ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1674/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön tukikehyksen ja yhteisöaloitteiden umpeutuminen.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0214 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1674/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (13. toukokuuta 2003) Aihe: Yhteisön tukikehyksen ja yhteisöaloitteiden umpeutuminen Jäsenvaltioiden on jätettävä neuvoston asetuksen 1260/1999(1) mukaisesti komissiolle hakemuksensa 31. maaliskuuta 2003 mennessä komission 1. tammikuuta 1994 ja 31. joulukuuta 1999 välillä hyväksymille ohjelmille (yhteisön tukikehys ja yhteisöaloitteet) suoritettavista viimeisistä maksuista. - Mitä Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä rahoitettavia ohjelmia varten Kreikka on jättänyt viimeisiä maksuja koskevan hakemuksen, ja mitä summaa on jokaisessa hakemuksessa pyydetty? - Milloin komissio arvelee, että nämä määrät maksetaan Kreikalle? - Mille ohjelmille ne on jo maksettu? (1) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 2003) Ne kauden 19941999 toimintaohjelmat, joiden puitteissa Kreikan viranomaiset ovat jättäneet komissiolle lopullisia maksupyyntöjä, käyvät ilmi liitteenä olevasta taulukosta. Taulukkoon on merkitty myös haetut ja jo maksetut määrät. Komissio käsittelee parhaillaan voimassa olevien kuhunkin rakennerahastojen edunsaajamaahan sovellettavien määräysten mukaisesti hakemuksia, joita vastaavia maksuja ei ole vielä suoritettu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2112/03 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Vammaisdirektiivi.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0248 - 0249



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2112/03 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (25. kesäkuuta 2003) Aihe: Vammaisdirektiivi Päätöslauselmassaan A5-0377/2001(1) Euroopan parlamentti kehotti komissiota antamaan vuoden aikana EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuvan direktiiviehdotuksen, jonka tavoitteena on vammaisten henkilöiden yhtäläinen kohtelu, ja jossa samalla tunnustetaan vammaisten henkilöiden yksilöllisyys ja oikeus olla erilainen. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt mainitun kehotuksen perusteella ja koska se pystyy antamaan mainitun direktiiviehdotuksen? (1) EYVL C 140 E, 13.6.2002, s. 589. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2003) Komissio on selvillä parlamentin päätöslauselmasta A5-0377/2001. Se kuitenkin katsoo tällä hetkellä ensisijaiseksi varmistaa, että nykyinen yhteisön lainsäädäntö pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön jäsenmaiden kansallisissa lainsäädännöissä. Amsterdamin sopimuksen 13 artiklassa annetaan yhteisölle keinot torjua mm. vammaisiin kohdistuvaa syrjintää. Tämän sopimusartiklan perusteella neuvosto hyväksyi 27. marraskuuta 2000 direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista(1). Mitä tulee vammaisuuteen, direktiivissä todetaan, että kohtuullisten mukautusten laiminlyönti työpaikalla voidaan katsoa syrjinnäksi. Käytännössä kohtuullisilla mukautuksilla tarkoitetaan esimerkiksi toimenpiteitä, joilla työoloja voidaan muokata vastaamaan vammaisen työntekijän tarpeita, esimerkiksi työtilojen ja varusteiden sekä työajan mukauttamista vammaisen henkilön työllistymisen helpottamiseksi. Jäsenvaltioiden on pantava direktiivi täytäntöön 2. joulukuuta 2003 mennessä, elleivät ne päätä käyttää hyväkseen kolmen vuoden lisäaikaa direktiivin vammaan tai ikään perustuvien ehtojen täytäntöönpanon osalta. Direktiivin antama selkeä lainsäädännöllinen kehys tulee suojaamaan vammaisia epätasavertaiselta kohtelulta ja syrjinnältä työelämässä. Komissio keskittyy näin ollen edelleen varmistamaan, että yhteisön syrjintää torjuva säännöstö pannaan täytäntöön neuvoston sopimien määräaikojen kuluessa. Työllistäminen on keskeinen tekijä vammaisten sisällyttämisessä ja integroimisessa yhteiskuntaan. Komissio on kuitenkin esittänyt jäsenvaltioille, että tasa-arvodirektiivin toteutusta koskevassa selonteossa, joka komission on määrä antaa parlamentille ja neuvostolle vuonna 2006, pohdittaisiin keinoja käyttää yhteisön lainsäädäntöä torjumaan vammaisten syrjintää muilla alueilla kuin työelämässä. Tämän vuoksi komissio onkin pyytänyt jäsenvaltioita ottamaan tämän seikan huomioon direktiivin toteutusta koskevissa lausunnoissaan, jotka niiden on määrä toimittaa komissiolle joulukuuhun 2005 mennessä. Lisäksi komissio on alkanut valmistella tiedonantoa Euroopan vammaisten vuoden jatkotoimenpiteistä. Tältä osin vammaisten vuoden 2003 eri sidosryhmien kannanotot tulevat olemaan keskeisessä asemassa. (1) EYVL L 303, 2.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1649/03 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Kapittelduinenin dyynialue.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1649/03 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (16. toukokuuta 2003) Aihe: Kapittelduinenin dyynialue Ilmoittaessaan (uudesta) luontotyyppidirektiivistä Alankomaiden viranomaiset eivät kelpuuttaneet Kapittelduineniä luontotyyppidirektiivin kuuluvaksi alueeksi. Etelä-Hollannin maaseutua käsittelevä säätiö (De Stichting Het Zuid-Hollands Landschap) on Kapittelduinenin luontotyyppialueluokitusta koskevassa kertomuksessaan kehoittanut kiireellisesti Alankomaiden maatalous- ja kalastusministeriötä sisällyttämään Alankomaiden rannikolla sijaitseva dyynialue kokonaisuudessaan osaksi ekologista perusrakennetta. Melkein kaikki muut dyynialueet luetaan mukaan. Tämä poikkeus herättää ihmetystä. Onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että Kapittelduinenin alue on sisällytettävä luontotyyppidirektiiviin kuuluvien alueiden luetteloon? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 2003) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) (jäljempänä luontotyyppidirektiivi) 4 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on ehdotettava komissiolle luetteloa alueista, jotka olisi sisällytettävä yhteisön tärkeinä pitämien alueiden luetteloon. Kansalliset luettelot on laadittava direktiivin liitteessä III vahvistettujen perusteiden ja asianmukaisen tieteellisen tietämyksen perusteella. Luontotyyppien osalta kansallisen tason valintaperusteena käytetään luontotyypin edustavuutta ja pinta-alaa, alueella olevien luontotyyppien suojeluastetta sekä alueen merkitystä kyseisten luontotyyppien suojelulle. Valintaperusteita soveltaessaan ja tulkitessaan jäsenvaltioilla on tietty harkintavalta, joka antaa niille mahdollisuuden esimerkiksi valita ainoastaan tietyn luontotyypin edustavimmat alueet. Alankomaiden viranomaiset toimittivat komissiolle 19. toukokuuta 2003 ehdotuksen uudeksi luetteloksi yhteisön tärkeinä pitämistä alueista. Tähän luetteloon sisältyy tuhansia hehtaareja rantadyynejä, mm. tärkeimmät luontotyypit, joita myös Kapittelduinenin alueella esiintyy. Lisäksi kesäkuussa 2002 Haagissa pidettiin Atlantin alueen toinen biomaantieteellinen seminaari, jossa todettiin Alankomaiden ehdotuksen sisältävän riittävän monta aluetta (sekä pinta-alan että maantieteellisen jakauman osalta) kolmesta tärkeimmästä luontotyypistä, jotka kattavat yhteensä 90 prosenttia Kapittelduinenin alueesta ja jotka ovat liikkumattomat rantadyynit, liikkuvat dyynit ja dyynit, joilla tyrni (Hippophae rhamnoides) kasvaa. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Alankomaiden ei enää tarvitse sisällyttää Kapittelduinenin aluetta luontotyyppidirektiivin mukaiseen ehdotukseen luetteloksi yhteisön tärkeinä pitämistä alueista. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0853/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Tilintarkastajien suositukset.