ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2783/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. EU:n vesialoite WSSD:ssä.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2783/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (3. lokakuuta 2002) Aihe: EU:n vesialoite WSSD:ssä Voiko komissio esittää yksityiskohdat kestävän kehityksen huippukokouksessa julkistetusta EU:n vesialoitteesta? Mihin käytännön toimiin komissio aikoo ryhtyä ennen vuoden 2003 loppua varmistaakseen, että aloitteen tavoitteet toteutuvat? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2003) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Collinsin esittämään suulliseen kysymykseen H-0696/02 kyselytunnilla parlamentin lokakuun toisella istuntojaksolla 2002(1). Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot. (1) Kirjallinen vastaus 22.10.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2942/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Rautatiehankkeiden toteutuksen valvonta Kreikassa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2942/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (18. lokakuuta 2002) Aihe: Rautatiehankkeiden toteutuksen valvonta Kreikassa Vastatessaan aikaisemmin esittämääni kysymykseen (P-3141/01(1)) ja kollegani Foliasin esittämään kysymykseen (P-3122/01(2)) komissio kertoi yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitettujen rautatieverkon nykyaikaistamishankkeiden toteutukseen liittyvistä ongelmista Kreikassa ja mainitsi aikovansa tehdä tarkastuksia voidakseen todeta, onko yhteisön määrärahoja käytetty asianmukaisesti. Missä vaiheessa kyseiset tarkastukset ovat ja mitä päätelmiä niiden perusteella on tehty? (1) EYVL C 147 E, 20.6.2002, s. 112. (2) EYVL C 147 E, 20.6.2002, s. 103. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 2002) Komissio ei ole vielä saanut Kreikan osalta yhteisön tukikehyksen 19941999 toimenpideohjelma Rautatiet päättämiseen liittyvää jäsenvaltion ilmoitusta eikä asiakirjoja. Komissio, jonka apuna oli ulkopuoliset asiantuntijat teki ERGOSE-yhtiön tilintarkastuksen kesä-syyskuussa 2002. Tässä yhteydessä toteutettiin useiden toimenpideohjelma Rautatiet osana 19941999 rahoitettujen hankkeiden tarkastus. Tarkastuksen tuloksista toimitetaan pian kertomus Kreikan viranomaisille, joiden on tämän jälkeen toimitettava kommenttinsa ja huomautuksensa komissiolle. Kreikan viranomaisten kommentit tutkittuaan komissio tekee yllä mainitusta tarkistuksesta omat lopulliset johtopäätöksensä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3504/02

esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle

(10. joulukuuta 2002)

Aihe: Kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista annettu direktiivi

Aikooko komissio laajentaa kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista annettua direktiiviä yritysten väliseen kauppaan?

Vai aikooko komissio sen sijaan esittää lakiehdotuksia, jotka takaavat pienyrityksille vastaavanlaisen harkinta-ajan ja muun suojan harhaanjohtavaa myyntiä vastaan?

Muutamat vaalipiirini pienyrittäjistä ovat ottaneet minuun yhteyttä jouduttuaan harhaanjohtavan ylikansallisen myynnin kohteeksi. Nyt heiltä peritään suuria summia palveluista, joita he eivät edes tienneet tilaavansa. Yrittäjien toiveena on lainsäädäntö, joka suojelisi heitä tämäntyyppiseltä epäreilulta kaupankäynniltä.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2003)

Komissio ei toistaiseksi aio ehdottaa kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista annettuun direktiiviin 98/27/EY(1) sellaisia muutoksia, joiden perusteella sen soveltamisalan piiriin otettaisiin myös yritysten välinen kauppa (B2B). Kieltokannedirektiivissä säädetään yhteisestä menettelystä, jota noudattamalla yhden jäsenvaltion oikeutettu elin (esimerkiksi kuluttajajärjestö tai lainkäyttöviranomainen) voi nostaa kieltokanteen toisessa jäsenvaltiossa. Direktiivin tavoitteena on valvoa elinkeinonharjoittajia, joiden toiminta yhdessä jäsenvaltiossa vahingoittaa kuluttajien yhteisiä etuja toisessa jäsenvaltiossa. Kieltokanne voidaan nostaa sellaisten kansallisten säännösten rikkomisesta, joilla pannaan täytäntöön jokin EU:n kuluttajansuojadirektiiveistä, esimerkiksi harhaanjohtavaa mainontaa, kulutusluottoja, pakettimatkoja, kuluttajasopimusten kohtuuttomia ehtoja, etämyyntisopimuksia tai kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskeva direktiivi. Komission on kuitenkin määrä tutkia kieltokannedirektiivin soveltamisesta heinäkuussa 2003 annettavassa ensimmäisessä kertomuksessa direktiivin soveltamisalaa erityisesti niiden henkilöiden yhteisten etujen suojaamisen suhteen, jotka harjoittavat kaupallista tai teollista toimintaa, käsiteollisuutta tai ammatillista toimintaa.

