ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0541/98 komissiolle esittäjä(t): David Thomas (PSE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Espanjan verotusjärjestelmä Katsooko komissio, että on syrjintää soveltaa espanjalaisiin ja muihin kun espanjalaisiin kansalaisiin erilaisia omaisuusveroa (Patrimonio) ja tuloveroa (Renta) koskevia määräyksiä? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Komissio olettaa, että arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys kohdistuu muiden kuin vakinaisesti maassa asuvien omistuksessa olevien kiinteistöjen verotukseen. On huomattava, että Espanjan lainsäädännön säännökset tulo- ja omaisuusverotuksen sekä kiinteistöjen osalta eivät perustu kansalaisuuteen vaan siihen, asuuko kyseinen henkilö tilapäisesti vai vakinaisesti Espanjassa. Vastauksena siihen, rikkovatko muihin kuin vakinaisesti maassa asuviin henkilöihin sovellettavat verotusjärjestelmät yhteisön oikeutta, komission mielestä siitä ei ole kyse tämänhetkisen yhteisön oikeuden perusteella. Lisäksi komissio viittaa samasta aiheesta herra Vanhecken ((EYVL C 82, 17.3.1998. )) tekemään kirjalliseen kysymykseen E-2459/95 ja herra Seligmanin ((EYVL C 58, 1.3.1993. )) tekemään kirjalliseen kysymykseen E-910/92 antamiinsa yksityiskohtaisiin vastauksiin.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0295/98 komissiolle esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Karjan tuonti Australiasta Voisiko komissio vahvistaa, onko elävää karjaa tuotu Australiasta EU:iin? Jos on, voisiko komissio ilmoittaa eläinten lukumäärän ja mihin jäsenvaltioon ne on määrä kuljettaa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 1998) Toistaiseksi Australiasta ei ole tuotu yhteisöön ollenkaan eläviä nautaeläimiä.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0902/98 komissiolle esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Komission henkilöstön kansallisuus Voiko komissio antaa erittelyn sen kokopäivätoimisen henkilöstön kansallisuuksista virka-alueittain vuosina 1995, 1996 ja 1997? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (24. huhtikuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0219/98 komissiolle esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Jäsenvaltioiden hallitusten väitetty yhteisön varojen käyttäminen budjettivajeen vähentämiseksi Saksalainen Die Welt sanomalehti julkaisi jokin aika sitten artikkelin otsikolla ¨Toiset EU:n jäsenvaltiot tukeutuvat saksalaiseen rahaan päästäkseen euroon¨, jossa yksiselitteisesti väitetään, että ¨Espanja ja Portugali käyttävät EU:n rahaa budjettivajeensa vähentämiseen... ja päästäkseen mukaan talous- ja rahaliittoon¨. Sama lehti kertoo, että EU:n tilintarkastustuomioistuin on tutkimassa näitä budjettikäytännön epäselvyyksiä ja toimimassa niiden lopettamiseksi Tässä yhteydessä lehti viittaa tilintarkastustuomioistuimen puheenjohtajan Bernhard Friedmannin lausuntoihin, joiden mukaan ¨nykysäännöt sallivat ennakkomaksujen rajoituksettoman käytön ilman että varmistetaan niiden asianmukaisuutta tai yhteisön tavoitteiden mukaisten määräaikojen noudattamista, sillä nämä tuet pysyvät välittäjätahojen käsissä sen sijaan että ne siirrettäisiin lopullisille tuensaajille.