ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3170/97 komissiolle esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) (9. lokakuuta 1997)

Aihe: Jaottelu: nettomaksajat ja nettosaajat

Tilastot nettomaksajista ja -saajista vaihtelevat suuresti ja siksi edellä mainittu jaottelu on epäselvä.

Miten komissio jakaa unionin maat nettomaksajiin ja nettosaajiin? Mitkä ovat komission tuoreimmat käytettävissä olevat luvut?

Ja mikä vaikutus tullitulojen tilityksellä on edellä mainittujen nettomaksajien ja -saajien määrityksiin?

Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1997)

Komission näkemys jäsenvaltioiden budjettiasemista on, että budjettitasapaino eli kansallisen rahoitusosuuden ja yhteisön talousarvion menoista saatujen varojen erotus kunkin jäsenvaltion osalta on kyllä yksinkertaisuudessaan houkutteleva tarkastelutapa, mutta se mittaa yhteisön jäsenyyden mukanaan tuomia etuja puutteellisesti.

Budjetin rahavirrat eivät kerro kaikista yhteisön jäsenyyden eduista. Yhteisön jäsenyys tuo mukanaan taloudellisia ja muita etuja samoin kuin velvoitteita, mutta sen tärkein ulottuvuus ei liity talousarvioon. Esimerkiksi sellaisiin yhteisiin tavoitteisiin kuten kaupan vapauttamiseen tai Euroopan taloudelliseen yhdentämiseen pyrkimisen hyötyä ei voida arvioida pelkästään budjetin rahavirtojen pohjalta. Lisäksi yhteisön talousarviosta saadut varat hyödyttävät niiden saajien lisäksi aina myös muita jäsenvaltioita. Tyypillisiä esimerkkejä ovat rakennerahastot ja ulkoiset menot, joiden kohdalla hankkeiden toteuttaminen tuo usein mukanaan tavaroiden ja palvelujen hankintoja muista jäsenvaltioista.

Lisäksi budjettitasapainolle ei ole olemassa yhtä ainoaa määritelmää. Tämä merkitsee väistämättä sitä, että yhteisön jäsenyydestä talousarvion kautta koituvia etuja voidaan arvioida lukuisin erilaisin menetelmin. Valittu menetelmä heijastaa usein halua korostaa tai puolustaa yhtä näkökulmaa. Kuten arvoisa Euroopan parlamentin jäsen ounastelee, tullien ottaminen mukaan laskelmaan johtaisi siihen, että Belgian, Irlannin ja Alankomaiden kaltaiset jäsenvaltiot, joissa on suuria satamia, olisivat tuolloin huomattavia nettomaksajia.

Näistä syistä komissio ei pidä jäsenvaltioiden talousarvioon maksamien netto-osuuksien laskemista tarpeellisena eikä suotavana.

Parlamentille esitettiin 14. lokakuuta 1997 asiakirja nimeltä ¨Talousarvion rahoitusosuudet, EU:n menot, budjettitasapaino ja jäsenvaltioiden suhteellinen vauraus¨.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3526/97 komissiolle esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Komission asiantuntijaryhmän toiminta Indonesian metsäpaloissa Yhdistyneiden kansakuntien humanitaarisia asioita käsittelevän osaston äskeisen selonteon mukaan laajoja alueita Indonesiassa tuhonneita metsäpaloja ei ole vielä saatu hallintaan ja ne aiheuttavat yhä huomattavaa ympäristön saastumista koko alueella. Useat maat ja järjestöt ovat jo lähettäneet apua Indonesian hallitukselle taloudellisten, inhimillisten (asiantuntijat) ja aineellisten (palontorjuntavälineitä, lääkkeitä, kuljetusvälineitä) resurssien muodossa. Euroopan unioni päätti syyskuun lopussa käynnistää metsäpaloja käsittelevän asiantuntijaryhmän. Ryhmä toimii Euroopan komission Forest Liaison Bureaun, joka on toiminut aktiivisesti Jakartassa tämän vuoden helmikuusta lähtien, johdon alaisena. Voiko komissio kertoa tämän asiantuntijaryhmän tehtävästä, sen toiminnasta ja sen ponnistelujen tuloksista? Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (9 joulukuu 1997) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3364/97 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (22. lokakuuta 1997)

Aihe: Tulvat EU:ssa: varotoimityöryhmä

Syyskuun viimeisen viikon tulvat Välimeren alueella Espanjassa ovat aiheuttaneet vakavia henkilö- ja aineellisia vahinkoja. Pienmaanviljelijöiden liiton ensimmäisten väliaikaisten laskelmien mukaan Valenciassa, Murciassa ja Andaluciassa aineelliset vahingot ovat 20 000 miljoonaa pesetaa.

