Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2904/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Elintarvikkeiden sisältämät myrkylliset kemikaalit 1. Voiko komissio kertoa, onko Euroopan unionin jäsenvaltioissa dokumentoitu MCS-tapauksia (Multi-Chemical Sensitivity), ja jos on, niin miten? 2. Onko EU:n jäsenvaltioissa havaittu allergioiden lisääntymistä? Onko tehty tutkimusta siitä, kuinka monet ihmiset kärsivät MCS:stä ja/tai IEI:stä (Idiopathik Environmental Intolerance)? Onko tapausten lukumäärä lisääntynyt? 3. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jos todetaan, että Saksan liittotasavallan terveysviranomaiset ovat hyväksyneet käyttöön tällaisia erittäin myrkyllisiä aineita, vaikka niiden myrkyllisyys ja niiden vaikutukset ihmisiin ja sikiöihin ovat olleet tiedossa? 4. Mikä on näille aineille altistuneiden ihmisten oikeudellinen asema, jos verovaroin rahoitettu tutkimus osoittaa, että aineet ovat erittäin myrkyllisiä ja ne on siitä huolimatta hyväksytty käyttöön? 5. Miten komissio suhtautuu siihen, että perustetaan rahasto, jossa olisi mukana kansainvälinen teollisuus? 6. Onko komissio tietoinen siitä, että eräät elintarvikkeet, esimerkiksi humala, saavat sisältää permetriiniä eli ainetta, jota käytettiin Persianlahden sodassa kemiallisena aseena ja jota on käytetty myös tuholaistentorjunta-aineena? Tieteelliset tutkimukset (esim. tri Plygers, Belgia, ja prof. Greyser, Bremen, Saksa) ovat osoittaneet, että kasvinsuojeluaineet, esimerkiksi pyretriinit, ovat erittäin myrkyllisiä, kun se joutuvat kosketuksiin muiden kotitalouskemikaalien kanssa. Saksassa ei tähän asti ole tarvinnut merkitä elintarvikkeita, jotka sisältävät näitä aineita. Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1997) 1. Liiallinen reagointi kemikaaleihin eli selittämättömän voimakas reagointi sellaisiin kemikaalimääriin, jotka eivät useimmilla ihmisillä saa aikaan reaktioita, on aiheuttanut runsaasti keskustelua Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Tämän tilan, jota kutsutaan usein yliherkkyydeksi usealle kemikaalille (MCS), krooniseksi väsymysoireyhtymäksi (CFS), sairas rakennus -oireyhtymäksi (SBS) tai yliherkkyydeksi kemikaaleille (tai joka liitetään edellä mainittuihin), osalta ei ole olemassa lopullista tieteellistä näyttöä tietyille tekijöille altistumisen ja terveydellisten vaikutusten yhteydestä. Komissio tuki vuonna 1994 tämän tilan olemassaoloa ja luonnetta koskevaa tutkimusta useissa jäsenvaltioissa. Tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että luotettavia tietoja ei voitu kerätä, koska ei ole olemassa yhteisiä määritelmiä eikä diagnoosia. Tietojen puuttuminen johtuu siitä, että on vaikeaa luonnehtia tarkasti niitä tilanteita, joissa tilaa esiintyy, ja seurata tilasta kärsiviä potilaita pitkällä aikavälillä myöhemmin ilmenevien herkistymisten havaitsemiseksi tai tilan aiheuttavan ja sitä pahentavan altistumisen erottamiseksi toisistaan. Joillakin jäsenvaltioilla on kuitenkin altistus- tai tapauskohtaista tietoa teollisuudesta sekä työ- tai kotiympäristöstä tai kulutustavaraoihin liittyvistä tapauksista. Toisilla jäsenvaltioilla taas on potilaskohtaista tietoa, jota ei ole julkaistu mutta jota voidaan käyttää keskustelun herättämiseen tai hypoteesien esittämiseen tieteellistä työtä varten. 2. Allergioita esiintyy yhteisössä yhä enemmän, ja allergisia sairauksia on nykyään havaittu noin kolmanneksella väestöstä. Komissio on tämän vuoksi esittänyt vastikään ehdotuksen saasteperäisten sairauksien vastaiseksi yhteisön toimintaohjelmaksi osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia. ((EYVL C 214, 16.7.1997. )) Komissio aikoo tämän ohjelman avulla käydä käsiksi astman ja allergioiden lisääntymisestä Euroopassa aiheutuvaan ongelmaan. Komission tiedossa ei ole, että MCS:ksi kuvatun tilan ja allergioiden välisestä yhteydestä olisi tehty raportteja. 3. Komissio ei voi toimia vastoin jäsenvaltiota jälkimmäisen hyväksyessä sellaisia myrkyllisiä aineita, joista ei säädetä yhteisön lainsäädännössä. 4. Komissio katsoo tämän asian kuuluvan jäsenvaltioiden lainsäädännön piiriin. 5. Tällaisen rahaston perustaminen ei toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kuulu komission toimivaltaan. 6. Komission tiedossa on, että hyönteismyrkkynä käytettävää permetriiniä saa käyttää kasvinsuojeluaineiden aktiivisena ainesosana kaikissa jäsenvaltioissa. Permetriini on tämän vuoksi yksi niistä 90 aineesta, joiden tarkistaminen yhteisön tasolla on etusijalla kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15. heinäkuuta 1991 annetun direktiivin 91/414/ETY ((EYVL L 230, 19.8.1991. )) mukaisesti. Tämän prosessin aikana elintarvikkeiden, myös humalan, enimmäisjäännöstasot määrätään sovittujen tieteellisten sääntöjen mukaisesti niin, että varmistetaan mahdollisimman suuressa määrin ihmisten ja eläinten terveys. Farmakologiassa ja toksikologiassa tunnetaan hyvin harvoja aineita, jotka samanaikaisesti annettuna aiheuttavat yksittäisten aineiden yhteenlaskettua vaikutusta suurempia vaikutuksia. Tällä hetkellä ei ole systemaattista tieteellistä menetelmää eri torjunta-aineiden jäämien mahdollisen yhteisvaikutuksen tutkimiseksi, mutta ei myöskään ole tieteellistä näyttöä siitä, että kuluttajien terveydelle saattaisi aiheutua vaaraa elintarvikkeissa olevien torjunta-ainejäämien aiheuttamien lisä- tai yhteisvaikutusten vuoksi. Lisäksi on muistettava, että vaikka yhteisvaikutuksia esiintyisikin, mikä on hyvin epätodennäköistä, elintarvikkeista saadut torjunta-ainemäärät ovat tavallisesti huomattavasti pienemmät kuin eläinkokeista saadut myrkyllisten aineiden raja-arvot.