ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1818/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Isprassa toimiva komission yhteinen tutkimuskeskus.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1818/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (21. kesäkuuta 2001) Aihe: Isprassa toimiva komission yhteinen tutkimuskeskus Komissio on jo pitkään noudattanut varsin ristiriitaista politiikkaa suhteessa Ispran yhteiseen tutkimuskeskukseen, ja se on siirtänyt liiemmin huomiota herättämättä osan keskuksen toiminnasta ja myös osan sen henkilökunnasta Euroopan unionin muihin tutkimuskeskuksiin, joiden laajentamista ei alun perin oltu suunniteltu (kuten Pettenin keskus). Olemme kuulleet epävirallisen uutisen, jonka mukaan Ispran yhteisen tutkimuskeskuksen pääjohtaja on ilmoittanut viime viikolla keskuksen tutkijoille, että yksi Isprassa toimivista neljästä laitoksesta suljetaan. 1. Voisiko komissio ilmoittaa, pitääkö edellä esitetty paikkansa? 2. Jos edellä esitetty pitää paikkansa, onko laitoksen sulkeminen syytä tulkita merkiksi siitä, että Ispran keskusta aiotaan uudistaa tai että se aiotaan siirtää muualle tai lopettaa? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 2001) Isprassa toimiva Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) koostuu tällä hetkellä seuraavista neljästä laitoksesta: Ympäristön tutkimuslaitos (EI), Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI), Kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitos (IHCP) ja Järjestelmä-, tieto- ja turvallisuustekniikan tutkimuslaitos (ISIS). Riippumaton arviontiraati totesi SAI:n sekä EI:n ja ISIS:n toimintojen välillä olevan huomattavaa päällekkäisyyttä. YTK:ssa toimitettu sisäinen tarkastus vahvistaa nämä havainnot. Lisäksi SAI:n tavoitteet ovat teknologiapainotteisia, kun taas muilla laitoksilla on selkeä yhteys yhteisön politiikkoihin. Tästä syystä komissio aikoo organisoida nämä laitokset kahdeksi uudeksi tutkimuslaitokseksi, joiden toiminta on sidoksissa politiikan tavoitteisiin eikä tiettyyn teknologiaan. Toinen laitos keskittyy toimintoihin, joiden päätavoitteena on säilyttää Euroopan yhä altistuvampi ympäristö tukemalla sekä yhteisön ympäristöpolitiikkaa että ympäristönäkökohtien integroimista yhteisön muihin politiikkoihin. Painopisteenä on kestävän kehityksen strategian tukeminen. Toinen laitos pyrkii lisäämään yksilön, veronmaksajien ja enenevässä määrin kuluttajien turvallisuutta. Muutosten taustalla olevat periaatteet on selvitetty niille henkilökunnan jäsenille, joita uudelleenjärjestely koskee. Muutokset ovat osa laajempaa aloitetta, jonka tarkoituksena on kohdistaa ja keskittää YTK:n toimintoja nykyistä enemmän niihin tärkeimpiin prioriteetteihin, jotka liittyvät laitoksen tehtävään tukea yhteisön politiikkoja. Tarkoituksena on varmistaa, että YTK:lla on kestävä tulevaisuus osana eurooppalaista tutkimusaluetta. Ispran keskuksen hajoittamiseksi ei siis ole suunnitelmia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0966/01 esittäjä(t): Ian Paisley (NI) komissiolle. Virkamiesten siirto Euroopan komissiosta.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0065 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0966/01 esittäjä(t): Ian Paisley (NI) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Virkamiesten siirto Euroopan komissiosta Voisiko komissio ilmoittaa Euroopan komissiosta Pohjois-Irlannin maakunnan varapääministerin toimistoon siirrettyjen virkamiesten Loguen ja Larkinin työsuhteita koskevat ehdot ja päivämäärät sekä maksettujen EU:n varojen määrän? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2001) Yhtenä todisteena käytännön sitoumuksestaan Pohjois-Irlannin rauhanprosessia ja äskettäin perustetun Pohjois-Irlannin edustajakokouksen hallintoa kohtaan komissio on hyväksynyt A3-virkamies Larkinin ja A4-virkamies Loguen työkomennukset Pohjois-Irlannin pää- ja varapääministerin toimistoon varapääministerin erityisneuvonantajiksi. Näiden komennusten on määrä päättyä vuoden 2002 kolmannella vuosineljänneksellä. Komission Larkinille ja Loguelle maksamat palkat ja avustukset ovat oikeassa suhteessa kunkin palkkaluokkaan ja perhetilanteeseen (perhe- ja koulutuslisät, jne.).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1382/01 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle. Kiinteistöjen yhdistäminen Tröpolachissa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0223 - 0223



