(2004/C58E/085) KIRJALLINENKYSYMYSE-1458/03
esittäjä(t):HiltrudBreyer(Verts/ALE)komissiolle
(29.huhtikuuta2003)
Aihe:Euratom-lainajärjestelmänhistoria
1. Voiko komissio toimittaa kaikista myönnetyistä Euratom-lainoista listan, joka sisältää seuraavat
tiedot:
/dash ydinlaitoksennimijatyyppi/dash laitoksensijaintimaa
/dash lainanmäärä
/dash lainantarkoitus,esimerkiksitoimivanlaitoksenturvallisuudenparantaminen,loppuunrakentaminen,
uusirakennus
/dash Euratom-lainojasaaneidenlaitostentaiyritystennimet?
2. Onkolainojakäytettyydinjätelaitostenrakentamiseen?Josei,niinmiksei?3. Onkolainojahaettuja/taimyönnettyjälleenkäsittelylaitostentoimintaan?4. Mikä on kunkin Euratom-lainan valmistelun talousarvio? Mitä TACIS- ja PHARE-projektin
valmisteluavustuksiaonmyönnettyseuraavilleprojekteille,kuinkapaljonkutakinalaprojektiakohdenjamikäonollutkäyttötarkoitus:
/dash Mochovce/dash Kozloduy5ja6
/dash Khmelnitsky2jaRovno4
/dash Cernavoda2
/dash Kalinin3?
5. Voisiko komissio toimittaa listan henkilökunnasta, joka valmistelee Euratom-lainoja, ja yksikön
vuositalousarvion,johonsisältyypalkatsekäyleiskustannukset?
6. Mitä rahoituksellisia etuja Euratom-lainasta on laitoksille verrattuna yksityisestä pankista saatuun
rahoitukseen?EsimerkiksiKozloduy5:nja6:ntapauksessa,mikäolilainankorkokantajakuinkapitkäolitakaisinmaksunalkamistaedeltäväaika,jolloinmaksetaanainoastaankorkoa?MikäseolisiollutilmanEuratom-lainaa?
7. Pyydetäänseuraaviayksityiskohtiarahoitusjärjestelyistä:
/dash Mikäonlainojenkorkokanta?
/dash Kuinkapitkäonniidentakaisinmaksunalkamistaedeltäväaika,jolloinmaksetaanainoastaankorkoa?
PedroSolbesMirankomissionpuolestaantamavastaus
(7.heinäkuuta2003)
1. Arvoisalleparlamentinjäsenellejaparlamentinsihteeristöönonlähetettytaulukko,jossaontietoja
kaikistavuosina1977/dash87myönnetyistäEuratom-lainoista.Senjälkeenlainojaonmyönnettyainoastaanbulgarialaisen Kozloduyn ydinvoimalan 5- ja 6-yksikköjen turvallisuuden parantamishankkeeseenBulgariassa. Hanketta kuvaillaan tarkemmin vastauksessa parlamentin jäsenen aikaisempaan kirjalliseenkysymykseenE-1456/03(
1).C58E/68 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
2. Kyllä. Yksi laina myönnettiin (Ranska) vuonna 1987 hankkeelle, jolla rakennettiin kaksi uutta
rakennusta ydinvoimalan yhteyteen. Rakennukset oli tarkoitettu laitoksen tuottaman jätepolttoaineenväliaikaiseen varastointiin. Myös muissamaissa Euratomin rahoittamiin hankkeisiin onliittynyt jätteenvarastointitilojaosanasuunnitelmaajarakennushanketta(esim.sähkövoimaloidenrakentamishankkeisiinRanskassajaItaliassasisältyimyöserityisiäjätteidenvarastointitiloja).
3. Kyllä,yksilainamyönnettiin(Yhdistynytkuningaskunta)jälleenkäsittelylaitokselle.Kyseessäolihanke
uraanioksidinjälleenkäsittelylaitoksenrakentamiseksijasekäsittimyöseräitämuitarakennuksia.
