KIRJALLINEN KYSYMYS E-2163/00

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(30. kesäkuuta 2000)

Aihe: Kreikan vesivarojen huolestuttava väheneminen

Kreikan vesivarojen jatkuva väheneminen ja maaperän eroosio ovat luoneet uhkakuvan Kreikan aavikoitumisesta. Yli 30 prosenttia Kreikan viljelykelpoisesta maasta on menettänyt tuottavuutensa: yksinomaan Attikan tasangolla 60 000 hehtaaria maata on muuttunut viljelykelvottomaksi. Toinen haittavaikutus on sisäinen siirtolaisuus ja maaseutuväestön viljelystä luopuminen kasteluun sopimattoman (lievästi suolaisen, murtoveden tai suolaisen) veden vuoksi tai täydellisen vedenpuutteen vuoksi. Joiden Kreikan alueiden, ennen kaikkea Thessalian, kohdalla ennusteet ovat erityisen huolestuttavia, koska alueen pohjaveden pinta laskee vuosittain 0,52 metriä. Vastaavia ongelmia esiintyy myös muilla alueilla, kuten Attikassa, Viotiassa, Fthiotidassa, Korinthiassa, Argolidassa, Triziniassa, Magnisiassa, Lakoniassa, Evviassa, Halkidikissa ja useilla Egeanmeren ja Joonianmeren saarilla. Kreikassa ei kuitenkaan ole laadittu yhtenäistä paikallisen, alueellisen eikä kansallisen tason vesivarojen hallintajärjestelmää.

1. Onko komissiolla tietoja Kreikan vesivarojen vähenemisen aiheuttamista vaaroista?

2. Sisältyykö yhteisön toiseen tukikehykseen vielä käyttämättömiä vesivarojen hallintaan varattuja määrärahoja, ja jos sisältyy, miksi niitä ei ole maksettu?

3. Edellytetäänkö Kreikan hallituksen laatimassa kolmannessa aluekehitysohjelmassa koko maata koskevan yleisen vesivarojen hallintajärjestelmän luomista?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(9. lokakuuta 2000)

Vesialaa koskeva yhteisön voimassaoleva lainsäädäntö käsittää ainoastaan laatua eikä määrää koskevat näkökohdat. Näin ollen komissiolla ei ole jäsenvaltioilta saatua järjestelmällistä tietoa jälkimmäisestä seikasta. Tilanne voi tulevaisuudessa muuttua sen jälkeen, kun uusi veden puitedirektiivi on annettu.

Euroopan ympäristötoimisto on julkaissut kuitenkin saatavilla olevien ja jäsenvaltioiden vapaaehtoisesti toimittamien tietojen perusteella kertomuksia Euroopan pohjavesien laadusta ja määrästä. Viimeisin kertomus on vuodelta 1999. Nämä kertomukset vahvistavat arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman yleisen suuntauksen Kreikan pohjavesivarojen jatkuvasta vähenemisestä.

Lisäksi yhteisön neljännestä ja meneillään olevasta viidennestä tutkimuksen puiteohjelmasta rahoitettujen tutkimushankkeiden tulokset näyttävät vahvistavan tätä vesivarojen vähenemistä ja maaperien ja ekosysteemien suurta alttiutta aavikoitumiselle. Ne tuovat esiin sitä paitsi nykyisen vesivarojen hoidon kielteiset vaikutukset Kreikassa ja muilla Välimeren alueilla ja niissä ehdotetaan konkreettisia esimerkkejä ja suosituksia näiden varojen hoidon yhtenäiseksi lähestymistavaksi. Näissä tuloksissa kansallisille tai alueellisille viranomaisille esitetään niiden alueiden vesivarojen hoitoa koskevat säännökset.

Yhteisön tukikehyksessä (YTK) Kreikalle myönnetyt rakenteelliset varat edellisellä ohjelmakaudella 19941999 on sidottu kokonaan; meneillään olevien hankkeiden hyväksytyt maksut on suoritettava ennen vuoden 2001 loppua.

Nykyisen kauden 20002006 toimenpideohjelmia ei ole vielä virallisesti vahvistettu, mutta parhaillaan neuvoteltavat suunnitelmat sisältävät vesivarojen hoitoa koskevia toimia ensisijaisesti tästä ongelmasta eniten kärsivillä Kreikan alueilla.

Lisäksi komissio muistuttaa, että Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta vuosia 20002006 koskevan maaseudun kehittämissuunnitelman mukaisesti osarahoitetuissa maatalouden ympäristötoimenpiteissä on suunniteltu vesivarojen hoitoa koskevia toimia yhdessä maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttaman Thessalian saastumista tai Natura 2000:en kuuluvien Makedonian tai Traakian kosteiden biotooppien säilyttämistä koskevien toimien kanssa.