ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/721

(2004/C 88 E/0741)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1007/04

esittäjä(t): Manuel Medina Ortega (PSE) komissiolle

(25. maaliskuuta 2004)

Aihe: Posei-ohjelmaa koskevan budjettikohdan erittely vuoden 2004 talousarviossa

Vuoteen 2004 saakka yhteisön vuotuisessa talousarviossa on EMOTR:n takuurahaston yhteyteen varattu kumpaakin Posei-ohjelmaa koskeva budjettikohta, jossa määritellään kummankin alamomentit. Toinen koskee hankintoja ja toinen muita toimenpiteitä eli paikallisen tuotannon tukemista. Kyseessä ovat budjettikohdat Bl-320 Poseidom (Bl-3200 hankinnat ja Bl-3201 muut toimenpiteet), B-321 Poseima (Bl-3210 hankinnat ja Bl-3211 muut toimenpiteet) ja Bl-322 Poseican (Bl-3220 hankinnat ja Bl-3221 muut toimenpiteet).

Vuoden 2004 talousarvion rakenteeseen tehtyjen muutosten yhteydessä Posei-ohjelmaa koskevat budjettikohdat ovat esitetty kokonaismäärinä sekä yhdistetty maatalouden ja maaseudun kehitystä koskevan otsakkeen 05 alaisuuteen budjettikohdaksi 05 02 11 04, johon on myös kirjattu Aigeianmeren saaria koskevat määrärahat ja esimerkiksi Réunionin saarelle toimitettavan riisin tukea koskevat määrärahat, jotka olivat aikaisemmin erikseen. Tämän järjestelmän myötä aikaisempi selvyys ja avoimuus katoavat, koska kullekin Posei-ohjelmalle myönnettyä määrärahaa ei voi eritellä, eikä myöskään näiden sisäisiä edellä mainittuja alamomentteja. Koska varainhoitovuosi 2002 on esitetty kokonaismääräisesti, on myös mahdotonta päätellä, mikä on kunkin Posei-ohjelman sisäinen täytäntöönpano.

Mikä on varainhoitovuodeksi 2004 Poseican-ohjelmalle myönnetty määrä?

Kuinka suuri osuus Poseican-ohjelmalle myönnetystä määrärahasta koskee erityistä hankintajärjestelmää ja kuinka suuri osuus paikallisen tuotannon tukitoimenpiteitä?

Paljonko nousivat todellisuudessa maksetut määrät vuosien 2002 ja 2003 aikana toisaalta erityisen hankintajärjestelmän yhteydessä ja toisaalta Poseican-ohjelmaa koskevien muiden toimenpiteiden vuoksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(21. huhtikuuta 2004)

Poseican-ohjelmalle varainhoitovuodeksi 2004 osoitetut määrärahat ovat 137 miljoonaa euroa, joista 103 miljoonaa euroa on varattu erityiselle hankintajärjestelmälle ja 34 miljoonaa euroa paikallisen tuotannon tukitoimille.

Vuosien 2002 ja 2003 tosiasialliset menot jakautuivat seuraavasti:

— Erityinen hankintajärjestelmä: — 2002: 88,8 milj. euroa — 2003: 84,7 milj. euroa
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/652

(2004/C 84 E/0735)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0673/04

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe: Euroopan unionin kansalaisilta korkea-asteen koulutuksesta perittävät maksut

Irlannissa korkea-asteen koulutukseen osallistuvat opiskelijat, jotka eivät ole Euroopan unionin kansalaisia, maksavat usein kolme kertaa suurempia lukukausimaksuja kuin opiskelijat, jotka ovat Euroopan unionin kansalaisia.

Tietääkö komissio, että Irlannin hallitus ei ole vielä ilmoittanut korkeakoulutuksen aloittamista seuraavana lukuvuonna Irlannissa suunnitteleville uusien jäsenvaltioiden kansalaisille, ovatko he oikeutettuja alennettuihin Euroopan unionin kansalaisille tarkoitettuihin lukukausimaksuihin? Vaikka korkea-asteen koulutuksen hakemusten jättämisen määräaika on jo umpeutunut, monet Irlannin yliopistojen ja korkeakoulujen mahdolliset opiskelijat eivät ole saaneet Irlannin opetus- ja tiedeministeriöltä tietoa siitä, mikä heidän asemansa on syyskuussa alkavana lukukautena.

