KIRJALLINEN KYSYMYS P-2849/00

esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle

(4. syyskuuta 2000)

Aihe: Albania ja rikollisuus

Viimeaikaiset Apuliassa sattuneet onnettomat tapahtumat, joissa laittomia siirtolaisia salakuljettaneet albaanit aiheuttivat Italian rajavartioston aluksen joutumisen onnettomuuteen (jossa menehtyi kaksi rajavartioston virkamiestä), ovat tuoneet uudelleen esille Italian ja yleensäkin Euroopan maiden ja Albanian välisiin suhteisiin liittyvät ongelmat.

Ihmisten salakuljetus Albaniasta ei ole vähenemässä ja toimintaa leimaa yhä selkeämmin kyynisyys ja väkivaltaisuus.

Albanian hallitus ja viranomaiset eivät joko tahdon puuttumisen tai taitamattomuuden vuoksi pysty estämään ihmisten salakuljetusta.

Albania ei siis pysty takaamaan ihmisoikeuksien kunnioittamista, mikä on kaikkien Euroopan unionin toimien edellytys.

Eikö komissio katso, että olisi välttämätöntä keskeyttää kaiken taloudellisen avun antaminen Albanialle siihen asti kunnes maa osoittaa käytännössä onnistuneensa pysäyttämään ihmisten sekä myös huumeiden ja aseiden salakuljetuksen, joka uhkaa Euroopan unionin ja sen kansalaisten turvallisuutta erityisesti Italiassa ja Apulian alueella?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(11. lokakuuta 2000)

Komissio on täysin tietoinen ongelmista, jotka liittyvät Adrianmeren ylitse tapahtuvaan ihmisten salakuljetukseen. Albania on yksi merkittävimmistä laittoman maahantulon reiteistä Balkanilta Euroopan yhteisön alueelle. Järjestäytynyt rikollisuus on kasvanut Albaniassa erityisesti vuoden 1997 valtiollisen kriisin jälkeen. Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on nähtävä osana kokonaistilannetta, jossa Albanian on parannettava yleistä järjestystä ja lainvalvontaa sekä tehostettava korruption vastaista toimintaa (myös maan hallinnossa). Ihmisten salakuljetus on lisääntynyt huomattavasti sitten vuoden 1999, ja sitä koskeva lainsäädäntö ei selvästikään riitä estämään salakuljetusverkoston toimintaa. Ongelmaa on käsitelty toistamiseen kahdenvälisissä yhteyksissä. Uusi lakipaketti on tarkoitus hyväksyä syksyn 2000 kuluessa.

Vastauksena tähän tilanteeseen yleisten asioiden neuvosto hyväksyi heinäkuussa 2000 Albaniaa ja sen lähialueita koskevan toimintasuunnitelman, jonka oli laatinut pilarien välinen, turvapaikka- ja maahanmuuttoasioita käsittelevä korkean tason työryhmä. Toimintasuunnitelmassa määritellään useita ulkosuhteiden, kehitysyhteistyöpolitiikan sekä oikeus- ja sisäasioiden aloihin kuuluvia toimenpiteitä ihmisten salakuljetuksen vastustamiseksi. Näiden toimien rahoitus tulee jäsenvaltioilta, olemassa olevista yhteisön talousarvion kohdista ja vuodesta 2001 eteenpäin erityisestä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa maahanmuuttoasioissa tehtävää yhteistyötä koskevasta budjettikohdasta.

Yleisesti ottaen yhteisön Albanialle antama apu keskittyy yhteiskunnan laitosten kehittämiseen (mukaan luettuna tullilaitoksen, poliisin, oikeuslaitoksen ja julkishallinnon uudistaminen) ja infrastruktuurin kehittämiseen (tiet, vesihuolto ja puhtaanapito) ja sen tavoitteena on vakauden ja kehityksen edistäminen maassa. Budjettitukea annetaan alakohtaisten ehtojen mukaisesti. Vuonna 1999 budjettitukea annettiin Kosovon kriisiin liittyvien kustannusten kattamiseksi; tuolloin Albania, joka on Euroopan köyhin maa, vastaanotti väliaikaisesti 500 000 kosovolaista (mikä on yli 8 prosenttia heidän määrästään). Komissio katsoo ja on sen jo ilmaissutkin jäsen Angelillin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2787 antamassaan vastauksessa(1), että Albanialle annettavan avun jäädyttäminen sen takia, että sen suorittama laittoman siirtolaisuuden valvonta on puutteellista, ei auttaisi asiaa.

Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa yleisesti ja ihmisten salakuljetusta erityisesti käsitellään kaikilta osin alueellisten aloitteiden yhteydessä. Esimerkkeinä mainittakoon Kaakkois-Euroopan vakaussopimus ja Adrianmeren aloite, joka perustuu Anconassa 19. ja 20. toukokuuta 2000 annettuun julistukseen.

(1) Katso sivu 9.