ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2383/98 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Kidutuksen uhrien kuntoutuskeskusten taloudellinen tuki Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuore päätös, joka koskee yhteisön talousarvion tiettyjen budjettikohtien oikeudellisen perustan puutteellisuutta, vaikuttaa välittömästi suureen joukkoon kidutuksen uhrien kuntoutuskeskuksia. Näihin kuuluu myös Ateenassa sijaitseva keskus, joka saa 95 % rahoituksestaan Euroopan unionilta. Korostaen, että Ateenassa sijaitseva kidutuksen uhrien kuntoutuskeskus vastaanottaa suuren joukon niin Balkanilta kuin myös Itä- ja Keski-Euroopasta ja Lähi-Idästä saapuvia pakolaisia ja hoitaa erittäin tärkeää tehtävää tietoja, tukea ja hoitoa kaipaavien uhrien tukemisessa, neuvostolta kysytään: Millä tavoin se aikoo ylittää ne esteet, jotka Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätös on synnyttänyt, jotta nämä tärkeät keskukset saavat EU:n rahoitusta jatkossakin? Vastaus (19. lokakuuta 1998) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että budjettineuvosto 17. heinäkuuta 1998 pitämässään istunnossa antoi hyväksyntänsä sille, että komissio aikoo toteuttaa perustamissopimuksen 205 artiklan mukaisten toimivaltansa puitteissa vuonna 1998 tiettyjä budjettikohtia, joille on ehdotettu oikeusperustaa, vaikka sitä ei ole vielä hyväksytty. Neuvosto katsoo, että tällä tavoin voitaisiin viipymättä toteuttaa niitä toimenpiteitä, joiden oikeusperustasta on tehty ehdotus ja joiden poliittinen arkaluonteisuus on tunnustettu, kuten arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittama toimenpide sikäli, kun se kuuluu ihmisoikeuksien alalla toteutettaviin toimiin. Tässä yhteydessä Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuivat myös itseään koskevien budjettikohtien osalta varmistamaan, että käynnissä olevia lainsäädäntömenettelyjä joudutetaan, niin että päätös perussäädöksestä voidaan tehdä mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2789/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Valosaaste Valosaaste on kaupunki- ja maaseutualueiden kasvava ongelma, joka aiheuttaa vakavia fysiologisia ja ekologisia ongelmia. Tämä saastemuoto merkitsee myös sähkön tuhlausta, mikä tarkoittaa rahan ja ennen kaikkea maapallon uusiutumattomien luonnonvarojen haaskaamista. Onko komissio toteuttanut tällaista saastumista koskevia tutkimuksia? Jos on, onko olemassa asiaan liittyviä yhteisöaloitteita? Komission jäsenen Padraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Phillip Whiteheadin esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-1166/95(1) ja E-2014/95(2). (1) EYVL C 196, 31.7.1995. (2) EYVL C 277, 23.10.1995.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3030/98 esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Suomen kielen opetus Ahvenanmaalla Tämänpäiväisten lehtitietojen mukaan Ahvenanmaan maakuntahallituksen virkamies on evännyt toiselta virkamieheltä oikeuden opiskella työaikana suomen kieltä, joka on Suomen ensimmäinen virallinen kieli. Muita kieliä virkamies olisi kyllä saanut työaikana opiskella. Perusteluna ilmoitettiin, että suomen kieltä ei tarvitse osata, koska Ahvenanmaa on yksikielinen itsehallintoalue. Kuitenkin suomalaiset ovat Ahvenanmaalla merkittävä turistiryhmä. Kielto opiskella suomea ja sallia muiden kielten opiskelu on diskriminatiivinen ja syrjivä. Katsooko komissio, että kielto on sopusoinnussa mm. sen statuksen kanssa, jonka EU on Ahvenanmaalle myöntänyt, ja jos ei, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jotta ahvenanmaalainen maakuntahallinnon virkamies voisi opiskella suomea tasavertaisesti muiden kielten kanssa? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1998) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2072/98 esittäjä(t): Luigi Caligaris (ELDR) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: WEU:n liittyminen EU:hun Amsterdamin sopimuksessa sanotaan: "Unioni pyrkii... edistämään kiinteämpiä institutionaalisia suhteita WEU:hun, silmällä pitäen mahdollisuutta sulauttaa WEU unioniin, jos Eurooppa-neuvosto niin päättää." Tähän mahdollisuuteen olisikin ryhdyttävä asianmukaisesti valmistautumaan. Tämän vuoksi ei pitäisi rajoittautua vain tavanmukaiseen osapuolten välisten tilapäisdelegaatioiden muodostamiseen, vaan olisi luotava puitteet, joissa WEU:n mahdollisesta EU:hun sulautumisesta aiheutuvia molempia osapuolia koskevia kysymyksiä käsitellään jatkuvasti. Tätä tarkoitusta varten EU:lla pitäisi olla elin, joka käsittelee sellaisia turvallisuuskysymyksiä, joita WEU:ssa on käsitelty. Tämän olisi tapahduttava sekä mainittua tarkoitusta varten että yhteisön toimielinten tukemiseksi henkisesti niiden toimiessa vaikealla yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla. Jos WEU:n liittyminen EU:hun toteutuu, molemmat instituutiot sulautuisivat yhteen. Mikä on komission kanta asiaan? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 1998) Komissio on aina ilmoittanut kannattavansa WEU:n liittämistä Euroopan unioniin. Amsterdamin sopimuksen määräysten mukaisesti komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että jo nyt on aiheellista luoda sopivat kehykset WEU:n mahdollisesta Euroopan unioniin liittämisestä aiheutuvien ongelmien selvittämiseksi. Tätä varten komissiossa on ryhdytty pohtimaan ja analysoimaan erityisesti turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä. Komissio tekee läheistä yhteistyötä WEU:n turvallisuuskysymysten tutkimusinstituutin kanssa. Kumpikin järjestö on tunnustanut tämän läheisen yhteistyön edut pitäen myös silmällä WEU:n mahdollista liittämistä unioniin. WEU:n instituuttia vastaavan instituutin luominen Euroopan unioniin ei kuitenkaan vaikuta kiireelliseltä tällä hetkellä.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1240/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Lapsiin kohdistuvat rikokset Ottaen huomioon, että lapset ovat erityisen herkkiä ja heidän mahdollisuutensa vastustaa väkivaltaa ovat vähäiset, aina vahingoitettaessa tahallisesti ihmiselämää, vahingoitetaan tahallisesti myös ihmisarvoa, maapallon väestöstä puolet on lapsia. Komissiota pyydetään varmistamaan, että: 1. lapsia lakattaisiin pitämästä yhteiskunnallisena vähemmistönä ja lapset nauttisivat tehokasta rikosoikeudellista suojaa, vaikka lapsuus onkin väliaikainen olotila, 2. tällainen rikosoikeudellinen suoja tarjottaisiin kaikille lapsille, heidän kansallisuudestaan riippumatta. Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Komissio on samaa mieltä arvoisien Euroopan parlamentin jäsenten kanssa siitä, että lapsen oikeuksia sellaisina kuin ne taataan lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa tulee aina ja kaikkialla kunnioittaa ja suojella. Lasten on voitava nauttia tehokasta rikosoikeudellista suojaa kaikissa maissa kansallisuudesta riippumatta. Komissio kehottaa arvoisia Euroopan parlamentin jäseniä kiinnittämään huomiota ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumisesta 24 päivänä helmikuuta 1997 hyväksyttyyn oikeus- ja sisäasioiden neuvoston yhteiseen toimintaan. Siinä vaaditaan jäsenvaltioita luokittelemaan kaikenlainen lasten seksuaalinen hyväksikäyttö rikolliseksi toiminnaksi ja määräämään sille asianmukainen rangaistus. Komissio on lisäksi äskettäin antanut tiedonannon naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan vastaisesta toiminnasta. Tiedonantoon sisältyy ehdotus monivuotisesta toimintaohjelmasta, jonka