Onko komissio yhtä mieltä siitä, että Euroopan unionin ulkopuolisten valtioiden kansalaisille tarkoitettujen maksujen periminen uusien jäsenvaltioiden kansalaisilta on selkeästi syrjintää, koska he ovat Euroopan unionin kansalaisia 1. toukokuuta 2004 lähtien? Onko komissio ollut yhteydessä Irlannin hallitukseen asian johdosta? Mitä Irlannin hallitus on vastannut? Onko komissio saanut vastaavia valituksia muilta jäsenvaltioilta asian yhteydessä? Mitä toimia se esittää toteutettavaksi?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Koulutukseen osallistumisen ehtojen suhteen jäsenvaltioiden on noudatettava yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Sen mukaan jäsenvaltiossa toimivan korkeakoulun tai opiston on otettava opiskelupaikkaa hakeva EU-kansalainen opiskelijaksi samoin ehdoin kuin oman maan kansalaiset.

Näin ollen Irlannin ja muiden jäsenvaltioiden on lukuvuodesta 2004—2005 lähtien sovellettava yhdenvertaisen kohtelun periaatetta uusien jäsenvaltioiden kansalaisiin, jotka ovat oikeutettuja samansuuruisiin maksuihin kuin kotimaiset opiskelijat.

Komissio ei ole saanut asiaan liittyviä valituksia, eikä se siksi ole vielä ottanut yhteyttä Irlannin hallitukseen.

Komission yksiköt ottavat yhteyttä Irlannin viranomaisiin muistuttaakseen niitä uusien jäsenvaltioiden kansalaisten oikeuksista osallistua koulutukseen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/540

(2004/C 88 E/0552)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0821/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe: Agadirin sopimuksen allekirjoitus

Jordanian, Egyptin, Tunisian ja Marokon välinen vapaakauppasopimus allekirjoitettiin 25. helmikuuta 2004 komission jäsenen Christopher Pattenin läsnä ollessa. Sopimuksesta käytetty nimi Agadirin sopimus viittaa kyseisten maiden toukokuussa 2001 Agadirissa tästä asiasta antamaan poliittiseen julistukseen. Sopimus liittyy EU:n ja Välimeren rantavaltioiden kumppanuuden syventämispyrkimykseen, joka on kirjattu vuonna 1995 käynnistetyn Barcelonan prosessin tavoitteisiin luoda Euroopan ja Välimeren maat kattava laaja vapaakauppa-alue vuoteen 2010 mennessä.

Miten komission mielestä tämä prosessi vaikuttaa yhteisön tyypillisiin Välimeren ja etenkin Portugalin tuotteisiin? Tarkemmin sanoen, mikä on komission mielestä tämän prosessin vaikutus erityisesti Portugalin hedelmä- ja vihannesalaan sekä kalasäilyketeollisuuteen (sardiini, tonnikala jne.)?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(27. huhtikuuta 2004)

Agadirin sopimus, joka allekirjoitettiin 25. helmikuuta 2004, on vapaakauppasopimus neljän Välimeren alueen kumppanin eli Marokon, Tunisian, Egyptin ja Jordanian välillä. Näin ollen Euroopan unioni ei ole osallisena tässä sopimuksessa, vaikka se kannusti voimakkaasti sopimuksen solmimiseen. Kaikki nämä neljä maata ovat solmineet assosiaatiosopimuksia, mukaan luettuina vapaakauppa-aluetta koskevat sopimukset, Euroopan unionin kanssa Euro—Välimeri-kumppanuuden yhteydessä. Sopimukset Marokon, Tunisian ja Jordanian kanssa ovat jo voimassa. Sopimus Egyptin kanssa astuu voimaan lähitulevaisuudessa, mutta sen määräykset, jotka koskevat kauppaa ja sen liitännäistoimenpiteitä, ovat olleet voimassa 1. tammikuuta 2004 lähtien. Agadirin sopimuksella ei näin ollen pitäisi olla suoria vaikutuksia aloihin EU:ssa.