4. Rahoituslähteitä on ollut monia ja tämänhetkisiä ovat TACIS ja PHARE. Euratom-menettelyihin
suoraan liittyvien kulujen osalta komissio viittaa parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöönlähetettyyn taulukkoon. Nämä kulut liittyvät osana Euratom-menettelyä toteutettuihin tutkimuksiin,Euroopan investointipankin (EIP) lausunnon valmistelutyöhön ja komission valmistelemiin laina-asiakirjoihin.KomissioontoisinaankäyttänytmyösEuroopanjälleenrakennus-jakehityspankin(EBRD)teettämiäjarahoittamiatutkimuksia.
5. Talous- ja rahoituspääosaston yksikkö L-3 koordinoi tällä hetkellä Euratom-lainoja, joiden
myöntäminenonkeskittynyteräisiinEU:nulkopuolisiinmaihinvuodesta1994.Lisäksimuutkomissionyksikötosallistuvattehtäviinomanerityisasiantuntemuksensaperusteella(erityisestiympäristö-,energia-,ydinturvallisuus-,laajentumisasiat,ulkosuhteet,EuropeAid).TällähetkelläyksikössäL-3neljävirkamiestätyöskenteleepääasiassatämänasianparissa.Vuonna2002kulujenarvioitiinolevanvirkamiestäkohden
(ml.eriura-alueet)keskimäärin108000euroa.
Onsyytähuomata,ettäkomissiojoutuisitomaanjäsenvaltioissamyönnettävien(1977/dash1987)lainojen
osaltahuomattavastivähemmänresursseja,silläkunkinlainakohteenanalysointioliyksinkertaisempaaja
EIPosallistuityöhön.
6. Tärkeinetuonse,ettäEuratomvoihankkiarahoitustamarkkinoiltaparhainmahdollisinehdoinsen
luottoluokituksenvuoksi.Kyseeikuitenkaanoleavustuksista.Komissiolainaavaratmarkkinoiltasaaduillaehdoillajalisäätähänpienenhallintopalkkion.
Lainantakaisinmaksuriippuulainaajantarpeista.YleensäEuratom-lainoillemyönnetytvapaavuodetantavat
mahdollisuudensiihen,ettähankesaadaanpäätökseenjatulojaalkaamuodostua.
Lainojentakaisinmaksuehdotvahvistetaantapauskohtaisesti.Kozloduyntapauksessakokolainasummaon
suunniteltumaksettavaksitakaisinuseassaerässä(noinkaksimaksueräävuodessa)hankkeenkestonajan.Lainapääomanlyhentämiseenodotetaanpäästävännoinkahdenvuodenkuluessahankkeenpäättymisestä.Ehtojavoidaanmäärittääeräkohtaisesti.Lainakorkoontoistaiseksiollutmuutamaapistettäpankkienvälistäantolainauskorkoa(taivastaavaa)korkeampi.Ensimmäinenerämaksettiinvuonna2001jaensimmäinenpääomantakaisinmaksueräonajoitettuvuodeksi2007.
Ehdot,jotkalainaajavoisaadamuistalähteistäsaatavallerahoitukselle,vaihtelevat lainaajanasemanja
markkinatilanteenmukaan.Komissioeipystyvertailemaan,millaisinehdoinrahoitustaolisivoitutässätapauksessasaada.
7. Kunkinlainanehdoistaneuvotellaanerikseenlainaajankanssavoimassaolevanpäätöksenmukaisesti
jamarkkinoillasaatavillaolevastarahoituksestariippuen.Lainavoidaanmaksaatakaisinuseassaerässäjaehdoistasopiaeräkohtaisesti.
Kuhunkineräänsovellettavakorkotasokuvastaavastaavaamarkkinoiltahankittualainaa.Euratomlisää
muutamiapisteitähallintokulujensakattamiseksi.
Komissio tutkii tavallisesti hankeaikataulua lainaajan kanssa ja sopii, että antolainaus suunnitellaan
tärkeimpientoimienjarahoitustarpeidenkattamiseksi,esim.sopimusperusteistenmaksujensuorittamiseksi.Tämäaikataulusisällytetäänyleiseenrahoitussuunnitelmaan.6.3.2004FI C58E/69 Euroopanunioninvirallinenlehti
Vapaavuosista sovitaan lainaajan kanssa eräkohtaisesti. Vapaavuosien määrä on sidottu hankkeen
täytäntöönpanoajanpituuteenjaodotettuihintuloihin,esim.suunniteltukäynnistyspäivä+kaksivuotta.
