ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3444/97 komissiolle esittäjä(t): Olivier Dupuis (ARE) (21. lokakuuta 1997) Aihe: Nepal Parlamentti on esittänyt vuoden 1997 talousarviossa budjettikohtien B7-300 ¨Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa¨ ja B7-301 ¨Taloudellinen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa¨ selvitysosissa, että Nepalille tarkoitetun rahoituksen ehtona on sen takaaminen, että maan viranomaiset eivät käännytä Tiibetistä lähtöisin olevia pakolaisia takaisin. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tämän huomautuksen perusteella? Onko komissio aloittanut keskustelut Nepalin hallituksen kanssa? Onko komissio saanut Euroopan parlamentin haluamat takeet? Ellei ole, miten se aikoo menetellä saadakseen Nepalin hallitukselta nämä takeet? Onko komissiolla tarkkoja tietoja Nepalissa olevien tiibetiläispakolaisten tilanteesta, uusista pakolaisvirroista ja siitä, miten Nepalin viranomaiset kohtelevat pakolaisia? Komission jäsenen M. Marinin komission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1997) Ensimmäisessä yhteisön ja Nepalin sekakomiteassa marraskuussa 1996 pakolaisongelmaa koskevaa kysymystä tutkittiin Nepalin hallituksen kanssa keskusteltaessa ihmisoikeuskysymyksistä. Nepalin hallitus oli tuolloin vakuuttanut selvästi noudattavansa sitoumuksiaan ihmisoikeuksien puolustamiseksi. Komissio on sittemmin jatkuvassa puheyhteydessä asiasta Nepalin hallituksen kanssa edustustonsa välityksellä ja seuraa tarkasti tilanteen kehitystä. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että pakolaisten määrä vähenee ja että yksikään tieto ei ilmennä tilanteen huonemisesta joko uusien maastakarkoitusten tai sen tavan suhteen, jolla nepalilaisviranomaiset kohtelevat tiibettiläispakolaisia. On itsestään selvää, että jos tilanteen huononemista havaitaan, komissio ottaa välittömästi siitä yhteyttä Nepalin hallitukseen pyytäen tätä ryhtymään asianmukaisiin toimiin. On syytä lisätä, että komissio on rahoittanut vuonna 1996 tiibettiläispakolaisten Katmandun laaksossa ja Pokharassa olevien vastaanottokeskusten laajennus- ja muutoshanketta, mikä osaltaan parantaa Nepalin kautta kulkevien tiibettiläisten tilannetta.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2778/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Kauppatieteiden ammattien yhtenäistäminen Euroopan unionin jäsenvaltioissa tehdyn perusteellisen selvityksen jälkeen on voitu todeta, että Italia on ainoa kansakunta, joka ei ole vielä perustanut yhtenäistä kauppatieteiden ammattien ryhmää, johon kuuluisivat ekonomit, merkonomit ja henkilöstöhallinnon asiantuntijat, tällä hetkellä yhteensä miltei 100 000 henkilöä Italian alueella. Tämän toteutumista odotettaessa pyydän komissiota painottamaan Italian hallitukselle, että sen on käynnistettävä lainsäädännöllinen aloite kauppatieteiden ammattien yhtenäistämiseksi. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 1997) Italiaa ei voida minkään yhteisön säädöksen nojalla velvoittaa luomaan yhteistä ammattijärjestöä ammateille, joita harjoitetaan nimikkeillä ¨dottoro commercialista¨, ¨ragioniere¨ ja ¨consulente del lavoro¨. Tämän vuoksi komissio ei voi painostaa Italian hallitusta tässä asiassa.