KIRJALLINEN KYSYMYS E-1554/02

esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) komissiolle

(3. kesäkuuta 2002)

Aihe: EU:n apu Palestiinalle

Israelin hallituksen mukaan palestiinalaishallinto on käyttänyt EU:n varoja väärin terrorismin rahoittamiseen. Alankomaalaisessa NRC Handelsbladissa kirjoitettiin 8. toukokuuta 2002 jopa, että Euroopan unioni oli tietoinen väärinkäytöksistä, joihin palestiinalaishallinto on syyllistynyt, mutta se ei halunnut tuoda asiaa esille Lähi-idän rauhanprosessin käynnistyttyä uudelleen.

Komission jäsen Patten kiistää nämä syytökset 7. toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessään unionin ulkoministereille. EU:n Palestiinalle antaman avun sisältöä koskevista tiedoista, jotka Patten oli liittänyt kirjeeseensä todisteeksi, ei kuitenkaan voida selkeästi nähdä, mihin budjettitukea täsmällisesti käytetään ja kuinka tätä koskeva valvonta tapahtuu.

Voisiko komissio antaa konkreettisemman selvityksen EU-varojen jaottelusta palestiinalaishallintoa koskeviin eri budjettikohtiin ja ilmoittamaan, kuinka Kansainvälinen valuuttarahasto valvoo varainkäyttöä?

Miksi komissio lähestyi KVR:a jo vuosi sitten yhteisön avustusvarojen valvontaa koskevassa asiassa? Millainen tilanne oli ennen KVR:n ottamista mukaan?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta palestiinalaishallinto ei käyttäisi rahoitusta väärin terrorismiin ja korruptioon?

Jos terrorismiin ja korruptiokäytäntöihin kohdistettu väärinkäyttö voidaan osoittaa, aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin? Mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä?

Missä määrin palestiinalaishallinnossa aloitettuihin uudistuksiin liittyy myös varainhoidon uudistaminen ja valvonta? Aikooko komissio kehottaa palestiinalaishallintoa tähän?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(2. elokuuta 2002)

Yhteisön tuki koostuu suorasta budjettiavustuksesta, joka vastaa 10:tä prosenttia kokonaismenoista. Yhteisön avustus liitetään muiden tukijoiden avustuksiin, muunnetaan shekeleiksi, ja palestiinalaishallinto käyttää sen tiukan budjettipolitiikkansa rahoittamiseen (lähinnä julkisen sektorin palkat ja hätämenot).

Rahasto on jatkuvasti läsnä palestiinalaishallinnon valtiovarainministeriössä pysyvän edustajansa kautta, joka varmistaa kuukausittain, että kaikki tulot ja maksut kanavoidaan valtiovarainministeriön valtionkassan kautta. Erityisesti menojen osalta Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) pysyvä edustaja seuraa jatkuvasti menojen kehittymistä kuukausittain ja pystyy raportoimaan lopullisista menoista noin kuusi viikkoa kunkin kuukauden päättymisen jälkeen. Itse asiassa edustaja saa nähtäväkseen kaikki menoja koskevat tiedot, jotka valtiovarainministeriö saa aggregoidussa muodossa, myös palkkamenot (jotka ovat noin kaksi kolmannesta palestiinalaishallinnon kokonaismenoista). Lisäksi IMF:n Washingtoniin sijoittautunut henkilökunta tekee säännöllisesti työmatkoja palestiinalaishallintoon.