Nämä luonnonkatastrofit eivät ole erillisiä tapahtumia, vaan ne toistuvat ajoittain johtuen alueelle tyypillisestä pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta. Katastrofit ulottuvat myös muihin jäsenvaltioihin, kuten Italiaan ja Ranskaan, ja ne aiheuttavat vakavia ympäristöseurauksia kiihdyttämällä maaperän eroosiota ja metsien häviämistä alueilla, jotka ekologisesti ovat erittäin huonossa tilassa.

Onko komissio harkinnut mahdollisuutta perustaa ongelmaa käsittelevä työryhmä, joka koordinoisi konkreettisten ratkaisujen toimeenpanoa?

Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3363/97, E-3364/97 ja E-3365/97 (25. marraskuuta 1997)

Komissio haluaa ilmaista vilpittömän osanottonsa niille Euroopan kansalaisille, jotka joutuivat kärsimään Valencian, Murcian ja Andalusian alueiden tulvista syyskuussa 1997.

Komissio katsoo, että tulvien ennaltaehkäisyä on ehdottomasti tehostettava käytettävissä olevilla keinoilla ja yhteisrahoituksella. Erityisen hyvin soveltuu tarkoitukseen tavoite 1, jonka piiriin kyseiset autonomiset alueet kuuluvat. Komissio on valmis auttamaan Espanjan viranomaisia ongelman ratkaisemisessa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston, Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston avulla. Komissio ottaa vastaan ja käsittelee kaikki hakemukset, jotka koskevat yhteisön tukikehyksessä alueille myönnetyn rahallisen tuen puitteissa jo aiemmin käynnistettyihin toimenpiteisiin myönnettyjen määrärahojen siirtämistä tai toistaiseksi sitomattomien määrärahojen myöntämistä alueiden herkän luonnon suojaamiseen syyskuun tulvan kaltaisilta onnettomuuksilta.

Komissio kannattaa pelastuspalveluun liittyvien toimiensa yhteydessä eri jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kokemusten vaihtoa ja tukee tutkimukseen ja uuden tiedon todentamiseen suunnattuja koehankkeita. Uusi toimintaohjelmaehdotus on parhaillaan neuvoston käsiteltävänä.

Tulvia tutkivan ja käytännön ratkaisuja koordinoivan ¨task force¨ -tyyppisen erityistyöryhmän perustamisesta voidaan todeta, että jo 1. helmikuuta 1995 perustettiin työryhmä, jonka tehtävänä oli tutkia, miten tulvatuhot voitaisiin rajoittaa mahdollisimman vähiin. Työryhmä esitti johtopäätöksensä kertomuksessa, jonka komissio tarkasti maaliskuun lopussa 1995. Komissio hyväksyi kertomuksessa esitetyn kannan, jonka mukaan jo käytössä olevia keinoja on pyrittävä hyödyntämään paremmin.