(1) Katsosivu66.
(2004/C58E/086) KIRJALLINENKYSYMYSE-1474/03
esittäjä(t):StavrosXarchakos(PPE-DE)komissiolle
(30.huhtikuuta2003)
Aihe:KielipolitiikkaEurooppa-kouluissajaeurooppalaisessakoulutuksessa
Ottaen huomioon tuleva laajentuminen ja yhteensä 25 maan osallistuminen Euroopan unioniin onko
laadittuehdotuksiataiesitettyajatuksiataitoiveitaEU:nharvinaisempienkielten(kreikka,portugali,suomi,ruotsi jne.) opetustuntien lopettamisesta tai vähentämisestä Eurooppa-koulujen opetussuunnitelmissa?Kuten tunnettua, näiden koulujen toiminta rahoitetaan yhteisön talousarviosta. Onko esitetty ajatuksiaEU:njäsenvaltioidenkeskiasteenkoulutukseneurooppalaisen päästötodistuksenmyöntämisestänykyisen
päästötodistuksenrinnalla?Onkosuunniteltutaitoivottueurooppalaisenkoulutusohjelmanperustamista
Belgian peruskouluihin (ensimmäisenä vaiheena) ja myöhemmin EU:n muiden jäsenvaltioiden perus-kouluihin?
NeilKinnockinkomissionpuolestaantamavastaus
(19.kesäkuuta2003)
1. Kutenparlamentinjäsenehkätietää,Eurooppa-koulujenhallintoeikuulukomissiollevaanEurooppa-
koulujen perussäännön mukaan perustetulle johtokunnalle. Johtokuntaan kuuluu kunkin jäsenvaltionedustajia: komissiolla on ainoastaan yksi ääni kuudestatoista. Tästä huolimatta komissio voi ilmoittaaparlamentille,ettäEurooppa-koulutovataivanalustaastiopettaneetoppilaitaannäidenäidinkielellä,josseonEuroopanunioninvirallinenkieli.Lisäksionperustettukieliosastojaainasilloin,kunonollutriittävästitiettyäkieltäpuhuviaoppilaita.Tätäperiaatettaonkunnioitettukolmenedellisenlaajentumisenjälkeen,jasitätullaankunnioittamaan,kunkymmenenuuttajäsenvaltiotaliittyyunioniin.Opetussuunnitelmissatulee
siis olemaan kaikkien Euroopan unionin virallisten kielten opetustunteja (edellyttäen, että kirjoilla on
kategorioihin1ja2kuuluviaoppilaita),eikäolemitäänsuunnitelmialopettaataivähentääharvinaisem-pienkieltenopetusta.Itseasiassaonehdotettu,ettäperustettaisiinvälittömästipuolan,tšekinjaunkarinkieliosastot.
2. Joulukuun 17 päivänä 2002 annetun parlamentin päätöslauselman johdosta Eurooppa-koulujen
johtokunta on perustanut työryhmän tutkiakseen mahdollisuutta suorittaa eurooppalainen ylioppilas-tutkintokouluissa,jotkaeivätkuuluEurooppa-koulujenjärjestelmään.
TyöryhmätutkiimyösmahdollisuuksiajärjestääyhteistyötäEurooppa-koulujenjakansallistenoppilaitosten
välillä.
Kunkinosallistuvanjäsenvaltionolisipäätettäväeurooppalaisenpäästötodistuksenkäyttöönotostakansal-
lisenpäästötodistuksenrinnalla.
3. Unionissaannettavankoulutuksensisältöjajärjestäminenonjäsenvaltioidenvastuulla.Johtokunnalla
eiolevaltuuksiaperustaaeurooppalaistakoulutusohjelmaajäsenvaltioidenkouluihin.Jäsenvaltioidenonitsepäätettäväasiasta.Komissiopuolestaaneioleryhtynytmihinkääntoimiineurooppalaisenkeskiasteenpäästötodistuksentaieurooppalaisenkoulutusohjelmanperustamiseksi,eikäsilläoleaikomustatehdäniin.C58E/70 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti