KIRJALLINEN KYSYMYS E-2964/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Viiniviljelmien rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0068 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2964/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Viiniviljelmien rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen Elokuun 21. päivänä 2001 komissio teki päätöksen määrärahojen alustavasta jaosta jäsenvaltioittain tietyille hehtaarimäärille viinivuonna 2000/2001 viiniviljelmien rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirtymisen toteuttamiseksi (2001/666/EY(1)). Komissio jakoi viiniä tuottaville jäsenvaltioille 422 miljoonaa euroa toimen toisen vuoden toteuttamista varten. Määrärahat jaetaan objektiivisin perustein, joissa otetaan huomioon erityistilanteet ja -tarpeet (asetuksen (EY) N:o 1493/1999(2) 14 artiklan 1 kohta). Päätöksessä todetaan toisaalta, että kussakin jäsenvaltiossa on otettava huomioon viininviljelyala (asetuksen (EY) N:o 1493/1999 14 artiklan 3 kohta) ja että yhteisön osuus on korkeampi tavoite 1 -alueilla (asetuksen (EY) N:o 1493/1999 13 artiklan 3 kohta). Jäsenvaltioista Portugali ja Espanja saavat kuitenkin tämän jakotavan mukaan vähiten tukea hehtaaria kohti, vaikka ne ovat koheesiomaita. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat ne objektiiviset perusteet, joiden mukaan tukia jaetaan jäsenvaltiolle? (1) EYVL L 233, 31.8.2001, s. 53. (2) EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 2001) Parlamentin jäsen huomauttaa, että määrärahojen alustavasta jaosta jäsenvaltioittain tietyille hehtaarimäärille viinivuonna 2001/2002 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 mukaisen viiniviljelmien rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirtymisen toteuttamiseksi 21 päivänä elokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/666/EY(1) mukaan Portugali ja Espanja saavat vähemmän tukea hehtaaria kohti kuin muut jäsenvaltiot. Ne saavat todellakin noin 8 prosenttia vähemmän tukea kuin tuottajajäsenvaltiot keskimäärin. Huomautettakoon kuitenkin, ettei tätä laskentatapaa voida yksinään käyttää Euroopan eri alueilla harjoitettavan viininviljelyn erityispiirteiden vertaamiseksi. Yhteisön tuki on suoraan sidoksissa rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirtymisen todellisiin kustannuksiin, jotka luonnollisesti vaihtelevat huomattavasti alueittain muun muassa viinitilan tyypin, tuotantomenetelmän, viininviljelyalan suhteellisen osuuden sekä sen mukaan, sijaitseeko tila tasaisella maalla vai rinteessä. Komissio päätti järjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta (markkinointivuosi 2000/2001) koskevien määrärahojen jaosta neuvottelemalla jäsenvaltioiden kanssa; tässä käytettiin arvioita, koska täsmällisiä tietoja ei ollut saatavilla. Huomioon otettiin kaikki ne seikat tai perusteet, joita on tarkasteltava viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999(2) mukaan rahoitusta jaettaessa. Tällaisia seikkoja ovat muun muassa - yhteisön viininviljelyalan osuus kyseisessä jäsenvaltiossa - rakenneuudistuksen keskimääräiset arvioidut kustannukset eri viininviljelyvyöhykkeillä - tavoitteen 1 kohdealueella / tavoitteen 1 kohdealueen ulkopuolella sijaitsevan rakenneuudistuksen kohteeksi soveltuvan viininviljelyalan osuus - sen rakenneuudistuksen kohteeksi soveltuvan viininviljelyalan osuus, jolle voidaan aiheutuvan tulonmenetysten vuoksi myöntää tukea sinä aikana, jolloin viinitilalla ei vielä harjoiteta tuotantoa. Myönnettyjen määrien ansiosta viljelyä on voitu harjoittaa ennakoitua hehtaarimäärää huomattavasti laajemmalla alueella, mikä osoittaa, että arvioitu keskimääräinen tuki on asianmukainen. Toista markkinointivuotta (2001/2002) varten komissiolla oli käytettävissään jäsenvaltioiden toimittamia yksityiskohtaisia tiedonantoja, joissa selostetaan kunkin viininviljelyalueen erityistarpeita ja tarvittavia ponnisteluja. Jäsenvaltioiden jättämien hakemusten huomioon ottamiseksi käytössä on ollut edelliseen markkinointivuoteen sovellettavien perusteiden lisäksi yksi uusi peruste, jonka suhteellinen painotus on 20 prosenttia. Huomautettakoon tältä osin, että hakemukset ylittivät käytettävissä olevat määrärahat: yhteensä 612 miljoonan euron haettua määrää kohti käytettävissä oli 422 miljoonaa euroa. On selvää, että jäsenvaltiot, jotka ovat vastuussa rakenneuudistussuunnitelmien toteuttamisesta, voivat seuraavina varainhoitovuosina soveltaa tätä uutta järjestelmää aiempaa kokeneemmin. Komissio pyrkii mukauttamaan määrärahat tulevien varainhoitovuosien todellisiin tarpeisiin ottamalla huomioon ehdotukset, joita jäsenvaltiot sille mahdollisesti toimittavat saamiensa kokemuksen perusteella. (1) EYVL L 233, 31.8.2001. (2) EYVL L 179, 14.7.1999.