ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1636/02 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Demokratian tila Singaporessa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0016 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1636/02 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (10. kesäkuuta 2002) Aihe: Demokratian tila Singaporessa Onko komissio tietoinen Singaporen demokraattisen puolueen puheenjohtajan ja oppositiojohtajan Chee Soon Juanin tapauksesta? Voiko komissio vahvistaa, että Singaporen johtaja Lee KuanYew ja pääministeri Goh Chok Tong ovat haastaneet hänet oikeuteen hallituksen arvostelusta marraskuussa 2001 pidettyjen parlamenttivaalien yhteydessä? Arvostelu koski väitettyä 10 miljardin USA:n dollarin lainaa, jonka Indonesiaa johtanut Suharton hallitus oli vuonna 1997 myöntänyt Singaporelle. Pitääkö paikkansa, että maan oikeuslaitos eväsi hakemuksen, jolla hän pyysi australialaista lakimiestä William Henric Nicholasta puolustusasianajajakseen? Katsooko komissio, että demokraattisessa yhteiskunnassa poliittiset väitteet olisi torjuttava poliittisen keskustelun kautta eikä vietävä niitä oikeuslaitoksen käsittelyyn? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (2. heinäkuuta 2002) Komission Jakartan lähetystö sekä jäsenvaltioiden diplomaattiset edustustot seuraavat tarkasti Singaporen ihmisoikeustilannetta, joten komissio on tietoinen tohtori Chee Soon Juanin, Singaporen demokraattisen puolueen puheenjohtajan, tapauksesta. Komissio voi vahvistaa, että lähteiden mukaan maan johtaja Lee Kwan Yew ja pääministeri Goh Cho Tong ovat haastaneet Juanin oikeuteen kunnianloukkauksesta, joka koski väitettyä, salaista Suharton hallituksen lainaa, ja että Singaporen korkein oikeus on hylännyt kaksi Juanin hakemusta, joilla hän pyysi puolustusasianajajakseen ulkomaista henkilöä. Sillä välin Juan on ilmeisesti myös nostanut kanteen kunnianloukkauksesta johtaja Yewiä vastaan. Komissio on havainnut Singaporen johtohahmojen taipumuksen käyttää heille myönnettyä oikeutta viedä poliittisiin väitteisiin liittyvät asiat oikeuteen. Komissio on sitä mieltä, että sekä avoin keskustelu että oikeusvaltioperiaate ovat terveen demokraattisen yhteiskunnan tärkeitä elementtejä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2843/02 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. Yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien ehdotusten viipeiden seuraukset.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0114 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2843/02 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (3. lokakuuta 2002) Aihe: Yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien ehdotusten viipeiden seuraukset Kun otetaan huomioon toistuneet viipeet komission julkaistessa yhteisen kalastuspolitiikan uudistukseen liittyviä ehdotuksia sekä ehdotuksista edelleen vallitseva erimielisyys, vaikuttaa mahdolliselta, että yhteisen kalastuspolitiikan määrittämisen ja toimeenpanon yleinen aikataulu viivästyy. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Millainen on pääsyn rajoitusten oikeudellinen asema, jos yhteinen kalastuspolitiikka ei tule voimaan tammikuuhun 2003 mennessä, niin kuin nyt vaikuttaa, ja miten tämä koskee erityisesti seuraavia: a) 612 merimailin rannikkoalueet; b) pääsy Pohjanmerelle? 2. Voiko komissio taata, että viipeet ja komission laiminlyönnit eivät vaaranna kestävän kalastuksen päätavoitetta ja uhkaa samalla kalastuksesta riippuvaisten yhteisöjen henkiinjäämistä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 2002) 1. 612 meripeninkulman vyöhykettä koskevien vaatimusten voimassaolo päättyy vuoden 2002 lopussa yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92(1) 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Uusi sääntelykehys, joka astuu voimaan 1. tammikuuta 2003, ei vaikuta Pohjanmerelle pääsyä koskeviin sääntöihin. Vuoden 1985 liittymisasiakirjassa määrättyjä espanjalaisten ja portugalilaisten alusten Pohjanmerelle pääsyä koskevia rajoituksia ei sovelleta enää kyseisestä päivämäärästä lähtien. 2. Komissio esittää aina ehdotuksia, joissa tunnustetaan tarve tukea ja edistää kestäviä kalakantoja ja siten niiden kestävää kalastusta. Näin ollen on toivottavaa, että nykyiset ehdotukset hyväksytään viipymättä. (1) EYVL L 389, 31.12.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2483/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Tonnikalan sääntöjenvastainen pyynti Välimerellä.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0058 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2483/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (6. syyskuuta 2002) Aihe: Tonnikalan sääntöjenvastainen pyynti Välimerellä Pienimuotoista kalastusta Välimerellä harjoittava laivasto, tässä tapauksessa Cofradía de Pescadores de Carboneras (Almería, Espanja) on valittanut tiettyjen kalastusteollisuuden palveluksessa olevien alusten harjoittamasta sääntöjenvastaisesta tonnikalan kalastuksesta. Cofradía de Pescadoresin edustajan Simón Pérezin mukaan Cofradían kalastajat pyytävät noin 500 tonnia viikossa, kun Ranskan lipun alla tonnikalaa espanjalaisille yrityksille pyytävien 40 nuotta-aluksen, joita pienlentokoneet avustavat kalavarojen paikantamisessa, saalis on 7 0008 000 tonnin tienoilla. Alueen pienkalastuslaivasto työllistää 400 henkilöä ja he ovat vaarassa menettää työpaikkansa näiden nuotta-alusten toiminnan vuoksi. Cofradían mukaan mainitut alukset laskevat kalastusalueille kalanviljelylaitosten häkkejä tonnikalojen pyydystämiseksi ja viemiseksi sitten suurempiin häkkeihin, jotka ovat sijainneet jo 15 vuotta Cartagenassa ja Mazarrónissa (Murcia) Murcian aluehallituksen luvalla. Näiden häkkien, jotka voidaan laskea 35 metrin syvyyteen, käyttö tuhoaa pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien mahdollisuudet harjoittaa pitkäsiima- ja pyydyskalastusta. Nämä häkit valmistetaan Sètessä, josta niitä ilmeisesti tuodaan useille Välimeren alueille. Onko komissio tietoinen tästä asiasta? Miten se suhtautuu tähän tilanteeseen? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2002) Välimeren tonnikalavarojen hoito on uskottu Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) ja Välimeren yleisen kalastusneuvoston (GFCM) tehtäväksi. Yhteisö on jäsenenä näissä alueellisissa kalastusalan järjestöissä ja soveltaa siten kaikkia niissä sovittuja hoito- ja suojelutoimenpiteitä. Tonnikalojen lihottaminen häkeissä on Välimerellä viime vuosien kuluessa kehittynyt käytäntö, josta ICCAT, GFCM ja yhteisö ovat tietoisia. ICCAT ja GFCM perehtyvät parhaillaan tähän uuteen käytäntöön ja tutkivat, miten sitä olisi rajoitettava. Komissio osallistuu aktiivisesti tähän työhön yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Yhteisö muun muassa osallistui CGPM:n ja ICCAT:n viimeisimpään yhteiskokoukseen, jossa käsiteltiin Välimeren suurten pelagisten lajien kantoja sekä myös alussa mainittua ongelmaa. Pyyntialueelle tuotavien pyydysten ja häkkien aiheuttamat ongelmat on ratkaistava paikallisella tasolla. Erityisreittien määrääminen tonnikalahäkkejä rannikkovesille kuljettaville aluksille saattaisi olla eräs todennäköisesti tehokas ratkaisu. Komission huomiota kuitenkin kiinnittävät Cofradía de Pescadores de Carboneras -laivaston jopa 500 tonnin viikkosaaliit. Näin suuret saaliit nostavat Espanjan tuotannon huomattavasti yli sallittujen ja Espanjan viranomaisten ICCAT:lle ilmoittamien määrien. Komissio aikookin tarkistaa esitettyjen lukujen paikkansapitävyyden.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3726/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Comenius-ohjelma.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0239 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3726/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Comenius-ohjelma Onko komissio tietoinen, että Comenius-ohjelmaan osallistumaan pyrkivät koulut ovat kohdanneet suuria vaikeuksia kumppanin löytämiseksi toisista EU-valtioista? Aikooko komissio ryhtyä toimiin koulujen välisen vaihdon koordinoimiseksi tehokkaammin? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2003) Komissio ei ole tietoinen siitä, että käytössä olevat järjestelmät olisivat aiheuttaneet tämän tyyppisiä vakavia ongelmia. Tähän mennessä komissio on saanut palautetta, jonka mukaan järjestelmät toimivat yleensä tyydyttävästi. Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24. tammikuuta 2000 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 253/2000/EY(1) mukaan Comenius 1 -toiminta (koulujen väliset kumppanuudet) on hajautettua toimintaa. Hajautetun toiminnan täytäntöönpano kuuluu jäsenvaltioiden viranomaisten nimeämille kansallisille toimistoille(2). Kansallisten toimistojen tehtävänä on tiedottaa kohdeyleisölle ohjelmasta ja opastaa oppilaitoksia ulkomaisten yhteistyökumppaneiden etsinnässä. Kansallisten viranomaisten kuuluu huolehtia siitä, että maan kansallinen toimisto antaa kyseisessä maassa tarvittavaa tukea toiminnasta kiinnostuneille. Komissio myöntää kuitenkin osarahoitusta monille välineille, joiden avulla on tarkoitus auttaa kouluja löytämään ulkomaisia yhteistyökouluja. Esimerkkeinä voidaan mainita Internet-tietokanta PartBase sekä yhteistyökoulujen etsintään tarkoitettu väline, joka on Comenius Space -verkkosivuilla. (1) EYVL L 28, 3.2.2000. (2) Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen toimiston osoite:Central Bureau for International Education and TrainingBritish CouncilUK London SW1A 2BN.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3637/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Taloudellinen integraatio.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0221 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3637/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (17. joulukuuta 2002) Aihe: Taloudellinen integraatio Komissio vastasi kysymykseen E-1816/02(1), mutta ei ottanut huomioon, että kysymys koski suorien ulkomaisten investointien kantaa (eikä investointien tekemistä) jokaisessa jäsenvaltiossa. Voisiko komissio tällä kertaa vastata esitettyyn kysymykseen: Voiko komissio antaa viimeisen saatavissa olevan vuoden luvut, viimeisten viiden vuoden luvut sekä viimeisten kymmenen vuoden luvut, jotka ilmoittavat kuinka suuri osuus pörssinoteeratuista osakkeista on ulkomaalaisten hallussa kussakin Euroopan unionin jäsenvaltioissa prosentuaalisena osuutena kyseisen jäsenvaltion bruttokansantuotteesta, ja voiko se samalla ilmoittaa, kuinka suuri osa näiden osakkeiden omistajista on muista jäsenvaltioista ja kuinka suuri osuus jäsenvaltioiden ulkopuolelta? (1) EYVL C 301 E, 5.12.2002, s. 233. Pedro Solbes Mira komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2003) Kansainvälisissä sijoitustilastoissa ulkomaalaisten hallussa olevat osakkeet luokitellaan joko ulkomaisiin suoriin investointeihin (jos ulkomailla asuvalla henkilöllä on vähintään 10 prosenttia yrityksen osakepääomasta) tai muussa tapauksessa portfolioinvestointeihin. Kummassakin on kyse pörssinoteeratuista ja -noteeraamattomista osakkeista. Tiedot ulkomaalaisten hallussa olevista unionin yritysten osakkeista ovat saatavilla ainoastaan suorien investointien osalta, ilman että niitä on eroteltu pörssissä noteerattuihin ja noteeraamattomiin osakkeisiin. Ne muodostavat osan kaikista saaduista suorista ulkomaisista investoinneista, jotka sisältävät myös velkasitoumukset ulkomaalaisille. Kaikki saatavilla olevat tiedot ilmenevät taulukosta, joka on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Tiedot on jaoteltu omistajan mukaan, kuten kysymyksessä edellytettiin (unionin sisäiset/unionin ulkopuoliset), ja ne kattavat ajanjakson vuoden 1994 lopusta vuoden 2000 loppuun. Samanlaiset tiedot esitetään lähes kaikissa tapauksissa myös jäsenvaltioittain. Tärkeimpinä poikkeuksina ovat Belgia ja Luxemburg (koskee jakoa unionin sisäisiin ja sen ulkopuolisiin) sekä Espanja ja Irlanti. Muiden jäsenvaltioiden kohdalla aikasarjat ovat epätäydellisiä ja/tai tiedoissa ei ole eroteltu osakkeita suorista investoinneista. Puuttuvat jäsenvaltiot on kuitenkin laskettu koko yhteisön aggregaattiin joko kyseisten jäsenvaltioiden lähettämien julkaisemattomien tietojen perusteella tai kaiken saatavilla olevan tiedon pohjalta laadittujen Eurostatin estimaattien perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1859/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Eurooppalaisten alueiden vastuu vakaussopimuksen noudattamisesta.