¨ Ottaen huomioon näiden lausuntojen merkityksellisyyden ja vakavuuden, mitä edelleen lisää euron ensimmäiseen vaiheeseen liittyvien valtioiden nimeämisen ajankohdan läheisyys, pyydän komissiota selvittämään tämän tilanteen mahdollisimman nopeasti, pyydän erityisesti vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Vahvistaako komissio mainitut syytökset kokonaan tai osittain: mikäli vastaus on myönteinen, mitkä ovat ne maat, jotka toimivat tällä tavoin ja millä tasolla toiminta tapahtuu, sekä mitä toimenpiteitä on hyväksytty tai suunnitteilla? 2. Minkälaista yhteistyötä on olemassa tällä alalla komission ja EU:n tilintarkastustuomioistuimen välillä? 3. Minkälaiset johtopäätökset komissio vetää tilintarkastustuomioistuimen puheenjohtajan edellä mainituista julkisuudessa esitetyistä lausunnoista? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0219/98 ja E-0394/98 (22. huhtikuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoja tilintarkastustuomioistuimen tätä aihetta koskevista tutkimuksista eikä muitakaan todisteita, jotka tukisivat lausuntoa, jonka tilintarkastustuomioistuimen puheenjohtajan kerrotaan esittäneen.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0557/98 komissiolle esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Televiestintään tarvittavat tukiasemat Koska on esitetty huolestuneita lausuntoja televiestinnässä käytettävien laitteiden vaikutuksesta yleiseen terveyteen, onko komissio laatinut yhtään tutkimusta, jossa arvioitaisiin, millä tavoin televiestintään tarvittavien tukiasemien sijoittaminen asuma-alueiden välittömään läheisyyteen vaikuttaa ihmisten terveyteen? Voiko komissio ilmoittaa, onko yhdessäkään jäsenvaltiossa voimassa rajoituksia, jotka liittyvät televiestintäantennien korkeuteen tai televiestintään liittyvien tukiasemien sijoituspaikkoihin? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 1998) Komissio on pyytänyt alan huippuasiantuntijoista koostuvaa ryhmää tarkastelemaan radiotaajuuksien mahdollisesti aiheuttamia terveydellisiä haittavaikutuksia. Asiantuntijaryhmä on tutkinut käytettävissä olevia tutkimustuloksia ja yksilöinyt aukkokohtia, joista olisi tehtävä koordinoituja tutkimuksia tietojen täydentämiseksi. Lisäksi ryhmä ehdotti tutkittavaksi tiettyjä alueita, joista ei ole vielä tutkimustietoa. Asiantuntijaryhmän raportti on saatavissa internetistä osoitteesta http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/studyhr.doc. Asiantuntijoiden suositukset on otettu huomioon ehdotuksissa tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaksi viidenneksi puiteohjelmaksi. Arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemia teleliikenteen tukiasemia on käsitelty myös komission vastauksissa seuraaviin kirjallisiin kysymyksiin: E-737/96 (Malone) ((EYVL C 217, 26.7.1996. )), E-2304/96 (Needle) ((EYVL C 385, 19.12.1996. )) ja E-1593/97 (Waddington) ((EYVL C 391, 23.12.1997. )). Komissiolla ei ole tarkkoja tietoja jäsenvaltioiden asettamista rajoituksista, jotka koskevat teleliikenteeseen liittyvien rakenteiden sijoittamista tai korkeutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1310/98 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (29. huhtikuuta 1998)

