ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3673/00

esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle

(22. marraskuuta 2000)

Aihe: Hankkeet pedofilian torjumiseksi Daphne-ohjelma 20002003

Lapsiin kohdistuvia rikoksia täytyy kaikissa tilanteissa pitää rikoksina ihmiskuntaa vastaan.

Lasten oikeuksia käsitellään kahdessa Euroopassa tehdyssä yleissopimuksessa, ihmisoikeusyleissopimuksessa vuodelta 1950 ja lasten oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa, joka tuli voimaan 1.7.2000 mutta jota Italia ei vielä ole ratifioinut.

Samanaikaisesti asiasta tehdään yhä enemmän pöytäkirjoja, aloitteita ja ehdotuksia, mutta valitettavasti vain harvat toimet ovat tähän mennessä osoittautuneet todella tehokkaiksi.

Myös Euroopan unioni on tehnyt aloitteita tässä asiassa, sillä se on hyväksynyt Daphne-ohjelman, jonka vuosien 20002003 prioriteetteihin kuuluu myös lasten suojelu.

Eurooppalainen vapaaehtoistyö ja eurooppalaiset järjestöt ovat toimineet huomattavan aktiivisesti tässä asiassa, ja tänä vuonna Euroopan komission tekninen toimikunta on valinnut niiden piiristä jopa 415 hanketta.

Italialla ei vielä ole pedofilian torjumiseksi kansallista laitosta, joka voisi edistää konkreettisia aloitteita sellaisen henkilökunnan kouluttamiseksi, joka tukisi väkivallan kohteeksi joutuneita lapsia ja heidän perheitään. Mitä hankkeita italialaiset yhteistyökumppanit ovat esitelleet? Mitkä niistä on lopullisesti hyväksytty valittujen 415 hankkeen joukkoon?

Millaisten kriteerien perusteella nämä hankkeet on valittu lopullisessa karsinnassa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(5. tammikuuta 2001)

Vuonna 2000 komissiolle toimitettiin Daphne-ohjelman perusteella 415 hanke-ehdotusta. Niistä 308 oli tukikelpoisia. Arvioinnin jälkeen rahoitusta päätettiin myöntää 47 hankkeelle yhteensä 4 590 045 euroa.

Arvioinnissa otettiin huomioon seuraavat perusteet: hankkeen liittyminen Daphne-ohjelman tavoitteisiin; hankkeen tavoitteiden selkeys ja tarkoituksenmukaisuus; hankkeen tulosten hyödynnettävyys; lähestymistavan, menetelmien ja aikataulun soveltuvuus ja toimivuus; yhteistyökumppanien sopivuus ja kokemus; lisäarvo yhteisön tasolla; tulosten, kokemusten ja uuden tiedon levitys; jatkotoimet ja jatkuvuus; kustannusvaikuttavuus.

Lopullisessa valinnassa on painotettava paitsi sitä, miten hanke-ehdotus täyttää edellä esitetyt perusteet, myös hankkeiden jakautumista tasaisesti eri kohderyhmien (lapset, nuoret ja naiset) kesken, hankkeiden kestoa (1, 2 tai 3 vuotta) ja hankkeiden maantieteellistä ulottuvuutta mahdollisimman suuren lisäarvon saavuttamiseksi yhteisön tasolla.

Kaikista 415 hanke-ehdotuksesta italialaisten järjestöjen osuus oli 26,7 prosenttia; määrä vastaa 111 hanketta, joista 94 oli tukikelpoisia. Lopullisen valinnan läpäisseistä 47 hankkeesta viisi oli jonkin italialaisen järjestön esittämää. Kaikkien hyväksyttyjen hankkeiden toteuttamiseen osallistuu yhteensä 361 järjestöä, joista 47 (13 %) on italialaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3792/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Ranskalainen naudanliha ja kansanterveys.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3792/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Ranskalainen naudanliha ja kansanterveys Onko eläinlääkintäalan tiedekomitea tai pysyvä eläinlääkintäkomitea käsitellyt kysymystä ranskalaisen naudanlihan mahdollisista riskeistä kansanterveydelle? Jos on, millaisia johtopäätöksiä asiasta on tehty? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2001) Naudanlihan turvallisuutta yleisesti on käsitelty useissa komission riippumattoman tieteellisen ohjauskomitean lausunnoissa. Lihan turvallisuus on komissiolle ensisijaisen tärkeää, ja kansanterveyden turvaamiseksi jäsenvaltioissa, Ranska mukaan luettuna, on otettu käyttöön laaja-alaisia toimenpiteitä. Tieteellinen ohjauskomitea käsitteli kokouksessaan 27.28. marraskuuta 2000 useita näkökohtia, jotka liittyvät Ranskassa käyttöön otettuihin toimenpiteisiin tai muissa jäsenvaltioissa ranskalaisen naudanlihan osalta käyttöön otettuihin toimenpiteisiin. Kyseisessä kokouksessa annettiin lausunto seuraavista aiheista: - Ranskassa ja Irlannissa ilmenneen BSE-riskin vuoksi kolmessa jäsenvaltiossa esitettyjen tuontikieltojen tieteellinen perusta - Ranskan BSE-riskin vuoksi esittämien useiden toimenpiteiden tieteellinen perusta - tieteellinen perusta eläinperäisen proteiinin kieltämiselle kaikkien tuotantoeläinten (siat, siipikarja, kalat ja lemmikkieläimet mukaan luettuina) ruokinnassa. Lausuntoon voi tutustua Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/ssc. Ranskalaisen luullisen lihan turvallisuutta käsitellään kohdassa 2.a. Tieteellinen ohjauskomitea katsoo, että Ranskassa voidaan riskiä vähentää jonkin verran poistamalla nikamaan kiinnittyvä liha (T-luupihvit) ihmisten ravintoketjusta. Tieteellinen ohjauskomitea arvioi 12. tammikuuta 2001 uudelleen selkärankaan kiinnittyvästä lihasta tehtyjen pihvien ja T-luupihvien turvallisuutta vuonna 2001 voimaan tulevien uusien riskinvähentämistoimenpiteiden perusteella. Kyseinen lausunto löytyy myös edellä mainituilta www-sivuilta otsikon Opinion on the questions submitted by EC services following a request of 4 December 2000 by the EU Council of Agricultural Ministers regarding the safety with regard to BSE of certain bovine tissues and certain animal-derived products alta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3503/00 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle. Komission syöpäyksikön virkamiesten lukumäärä.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0065 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3503/00 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle (10. marraskuuta 2000) Aihe: Komission syöpäyksikön virkamiesten lukumäärä 1. Komissio ilmoitti vastauksessaan kysymykseeni P-2798/00(1), joka koski WTO:n raporttia tupakkateollisuuden vaikutusvallasta, että tällä hetkellä komission syöpäyksikön palveluksessa on yksikön päällikön ja apulaispäällikön lisäksi yksi A-virkamies, yksi osa-aikainen B-virkamies ja yksi osa-aikainen kansallinen asiantuntija. Pitääkö paikkansa, että 10. syyskuuta 1993 syöpäyksikön palveluksessa oli yhteensä 32 virkamiestä? 