Lainsäädäntöön ei suunnitella lisättävän kuluttajansuojadirektiiveihin sisältyvän oikeuden kaltaista oikeutta sopimusvelvoitteiden peruuttamiseen yritysten välisissä kauppasuhteissa.

Komissio on tietoinen harhaanjohtavan ylikansallisen myynnin kohteeksi joutuneiden pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ongelmista. On kuitenkin korostettava, että harhaanjohtavasta ja vertailevasta mainonnasta annetussa direktiivissä 84/450/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/55/EY(2), säädetään jo nyt tietystä petollisten toimien vastaisen suojelun tasosta, joka kattaa yritysten väliset suhteet.

(1) EYVL L 166, 11.6.1998.

(2) Neuvoston direktiivi 84/450/ETY, annettu 10 päivänä syyskuuta 1984, harhaanjohtavaa mainontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä, EYVL L 250, 19.9.1984.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3002/02

esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle

(17. lokakuuta 2002)

Aihe: Uhrin oikeusturva, kansalaisten liikkuvuus ja raiskausten uhrit EU:ssa

Suomen kansalainen kirjoitti Kreikassa turistimatkalla 1999 saamastaan kokemuksesta: raiskauksen uhri oli saanut otettua ylös tekijän auton rekisteritunnuksen, jonka ilmoitti poliisille vielä samana yönä. Kreikkalaisen lääkärin tekemä tarkastus vahvisti raiskauksen tapahtuneen. Seuraavana päivänä tapahtumat käytiin uudelleen läpi poliisituomarin edessä ja laadittiin kreikankieliset kuulustelupöytäkirjat tulkin avustuksella. Uhri ei saanut kopioita syytekirjelmästä tai tutkintapöytäkirjasta. Kuluvan vuoden helmikuussa uhri sai kutsun oikeudenkäyntiin, mutta syytettynä olikin uhri itse perättömästä ilmiannosta. Raiskaaja oli vapautettu raiskaussyytteestä lokakuussa 2000 ilman että asiasta olisi ilmoitettu uhrille, jolloin mahdollisuutta muutoksenhakuunkaan ei ollut. Huhtikuussa uhri todettiin syylliseksi perättömään ilmiantoon ja tuomittiin 20 kuukauden ehdottomaan vankeuteen. Kyseessä on yksittäinen esimerkki, mutta on oletettavaa, että se heijastelee vallitsevaa käytäntöä.

Miten uhrin olisi tullut toimia saadakseen oikeutta ja mahdollisuuden reiluun oikeudenkäyntiin? Muodostaako jäsenvaltioiden oikeuskäytäntöjen poikkeavuus sellaisen esteen EU:ssa luoduille kansalaisten vapauksille, että näitä vapauksia ei käytännössä voi pitää todellisina? Miten raiskauksen uhrien asemaa voitaisiin parantaa yhteisin toimin EU:ssa?

Vastaus

(18. helmikuuta 2003)

Neuvosto ei voi ottaa kantaa jäsenvaltioissa tapahtuneisiin yksittäisiin rikostapauksiin.

Neuvosto on antanut rikoksen uhrin asemaa koskevat yleissäännöt hyväksymällä 15. maaliskuuta 2001 puitepäätöksen uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyissä(1).

