinen kulutus ei oikeuttanut näin suurta hankintatarpeiden lisäystä, sillä toimitetuista tiedoista ei saatu mitään perustetta paikallisen kulutuksen kasvulle. Ottaen huomioon juurikassokerin paikallisen tuotannon 6 500 tonnin tuontitarve on kyseiselle seudulle enemmän kuin riittävä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1737/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Euroopan unionin saarialueiden rahoitus.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0023 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1737/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (5. kesäkuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin saarialueiden rahoitus Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä luodakseen välttämättömän oikeusperustan Euroopan unionin saarialueiden rahoitukselle EU:n vuodelle 2001 laadittavasta talousarviosta Amsterdamin sopimuksen säännösten mukaisesti ja Euroopan parlamentin jo hyväksymien vuoden 2001 talousarviomenettelyn suuntaviivojen mukaisesti (33 kohta)? Vastaus (9. marraskuuta 2000) 1. Neuvoston tunnustaa saarialueiden kärsivän niiden saariasemaan liittyvistä rakenteellisista haitoista. Se on aina pitänyt hyvin tärkeinä rahoitusvälineitä, joilla nämä alueet pyritään tasapuolisin ehdoin integroimaan paremmin sisämarkkinoihin, silloin kun tämä on perusteltua. 2. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvaisuuden kannalta rakennerahastot ovat tärkeä toimintaväline, koska niillä on myönteinen vaikutus saarialueiden kasvuun ja lähentymiseen. 3. Rakennerahastoja koskevien uusien säädösten nojalla heikoimmassa asemassa oleville saarille, jotka täyttävät yleisasetuksessa määritellyt tukikelpoisuusehdot, voidaan antaa tavoitteen 1 (kehityksessä jälkeen jäänyt alue) tai tavoitteen 2 (rakenneongelmaisten alueiden taloudellinen ja sosiaalinen uudistaminen) mukaista yhteisön rahoitustukea.