ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2936/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Turkkilaisten kuorma-autojen laiton lastaaminen Kreikassa Viime aikoina kreikkalaiset liikenteenharjoittajat ovat esittäneet yhä useampia syytöksiä koskien turkkilaisten kuorma-autojen laitonta ja tervettä kilpailua vääristävää käytäntöä; ne ottavat kuormia Kreikasta paluumatkallaan Italiasta Turkkiin. Kansainvälisiä kuljetuksia tekevät turkkilaiset ajoneuvot nimittäin ottavat Italiasta palatessaan lastia Kreikasta ja jatkavat Turkkiin käyttäen kauttakulkulupaa sen lupakaavakkeen sijasta, josta on sovittu solmittaessa Kreikan ja Turkin kahdenvälinen sopimus. Käytännössä tämä taktiikka merkitsee sitä, että yhden jäsenvaltion, siis Kreikan, ammattilaisten kuljetustoimintaa vähennetään laittomalla tavalla; Kreikka on vieläpä myöntänyt turkkilaisille liikenteenharjoittajille 3 500 (täysin maksutonta) kahdenvälistä tai kauttakulkua koskevaa kuljetuslupaa, ele, johon ei ole liittynyt turkkilaisen osapuolen tekemää vastaavaa elettä. Haluaisin saada tietää, onko mahdollista, että Euroopan komissio puuttuu asiaan ja mitä toimia se voisi toteuttaa, jotta turkkilaiset viranomaiset saataisiin palauttamaan järjestykseen turkkilaiset liikenteenharjoittajat, jotka vahingoittavat laittomalla toiminnallaan vaarallisella tavalla satojen yhteisön liikenteenharjoittajien etuja. Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 1997) Komission tietoon ei ole saatettu kreikkalaisten kuljetusalan yritysten tekemiä valituksia turkkilaisista kuorma-autoista, jotka ottaisivat paluumatkallaan Italiasta Turkkiin lastia Kreikasta ilman asianmukaista lupaa. Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 881/92 ((EYVL L 95, 9.4.1992. )) säädetään yhteisössä jäsenvaltion alueelle tai sen alueelta taikka yhden tai useamman jäsenvaltion kautta tapahtuvan maanteiden tavaraliikenteen markkinoille pääsystä. Asetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on suosittanut neuvottelujen aloittamista maanteiden tavaraliikenteen markkinoille pääsystä useiden kolmansien maiden, mm. Turkin, kanssa. Toistaiseksi neuvosto ei ole hyväksynyt Turkkia koskevaa ehdotusta. Niin kauan kun yhteisön ja Turkin välillä ei ole maanteiden tavaraliikennettä koskevaa sopimusta, Kreikan ja Turkin välisen liikenteen säätely on kyseisten maiden välinen asia, jossa on noudatettava asianomaisia kansainvälisiä sääntöjä.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2134/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - luvan myöntämisen edellytykset: tuottajalta saatujen tietojen tarkistaminen 1. Onko tuottajalta saadut tiedot tarkistettava vähintään pistokokeilla? 2. Kuinka tällöin aiotaan arvioida ertyisesti allergiariskit sellaisten tuotteiden kohdalla, joiden uusia ainesosia ei ole tähän saakka nautittu ravintona, tai joita ei ole käytetty elintarvikkeissa? (Esimerkki: kuumien lähteiden bakteereista saadut proteiinit). Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2132/97 ja E-2134/97 (20. lokakuuta 1997) Arviointeihin vaadittavat tiedot ja niiden toteuttamistapa esitetään asetuksen 258/97 6 artiklassa ja tarvittaessa asetuksen 7 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklassa. Jäsenvaltiot vastaavat toimivaltaisten elinten suorittamasta arvioinnista 6 artiklan velvoitteiden mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2646/97 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Santa Pola - alamittaisten saaliiden myynti Voiko komissio ryhtyä toimiin tutkiakseen tietoja, joiden mukaan Santa Polaa käytetään kummeliturskan alamittaisten saaliiden myyntipaikkana? Voiko komissio ryhtyä tutkimuksiin myös niiden tietojen osalta, joiden mukaan Santa Polan alueviranomaiset laiminlyövät nuorten kalojen ja alamittaisten saaliiden maihintuonnin valvonnan? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 1997) Pienten kalojen kalastus on perinteisesti ollut yleinen ilmiö Välimeren maissa. Tilanteen puolueettoman tarkastelun yhteydessä pitäisi kuitenkin tulla ilmi, että lajit saattavat tulla täysikasvuisiksi eri aikaan eri alueilla, ja niinpä esimerkiksi Välimerellä paikallisesti pyydettävät kalat voivat olla täysikasvuisiksi tullessaan paljon pienempikokoisia kuin saman lajin kalat Atlantilla. Tämä pitää erityisesti paikkansa kummeliturskan kohdalla. Nuorten, pienikokoisten kalojen suojelu on aina ollut keskeisellä sijalla yhteisön kalavarojen säilyttämispolitiikassa. Neuvosto hyväksyi tämän vuoksi vuonna 1994 useita Välimerta koskevia teknisiä toimenpiteitä (myös tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1626/94 ((EYVL L 171, 6.7.1994. ))), joissa muun muassa määritellään kummeliturskan vähimmäiskooksi 20 senttimetriä aluksesta purettaessa ja kielletään alamittaisten kalojen hallussapito, jalostus ja myynti. Yhteisön lainsäädännön mukaisten teknisten toimenpiteiden noudattamisen varmistaminen kuuluu kullekin jäsenvaltiolle. Jäsenvaltioiden viranomaisten on sen vuoksi valvottava saaliin purkuja ja tehtävä tarkastuksia merellä ja satamissa. Komissio valvoo jäsenvaltioiden viranomaisten toimeenpanotoimintaa kummeliturskan vähimmäiskokoa (20 cm) koskevien sääntöjen noudattaminen mukaan lukien.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1621/97 neuvostolle esittäjä(t): Eva Kjer Hansen (ELDR) (14. toukokuuta 1997) Aihe: Vähemmistöjen oikeudet Onko oikein, että unioni vaatii vähemmistöjen oikeuksien suojelun suhteen enemmän unionin jäsenyyttä hakevilta Itä-Euroopan mailta, kun unioni ei ole tehnyt mitään tämän alan lainsäädäntöaloitteita unionin nykyisten vähemmistöryhmien hyväksi? Suunnitteleeko neuvosto lainsäädäntötoimenpiteitä vähemmistöryhmien suojelemiseksi unionissa? Vastaus (17. lokakuuta 1997) Kysymys, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ei kuulu neuvoston toimivaltaan. Neuvosto muistuttaa kuitenkin, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohdassa todetaan, että unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4. marraskuuta 1950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisena kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä. Lisäksi se haluaa kiinnittää huomion neuvoston ja neuvostossa 22. toukokuuta 1989 kokoontuneiden opetusministerien romaani- ja kiertolaislasten koulunkäynnin järjestämisestä antamaan päätöslauselmaan ((EYVL C 153, 21.6.1989, s.3. )), Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella 15. heinäkuuta 1996 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa koskevaksi toiminnaksi ((EYVL L 185, 24.7.1996, s. 5. )) ja Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta 2. kesäkuuta 1997 annettuun neuvoston asetukseen ((EYVL L 151, 10.6.1997, s.1. )).
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2518/97 komissiolle esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) (22. heinäkuuta 1997) Aihe: Poliisin virkapukujen toimittaminen Baijerin osavaltiossa Poliisien virkapuvut toimittaa Baijerissa 1. huhtikuuta 1997 alkaen yksityinen yritys. Quelle-nimisen postimyyntiyrityksen kanssa tehtiin sopimus, jonka arvo on 15 miljoonaa Saksan markkaa. Poliisiviranomaiset voivat vastaisuudessa tilata virkapukunsa itse erityisesti heitä varten laaditusta myyntiluettelosta. Virkapukujen ainoa toimittaja on postimyyntiyritys Quelle. 1. Eikö Baijerin sisäministeriön toimeksiantoa olisi edellyttänyt Euroopan laajuista julkista tarjouskilpailupyyntöä? 2. Jos olisi, niin onko komissio tutkinut tätä tapausta? Jos ei olisi, niin miksi ei? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 1997) 1. Komissio ei ole tiennyt parlamentin jäsenen ilmoittamista seikoista. Komissio ottaa yhteyttä asianomaisiin saadakseen tarkkoja tietoja sopimuksen luonteesta ja sen yksityiskohtaisista säännöistä pystyäkseen määrittelemään voidaanko 14. kesäkuuta 1993 annettua neuvoston direktiiviä 93/36/ETY julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta ((EYVL L 199, 9.8.1993. )) soveltaa tässä tapauksessa. 2. Koska komissiolla ei ole ollut tietoa parlamentin jäsenen esittämistä seikoista, se ei ole pystynyt tutkimaan noudatettua menettelytapaa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2262/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Koheesiorahastojen vuosikertomus 1995 Mietinnössä koheesiorahastojen vuosikertomuksesta 1995 (KOM(96)0388 lop.) kysytään Euroopan komissiolta, miksi vuosikertomus on esitelty myöhässä ja miksi siinä joissain tapauksissa ei ole hankkeisiin liittyviä riittäviä vertailutietoja. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1997) Koheesiorahaston vuosikertomus 1995 esiteltiin 4. syyskuuta 1996. Vaikka koheesiorahastoasetuksessa (EY) 1164/94 ((EYVL L 130, 25.5.1994. )) ei vahvisteta määräaikaa kertomuksen esittämiselle, komissio aikoo varmistaa, että kertomukset ovat käytettävissä mahdollisimman pienellä viiveellä. On kuitenkin sallittava riittävästi aikaa kertomusten laatimiselle, kun otetaan huomioon useat kyseisen asetuksen liitteessä 2 olevassa lisäyksessä vahvistetut sisältöä koskevat erityisvaatimukset sekä pyrkimys mahdollisimman täydelliseen työhön. Vuosikertomuksessa on kaikki tiedot, jotka on julkaistu yksittäisiä hankkeita koskevista päätöksistä. Hankkeiden vertailevan tutkimuksen mahdollistavia tietoja ei ole aina käytettävissä.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2749/97 komissiolle esittäjä(t): Ludivina García Arias (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Espanjalaisten opistotason insinöörien pääsy Euroopan yhteisön virkamiehistön A-ura-alueelle Voiko komissio ilmoittaa, miksi espanjalaisia hakijoita, joilla on opistotason insinöörin tutkinto, ei hyväksytä mukaan ura-alueen A virkamieskilpailuihin? Onko totta, että muiden jäsenvaltioiden hakijat pääsevät mukaan saman tasoisella tutkinnolla? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 1997) Komissio hoitaa palvelukseenottamispolitiikkaansa henkilöstösääntöjen, erityisesti 27 artiklan, mukaisesti, jossa säädetään, että yhteisön virkamiehistön palvelukseenottojärjestelmän ¨on tarkoitus varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia virkamiehiä,...¨, ilman syrjiviä perusteita, ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden eri koulutusjärjestelmät. Pääsyvaatimuksina yhteisön ura-alueelle A komissio edellyttää hakijoilta ylempää korkeakoulututkintoa tai vastaavaa, joka oikeuttaa väitöskirjaan tähtääviin jatko-opintoihin. Kilpailuilmoituksiin sisältyy lisäksi opas kilpailuun osallistuville, jonka opintoja koskevassa kohdassa ilmoitetaan, että ¨valintalautakunta tarkistaa ja antaa tarpeen vaatiessa hakijan oman maan kouluviranomaisten arvioida hakijan koulutustason¨. Espanjalaisen ¨teknillinen insinööri¨ -tutkinnon osalta, jota arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee, komissio toteaa, että tämä tutkinto on alempi korkeakoulututkinto, joka ei oikeuta väitöskirjaan tähtääviin jatko-opintoihin, ja niinpä tällaisen tutkinnon suorittaneita hakijoita ei hyväksytä komission järjestämiin ura-alueen A kilpailuihin. Tätä sääntöä sovelletaan kaikkien jäsenvaltioiden niihin hakijoihin, joilla on vastaava tutkinto, ja heitä kohdellaan samalla tavalla komission järjestämien ura-alueen A kilpailujen osalta. Samalla, kun komissio toteaa yhteisön virkamiehistön ja jäsenvaltioiden valtionhallinnon virkajärjestelmän toisistaan riippumattoman aseman, se haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että kyseinen tutkinto ei oikeuta myöskään Espanjan valtionhallinnon ura-alueelle A, jossa edellytetään ylempää korkeakoulututkintoa (¨licenciatura o equivalente¨).
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2166/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - valvonnan edellytykset Miten aiotaan rahoittaa valvonnasta ja todentamisesta vastaavien viranomaisten virkojen perustaminen ja ylläpitäminen? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2160/97, E-2162/97, E-2164/97, E-2166/97, E-2176/97, E-2178/97, E-2180/97, E-2182/97 ja E-2186/97 (28. lokakuuta 1997) Kuten asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997. )) 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa on säädetty, asianmukaisella analyysillä on voitava tarvittaessa osoittaa, että jonkun elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan tietyt ominaisuudet ¨eroavat tavanomaisen elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan vastaavista ominaisuuksista, ottaen huomioon tällaisten ominaisuuksien luontaiset hyväksyttävissä rajoissa esiintyvät vaihtelut¨. Muistutettakoon lisäksi, että 8 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä päätetään 13 artiklassa säädetyn (komitologia) menettelyn mukaisesti. Kysymysten sanamuodon perusteella ei voi tunnistaa, mitä tarkastuksia arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa. Joka tapauksessa yleisiä elintarvikkeiden valvontaa koskevia yhteisön lainsäädännön säädöksiä sovelletaan. Asetuksen 258/97 4 ja 6 artiklan mukaisesti toteutettavia arviointeja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja erityisesti jäsenvaltioiden tehtävästä arviointeja tekevien elinten suhteen on säädetty 4 artiklan 3 kohdassa, 6 artiklan 2,3 ja 4 artiklassa sekä tiettyjen tapauksien osalta 7 ja 9 artiklassa. Huomattakoon, että 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio julkaisee suosituksia tieteellisistä näkökohdista, jotka koskevat ensiarviointien laatimista. Näiden säännösten täydennyksenä sovelletaan tarvittaessa direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 117, 8.5.1990. )) voimassa olevia säännöksiä. Analyysimetodien osalta muistutettakoon, että direktiivin 93/99/ETY ((EYVL L 290, 24.11.1993. )) 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että virallisessa elintarvikkeiden tarkastuksessa käytettävien analyysimenetelmien hyväksynnässä noudatetaan mahdollisuuksien mukaan tiettyjä elintarvikkeiden tarkastuksessa tarvittavien, yhteisön näytteenottomenettelyjen ja analyysimenetelmien käyttöön otosta annetussa direktiivissä 85/591/ETY ((EYVL L 372, 31.12.1985. )) vahvistettuja arviointiperusteita.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2484/97 komissiolle esittäjä(t): Doeke Eisma (ELDR) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: Lääkkeinä käytettävien yrttisavukkeiden tupakkavalmistusvero Komissiolle esittämääni kysymykseen E-0480/97 ((EYVL C 319, 18.10.1997, s. 88. )) komissio vastasi 4. huhtikuuta 1997, että se laatisi tutkimuksen Planterette Monte Verdo -merkkisen lääkinnällisen yrttisavukkeen tilanteesta jäsenvaltioiden erilaisten valmisteveroprosenttien perusteella. Onko komissio suorittanut tämän tutkimuksen? Jos ei, niin minkä vuoksi ei? Jos on, milloin siitä voidaan odottaa tuloksia? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1997) Komissio on pyytänyt jäsenvaltioilta tietoja lääkkeinä käytettävien yrttisavukkeiden verokohtelusta. Tilanne on nyt se, että yhden jäsenvaltion tuomioistuinten käsittelyyn on tuotu kysymys siitä, olisiko näitä tuotteita pidettävä savukkeina, jolloin ne olisivat valmisteveron alaisia. Komissio odottaa tuomiota tässä asiassa ja jatkaa sillä aikaa eri jäsenvaltioiden tilanteen tutkimista.