KIRJALLINEN KYSYMYS P-0241/00 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) neuvostolle. Schengenin sopimuksen täytäntöönpanosta Kreikalle aiheutuvat kustannukset.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0165 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0241/00 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) neuvostolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Schengenin sopimuksen täytäntöönpanosta Kreikalle aiheutuvat kustannukset Kreikka on viime vuosina ponnistellut ankarasti luodakseen Schengenin sopimuksen täytäntöönpanoon vaadittavan infrastruktuurin. Osana näitä ponnisteluja se on perustanut erityisen rajavartioston, vahvistanut rajojen valvontaa 756:lla poliisilla ja satamalaitosta 500:lla virkailijalla sekä satamavartijalla. Lisäksi Kreikka on tilannut ja ostanut huipputeknologiaa hyödyntäviä laitteita. Tarkemmin sanottuna Kreikan valtio on hankkinut kannettavia lämpökameroita rajojen valvontaa varten, Photophone-tyyppisiä kuvansiirtolaitteita väärennettyjen asiakirjojen jäljittämistä varten, kiikarijärjestelmiä yövalvontaa varten, laitteita matka-asiakirjojen mekaanista lukemista varten, nopeita partioveneitä Ruotsista sekä Yhdysvalloista ja partioajoneuvoja (nelivetoisia jeeppejä) pystyäkseen valvomaan entistä tehokkaammin EU:n ja Schengenin sopimuksen ulkopuolisten maiden vastaisia satojen kilometrien mittaisia maa- ja merirajoja. Kuten tunnettua, Kreikka on jo hankkinut tai tilannut kalliita huipputeknologiaa käyttäviä järjestelmiä ja laitteita pystyäkseen noudattamaan sopimuksen määräyksiä, koska sillä on rajanaapureinaan vain EU:n ulkopuolisia maita, joista tietyistä (esimerkiksi Turkista ja Albaniasta) virtaa jatkuvasti laittomia maahanmuuttajia. On huomattava, että Schengenin sopimuksen voimaantulo ei ole aiheuttanut muille sopimuksen allekirjoittaneille valtioille, kuten Luxemburgille, taloudellisia rasitteita, vaan päinvastoin niiden tilanne on helpottunut, koska ne ovat siirtäneet alueidensa sisäosiin rajavartijat, jotka aikaisemmin valvoivat naapurimaiden, etupäässä muiden Schengen-valtioiden vastaisia rajoja. Voiko ministerineuvosto ilmoittaa, ovatko Schengenin sopimuksen allekirjoittaneet valtiot saaneet rahoitustukea tarvittavien laitteiden hankkimista varten, onko Kreikka jättänyt EU:lle vastaavaa virallista pyyntöä ja minkä verran se on saanut tukea? Vastaus (10. ja 11. huhtikuuta 2000) Schengenin säännöstöä soveltavat jäsenvaltiot eivät ole saaneet yhteisöltä rahoitustukea Schengenin yleissopimuksessa määrättyjen toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi rajoillaan. Näin oli myös ennen Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa, jolloin Schengen-yhteistyötä säätelivät unionin ulkopuoliset päätöksentekomenettelyt. Kysymys taloudellisesta korvauksesta on otettu esille, muun muassa Kreikan pyynnöstä, neuvotteluissa niiden valtioiden kanssa, jotka ovat liittyneet Schengen-ryhmään Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen vuonna 1990 tapahtuneesta allekirjoittamisesta lähtien, mutta on todettu, ettei kyseisessä yleissopimuksessa ole määräyksiä tällaisesta korvauksesta. Kreikka ei ole esittänyt neuvostolle tällaista pyyntöä sen jälkeen, kun Schengenin säännöstö sisällytettiin unionin säännöstöön. On kuitenkin aiheellista todeta, että Tampereen Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioiden rajavalvontaviranomaisia tekemään tiiviimpää yhteistyötä erityisesti merirajoilla ja antamaan keskinäistä teknistä apua esimerkiksi vaihto-ohjelmin ja teknologian siirroin sekä ottamaan hakijavaltiot nopeasti mukaan tähän yhteistyöhön.