Aihe: EURO 1999

Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti jäsenvaltiot asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion. Mikäli jäsenvaltiot jatkavat budjettisopeutusta lähivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden käsitellä talouden mahdollisen epäsuotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon.

Mutta millainen olisi komission mielestä nykyinen tilanne Saksassa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998)

Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997 ((EYVL C 236, 2.8.1997. )) antamasta päätöslauselmasta, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1466/97 ((EYVL L 209, 2.8.1997. )) sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1467/97 (2). Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mikä luo vakaat edellytykset kestävälle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena jäsenvaltiolle välttää liiallista alijäämää ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alijäämä kuitenkin syntyy.

Saksan julkistalouden alijäämä vuonna 1992 oli 2,6 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) ja vuonna 1993 3,2 prosenttia BKT:stä. Tilanne johti 26 päivänä syyskuuta 1994 tehtyyn neuvoston päätökseen liiallisen alijäämän olemassaolosta Saksassa (EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohta). Vuonna 1994 alijäämä laski 2,4 prosenttiin, joten päätös kumottiin heinäkuussa 1995 mutta tehtiin uudelleen kesäkuussa 1996, koska vuoden 1995 alijäämä oli noussut 3,3 prosenttiin. Arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksessään mainitsemana ajanjaksona eli vuosina 1992-1997 Saksan finanssipolitiikassa keskityttiin pääasiassa lähentymiseen eli liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseen ja julkisyhteisöjen rahoitusasemaa koskevien lähentymisperusteiden saavuttamiseen. Sitä paitsi EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 9 ja 11 kohdassa määrättyjä seuraamuksia ei sovellettu vielä talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0655/98 komissiolle esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Hormonien käyttö karjankasvatuksessa EU:ssa on kielletty hormonien käyttö eläinten kasvatuksessa muista kuin terveydellisistä syistä. Hormonien käytön valvonta on kuitenkin puutteellista. Monissa maissa lihasta on löydetty kiellettyjen hormonien jäämiä. On arvioitu (Der Spiegel), että hormoneja myydään EU:n alueella jopa 1,5 miljardin ecun arvosta huolimatta siitä, että niiden käyttö on kielletty. Miten hormonien käytön valvontaa voitaisiin komission mielestä edistää nykyistä tehokkaammin? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 1998) Tiettyjen hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavien aineiden ja beta-agonistien käytön kotieläintuotannossa kieltävässä 29. huhtikuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/22/EY, jolla kumotaan direktiivit 81/602/ETY, 88/146/ETY ja 88/299/ETY ((EYVL L 125, 23.5.1996. )), kielletään hormonien käyttö eläinten kasvun lisäämiseksi; pääsyynä tähän on kuluttajien suojeleminen terveydelle mahdollisesti vaarallisilta aineilta. Yhteisössä jäsenvaltiot vastaavat kiellettyjen aineiden, kuten direktiivissä 96/22/EY nimettyjen hormonien, valvonnasta. Neuvoston direktiivissä 96/23/EY määritellään toimenpiteet, joilla tarkastetaan, esiintyykö elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa tiettyjä aineita, mukaan lukien kasvuhormoneita, ja niiden jäämiä. Hormonien laittoman käytön odotetaan estyvän tehokkaammin, kun jäsenvaltiot, 1. heinäkuuta 1997 alkaen, ottavat käyttöön tässä direktiivissä edellytetyt valvontatoimenpiteet ja vilpistä määrättävät vakavat seuraamukset.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0751/98 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteisön alueelle tehtäviä ulkomaisia sijoituksia koskevat tukitoimenpiteet Voiko komissio antaa tilastoja niiden tukitoimenpiteiden määrästä, joita jäsenvaltioiden hallitukset antavat muissa jäsenvaltioissa sijaitseville yhtiöille edistääkseen yhteisön alueelle tehtäviä ulkomaisia sijoituksia? Onko olemassa minkäänlaisia jäsenvaltioita koskevia kansallisia tilastoja, joista näkyy kansallisille yhtiöille varattujen tukitoimien ja muista jäsenvaltioista peräisin oleville yhtiöille varattujen tukitoimien välinen ero? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1998) Komissiolla ei ole arvoisan parlamentinjäsenen pyytämiä tietoja, koska sijoituksen kansallinen tai ulkomainen alkuperä ei ole perusteena arvioitaessa valtiontuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Tällaista tietoa ei siis sisälly jäsenvaltioiden tukihankkeiden ilmoitusten yhteydessä toimittamiin tietoihin eikä komission hyväksymien tukien soveltamista koskeviin vuosikertomuksiin. Komissiolla ei myöskään ole tietoa kansallisista tilastoista, joista nämä erot kävisivät ilmi.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1474/98 komissiolle esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE) (13. toukokuuta 1998) Aihe: Tutkimuksen neljäs puiteohjelma Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta tutkimusalan neljänteen puiteohjelmaan liittyvää hakemusta on tehty Itävallassa? Kuinka moneen hakemukseen komissio on vastannut myönteisesti ja millaisista konkreettisista hankkeista on tällöin ollut kyse? Miltä tämä jakauma näyttää, jos fuusioitumiset jätetään tarkastelun ulkopuolelle? Ketkä ovat toimineet kyseisten hankkeiden koordinaattoreina ja mitkä maat ovat olleet kumppaneina? Kuinka paljon rahaa on myönnetty käytettäväksi yksittäisiin hankkeisiin? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1311/98 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (29. huhtikuuta 1998)

Aihe: EURO 1999

Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti jäsenvaltiot asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion. Mikäli jäsenvaltiot jatkavat budjettisopeutusta lähivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden käsitellä talouden mahdollisen epäsuotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon.

Mutta millainen olisi komission mielestä nykyinen tilanne Itävallassa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998)

Vakaus* ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa*neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997 ((EYVL C 236, 2.8.1997. )) antamasta päätöslauselmasta, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1466/97 ((EYVL L 209, 2.8.1997. )) sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1467/97 (2). Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mikä luo vakaat edellytykset kestävälle kasvulle. Sopimus toimii vahvana kannustimena jäsenvaltiolle välttää liiallista alijäämää ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alijäämä kuitenkin syntyy.