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3055/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Oliiviöljyn YMJ:n uudistus Asiani koskee asiakirjaa ¨Ilmoitus neuvostolle ja Euroopan parlamentille oliivi- ja oliiviöljyalasta (mukaan lukien taloudelliset, kulttuuriset, alueelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat), nykyisestä yhteisestä markkinajärjestelystä, uudistuksen tarpeellisuudesta ja esitetyistä vaihtoehdoista. - Vaihtoehtoja esittelevä asiakirja¨ (KOM(97)0057 lop.). Laatukysymyksessä komission tulee tehdä aloite ja ehdottaa neuvostolle standardeja, jotka takaisivat oliiviöljyn laadun. Pyydän etikettien merkitsemistä siten, että kuluttajat saavat tietoa ja estetään mahdolliset sekoituksista johtuvat väärinkäsitykset. Petosten estämiseksi pyydän myös, että nykyisessä YMJ:ssä olisi tehokkaamman valvonnan takaavia järjestelmiä. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1997) Oliiviöljyjen ja siemenöljyjen sekoituksia koskeva kiistanalainen kysymys (jota on jo käsitelty arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa ilmoituksessa) - sen lisäksi että se pakottaa analysoimaan oliiviöljymarkkinoille aiheutuvat seuraukset - pakottaa myös ratkaisemaan ongelmat, jotka koskevat tavaroiden vapaata liikkuvuutta, valvontaa ja tällaisten sekoitusten etikettien merkitsemistä. Pohtiessaan oliiviöljyn yhteisen markkinajärjestelyn uudistamista komissio tulee analysoimaan sekoituksia koskevan kysymyksen eri näkökohtia ja arvioimaan huolellisesti kunnianarvoisan parlamentin jäsenen esittämiä ajatuksia.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3106/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Rooma-Napoli -rautatieosuuden rakentaminen suurten nopeuksien liikennettä varten Rooma-Napoli -rautatieosuuden rakentaminen suurten nopeuksien liikennettä varten ja sen tuhoisat vaikutukset kaupunkikeskuksiin, joita se koskee (La Rustica, Casal Bertone, Tor Sapienza ja Lunghezza), on ollut esillä jo kahdessa kysymyksessä (E-0508/97 ((EYVL C 186, 18.6.1997, s. 261 ja C 391, 23.12.1997, s. 15. )) ja E-1412/97 ((EYVL C 45, 10.2.1998, s. 28. ))). Vastatessaan näihin kysymyksiin komissio on ilmaissut aikovansa ryhtyä soveltuviin toimiin varmistaakseen suurten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40 )) noudattamisen. Ottaen huomioon, että rakennustoimiin ollaan vieläkin valmistautumassa, voiko komissio selvittää 1. mahdollisuuksien mukaan yksityiskohtaisesti, mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt tai on ryhtymässä asian osalta, 2. mitä vaikutuksia näillä toimenpiteillä voi olla nykyisiin rakennushankkeisiin, 3. mihin toimiin se ryhtyy, jos Italian viranomaiset eivät ota huomioon näitä toimenpiteitä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3000/97 ja E-3106/97 (14. marraskuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-2351/97 ((EYVL C 82, 17.3.1998, s. 62. )).
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2419/97 neuvostolle esittäjä(t): Laura De Esteban Martin (PPE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Asiantuntijaseminaarit Voiko neuvosto sanoa, mitä asiantuntijaseminaareja ja miten monta on pidetty III pilariin kuuluvien asioiden osalta vuosina 1995, 1996 ja 1997 ja selvittää yksityiskohtaisesti eri jäsenvaltioiden osallistumisen niihin? Voiko neuvosto myös toimittaa Euroopan parlamentille säännöllisesti tietoja näistä seminaareista, jotta parlamentin työtä tehostettaisiin niiden aiheiden osalta, joissa parlamenttia on kuultava tai joista parlamentti laatii mietinnön? Vastaus (17. marraksuuta 1997) Neuvostolla ei ole luetteloa oikeus- ja sisäasioiden alalla järjestetyistä asiantuntijaseminaareista,koska niiden jäsenvaltiot ja erityisesti kulloinenkin puheenjohtajavaltio vastaavat itsenäisesti niiden järjestämisestä. Myös näiden seminaarien jakamisesta päättävät yksinomaan niitä järjestävät jäsenvaltiot, vaikka tietyt niissä käsitellyt asiat sisällytetäänkin myöhemmin oikeus- ja sisäasioiden aloilla tehtävän yhteistyön ensisijaisia aloja koskevaan ohjelmaan.