tarkoituksena on tukea tämän väkivallan ehkäisemiseksi toimivia valtiosta riippumattomia järjestöjä. Koulutusalalla käynnistettiin vuonna 1997 kouluväkivaltaa käsittelevä aloite. Komissio käynnisti tämän aloitteen voimistaakseen yhteistyötä kouluväkivallan vastustamiseksi oppilaitoksissa toteutettavien ehkäisy- tai toimenpideohjelmien avulla. Erityistä huomiota kiinnitetään sellaisten lasten tarpeisiin, joiden elämään tämä ilmiö on vaikuttanut tai jotka ovat joutuneet sen uhreiksi. Aloite perustuu mahdollisuuksien mukaan kokonaisen oppilaitoksen käsittävään lähestymistapaan ja liittää yhteen koulutusalan eri osapuolet sekä oppilaitoksen sisä- että ulkopuolella. Lisätietoja näistä aloitteista on saatavana seuraavasta internet-osoitteesta: http://europa.eu/int/en/comm/dg22/violence/.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1765/98 esittäjä(t): Bernd Posselt (PPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Erilaiset hinnat assosioituneissa valtioissa Katsooko komissio, että ulkomaalaisilta ja maan kansalaisilta perittävät erilaiset hinnat - kun on kyse kulttuurikohteiden ja tilaisuuksien pääsymaksuista tai majoituksesta - joita joissakin EU-jäsenyyttä hakeneissa maissa sovelletaan, ovat yhdistettävissä EU-jäsenyyteen? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen kattamien alojen osalta komissio katsoo, että parlamentin jäsenen tarkoittama erilaisten hintojen soveltaminen kansallisuuden perusteella ei vastaa EY:n perustamissopimuksen määräyksiä, eivätkä jäsenyyttä hakeneet maat voi enää jatkaa tällaista käytäntöä liityttyään Euroopan unioniin. Perustamissopimuksen mukaan näet jäsenvaltioiden kansalaisten kaikenlainen kansallisuuteen perustuva erottelu on kielletty perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1313/98

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle

(29. huhtikuuta 1998)

Aihe: EURO 1999

Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti jäsenvaltiot asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion. Mikäli jäsenvaltiot jatkavat budjettisopeutusta lähivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden käsitellä talouden mahdollisen epäsuotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon.

Mutta millainen olisi komission mielestä nykyinen tilanne Espanjassa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus

(2. kesäkuuta 1998)

Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997(1) antamasta päätöslauselmasta, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) 1466/97(2) sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) 1467/97. Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mikä luo vakaat edellytykset kestävälle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena jäsenvaltiolle välttää liiallista alijäämää ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alijäämä kuitenkin syntyy.

Espanjan julkistalouden alijäämä vuonna 1992 oli 3,8 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) ja vuonna 1993 6,9 prosenttia BKT:stä. Tilanne johti 26 päivänä syyskuuta 1994 tehtyyn neuvoston päätökseen liiallisen alijäämän olemassaolosta Espanjassa (EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohta). Arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksessään mainitsemana ajanjaksona eli vuosina 1992-1997 Espanjan finanssipolitiikassa keskityttiin pääasiassa lähentymiseen eli liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseen ja julkisyhteisöjen rahoitusasemaa koskevien lähentymisperusteiden saavuttamiseen. Sitä paitsi EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 9 ja 11 kohdassa määrättyjä seuraamuksia ei sovellettu vielä talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa.

(1) EYVL C 236, 2.8.1997.

