Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1655/98 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: FYROMin teollisuuslaitosten aiheuttama Axios-joen saastuminen Tanskalaisen Krüger-instituutin tuoreen tutkimuksen ja joukkotiedotusvälineissä julkaistujen tietojen mukaan Axios-jokeen johdetaan valtavia määriä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (FYROMin) Velesin alueen teollisuuslaitosten myrkyllisiä ja kemiallisia jätteitä. Jokeen laskettavien kemiallisten aineiden osuudet ovat fosforiyhdisteiden kohdalla 644 kertaa korkeammat kuin kansainvälisesti sallitut rajat, klooriyhdisteiden kohdalla 177 kertaa korkeammat ja typpiyhdisteiden kohdalla 15 kertaa korkeammat. Nestemäisiä jätteitä lasketaan Axios-jokeen 1500 kuutiometriä tunnissa, vaikka Euroopassa raja on 135-200 kuutiota tunnissa. Ottaen huomioon, että Axios-joki virtaa Kreikan ja yhteisön alueella ja laskee lopulta Thermaikos-lahteen ja että sen kosteikko on suojeltu Ramsarin sopimuksella, komissiolta kysytään: - Tietääkö se tästä suuresta katastrofista, joka on tapahtumassa alueella, ja siis yhteisön ja Kreikan alueella? - Millä tavoin ihmisten terveyttä ja ympäristöä, jotka kärsivät FYROMin teollisesta toiminnasta, tullaan suojelemaan? - Mitä politiikkaa ja mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa yhteistyössä FYROMin viranomaisten kanssa Axios-joen saastuttamisen lakkauttamiseksi? - Mihin ympäristön suojeluun liittyviin velvoitteisiin kansainväliset sopimukset ja FYROMin Euroopan unionin (EU:n) kanssa tekemät sopimukset FYROMin sitovat? - Mitä rahoitustukea EU on antanut FYROMille viime vuosina ja mitä tarkoitusta varten ja voidaanko rahoitustukea käyttää tulevaisuudessa Axios-joen puhdistamiseen? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Komissio on täysin tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomasta Aksios-joen (Vardar) saasteongelmista, vaikka sillä ei ole tietoa tämän mainitsemasta erityistutkimuksesta. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian Velesin alueen teollisuudesta lähtöisin olevat päästöt ovat itse asiassa jo vuosia olleet vakava ongelma tässä maassa ja Kreikassa. Aihetta käsitellään säännöllisesti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kreikan välisessä Phare-ohjelmaan kuuluvassa raja-alueyhteistyössä, johon Kreikan viranomaiset osallistuvat täysin. Kuluvan vuoden ohjelmassa Aksios-joen (Vardar) veden laadun valvontajärjestelmän käyttöönottoon on jo varattu 1,6 miljoonaa ecua. Järjestelmä liittyy näiden kahden kyseessä olevan maan yhteisesti vastaamaan yleiseen vesistöjen (järvet mukaan lukien) hoitoon. Vuodesta 1996 entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskevan kansallisen Phare-ohjelman mukaisesti 2 miljoonaa ecua on varattu erityisen ympäristörahaston perustamiseen, jonka tarkoitus on vesien ja päästöjen hallinnoinnin institutionaalinen vahvistaminen (vuosina 1998 ja 1999 käytettävissä on lisäksi 3 miljoonaa ecua ylimääräistä rahoitusta). Yhteisön ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen 1. tammikuuta 1998 voimaan tulleen yhteistyösopimuksen mukaisesti molemmat sopimuspuolet sitoutuvat lisäksi ympäristön tilaa koskevaan tietojen vaihtoon ja suosimaan erityisten toimien toteuttamisen avulla tehtävää yhteistyötä. Tässä yhteydessä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskevaa kansallista Phare-ohjelmaa voidaan tulevaisuudessa käyttää erityisten toimien yksilöimiseen Velesin alueen teollisuuspäästöjen määrän ja myrkyllisyyden vähentämiseksi. Kyseisessä tapauksessa mahdollisesti sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten osalta entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ei ole komission käytettävissä olevien tietojen perusteella maasta toiseen ulottuvien vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen eikä Ramsarin yleissopimuksen sopimuspuoli. Näiden yleissopimusten velvoitteet eivät siis koske entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa.