Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2194/98 esittäjä(t): Outi Ojala (GUE/NGL) komissiolle (14. heinäkuuta 1998) Aihe: Teuraseläinten kohtelu EU:n alueella Teuraseläinten kohtelu näyttää Suomessa radikaalisti huonontuneen EU-jäsenyyden myötä. Esimerkiksi kahdelle suurimmalle teurastamolle tulleista kanoista on jouduttu 1997-1998 hylkäämään 20 %, kun vielä vuonna 1994 määrä oli vain 5 %. Samaten teurassikojen ja -nautojen hylkäysmäärät ovat jonkin verran nousseet. Teuraseläinten kunnon huonontumisen takana arvellaan olevan tuottajahintojen aleneminen, kananmunien hintojen jopa puoleen, jolloin säästöjen kohteeksi on tiloilla otettu tuotantoeläinten hyvinvointi. Esimerkiksi kanojen huonon kunnon epäillään johtuvan ravinnon puutteesta, kun tuottajat ovat karsineet rehukulujaan. Kanoista puhuttaessa ongelmana ovat lisäksi häkkikanalat, joita Suomessa on n. 95 % kaikista kanaloista. Nämä lisäävät kanojen huonokuntoisuutta entisestään. Myös EU:n tukipolitiikka vaikuttaa asiaan: koska tuotantotukea jaetaan tiloille eläinten pääluvun mukaan, pitkittävät tilanomistajat huonokuntoistenkin eläinten kärsimyksiä tarpeettoman kauan. 1. Onko komissio tietoinen teuraseläinten tuotantoon liittyvistä ongelmista ja esiintyykö vastaavanlaista kehitystä myös muualla EU:n alueella? 2. Mitä mieltä komissio on siitä, että EU:n tuet suosivat tuotantoeläinten määrää laadun kustannuksella, onko ongelmaa pohdittu komissiossa, ja aikooko komissio tehdä jotain asiassa tulevaisuudessa? Säilyvätkö nämä ongelmat Agenda 2000 -maatalousuudistuksen jälkeenkin vai onko ne otettu uudistuksessa jotenkin huomioon? 3. Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin häkkikanaloiden kieltämiseksi kokonaan, tai aikooko se edes lyhentää vuoden 2009 määräaikaa tuntuvasti? Jos ei, niin miksi ei? 4. Direktiivin 88/166/EEC(1) mukaan häkkikanaloissa eläville kanoille on turvattava mm. riittävä ravinnon saanti. Onko tämä komission mielessä ristiriidassa Suomen tilanteen kanssa ja jos on, niin mitä komissio aikoo tehdä asian suhteen? Voidaanko tukien maksamisen ehtona käyttää sitä, että tukien saajat noudattavat voimassa olevia eläinsuojelulakeja? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1998) 1. Komissio ei ole tietoinen tuottajahintojen alenemisesta johtuvista teuraseläinten tuotantoon liittyvistä ongelmista Suomessa tai muissa jäsenvaltioissa. 2. Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjassa säädettiin, että näissä uusissa jäsenvaltioissa oli viipymättä eli 1. päivästä tammikuuta 1995 otettava käyttöön yhteiset (alemmat) maataloustuotteiden hinnat. Suomi varasi itselleen oikeuden myöntää viljelijöille alenevaa kansallista tukea sekä kansallista investointitukea siirtymäkauden ajan, kunnes sen maatilojen pienestä koosta aiheutuvat rakenneongelmat on ratkaistu. Kotieläintuotannossa alenevaa kansallista tukea maksetaan kansainvälisten sopimusten mukaisesti eläinten lukumäärän mukaan. Näiden tukien maksamisen ei ole oletettu johtaneen laadun heikkenemiseen munien, kananpoikien tai sianlihan tuotannossa, koska suurin osa viljelijöiden tuloista on yhä peräisin heidän saamastaan hinnasta. Agenda 2000:n(2) uudistusehdotuksissa ei esitetä suoria tukia mainituille kolmelle alalle. 3. Komissio on äskettäin esittänyt neuvostolle ehdotuksen(3), jossa säädetään munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista eri kasvatusjärjestelmissä, myös häkeissä. Ehdotus on parhaillaan neuvoston käsiteltävänä, ja se on myös lähetetty parlamentille lausuntoa varten. Jos uudet vaatimukset hyväksytään, niitä sovelletaan äskettäin rakennettuihin tai uudestaan rakennettuihin kasvatusjärjestelmiin 1. päivästä tammikuuta 1999 ja kaikkiin kasvatusjärjestelmiin 1. päivästä tammikuuta 2009 alkaen. Siirtymäaika on normaali. Uusien ehdotusten yleisenä sääntönä on, että kanat olisi kasvatettava järjestelmässä, joka mahdollistaa pesänteon, hiekkakylpyjen ottamisen sekä istumisen orrella. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin myöntää poikkeuksia hiekkakylpyjen ja pesänteon osalta salliakseen häkkien käytön, edellyttäen että jokaista kanaa kohden on vähintään 800 cm2 häkkipinta-alaa. 4. Komissiolla ei ole tietoa siitä, saavatko kanat Suomessa häkkikanaloissa riittävästi ravintoa. Häkeissä kasvatettavia munivia kanoja koskevat voimassaolevan lainsäädännön vähimmäisvaatimukset on täytettävä tuista riippumatta. Kansallisten viranomaisten on valvottava ravintoa koskevien vaatimusten noudattamista ja toimittava, jos niitä rikotaan. (1) EYVL L 74, 19.3.1988, s. 83. (2) KOM(97) 2000 lopullinen. (3) EYVL C 123, 22.4.1998.