Ympäristön- ja ilmastontutkimuksen erityisohjelmassa on tulvien torjuntaan liittyvä osa ((EYVL L 361, 31.12.1994. )), josta on tuettu kymmenkuntaa tulvaennusteiden laatimiseen ja vahinkojen rajoittamiseen liittyvää tutkimushanketta. Hankkeiden tuloksia on esitelty useissa kokouksissa ja seminaareissa sekä pyynnöstä saatavina olevissa julkaisuissa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3367/97 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Tulvat EU:ssa: uusi yhteisöaloite Syyskuun viimeisen viikon tulvat Välimeren alueella Espanjassa ovat aiheuttaneet vakavia henkilö- ja aineellisia vahinkoja. Pienmaanviljelijöiden liiton ensimmäisten väliaikaisten laskelmien mukaan Valenciassa, Murciassa ja Andaluciassa aineelliset vahingot ovat 20 000 miljoonaa pesetaa. Nämä luonnonkatastrofit eivät ole erillisiä tapahtumia, vaan ne toistuvat ajoittain johtuen alueelle tyypillisestä pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta. Katastrofit ulottuvat myös muihin jäsenvaltioihin, kuten Italiaan ja Ranskaan, ja ne aiheuttavat vakavia ympäristöseurauksia kiihdyttämällä maaperän eroosiota ja metsien häviämistä alueilla, jotka ekologisesti ovat erittäin huonossa tilassa. Aikooko komissio ehdottaa erityistukia koskevaa budjettikohtaa tai uutta yhteisöaloitetta, jolla rahoitetaan toimintaohjelma yhdessä kohdealueiden viranomaisten kanssa ja jonka tavoitteena on ennakoida nämä katastrofit ja korjata ympäristölle aiheutuneet vahingot? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1997) Komissio haluaa ilmaista tukevansa täysin syyskuussa 1997 tulvista kärsineiden alueiden ihmisiä. Se on yhtä mieltä siitä, että kyse on ennakoitavista tapahtumista, joihin viranomaisten on puututtava erityisten ehkäisevien toimenpiteiden avulla. Komissio edistää näin ollen kansalaisten suojelua koskevien toimenpiteiden yhteydessä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden välistä kokemusten vaihtoa sekä uusien tietojen lujittamista ja tutkimusta hankkeiden avulla. Neuvostossa keskustellaan lisäksi parhaillaan toimintaohjelmaa koskevasta ehdotuksesta. Komissio osallistuu myös yhteisön tukikehykseen sisältyvien eroosion ennaltaehkäisyyn liittyvien toimintaohjelmien rahoitukseen. Valencian, Murcian ja Andalusian alueellisten viranomaisten ja Espanjan hallituksen on päätettävä yhdessä komission kanssa rakennerahastoista näille alueille myönnettyjen määrärahojen käyttämisestä osittain tulvien vahingoittamien tuotantomahdollisuuksien elvyttämiseen ja infrastruktuurin uudelleenrakentamiseen.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3276/97 komissiolle esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Rakennushanke La Marjal de Xeracossa Euroopan komissio rahoitti vuonna 1993 LIFE-asetukseen perustuen luonnonsuojelualueiden verkoston perustamista ¨samaruc¨ (València hispànica) -lajin suojelemiseksi, laji mainitaan ensimmäisen elinympäristödirektiivin liitteessä II. Valencian itsehallintoalueella sijaitseva La Marjal de Xeresa otettiin mukaan näihin luonnonsuojelualueisiin myöhempää lintujen erityissuojelualueeksi julistamista, ja Euroopan Natura-verkostoon mukaan ottamista varten. Hiljattain on esitetty tämän kosteikkoalueen rakentamisprojekti, jonka paikalliset ja itsehallintoalueen hallintoelimet ovat hyväksyneet. Tunteeko komissio tätä rakennushanketta? Onko tutkittu, voiko se vahingoittaa komission tukemaa luonnonsuojelualuetta? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1997) Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemasta asiasta. Marjal de Xeracon alue sisältyy kosteikkojen suojelua ja Valencia hispanica -lajin suojelualueverkon perustamista koskevaan hankkeeseen, joka saa yhteisön rahoitusta Life-Luonto-ohjelmasta, joten komissio aikoo pyytää edunsaajina olevilta alueellisilta viranomaisilta lisätietoja asiasta.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3301/97 komissiolle esittäjä(t): María Sornosa Martínez (GUE/NGL) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Lintujen hälyttävät kuolleisuusluvut El Fondo de Elchessä El Fondo de Elche - Crevillenten suoalueella Valencian autonomiassa asuu 80 % Euroopan suojelluista marmorisorsista, minkä vuoksi suo saa tukea kahdesta yhteisön LIFE-hankkeesta. Toinen hankkeista koskee infrastruktuurin parantamista ja suoalueen säilyttämistä ja toinen marmorisorsan suojelua. EU:n ympäristöasioita käsittelevä valtuuskunta vieraili alueella 29. syyskuuta tarkistaakseen hankkeiden etenemistä ja sai todeta ekologisen katastrofin, joka on aiheuttanut useiden lintujen kuoleman. Viime päivinä myös suuria määriä kaloja on kuollut, mutta alueen ympäristöviranomaiset eivät halua yhdistää näitä kahta tapausta. Autonomisen alueen viranomaisten määräämiä tutkimuksia ei tähän mennessä ole julkaistu, mutta puiston omistavan Riegos de Levanten yhdistyksen tekemät analyysit liittävät nämä kuolemat orgaaniseen fosfaattiin, jota käytetään hyönteisiä tai viljelykasvien tauteja vastaan. 1. Aikooko komissio lähettää omat asiantuntijansa tutkimaan asiaa? 2. Jos orgaaninen fosfaatti vahvistetaan kuolemien aiheuttajaksi, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä sen suhteen? 3. Mitä toimia komissio suunnittelee alueen ekologisen tasapainon palauttamiseksi ja jo aloitettujen hankkeiden kehittämisen edistämiseksi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1997) 1. Komissiolla ei ole aikomusta suorittaa omaa tutkimusta. Erityissuojelualueen hallinnointi kuuluu Espanjan, tässä tapauksessa Valencian autonomisen alueen viranomaisille. 2. Komission tietojen mukaan alueviranomaiset ovat jo aloittaneet selvitystyön näiden kuolemien aiheuttajasta ja mahdollisista vastuista. 3. Komissio osallistuu Life-ohjelman Natura-hankkeen avulla tämän kosteikkoalueen ja sen edustavimpien lajien suojelu- ja hallinnointitoimien (suuren maa-alan osto kosteikkoalueelta, useita sorsapoikueita tuhonneen kanavan korjaaminen, elinympäristön viihtyisyyden parantaminen) rahoittamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3164/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (13. lokakuuta 1997)