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3146/97 komissiolle esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) (30. syyskuuta 1997) Aihe: Hedelmäpuiden ja viiniköynnösten tarjoukset Kahdeksankymmentäluvun alussa eräs kaikkein uskomattomimpia yhteisön budjettiin kohdistuvia petostapauksia oli muovisten hedelmäpuiden käyttäminen tiettyjen palkkioiden ja avustusten saamiseksi. Viimeaikaisten YMJ:n uudistusten tai uudistusehdotusten yhteydessä on ilmennyt, että jotkut yritykset näyttävät jälleen tarjoavan yhteisön markkinoille synteettisistä materiaaleista valmistettuja hedelmäpuita, oliivipuita tai viinipensaita, joiden erottaminen oikeista on kuulemma mahdotonta. Ovatko nämä itsepintaiset huhut kantautuneet komission korviin? Onko se ryhtynyt siinä tapauksessa joihinkin toimenpiteisiin? Voiko komissio taata, että sen tekninen tarkastustoiminta paljastaa nämä uudet materiaalit? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2132/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - luvan myöntämisen edellytykset: tuottajalta saatujen tietojen tarkistaminen 1. Mitä tietoja aiotaan käyttää arviointiperusteina? 2. Onko olemassa määräystä tuottajalta saatujen tietojen itsenäisestä tarkistamisesta? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2132/97 ja E-2134/97 (20. lokakuuta 1997) Arviointeihin vaadittavat tiedot ja niiden toteuttamistapa esitetään asetuksen 258/97 6 artiklassa ja tarvittaessa asetuksen 7 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklassa. Jäsenvaltiot vastaavat toimivaltaisten elinten suorittamasta arvioinnista 6 artiklan velvoitteiden mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2186/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - laboratorioita koskevat standardit Onko olemassa yleisesti sitovia, menetelmiä ja protokollaa koskevia määräyksiä laboratorioissa suoritettavan työn osalta? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2160/97, E-2162/97, E-2164/97, E-2166/97, E-2176/97, E-2178/97, E-2180/97, E-2182/97 ja E-2186/97 (28. lokakuuta 1997) Kuten asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997. )) 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa on säädetty, asianmukaisella analyysillä on voitava tarvittaessa osoittaa, että jonkun elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan tietyt ominaisuudet ¨eroavat tavanomaisen elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan vastaavista ominaisuuksista, ottaen huomioon tällaisten ominaisuuksien luontaiset hyväksyttävissä rajoissa esiintyvät vaihtelut¨. Muistutettakoon lisäksi, että 8 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä päätetään 13 artiklassa säädetyn (komitologia) menettelyn mukaisesti. Kysymysten sanamuodon perusteella ei voi tunnistaa, mitä tarkastuksia arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa. Joka tapauksessa yleisiä elintarvikkeiden valvontaa koskevia yhteisön lainsäädännön säädöksiä sovelletaan. Asetuksen 258/97 4 ja 6 artiklan mukaisesti toteutettavia arviointeja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja erityisesti jäsenvaltioiden tehtävästä arviointeja tekevien elinten suhteen on säädetty 4 artiklan 3 kohdassa, 6 artiklan 2,3 ja 4 artiklassa sekä tiettyjen tapauksien osalta 7 ja 9 artiklassa. Huomattakoon, että 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio julkaisee suosituksia tieteellisistä näkökohdista, jotka koskevat ensiarviointien laatimista. Näiden säännösten täydennyksenä sovelletaan tarvittaessa direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 117, 8.5.1990. )) voimassa olevia säännöksiä. Analyysimetodien osalta muistutettakoon, että direktiivin 93/99/ETY ((EYVL L 290, 24.11.1993. )) 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että virallisessa elintarvikkeiden tarkastuksessa käytettävien analyysimenetelmien hyväksynnässä noudatetaan mahdollisuuksien mukaan tiettyjä elintarvikkeiden tarkastuksessa tarvittavien, yhteisön näytteenottomenettelyjen ja analyysimenetelmien käyttöön otosta annetussa direktiivissä 85/591/ETY ((EYVL L 372, 31.12.1985. )) vahvistettuja arviointiperusteita.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2533/97 komissiolle esittäjä(t): Kirsten Jensen (PSE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Torjunta-aineet Onko EU:n komissio ottanut äskettäin käyttöön yhdenmukaiset periaatteet, jotka koskevat torjunta-aineiden hyväksymistä? Miten komissio varmistaa sen, että kaikki tiettyä aktiiviainetta koskevat tiedot ovat sen tiedossa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 1997) Komissio esitti neuvostolle ehdotuksen yhdenmukaisista periaatteista ((Ehdotus neuvoston direktiiviksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteestä VI, KOM(97) 284 lopullinen )) vuoden 1997 kesäkuussa. Keskustelu ehdotuksesta on jo edennyt pitkälle neuvostossa. Tehoaineiden ja kasvinsuojeluaineiden arviointia koskevat tietovaatimukset on määritelty neuvoston direktiivin 91/414/ETY ((Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annettu neuvoston direktiivi 91/414/ETY, EYVL L 230, 19.8.1992. )) liitteissä II ja III. Näissä kahdessa liitteessä luetellaan yksityiskohtaisesti tiukat vaatimukset tiedoista, jotka ilmoituksen tekijöiden on toimitettava tehoaineen arvioimiseksi. Ensimmäiset yhteisön ohjelman mukaisesti uudelleenarvioitavat 90 tehoainetta luetellaan komission asetuksessa (ETY) 3600/92 ((Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettu komission asetus (ETY) 3600/92, EYVL L 366, 15.12.1992. )), jonka 4 artiklassa on lisäksi erityinen säännös asianomaisten osapuolten mahdollisuudesta toimittaa teknisiä tai tieteellisiä tietoja jonkin tehoaineen tai sen jäämien mahdollisista vaarallisista vaikutuksista ihmisten tai eläinten terveyteen tai ympäristöön.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2239/97 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Biodynaamisesti viljellyt elintarvikkeet Ottaen huomioon erään vaalipiirissäni sijaitsevan liikeyrityksen esittämät vetoomukset, onko komissio tietoinen siitä, että Isossa-Britanniassa 60 % biodynaamisesti viljeltyjen elintarvikkeiden myynnistä on tuontituotteita, koska paikallisia tuotteita ei ole saatavilla? Onko komissiolla samanlaisia lukuja muista EU-maista? Mitä yhteisen maatalouspolitiikan mukaista apua annetaan biodynaamisesti viljeltyjen elintarvikkeiden tuotannon edistämiseksi jäsenvaltioissa? Voisiko komissio antaa tietoa eri jäsenvaltioiden ohjelmista, joiden tarkoituksena on myös edistää biodynaamisesti viljeltyjen elintarvikkeiden tuotantoa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Komissiolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja kolmansista maista yhteisöön tuotujen luonnonmukaisesti viljeltyjen tuotteiden määristä. Maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) 2092/91 ((EYVL L 198, 22.7.1991. )) 11 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat ainoastaan laatua koskevia tietoja, jotka liittyvät erityisesti tuotujen tuotteiden luonteeseen ja kolmansien maiden tarkastuskäytäntöihin. Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) tukimekanismit eivät periaatteessa erottele perinteisesti tai luonnonmukaisesti tuotettuja maataloustuotteita, ja itse asiassa molempia tuotantomenetelmiä tuetaan. Koska luonnonmukainen viljely suosii ympäristöä, menetelmä kuitenkin hyötyy tukimekanismeista, jotka on vahvistettu ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä annetussa asetuksessa (ETY) 2078/92 ((EYVL L 215, 30.7.1992. )). Tämän lisäksi luonnonmukaista viljelyä tuetaan asetuksessa (ETY) 2092/91 vahvistella järjestelmällä, jolla on luotu tasapuolinen kilpailukehys luonnonmukaista viljelyä harjoittavien viljelijöiden tukemiseksi ja joka lisää kuluttajien luottamusta luonnonmukaisesti viljeltyihin tuotteisiin. Komission asetuksen (ETY) 2078/92 mukaisesti hyväksymien toimenpiteiden lisäksi komissiolla ei ole yksityiskohtaisia ja järjestelmällisiä tietoja yksittäisten jäsenvaltioiden muista tukimekanismeista.