(2) EYVL L 209, 2.8.1997.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1118/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (8. huhtikuuta 1998) Aihe: Hengenvaarallisia leviä Välimerellä Komissaari Bjerregaard vastasi "Caulerpa taxifolia" -nimistä levää koskevaan kysymykseeni E-2987/97 kohteliaasti 30.10.1997 viitaten Marseillessa toimivan Posidonie-nimisen tieteellisen tutkimusryhmän asiasta tekemään tutkimukseen. Jokin aika sitten (18. - 20. maaliskuuta 1998) järjestettiin tiedemiesten tapaaminen Kreetan Iraklionissa tarkoituksena tutkia tapoja estää niiden kahden levälajin ("Caulerpa"-sukuun kuuluvien "taxifolian" ja "rakemozan") kehittyminen, jotka uhkaavat Välimerta ja luonnollisesti myös Kreikan merialueita, täystuholla. On syytä huomata, että edellä mainitut levät, joita on kehittymässä Kreetalla, Egeanmerellä ja Pagasitikos-lahdella, ovat myrkyllisiä ja uhkaavat tuhota kalat ja kasvit. Pyytäisin saada tietää, miten Euroopan komissio aikoo reagoida ja kuinka se aikoo korjata tämän todella poikkeuksellisen tilanteen, joka on kehittymässä Kreikan merialueilla ja koko Välimeren alueella hetkellä, jona matkailukauden odotetaan pian alkavan, ja kun ympäristökatastrofin seuraukset tulevat vaikuttamaan EU:n matkailualalla työskenteleviin vähätuloisiin kansalaisiin. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Caulerpa-levää koskevia tutkimuksia, jotka ovat toistaiseksi olleet erittäin tärkeitä lähinnä läntisen Välimeren alueen kannalta, on tehty jo useita vuosia Välimerta koskevan toimintasuunnitelman puitteissa. Komissio, joka on allekirjoittanut Barcelonan yleissopimuksen ja siihen liittyvät pöytäkirjat, seuraa ja tukee tällaista tutkimusta Välimerta koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä samoin kuin ongelmasta eniten kärsivien maiden merilaboratorioiden harjoittamaa tutkimusta. Kreikan kansallisen meritutkimuskeskuksen (EKTHE) asiantuntijat ilmoittivat jokin aika sitten, että caulerpa taxifolia -levää ei esiinny Kreikan vesillä ja alueella esiintyvät levälajit eivät ole myrkyllisiä. Välimerta koskevan toimintasuunnitelman ja YK:n ympäristöohjelman (UNEP) puitteissa Kreetalla 18.-20. maaliskuuta 1998 järjestetyn tieteellisen kokouksen raportissa ja suosituksissa tehdään selvä ero caulerpa taxifolia- ja caulerpa racemosa -lajien välillä. Kaikki mahdolliset rakenteelliset toimenpiteet ovat jäsenvaltioiden asia. Komissio voi rahoittaa jäsenvaltioiden ehdottamia hankkeita voimassaolevien säädösten ja ohjelmien mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1745/98 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Saksan maksuvelvollisuuden alentaminen Tilintarkastustuomioistuimen erityistarkastuksen perusteella komissio on vaatinut Saksan viranomaisia maksamaan takaisin EU:lle Saksan väärin perustein saamia leukoosin torjuntaan, vientitukiin ja maidontuotannosta luopumiseen tarkoitettuja maataloustukia 11 miljoonaa ecua. Tämä summa on sittemmin alentunut 6 941 736 DEM:iin. Millä perusteilla komissio on antanut Saksalle tällaisen maksualennuksen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 1998) Kyseinen 11 miljoonan ecun vähennys oli laskettu soveltamalla 25,5 prosentin suuruista kiinteää vähennystä kunkin osavaltion osalta ilmoitettuihin menoihin, jotka liittyivät määräajan ulkopuolella suoritettuihin teurastuksiin, sekä 10 prosentin suuruista vähennystä jäljelle jääviin menoihin valvontatoimissa todettujen vakavien puutteiden vuoksi. Koska Saksa pystyi osoittamaan, että Brandenburgin ja Saksi-Anhaltin osavaltioissa teurastuksia ei ollut suoritettu määräajan ulkopuolella, poistettiin 25,5 prosentin korjaus kyseisten kahden osavaltion menoihin. Lopulliset korjaukset olivat määräajan ulkopuolella suoritettujen teurastusten osalta 12,8 miljoonaa Saksan markkaa ja valvontatoimien osalta 5,5 miljoonaa Saksan markkaa eli noin 9,6 miljoonaa ecua alunperin arvioidun 11 miljoonan ecun sijasta. Hyväksytyt teurastusmenot olivat yhteensä 49,5 miljoonaa Saksan markkaa eivätkä Saksan ilmoittamat 67,8 miljoonaa Saksan markkaa. Kun otetaan huomioon jo maksetut määrät (66,1 milj. Saksan markkaa) ja se, että yhteisö ei ollut vielä maksanut serologisiin testeihin liittyviä menoja (9,7 milj. Saksan markkaa), takaisin peritty nettomäärä oli 6,9 miljoonaa Saksan markkaa. Tiivistettynä tilanne on seuraava: >TAULUKON PAIKKA>