Komission ja IMF:n välinen yhteistyö alkoi vuonna 1997, jolloin sovittiin lainarahaston perustamisesta palestiinalaishallinnolle vastauksena siihen, että Israel jäädytti väliaikaisesti sille kuuluvat tulot. On muistettava, että Intifadan alkamisen jälkeen tilanne huonontui merkittävästi ja Israel jäädytti määräämättömäksi ajaksi kaikki verotulojen kuukausittaiset siirrot palestiinalaishallitukselle. Näiden siirtojen puuttuminen, jotka muodostavat yli 60 prosenttia palestiinalaishallinnon omista tuloista, uhkaa taloudellisesti sen koko olemassaoloa. Jotta vältettäisiin palestiinalaisalueiden sortuminen kaaokseen ja anarkiaan, mikä riistäisi väestöltä peruspalvelut ja vahvistaisi fanaattisia ja väkivaltaisia ryhmittymiä, yhteisö päätti antaa palestiinalaishallinnolle suoraa talousavustusta (toukokuussa 2001). Tätä budjettipakettia valmisteltaessa yhteisö jatkoi tiivistä yhteistyötä IMF:n kanssa, joka oli suostunut ottamaan valvontatehtävän. Täten IMF on ollut mukana palestiinalaishallinnolle tarkoitetun budjettiavustuspaketin toteutuksessa alusta asti. Yhteisön kuukausittainen 10 miljoonan euron (eli 9 miljoonan dollarin) avustus vastaa vain noin kolmannesta Israelin verosiirroista (30 miljoonaa dollaria). Yhteisön budjettiavustusta annetaan palestiinalaishallinnon vakauttamiseksi, jotta se voisi maksaa julkisen sektorin palkat ja tuottaa väestölle peruspalveluja (yli puolet palestiinalaisväestöstä elää köyhyydessä ja alle 2 dollarin tuloilla päivää kohti). Lisäksi yhteisön budjettiavustus annetaan ehdoin, joilla tähdätään palestiinalaishallinnon julkisen talouden vahvistamiseen ja sen avoimuuden lisäämiseen sekä uudistuksen edistämiseen palestiinalaishallinnossa. Yhteisön budjettiavustukseen liitettyjen ehtojen noudattamista arvioidaan IMF:n kuukausittain laatimien hallinnollisten kirjeiden perusteella. IMF:n tinkimättömyys ja objektiivisuus ovat tunnetut. Rahasto on maailman auktoriteetti makrotaloudellisissa analyyseissä ja erityisesti verokehityksessä. Sen kuukausittaiset raportit ovat antaneet yhteisölle mahdollisuuden tarkkailla verokehitystä palestiinalaishallinnossa säännöllisesti.

Palestiinalaishallinnon uudistuksen syventäminen ja sen rahoitushallinnon parantaminen on paras strategia varojen väärinkäytön ja korruption ehkäisemiseksi palestiinalaishallinnossa. Yhteisön budjettiavustusta annetaan ehdoin, joilla tähdätään palestiinalaishallinnon julkisen talouden vahvistamiseen ja sen avoimuuden lisäämiseen sekä uudistuksen edistämiseen palestiinalaishallinnossa. Nämä ehdot ovat jo tuottaneet tulosta: IMF varmistaa joka kuukausi, että kaikki palestiinalaishallinnon tulot ja menot kanavoidaan valtionkassan kautta. Toinen avainehto budjettiavustukselle on ollut hiljattain hyväksytty laki Judiciary Independence Law joka on tärkeä askel kohti palestiinalaisalueiden oikeusjärjestelmän uudistusta ja vallan jakoa. Yhteisön ehdot auttavat myös osaltaan vahvistamaan tilintarkastusvirastoa (General Control Institute).

Komissio on tutkinut kaikki väitteet, jotka Israelin viranomaiset ovat esittäneet yhteisön varojen väärinkäytöstä. Komissio on tutkinut tarkoin Israelin hallituksen (ministeri Navehin) ja Israelin puolustusvoimien toimittamat todisteet. Komissio on myös pyytänyt Kansainvälistä valuuttarahastoa ja palestiinalaishallintoa kommentoimaan väitteitä. Tutkimansa materiaalin perusteella komissio ei ole löytänyt todisteita siitä, että yhteisön varoja käytettäisiin muihin kuin yhteisön ja palestiinalaishallinnon välillä sovittuihin tarkoituksiin. Komissio suhtautuu tähän asiaan erittäin vakavasti ja asettaa yhteisön varojen väärinkäyttöä koskevien väitteiden tutkimisen jatkossakin ensisijaiseksi.

Palestiinalaishallinnon rahoitushallinnon uudistus on tavoitteena useissa yhteisön budjettiavustukseen liitetyissä avainehdoissa. Ehdoilla tähdätään esimerkiksi palestiinalaishallinnon tiukan budjettipolitiikan toteuttamiseen, joka on valmisteltu IMF:n avulla. Ehdoilla tähdätään myös palkanmaksun valvontaan ja julkisen talouden maksurästien ehkäisemiseen. Näitä ehtoja valvotaan IMF:n kuukausittaisten hallinnollisten kirjeiden avulla, joiden perusteella komissio arvioi ehtojen noudattamista ja hyväksyy maksut.