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2985/97 komissiolle esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) (15. syyskuuta 1997) Aihe: Iranin ihmisoikeusloukkaukset Useat iranilaiset sanomalehdet ovat viime kuukausina kirjoittaneet iranilaisissa teollisuusyrityksissä esiintyneistä lakoista, joiden aikana turvallisuuspalvelu on pidättänyt lakkolaisia. Lisäksi kerrotaan, että Shirazin, Tabrizin ja Esfahanin vankiloissa osa vangeista on kesäkuusta 1997 lähtien aloittanut nälkälakon, mistä on rangaistu kidutuksin ja eristyssellein. 1. Tietääkö Euroopan komissio näistä tapahtumista? Millaisista viime aikoina iranilaisissa vankiloissa vankeihin kohdistetuista sortotoimista Euroopan komissiolla on tietoja? Miten Euroopan komissio on reagoinut näihin tietoihin? Mihin muihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä? 2. Missä määrin Euroopan komissio on saanut tietoja kadonneen kirjailija Faradj Sarkuhin vastaisen oikeudenkäynnin alkamisesta ja oikeudenkäyntitavasta? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Iranin ihmisoikeusloukkausten johdosta suhteiden normalisoinnin yhteydessä? 4. Katsooko Euroopan komissio Salman Rushdien tavoin, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulisi lähettää suurlähettiläänsä Iraniin vasta sitten, kun Iranin hallitus on kirjallisesti ja muodollisesti taannut luopuvansa fatwasta? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1997) Komissiolla ei ole diplomaattista edustustoa Iranissa. Sen vuoksi sillä ei ole ensikäden tietoa lehdistössä esillä olleesta lakkoaallosta Iranin teollisuusyrityksissä. Komission kanta on, että Euroopan unionin olisi löydettävä rakentava lähestymistapa Iraniin, mutta edistystä voi tapahtua ainoastaan, jos Iran noudattaa kansainvälisen oikeuden säännöksiä ja pidättyy terroriteoista. Tämä on johdonmukaista unionin päätöksen kanssa keskeyttää kriittinen vuoropuhelu Iranin kanssa sen jälkeen, kun berliiniläinen tuomioistuin antoi huhtikuussa 1997 tuomion Mykonoksen tapauksessa. Unioni on selkeästi tuominnut Salman Rushdielle langetetun fatwan. Tästä asiasta kuten myös Faradj Sarkouhin oikeudenkäynnistä ja jäsenvaltioiden suurlähettiläiden paluusta Teheraniin keskustellaan parhaillaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3155/97 komissiolle esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Suomi ja lannoitteiden kadmiumpitoisuuden rajoitukset Suomen maaperä on hapan toisin kuin Keski-Euroopan kalkkipitoisemmat alueet. Sen takia kadmiumin ja muiden raskasmetallien vaikutus pohjavesiin on tuhoisampi. Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta ja mitä se tekee Suomessa käytettävien lannoitteiden kadmiumpitoisuuden rajoitusten jatkamiseksi? Komission jäsenen Marin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissio tarkistaa parhaillaan lannoitteita koskevaa yhteisön lainsäädäntöä kadmiumin osalta Suomen, Ruotsin ja Itävallan liittymissopimusten yhteydessä. Lainsäädäntöä tarkistaessaan komissio on lupautunut tutkimaan hyvin tarkkaan näiden kolmen jäsenvaltion tilanteen. Näin ollen on aloitettu niitä alueellisia ongelmia koskeva erityistutkimus, joita kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttö aiheuttaa tietyissä jäsenvaltioissa ja erityisesti Suomessa. Tutkimuksen tavoitteena on selvittää kyseisissä jäsenvaltioissa mahdollisesti vallitsevat erityisolot, kuten happosateen aiheuttamat suuret kadmiumlaskeumat, maaperän suuri kadmiumpitoisuus, kadmiumin runsas saanti maaperästä, osoitus viljelykasvien suuresta kadmiumpitoisuudesta, osoitus vesiympäristölle aiheutuneista vahingoista tai osoitus terveysvahingoista erityisesti riskiryhmissä. Komissio ja komissiolle työskentelevä konsultti ovat jo saaneet Suomen viranomaisilta yksityiskohtaiset kertomukset paikallisista oloista ja Suomessa käytettyihin lannoitteisiin sisältyvän kadmiumin aiheuttamista terveys- ja ympäristövaaroista. Kertomusten tiedot on otettu tutkimuksessa huomioon. Komissio aikoo keskustella tutkimuksen tuloksista kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ennen vuoden 1997 loppua.