Vuonna 1992 Itävallan julkistalouden alijäämä oli 2,0 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) ja vuonna 1993 4,2 prosenttia BKT:stä. Itävallan liityttyä Euroopan yhteisöön tammikuussa 1995 neuvosto teki 10 päivänä heinäkuuta 1995 päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Itävallassa (EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohta). Arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksessään mainitsemana ajanjaksona eli vuosina 1992-1997 Itävallan finanssipolitiikassa keskityttiin pääasiassa lähentymiseen eli liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseen ja julkisyhteisöjen rahoitusasemaa koskevien lähentymisperusteiden saavuttamiseen. Sitä paitsi EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 9 ja 11 kohdassa määrättyjä seuraamuksia ei sovellettu vielä talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0924/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Täydelliset tiedot Israelille ja Palestiinalle myönnetystä rahoitustuesta Voisivatko Euroopan komission asiasta vastaavat yksiköt esittää tarkat luvut sisältäviä tietoja kaikesta Israelille ja Palestiinalle tähän mennessä annetusta rahoitustuesta (yhteisön vuonna 1977 tekemästä ensimmäisestä sopimuksesta lähtien, jos tiedot ovat käytettävissä)? Tietojen tulisi kattaa kaikki rahoitus maittain jaoteltuna, ja niissä tulisi ottaa huomioon kaikki mahdolliset rahoituslähteet (yhteisön talousarvio, horisontaaliset toimet, kahdenväliset sopimukset ja rahoituspöytäkirjat, Euroopan investointipankki ja muut yhteisön aloitteet). Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1998) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1314/98 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (29. huhtikuuta 1998)

Aihe: EURO 1999

Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti jäsenvaltiot asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion. Mikäli jäsenvaltiot jatkavat budjettisopeutusta lähivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden käsitellä talouden mahdollisen epäsuotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon.

Mutta millainen olisi komission mielestä nykyinen tilanne Suomessa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998)

Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997 ((EYVL C 236, 2.8.1997. )) antamasta päätöslauselmasta, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1466/97 ((EYVL L 209, 2.8.1997. )) sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1467/97 (2). Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mikä luo vakaat edellytykset kestävälle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena jäsenvaltiolle välttää liiallista alijäämää ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alijäämä kuitenkin syntyy.

Suomen julkistalouden alijäämä vuonna 1992 oli 5,9 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT). Suomen liityttyä Euroopan yhteisöön tammikuussa 1995 neuvosto teki 10 päivänä heinäkuuta 1995 päätöksen liiallisen alijämän olemassaolosta Suomessa (EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohta). Päätös kumottiin kesäkuussa 1997. Arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksessään mainitsemana ajanjaksona eli vuosina 1992-1997 Suomen finanssipolitiikassa keskityttiin pääasiassa lähentymiseen eli liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseen ja julkisyhteisöjen rahoitusasemaa koskevien lähentymisperusteiden saavuttamiseen. Sitä paitsi EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 9 ja 11 kohdassa määrättyjä seuraamuksia ei sovellettu vielä talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0217/98 komissiolle esittäjä(t): Gianni Tamino (V) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Poikkeusmääräykset Italian teurastamoissa Aikaisemmin esittämääni kysymykseeni antamassaan vastauksessa E-3274/97 ((EYVL C 158, 25.5.1998, s. 75. )) komissio ilmoitti, että ¨se ottaa yhteyttä Italian viranomaisiin ja pyytää saada lisäselvityksiä asiasta¨. Vuoden 1998 rahoituslakiin liittyvän lain 56 artiklan nojalla ja johon sisältyy ¨julkisen talouden vakauttamistoimia koskevia säädöksiä¨ ja jonka Italian parlamentti lopulta hyväksyi 23 joulukuuta 1997, määräaikaa pidennettiin uudelleen aina 31 joulukuuta 1998 saakka niille teurastamoille, jotka olivat jo käyttäneet kyseisen lisäajan hyväkseen (edellinen määräaika säädettiin vuoden 1997 laissa N:o 228 ¨kiireellisistä määräyksistä metsäpalojen kansallisesta torjunnasta sekä toiminnasta väestön, ympäristön ja maatalouden suojelemiseksi¨). Tämä lisäaika ylittää tällä hetkellä EU-direktiivissä määritellyn aikarajan yli kolmella vuodella. Onko komissio tietoinen tällaisesta laista ja miten komissio arvioi sen vastaavan kyseisen alan direktiivejä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Komissio on ottanut yhteyttä Italian viranomaisiin ja pyytänyt lisätietoja kirjallisessa kysymyksessä mainituista asioista. Vastausta ei ole vielä saatu. Komissio pyytää nyt tietoja uudelleen.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0146/98 komissiolle esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Dresser-Rand Tietääkö komissio, että Wythenshawessa Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva Dresser-Rand aikoo siirtää tuotantonsa Le Harveen Ranskaan, minkä seurauksena menetetään 300 työpaikkaa EAKR:n tavoite 2 -alueelta? Voiko komissio tutkia onko tämä menettely tulosta siitä, että Ranskan viranomaiset maksoivat yhtiölle laittomia avustuksia tai lahjuksia? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama täydentävä vastaus (16. huhtikuuta 1998) Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle vastauksena komission yhteydenottoon, ettei niillä ole tässä vaiheessa tietoa tukihankkeesta, joka koskisi Dresser-Randin vaihtoehtoisten kompressorien valmistuksen siirtämistä yrityksen Wythenshawen tehtaasta Le Havren tehtaaseen, jossa niitä jo valmistetaan. Jos tällaista tukea joskus aiotaan myöntää, Ranskan viranomaiset ovat sitoutuneet ilmoittamaan komissiolle tuen myöntämisen yksityiskohdista. Komissio varmistaisi tällöin, että valtiontukia koskevia yhteisön sääntöjä noudatetaan ja ilmoittaisi arvoisalle parlamentinjäsenelle johtopäätöksistään.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0665/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Opettajien palkkaaminen lisäopetusohjelmaan Kreikan koululaitoksessa Amsterdamin Eurooppa-neuvoston päätöslauselma ((EYVL C 236, 2.8.1997, s. 3. )) kasvusta ja työllisyydestä alkaa: ¨On ehdottoman tärkeätä tehostaa toimia työllisyyden säilyttämiseksi yhtenä Euroopan unionin keskeisistä politiikoista¨. Eurooppa-neuvoston ylimääräiselle työllisyyttä käsittelevälle kokoukselle esitetyn parlamentin ehdotuksen työajan järjestämistä koskevassa luvussa sanotaan, että tapauksissa, joissa ylityö on luonteeltaan rakenteellista, yritysten, ammattiliittojen ja työnantajien olisi pyrittävä vähentämään sitä ja luomaan sen sijaan lisää työpaikkoja. Kreikassa opetusta on lisätty osana toimenpiteitä yhtenäiskoulujärjestelmän tukemiseksi. Nämä toimenpiteet rahoitetaan yhteisön tukikehyksestä. Ylimääräistä opetusta antavat enimmäkseen opettajat, joilla on jo vakinaiset virat, joten he tekevät tämän työn ylityönä, vaikka tuhansia opettajia on työttöminä. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, jotta näihin yhteisön tukikehyksestä rahoitettaviin uusiin työpaikkoihin voitaisiin palkata työttömiä opettajia? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1998) Ylimääräiset kurssit, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on tarkoitettu lukioiden oppilaille erityisesti äskettäin perustetuissa yhtenäistetyissä lukioissa. Kursseja järjestetään ensimmäisessä siirtymävaiheessa, ja niiden tarkoituksena on auttaa oppilaita sopeutumaan yhtenäistetyn lukion vaatimuksiin (uudet kurssit, uudet opintosuunnitelmat, uusi didaktinen lähestymistapa). Ne eivät ole rakenteellisia vaan tilapäisiä, ja niitä järjestetään yhteisön nykyisen tukikehyksen päättymiseen asti. Toimintaa toteuttavat Kreikan viranomaiset ilmoittavat lisäksi asiaa koskevassa yksityiskohtaisessa toimintasuunnitelmassa, että opettajien yhdistys valitsee yhdessä ohjaavien opettajien kanssa ylimääräisten kurssien opettajat naapurikouluista tai työtä vailla olevien pätevien opettajien joukosta. Lisäksi normaalia opetusta antavat opettajat eivät saa antaa samoille oppilaille ylimääräistä opetusta sasmassa aineessa.