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1382/01 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle (26. huhtikuuta 2001) Aihe: Kiinteistöjen yhdistäminen Tröpolachissa Itävallan Kärntenin osavaltiossa sijaitsevassa Tröpolachissa on käynnistetty menettely maatilojen yhdistämiseksi. Maanomistajista kaksi kolmasosaa kannatti tätä yhdistämistä, mutta maanomistaja Wastl, jonka kiinteistöä tämä menettely myös koski, ei hyväksynyt yhdistämistä. Kiinteistöt kuitenkin yhdistetään, koska maanomistajien kahden kolmasosan enemmistö kannatti ehdotusta. Onko tämä menettely yhdenmukainen yhteisön lainsäädännön kanssa? Jos on, mitkä säännökset mahdollistavat tällaisen menettelyn? Jos ei ole, mihin oikeudellisiin toimiin tätä menettelyä vastaan voidaan ryhtyä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 2001) Komissio katsoo, että tapa, jolla kiinteistöjen yhdistäminen toteutetaan, kuuluu jäsenvaltion lainsäädännön soveltamisalaan. Siksi myös siitä mahdollisesti aiheutuvat riita-asiat on vietävä jäsenvaltion toimivaltaisten oikeusistuinten tai hallintoelinten käsiteltäviksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1342/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Pappien työoikeudet.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0087 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1342/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (4. toukokuuta 2001) Aihe: Pappien työoikeudet Pitääkö komissio päämääränään kaikkien työntekijöiden täysimääräisten työoikeuksien turvaamista, ammatista riippumatta? Milloin neuvosto aikoo ulottaa nämä oikeudet kattamaan myös pappeja, joita vanhoilliset uskonnolliset auktoriteetit kohtelevat toisinaan jopa lähes feodaalisella tavalla? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 2001) Yhteisön työoikeutta sovelletaan periaatteessa kaikkiin työntekijöihin. Itse työntekijän käsitettä ei kuitenkaan ole määritelty Euroopan työoikeudessa. Työoikeus ei sisällä mitään laaja-alaista työntekijän määritelmää, jota voitaisiin soveltaa yleisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Työoikeuden alalta annettuja eurooppalaisia direktiivejä sovelletaan näin ollen vain henkilöihin, joiden asema työntekijänä on turvattu jäsenvaltioiden kansallisessa työoikeudessa. Joidenkin jäsenvaltioiden kansallisessa työoikeudessa pappeja ei pidetä työntekijöinä. Tällaisessa tapauksessa he eivät kuulu Euroopan työoikeuden soveltamisalaan. Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä 11. julistuksessa kirkkojen ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen asemasta korostetaan, että Euroopan unioni kunnioittaa kirkkojen sekä uskonnollisten järjestöjen ja yhteisöjen asemaa kansallisessa lainsäädännössä eikä syrji sitä. Koska pappien asema liittyy läheisesti kirkkojen ja uskonnollisten yhteisöjen asemaan ja sisäiseen organisaatioon, on näin ollen myös kysymys siitä, olisiko papeille annettava työntekijän asema kansallisessa lainsäädännössä, ratkaistava kansallisella tasolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1884/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Italia).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0252 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1884/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Italia) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Italiassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Italiassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (24. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1152/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Henkilötodistusten käyttö.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0181 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1152/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (10. huhtikuuta 2001) Aihe: Henkilötodistusten käyttö Voiko komissio ilmoittaa, mitkä jäsenvaltiot: 1. myöntävät henkilötodistuksia (muita kuin passeja kansainväliseen käyttöön)? 2. ovat lailla määränneet henkilötodistuksen pakolliseksi? 3. laativat kertomuksen henkilötodistusten tarkastusten lukumäärästä? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (1. kesäkuuta 2001) 1. Komission tietojen mukaan kaikki muut jäsenvaltiot paitsi Tanska, Irlanti, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta antavat kansalaisilleen henkilöllisyystodistuksen. 2. Komissio viittaa aiemmin antamiinsa vastauksiin kirjallisiin kysymyksiin E-3070/98 (Banotti)(1) ja E-1303/96 (Maij-Weggen)(2). 3. Perussopimusten mukaisiin komission tehtäviin ei kuulu tällaisten tietojen hankkiminen, joten se ei voi vastata tähän kysymykseen. (1) EYVL C 289, 11.10.1999. (2) EYVL C 373, 9.12.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1903/01 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Nuorisoasiat.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1903/01 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2001) Aihe: Nuorisoasiat Komissio on keskeyttänyt jokin aika sitten erään tärkeimmistä nuorisopolitiikkaa koskevista aloitteistaan, valkoisen kirjan Euroopan unionin nuorisopolitiikasta, joka sen pitäisi esittää tämän vuoden marraskuussa. Työhön ovat osallistuneet, kuten tiedetään, suuri joukko Euroopan nuorisojärjestöjä, yhdistyksiä, asiantuntijoita, hallitusten edustajia, jne. Miksi komissio on keskeyttänyt valkoisen kirjan laadinnan sen jälkeen kun edellä mainitut järjestöt ovat tehneet suuren työn? Miten aiotaan korvata vakava takaisku, jota valkoisen kirjan laadinnan keskeyttäminen on merkinnyt Euroopan yhteiskunnalle ja erityisesti nuorille? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1694/01, E-1733/01, E-1903/01, E-1904/01 ja E-2050/01 (2. elokuuta 2001) Komission mielestä nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa Euroopan tasolla on vahvistettava. Tästä syystä komissio käynnisti vuoden 1999 lopulla koulutus- ja kulttuuriasioista vastuussa olevan komission jäsenen aloitteesta aihetta käsittelevän valkoisen kirjan valmistelemisen. Komissio halusi, että ennen valkoisen kirjan laatimista järjestettäisiin hyvin laaja kuuleminen: nuorten kuuleminen kussakin jäsenvaltiossa vuonna 2000 ja sen huipentumana Euroopan laajuinen tapaaminen Pariisissa lokakuussa 2000, kansalaisyhteiskunnan ja tutkijoiden kuuleminen sekä keskustelut jäsenvaltioiden kanssa. Kuuleminen päättyi maaliskuussa 2001 Uumajassa, Ruotsissa. Komissio valmistelee edelleen nuorten ja jäsenvaltioiden tuen vahvistamana valkoista kirjaa, joka julkaistaneen ennen vuodenvaihdetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1018/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Lyhytaikainen työttömyys.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1018/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Lyhytaikainen työttömyys 1. Voiko komissio toimittaa aikasarjan, joka havainnollistaa pitkän aikaa työttöminä olleiden määrää (alle vuoden työttöminä työnhakijoina olleet ja, jos saatavilla, myös alle kuusi kuukautta työttöminä työnhakijoina olleet) kaikissa jäsenvaltioissa jokaiselta vuosineljännekseltä viimeisen kymmenen vuoden ajalta? 