Komission politiikkana on edistää vapaakauppasopimusten solmimista eteläisten Välimeren kumppanimaiden kanssa, jotta Euro—Välimeri-kumppanuuden taloudellista ulottuvuutta pohjoisesta etelään täydentää etelästä etelään ulottuva kumppanuus, joka houkuttaa enemmän investointeja ja edistää kumppaneiden välistä kauppaa. Agadirin sopimus, joka on samansuuntainen tämän tavoitteen kanssa, on myönteinen askel Euro—Välimeri-vapaakauppa-alueen asteittaisessa luomisessa, ja sillä pitäisi olla myönteinen vaikutus neljän asianosaisen maan kauppasuhteisiin sekä talous- ja kauppasuhteiden kehittämiseen koko Euro—Väli-meri-alueella. Komissio seuraa hyvin tarkasti vapaakaupan toteuttamisen vaikutusta ja kehittymistä tällä alueella, ja komissio rahoittaa kestävyyttä koskevaa vaikutusanalyysia Euro—Välimeri-vapaakauppa-alueella. Tämä analyysi on käynnistysvaiheessaan, ja sen avulla on tarkoitus saada aikaan kokonaisarviointi Euro—Välimeri-alueen vapaakaupan kestävyydestä taloudelliselta, sosiaaliselta ja ympäristön kannalta.
2.

Kuten komissio ilmoitti parlamentin jäsenen kysymykseen E-3061/02 antamassaan vastauksessa, henkilökohtaisista syistä virkavapaalla oleviin virkamiehiin sovelletaan henkilöstösääntöjen 12 artiklaa. Kyseisen säännöksen mukaan virkamiehen on haettava lupaa viranhoitoonsa kuulumattomien tehtävien hoitamiseen. Lupaa ei myönnetä tai siihen voidaan kytkeä ehtoja, jos kyseistä toimintaa pidetään sellaisena, että se olisi ”haitaksi yhteisöjen toiminnalle”. Komissio pitää eturistiriitaa ”yhteisölle haitallisena” ja toteuttaa tällaisessa tapauksessa asianomaiset toimet ristiriitojen estämiseksi. Henkilöstösääntöjen 17 artiklassa kielletään virkamiehiä, olivatpa he virkavapaalla tai eivät, antamasta asiaankuulumattomille henkilöille ”vielä julkistamattomia asiakirjoja tai tietoja”. Yksityisellä sektorilla työskentelevän virkamiehen, joka käyttää hyväkseen tällaisia salassa pidettäviä tietoja, katsottaisiin rikkovan tätä velvoitetta. Tällöin häneen voitaisiin soveltaa kurinpitomenettelyä. Vuoteen 2003 asti viranhoitoon kuulumattomien työtehtävien tutkiminen kuului virkamiehen palkkaluokasta riippuen joko sille pääosastolle, jossa kyseinen virkamies työskenteli, tai henkilöstön ja hallinnon pääosastolle. Valvonnan tehostamiseksi komissio otti vuonna 2003 käyttöön menettelyn, johon osallistuvat molemmat pääosastot. Henkilöstön ja hallinnon pääosaston verkkosivut avattiin 15. joulukuuta 2003 Intranetissä. Niiden tarkoituksena on helpottaa henkilökohtaisista syistä haettavaan virkavapauteen liittyvien tietojen saamista. Lisäksi hakulomakkeita on muutettu, jotta virkamiehen hakemus on helpompi analysoida. Komissio valmistelee parhaillaan asiaa koskevia uusia päätöksiä 1. toukokuuta 2004 voimaan tulevien henkilöstösääntöjen muutosten perusteella.
1.

