ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2553/97 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) - komissiolle (15. heinäkuuta 1997) Aihe: Metsäpalojen torjunta yhteisössä Asetuksen 308/97 ((EYVL L 51, 21.2.1997, s. 11. )) mukaan, jolla muutetaan metsäpalojen torjunnasta yhteisössä vuosina 1992 - 2001 annettua asetusta 2158/92 ((EYVL L 217, 31.7.1992, s. 3. )), metsiä koskevia toimenpiteitä rahoitetaan sillä edellytyksellä, että metsäpalojen torjuntasuunnitelmat on laadittu ja jäsenvaltiot jättävät komissiolle ennen 1. marraskuuta joka vuosi suunnitelmansa tai ohjelmansa, joiden tavoitteena on metsäpalojen torjunnan tehostaminen. Viitaten tulipaloihin, jotka syttyivät 6. heinäkuuta 1997 eri paikoissa Thessalonikin läänissä ja tuhosivat Seik Sun metsän, komissiolta kysytään, ovatko asiasta vastaavat kreikkalaiset viranomaiset toimittaneet metsäpalojen torjumista koskevat suunnitelmansa tai ohjelmansa ja milloin, sekä mitä metsäpalojen torjuntatoimia Kreikka tarkkaan ottaen on hyväksynyt mukautuakseen voimassaolevaan yhteisön lainsäädäntöön? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 1997) Kreikan hallituksen esittämä metsäpalojen torjuntaa koskeva kansallinen suunnitelma metsäpalojen torjumista yhteisössä koskevan asetuksen (ETY) N:o 2158/92 ((EYVL L 217, 31.7.1992. )) mukaisesti, jota äskettäin pidennettiin asetuksella 308/97 ((EYVL L 51, 21.2.1997. )), sai komission hyväksynnän 7. maaliskuuta 1994. Suunnitelmassa kuvataan Kreikan metsien yleistilaa, erityisongelmia, metsäpalojen tuhoja 10 vuodelta sekä täytäntöön pantua suojelustrategiaa ( metsäpalojen syihin kohdistuva toiminta, ehkäisykeinot (perusrakenteet, metsänhoito), valvonta ja torjunta). Kreikan vuosittain ennen 1. marraskuuta esittämien asetuksen (ETY) N:o 2158/92 mukaisten hankkeiden tulee kuulua tähän suunnitelmaan. Kaudeksi 1994*1996 tähän suunnitelmaan kuuluvia kreikkalaisia mainitun asetuksen mukaisia metsäpalojen torjuntahankkeita hyväksyttiin 49, ja niiden yhteissumma oli 8,6 miljoonaa ecua. Komissio hyväksyi 9. heinäkuuta 1997 2,32 miljoonan ecun taloudellisen tuen myöntämisen vuodeksi 1997 esitetylle viidelle kreikkalaiselle hankkeelle, jotka täyttävät mainitut ehdot. Edellä mainitun asetuksen (ETY) N:o 2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki metsiä koskevat toimenpiteet alueilla, joilla on suuri metsäpalovaara, on saatettava yhdenmukaisiksi kyseisen alueen metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa. Koska komissio on 24. kesäkuuta 1993 luokitellut koko Kreikan alueeksi, jossa metsäpalovaara on suuri, koheesiorahaston, alueellisten kehitysohjelmien (maataloussektorin toimenpideohjelma - yhteisön tukikehyksen kansallinen osa - ja alueelliset toimenpideohjelmat) ja maatalouden metsitystoimenpiteiden (asetus (ETY) N:o 2080/92 maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta tukijärjestelmästä ((EYVL L 215, 30.7.1992. ))) yhteydessä tämän jäsenvaltion osalta hyväksyttyjen metsiä koskevien toimenpiteiden on täytettävä samat ehdot.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2393/97 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE) - komissiolle (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Kalalajien ottaminen CITES-sopimuksen piiriin USA on ehdottanut kalalajien CITES-ryhmän perustamista käsittelemään useiden toimivaltaisten kalastusjärjestöjen säätelemää kalavarakysymystä. Sekä FAO:n toimintasäännöissä että YK:n kalastusalueet ylittävistä kalakannoista ja runsaasti vaeltavista kalalajeista solmitussa sopimuksessa tunnustetaan, että CITESin toimenpiteiden hyväksymisen näissä tapauksissa tulee perustua näiden lajien kalastusta säätelevien järjestöjen mielipiteeseen; näillä järjestöillä on joka tapauksessa paremmat tieteelliset ja todelliseen tilanteeseen perustuvat tiedot kyseisten lajien kalastamisesta. Kuitenkin komissio suhtautuu myötämielisesti mainitun CITES-ryhmän perustamiseen, minkä vuoksi komissiolta kysytään, mitkä ovat tämän kannan puolustamiseen johtaneet syyt? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (4. elokuuta 1997) Komissio tuki merikalalajien työryhmän perustamista uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa käsittelevän konferenssin (CITES) yhteyteen sillä edellytyksellä, että työryhmä käsittelisi vain CITESille kuuluvaa merikalalajien suojelua eikä ryhtyisi toimimaan Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön toimivaltaan tai alueellisten kalastussopimusten soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. CITESin sopimuspuolten konferenssin työryhmä laati ehdotuksesta version, jossa tämä työnjako otetaan täysin huomioon, ja Euroopan yhteisö tuki tuloksena ollutta uutta ehdotusta. On syytä mainita, että ehdotuksella pyrittiin estämään CITESin toiminta merikalalajien alalla eikä päinvastoin. Tästä huolimatta sopimuspuolten konferenssi hylkäsi ehdotuksen.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1888/97 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) - komissiolle (2. kesäkuuta 1997) Aihe: Yhteisön tavaramerkki ja tavaramerkkien kansainvälinen rekisteröiminen Kysymys liittyy asiakirjoihin ¨Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisön tavaramerkistä 20 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 muuttamisesta Euroopan yhteisön liittymisen tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvään Madridissa 27 päivänä kesäkuuta 1989 tehtyyn pöytäkirjaan huomioon ottamiseksi¨ (KOM(96)0372 lopullinen - 96/0198 CNS ((EYVL C 300, 10.10.1996, s. 11. )) ja ¨Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymisestä tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvään Madridissa 27 päivänä kesäkuuta 1989 tehtyyn pöytäkirjaan¨ (KOM(96)0367 lopullinen - 96/0190 CNS). ((EYVL C 293, 5.10.1996, s. 11. )) Neuvosto hyväksyi 20. joulukuuta 1993 yhteisön tavaramerkkiä koskevan asetuksen (EY) N:o 40/94 ((EYVL L 11, 14.1.1994, s. 1. )) (jäljempänä ¨asetus¨). Asetuksella säädetään yhteisön merkkijärjestelmästä, jolla tavaramerkeille (tavaroille ja palveluille) annetaan yhtenäinen suoja Euroopan yhteisön alueella yhden ainoan rekisterihakemuksen perusteella. Alicantessa sijaitseva sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto alkoi hyväksyä yhteisön tavaramerkkiä koskevia hakemuksia 1. tammikuuta 1996 ja 1. huhtikuuta 1996 se aloitti toimintansa täysimittaisesti. Kyseisenä päivänä tuli toiminnalliseksi myös Madridin pöytäkirja, joka oli tullut voimaan 1. joulukuuta 1995. 1. Puollamme Euroopan yhteisön liittymistä tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvään pöytäkirjaan; 2. Kannatamme XIII osaston liittämistä neuvoston asetukseen (EY) N:o 40/94, mutta aikooko komissio tehdä aloitteita suunnitelmien ja mallien yhdenmukaistamiseksi alalla. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 1997) Komissio ilmaisee tyytyväisyytensä arvoisan parlamentin jäsenen tukeen kahdelle ehdotukselle, jotka koskevat yhteisön liittymistä Madridin pöytäkirjaan ja tämän edellyttämää yhteisön tavaramerkkiasetuksen muuttamista. Mitä tulee toivomukseen, että komissio tekisi aloitteita malleja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi, komissiolla on kunnia ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tehneensä joulukuussa 1993 kaksi asiaa koskevaa aloitetta. Ensimmäinen koskee ehdotusta parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön järjestelmästä mallien oikeudelliseksi suojaamiseksi ((KOM(93)344 )). Toinen on ehdotus parlamentin ja neuvoston direktiiviksi mallien oikeudellisesta suojasta, jolla pyritään yhdenmukaistamaan tiettyjä kansallisten lainsäädäntöjen eroavaisuuksia ((KOM(93)342 )). Ensin mainittu odottaa edelleen parlamentin lausuntoa. Jälkimmäisen osalta neuvosto vahvisti yhteisen kannan 17. kesäkuuta 1997. Ehdotus toimitetaan parlamentille toista käsittelyä varten.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0862/97 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) - komissiolle (12. maaliskuuta 1997) Aihe: Syövän torjunta Pyydän Euroopan komissiota ilmoittamaan, onko budjettikohdasta B3-4301 - Syövän torjunta - myönnetty tukia Italiaa varten ja siinä tapauksessa, että näin on, pyydän laatimaan niistä sekä järjestökohtaisen että toimintokohtaisen luettelon. Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 ja E-0871/97 (22.09.1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 25. huhtikuuta 1997 ((EYVL C 319, 18.10.1997, s. 81. )) antamaansa vastaukseen. Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1651/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (5. toukokuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) 258/97 täytäntöönpano Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) tulee voimaan 15. toukokuuta 1997, mitä ennen kaikkien jäsenvaltioitten on saatava tietää, kuinka asetusta on tulkittava. Monia tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä ei ole vielä ratkaistu eikä komissio ole esittänyt suuntaviivoja kaikkein vaikeimmista kysymyksistä kuten sovellusalasta ja merkinnästä. 1. Miksi komissio ei ole vielä esittänyt suuntaviivoja, joissa käsiteltäisiin 1 artiklaa (soveltaminen), 2 artiklaa (soveltamatta jättäminen) ja 8 artiklaa (merkintä), vaikka niiden tulkinnasta voidaan esittää hyvin erilaisia näkemyksiä? 2. Merkitäänkö geenimaissi ja geenisoija, joille on jo myönnetty lupa päästä markkinoille, elintarvikkeiden merkintöjä koskevan direktiivin 79/112/ETY ((EYVL L 33, 8.2.1979, s. 1. )) mukaisesti, ja jos merkitään, niin millaisia yksityiskohtaisia kriteerejä niihin sovelletaan? 3. Aikooko komissio vahvistaa, että tämän asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a - d alakohdissa olevaa neljää merkintäkriteeriä sovelletaan yksilöllisesti ja toisistaan riippumatta, siten että elintarvikkeet on merkittävä, jos yhden yksittäisen alakohdan ehdot täyttyvät? 4. Mitä määräyksiä on suunniteltu uuselintarvikkeiden ja elintarvikkeiden uusien ainesosien käytön kieltämiseksi lastenruoissa, kuten elintarvikealan tiedekomitea on ehdottanut? 5. Aiotaanko uuselintarvikkeissa käytettyjen DNA:ta tuhoavien entsyymien käytöstä ja molekyylirakenteesta tiedottaa tuoteselosteissa tai elintarvikkeiden merkinnöissä? 6. Aiotaanko tuotteet ja ainesosat, joissa on käytetty geeniteknologiaa tai hyödynnetty geenimuokattuja organismeja, luokitella jatkossa uuselintarvikkeiksi tai uusiksi ainesosiksi, jos koostumukseltaan vastaavat tuotteet on aiemmin hyväksytty direktiivin (EY) 258/97 mukaisina? 7. Aiotaanko yhteisön lainsäädännössä tai kansallisessa lainsäädännössä jo hyväksyttyjä geenielintarvikkeita ja geeniviljoja tarkastella ikään kuin kyseisiä tuotteita olisi jo aiemmin käytetty huomattavissa määrin ihmisravinnoksi yhteisön alueella? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama täydentävä vastaus (24. heinäkuuta 1997) Parlamentin jäsenelle 29. toukokuuta 1997 annetun vastauksen lisäksi parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastauksiin, jotka komissio antanut hänen kesäkuussa 1997 pidetyssä uuselintarvikkeita käsittelevässä täysistunnossa tekemään suulliseen kysymykseensä O-65/97. Komissio vastaa lähiaikoina samanaikaisesti useisiin aihetta koskeviin kysymyksiin.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1608/97 esittäjä(t): José Valverde López (PPE) - komissiolle (7. toukokuuta 1997) Aihe: Koheesiorahaston investoinnit Andaluciaan Komissio on ottanut huomioon Euroopan parlamentin toistuvat pyynnöt ja asettanut ehdot, joiden mukaan jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien on annettava julkisuuteen tiedot niistä hankkeista, jotka ovat saaneet tukea koheesiorahastosta. Olemme kuitenkin kaukana siitä, että suuri yleisö olisi ajan tasalla toimista, joihin saadaan yhteisön tukia. Edes Euroopan parlamentin jäsenten ei ole helppoa saada täsmällistä tietoa hankkeista ja niiden seurannasta. Kuinka paljon koheesiorahasto on investoinut Andaluciaan (hankkeet, sijainti, summat, päätöspäivämäärä ja lyhyt arviointi seurantaa koskevista selonteoista)? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 1997) Komissiolla ei ole hallussaan koheesiorahastoja koskevia erityisiä alueellisia tietoja. Komissio antaa suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle rahaston toimintaa koskevat vuosikertomukset vuosilta 1994 ja 1995. Kertomusten liitteessä 1 annetaan tärkeimmät tiedot yhteisrahoitteisista ympäristö- ja liikennehankkeista Espanjassa, Andalusian yhteisrahoitteiset hankkeet mukaan lukien.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2035/97 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) - komissiolle (13. kesäkuuta 1997) Aihe: Slovenian tasavallan assosiointi ja sen vaikutukset tullialan kysymyksiin Slovenian tasavallan Euroopan unioniin assosioinnin mahdolliseen edistymiseen liittyy myös muun muassa kysymys eläinlääketieteellisten valvontatutkimusten kohdistamisesta tuontiin kolmansista maista. Tämän johdosta italialaiset järjestelmät, esimerkiksi Gorizian ja Fernettin (Triestessä) järjestelmät, ovat samassa tilanteessa kuin Tarvisio (Udinessa) sen johdosta, että Itävalta jokin aikaa sitten liittyi Euroopan unioniin. Onko jo suunniteltu, millä tavoin tilanteeseen voidaan puuttua tai miten voidaan tukea valvontajärjestelmien tehostamista ja valmistelua Slovenian Unkarin ja Kroatian vastaisilla rajoilla? Onko jo olemassa tai onko suunnitelmissa nykyisten Gorizia Sant'Andrean ja Fernettin valvontarakenteiden tulevaisuutta koskevia hankkeita? Voidaanko Fernettin ja rinnakkaisen Sesanan (Sloveniassa) terminaalien välillä, jotka sijaitsevat toisistaan tuskin kahdensadan metrin etäisyydellä, jo järjestää tullitoimintojen yhteensovittaminen, minkä avulla kauttakulkuliikenteen odotusaikoja voitaisiin vähentää elävien eläinten, huolitsijoiden ja liikenteenharjoittajien eduksi. Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 1997) Slovenian tasavallan ja Euroopan yhteisön assosiaatiosopimus ei vaikuta nykyisiin eläinlääketieteellisiin kolmansista maista peräisin olevien eläinten tarkastuksiin. Slovenian on kuitenkin liittymispäivästä alkaen varmistettava tehokkaat tarkastukset yhteisön ulkorajoilla yhteisön lainsäädännön noudattamiseksi eläinlääkinnän alalla. Tämä edellyttää asianmukaisten välineiden käyttöönottoa ja henkilöstön koulutusta ennen liittymistä. Phare-ohjelma antaa apua Slovenian tukemiseksi tarvittavien lainsäädännöllisten, institutionaalisten ja tiettyjen rakenteellisten muutosten tekemisessä. Komissio ei tiedä mistään suunnitelmista nykyisten Gorizia Sant'Andrean ja Fernettin valvontarakenteiden tulevaisuuden varalle (koska se kuuluu kansallisten viranomaisten toimivaltaan). Komissiolla ei ole tietoa erityisiä kahdenvälisiä sopimuksia tullitoimintojen yhteensovittamisesta Fernettissä ja Sesanassa koskevista suunnitelmista.