2. Voiko komissio kyseisen aikasarjan perusteella ilmoittaa lyhytaikaistyöttömien prosenttiosuuden työvoimasta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2001) Eurostat on estimoinut vuosittaiset aikasarjat pitkäaikaistyöttömien lukumäärälle (vuoden tai yli vuoden työnhakijoina olleille) tai vastaavalle työttömyysasteelle valmistellessaan Eurooppa-neuvostolle Tukholmassa esitettyä yhteenvetokertomusta (pitkäaikaistyöttömyyden aste on yksi yhteenvetokertomuksen liitteestä ilmenevistä rakenteellisista indikaattoreista). Vastaavanlaiset lyhytaikaistyöttömyyttä koskevat vuositiedot (alle kaksitoista kuukautta työnhakijoina olleista) voidaan laskea erotusmenetelmällä. Luotettavien neljännesvuosittaisten aikasarjojen arviointi on tuskin mahdollista, koska kaikissa jäsenvaltioissa ei toteuteta työvoiman määrää koskevaa jatkuvaa tutkimusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1942/01 esittäjä(t): John Purvis (PPE-DE) komissiolle. Ihmiskudostuotteita koskeva sääntely tulevaisuudessa.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0228 - 0228



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1942/01 esittäjä(t): John Purvis (PPE-DE) komissiolle (3. heinäkuuta 2001) Aihe: Ihmiskudostuotteita koskeva sääntely tulevaisuudessa Tulisiko komission mielestä ihmiskudoksen korvaamiseen, viljelyyn ja käyttöön liittyviä lääkinnällisiä laitteita säännellä entistä tiukemmin Euroopan tasolla? Jos tulisi, mikä olisi sääntelyn soveltamisala ja aikataulu? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 2001) Komissio on tietoinen ihmiskudoksista saatavien tuotteiden merkityksestä ja arkaluonteisuudesta erityisesti kun on kyse näiden tuotteiden käytöstä lääkinnällisissä laitteissa. Komissio tarkastelee parhaillaan lääkinnällisissä laitteissa käytettäviä ihmiskudoksia koskevan yhteisön lainsäädäntöaloitteen tarvetta, laajuutta ja luonnetta. Eettisten kysymysten kuten ihmiskudoksen korvaamisen ja viljelyn osalta on aiheellista noudattaa ihmisoikeuksien suojaamista ja ihmisarvon takaamista koskevia periaatteita, jotka vahvistetaan Euroopan neuvoston yleissopimuksessa ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0859/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Komission ehdotuksen poisvetäminen.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0859/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (22. maaliskuuta 2001) Aihe: Komission ehdotuksen poisvetäminen Voiko komissio ilmoittaa, montako kertaa se on vuosittain vetänyt pois ehdotuksensa direktiiviksi tai asetukseksi neuvostosta tai parlamentista viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana ja antaa ehdotuksen viitenumeron sekä lyhyen kuvauksen aiheesta? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2001) Viimeisen viiden vuoden aikana komissio ei ole vetänyt yhtään ehdotusta pois asiasisältöön liittyvistä syistä. Hallinnollisista syistä tapahtuvaa poisvetämistä on käsitelty vastauksessa arvoisan kysyjän kysymykseen E-0858/01(1). (1) Katso sivu 210.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1567/01 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Liikennekäytävä VIII.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0239 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1567/01 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (17. toukokuuta 2001) Aihe: Liikennekäytävä VIII Ovatko osallistujavaltiot ja Euroopan komissio allekirjoittaneet liikennekäytävä VIII:aa koskevan pöytäkirjan ja onko tekniset, infrastruktuuria ja painopistealueita koskevat tutkimukset jo aloitettu? Millaista ja kuinka paljon rahoitusta kyseinen hanke on saanut tähän mennessä eri osapuolilta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2001) Komissio tukee voimakkaasti kaikkien yleiseurooppalaisten liikennekäytävien kehittämistä neuvottelemalla osapuolten kanssa sekä tekemällä poliittisia, teknisiä ja taloudellisia aloitteita, jotka edistävät kuljetustoiminnan edellytysten parantamista Euroopassa. Tässä yhteydessä komissio on osallistunut kuukausien ajan aktiivisesti toimiin kyseistä liikennekäytävää koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan vahvistamiseksi. Komissio on tehnyt yhteistyötä tämän hyväksi silloisen puheenjohtajavaltion Italian ja erityisesti sen liikenne- ja kauppalaivaministeriön kanssa. Näiden toimien tarkoituksena on ollut erityisesti auttaa osallistujamaita - Albaniaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Bulgariaa, Kreikkaa, Italiaa ja Turkkia - pääsemään lopullisesti yhteisymmärrykseen pöytäkirjan tekstistä. Heinäkuun 2000 alussa Roomassa osapuolten välillä saatiin aikaan lähes sovinto tekstin pääpiirteistä. Joitakin erimielisyyksiä on edelleen, eikä yhteisymmärryspöytäkirjaa ole vieläkään allekirjoitettu, vaikka komissio on sitä osallistujavaltioilta vaatinut. Koska yhteisymmärryspöytäkirjaa ei ole, liikennekäytävä VIII:aa koskevaa erityistutkimusta ei ole voitu aloittaa. Tähän mennessä kukin maa on kansallisella tasolla toteuttanut liikennekäytävä VIII:aa koskevia hankkeita, joihin on saatu rahoitusta eri lähteistä. Nämä hankkeet eivät kuitenkaan ole tällä hetkellä yhteisiä, eivätkä ne kuulu aiesopimuksen piiriin. Kun yhteisymmärryspöytäkirja on allekirjoitettu ja tekninen tutkimus aloitettu, saadaan kattavat ja täsmälliset tiedot liikennekäytävä VIII:aa koskevista hankkeista, mukaan lukien taloudellisen tuen laatu ja määrä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0204/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle. Suunnitelmat Koillis-Atlantin kalakantojen elvyttämiseksi.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0011 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0204/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 2001) Aihe: Suunnitelmat Koillis-Atlantin kalakantojen elvyttämiseksi Kaksi kolmasosaa Koillis-Atlantin kalakannoista ei täytä biologisia edellytyksiä, jotka on asetettu kalakantojen turvaamiseksi. Aikooko komissio laatia elvyttämissuunnitelmia kaikkia näitä kalakantoja varten? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0181/01 ja E-0204/01 (8. maaliskuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä, että monet Koillis-Atlantin kalakannoista eivät täytä kalakantojen turvaamiseksi asetettuja biologisia edellytyksiä. Komissio soveltaa kuitenkin termiä elvyttämissuunnitelma kalakantoihin, jotka ovat välittömässä vaarassa kadota. Tällaisia kantoja ovat nykyisin turska Pohjanmerellä, Irlannin merellä ja Skotlannin länsipuolella sekä pohjoinen kummeliturskakanta Elvyttämissuunnitelmat on joko otettu käyttöön, kuten Irlannin merellä, tai niitä ollaan muualla ottamassa käyttöön. Kalakantojen turvaamiseksi asetettuja biologisia edellytyksiä täyttämättömien mutta ilman välitöntä katoamisvaaraa olevien kalakantojen sekä kaikkien muidenkin tarvittavien kantojen osalta komissio on aloittanut menettelyn, jonka mukaisesti kalakantojen hoidossa sovelletaan ennaltaehkäisevää lähestymistapaa. Tätä lähestymistapaa sovelletaan jo Pohjanmeren turskaan, koljaan, punakampelaan, seitiin ja silliin, joiden osalta näiden kantojen hoitamisesta yhdessä yhteisön kanssa vastaavan Norjan kanssa on päästy sopimukseen kyseisen lähestymistavan noudattamisesta. Norjan kanssa on lisäksi tehty sopimus ennaltaehkäisevän lähestymistavan soveltamisesta Koillis-Atlantin makrillikantaan. Itämerellä on päästy kansainvälisen Itämeren kalastuskomission puitteissa sopimukseen ennaltaehkäisevän lähestymistavan soveltamisesta turskan, kilohailin ja lohen hoitoon.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1558/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Parlamentin jäsenten lukumäärä ja laajentuminen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0189 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1558/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (17. toukokuuta 2001) Aihe: Parlamentin jäsenten lukumäärä ja laajentuminen Vastatessaan suulliseen kysymykseeni H-0272/01(1) komission edustaja tulkitsee Nizzan sopimusta niin, että ellei yhtään liittymissopimusta ole allekirjoitettu 1. tammikuuta 2004, viidestätoista jäsenvaltiosta valitaan vuonna 2004 sama määrä edustajia kuin nykyisin. Tulkinta on epäilemättä oikea, mutta se tuo mukanaan uuden tulkintaongelman. Kysynkin komission tulkintaa siinä tapauksessa, että liittymissopimuksia on allekirjoitettu esimerkiksi yksi: kuinka monta edustajaa jäsenvaltioista valitaan siinä tapauksessa? (1) Kirjallinen vastaus 3.4.2001. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2001) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksiin Nizzan sopimuksessa liitetyn Euroopan unionin laajentumista koskevan pöytäkirjan(1) 2 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan kustakin jäsenvaltiosta vuonna 2004 valittavien Euroopan parlamentin jäsenten lukumäärästä päättää neuvosto. Lukumäärän laskemiseksi on ensin lisättävä nykyisten viidentoista jäsenvaltion edustajien kokonaismäärään (josta määrätään EY:n perustamissopimuksen 190 artiklassa sellaisena kuin se on muutettuna kyseisen pöytäkirjan 2 artiklan 1 kohdassa, eli 535 edustajaan) 1. tammikuuta 2004 mennessä allekirjoitettujen liittymissopimuksien mukainen uusien jäsenvaltioiden edustajien kokonaismäärä. Jos edustajien määrä on pienempi kuin 732, kuten se on siinä tapauksessa, että kaikki ehdokasmaat eivät ole allekirjoittaneet liittymissopimuksia 1. tammikuuta 2004 mennessä, neuvosto korottaa kustakin jäsenvaltiosta vuonna 2004 valittavien edustajien määrää siten, että yhteismäärä on mahdollisimman lähellä 732:ta. Vuonna 2004 valittavien edustajien määrää korjataan suhteessa kokonaismäärään, mutta mistään jäsenvaltiosta valittavien edustajien määrä ei saa olla suurempi kuin kyseisen maan edustajien nykyinen määrä. (1) EYVL C 80, 10.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0628/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Kauppojen turvajärjestelmät ja tahdistinpotilaille aiheutuva haitta.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0628/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (1. maaliskuuta 2001) Aihe: Kauppojen turvajärjestelmät ja tahdistinpotilaille aiheutuva haitta Ison-Britannian kansalliset terveydenhuoltosäätiöt ovat varoittaneet sydämentahdistinta käyttäviä potilaita siitä, että jotkut tavallisimpien kauppaketjujen käyttämät läpikulkuportin malliset turvajärjestelmät saattavat olla vaaraksi elintärkeän laitteen jatkuvalle toiminnalle. Katsooko komissio, että kauppojen olisi otettava vastuu ja varoitettava asiakkaitaan selvästi järjestelmän mahdollisesti aiheuttamasta vaarasta, ennen kuin asiakkaat astuvat sisälle kauppaan? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2001) Komissio ei ole tähän mennessä saanut mitään tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisten terveydenhoitosäätiöiden varoituksesta, jonka mukaan kauppojen turvajärjestelmät voisivat häiritä sydämentahdistinten toimintaa. Komissio aikoo kuitenkin pyytää lisätietoja varoituksesta ja keskustella sen merkityksestä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio otti kysymyksen esille jäsenvaltioiden kanssa kesäkuussa 1999 pidetyssä matalajännitedirektiiviä käsittelevän työryhmän kokouksessa, jonka aiheena oli sähkölaitteiden turvallisuus. Kaikilta jäsenvaltioilta kysyttiin, olivatko ne saaneet tietoja tähän liittyvistä tapauksista ja olisivatko varotoimet niiden mielestä tarpeellisia. Mitään tapauksia ei tullut esiin, ja jäsenvaltiot katsoivat sen vuoksi, etteivät uudet säädökset asiasta olleet tarpeen. Kuten vastauksessa Caroline Jacksonin kysymykseen E-1595/98(1) esitettiin, ongelma on osittain korjattu sydämentahdistimia koskevalla eurooppalaisella standardilla, jonka on antanut Euroopan standardisointielin Cenelec ja jossa määrätään sydämentahdistinten kyvystä sietää tietyntyyppisiä sähkömagneettisia kenttiä. Komissiolla ei tämän vuoksi ole suunnitelmia ehdottaa uusia säädöksiä tällä alalla. (1) EYVL C 13, 20.1.1999.