Neuvosto on tietoinen arvoisan kysyjän mainitsemista tapauksista. Neuvosto on myös tietoinen väitteistä, joiden mukaan turkkilaisten sotilaskoneiden suorittamien Kreikan ilmatilan loukkausten määrä on kasvanut, sekä tämän kysymyksen arkaluontoisuudesta Kreikassa. Tällaiset tapaukset ovat valitettavasti ristiriidassa sen kanssa, että Kreikan ja Turkin naapurisuhteet ovat yleisesti ottaen parantuneet vuodesta 1999 alkaen.
—

yliopistojen välinen kokeellinen terveysvalistuksen keskus ”The contribution of Southern European Countries in the elaboration of a European multilingual thesaurus for Health Promotion and Education” -hanketta varten; hanke sai 92 387,00 euroa vuonna 1996
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/241

(2004/C 65 E/257)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2896/03

esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle

(23. syyskuuta 2003)

Aihe: EU:n tukiohjelma rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi

1. Valvotaanko ohjelmaa Brysselistä käsin?

2. Kuka hyväksyi nykyiset ehdot rahoituksen varmistamisesta?

3. Miten ohjelman tilit tarkastetaan?

4. Miten on mahdollista, että rahaston hallinnoinnista vastaavan tahon sallittiin laatia ehdot EU:n rahoituksen varmistamisesta? Kyseinen taho on erityinen EU:n ohjelmista vastaava elin (SEUPB) yhdessä Irlannin ympäristöministeriön ja paikallishallinnon kanssa.

5. Ovatko rauhan ja sovinnon rahaston perustamiseksi tarkoitetut varat normaalisti Irlantiin kohdistettujen EU:n varojen lisänä?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(20 lokakuuta 2003)

Kuten kaikkien rakennerahastoista rahoitettujen toimenpiteiden, PEACE-ohjelman oikeusperusta on rakennerahastoasetus (1). Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ensisijainen vastuu ohjelman käytännön hallinnoinnista ja valvonnasta on sen alueellisilla täytäntöönpanoelimillä, etupäässä hallinnoinnista vastaavalla viranomaisella — erityisellä EU:n ohjelmista vastaavalla elimellä (SEUPB:llä) — ja valvontakomitealla.

Käytännön hallinnointi tapahtuu komission sekä Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusten hyväksymän toimintaohjelman puitteissa, jossa on määritelty varojen käytön ja niiden jakamisen ensisijaiset alueet. Asiakirjassa on myös asetettu hankkeiden valintaa koskevat yleiset kriteerit. Lisätietoja aiheesta on ohjelma-asiakirjan täydennyksessä, joka on hallinnoinnista vastaavan viranomaisen laatima ja valvontakomitean hyväksymä asiakirja.

PEACE-ohjelmaan sovelletaan tavallisia vaatimusten mukaisia tarkastuksia, joihin osallistuvat sekä komissio että asiaan liittyvät kansalliset tai alueelliset tarkastuselimet. SEUPB toimii ohjelman yleisestä hallinnoinnista vastaavana elimenä, ja siksi sillä on vastuu kaikista ohjelman hallinnollisista näkökohdista, kuten hakemuslomakkeista, yhteensovittamisesta, rahoitusta välittävien elinten ja lopullisten edunsaajien ohjauksesta. Se panee myös täytäntöön erilaisia erityistoimia ja ylläpitää selkeää hallinnollista työnjakoa hyvän hallintotavan periaatteiden mukaisesti.

Ympäristöasioista ja paikallishallinnosta vastaava osasto osallistuu PEACE-ohjelman valvontakomiteaan neuvonantajan asemassa. Se toimii Irlannin raja-alueen kreivikuntien valtuustojen työryhmistä vastaavana yksikkönä, eikä se osallistu suoraan minkään toimien täytäntöönpanoon.

Berliinissä maaliskuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajiston päätelmien mukaisesti PEACE-ohjelmalle myönnetyillä varoilla täydennetään rakennerahastoista Irlannille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnettäviä varoja.

(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, EYVL L 161, 26.6.1999.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/216

(2004/C 65 E/231)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2781/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI), Marco Pannella (NI), Marco Cappato (NI), Benedetto Della Vedova (NI), Gianfranco Dell'Alba (NI) ja Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(17. syyskuuta 2003)

Aihe: Falun Gong -liikkeen kannattajien uskonnonvapauden rikkominen Kiinassa

Kiinan kansallisen Xinhua-tietotoimiston mukaan Pekingin hallitus aikoo jatkaa taisteluaan Falun Gong -liikettä vastaan. Liike määritellään ”turmiolliseksi” ja ”yhteiskunnan- ja tieteenvastaiseksi kultiksi”. Tiedonannossa sanotaan:

Tiedämme, että taistelu tulee olemaan pitkä, vaikea ja monimutkainen. Siksi meidän täytyy olla aina valppaita ja uurastaa itseämme säästämättä.