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/97 komissiolle esittäjä(t): Gianni Tamino (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Marokon ydinenergian tuotantosuunnitelmat Onko komissio tietoinen Marokon ydinenergian tuotantosuunnitelmista? Vuonna 1993 Yhdysvalloissa National Trade Data Bank Market Reports -julkaisussa ilmestyneen artikkelin mukaan ydinenergiaa tuotettaisiin 3 000 megawattia vuoteen 2000 mennessä ja 4 700 megawattia vuoteen 2010 mennessä. Osallistuuko Euroopan unioni omine ohjelmineen Marokon ydinenergiasuunnitelmiin, jotka edellyttävät Ranskan ydintekniikkaa? Jos, niin mikä on ennuste Marokon energiahuollon ja ydinturvallisuuden tulevaisuudesta? Viedäänkö siis Espanjan ja Marokon välille rakennettavan korkeajännitejohdon avulla vastedes sähköä Afrikkaan vai pikemminkin Afrikasta Espanjaan, kunhan Marokon ydinenergiaohjelma on saatu päätökseen? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1997) Komission tietojen mukaan Marokossa ei ole suunniteltu ydinvoimalan rakentamista ennen vuotta 2010. Marokon hallitus on tehnyt sopimuksen kahden ranskalaisen yhtiön kanssa, joiden on määrä rakentaa yhteistyössä Ranskan atomienergiakomission (Commission de l'énergie atomique, CEA) kanssa ydintutkimuskeskus Rabatin lähistöllä sijaitsevaan Maamoraan. Lisäksi Marokon hallitus on tehnyt erillisen sopimuksen yhdysvaltalaisen General Atomics -yhtiön kanssa sellaisen käyttövalmiin, täydellisesti varustetun tutkimusreaktorirakennuksen rakentamisesta, jossa on kahden megawatin Triga Mark II -tutkimusreaktori. Komissio ei rahoita Marokon kanssa tekemänsä teknisen ja taloudellisen yhteistyön puitteissa minkäälaista ydinvoimaohjelmaa. Valmistumassa oleva Espanjan ja Marokon välinen suurjännitelinja mahdollistaa sähköenergian siirron maiden välillä kumpaankin suuntaan, ja sen tarkoituksena on helpottaa verkon hallintaa ja tasoittaa sen huippukuormitusta.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1969/97 komissiolle esittäjä(t): Thomas Megahy (PSE) (9. kesäkuuta 1997) Aihe: Investoinnit ¨puhtaaseen kivihiiliteknologiaan¨ Kuinka paljon rahaa komissio on investoinut ¨puhtaan kivihiiliteknologian¨ esittelyhankkeisiin vuoden 1985 jälkeen? Mikä osuus näistä investoinneista on käytetty EU:n eri jäsenmaissa? Mitkä ovat nykyisin kaivoksista louhitun kivihiilen kustannukset tonnia kohti niissä jäsenmaissa, joissa edelleen on hiilikaivosteollisuutta? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Komissio on investoinut puhtaan kivihiiliteknologian esittelyhankkeisiin vuoden 1985 alusta vuoden 1996 loppuun yhteensä 212,4 miljoonaa ecua, ja summa voidaan eritellä seuraavasti: >TABLE> On huomattava, että monet hankkeet ovat luonteeltaan yhteistyöhankkeita, joissa on mukana osapuolia kahdesta tai useammasta jäsenvaltiosta (itse asiassa tämä on Thermie-ohjelman nykyisten sääntöjen ehdoton vaatimus). Edelläolevassa taulukossa hankkeen kokonaisrahoitus on merkitty kyseisissä tapauksissa pääsopimuspuolen jäsenvaltiolle, koska on lähes mahdotonta täsmällisesti eritellä yksittäisten osapuolien osuuksia. Esimerkiksi suuri osa Espanjan osuudesta koskee Puertollano IGCC -hanketta, jonka 50 miljoonan ecun tuen jakavat vaihtelevassa määrin useat muut maat. Kaivoksista louhitun kivihiilen tuotantokustannukset jäsenmaissa, joissa on kyseisentyyppistä teollisuutta, ovat seuraavat: >TABLE>