(1) EYVL L 82, 22.3.2001, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1630/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Kirkon tuhopoltto Saksassa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0016 - 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1630/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (10. kesäkuuta 2002) Aihe: Kirkon tuhopoltto Saksassa Associated Press -uutistoimiston Saksasta lähettämän sähkeen mukaan nationalistisen turkkilaisen Harmaat sudet -järjestön jäsenet ovat sytyttäneet tuleen ja häpäisseet katolisen kirkon saksalaisessa Kasselin kaupungissa. Saksan poliisi on ilmoittanut, että järjestön iskulauseita oli kirjoitettu kirkon seiniin, ja että tulipalo tuhosi kirkon sisäänkäynnin. On syytä panna merkille, että Harmaat sudet kuuluvat niihin äärikansallisiin järjestöihin, jotka usein tekevät iskuja minkä tahansa kristillisen kirkkokunnan muistomerkkejä vastaan. Tiedetäänhän, että kuusi vuotta sitten Konstantinopolin ekumeenista patriarkaattia vastaan tehtiin pommi-isku ja Istanbulin Varuklissa sijaitseva ortodoksinen hautausmaa häpäistiin, ja Turkin poliisi piti tämän järjestön jäseniä syyllisinä näihin iskuihin. Lisäksi Kyproksen tasavalta on useita kertoja lausunut virallisesti julki, että Harmaat sudet -järjestön jäsenet hakkasivat Kyproksen kansalaisen Tasos Isaakin kuoliaaksi Kyproksen neutraalilla vyöhykkeellä elokuussa 1996, kun tämä osallistui mielenosoitukseen saaren rauhanomaisen yhdistymisen puolesta. Huomattakoon, että Harmaat sudet on Turkin varapresidentin Devlet Bahcelin Kansallisen toimintapuolueen nuorisojärjestö. Koska komissio (joka keskustelee säännöllisesti Turkin virallisten tahojen kanssa) on viimeksi ottanut esiin kysymyksen kyseisen järjestön muiden maiden kansallisia muistomerkkejä, symboleita ja kansalaisia vastaan suorittamien terroristi-iskujen välittömästä lopettamisesta? Mitä konkreettisia sitoumuksia Turkin viralliset tahot ovat tehneet koskien tämän terroristien äärijärjestön toiminnan lopettamista? Onko olemassa mitään tietoja tämän nationalistisen järjestön yhteyksistä al Qaeda -terroristiverkoston soluihin? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2002) Komissio tuomitsee kaikenlaisen väkivallan ja terrorismin riippumatta niihin syyllistyvien vaikuttimista. Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta hyökkäyksestä ja seuraa tarkkaan Saksan viranomaisten tutkittavana olevan asian kehittymistä. Komissio ei tässä vaiheessa halua kommentoida asiaa, koska tutkimus on kesken. Terrorismin ja ylipäänsä väkivallan torjunta on usein esillä EU:n ja Turkin välillä säännöllisesti käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3342/02 esittäjä(t): Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) komissiolle. Veden toimittaminen Saksan liittotasavallasta Alankomaihin.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3342/02 esittäjä(t): Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) komissiolle (26. marraskuuta 2002) Aihe: Veden toimittaminen Saksan liittotasavallasta Alankomaihin Saksalainen kunnallinen vesilaitos, joka käyttää vuosittaisista 6 800 000 kuutiometrin vesiresursseistaan ainoastaan 3 563 000 kuutiometriä, sai toimivaltaisilta paikallisviranomaisilta luvan toimittaa rajan toisella puolella olevan alankomaalaisen vesilaitoksen jakelualueelle vuosittain enintään 600 000 kuutiometriä juomavettä suunnitellun 2 000 000 kuutiometrin asemesta. Kaavaillun vesimäärän leikkausta perusteltiin sillä, että tilanne jossa Alankomaiden puoleisen rajavyöhykkeen vesihuolto riippuisi suurimmaksi osaksi saksalaisesta tukialueesta saattaisi olla oikeudellisesti, etenkin omistusoikeudellisesti (perustuslain 14 artikla), ongelmallinen, koska vesivarojen suojeluun liittyvät rajoitukset koskisivat pelkästään saksalaisia. Onko tämä Saksan lain mukainen päätös yhdenmukainen yhteisön lainsäädännön ja rajojen avaamista ja yhteismarkkinoiden luomista koskevien periaatteiden kanssa? Milloin siinä tapauksessa oikeudellista kehystä muutetaan, jotta suunnitellut rajat ylittävät vedenkuljetukset sallitaan maiden vesiresurssit huomioon