Pekingin hallituksen tässä muodossa antaman ja toistaman sitoumuksen tuloksena on, että 1 600 Falun Gong -liikkeen kannattajaa on kidutettu ja hakattu kuoliaaksi, 500 on tuomittu kärsimään yli 20 vuoden vankeusrangaistusta, 1000 on eristetty psykiatrisiin laitoksiin, 25 000 on suljettu työleireille ”uudelleen-kouluttautumisohjelmiin” ja 100 000 on vangittu ilman minkäänlaista oikeudenkäyntiä.

— Voisiko komissio ilmoittaa, onko se tietoinen kyseisistä Pekingin hallituksen aikeista ja siitä, että eräät Falun Gong -liikkeen kannattajat ovat nostaneet syytteen Belgian, EU:hun kuuluvan valtion, tuomioistuimessa?

— Syyte ”kansanmurhasta, kidutuksesta ja ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista” koskee Kiinan entistä presidenttiä Jang Zeminia, joka on yhä armeijan päällikkö, ja kahta hänen lähintä avustajaansa.

— Mitä virallisia toimia komissio aikoo toteuttaa Pekingin hallitusta vastaan, kun pidetään mielessä myös Euroopan parlamentin 5. syyskuuta 2003 hyväksymässä Van Den Bosin mietinnössä oleva kohta, jossa pyydetään ”Euroopan unionin neuvostoa, Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita nostamaan uskonnonvapauden kunnioittamisen ensisijaiseksi toimeksi EU:n ja kolmansien maiden välisissä suhteissa ja säätämään uskonnonvapauden rikkomisesta samankaltaisia seuraamuksia kuin on vuodesta 1998 säädetty Amerikan yhdysvaltojen laissa, joka koskee uskonnonvapautta maailmassa (International Religious Freedom Act of 1998, Public Law 105-292/105th Congress)”?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(22. lokakuuta 2003)

Komissio kiittää arvoisia parlamentin jäseniä tiedoista, jotka koskevat Kiinan viranomaisten Falun Gong -liikkeen osalta harjoittamaa politiikkaa.

Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on eräs unionin ulkopolitiikan perustekijöistä. Unioni on kiinnittänyt erityistä huomiota Kiinan ihmisoikeustilanteeseen ennen kaikkea Kiinan kanssa vuodesta 1996 alkaen käytävässä kahdenvälisessä vuoropuhelussa. Uskonnonvapaus ja yhdistymisvapaus ovat keskeisellä sijalla tässä vuoropuhelussa. Unioni on säännöllisesti ottanut esille tapauksia, joissa Falun Gong -liikkeen kannattajia on vainottu uskontonsa harjoittamisen vuoksi. Komissio on tietoinen vuonna 1998 annetusta uskonnonvapautta maailmassa koskevasta Amerikan yhdysvaltojen laista. Komission mielestä kahdenvälinen vuoropuhelu on edelleen soveltuvin tapa ilmaista komission kanta Kiinan edustajille.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/263

(2004/C 65 E/277)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3041/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe: Vakavat puutteet kreikkalaisissa ambulansseissa

Nea Dimokratia -puolue on toistuvasti ottanut Kreikan parlamentissa esille kysymyksen kansallisen hätäapukeskuksen (EKAV) ambulanssien hankinnoista, standardeista joita ambulansseissa tulisi noudattaa, avoimuudesta ostettavien ambulanssien tyypin valinnassa ja välttämättömästä varustuksesta joka ambulansseissa olisi oltava jotta niillä pystyttäisiin hoitamaan niiden vaikeaa tehtävää.

EKA Vin työntekijät ovat useita kertoja huomauttaneet, että monista näistä ambulansseista puuttuu välttämätön kannettava hengityslaite (jolla on tarkoitus antaa loukkaantuneelle ensimmäiset happi-henkäykset) sekä toinen äärimmäisen tärkeä laite, niin kutsuttu defibrillaattori, joka on oltava jokaisessa ambulanssissa, jotta sydänkohtauksen saaneelle potilaalle voidaan antaa elvyttäviä sähkösykäyksiä.