2. Jos edellä mainittu tieto pitää paikkansa, miten komissio selittää sen, että syöpäyksikön palveluksessa olevien virkamiesten lukumäärä on seitsemässä vuodessa supistunut yli kolmestakymmenestä viiteen, kun otetaan huomioon, että samalla aikavälillä tämä ohjelma oli prioriteettiasemassa, minkä myös komission lainsäädäntöaloitteiden lukumäärä osoittaa? (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001. David Byrnen vastaus komission puolesta (18. tammikuuta 2001) Ei ole tarkoituksenmukaista tehdä sellaisia vertailuja, joihin arvoisa parlamentin jäsen pyrkii. Kansanterveyden linja hallinnoi 1990-luvun alussa vain kahta kansanterveysohjelmaa eli syöväntorjunnan ja aidsin ehkäisemisen ohjelmaa. Myöhemmin on hyväksytty terveyden edistämistä, huumausaineita, terveystilanteen seurantaa, harvinaisia sairauksia, henkilövahinkojen ehkäisyä ja saasteperäisiä tauteja koskevat ohjelmat, joiden hallinto kuuluu samalle linjalle. Kansanterveyden linja sai kesään 1999 saakka tukea teknisen avun toimistolta, jonka vahvuus oli 30 henkeä. Sopimusta toimiston kanssa ei uusittu viime vuonna, mikä on komission yleisen näitä toimistoja kohtaan omaksuman toimintamallin mukaista. Kansanterveyden linja yhdistettiin uuteen terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastoon 1. lokakuuta 1999. Syöväntorjuntaohjelman työhön osoitettuja resursseja ei ole sen jälkeen vähennetty. Vuonna 2000 otettiin itse asiassa ulkopuolista henkilöstöä tilapäisesti avustamaan ohjelman budjetin hallinnossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3945/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Euroon siirtymisestä aiheutuvat kustannukset.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3945/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Euroon siirtymisestä aiheutuvat kustannukset Voiko komissio arvioida kansallisista seteleistä ja kolikoista euron seteleihin ja kolikoihin siirtymisestä aiheutuvia kustannuksia esimerkiksi seteleiden painamisesta, kolikoiden lyömisestä ja korjaavista tietojärjestelmistä koituvat kustannukset mukaan luettuina kussakin euroalueen jäsenvaltiossa ja ilmaista nämä kustannukset BKT:hen suhteutettuina? Jos komissio ei ole itse laatinut tällaisia arvioita, voiko se mainita yksityiseltä sektorilta ja tieteellisistä lähteistä saatavissa olevia eri arvioita ja eritellä niihin liittyviä epävarmuustekijöitä? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2001) Komissio ei ole laatinut arvioita euron käyttöönoton kustannuksista. Komissio katsoo, että näitä julkisten viranomaisten ja yksityisten taloudellisten toimijoiden maksamia kustannuksia olisi pidettävä investointina, josta koituu yhteisen rahan käyttöönoton jälkeen huomattavia taloudellisia etuja. Komissio viittaa lisäksi Theresa Villiersin kirjalliseen kysymykseen E-2741/00(1) annettuun vastaukseen. (1) EYVL C 89 E, 20.3.2001, s. 219.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2796/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Korkein perintöveroprosentti kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2796/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Korkein perintöveroprosentti kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa Voisiko komissio laatia taulukon, josta ilmenee korkein perintöveroprosentti tai muu vastaava kuolemantapauksen yhteydessä perittävä veroprosentti kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa? Frederik Bolkestein komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2795/00, 2796/00 ja E-2797/00 (13. marraskuuta 2000) Nämä kolme kysymystä koskevat pääasiassa henkilöverotusta. Jäsenvaltiot ovat järjestäneet tämän verotuksen hyvin erilaisin tavoin. Erot liittyvät veroasteikkojen progressiivisuuteen, määräytymisperusteisiin, verovapauteen (esim. joidenkin sosiaalietuuksien