FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/173

(2004/C 65 E/190)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2545/03

esittäjä(t): Olle Schmidt (ELDR) komissiolle

(30. heinäkuuta 2003)

Aihe: Ruotsin säädökset sisämarkkinoiden vastaisia

Ruotsissa on voimassa kaksi kierrätystä koskevaa lakipakettia. Ensimmäisessä säädöspaketissa vaaditaan, että tuottajien on tavalla tai toisella kierrätettävä pakkauksia. Tuottajat toimivat usein yhdessä kierrätys-yritysten kanssa. Nautittavaksi valmiita juomia koskevat toiset säännökset, joiden mukaan tuottajien on otettava vastaan omat pakkauksensa. Tämä toteutetaan panttijärjestelmän avulla, jonka kyseinen ala muodostaa. Tuottajien on itse maksettava pullokohtainen maksu käsittelyä varten.

Ongelmana on, että nämä kierrätysjärjestelmät sulkevat pois toinen toisensa. Valmisjuomien tuottajat ja maahantuojat eivät voi liittyä halvempaan, ensiksi mainittuun järjestelmään. Niitä koskee jälkimmäinen säädöspaketti, jonka mukaan kaikki pullot on varustettava merkinnöin, koska ruotsalainen järjestelmä perustuu viivakoodeihin.

Tämä aiheuttaa suuria kustannuksia maahantuojille. Niiltä peritään panttijärjestelmässä noin 77 äyrin käsittelymaksu pulloa kohti. Tästä hyötyvät suurpanimot. Johtopäätöksenä voidaan todeta, että ruotsalainen panttijärjestelmä todellakin haittaa kauppaa.

Eivätkö nämä säännökset ole markkinasääntöjen vastaisia?

Ruotsin ympäristöministeriö on jättänyt eduskunnalle ehdotuksen, jonka mukaan liikkeiden omistajia, jotka myyvät panttijärjestelmän ulkopuolisia pulloja, voidaan rankaista. Tämä tarkoittaa, että ympäristöministeriö voi mahdollisesti pysäyttää virvoitusjuomien rinnakkaistuonnin. Rinnakkaistuodut virvoitusjuomat pitävät hinnat alhaisempina Ruotsin markkinoilla. Onko Ruotsin eduskunnalla oikeus kieltää sellaisten pakkausten luovuttaminen ja myyntiin asettaminen, jotka eivät kuulu palautusjärjestelmään? Tämä voisi merkitä virvoitusjuomien rinnakkaistuonnin loppumista.

Lopuksi haluan korostaa, että kannatan kierrätys- ja palautusjärjestelmää. Niiden on kuitenkin oltava kaikille oikeudenmukaisia ja ne eivät saa vääristää kilpailua!

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(18. syyskuuta 2003)

Pakkauksista ja pakkausjätteistä 20. joulukuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY (1) (”pakkausdirektiivi”) 7 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sellaisten järjestelmien käyttöön ottamiseksi, joilla varmistetaan ”a) … käytettyjen pakkausten … palauttaminen ja/tai keruu” ja ”b) kerättyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys”. Komission mielestä ei ole mitään syytä, miksi periaate, jonka mukaan erilaisten pakkausjätteiden hyödyntämistä ja kierrätystä varten otetaan käyttöön erilliset järjestelmät, olisi pakkausdirektiivin tai direktiivissä mainittujen sisämarkkinasääntöjen vastainen. On myös epäselvää, mitkä näiden kahden järjestelmän osat sulkevat pois toinen toisensa. Pakkausdirektiivin 7 artikla ei sulje pois pakollisia panttijärjestelmiä, joilla varmistetaan käytettyjen pakkausten palauttaminen, jos ne ovat asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisia.

Samassa artiklassa säädetään kuitenkin myös seuraavaa: ”Asianomaisten alojen taloudellisten toimijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten on voitava osallistua näihin järjestelmiin. Järjestelmiä on sovellettava syrjintää harjoittamatta myös tuontituotteisiin, myös järjestelmiin pääsyä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja siitä mahdollisesti perittävien maksujen osalta, ja ne on suunniteltava siten, että vältetään kaupan esteet ja kilpailun vääristyminen perustamissopimuksen mukaisesti.”

Se, ovatko Ruotsin säädökset sisämarkkinasääntöjen vastaisia ja tarkemmin sanottuna EY:n perustamissopimuksen 28—30 artiklassa tarkoitetun tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen vastaisia, riippuu siitä, sovelletaanko näitä järjestelmiä tuontituotteisiin oikeudellisesti ja tosiasiallisesti syrjintää harjoittamatta. Järjestelmää voitaisiin pitää kaupan esteenä, joka kielletään EY:n perustamissopimuksen 28 artiklassa, jos ruotsalaiset tuottajat maksaisivat alempia käsittelymaksuja kuin maahantuojat tai jos jollakin muulla sääntöihin tai niiden täytäntöönpanoon liittyvällä seikalla olisi EY:n perustamissopimuksen 28 artiklassa tarkoitettu syrjivä vaikutus. Vaikka toimenpide olisikin EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan vastainen, Ruotsin viranomaiset voisivat tietyin edellytyksin perustella sitä EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan tai yhteisöjen tuomioistuimen vahvistamien pakollisten vaatimusten nojalla. Kirjallisessa kysymyksessä annettujen tietojen perusteella ei ole mahdollista toteuttaa kansallisen toimenpiteen kattavaa oikeudellista tarkastelua EY:n perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklan kannalta. Näin ollen komissio tutkii asian. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan antamaan hänen hallussaan olevat mahdolliset lisätodisteet.

Komissio tarvitsee lisätietoja Ruotsin ehdotuksesta, jonka mukaan liikkeiden omistajia, jotka myyvät panttijärjestelmän ulkopuolisia pulloja, voidaan rankaista, jotta se voisi arvioida ehdotusta yhteisön oikeuden kannalta. EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan vastaisina pidetään yleensä sellaisia rikosoikeudellisia seuraamuksia, joilla syrjitään tuontituotteita. On myös syytä huomata, että Ruotsin viranomaiset ovat velvollisia ilmoittamaan tällaisesta toimenpiteestä ennen sen lopullista hyväksymistä teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22. kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (2) mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna.

(1) EYVL L 365, 31.12.1994.

(2) EYVL L 204, 21.7.1998.