FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/408

(2004/C 78 E/0430)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2580/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(6. elokuuta 2003)

Aihe: Väärennettyjen euroseteleiden tuotannon oletettava yleistyminen euroa rinnakkaisvaluuttana käyttävissä harvaan asutuissa valtioissa

1. Voiko komissio vahvistaa, että väärennetyn rahan tuotanto euroalueella on tähän asti keskittynyt Ranskan ja Espanjan harvaan asutuille aluille ja että tämä on aiheuttanut kansalaisille ja liike-elämälle 16 miljoonan euron vahingot?

2. Lisäävätkö uudet tekniset laitteet, kuten offsetpainokoneet syrjäyttäneet tietokoneprintterit, mahdollisuuksia tuottaa väärennettyjä aidoista vaikeasti erotettavia seteleitä huolimatta vesileimoista, hologrammeista ja metallinauhoista?

3. Missä suhteessa euroja väärennetään verrattuna toiseen yleisesti käytettyyn valuuttaan Yhdysvaltojen dollariin? Lisääntyykö väärennysten määrä väärennettyjen dollareiden tasolle?

4. Jakaako komissio Europolin arvion, että EU:n laajeneminen ja helposti ylitettävät rajat sekä euron yleistyminen rinnakkaisvaluuttana vähätuloisissa ja korkean työttömyyden valtioissa lisäävät sitä todennäköisyyttä, että euroja väärennetään tulevaisuudessa huomattavasti enemmän harvaan asutuilla alueilla, ja sinne tuodaan väärennettyä valuuttaa tiuhaan asutuilta alueilta?

5. Miten komissio aikoo suojella kansalaisia ja yrityksiä riittävästi siltä riskiltä, että ne saavat huomaamattaan väärennettyjä seteleitä, jotka asian valjettua eivät ole enää samanarvoisia, kuin ajankohtana, jolloin ne vastaanotettiin?

Lähde: alankomaalaisen päivälehden Rotterdams Dagbladin 18. heinäkuuta 2003 ilmestynyt numero

Michaele Schreyerin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(28. lokakuuta 2003)

Ei ole osoitettu, että väärennetyn rahan tuotanto keskittyisi harvaan asutuille alueille yhdessäkään jäsenvaltiossa. Euroopan keskuspankista (EKP) saadun tiedon mukaan 167118 väärennettyä euroseteliä poistettiin käytöstä vuonna 2002 ja 230 534 vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla. Väärennettyjen setelien yhteisarvo oli vuonna 2002 noin 8,5 miljoonaa euroa ja vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla 11,5 miljoonaa euroa.

Suhteutettuna liikkeessä oleviin 8 miljardiin aitoon euroseteliin yllä mainittu väärennettyjen setelien määrä on todella pieni.

Vuonna 2002 löydettiin 2 339 liikkeessä olevaa väärennettyä eurokolikkoa ja vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla 7 875. Väärennettyjen kolikkojen yhteisarvo oli 3 355 euroa vuonna 2002 ja 13 036,50 euroa vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla. Eurokolikkoja on liikkeessä yli 45 miljardia, joten väärennettyjen kolikkojen määrä on todella pieni.

Nykytekniikan avulla, kuten tietokonetulostimilla, on mahdollista valmistaa väärennettyjä euroseteleitä tietämättä painotekniikasta paljoakaan. Viimeaikaisten väärennöksien laatu on ollut yleisesti huono. Uuden tekniikan avulla tehdyt väärennökset on siten yleensä helpompi tunnistaa kuin offsetmenetelmällä painetut väärennökset.

Eurojen väärentäminen on paljon harvinaisempaa kuin Yhdysvaltain dollareiden väärentäminen.

Tällä hetkellä ei näytä siltä, että euroväärennöksien määrä nousisi Yhdysvaltain dollariväärennösten tasolle.

Komissiolla ei ole tarkkaa näyttöä mahdollisesta jyrkästä noususta. Mitä suuremmalla alueella valuuttaa käytetään, sitä suurempi vaara on, että kyseistä valuuttaa väärennetään. Lisäksi tiedetään, että EU:n ulkopuolisten maiden väärentäjät ovat ottaneet euron kohteekseen. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, Europol, EKP ja komissio ovat ryhtyneet asianmukaisiin toimenpiteisiin yhteistyössä kolmansien maiden viranomaisten kanssa torjuakseen euroväärennökset.

Toimenpiteitä ovat:

— tehostettu yhteistyö kaikkien toimivaltaisten viranomaisten välillä väärennöksien torjumiseksi (poliisivoimat, keskuspankit, valtiovarainministeriöt jne.);

— jäsenvaltioissa, EU:n tasolla ja kansainvälisesti järjestetty yleinen ja erikoistunut intensiivikoulutus, jonka veturina on komission toteuttama tiedonvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskeva Perikles-ohjelma;

— jäsenvaltioiden jatkuva asiaankuuluvan lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta; raportointi ja ehdotukset, jos katsotaan tarpeelliseksi;

— pääosin EKP:n toteuttamat erikoistiedotuskampanjat.

Kansalaisille lisääntynyt poliisiyhteistyö, jossa Europol on mukana, on tuonut lisätakuita. On myös tärkeää, että ihmiset tuntevat eurosetelien aitoustekijät. EKP:n tiedotusmateriaalissa mainittu eurosetelien aitouden tarkistusmenetelmä ”tunnustele — katso — kallistele” on osoittautunut tehokkaaksi väärennöksien tunnistamisessa.