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0853/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (20. maaliskuuta 2003) Aihe: Tilintarkastajien suositukset Komission 8. huhtikuuta 2002 päivätyssä vastauksessa 12. helmikuuta 2002 esittämääni kysymykseeni E-0329/02(1), joka koski Euroopan komission aluepolitiikan pääosaston pääjohtajan kirjettä Kreikan hallitukselle puutteista yhteisön kolmannen tukikehyksen hallintoviranomaisen toiminnassa, todetaan seuraavaa: Kreikan viranomaiset vahvistivat 14. marraskuuta 2001 antamassaan vastauksessa komission havaintoihin, että merkittävä osa tilintarkastajien suosituksista on pantu täytäntöön. Minkä menettelyn avulla komissio valvoo, ottaako Kreikka huomioon tilintarkastajien suositukset? Mitä tarkastuksia on toteutettu ja minkä ohjelmien tai aloitteiden osalta kesäkuusta 2001 tähän päivään mennessä, ja mitkä tarkastusten tulokset olivat ohjelmittain ja aloitteittain? Mitä Kreikan hallitus on vastannut, ja mihin toimiin komissio on ryhtynyt? (1) EYVL C 205 E, 29.8.2002, s. 117. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 2003) Marraskuun 2001 jälkeen komissio on tehnyt kolme yhteisön tukikehyksen ja useiden toimenpideohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmiin liittyvää tarkastuskäyntiä. Tilintarkastusten havainnoista keskustellaan yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa. Päätelmien tekeminen on tässä vaiheessa ennenaikaista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1049/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Firenzen kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0099 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1049/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Firenzen kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Firenzen kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja ympäristönsuojeluun. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Firenzen kunta esittänyt Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Firenzen kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 ja E-1059/03 (5. toukokuuta 2003) Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle vastauksena edellä mainittuihin kysymyksiin, että Frosinonen, Fiumicinon, Anconan, Carraran, Livornon, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esitelleet yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Tämä koskee vuoden 2003 valintakierrosta. Firenzen kunta ehdotti vuonna 2002 kaksi LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, joille ei saatu rahoitusta. Vuosina 2000 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Massan kunta ehdotti vuonna 2000 yhtä LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, jolle ei saatu rahoitusta. Vuosina 2002 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Praton kunta ei ehdottanut vuosina 2000 ja 2002 yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Vuonna 2003 se jätti yhden hanke-ehdotuksen. Sen arviointimenettely on parhaillaan käynnissä ja saatetaan päätökseen syyskuussa 2003. Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puitteissa ei ole suunnitteilla yhteisön rahoitusta. Mikään kysyjän mainitsemista kunnista ei ole käyttänyt yhteisön rahoitusta ympäristökasvatus- ja valistustoimiin vuodesta 2000 lähtien.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1056/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pistoian kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1056/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Pistoian kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pistoian kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja ympäristönsuojeluun. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pistoian kunta esittänyt Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pistoian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 ja E-1059/03 (5. toukokuuta 2003) Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle vastauksena edellä mainittuihin kysymyksiin, että Frosinonen, Fiumicinon, Anconan, Carraran, Livornon, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esitelleet yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Tämä koskee vuoden 2003 valintakierrosta. Firenzen kunta ehdotti vuonna 2002 kaksi LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, joille ei saatu rahoitusta. Vuosina 2000 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Massan kunta ehdotti vuonna 2000 yhtä LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, jolle ei saatu rahoitusta. Vuosina 2002 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Praton kunta ei ehdottanut vuosina 2000 ja 2002 yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Vuonna 2003 se jätti yhden hanke-ehdotuksen. Sen arviointimenettely on parhaillaan käynnissä ja saatetaan päätökseen syyskuussa 2003. Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puitteissa ei ole suunnitteilla yhteisön rahoitusta. Mikään kysyjän mainitsemista kunnista ei ole käyttänyt yhteisön rahoitusta ympäristökasvatus- ja valistustoimiin vuodesta 2000 lähtien.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1030/03 esittäjä(t): André Brie (GUE/NGL) neuvostolle. Kemiallisten aseiden täyskieltosopimuksen (CWC) ensimmäinen tarkistuskonferenssi.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1030/03 esittäjä(t): André Brie (GUE/NGL) neuvostolle (20. maaliskuuta 2003) Aihe: Kemiallisten aseiden täyskieltosopimuksen (CWC) ensimmäinen tarkistuskonferenssi Kemiallisten aseiden täyskieltosopimuksen ensimmäinen tarkistuskonferenssi on suunniteltu pidettäväksi huhtikuussa 2003. Haluaisin nyt kiinnittää neuvoston huomion luotettavalta taholta saamiini tietoihin, joiden mukaan Yhdysvaltain asevoimat on ryhtynyt tutkimaan ja kehittämään siviili- ja sotilaskäyttöön soveltuvia niin sanottuja ei-tappavia kemiallisia aseita. Lisäksi Yhdysvaltain edustajainhuoneen asevoimia käsittelevän komitean kokouksessa (5. helmikuuta 2003) Donald Rumsfeld paitsi ilmaisi toiveensa käyttää kemiallisia aseita mahdollisessa sodassa Irakia vastaan myös asettui vastustamaan kansainvälisissä sopimuksissa määrättyjä kieltoja, jotka ovat tähän saakka estäneet Yhdysvaltoja käyttämästä kyseisiä aseita. Vuonna 1993 tehdyssä kemiallisten aseiden täyskieltosopimuksessa kielletään kemiallisten aseiden tutkimus, valmistus sekä käyttö ja vuoden 1925 Geneven pöytäkirjassa kemiallisten aseiden käyttö sodankäynnin välineenä. Näiden sopimusten nojalla Yhdysvaltain toiminta on siis laitonta. Edellä esitettyihin tietoihin viitaten kysyn, - tietääkö neuvosto kyseisestä ongelmasta - miten neuvosto suhtautuu tähän ristiriitaiseen tilanteeseen (toisaalta YK:n päätöslauselman 1441 tarkoituksena on riisua Irak muun muassa juuri kyseisistä aseista, toisaalta Yhdysvaltain hallitus uhkaa käyttää niitä) - mitä neuvosto aikoo tehdä puolustaakseen kemiallisten aseiden täyskieltosopimuksen noudattamista ja torjuakseen yritykset, jotka tähtäävät tämän ainutlaatuisen kansainvälisen aseistariisunnan välineen murentamiseen, sekä tukeakseen oikeusvaltiota? Vastaus (22. heinäkuuta 2003) Neuvosto katsoo, että kemiallisten aseiden täyskieltosopimuksen ensimmäinen tarkistuskonferenssi on tätä monenvälistä ja monessa suhteessa käytännöllisesti katsoen ainutlaatuista välinettä koskeva keskeinen tapahtuma. Jäsenvaltiot ovat toistamiseen tuoneet esille sitoumuksensa kemiallisten aseiden täyskieltosopimuksen täytäntäntöönpanon useisiin keskeisiin näkökohtiin. Niiden joukossa ovat yleissopimuksen yleispätevyys, periaate, jonka mukaan kaikkien yleissopimuksen ratifioineiden maiden on hyväksyttävä yleissopimusta koskeva kansallinen täytäntöönpanolainsäädäntö, joka on mahdollisimman täydellinen, sekä noudattamisen periaate (ja tehokkaiden tarkastusten mahdollinen käyttö). Konferenssi tarjoaa myös mahdollisuuden pitää yllä käyttökieltoa, kuten yleissopimuksen 1 ja 2 artiklassa määritellään. Kielto muodostaa yleissopimuksen perustan. Jäsenvaltioiden mielestä tällä alalla ei voida sallia kompromissia. Näin ollen yleissopimuksen noudattamisen seuranta, muidenkin kuin sopimuspuolena olevien valtioiden osalta, on keskeinen ja korvaamaton tehtävä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1144/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Broilereiden hyvinvointi.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1144/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Broilereiden hyvinvointi 1. Kun pidetään mielessä, että EU on sitoutunut (neuvoston direktiivissä 98/58/EY ja tuotantoeläinten suojelua koskevassa eurooppalaisessa yleissopimuksessa) suojelemaan tuotantoeläimiä, aikooko komissio ehdottaa uusia toimia broilereiden terveyden ja hyvinvoinnin parantamiseksi? 