KIRJALLINEN KYSYMYS E-3242/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Sudanin sisällissota.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0029 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3242/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Sudanin sisällissota Sudanissa vuosikausia raivonnut sisällissota on saavuttanut entistä kansainvälisemmät mittasuhteet, kun maan hallituksen ja kapinallisten lisäksi sotaan on sotkeutunut monikansallisia yrityksiä ja muiden maiden hallituksia, joiden materiaalisena tavoitteena ovat öljyesiintymiä sisältävät alueet maan eteläosassa. Tähän asti Yhdysvaltojen politiikka on rauhan palauttamisen asemesta edistänyt väkivallan ja jännityksen ylläpitämistä. Kylmän sodan aikana Yhdysvallat tuki Sudanin hallitusta, mutta sen päättymisen jälkeen ja islamilaisen liikkeen voimistumisen vuoksi Yhdysvallat on tukenut etupäässä maan eteläosassa toimivia kapinallisia. Viime aikoina on ollut havaittavissa diplomaattisia merkkejä veristen yhteenottojen lopettamiseen tähtäävästä ja öljyesiintymiin liittyvästä Yhdysvaltojen politiikasta, joka nojautuu Sierra Leonessa sovellettuun rauhan palauttamispolitiikkaan, joka on yhdistetty maan timanttialan kauppasaartoon. Tietyt tahot Washingtonissa ovat ilmaisseet kannattavansa tällaista aloitetta yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat, selkkausten leviämisen vaara laajemmalle alueelle Afrikan mantereella ja öljyn alati kasvava merkitys EU:n jäsenvaltioille, onko komissio tietoinen Washingtonin asiaan liittyvistä toimista? Mitä aloitteita se aikoo tehdä rauhan asteittaiseksi palauttamiseksi Sudaniin ja sisällissodan lopettamiseksi pysyvästi? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2000) Komissio seuraa tarkasti Sudanin poliittista tilannetta sekä erityisesti sisällissotaa Khartumissa sijaitsevan Sudanin hallituksen ja maan eteläosassa toimivien kapinallisryhmien, joista tärkein on Sudanin kansan vapautusliike (SPLM), välillä. Sisällissodan jatkuttua nyt 17 vuotta voidaan lähes varmuudella sanoa, että sotilaallista ratkaisua ei ole olemassa. Konfliktiin on selvät etniset ja uskonnolliset syyt. Taloudelliset kysymykset, kuten Sudanin runsaat öljyvarat, ovat entistä tärkeämpiä. Vaikka normaalin yhteistyön jatkaminen Sudanin kanssa onkin ollut mahdotonta maan poliittisen tilanteen vuoksi, komissio toimii edelleen maassa ja sen asema humanitaarisen avun antajana on merkittävä. Apua on annettu yli 200 miljoonan euron arvosta viimeisten kymmenen vuoden aikana. Samanaikaisesti komissio osallistuu yhteisön ja Sudanin hallituksen välillä uudelleen aloitettuun poliittiseen vuoropuheluun, jonka ensimmäinen vaihe päättyy piakkoin. Muutamien muiden jäsenvaltioiden ohella komissio on aktiivinen jäsen Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön IGAD:n (Intergovernmental Authority on Development) kumppanuusfoorumissa, joka tukee IGAD:n sovittelupyrkimyksiä Sudanin sisäisessä konfliktissa. Komissio pyrkii voimakkaasti edistämään rauhanprosessia antamalla IGAD:lle poliittista ja moraalista tukea sekä auttamalla tätä pitämään yllä suoria yhteyksiä konfliktin osapuoliin. Se yhtyy vaatimuksiin, jotka koskevat kansainvälisen valvonnan alaisen välittömän tulitaukosopimuksen aikaansaamista ja asetoimitusten lopettamista molemmille osapuolille. Maan pohjoisen ja etelän välisen konfliktin kummankin osapuolen hyväksymää periaatejulistusta pidetään perustana pysyvälle rauhalle erityisesti itsemääräämisoikeuden osalta. Komissio ja jäsenvaltiot ovat yhdessä toimineet yhteistyössä Yhdysvaltojen kanssa tässä asiassa. Tämä ei ole kuitenkaan aina johtanut menestykseen Khartumin tilannemuutoksia koskevien näkemyserojen vuoksi.