osalta), verovähennyksiin kuten perhelisät sekä pääomatuloja tai kiinteistöjä koskeviin erityisjärjestelyihin. Koska nämä asiat ovat monimutkaisia eikä niitä ole järjestetty yhteisön tasolla, on vaikea vertailla jäsenvaltioiden verotussäännöksiä ja tehdä johtopäätöksiä verotaakasta näiden verojen korkeimman marginaaliprosentin perusteella. Komissio työskentelee parhaillaan parantaakseen jäsenvaltioiden verotusjärjestelmistä saatavia tietoja. Ensimmäisenä toimenpiteenä on saatettu ajan tasalle kansalliset tiedot, jotka on kerätty Euroopan unionin jäsenvaltioissa kannettujen verojen inventaariin(1) (veroprosentit ovat 1. tammikuuta 1999 vallinneen tason mukaisia). Alla olevaan taulukkoon on merkitty henkilöverotuksen korkeimmat prosentit valtionverotuksessa tulokynnyksineen jäsenvaltioista saatujen tietojen mukaan. Joissakin maissa kannetaan myös alueellisia tai paikallisia veroja. Ne voivat olla huomattavan suuruisia, ja niiden korkein prosentti voi olla korkeampi kuin valtionverotuksessa. >TAULUKON PAIKKA> Henkilöiden perintöverotuksen korkeimmat prosentit ovat: >TAULUKON PAIKKA> Pääomatuloja verotetaan yleensä henkilökohtaisina tuloina tai yhtiötuloina. Muutamat jäsenvaltiot eivät verota pääomatuloja lainkaan. Näiden tulojen veroprosentit vaihtelevat huomattavasti. (1) Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto julkaisee lähitulevaisuudessa seuraavan, vuoden 2000 painoksen (tilanne 1.1.1999).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3624/00 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Perheavustusten maksaminen siirtotyöntekijöille.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0183 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3624/00 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Perheavustusten maksaminen siirtotyöntekijöille Onko Itävallan tai Belgian viranomaisten maksettava perheavustusta tai lapsilisää turkkilaiselle Itävallassa työskentelevälle ja asuvalle siirtotyöntekijälle, jonka vaimo ja lapset asuvat Belgiassa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) ETYTurkki-assosiaatiosopimus ja siihen liittyvä, vuonna 1970 allekirjoitettu lisäpöytäkirja sisältävät tiettyjä määräyksiä sosiaaliturvasta. Assosiaationeuvosto hyväksyi vuonna 1980 sosiaaliturva-alan määräykset, jotka koskevat yhteisön alueella liikkuvia turkkilaisia työntekijöitä sekä heidän yhteisön alueella asuvia perheitään (päätös N:o 3/80)(1). Neuvosto ei ole hyväksynyt komission ehdotusta näiden määräysten täytäntöönpanosta, ja siksi yhteisöjen tuomioistuimessa on käsitelty useita asioita, joissa on on ollut kyse siitä, voivatko yksittäiset ihmiset vedota suoraan päätöksen N:o 3/80 mukaisiin määräyksiin. Yhteisön oikeuden nykyisessä tilanteessa (asia C-262/96, Sema Sürül v. Bundesanstalt für Arbeit, tuomio 4.5.1999)(2) edellä mainittujen määräysten soveltamisalaan kuuluvat Turkin kansalaiset voivat vedota kyseisen päätöksen mukaiseen yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen sosiaaliturva-oikeuksien alalla jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa asianomaisten henkilöiden (olettaen, että turkkilaisen työntekijän vaimo ja lapset ovat hekin Turkin kansalaisia) oikeudet perhe-etuuksiin on määritettävä käyttäen perustana Itävallan ja Belgian kansallista lainsäädäntöä ja ottaen asianmukaisesti huomioon edellä mainittu yhdenvertaisen kohtelun periaate. Toisin sanoen kun Itävallan tai Belgian laitos soveltaa omaa kansallista lainsäädäntöä perhe-etuuksien alalla, sen on asetettava turkkilainen siirtotyöläinen ja hänen perheensä yhdenvertaiseen asemaan maan omiin kansalaisiin nähden. (1) EYVL C 110, 25.4.1983. (2) Kok. 1999, s. I-2685.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4078/00

esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle

(10. tammikuuta 2001)

Aihe: EU:n apu ydinreaktorien parantamiseen

Euroopan komissio on päättänyt myöntää Itä-Euroopan maiden vanhentuneeseen tekniikkaan perustuvien ydinreaktorien toimintaturvallisuuden parantamiseen tarkoitettua taloudellista apua Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle, jotka ovat ehdokkaina Euroopan unionin jäseniksi.

Missä vaiheessa kyseisen taloudellisen avun myöntämismenettelyt ovat? Mikä on määrärahojen käyttöönoton aste kyseisissä maissa? Miten tehokkaita komissio arvelee näiden varojen olevan kyseisten maiden ydinreaktorien turvallisuuden kannalta tähänastisen varojen käyttöönoton perusteella?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(8. maaliskuuta 2001)

Komissio on käynnistänyt PHARE-rahoitusvälineen avulla Liettuan ja Slovakian osalta vuonna 1999 ja Bulgarian osalta vuonna 2000 erityisohjelmat, joilla tuetaan ydinvoimaloiden käytöstä poistamista ja energia-alalla sen johdosta toteutettavia toimenpiteitä, ja näin se tukee kyseisen kolmen ehdokasmaan sitoumuksia poistaa käytöstä Kozloduy 1-4, Ignalina 1-2 ja Bohunice V1 -ydinvoimalat.

Pääosa tästä rahoitustuesta toimitetaan voimaloiden käytöstä poistamiseen liittyvien kansainvälisten tukirahastojen kautta, ja varojen hallinnoinnista vastaa Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki. Kyseiset kolme rahastoa perustettiin kesäkuussa 2000. Näiden rahastojen rahoittajien ensimmäiset kokoukset on

tarkoitus kutsua koolle varhain vuonna 2001, ensimmäiseksi Kozloduyta ja Ignalinaa koskevien rahastojen osalta. Edellytyksenä on, että avunsaajamaissa on jo käynnissä menettely varojen hallinnoijan kanssa tehtävien tuen kehyssopimusten hyväksymistä ja hankesuunnitelman viimeistelyä varten. Pisimmälle tässä ollaan edetty Bulgariassa ja Liettuassa. Näillä kolmella voimaloiden käytöstä poistamiseen liittyvällä tukiohjelmalla ei suoranaisesti paranneta kyseisten reaktorien turvallisuutta, vaan pyrkimyksenä on tukea sitä, että ne suljetaan ja poistetaan käytöstä varhaisessa vaiheessa.

