KIRJALLINEN KYSYMYS P-0674/02

esittäjä(t): André Brie (GUE/NGL) komissiolle

(1. maaliskuuta 2002)

Aihe: EU:n Jugoslavialle antamien taloudellisten sitoumusten noudattaminen

Jugoslavian pääministeri Zoran Djindjic antoi saksalaisen Der Spiegel -lehden (9/2002) haastattelussa seuraavat lausunnot:

- vuonna 2001 Euroopan unioni oli ensin vähentänyt Jugoslavialle luvatuista 300 miljoonasta eurosta kaksi kolmasosaa Milosevicin aikaisten velkojen maksuun ja myöntänyt sen aikaisen Der Spiegel -lehden tekemän haastattelun mukaan vähän myöhemmin 45 miljoonaa euroa; nämä 45 miljoonaa euroa EU aikoo kuitenkin periä takaisin kolmessa erässä vuosien 20022004 aikana;

- vuonna 2001 Jugoslavialle luvatusta 1,3 miljardin dollarin suuruisesta pika-avusta on toistaiseksi maksettu tuskin 500 miljoonaa dollaria.

Voiko komissio vahvistaa nämä lausunnot?

Mitä konkreettisia tietoja se voi esittää asiasta, jos näitä lausuntoja ei voida vahvistaa?

Onko komissio tietoinen taloudellisten sitoumusten noudattamisen suuresta merkityksestä Jugoslavian vakaudelle sekä hallituksen käynnistämälle uudistuspolitiikalle?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(11. huhtikuuta 2002)

Komissio kiistää Zoran Djindjicin antamien lausuntojen oikeellisuuden. Komissio panee myös merkille, että asianomaiset kansainväliset järjestöt ovat arvostelleet saman haastattelun muita osia, jotka koskivat eri asioita.

Komissio on jatkuvasti tukenut Jugoslavian liittotasavallan rakenneuudistusta koskevia ponnisteluja niiden käynnistämisestä alkaen vuonna 2000 panemalla nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön yhteisön Jugoslavian liittotasavallalle myöntämät merkittävät tukisummat lokakuusta 2000 lähtien yli 1,3 miljardia euroa, josta suurin osa on jo maksettu.

Komissio antaa uudistukseen suuntautuvaa poliittista ja taloudellista lisätukea ja neuvoja vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä. Komissio on näin ollen kestävien uudistusten valmistelujen eturintamassa sekä taloudelliselta että poliittiselta kannalta. Djindjic ja hänen kollegansa Belgradissa ovat hyvin tietoisia tästä.

Lausunnossaan Djindjic on tuonut esiin eri asioita:

- Ensimmäinen on yhteisön makrotaloudellinen tuki Jugoslavian liittotasavallalle. Heinäkuussa 2001 neuvosto päätti 300 miljoonan euron summasta. Jugoslavian liittotasavallan viranomaisten ja komission allekirjoittaman yhteisymmärryspöytäkirjan jälkeen syyskuussa 2001 ja Jugoslavian liittotasavallan selvitettyä maksurästinsä Euroopan investointipankille (EIP) ensimmäinen 260 miljoonan euron erä maksettiin lokakuussa 2001, jota seurasi toinen 40 miljoonan euron erä tammikuussa 2002. Kun otetaan huomioon talouden vakauttamisen ja uudistusten kiitettävä kehitys ja Jugoslavian liittotasavallan merkittävät rahoitustarpeet, neuvosto päätti joulukuussa 2001 kuultuaan parlamenttia lisätä yhteisön makrotaloudellisen tuen määrää myöntämällä vielä 45 miljoonan euron suuruisen avustuksen (jota Jugoslavian liittotasavallan ei odoteta maksavan takaisin), jolloin tuen määrä nousee yhteensä 345 miljoonaan euroon.