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1534/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman ¨Tiguvonin¨ (Fenthionin) käytön aiheuttamat fosforihappoesterimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan käyttää eri tavoin. Tiguvon 10:tä käytetään kaksikiloisten tai tätä painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:tä suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien käsittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi käsitellä Tiguvon 20 G:llä. Eläintenomistajat, jotka ovat käsitelleet kotieläimiään toistuvasti Tiguvon-kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksiä. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 ((EYVL C 345, 15.11.1996, s. 76. )), pyydän komissiota vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Milloin sallittiin näiden valmisteiden myynti pieneläinten, erityisesti kissojen, käsittelyyn? Kuka luvan myönsi? Oliko tuolloin käytettävästi riittävästi tutkimustuloksia? Onko tutkimusten tuloksia sittemmin arvioitu uudelleen? Kuka nämä arvioinnit on tehnyt? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1534/97, E-1540/97 ja E-1544/97 (12. kesäkuuta 1997) Komissiolla ei ole tietoa parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista. Komissio aikoo tehdä asiasta kyselyn asianomaisille jäsenvaltioille sekä Euroopan lääkearviointivirastolle ja ilmoittaa kyselyn tulokset parlamentin jäsenelle.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2294/97 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) - komissiolle (26. kesäkuuta 1997) Aihe: Ihmisoikeuksia koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen loukkaukset Turkin toimesta ja EU:lta vaadittavat vastatoimet Strasbourgissa toimiva Euroopan ihmisoikeustuomioistuin teki Loizidou vastaan Turkki -asiassa (40/1993/435/514) 18. joulukuuta 1996 päätöksen, jonka mukaan epäämällä kanteen nostajalta oikeuden omaisuuteensa Kyreniassa (miehitetty Kyproksen pohjois-osa) Turkki on vuodesta 1974 lähtien toistuvasti rikkonut ihmisoikeuksia koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen ensimmäisen pöytäkirjan 1 artiklaa, joka koskee jokaisen luonnollisen tai oikeushenkilön omaisuuden kunnioittamista. Päätöksellä on erityistä poliittista merkitystä, ottaen huomioon, että Turkin vuonna 1974 tekemän maahanhyökkäyksen seurauksena samassa asemassa on ainakin 200 000 muuta henkilöä, joiden edellä mainittua perusoikeutta Turkki näin loukkaa. 1. Onko komissio tietoinen edellä mainitusta päätöksestä? 2. Mitä se aikoo tehdä painostaakseen Turkkia lopettamaan edellä mainitun ja ihmisoikeuksia koskevassa Euroopan neuvoston yleissopimuksessa selkeästi tunnustetun perusoikeuden loukkaaminen? 3. Aikooko komissio ottaa asian esille Turkin viranomaisten kanssa? Miten ja milloin? 4. Katsooko komissio, että mainittu loukkaus, joka koskee 200 000 Kyproksen kreikkalaista, on merkittävä tekijä arvioitaessa yleisesti Turkin jo muutenkin vakavaa ihmisoikeustilannetta? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (25. päivänä heinäkuuta 1997) Komissio tietää asiasta Loizidou vastaan Turkki. Tapaus osoittaa, miten tärkeätä on löytää poliittinen ratkaisu Kyproksen kysymykseen. Kyproksen presidentti Cleridesin ja Kyproksen turkkilaisen yhteisön johtaja Denktashin Yhdistyneiden kansakuntien piirissä New Yorkin osavaltiossa 9. heinäkuuta 1997 aloittamat neuvottelut auttavat edistämään pääsyä poliittiseen ratkaisuun, joka perustuu YK:n asiaa koskevien päätöslauselmien mukaiseen suunnitelmaan kahden vyöhykkeen ja kahden yhteisön liittovaltiosta. Komissio toivoo, että nämä keskustelut helpottavat pian aloitettavia neuvotteluita Kyproksen liittymisestä Euroopan yhteisöön. Kyproksen liittyminen yhteisöön tuo ainutkertaisen mahdollisuuden päästä ratkaisuun Kyproksen kysymyksessä. Liittymisestä hyötyvät saaren molemmat yhteisöt, ja sen yhteydessä voidaan löytää Euroopan yhteisön oikeuden mukaisia ratkaisuja arvoisan parlamentin jäsenen esille tuoman kysymyksen kaltaisiin erityisiin, monimutkaisiin ongelmiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3670/02 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle. Eläinten teurastamisesta syntyvien jätteiden hävittämiskustannukset.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3670/02 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle (18. joulukuuta 2002) Aihe: Eläinten teurastamisesta syntyvien jätteiden hävittämiskustannukset Miten jäsenvaltiot käsittelevät teurastettavista eläimistä syntyvää jätettä (luita) hullun lehmän taudin aiheuttaman kriisin jälkeen? Espanjassa valtio pakottaa tuottajat sisällyttämään nämä kustannukset laskuun ja siirtämään ne kuluttajalle asti, jolloin kuluttajat maksavat jätteiden hävittämiskulut hinnankorotuksina? Eräät Euroopan valtiot kuulemma maksavat suoraan jätteiden hävittämisestä koituvat kustannukset, jolloin näiden maiden tuottajat ovat espanjalaisiin verrattuna edullisemmassa asemassa. Eräiden sisämarkkinoilta tuotavien tuotteiden hintoihin näitä kustannuksia ei ole lisätty, joten jäsenvaltiot ovat keskenään eriarvoisessa asemassa. Voiko komissio ilmoittaa, onko Euroopan unionin tasolla lainsäädäntöä, joka pakottaisi kaikki jäsenvaltiot toimimaan samalla tavalla, vai onko kyse jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvasta asiasta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2003) Yhteisön lainsäädännössä(1) edellytetään nyt, että erikseen määritelty riskiaines on poistettava teurastamoissa ja leikkaamoissa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää, että selkäranka voidaan poistaa ruhoista tai ruhon osista valvotuissa lihakaupoissa, jotka on erikseen hyväksytty ja rekisteröity tätä varten. TSE-testien, kuolleiden eläinten ja teurasjätteiden vuoksi myönnettäviä valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen(2) mukaisesti komissio ei niiden voimaantulon (1. tammikuuta 2003) jälkeen hyväksy valtiontukea, joka on tarkoitettu syntyneiden teurasjätteiden hävittämisestä aiheutuneisiin kustannuksiin. Komissio sallii poikkeuksellisesti, ja jotta liha-ala voi asteittain sisällyttää toimintaansa TSE-lainsäädännön käyttöönotosta aiheutuvat korkeammat kustannukset, valtiontuen myöntämisen 50 prosenttiin asti vuonna 2003 tuotetun erikseen määritellyn riskiaineksen ja lihaluujauhon, jolla ei ole enää kaupallista käyttöä, turvallisesta hävittämisestä aiheutuneista kustannuksista. Komissio sallii samasta syystä valtiontuen myöntämisen enintään 100 prosenttiin asti ennen suuntaviivojen soveltamisen alkamispäivää tuotetun erikseen määritellyn riskiaineksen ja lihaluujauhon, jolla ei ole enää kaupallista käyttöä, hävittämiskustannuksista. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä, EYVL L 147, 31.5.2001. (2) EYVL C 324, 24.12.2002.