Aihe: Tarkennusta CERA:n vuosittaiseen kertomukseen ¨Ääriliikkeet Euroopassa¨

Toukokuussa 1997 rasismin ja antisemitismin eurooppalainen tutkimuskeskus julkaisi komission taloudellisesti tukemana tutkimuksen, joka otsikkona oli ¨Ääriliikkeet Euroopassa¨. Kertomuksesta parlamentti on esittänyt komissiolle ainakin kaksi kysymystä, P-1940/97 ((EYVL C 373, 9.12.97, s. 160. )) ja E-2047/97 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s. 136. )). Kysymyksistä ilmenee, että kertomuksessa vääristellään tosiasioita, mikä loukkaa tiettyjä poliittisia voimia ja kokonaisia unionin jäsenvaltioita, joita syytetään epäoikeutetusti rasismin ja muukalaisvihan harjoittamisesta ja tukemisesta.Vastauksissaan näihin kysymyksiin komissio ei kantanut vastuuta julkaisusta, vaan se selvitti, että kyseessä ei ollut komission virallinen asiakirja, vaikka tietyissä lehdissä asia esitettiin yleisölle sillä tavoin. Kuitenkin komission suojelutoimista annetussa säännöstössä selvitetään, että komission moraalisen tuen saaminen edellyttää, että toimilla ei loukata yhden tai useamman jäsenvaltion yleistä mielipidettä. Tämä edellytys kuului myös suuntaviivoihin, jotka koskevat Euroopan rasismin vastaisen vuoden hankkeiden esittämistä. Näin ollen on luonnollista, että sama edellytys on välttämätön rahoitukselliselle eikä ainoastaan moraaliselle tuelle.

Ottaen huomioon edellä mainitun kysyn komissiolta,

1. eikö se katso, että ollakseen tieteellinen CERA:n julkaisussa on liikaa poliittista arviointia, joka loukkaa tiettyjä ihmisiä ja niiden järjestöjen ja maiden arvokkuutta, jotka ovat joutuneet liian likimääräisen arvostelun kohteeksi,

2. saavatko kyseisen julkaisun nostattamat vastalauseet komissiota ryhtymään toimenpiteisiin ja etenkin perumaan CERA:lle myönnetyn rahoituksen,

3. miten se suhtautuu mahdollisiin CERA:n uusiin tukihakemuksiin vastaavanlaisia aloitteita varten?

Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1997)

Euroopan rasismin ja juutalaisvihan vastainen tutkimus- ja toimintakeskus (CERA), jonka rahoituskomiteassa toimivat parlamentin puhemies, komission entinen puheenjohtaja sekä Euroopan neuvoston pääsihteeri, on rasismin ja muukalaisvihan noususta Euroopassa ja äärioikeistolaisen väkivaltaisuuden vaarasta 21. huhtikuuta 1993 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman seurauksena saanut vuodesta 1993 lähtien vuosittain tukea budjettikohdasta B3-4114 hankkeiden toteuttamiseen.

Julkaisun päivitystä tuettiin vuonna 1997. Päivitetty versio keskittyy erityisesti islamilaiseen fundamentalismiin ja sen verkostoihin Euroopassa. Painokseen sisältyy merkintä ¨tämä julkaisu on toteutettu CERA:n aloitteesta. Komissio on tukenut julkaisua rahallisesti, mutta siinä esiintyvät mielipiteet eivät velvoita komissiota eivätkä muita yhteisön toimielimiä, vaan ne ovat yksinomaan CERA:n vastuulla¨.

