FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/597

(2004/C 84 E/0672)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0474/04

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe: Erikielisten luokkien lopettaminen Eurooppa-kouluista

Eräässä komission asiakirjassa esitetään neljän Eurooppa-koulun (Bergen, Culham, Mol ja Karlsruhe) italian-, hollannin- ja saksankielisten luokkien mahdollista lopettamista.

1. Voiko komissio sanoa, pitääkö tieto paikkansa ja mitkä ovat toimenpiteen syyt?

2. Eikö komissio katso, että lopettamalla erikieliset luokat loukataan niiden virkamiesten perheiden oikeuksia, jotka työskentelevät lähellä keskuksia, joissa lapsille annetaan opetusta oman alkuperämaan äidinkielellä?

3. Eikö komissio katso, että lapset, jotka eivät saa opetusta omalla kielellään vaan joutuvat osallistumaan vieraskieliseen opetukseen, saattavat alkaa suhtautua vihamielisesti sellaisiin kulttuureihin, joiden kielistä tulee tällaisten toimenpiteiden vuoksi entistä hallitsevampia?

4. Eikö kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen, joita julistetaan virallisissa keskusteluissa ja kirjallisissa asiakirjoissa, olisi taattava myös Eurooppa-kouluissa, jotka tarjoavat merkittäviä virikkeitä eurooppalaisen ulottuvuuden toteuttamiseksi opetuksessa?

5. Mitä toimia komissio aikoo ehdottaa jäsenvaltioiden hallituksille sen varmistamiseksi, että järjestelmän organisaation ja rahoituksen ongelmat ratkaistaan niin, että taataan oikeus kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamiseen?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(19. maaliskuuta 2004)

Komissio kuuluu Eurooppa-koulujen 16-jäseniseen johtokuntaan, jonka muut jäsenet on nimittänyt kunkin jäsenvaltion hallitus. Tässä ominaisuudessa komissio oli sisällyttänyt tammikuussa 2004 pidetyn johtokunnan kokouksen esityslistaan pyynnön, että johtokunnan lokakuussa 2000 hyväksymiä Eurooppa-koulujen kieliosastojen avaamis-, ylläpito- ja sulkemisperusteita (niin sanotussa Gaignage-raportissa mainittuja perusteita) sovellettaisiin tiettyihin Eurooppa-koulujen kieliosastoihin Culhamissa, Molissa, Bergenissä ja Karlsruhessa.

Näissä perusteissa, jotka kaikkia jäsenvaltioiden hallituksia edustava johtokunta yksimielisesti hyväksyi vuonna 2000, täsmennetään, että kieliosasto olisi suljettava, jos kahden vuoden aikana kaikissa ala-asteen ryhmissä on yhteensä enintään 37 oppilasta ja kaikissa yläasteen ja lukion ryhmissä enintään 42 oppilasta tai jos I ryhmään kuuluvien oppilaiden (EU:n työntekijöiden lasten) määrä on alhainen.

Näitä kahta perustetta voidaan soveltaa toisistaan erillisinä, mutta molemmat pätevät italian- ja hollanninkielisiin osastoihin Culhamissa, italiankieliseen osastoon Molissa, italian- ja saksankielisiin osastoihin Bergenissä ja hollanninkieliseen osastoon Karlsruhessa. Karlsruhen italiankielisen osaston oppilasmäärät ovat hieman korkeammat kuin Gaignage-raportissa määritellyt vähimmäismäärät, mutta oppilaat kuuluvat lähes yksinomaan III ryhmään (lapset, joiden vanhemmilla ei ole mitään yhteyksiä EU:n toimielimiin), minkä myötä Gaignage-raportin toinen peruste täyttyy.

Komissio toimittaa mielellään arvoisalle parlamentin jäsenelle yksityiskohtaiset tiedot jokaisen koulun ja kieliosaston oppilasmääristä. Esimerkkinä voidaan mainita, että Molin Eurooppa-koulun italiankielisellä osastolla on tällä hetkellä vain viisi ala-asteikäistä oppilasta ja 13 yläaste- ja lukioikäistä oppilasta, joista ainoastaan kaksi on EU:n työntekijöiden lapsia. Culhamin Eurooppa-koulun hollanninkielisellä osastolla taas on 32 ala-asteikäistä oppilasta ja 33 yläaste- ja lukioikäistä oppilasta, joista yksikään ei ole EU:n työntekijän lapsi.

Komissio on sitoutunut periaatteeseen, jonka mukaan kaikille EU:n työntekijöiden lapsille on annettava mahdollisuus monikieliseen eurooppalaiseen opetukseen kaikilla EU:n toimielinten sijaintipaikoilla, eikä se millään tavalla pyri asettamaan tiettyä kulttuuria hallitsevaan asemaan. Koulujen kieliosastojen suhteen komissio ja muut johtokunnan jäsenet ovat sitä mieltä, että sijaintipaikoilla, joilla on vain vähän EU:n työntekijöitä, Eurooppa-koulujen monikielistä eurooppalaista opetusta voidaan tarjota eri tavoin, eikä sitä voida aina järjestää jokaisen lapsen äidinkielellä. Erityisesti Culhamin tilannetta vaikeuttaa se, että siellä ei ole enää EU:n toimielimiä eikä EU:n työntekijöitä.

Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että hyväksyttyjen perusteiden mukaisesti kyseessä olevat kieliosastot poistetaan vähitellen, eikä niitä siis suljeta yhtäkkiä. Kun sovellettaviin perusteisiin pohjautuva päätös on tehty, kieliosastot jatkavat vielä toimintaansa vähintään seuraavien kuuden lukuvuoden ajan, kunnes meneillään olevat ala-asteen, yläasteen ja lukion ylioppilastutkintoa vastaavaan tutkintoon johtavat opetuskaudet on saatettu päätökseen (tässä tapauksessa vuoden 2011 heinäkuuhun saakka).

Komissio ei näe päteviä perusteita säilyttää keinotekoisesti EU:n budjetille ja veronmaksajille kalliiksi tulevia pieniä kieliosastoja Eurooppa-kouluissa, erityisesti kun otetaan huomioon parlamentin vuonna 2002 hyväksymä Herbert Böschin laatima Eurooppa-koulujen rahoitusta ja paremman varainhoidon tarvetta koskeva parlamentin mietintö sekä EU:n laajenemisen myötä kasvava rahankäytön tarve ja se, että uusia puolan-, unkarin- ja tšekinkielisiä osastoja on perustettava Brysselin ja Luxemburgin Eurooppa-kouluihin.