Nea Dimokratia -puolue on toistuvasti huomauttanut (toimivaltaisen sosiaaliasiain koordinaattorin ja entisen Euroopan parlamentin jäsenen Nikitas Kaklamanisin välityksellä) myös aika ajoin (yhteisön toisen ja kolmannen tukikehyksen puitteissa) tehtävien ostojen yhteydessä esiintyvästä, ambulanssityyppien valintaan liittyvästä avoimuuden puutteesta.

Voiko komissio kertoa: Minkä suuruisia kokonaissummia Euroopan unioni on tarkalleen sanoen asettanut käytettäväksi ambulanssien ja muiden terveydenhuollon hätäpalveluista huolehtivien liikkuvien yksiköiden varusteluun vuodesta 1994 lähtien ja minkä toimintaohjelmien kautta (yhteisön tukikehyksen tai yhteisöaloitteiden puitteissa)? Onko komissiolle tiedotettu edellä mainituista puutteista ambulanssien varustelussa? Miten komissio suhtautuu EKA Vin työntekijöiden kanteluihin, joiden mukaan Ateenan kaltaisessa kaupungissa (jonka asukasluku on viisi miljoonaa) on vain 72 ambulanssia, toisin sanoen yksi ambulanssi 70 000 kaupunkilaista kohti, mikä oli syynä myös siihen, että jokin aika sitten (30. syyskuuta 2003) tapaturmassa Ateenassa loukkaantunut moottoripyöräilijä joutui makaamaan tiellä kaksi tuntia ambulanssia odottaen?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(11. marraskuuta 2003)

Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
2.

Liittymissopimukseen liitetyssä luettelossa ei ollut yhtään pankkitoimintaan liittyvää tšekkiläistä valtiontukitoimenpidettä. Tšekin viranomaisten toteuttamien tukitoimenpiteiden ottaminen luetteloon tapahtui kahdessa vaiheessa. Ensi vaiheessa laadittiin luettelo tukitoimenpiteistä, jotka oli tarkoitus liittää liittymissopimukseen. Tähän luetteloon oli ilmoitettu joitakin pankkitoimintaan liittyviä toimenpiteitä, mutta niitä ei kelpuutettu, joten ne jäivät luettelon ulkopuolelle. Toinen vaihe koskee toimenpiteitä, joista on ilmoitettu komissiolle 1. tammikuuta 2003 jälkeen mutta ennen varsinaista jäseneksi liittymispäivää. Kyse on tukitoimenpiteistä, jotka uuden jäsenvaltion valtiontukia valvova viranomainen on arvioinut ennen jäseneksi liittymispäivää ja todennut yhteisön lainsäädännön mukaisiksi. Komissio ei myöskään vastusta niitä sillä perusteella, että se epäilisi vakavasti toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Useat pankkialalle myönnetyt tukitoimenpiteet ovat parhaillaan Tšekin kilpailuviranomaisten (OPEC) tarkastettavana. Jos OPEC ei toimenpiteet arvioituaan vastusta niitä, Tšekin viranomaiset voivat ilmoittaa myönnetyn tuen komissiolle sisällytettäväksi voimassa olevien tukien luetteloon. Sen jälkeen komissio arvioi tuen. Tuki katsotaan voimassa olevaksi tueksi lukuun ottamatta tapauksia, joissa komissio vastustaa tukea, koska sillä on vakavia epäilyjä toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Voimassa olevien tukien luettelon laatiminen ja valtiontukien tulostaulu on syytä erottaa toisistaan. Valtiontukien tulostaulua ei ole tarkoitettu keinoksi arvioida, ovatko tuet yhteisön lainsäädännön mukaisia, vaan tietovälineeksi.
a)

tämän hankkeen sisäinen tuottoprosentti (Internal Rate of Return) on ainoastaan 3,6 (ja ilman ISPA-tukea 1,5), vaikka se on liikenteen infrastruktuurista tehdyn alueellisen tutkimuksen (Transport Infrastructure Regional Study) mukaan 12—15 prosenttia, ja velkaantuneiden valtioiden osalta, joilla on vain vähän mahdollisuuksia maksaa velkojaan takaisin, jopa 20—30 prosenttia;
b)

