KIRJALLINEN KYSYMYS E-3566/01

esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) komissiolle

(8. tammikuuta 2002)

Aihe: Bangladeshin ihmisoikeustilanne

Bangladeshin 1. lokakuuta 2001 pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen vähemmistöjen ja erityisesti hindujen tilanne on jatkuvasti heikentynyt. Monet raportit kertovat laajasta vähemmistöyhteisöjen vastaisesta väkivallasta ja heidän omaisuutensa tuhoamisesta. Suurimmat poliittiset puolueet syyttävät väärinkäytöksistä toisiaan eikä hallitus tee mitään konkreettista väkivallan lopettamiseksi.

Miten tämä tilanne mahdollisesti vaikuttaa EY:n ja Bangladeshin välisen yhteistyösuunnitelman toteuttamiseen?

Mitä komissio aikoo tehdä edellä kuvatun tilanteen muuttamiseksi?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(31. tammikuuta 2002)

Komissio on tietoinen Bangladeshissa 1. lokakuuta 2001 järjestettyjen parlamenttivaalien jälkeisinä viikkoina puhjenneista väkivaltaisuuksista vaalit hävinneen Awami-liigan (AL) kannattajia, puolueen työntekijöitä ja erityisesti hindu-yhteisöä vastaan, johon väkivaltaa kohdistettiin sekä sen vähemmistöryhmäaseman vuoksi että siksi, että heitä pidetään Awami-liigan perinteisinä kannattajina.

Bangladeshissa hinduja vastaan kohdistetut hyökkäykset eivät ole uusi ilmiö. Hindu-vähemmistö on saanut kärsiä sekä Awami-liigan että Bangladeshin kansallispuolueen hallitusten valtaa pitäessä. Lisäksi vaalien jälkeiset väkivaltaisuudet ovat jossain määrin jatkoa Bangladeshin väestön keskuudessa aina vallinneelle väkivallalle. Kuitenkin 1. lokakuuta 2001 järjestettyjen vaalien jälkeisten väkivaltaisuuksien ennennäkemätön laajuus, raakuus ja kesto on erityisen huolestuttavaa.

Tästä syystä komissio on Dhakassa olevan lähetystönsä välityksellä seurannut erittäin tarkasti Bangladeshin vaalien jälkeistä tilannetta ja poliittisessa kentässä tapahtuvia muutoksia, ja se on aktiivisesti yhdessä jäsenvaltioiden ja muiden paikan päällä olevien diplomaattisten edustustojen, kansalaisjärjestöjen, ihmisoikeusjärjestöjen ja tiedotusvälineiden kanssa arvostellut ankarasti kyseistä negatiivista kehitystä.

Lähes välittömästi vaalien jälkeen komission Bangladeshin-lähetystön päällikkö antoi yhdessä unionin Dhakan-lähetystön päällikön ja niin kutsutun tiistairyhmän (Yhdysvallat, Kanada, Australia, Japani, Norja, Sveitsi, Tanska, Saksa, Ranska, Italia, Alankomaat, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta ja paikalla asuva YK:n kehitysohjelman (UNDP) edustaja) lähettiläiden kanssa julkilausuman, jossa osoitettiin syvää huolestuneisuutta Bangladeshin vähemmistöihin kohdistuvien väkivaltatekojen määrän kasvua kohtaan.

Marraskuun 1. päivänä 2001 jäsenvaltioiden edustajat ja komission lähetystöjen päälliköt tapasivat Bangladeshin sisäasiainministerin ilmaistakseen tälle huolestuneisuutensa Bangladeshin vähemmistöryhmiä vastaan suunnattuja jatkuvia iskuja kohtaan ja pyysivät kyseistä ministeriä ylläpitämään lakia ja järjestystä sekä varmistamaan ihmisoikeuksien täyden kunnioittamisen. Jäsenvaltioiden edustustojen päälliköt vaativat pitkään puheena olleen ihmisoikeustoimikunnan välitöntä perustamista.

Vastaavanlainen diplomaattinen toimi suoritettiin Awami-liigan ylimmän johdon kanssa järjestetyssä tapaamisessa kehottamalla puoluejohtoa maltillisuuteen ja väkivaltaisuuksien puhkeamisen välttämiseen kaikenlaisista kostotoimenpiteistä pidättäytymällä.

EUBangladesh-sekakomitean ensimmäisessä uuden Euroopan yhteisön ja Bangladeshin välisen kumppanuutta ja kehittämistä koskevan yhteistyösopimuksen voimassaoloaikana Dhakassa 20. marraskuuta 2001 järjestetyssä tapaamisessa komission valtuuskunnan puheenjohtaja ilmaisi selväsanaisesti sopimuksen ihmisoikeuslausekkeeseen (1 artikla) viitaten unionin olevan huolissaan vaalienjälkeisistä, ilmeisesti poliittisesti motivoituneista väkivallanpurkauksista ja pyysi Bangladeshin hallitusta

ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin tilanteeseen puuttumiseksi. Vastaavanlaisia toimenpiteitä suoritettiin jäsenvaltioiden ja komission edustustojen päälliköiden ulkoasiainministerin kanssa järjestetyissä tapaamisissa.

Bangladeshin lehdistö ja paikalliset kansalaisjärjestöt ilmaisivat myös huolestuneisuutensa massa suoritettuja iskuja ja vähemmistöihin kohdistettuja väkivaltaisuuksia kohtaan ja vaativat Bangladeshin hallitusta ryhtymään toimiin väkivallantekijöitä vastaan. Vastauksena erään oikeusjärjestön jättämään anomukseen ylioikeus määräsi 27. marraskuuta 2001 Bangladeshin hallituksen tutkimaan välikohtaukset ja laatimaan asiasta raportin 15. tammikuuta 2002 mennessä. Se antoi hallitukselle ilmoituksen koskien sitä, miksi se ei ryhtynyt toimiin vähemmistöihin kohdistuneiden hyökkäysten tekijöiden saattamiseksi oikeuden eteen. Jo 24. marraskuuta 2001 ylioikeus oli vaatinut Bangladeshin hallitusta selittämään, miksi se ei ollut ryhtynyt toimiin vaalien jälkeisten väkivaltaisuuksien ja vähemmistöjen häirinnän lopettamiseksi.

Vaikka tilanne näyttää edelleen olevan kireä, vähemmistöihin kohdistuneita väkivaltaisuuksia ja uhkauksia koskevien ilmoitusten määrä on laskenut. On myös pantu merkille, että Bangladeshin hallitus on hiljattain ryhtynyt toimiin, jotka viittaavat päätökseen lopettaa väkivaltaisuudet Bangladeshin vähemmistöjä kohtaan ja saattaa tekijät oikeuden eteen. Pääministerin ensimmäisen sihteerin johtama tutkintakomitea on perustettu, pidätyksiä on suoritettu pidätettyjen joukossa on pahamaineinen rikollinen, joka valittiin parlamenttiin BNP:n jäsenenä ja lakiehdotus riippumattoman ihmisoikeustoimikunnan perustamiseksi on pantu liikkeelle lainsäädäntökoneistossa.

Tämän kehityksen valossa komissio on määrännyt Dhakan-lähetystönsä jatkamaan maan ihmisoikeustilanteen läheistä seurantaa, osallistumaan kaikkiin diplomaattisiin aloitteisiin läheisessä yhteistyössä unionin puheenjohtajamaan edustajan ja jäsenvaltioiden Bangladeshissa olevien diplomaattisten edustustojen kanssa ja ottamaan asianomainen kysymys tarvittaessa esille Bangladeshin hallituksen kanssa käytävissä keskusteluissa.