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1634/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Matkaviestintä ja langaton viestintä Viitteet: Asiakirja KOM(97) 217 lopull. ja asiakirja KOM(97) 513 lopull. 1. Katsooko komissio, että nyt on oikea hetki laatia UMTS:n (Universal Mobile Telecommunications System, yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä) käyttöönottostrategia vai olisiko nyt toteuttu sääntely ennenaikaista? 2. Ollaanko Euroopassa käsitteellisellä tasolla samaa mieltä UMTS:stä tai kolmannen sukupolven matkaviestinnästä? Tulevatko kyseeseen uusi yksittäinen tekniikka vai useisiin eri tekniikoihin perustuvat yhteentoimivat ratkaisut? 3. Millainen asema yksityisellä sektorilla ja viranomaisilla olisi oltava UMTS:ään siirtymisessä? 4. Miten UMTS mahdollisesti vaikuttaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn? 5. Miten "langatonta tietoyhteiskuntaa" kehitettäessä voidaan turvata sosiaaliset ja yhteiskunnalliset edut?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1830/98 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (12. kesäkuuta 1998) Aihe: Phare/Tacis-varoista käytävää kilpailua koskevat määräykset Phare/Tacis-varoista rahoitettujen palvelusopimusten tarjouskilpailua ja kilpailun ratkaisemista koskevien yleisten määräysten 12 artiklassa käsitellään rehellistä kilpailua tarjouskilpailuprosessissa. Artiklassa säädetään, että järjestöt, jotka ovat osallistuneet toimeksiannon "viiteasiakirjoja koskevien ehtojen" ("Terms of Reference") laatimiseen ja toiminnan määrittelemiseen, eivät saa osallistua tarjouskilpailuun. Voiko komissio vahvistaa, että 12 artiklan soveltamisala on tosiaan rajattu edellä mainitulla tavalla, eli sitä sovelletaan ainoastaan viiteasiakirjoja koskevien ehtojen laatimiseen ja toiminnan määrittelemiseen? Voidaanko artiklaa tulkita laveammin? Jos voidaan, niin millainen tämä laveampi tulkinta on, kenen toimivaltaan sen soveltaminen kuuluu ja kuinka tarjouskilpailuun osallistuville on ilmoitettu asiasta? Onko artiklan tarkistamista harkittu, jos yleensä sovelletaan laveampaa tulkintaa? Voidaanko olettaa, että 12 artiklaa vastaan ei ole rikottu, jos tarjouskilpailuun osallistuva on alustavassa hakumenettelyssä ilmoittanut osallistuneensa aiemmin hankkeeseen (mutta tällöin kyseessä ei ole ollut viiteasiakirjoja koskevien ehtojen laatiminen), minkä jälkeen häntä on pyydetty jättämään tarjous? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) Kun päätti Phare/Tacis-varoista rahoitettujen palvelusopimusten tarjouskilpailua ja kilpailun ratkaisemista koskevien yleisten määräysten 12 artiklasta, tarkoituksena oli parantaa tarjousten arvioinnin avoimuutta ja laatua. Artiklan tavoitteena on näin ollen varmistaa tarjoajien tasapuolinen kohtelu molemminpuolisen poissulkemisen avulla: sama taho ei voi olla sekä valmistelemassa että toteuttamassa hanketta. Kyseisessä artiklassa osallistuminen valmisteluun on määritelty, paitsi viiteasiakirjoja koskevien ehtojen laatimiseen osallistumiseksi, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 1279/96 (Tacis)(1) III liitteen 5 kohdan mukaisesti koskemaan myös µsopimuksen nojalla toteutettavan toiminnan määrittelyyn muuten vaikuttaneita'. Tämän laajemman määritelmän mukaan tarjouspyynnöistä tai sopimuksesta vastaavan viranomaisen on perehdyttävä kaikkeen tiettyä asiaa koskevaan aineistoon ja päätettävä tapauskohtaisesti, noudatetaanko tasapuolisen kilpailun sääntöjä. (1) EYVL L 165, 4.7.1996.