ottaen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen komissiolle toimittamien tietojen mukaan päätös, jolla kansalliset viranomaiset ovat antaneet saksalaiselle kunnalliselle vesilaitokselle luvan toimittaa rajan toisella puolella sijaitsevalle Alankomaiden alueelle toissijaista jakelua koskevan kumppanuuden puitteissa ainoastaan 600 000 mainitun vesilaitoksen suunnittelemista 2 000 000 m3:stä juomavettä, saattaa muodostaa viennin määrällisen rajoituksen ja kuulua siten EY:n perustamissopimuksen 29 artiklan soveltamisalaan. EY:n perustamissopimuksen 29 artiklan mukaan jäsenvaltioiden väliset viennin määrälliset rajoitukset ja kaikki vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet ovat kiellettyjä. Päätös voi kuitenkin olla oikeutettu EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan nojalla, jos se täyttää jonkin mainituista tavoitteista ja on oikeasuhtainen. Voidakseen tutkia tätä kysymystä tarkemmin komissio ottaa yhteyttä kansallisiin viranomaisiin ja tiedottaa asiassa toteutetuista toimista arvoisalle parlamentin jäsenelle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3129/02 esittäjä(t): Jan Dhaene (Verts/ALE) komissiolle. Pyöräilyä koskevat tiedot komission ja Eurostatin verkkosivuilla.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0162 - 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3129/02 esittäjä(t): Jan Dhaene (Verts/ALE) komissiolle (30. lokakuuta 2002) Aihe: Pyöräilyä koskevat tiedot komission ja Eurostatin verkkosivuilla Komission julkaisu EU Transport in Figures, Statistical Pocketbook 2000 (EU:n liikenne tilastotietoina) sisältää tietoja polkupyöristä ja pyöräilystä EU:ssa. Kirjassa ilmoitetaan EU:ssa myytyjen pyörien määrä, liikenteessä menehtyneiden pyöräilijöiden määrä ja pyöräilyn osuus suhteessa kaikkeen liikenteeseen. Tätä viimeistä tietoa ei löydy vuoden 2001 julkaisusta eikä verkkosivuilta, joilla on samat tilastot kuin vuoden 2001 julkaisussa. 1. Miksi verkkosivulle ja tähän julkaisuun ei ole sisällytetty pyöräilyä ja kävelyä normaalina eurooppalaisten liikennemuotona (paikasta toiseen siirtyminen)? 2. Aikooko komissio pian korjata tämän virheen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2002) Jalankulku ja pyöräily ovat tärkeitä liikennemuotoja erityisesti kaupunkialueella. Niiden puuttuminen vuoden 2001 julkaisusta EU Energy and Transport in Figures johtuu ainoastaan siitä, että niitä koskevia tietoja ole saatavilla. Komissio on sittemmin teettänyt tutkimuksen, jossa esitetään uusia arvioita jalankulku- ja pyöräilyliikenteestä. Tiedot julkaistaan vuoden 2002 julkaisussa EU Energy and Transport in Figures, minkä lisäksi ne ovat nähtävissä piakkoin myös energian ja liikenteen pääosaston Internet-sivuilla. Mainittu julkaisu sisältää myös tiedot pyörätuotannosta ja tieliikenteessä menehtyneistä jalankulkijoista ja pyöräilijöistä. Tutkimus toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2947/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Raitiovaunureitin linjaaminen uudelleen Ateenassa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2947/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. lokakuuta 2002) Aihe: Raitiovaunureitin linjaaminen uudelleen Ateenassa Osa toimivaltaisten ministeriöiden päätöksellä vahvistetusta Ateenan raitiovaunujen ratalinjauksesta mitätöidään ja tilalle tulee uusi reittivaihtoehto. Syynä on vaara, joka raitiovaunujen synnyttämästä tärinästä aiheutuu Hadrianuksen portille, lähellä raitiovaunurataa sijaitsevalle arkeologiselle muistomerkille, ja myös vaara, joka kohdistuu hyvin lähellä maanpintaa sijaitseville, vielä hautautuneina oleville arkeologisille löydöksille. Arkeologit kohdistivat alkuperäiseen reittilinjaukseen voimakkaita protesteja ja vastaväitteitä, joita ei otettu huomioon, eikä ympäristövaikutusten arviointiin sisältynyt arviota vaikutuksista muinaisjäännöksiin. Samalla tuhansille ateenalaisille aiheutettiin sanoin kuvaamatonta vaivaa ja kustannuksia niillä liikenneruuhkilla, joita nyt peruutetulla rataosuudella tehdyt rakennustyöt aikaansaivat. Ottaen huomioon, että hanketta yhteisrahoitetaan yhteisön kolmannesta tukikehyksestä ja Euroopan investointipankista, kysyn: 1. Kuinka paljon määrärahoja on yhteensä maksettu siitä lähtien, kun työt aloitettiin hankkeen sillä osuudella, joka nyt on peruutettu? 