KIRJALLINEN KYSYMYS E-1236/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Euroopan laajuinen vapaaehtoissolidaarisuuspalvelu.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1236/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (30. huhtikuuta 2002) Aihe: Euroopan laajuinen vapaaehtoissolidaarisuuspalvelu Euroopan laajuinen solidaarisuuspalvelu olisi varmasti harkinnan arvoinen asia yhdistyneessä Euroopassa. Sille olisi tilausta erityisesti katastrofi- ja ensiavun sekä sosiaali- ja ympäristöpalvelujen aloilla. Hätätapauksien varalle olisi näin käytössä suuri auttajareservi, joka pystyisi toimimaan tehokkaasti. Mitä Euroopan komissio on jo tehnyt ja aikoo tulevaisuudessa tehdä tämän asian hyväksi? Mitä suunnitelmia komissiolla yleisesti ottaen on katastrofiavun alalla? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 2002) Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu (EVS) on vuodesta 1996 tarjonnut 1825-vuotiaille nuorille mahdollisuuden osallistua vapaaehtoistoimintaan enintään yhden vuoden ajan Euroopassa ja tietyillä kolmansien maiden ensisijaisilla alueilla (tällä hetkellä eteläisellä Välimeren alueella, Balkanin maissa, Itsenäisten valtioiden yhteisössä (IVY) ja Latinalaisessa Amerikassa). Vapaaehtoistoiminnan aiheet sijoittuvat eri alueille, kuten sosiaali-, ympäristö- ja kulttuuriasioihin. Tyypillisissä esimerkkihankkeissa nuoret esimerkiksi osallistuvat pakolaiskeskusten ja vanhustentalojen työhön, auttavat katulasten ja huumeriippuvaisten hoidossa, osallistuvat ympäristökasvatukseen, auttavat palontorjunnassa ja lisäävät tietoisuutta Euroopan unionista. 1990-luvun jälkipuoliskolla käynnistettiin tiedotuskampanja, jonka tarkoituksena oli lisätä pelastuspalvelujärjestöjen tietoisuutta EVS:stä. EVS:sää ei kuitenkaan ole tarkoitettu vapaaehtoisten käyttöön hätätilanteissa. Yleisesti ottaen pelastuspalvelussa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta. Kunkin jäsenvaltion viranomaiset ovat vastuussa oman maansa pelastuspalvelun järjestämisestä. Euroopan unionissa on kuitenkin kehitetty yhteistyötä pelastuspalvelualalla vuodesta 1985. Yhteisö on toteuttanut huomattavia toimia pikaisia vastatoimia vaativien suuronnettomuuksien varalta ja myös valmiuksien parantamiseksi. Lisäksi neuvosto teki hiljattain päätöksen pelastuspalvelualan avustustoimintaa koskevasta uudesta yhteisön mekanismista(1), joka täydentää nykyistä yhteisön pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa. Tämä mekanismi helpottaa pelastusyksiköiden, asiantuntijoiden ja muiden tarvittavien voimavarojen mobilisointia seuranta- ja tiedotuskeskuksen sekä yhteisen hätäviestintä- ja tietojärjestelmän kautta. Euroopan neuvostolle ja parlamentille antamassaan tiedonannossa Pelastuspalvelu ennakkovalmiudet mahdollisten hätätilanteiden varalta(2) komissio kuvailee, mitä resursseja se on ottanut ripeästi käyttöön nykyisten ohjelmien ja toimien puitteissa erityisesti terrori-iskujen uhan vuoksi (11. syyskuuta 2001 jälkimainingeissa). Kansalaisjärjestöjen vapaaehtoisten asemaa pelastuspalvelussa tutkittiin tarkasti samannimisessä hankkeessa pelastuspalvelun toimintaohjelman puitteissa. Eri suositukset mahdollistaisivat vapaaehtoistyöntekijöiden tehtävien lisäämisen ja parantamisen pelastuspalvelussa. Lisätietoja on komission väestönsuojeluyksikön verkkosivuilla http://europa.eu.int/comm/environment/civil/. (1) Neuvoston päätös 2001/792/EY, Euratom, tehty 23 päivänä lokakuuta 2001, yhteisön mekanismin perustamisesta tiiviimmän yhteistyön edistämiseksi pelastuspalvelualan avustustoiminnassa (EYVL L 297, 15.11.2001). (2) KOM(2001) 707 lopullinen.