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0032 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1859/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Eurooppalaisten alueiden vastuu vakaussopimuksen noudattamisesta Joulukuussa 1996 tehdyllä vakaussopimuksella jäsenvaltiot velvoitetaan noudattamaan tiukkaa budjettikuria. Jos eräillä jäsenvaltioilla on vaikeuksia pysyä näiden taloudellisten rajalinjojen sisällä, sama koskee epäilemättä alueita ja osavaltioita EU:n jäsenvaltioiden sisällä. Myöntääkö komissio tämän ongelman ja aikooko se vaatia jäsenvaltioita ryhtymään toimiin sellaisia osavaltioita tai alueita vastaan, joiden menot ylittävät järjestelmällisesti vakaussopimuksessa sallitut normit? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (12. elokuuta 2002) Komissio yhtyy siihen, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusaseman tasapainoa tai ylijäämäisyyttä koskevan tavoitteen tosiasiallinen ja tiukka noudattaminen, mitä vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytetään jäsenvaltioilta, perustuu hallinnon kaikkien tasojen toimintaan. EY:n perustamissopimuksessa määrätyn ja vakaus- ja kasvusopimuksessa täydennetyn monenvälisen valvonnan yhteydessä komissio on suositellut, että kansalliset hallitukset varmistavat budjetin tiukan täytäntöönpanon kaikilla hallinnon tasoilla, joilla tämä seikka on erityisesti otettava huomioon. Komissio seuraa mielenkiinnolla kehitystä jäsenvaltioissa, jotka pyrkivät verotuksen hajauttamisen yhteydessä saamaan aluehallinnon tasot vastuuseen julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisesta. Kansalliset hallitukset vastaavat kuitenkin edelleen yhteisön lainsäädännön noudattamisesta, ja tämä koskee myös vakaus- ja kasvusopimuksesta johtuvia velvoitteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3433/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Urban II -ohjelmaa koskevien varojen myöntämättä jättäminen Frosinonen kaupungille.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0207 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3433/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (2. joulukuuta 2002) Aihe: Urban II -ohjelmaa koskevien varojen myöntämättä jättäminen Frosinonen kaupungille Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriöltä sekä Euroopan komissiolta saatujen tietojen mukaan Frosinonen kaupunki olisi jäänyt täysin vaille Urban II -ohjelmasta myönnettyjä varoja, koska Frosinone ei ole Euroopan unionin tasolla kymmenen ensimmäisen kaupungin joukossa tai seuraavan 20 kaupungin joukossa Urban-ohjelman Italian listalla (laki nro 388/2000). Urban-ohjelma on epäilemättä yksi Euroopan unionin tähän mennessä parhaiten toimineista ohjelmista ja se on merkittävä väline laajojen suurkaupunkialueiden syrjäisten alueiden kehittämisessä sekä yleensäkin sellaisten kaupunkialueiden kehittämisen kannalta, jotka kärsivät ympäristön tilan ja sosiaalisten rakenteiden heikkenemisestä, kuten Milano, joka on järjestyksessä toinen kaupunki mainitulla listalla. Tiedustelisin komissiolta, onko Frosinonen kaupunki esittänyt Urban II -ohjelmaa koskevia hankkeita? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 2003) Urban II -yhteisöaloitteen suuntaviivoja koskevan jäsenvaltioille 28. huhtikuuta 2000 osoitetun komission tiedonannon(1) seurauksena Italian liikenne- ja yleisten töiden ministeriö julkaisi maan virallisen lehden 20. heinäkuuta 2000 ilmestyneessä numerossa 168 ehdotuspyynnön, jonka tarkoituksena oli valita kyseisen yhteisöaloitteen mukaisen rahoituksen piiriin hyväksyttävät Italian kaupungit. Ehdotuspyynnössä ilmaistaan asianmukaisesti edellä mainitussa komission tiedonannossa määritellyt perusteet ja täsmennetään arviointia ja valintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joita kyseinen ministeriö soveltaa myöhemmin järjestäessään saamansa hakemukset paremmuusjärjestykseen. Italialle myönnettyjen Urban II -määrärahojen perusteella ainoastaan kymmenen ensimmäistä luettelossa mainittua kaupunkia on hyväksytty yhteisön rahoituksen piiriin, ja Italian viranomaiset ovat esittäneet niitä koskevat ohjelmat komissiolle edellä mainitun tiedonannon 19 artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi komissiolla ei ole tietoja siitä, onko Frosinonen kaupunki esittänyt Urban II -ohjelmaa koskevia hankkeita. Jos näin on tapahtunut, komissio ei pysty myöskään vastaamaan siihen, miksi Frosinonen kaupungin esittämä ohjelma ei kuulu ensimmäisten kymmenen tukikelpoisen kaupungin joukkoon. (1) COM(2000) 1100 lopullinen EYVL C 141, 19.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2363/02 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. EU:n tullietuusjärjestelmää koskeva kysymys (H-0453/02).



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0049 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2363/02 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (26. heinäkuuta 2002) Aihe: EU:n tullietuusjärjestelmää koskeva kysymys (H-0453/02) EU:n tullietuusjärjestelmää koskevaan, 30. toukokuuta 2002 esittämääni kysymykseen (H-0453/02(1)) saamani komission vastauksen johdosta esitän nyt täsmentävän kysymyksen. Komission omaan ehdotukseen välittömiin toimiin ryhtymisestä sellaisia kolmansia maita vastaan, joissa virheet ja laiminlyönnit ylittävät yleiset, tullietuusjärjestelmään kuuluvien maiden kanssa käytävään kauppaan liittyvät riskit, sisältyy mahdollisuus tullietuuksien lakkauttamisesta. Ehdotuksen mukaan elinkeinonharjoittajille myös ilmoitetaan, mikäli on olemassa etuusjärjestelmän toimintaa koskevia kohtuullisia epäilyjä. Täsmentävä kysymykseni kuuluu: Miksi komissio ei ole päättänyt keskeyttää tullietuuksien soveltamista niin kauan kuin kalojen alkuperämaasta ollaan epätietoisia? Miksi komissio ei ole ilmoittanut tanskalaisille kalan maahantuojille Norjan tilanteesta, vaikka se tiesi siitä jo elokuussa 2001? (1) Kirjallinen vastaus, 11.6.2002. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2002) 1. Etuuskohtelusopimukset, kuten ETA-sopimus, perustuvat asianomaisten sopimuspuolten väliseen molemminpuoliseen luottamukseen ja yhteistoimintaan. ETA-sopimuksen pöytäkirja n:o 4 sallii vain tiettyjen yksittäisten vientitoimien etuustullien tilapäisen keskeyttämisen kyseisten vientituotteiden alkuperäselvityksen tarkastamisen ajaksi. Jäsenvaltiot soveltavat tätä tapauskohtaisesti. 2. Elokuussa 2001 komissio sai ensimmäistä kertaa tietoa epäilyistä, jotka koskivat ennen kyseistä ajankohtaa viedyn kalan alkuperää. Komissio neuvoi välittömästi Norjan viranomaisia ja pyysi heitä takaamaan, että kyseisten tuotteiden alkuperäaseman määritys ja tarkastus varmistetaan, jotta vältytään EU:n maahantuojiin haitallisesti vaikuttavilta tilanteilta. Ottaen huomioon Norjan viranomaisten yhteistyöhalukkuuden ja heidän halukkuutensa sekä korjata tilanne nopeasti että tutkia perusteellisesti aiemmat tapaukset komissio ei voi katsoa, että yhteistyöstä Norjan kanssa on epäilyjä, jotka oikeuttaisivat ilmoituksen julkaisemisen maahantuojille. Joka tapauksessa sellainen ilmoitus ei vaikuttaisi tilanteeseen, joka on jo tapahtunut.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2663/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Ranskan viranomaisten harjoittama syrjintä.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0104 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2663/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (23. syyskuuta 2002) Aihe: Ranskan viranomaisten harjoittama syrjintä Onko komissio tietoinen sikhien syrjinnästä Ranskassa, jossa henkilöllisyyden todistavia valokuvia ei kelpuuteta, jos sikhillä on turbaani päässään? Pitääkö komissio tätä Ranskan viranomaisten menettelyä hyväksyttävänä? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 2002) Henkilöyden todistavien valokuvien ottamista koskevat säännöt kuuluvat kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. Yhteisön lainsäädännössä on kyllä säädetty oleskelukortin myöntämisestä EU:n kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen näiden kansalaisuudesta riippumatta, mutta henkilövalokuvista on annettu vain kansallisia säännöksiä. On kuitenkin syytä huomata, että henkilövalokuvien tarkoituksena on mahdollistaa niiden esittämien henkilöiden nopea ja tarkka tunnistus. Sen takia jäsenmaissa on voitu joutua antamaan yksityiskohtaisia ohjeita esimerkiksi arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista sikhien turbaaneista. Henkilövalokuvia koskevia ohjeita antaessaan jäsenvaltioiden olisi pyrittävä luomaan tasapaino yleisen järjestyksen ja turvallisuuden vaatimusten ja uskonnonvapauden välillä. Uskonnonvapaus vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, jonka kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet. Uskonnonvapautta rajoitettaessa on kunnioitettava ihmisoikeussopimuksen 9 artiklan 2 kohtaa, joka kuuluu seuraavasti: Henkilön vapaudelle tunnustaa uskontoaan tai uskoaan voidaan asettaa vain sellaisia rajoituksia, joista on säädetty laissa ja jotka ovat välttämättömiä demokraattisessa yhteiskunnassa yleisen turvallisuuden vuoksi, yleisen järjestyksen, terveyden tai moraalin suojaamiseksi, tai muiden henkilöiden oikeuksien ja vapauksien turvaamiseksi. Jos sikhit katsovat, että henkilövalokuvia koskevat Ranskan viranomaisten ohjeet loukkaavat Euroopan ihmisoikeussopimusta, heidän olisi jätettävä vetoomus Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle sen jälkeen kun kansalliset muutoksenhakukeinot on käytetty. Se olisi tehtävä viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kansallisen tuomioistuimen lopullisesta päätöksestä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2910/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Kongon demokraattinen tasavalta.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2910/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Kongon demokraattinen tasavalta Voiko komissio antaa luettelon Kongon demokraattisessa tasavallassa toteutettavista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa kyseisen vuoden investointien kokonaismäärän? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2838/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Kalastuksen rajoittaminen Guadiana-joen suistossa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2838/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (9. lokakuuta 2002) Aihe: Kalastuksen rajoittaminen Guadiana-joen suistossa Äskettäin sattuneessa välikohtauksessa Espanjan ja Portugalin rajalla Guadiana-joen suistossa Portugalin laivasto pidätti espanjalaisen kalastusaluksen. Tämä on uudelleen tehnyt ajankohtaiseksi Andalusian hallituksen ja Huelvan provinssin kalastusviranomaisten vaatimukset siitä, että Espanjan ja Portugalin välillä Guadiana-joen suistossa sijaitsevan kalastusalueen rajoja selvennettäisiin. Huelvalaisille kalastajille maiden välinen rajalinja ei ole aivan selvä, joten heidän mielestään uudella Iberian maiden välisellä kalastussopimuksella estettäisiin edellä mainittujen välikohtausten uusiutuminen. Katsooko komissio, että ottaen huomioon sen johtavan roolin yhteisessä kalastuspolitiikassa se voisi toimia välittäjänä huelvalaisten kalastajien vaatimusten saavuttamiseksi, jotta edellä mainitut rajoitukset tulisivat riittävän selviksi ja vältettäisiin se, että jatkossa sattuu välikohtauksia, joista mainittu espanjalainen kalastusalus on joutunut kärsimään? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2002) Komissio ilmoittaa, että se ei ole vastaanottanut jäsenvaltion viranomaisilta pyyntöä puuttua kysymyksessä mainittuun asiaan. Kalastusvyöhykkeen rajaamista koskeva kysymys ei kuulu yhteisön toimivaltaan. On kuitenkin selvää, että komissio toivoo, että kalastustoiminta tapahtuu kyseisellä alueella kaikkien osapuolten kannalta tyydyttävissä oloissa.