2. Mitkä ovat raitiovaunun uuden reittilinjauksen aiheuttamat lisäkustannukset? Katetaanko ne yhteisön kolmannesta tukikehyksestä? 3. Olivatko arkeologien varoitukset, jotka otettiin varteen vasta hyvin myöhään, komission tiedossa? Mikä oli komission näkemys sen ollessa kosketuksissa toimivaltaisiin kreikkalaisiin yksiköihin? Miclel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2878/02 ja E-2947/02 (11. marraskuuta 2002) Ateenan raitiovaunureitin rakentamista koskeva suurhanke sisältyy rautateitä, lentoasemia ja kaupunkiliikennettä vuosina 20002006 koskevan toimintaohjelman hankkeisiin. Komissio ei ole tähän mennessä saanut Kreikan viranomaisilta erityispyyntöä tämän hankkeen toteuttamisesta. Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) tuettavien suurhankkeiden hyväksymismenettely edellyttää, että Kreikan viranomaiset esittävät rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 25 ja 26 artiklan mukaisen hakemuksen. Tämän hakemuksen on koskettava hanketta lopullisessa muodossaan. EAKR:n tukea varten tukikelpoisiin menoihin voi sisältyä ainoastaan sellaisia menoja, jotka jäsenvaltio on esittänyt komissiolle tekemässään lopullisessa hakemuksessaan. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3304/02 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle. Belgian kolmen merimailin vyöhykkeen sulkeminen.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3304/02 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle (21. marraskuuta 2002) Aihe: Belgian kolmen merimailin vyöhykkeen sulkeminen Katsooko komissio, että Belgian kolmen merimailin vyöhykkeen sulkeminen kalastusaluksilta, joilla on yli 70 hevosvoiman moottori, on vastoin yhteisön jäsenvaltioiden vapaata pääsyä vesialueille, koska näin vaikutetaan Ranskan, Ison-Britannian ja Alankomaiden kalastusaluksien vapaaseen pääsyyn? Onko komissio valmis kehottamaan Belgian hallitusta panemaan tämän asian järjestykseen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 2002) Yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92(1) 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden välisten olemassa olevien naapuruussuhteiden osana harjoitettua toimintaa lukuun ottamatta 1 kohdassa käyttöön otettuun järjestelmään [mahdollisuus varata 12 meripeninkulman alue kansallisille aluksille] kuuluvaa kalastustoimintaa koskevat liitteessä I määrätyt yksityiskohtaiset säännöt, joissa määritellään kullekin jäsenvaltiolle sellaiset muiden jäsenvaltioiden rannikkovesien maantieteelliset alueet, joilla kyseistä toimintaa harjoitetaan, sekä lajit, joita kyseinen toiminta koskee. Näin määritellyn periaatteen mukaan mainitun asetuksen liitteessä I todetaan, että Alankomaiden alukset voivat harjoittaa kaikkien lajien kalastusta ja Ranskan alukset sillin kalastusta Belgian 312 meripeninkulman alueella. Siinä ei mainita, että näiden kahden jäsenvaltion taikka Yhdistyneen kuningaskunnan alukset voisivat harjoittaa kalastustoimintaa 03 meripeninkulman alueella. Vastaavanlaisia säännöksiä on vahvistettu yhteisestä kalastuspolitiikasta 25 päivänä tammikuuta 1983 annetun asetuksen (ETY) N:o 170/83(2) 6 artiklassa ja liitteessä I. Yhteisön lainsäädännössä ei siis säädetä muiden jäsenvaltioiden alusten harjoittamasta kalastuksesta Belgian kolmen meripeninkulman alueella. Tästä seuraa, että jos kalastustoimintaa näyttää harjoitetun laillisesti kolmen meripeninkulman alueella, kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, tätä toimintaa on harjoitettu Belgian ja kyseisten valtioiden välisten naapuruussuhteiden osana. Tällä kolmen meripeninkulman alueella harjoitettuun kalastustoimintaan liittyviä ongelmia tai riitoja on näin ollen analysoitava ottaen huomioon kyseisiä naapuruussopimuksia, joista komissiolla ei ole tietoa, koskevat säännökset. Komissio ei täten ole toimivaltainen määrittelemään, mitkä ovat ne oikeudet, joista Ranskan, Alankomaiden ja Ison-Britannian alukset hyötyisivät mainittujen sopimusten mukaisesti tällä kolmen meripeninkulman alueella. (1) EYVL L 389, 31.12.1992. (2) EYVL L 24, 27.1.1983.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1928/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maksut urakoitsijoille ja tavarantoimittajille.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1928/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Maksut urakoitsijoille ja tavarantoimittajille Komission jäsenen Michaele Schreyerin vastauksiin kirjallisiin kysymyksiini E-0505/00(1), E-1669/00 ja E-1670/00(2) vielä palaten voiko komissio päivittää urakoitsijoille ja tavarantoimittajille suoritettujen maksujen keskimääräisiä maksuaikoja ja niiden muutosta koskevat tiedot niiltä vuosilta, joilta tietoja on tällä hetkellä saatavissa (2000 ja 2001)? (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 10. (2) EYVL C 89 E, 20.3.2001, s. 70. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2002) Keskimääräiset maksuajat ja niiden muutos 19952001 (kokonaistilasto): >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2069/02 esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR)ja Lousewies van der Laan (ELDR) neuvostolle. Liittymissopimus.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2069/02 esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR)ja Lousewies van der Laan (ELDR) neuvostolle (12. heinäkuuta 2002) Aihe: Liittymissopimus Sevillan Eurooppa-neuvoston päätelmien 22 kohdassa puhutaan liittymissopimuksesta, kun taas Laekenin päätelmien 10 kohdassa on kyse liittymissopimuksista. 1. Voiko neuvosto vahvistaa, että laaditaan ainoastaan yksi liittymissopimus? 2. Jos neuvosto vahvistaa tämän, milloin päätettiin, että laaditaan ainoastaan yksi liittymissopimus? Millä perusteella laaditaan ainoastaan yksi liittymissopimus? 3. Onko neuvosto samaa mieltä kanssamme, että tätä ei voida pitää ennakkotapauksena, koska kyse on mahdollisesti jopa kymmenen ehdokasvaltion samanaikaisesta liittymisestä? 4. Miten valtiokohtaisen tarkastelun periaate sopii siihen, että kaikki ehdokasvaltiot sisällytetään yhteen liittymissopimukseen? 5. Onko neuvosto kanssamme samaa mieltä, että liittymisprosessin demokraattiseen valvontaan vaikutetaan, koska kansalliset parlamentit voivat äänestää ainoastaan koko sopimuksen eivätkä yhden ehdokasvaltion liittymisen puolesta tai vastaan? Katsooko neuvosto, että tämä on ehdokasvaltioille hyvä esimerkki demokraattisista toimintatavoista? 6. Aikooko neuvosto vielä antaa kansallisille parlamenteille mahdollisuuden vaikuttaa ehdokasvaltioiden valtiokohtaiseen arviointiin? Jos neuvosto antaa, niin millä tavalla? Vastaus (19. joulukuuta 2002) Kuten arvoisat parlamentin jäsenet tietävät, Luxemburgin Eurooppa-neuvosto käynnisti nykyisen laajentumisprosessin laajana ja kattavana prosessina. Sen jälkeen kokoontuneet Eurooppa-neuvostot ovat säännöllisesti vahvistaneet tämän lähestymistavan. Niiden oikeudellisten välineiden rakenne, joilla Euroopan unioniin liittyminen on kaikissa aikaisemmissa useita maita koskevissa liittymisissä toteutettu, on pysynyt samana. Lyhyessä liittymissopimuksessa määrätään, että uusista jäsenvaltioista tulee Euroopan unionin jäseniä edellytyksillä, jotka vahvistetaan sopimuksen liitteenä olevassa liittymisasiakirjassa. Viimeksi Sevillan Eurooppa-neuvosto vahvisti tämän lähestymistavan. On syytä todeta, että liittymissopimus on kansainvälinen sopimus, jonka nykyiset ja uudet jäsenvaltiot ratifioivat itsenäisinä valtioina valtiosääntönsä mukaisesti. Eriyttämisperiaatetta, jonka mukaan yksittäisiä ehdokasvaltioita arvioidaan yksinomaan niiden omien ansioiden mukaan, sovelletaan edelleen. Näin ollen syksyllä 2002 kokoontuva Eurooppa-neuvosto päättää komission määräaikaiskertomusten perusteella, minkä ehdokasvaltioiden kanssa neuvottelut voidaan päättää vuoden 2002 lopussa. Lisäksi ainoastaan niistä maista, jotka ovat menestyksellisesti päättäneet neuvottelut eriyttämisperiaatteen mukaisesti, tulee liittymissopimuksen osapuolia. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti kyseisten maiden hakemuksille on saatava Euroopan parlamentin puoltava lausunto.