2. Onko komissio erityisesti tietoinen broilereiden tilanahtaudesta johtuvista ongelmista, jotka voivat aiheuttaa sen, että linnut eivät ylety ruoka- ja juoma-astioille ja sen, että ne toisinaan kuolevat nälkään tai sydämen pettämisen vuoksi? David Byrnen komission puolesta antamaa vastaus (15. toukokuuta 2003) Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä tiedekomitea (Scientific Committee on Animal Health and Animal Welfare, SCAHAW) kuvaa maaliskuussa 2000 hyväksytyssä lausunnossaan tehotuotanto-oloissa pidettävien broilereiden hyvinvointiongelmia(1). Komissio on tämän lausunnon perusteella valmistelemassa ehdotusta lihantuotantoa varten pidettyjen kanojen suojelemiseksi. Ehdotusta laadittaessa komissio ottaa huomioon myös näiden eläinten nopeaan kasvuvauhtiin liittyvät SCAHAW:n antamat suositukset. Komissio tutkii mahdollisuutta noudattaa ehdotuksessaan yhtenäistä lähestymistapaa hyvien hoitokäytäntöjen edistämiseksi ja eläinten hyvinvoinnin valvomiseksi teurastamoissa suoritettujen yhtenäisten eläinlääketieteellisten tutkimusten avulla. Parlamentin jäsenen esittämän erityiskysymyksen osalta komissio aikoo sisällyttää ehdotukseensa standardeja kasvatustiheydestä, jotta eläimet voisivat noudattaa luonnollisia käyttäytymismallejaan ja voitaisiin välttää vedenannostelu- ja ruokintalaitteiden toimintaan liittyvät ongelmat. (1) Lihantuotantoa varten pidettävien kanojen (broilerien) hyvinvointia koskeva lausunto The Welfare of Chickens Kept for Meat Production (Broilers).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1645/03 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Menetelmät työttömyyden vähentämiseen työvoimavaltaisilla tuotannonaloilla.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1645/03 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (16. toukokuuta 2003) Aihe: Menetelmät työttömyyden vähentämiseen työvoimavaltaisilla tuotannonaloilla Työttömyyden vähentämiseksi on tehty päätös tutkia alennetun arvonlisäveron vaikutusta työvoimavaltaisiin tuotannonaloihin. Olen saanut tietooni, että Ranskassa on käynnistetty kokeiluhankkeita rakennusalalla. Minkälaisia tuloksia niistä on saatu? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2003) Noudattaen Wienissä 11. ja 12. joulukuuta 1998 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston suosituksia, erityisesti Wienin eurooppastrategiaa, neuvosto hyväksyi 22. lokakuuta 1999 direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta 22. lokakuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/85/EY sisällyttämällä siihen mahdollisuus soveltaa kokeiluluontoisesti alennettua arvonlisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin(1). Tämä direktiivi muuttaa 17 päivänä toukokuuta 1977 annettua kuudetta neuvoston direktiiviä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste(2) sisällyttämällä siihen mahdollisuus soveltaa kokeiluluontoisesti alennettua arvonlisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin. Sen tarkoitus on antaa halukkaille jäsenvaltioille mahdollisuus kokeilla palveluihin kohdennetun arvonlisäveron alennuksen vaikutusta työllisyyteen ja harmaan talouden vähentämiseen. Direktiivissä 1999/85/EY säädetään, että toimenpiteen kokeiluluonteisuuden vuoksi toimenpiteen toteuttaneiden jäsenvaltioiden olisi laadittava yksityiskohtainen arvio sen vaikutuksista työllisyyteen ja tehokkuuteen. Yhdeksän jäsenvaltiota osallistui toimenpiteeseen. Komission on esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kokonaisarviointikertomus. Tämä kertomus(3) annettiin 2. kesäkuuta 2003. Se ja jäsenvaltioiden kertomukset ovat saatavilla komission Internet-sivuilla osoitteessa:http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxation/labour_intensive/labour_intensive_fr.htm. Oheisessa taulukossa esitellään mukana olleet palvelut ja jäsenvaltioiden valinnat: >TAULUKON PAIKKA> (1) EYVL L 277, 28.10.1999. (2) EYVL L 145, 13.6.1977 direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 7 päivänä toukokuuta 2002 annetulla neuvoston direktiivillä. (3) KOM(2003) 309 lopullinen.