KIRJALLINEN KYSYMYS P-3575/02

esittäjä(t): Ioannis Averoff (PPE-DE) komissiolle

(6. joulukuuta 2002)

Aihe: Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteellinen täytäntöönpano Kreikassa

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen 4/2001(1) sisältyy taulukko (n:o 4), jossa esitetään yhteenveto komission jäsenvaltioissa havaitsemista puutteista varainhoitovuonna 1998 (tarkastusmatkoja koskevat raportit vuodesta 1998 vuoden 2000 kesäkuuhun). Kyseisestä taulukosta ilmenee, että Kreikassa on havaittu puutteita perusluonteisissa tarkastuksissa. Näitä puutteita on havaittu pinta-alatukien kohdalla erityisesti määräaikojen noudattamisessa, tietokonepohjaisissa tietokannoissa, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä, hallinnollisissa tarkastuksissa, paikalla toimitettavissa tarkastuksissa ja seuraamuksissa, kun taas eläinpalkkioiden kohdalla puutteita esiintyy määräaikojen noudattamisessa, tietokonepohjaisissa tietokannoissa, eläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmässä, tukihakemuksissa, hallinnollisissa tarkastuksissa ja paikalla toimitettavissa tarkastuksissa. Lisäksi saman kertomuksen 64 kohdassa mainitaan komission yksiköiden havainneen, että yhdennettyä järjestelmää (IACS), joka perustettiin tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä 27. marraskuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3508/92(2), ei ole pantu täytäntöön Kreikassa.

Mikä on nykytilanne IACS-järjestelmän täytäntöönpanon suhteen Kreikassa ja mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Kreikka panee IACS:n täytäntöön?

Tietääkö komissio, mitkä ovat syyt puutteelliseen täytäntöönpanoon? Miten komission arvioi kyseisen järjestelmän puutteellisen täytäntöönpanon vaikuttavan suorittavien tarkastusten tehokkuuteen?

Voiko komissio kertoa, mikä on niiden Kreikan kohdalla 1. tammikuuta 1997 (IACS:n täysimääräiselle täytäntöönpanolle asetetun määräajan päättymisajankohta) jälkeen tehtyjen rahoituskorjausten kokonaismäärä, jotka johtuvat edellä mainitun järjestelmän täytäntöönpanematta jäämisestä aiheutuneesta fyysisten tarkastusten riittämättömyydestä?

(1) EYVL C 214, 31.7.2001, s. 1.

(2) EYVL L 355, 5.12.1992, s. 1.

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(16. tammikuuta 2003)

Maatalousmenojen tarkastuksesta vastaavat komission yksiköt ovat tarkkailleet ja tarkkailevat edelleen tiiviisti Kreikan tilannetta ja sen kehittymistä.

Kreikka ei ole vielä saanut valmiiksi nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta 17. heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000(1) mukaista nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää, jonka piti olla täysin käyttövalmis viimeistään 1. tammikuuta 2000. Järjestelmä, jossa lampaan- ja vuohenkasvattajien on pidettävä rekisteriä katraiden siirroista eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä 27. marraskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/102/ETY(2) mukaan, ei toimi asianmukaisesti, vaikka se kuuluu palkkion saantiedellytyksiin vuodesta 1995. Kreikan viljelylohkojen tunnistusjärjestelmä, jonka piti tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä 27. marraskuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3508/92(3) mukaan olla valmis viimeistään 1. tammikuuta 1997, on keskeneräinen. Tukihakemusten käsittelyssä, maksatuksessa ja paikalla tehtävien tarkastusten järjestelyissä on myös ollut toistuvasti ongelmia.

Edellä mainitut puutteet liittyvät kaikkiin IACS-järjestelmän keskeisiin tekijöihin. Näin ollen sääntelyn mukaisiin hallinnollisiin ja fyysisiin tarkastuksiin kuten tietokoneella tehtäviin ristiintarkastuksiin ja tilatarkastuksiin ei voi täysin luottaa. Tämän epätyydyttävän tilanteen johdosta on rahaston ylikäytön vaara, mitä käsitellään komissiossa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.

Näillä perusteilla komissio on tähän asti vuosittain päättänyt peltokasvien kohdalla tehdä vähintään 5 %:n oikaisuja, nautaeläinpalkkion osalta 10 %:n oikaisuja ja lammaspalkkioiden osalta 5 %:n oikaisuja.

Vuoden 2000 tammikuun 1. päivästä eläinten tunnistamisesta ja rekisteröimisestä tuli selkeästi eläinpalkkioiden saantiedellytys, joten heikkoudet eläinten tunnistamisessa ja rekisteröinnistä Kreikassa katsotaan nyt vakavammiksi sääntöjen noudattamatta jättämisiksi. Tästä syystä komissio suunnittelee tekevänsä 25 %:n oikaisun joihinkin vuoden 2000 nautaeläinpalkkioihin. Ehdotus on parhaillaan sovitteluvaiheessa. Komissio pohtii vielä suurempiakin oikaisuja.

Toisaalta komissio ei ole tarkastuksissaan havainnut, että tilojen tasolla olisi huomattavasti epäselvyyksiä tai petoksia. Näin ollen ei ole syytä ajatella, että rahastolle aiheutuva vaara olisi suurempi kuin komission päättämät oikaisut.

Komission päätöksillä yhteisörahoituksen ulkopuolelle jätetty summa on hakuvuosien 19971999 osalta yhteensä 156 153 993 euroa. Koska menot ilmoitetaan tuen hakuvuotta seuraavana varainhoitovuonna, on otettava huomioon, että tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely jatkuu vielä peltokasvien osalta hakuvuodesta 1999 eteenpäin ja eläinpalkkioiden osalta hakuvuodesta 2000 eteenpäin, ja näiden osalta huomattavia taloudellisia seuraamuksia ollaan saamassa tarkastetuksi ja hyväksytyksi ja ne on tarkoitus tehdä vuonna 2003. Kun otetaan lisäksi huomioon se mahdollisuus, että vuodesta toiseen jatkuvat heikkoudet tarkastusjärjestelmässä voivat lisätä viljelijöiden tekemien väärien ilmoitusten määrää, komissio valmistelee ohjeita kiinteämääräisten oikaisujen lisäämiseen siinä tapauksessa, että jäsenvaltio ei ole korjannut heikkouksia tarkastusjärjestelmissä, jotka ovat jo johtaneet varainhoidollisiin oikaisuihin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.

Tähän mennessä sovelletut oikaisut vastaavat siis komission mielestä komission arvioimaa rahastolle aiheutunutta taloudellista riskiä. Vuoden 2002 osalta tilanne arvioidaan seuraavan vuoden aikana ja tapahtuneen edistyksen tai jäljellä olevien heikkouksien mukaan komissio pohtii tiukempien keinojen käyttöönottoa. Näihin kuuluu tarvittaessa jäsenvaltioille suoritettavien maksujen vähentäminen.

(1) EYVL L 204, 11.8.2000.

(2) EYVL L 355, 5.12.1992.

(3) EYVL L 355, 5.12.1992.