On hyvä muistaa, että nimenomaan parlamentti on tehnyt aloitteen merkittävän tuen antamiseksi CERA:lle budjettikohdasta ¨Rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjuntaan liittyvät toimet¨.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3138/97 komissiolle esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Yölentokielto Italiassa Tietääkö komissio, että Italian liikenne- ja ympäristöministeriöt ovat laatineet säännöksen, joka, jos se hyväksytään, kieltäisi kaikki lennot joka päivä klo 23.00 - 6.00 kaikilla siviililentokentillä paitsi Rooman Fiumicinon ja Malpensan kansainvälisten lentokenttien alueilla? Tietääkö komissio sitä, että tässä säännöksessä on kaikkia ¨postinkuljetuslentoja¨ koskeva poikkeus ja että yleisesti oletetaan, että tätä poikkeusta tullaan tulkitsemaan hyvin kapeasti sen varmistamiseksi, että sitä voidaan soveltaa ainoastaan Alitalian ¨Ente Poste Italiane¨ -lentoihin? Tietääkö komissio, että kuriiripalvelujen kannalta on hyvin tärkeää saada lentää öisin ja että suunnitellulla kiellolla voi olla vakavia vaikutuksia niiden henkiinjäämiseen? Tietääkö komissio, että jotkut Ente Poste Italianen tarjoamat palvelut kilpailevat yksityisten kuriiripalvelujen kanssa ja että Ente Poste Italianen hyväksi tehty poikkeus antaa Italian postilaitokselle kilpailuedun, joka on ristiriidassa EU:n tätä koskevan lainsäädännön kanssa? Aikooko komissio painostaa Italian hallitusta takaamaan, että yleistä poikkeusta sovelletaan kaikissa tilanteissa kaikkien postipalvelujen yölentoihin? Jos aikoo, millä tavalla? Jos ei, miksei? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 1997) Komissio ei ole saanut Italian viranomaisilta virallista ilmoitusta siitä, että yölennot olisi aiottu kieltää Italiassa kaikilla siviili-ilmailuun tarkoitetuilla lentokentillä Roma-Fiumicinoa ja Milano-Malpensaa lukuun ottamatta. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa joitakin rajoittavia toimenpiteitä melun vähentämiseksi lentokenttien lähistöllä, jollei yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2408/92 ((EYVL L 240, 24.8.1992. )) säännöksistä ja menettelyistä muuta johdu. Yksi tällainen rajoittava toimenpide voi olla yölentojen kieltäminen. Rajoituksissa on kuitenkin noudatettava syrjimättömyyden periaatetta, ja komissio varmistaa sille tehdyn valituksen perusteella tai omasta aloitteestaan, että tätä periaatetta noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3156/97 komissiolle esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) (13. lokakuuta 1997) Aihe: EU:n ympäristönormien puutteellisuus, EU:n rakennusten puhdistamattomien jätevesien päästöt EU:n ympäristönormit ovat puutteelliset. On käsittämätöntä, että esimerkiksi Brysselin kaupungin jätevedet voidaan laskea puhdistamattomina jokeen ja sitä kautta mereen. Onko komissio tietoinen tällaisista ongelmista ja onko se suunnittelemassa toimia, joilla muun muassa EU-rakennusten jätevesien Pohjanmerta saastuttavaa vaikutusta vähennettäisiin? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1997) Yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetussa direktiivissä 91/271/ETY ((EYVL L 135, 30.5.1991. )) säädetään jäsenvaltiot ottamaan käyttöön yhdyskuntajätevesien keräily- ja käsittelyjärjestelmä kaikissa taajamissa, joiden asukasvastineluku on yli 2 000 (asukasvastineluku on nykyään käytössä oleva mittayksikkö, jota käytetään jätevesien saastuttavuuden määrittämiseksi; se vastaa yhden henkilön päivittäin aiheuttamaa orgaanista kuormitusta). Näiden järjestelmien käyttöönoton määräaika on 31 päivä joulukuuta 1998, 31 päivä joulukuuta 2000 tai 31 päivä joulukuuta 2005. Määräaika riippuu taajaman koosta sekä sen vesiympäristön haavoittumisalttiudesta, johon jätevedet johdetaan käsittelyn jälkeen. Brysselin taajaman osalta Belgian viranomaiset ovat määrittäneet Senne-joen, johon taajaman jätevedet johdetaan, direktiivin mukaiseksi haavoittumiselle alttiiksi alueeksi. Tämän vuoksi näitä jätevesiä on jatkokäsiteltävä (eli käsiteltävä biologisesti) ja niille on tehtävä täydentävä typen ja fosforin poistava käsittely viimeistään 31 päivästä joulukuuta 1998 alkaen, ennen kuin jätevedet johdetaan Senne-jokeen. Tarkoitusta varten on suunniteltu kaksi jätevedenpuhdistuslaitosta, jotka sijoitetaan Brysselin pohjois- ja eteläosaan, direktiivissä 91/271/ETY säädettyjen edellytysten täyttämiseksi. Perustamissopimuksen valvojana komissio valvoo yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa tällä alalla sekä Brysselissä että yhteisön kaikissa muissa asianomaisissa taajamissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2890/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (17. syyskuuta 1997)