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2609/97 komissiolle esittäjä(t): José Torres Couto (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Ruotsalainen monikansallinen yritys haluaa uhata Portugalin lääketeollisuutta Ruotsalainen lääkealan yritys Astra on tehnyt Euroopan komissiolle Portugalin vastaisen kantelun väitetystä yhteisön direktiivin 65/65/ETY ((EYVL 22, 9.2.1965, s. 369. )) vastaisesta toiminnasta. Astra on yrittänyt erilaisia toimenpiteitä eri portugalilaisia laboratorioita vastaan, esimerkiksi Amadorassa sijaitsevaa Medinfaria vastaan, mutta se on hävinnyt ne kaikki. Yhtiön tarkoituksena on eliminoida portugalilaisten lääkkeiden kilpailu vatsahaavan hoidossa ja suojata Astran monopolia yli viisi miljardia escudoa vuodessa käsittävillä markkinoilla. Useat eri tiedot viittaavat siihen, että komissio aikoo osallistua Portugalin hallitusta vastaan suunnattuun kanteluun, vaikka ruotsalaisen Astra-yhtymän tavoitteena on ainoastaan sen omien markkinoiden suojelu. Pyydänkin komissiolta sen kantaa asiassa ja kysyn ovatko tämän tapaiset aloitteet kilpailupoliittisesti hyväksyttävissä, jos niillä pyritään yksinomaan monopoliaseman säilyttämiseen estämällä etelän maita tukemasta omaa lääketeollisuuttaan. Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1997) Parlamentin jäsenen esittämä kysymys näyttää viittaavan komissiolle tehtyyn valitukseen, jonka mukaan Portugalin oletetaan rikkoneen yhteisön lääkelainsäädäntöä. Valituksen tekijän mukaan Portugalin toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet markkinointilupia lääkkeille ilmeisesti virheellisten lääketieteellistä laatua koskevien asiakirjojen tai riittämättömien tieteellisten asiakirjojen perusteella. Komissio tutkii asiaa huolellisesti ja Portugalin viranomaisille lähettiin vähän aikaa sitten kirje, jossa pyydettiin lisätietoja. Rikkomisesta johtuvan menettelyn ainoana tavoitteena on varmistaa, että yhteisön lääkelainsäädäntöä noudatetaan kokonaisuudessaan.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2900/97 komissiolle esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE) ja Ria Oomen-Ruijten (PPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Ympäristön saastumisen yhdennettyä valvontaa koskeva direktiivi Elokuun alussa Zelzatessa Belgiassa paljastui mittasuhteiltaan erittäin suuri maaperän saastumistapaus, jonka syynä olivat testitulosten mukaan polysykliset aromaattiset hiilivedyt. Ilmakehään leviäviä polysyklisiä hiilivetyjä on havaittu heikompina pitoisuuksina niinkin kaukana kuin Zealandin ja Flanderin raja-alueella etenkin Sas van Gentissä ja Axelissa Alankomaissa. Saastuttamisesta epäillään kemianalan yritystä. Voiko komissio ilmoittaa, kuuluuko kyseinen yritys ympäristön saastumisen yhdennettyä valvontaa koskevan direktiivin piiriin? Eikö Belgian viranomaisten olisi säännösten mukaan pitänyt välittömästi raportoida tästä vakavasta saastuttamistapauksesta sekä ilmoittaa siitä heti Alankomaille sekä Zealandin viranomaisille? Jos käy ilmi, että ympäristön saastumisen yhdennettyä valvontaa koskevaa direktiiviä ei voi soveltaa tähän tapaukseen, olisiko kyseiseen yritykseen kohdistuvien toimien pohjana mahdollista käyttää liuotindirektiiviä? Voiko Euroopan komissio taata, että tällaisiin toimiin ryhdytään mahdollisimman pian, ei vähiten kansanterveydellisin perustein? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissio on ollut yhteydessä Belgian viranomaisiin maaperän saastumistapauksessa, jonka väitetään tapahtuneen vuoden 1997 elokuussa. Aiheen huolestumiseen on antanut Flanderissa hiljattain tehty maaperän saastumista koskeva tutkimus, jossa kävi ilmi erittäin korkeat saastepitoisuudet Zelzaten lähellä. Todennäköinen saastuttaja on kemikaaliyritys, joka on toiminut yli sata vuotta. Viime vuosina laitoksen ympäristöystävällisyys on lisääntynyt niin suuresti, että päästöjen määrä on vähäinen. Näin ollen saastumisen syynä ei ole ¨vakava saastuttaminen¨ vaan se on pikemminkin useiden toimintavuosien aikana tapahtuneen kasautumisen tulos, sillä saasteet voivat pysyä maaperässä useita vuosikymmeniä. Kyseinen laitos kuuluu ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun direktiivin 96/61/EY ((EYVL L 257, 10.10.1996. )) soveltamisalaan. Olisi kuitenkin huomattava, että jäsenvaltioiden on pantava kyseisen direktiivin säännökset täytäntöön vasta 30. lokakuuta 1999 mennessä. Komissio on jo ryhtynyt toimiin sen varmistamiseksi, että direktiivi pannaan tosiasiallisesti täytäntöön. Erityisesti valtioiden rajat ylittävät vaikutukset on jo yksilöity kysymykseksi, johon on kiinnitettävä suurta huomiota. Tietoa muusta yhteisön lainsäädännöstä tällä alalla on komission vastauksessa Johanna Boogerd-Quaakin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2879/97 ((Ks. sivu 90. )).
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2899/97 komissiolle esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Neuvoston päätöslauselman toimeenpaneminen, joka käsittelee sukupuolinäkökohtien sisällyttämistä Euroopan kehitysyhteistyöhön, joulukuu 1995 20. joulukuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa, joka käsittelee sukupuolinäkökohtien sisällyttämistä Euroopan kehitysyhteistyöhön, neuvosto antoi seuraavat kaksi lausumaa: 17. Neuvosto kehottaa komissiota sukupuolinäkökohtiin ja kehitysyhteistyöhön perehtyneitä yhteisön ja jäsenvaltioiden asiantuntijoita kuultuaan laatimaan yksityiskohtaisen yleisiä arviointiperusteita ja indikaattoreja koskevan ehdotuksen, jonka avulla on mahdollista antaa tietoja tämän päätöslauselman toteutuksesta. 18. Tämän päätöslauselman konkreettisen ja tehokkaan seurannan varmistamiseksi neuvosto tarkastelee uudelleen yhteisön ja jäsenvaltioiden saavuttamaa edistystä vuoden 1997 toisen puoliskon aikana järjestettävässä kokouksessaan. Mitä toimenpiteitä tämän neuvoston päätöslauselman mukaisesti on toteutettu sellaisista yleisistä arviointiperusteista ja indikaattoreista sopimiseksi, joiden avulla päätöslauselman toteutuksesta on mahdollista antaa tietoja? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 1997) Komissio esitti neuvoston 20. joulukuuta 1995 antaman päätöslauselman perusteella vuonna 1996 pidetylle jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kokoukselle alustavat ehdotukset menetelmistä, joilla voitaisiin laatia ongelmallisiksi osoittautuneet yhteiset arviointiperusteet ja indikaattorit. Tässä kokouksessa käytyjen keskustelujen perusteella komissio esitti 11.*12. syyskuuta 1997 pidetylle toiselle jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kokoukselle kyselylomakkeen, jossa on käytetty täsmällisiä yhteisiä arviointiperusteita ja indikaattoreita. Tämä luonnos hyväksyttiin muutamin pienin muutoksin, ja se otetaan piakkoin käyttöön. Sitä ennen laaditaan kehitysyhteistyöministerien neuvoston marraskuussa 1997 pidettävää kokousta varten yksityiskohtainen kertomus edistymisestä neuvoston päätöslauselman täytäntöönpanossa.