Kunkin rakenneuudistusalueen (esim. Salland/Twente) on esitettävä rakenneuudistussuunnitelma, joka parantaa aluerakennetta maatalouden, luonnon, maiseman, ympäristön ja vesien kannalta. Tällaisissa suunnitelmissa on kuvattava sekä laajaperäistämis- että voimaperäistämisalueet. Laajaperäistämisalueilla karjan määrä on liian suuri luonnon, maiseman, ympäristön ja vesien pilaantumisalttiuteen nähden. Voimaperäistämisalueilla karjan määrää voidaan lisätä aiheuttamatta muille osa-alueille haittaa. Myös maatilojen siirtämistä keskitetyiltä alueilta muualle edistetään. Hiljattain laadittuun Sallandin/Twenten alueen suunnitelmaan sisältyvät sekä laaja- että voimaperäistämisalueet, mutta karjan kokonaismäärä ei kasva.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/269

(2004/C 33 E/280)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2534/03

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle

(29. heinäkuuta 2003)

Aihe: Rajaseudun koululaiset

Alankomaiden rajakuntien on jo pitkään täytynyt hoitaa Saksan puolella rajaa asuvien mutta Alankomaiden puolella peruskoulua käyvien alankomaalaisten perheiden lasten koulutus. Esimerkiksi Beekin (Ubbergenin) Biezenkampin peruskoulun 800 koululaisista tällaisia on 33. Losserin kunnassa heitä on 35 ja Groesbeekissä 19. Maastrichtin kunnassa on 200 Belgiasta tulevaa koululaista.

Kunta ei saa minkäänlaista valtiontukea näitä rajaseudun koululaisia varten, koska peruskoulun infrastruktuurille myönnetään rahoitusta kunnassa asuvien 0—19-vuotiaiden lasten määrän perusteella.

Kesäkuun 2. päivänä 2003 julkaistiin Saksaan muuttaneita Alankomaiden kansalaisia koskeva tutkimus, jonka oli tilannut muun muassa Geldrelandin ja Overrijsselin lääni ja Euregio. Tällä hetkellä Saksan puoleisella rajaseudulla elää noin 18 500 Alankomaiden kansalaista, ja on arvioitu, että heidän määränsä kasvaa vuosien 2003 ja 2007 aikana 20 000—40 000:een.

Jos tämän kasvun vuoksi oppilasmäärä lisääntyy samansuuntaisesti, esimerkiksi Biezenkampin peruskoulussa rajan toiselta puolen tulevien koululaisten määrä kohoaisi vuoteen 2007 mennessä vielä 30—60 hengellä. Infrastruktuuriongelmaan on löydettävä ratkaisu.

Rajaseuduilla kokeillaan uutta eurooppalaista yhteistyötä. Juuri näillä alueilla saadaan koulutusalan yhteistyössä hyötyä Euroopan integraatiosta.

Katsooko komissio, että olisi ryhdyttävä toimiin lisäkustannuksien korvaamiseksi kunnille?

Näkeekö komissio mahdollisuuksia kannustaa jäsenvaltioita ryhtymään tällaisiin toimiin, jotta rajaseudun yhteistyötä helpotetaan, ja siitä tehdään pysyvämpää?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(27. elokuuta 2003)

Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen huoleen rajaseudulla asuviin ja naapurimaassa koulua käyviin oppilaisiin liittyvistä infrastruktuurikustannuksista. Oppilaiden ja opiskelijoiden liikkumisen edistäminen on keskeisellä sijalla yhteisön koulutuspolitiikassa.

Jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien järjestäminen ja rahoittaminen eivät kuitenkaan kuulu yhteisön toimivaltaan. EY:n perustamissopimuksen 149 artiklassa todetaan selvästi: ”Yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä […] pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä”. Tämän vuoksi komissiolla ei ole toimivaltaa puuttua asiaan, joka koskee lasten koulunkäynnin kustannuksia toisessa maassa.