- Olisi pantava merkille, että yhteisön makrotaloudellista tukea on myönnetty kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) valmiusluotto-ohjelmasta ulkoisten rahoitusvaatimusten täyttämiseksi, mukaan luettuna tarve maksaa yhteisölle ja EIP:lle takaisin noin 232 miljoonan euron suuruiset maksurästit, jotka johtuivat vanhoista EIP:n lainoista vuosilta 19771989. Kun nämä maksurästit oli selvitetty, Jugoslavian liittotasavallalle, kuten muille Länsi-Balkanin maille tätä ennen, voitiin myöntää sekä yhteisön että EIP:n lainoja. Tämän osalta tulisi myös panna merkille, että on odotettavissa, että seuraavan kolmen vuoden aikana Jugoslavian liittotasavalta saa EIP:ltä 450 miljoonan euron suuruisen alustavan lainan.

- Toinen kysymys, jonka Djindjic on tuonut esille, on yhteisön Jugoslavian liittotasavallalle myöntämä yleinen avustus Länsi-Balkania koskevan CARDS-ohjelman yhteydessä. Budjettivallan käyttäjät pienensivät komission Länsi-Balkanin maille tekemää vuoden 2002 talousarvioehdotusta 63 miljoonalla eurolla. Länsi-Balkanille tarkoitetun budjetin tulee pysyä vuosille 20002006 tehdyn alustavan kokonaissumman puitteissa. Tämän puitteissa käytettävissä olevat summat jaetaan vuosittain ja alustavasti alueen viiden maan kesken. Jos varoja annetaan jollekin maalle, kuten Jugoslavian liittotasavallalle myönnetty 45 miljoonan euron makrotaloudellinen lisätuki vuoden 2001 lopussa, nämä on vähennettävä kyseisen maan osuudesta seuraavina vuosina.

Tavallisesti tämä vähennys voidaan suorittaa useamman vuoden aikana, mutta tällä kertaa budjettivallan käyttäjä päätti, että tämä summa on maksettava takaisin vuonna 2002. Komissio keksi kuitenkin tavan pehmentää tämän budjettipäätöksen vaikutusta siten, että varmistetaan, että mahdollisemman monta ohjelmaa ja hanketta voidaan aloittaa kaikilla ensisijaisilla alueilla. Komissio on näin ollen löytänyt tavan vastata sekä kiireellisiin budjettitarpeisiin että pidemmän aikavälin sijoitusta ja instituutioiden kehittämistä koskeviin tarpeisiin, kuten luvattiin.

Rahoittajien konferenssissa, joka pidettiin Brysselissä kesäkuussa 2001, yhteisö sitoutui antamaan (osana 1,58 miljardin euron eli 1,36 miljardin dollarin kokonaisuutta) Jugoslavian liittotasavallalle (Kosovoa lukuun ottamatta) 230 miljoonaa euroa Serbian ja Montenegron tukiohjelmien ja liittotasavallan tasoisten hankkeiden hyväksi. Joulukuun 31. päivään 2001 mennessä koko tämä summa oli myönnetty, ja sopimuksia oli tehty yli 155 miljoonan euron (65 %) arvosta. Edellä mainittu makrotaloudellinen tuki on myönnetty tämän summan lisäksi.

Lopuksi olisi pantava merkille, että komissio on 1990-luvun alusta alkaen antanut jatkuvasti humanitaarista apua Jugoslavian liittotasavallalle. Jopa vuonna 2001, samanaikaisesti makrotaloudellisen tuen ja kehitysavun kanssa, Jugoslavian liittotasavalta sai yhteisön humanitaarista apua yli 69 miljoonaa euroa josta 47,8 miljoonaa euroa myönnettiin Serbialle, 7,5 miljoonaa euroa Montenegrolle ja 13,9 miljoonaa euroa Kosovolle kaikkein heikoimmassa asemassa olevan väestönosan tarpeisiin (pakolaiset, kotiseudultaan siirtymään joutuneet henkilöt ja erittäin heikossa asemassa olevat henkilöt).

Jugoslavian liittotasavalta on Länsi-Balkanissa edelleen yhteisön tuen pääasiallinen avunsaaja, mikä heijastuu muun muassa talouden vakauttamisessa ja uudistuksessa aikaansaaduissa merkittävissä tuloksissa vuoden 2000 lopusta alkaen. Komissio on sitoutunut tukemaan tätä uudistusprosessia ja samalla Jugoslavian liittotasavallan ja koko sen lähialueen vakautta.