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1711/98 esittäjä(t): Antoine-François Bernardini (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Kaleidoskooppi-ohjelma Compagnie Coline -niminen yhdistyi kääntyi minun puoleeni Kaleidoskooppi-ohjelman piiriin kuuluvaa avustushakemusta koskevassa asiassa. Komission kieltäytyminen avustuksen myöntämisestä perustui siihen, että anottu avustus ylitti myönnettävän avustuksen rajan. Tutkiessani hakumenettelyä asianosaisten henkilöiden kanssa tulin siihen johtopäätökseen, että komission perustelut ovat puutteelliset. Voisiko komissio antaa tarkempaa tietoa tästä asiasta (K98/A1/F-431) ja selvittää samalla valintamenettelyään? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1998) Komission on valitettavasti vahvistettava arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenelle, että se pysyy päätöksessään, joka koskee Compagnie Collinen jättämää tukihakemusta. Komissio hylkäsi hankkeen virallisessa esivalinnassa, koska yhteisöltä haetun tuen prosentuaalinen määrä suhteessa hankkeen (hakemuksessa: päähankkeen) kokonaiskustannuksiin ei täyttänyt 29 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 719/96/EY taide- ja kulttuuritoimintaa koskevasta Euroopan laajuisesta tukiohjelmasta (Kaleidoskooppi)(1) vaadittuja ehtoja (huomaa erityisesti päätöksen liitteen 6 alakohta). Komissio antaa arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen niin pyytäessä perusteellisen selvityksen tätä asiaa koskevasta rahoituskäytännöstä. Kaleidoskooppi-ohjelman valintamenettelyyn liittyen voidaan muistuttaa, että hakemuspyyntö vuoden 1998 kulttuurihankkeille julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Hakuajan päättymispäiväksi määrättiin 1. joulukuuta 1997. Valintamenettely oli kaksivaiheinen. Komission suorittamassa esivalinnassa varmistettiin, että hakemukset vastasivat ohjelman muodollisia valintakriteerejä (eurooppalainen ulottuvuus, tasapainoinen rahoitussuunnitelma). Esivalinnassa hylättyjen hankkeiden järjestäjille ilmoitettiin kirjeitse hylkäämisen syyt. Esivalinnassa hyväksytyt hakemukset annettiin riippumattomalle asiantuntijaryhmälle, jonka tehtävänä oli arvioida hankkeiden laatu ja kulttuuriset ansiot. Tämän asiantuntijaryhmän lausunnon perusteella komissio valitsi hankkeet, joille myönnetään Kaleidoskooppi-ohjelman puitteissa tukea vuonna 1998. Järjestäjille ilmoitettiin kirjeitse hakemuksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä, ja 13. toukokuuta 1998 julkaistiin asiasta lehdistötiedote. (1) EYVL L 99, 20.4.1996. (2) EYVL C 253, 19.8.1997.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1504/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Tietoyhteiskunta ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Puhuessaan 23. tammikuuta 1997 Euroopan parlamentin aluepoliittisessa valiokunnassa, joka käsitteli komission tiedonantoa yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta (KOM(97) 7 lopull., 22.1.1997), komission jäsen W. Mathies sanoi, että yhteisön tutkimus-ja kehittämispolitiikan on myös osaltaan helpotettava siirtymistä tietoyhteiskuntaan. Voiko komissio ilmoittaa, mitä tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita komissio on tähän mennessä ollut mukana rahoittamassa tutkimusta- ja kehittämistä koskevan neljännen puiteohjelman nykyisessä ja tulevassa vaiheessa ja mitä suunnitelmia on viidennen puiteohjelman, heikommassa asemassa olevien alueiden, kokonaiskustannusten ja yhteisön rahoitusosuuden suhteen? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 1998) Useat hankkeet, joita komissio on yhteisrahoittanut neljännestä puiteohjelmasta(1), tukevat joko täysin tai osittain tietoyhteiskunnan kehittämistä. Komissio on laatinut tällaisia hankkeita koskevan luettelon, joka ei kuitenkaan sisällä kaikkia hankkeita. Luettelo lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön, sillä se on pitkä ja sisältää lukuisia taulukoita. Viidennen puiteohjelman(2) osalta ei ole mahdollista laatia vastaavaa luetteloa, sillä viidettä puiteohjelmaa ei ole vielä hyväksytty. (1) EYVL L 117, 8.5.1990. (2) KOM(97) 47 lopullinen.