Kuten edellä todettiin, kyseiset kolme maakohtaista erityisohjelmaa on käynnistetty vastaukseksi avunsaajamaiden sitoumuksiin sulkea kyseiset voimalat. Näiden poliittisten päätösten jatkoksi on laadittava hanke-ehdotuksia. Näin nämä ohjelmat etenevät vastakkaisessa järjestyksessä kuin perinteisemmät ohjelmat, joissa hanke-ehdotukset ovat lähtökohtana. Koska rahoittajien kokoukselle toimitettavien hankesuunnitelmien valmistelu on edelleen loppuvaiheessa, ei tässä vaiheessa voida vielä antaa vastausta arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen, joka koskee rahoitusavun käyttöönottoastetta. Epäsuorasti ohjelmat tulevat parantamaan ydinvoiman tuotannon turvallisuutta ehdokasmaissa, sillä avunsaajat voivat niiden ansiosta panna toimeen päätökset sulkea varhaisessa vaiheessa reaktorit, joiden kunnostaminen kohtuullisin kustannuksin on arvioitu mahdottomaksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3671/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Sokean kulman peilin käyttöönotto.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3671/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (28. marraskuuta 2000) Aihe: Sokean kulman peilin käyttöönotto Belgian liittovaltiossa on tänä vuonna jo viisitoista henkilöä kuollut liikenneonnettomuuksissa, jotka johtuivat siitä, että kuorma-autonkuljettajat eivät havainneet uhreja sivupeilinsä niin kutsutussa sokeassa tai kuolleessa kulmassa. Belgian liikenneturvallisuuslaitoksen mukaan kuorma-autonkuljettajat joutuvat keskimäärin viisi kertaa päivässä tilanteeseen, jossa he eivät havaitse sivupeilissään jotakin toista tiellä liikkujaa ajoneuvonsa oikealla puolella. Ongelmaan on kuitenkin olemassa yksinkertainen ratkaisu: sokean kulman peili. Kyse on pienestä, kuperasta peilistä, joita käytetään myös vaarallisissa neulansilmämutkissa. Sokean kulman peilin määrääminen pakolliseksi (kuorma-)autoissa edellyttää kuitenkin direktiivin 71/127/ETY(1) (tarkistettu viimeksi 16 päivänä toukokuuta 1988 annetun direktiivin 88/321/ETY(2) yhteydessä) muuttamista. Voiko neuvosto yhtyä komission direktiivin 71/127/ETY (tarkistettu viimeksi 16 päivänä toukokuuta 1988 annetun direktiivin 88/321/ETY yhteydessä) mukauttamista koskevaan ehdotukseen, jotta niin kutsuttu sokean kulman peili tulisi pakolliseksi (kuorma-)autoihin? Jos vastaus on kielteinen, miksi neuvosto ei katso, että sokean kulman peilin käyttöönotto on välttämätöntä, jotta voidaan estää sokeasta kulmasta johtuvat liikenneturmat? Ja mitkä muut toimet ovat siinä tapauksessa neuvoston mielestä tehokkaampia (kuorma-)autonkuljettajien sokean kulman ongelman ratkaisemiseksi? (1) EYVL L 68, 22.3.1971, s. 1. (2) EYVL L 147, 14.6.1988, s. 77. Vastaus (8. maaliskuuta 2001) Neuvosto on yhtä mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa. Se katsoo, että kuolleen kulman moottoriajoneuvojen kuljettajille aiheuttaman ongelman ratkaiseminen kuuluu toimenpiteisiin, joilla voidaan vaikuttaa tieliikenneonnettomuuksien vähentämiseen mahdollisimman paljon. Neuvosto antoi siksi 26. kesäkuuta 2000 liikenneturvallisuuden parantamista koskevan päätöslauselman(1), jossa täsmennetään ja täydennetään ensisijaisia tavoitteita, jotka komissio esitti maaliskuussa 2000 tiedonannossaan, joka liittyi vuosien 19972001 liikenneturvallisuuden edistämistä koskevaan yhteisön toiseen toimintaohjelmaan. Neuvosto kehotti komissiota tässä päätöslauselmassa esittämään mahdollisimman pian seitsemän lainsäädäntöehdotusta ja jatkamaan eräiden tutkimus- ja tiedotustoimenpiteiden käsittelyä. Lainsäädäntötoimenpiteiden joukossa on erityisesti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema toimenpide, jonka tarkoituksena on muuttaa direktiiviä 71/127/ETY siten, että taustapeilien näkyvyyskenttää sivulle ja taakse voitaisiin laajentaa ja kuolleita kulmia vähentää. Neuvosto odottaa komission asiaa koskevaa ehdotusta, jonka se käsittelee toivotulla tavalla ensisijaisena asiana. (1) EYVL C 218, 31.7.2000, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3197/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Ojituslautakunnat Yhdistyneessä kuningaskunnassa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0023 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3197/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (12. lokakuuta 2000) Aihe: Ojituslautakunnat Yhdistyneessä kuningaskunnassa Täyttävätkö nämä lautakunnat komission mielestä demokratian normaalit kriteerit? Valinta näihin lautakuntiin riippuu tietyistä maanomistukseen liittyvistä kriteereistä, mikä tarkoittaa sitä, että äänimäärää ei ratkaise periaate yksi ääni henkilöä kohti vaan varallisuus (maaomaisuudessa mitattuna). Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Tutkittuaan kysyjän esiintuoman asian komissio katsoo, että kyseisen jäsenvaltion toimet eivät kuulu yhteisön oikeuden soveltamisalaan. Yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti todennut, ettei se valvo perusoikeuksien kunnioittamista jäsenvaltioissa silloin kun niiden toimet koskevat yhteisön oikeuden soveltamisalan ulkopuolisia asioita. Ottamatta kantaa siihen, onko perusoikeuksia rikottu vai ei, komissio toteaa, ettei sillä ole valtaa aloittaa tässä asiassa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artiklan) mukaista rikkomismenettelyä Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan. Komissio huomauttaa vielä kysyjälle, että tämä voi kansalliset muutoksenhakukeinot käytettyään nostaa asiasta kanteen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa Strasbourgissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3954/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Vähemmistökielten asema Slovakiassa.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0090 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3954/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Vähemmistökielten asema Slovakiassa Slovakian jäsenyyshakemuksesta vuonna 1997 annetun komission lausunnon mukaan etnisten vähemmistöjen osuus on 1823 prosenttia Slovakian väestöstä. Vähemmistökielistä annetun lain mukaan vähemmistön osuuden on oltava yli 20 prosenttia asianomaisen alueen hallintokaupungin väestömäärästä, jotta vähemmistön kieltä voidaan pitää yhtenä virallisena kielenä. Katsooko komissio, että niitä kielivähemmistöjä, joiden osuus ei yllä 20 prosenttiin jossakin hallintokaupungissa, voidaan syrjiä? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2001) Komissio on todennut kahdessa viimeisessä määräaikaiskertomuksessaan(1), että Slovakia on edistynyt huomattavasti vähemmistöjä koskevan politiikan kehittämisessä, asianmukaisen lainsäädännön luomisessa sekä tarvittavien instituutioiden perustamisessa ja tukemisessa. Vähemmistökielilakia voidaan tässä yhteydessä pitää tärkeänä edistysaskeleena, jolla maan lainsäädäntö saatetaan voimassa olevia kansainvälisiä normeja sekä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ), Euroopan neuvoston ja komission erityisiä suosituksia vastaavaksi. Komissio on tyytyväinen myös siihen, että Slovakia on hyväksynyt toimintasuunnitelman kaikenlaisen syrjinnän ehkäisemiseksi ja että Slovakian hallitus on tehnyt aloitteen laatia erityinen syrjinnän vastainen laki. Komissio on kuitenkin pannut merkille edelleen vallitsevan eron asianmukaisen politiikan muotoilun ja sen käytännön toteutuksen välillä. Viimeisimmässä määräaikaiskertomuksessaan komissio kehotti Slovakiaa tehostamaan ponnistuksiaan lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi eri aloilla sekä lisäämään talousarviossa varattuja määrärahoja ja kiinnittämään enemmän huomiota vähemmistöjen suojeluun paikallistasolla. (1) KOM(2000) 711 lopullinen, KOM(1999) 511 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3304/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) neuvostolle. Itävalta-asian selvityshenkilöiden palkkiot.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0083 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3304/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) neuvostolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Itävalta-asian selvityshenkilöiden palkkiot EU:n toimielin nimesi kolmen henkilön asiantuntijaryhmän tutkimaan mahdollisuutta purkaa ns. Itävalta-pakotteet. Ryhmän selvityksen jälkeen pakotteet voitiinkin purkaa. Mikä toimielin maksoi asianomaisille asiantuntijoille palkkion ja kuinka suuri se oli? Vastaus (12. helmikuuta 2001) Neuvosto ei ole osallistunut kyseisen ryhmän perustamiseen tai toimintaan, se ei ole ottanut kantaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan kysymykseen, eikä se ole käyttänyt yhteisön talousarviosta neuvostolle osoitettuja määrärahoja kyseisten kulujen maksamiseen.