Aihe: Valosardiinin tuonti

Voiko komissio vahvistaa sellaisten tietojen paikkansapitävyyden, joiden mukaan se on kieltänyt valosardiinin tuonnin Euroopan unioniin tietyistä kolmansista maista?

Mitä toimenpiteitä aiotaan toteuttaa sen varmistamiseksi, ettei tällainen tilanne jatku?

Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997)

Viimeaikaiset yhteisön tarkastukset ovat osoittaneet, että Intiassa ja Bangladeshissa on vakavia ongelmia, jotka liittyvät kalastustuotteiden valmistuksen ja jalostuksen hygieniaan. Terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille annetun neuvoston direktiivin 91/493/ETY ((EYVL L 268, 24.9.1991. )) mukaan kalastustuotteilla tarkoitetaan kaikkia meren tai makean veden eläimiä taikka niiden osia, niiden mäti ja maiti mukaan lukien. Niillä ei tarkoiteta sellaisia vesinisäkkäitä, sammakoita ja vesieläimiä, joita koskevat muut yhteisön säädökset. Tämän määritelmän tulisi koskea myös bummaloa (valosardiini), joka on kuivatusta kalasta valmistettu erikoistuote.

Tarkastuksissa on havaittu vakavia puutteita laitosten rakenteessa, raaka-aineen hygienian tasossa ja jalostusmenettelyssä. Tarkastajat totesivat myös kansallisten viranomaisten valvonnan erittäin puutteelliseksi.

Edellä mainittujen seikkojen lisäksi jäsenvaltiot ovat tuontitarkastusten yhteydessä löytäneet Intiasta peräisin olevista kalatuotteista salmonella- ja vibrio-bakteereja, jotka ovat seurausta huonosta hygieniasta valmistus- ja jalostusvaiheessa.

Kansanterveyden suojelemiseksi Intiasta ja Bangladeshista peräisin olevien kalastustuotteiden tuonti kiellettiin eräitä Intiasta ja Bangladeshista peräisin olevia kalastustuotteita koskevista suojatoimenpiteistä tehdyillä komission päätöksillä 97/515/EY ja 97/513/EY ((EYVL L 214, 6.8.1997. )). Näitä toimenpiteitä tarkistetaan ennen marraskuun 30. päivää 1997.

Asia on vakava, koska se liittyy kansanterveyteen. Komissio on yhteydessä Intian ja Bangladeshin viranomaisiin saadakseen vakuutukset terveyttä koskevien edellytysten paranemisesta mahdollisimman pian, jotta tuontirajoitukset voitaisiin poistaa heti, kun tarvittavat takeet terveystilanteesta on saatu.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3809/97 komissiolle esittäjä(t): Raymonde Dury (PSE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Euroopan parlamentin jäsenten osallistuminen komission tukemiin julkisiin tilaisuuksiin Voiko komissio ilmoittaa kunkin pääosaston ja Brysselin toimiston osalta, kuinka monta symposiumia, seminaaria, opintopäivää ja julkista tilaisuutta se on tukenut vuonna 1997? Voiko komissio kertoa, kuinka moneen näistä tilaisuuksista on kutsuttu belgialaisia parlamentaarikkoja kertomaan Euroopan parlamentin näkökanta? Eikö komissio pidä hyödyllisenä, että huolehditaan näitä rahoitussummia koskevasta laajemmasta tiedotuksesta ja keskustelusta ja Euroopan parlamentaarikkojen suuremmasta osallistumisesta? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 1997) Yksityiskohtainen vastaus kunnianarvoisan jäsenen kysymyksiin edellyttäisi pitkällistä ja vaikeaa tutkimusta, johon komissiolla ei ole edellytyksiä ryhtyä tällä hetkellä.