ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3265/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Pernaruton torjumista koskevan tutkimusohjelman muuttaminen.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0139 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3265/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Pernaruton torjumista koskevan tutkimusohjelman muuttaminen Torjuntatoimena pernaruton levittämiselle kirjeiden välityksellä American Society of Microbiology on ilmoittanut ryhtyvänsä tutkimaan röntgenkoneiden muuttamista siten, että ne tuhoaisivat pernaruttobakteereita. Aikooko komissio etsiä Euroopan unionin tutkimusohjelman avulla menetelmiä sellaisten koneiden valmistamiseksi, jotka voisivat tuhota pernaruttobakteereita tai muita vastaavia paketeissa tai matkalaukuissa olevia mikrobeja? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2002) Voimassa olevassa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) viidennessä puiteohjelmassa ei säädetä tuesta arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemalle tutkimukselle, eikä tällä hetkellä siis aloiteta tutkimuksia laitteista, jotka kykenisivät tuhoamaan pernaruttobakteereja. Komissio kuitenkin myöntää, että biologisen terrorismin torjuntaa koskevan yhteisön strategian puitteissa on mobilisoitava Euroopan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen voimavarat, jotta asiasta saataisiin lisää tietoa, voitaisiin antaa tieteellistä tukea sitä koskeville politiikoille ja kehittää entistä tehokkaampia tapoja suojella Euroopan kansalaisia. Näin ollen, kunhan uusi tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelma (20022006) on hyväksytty, sen avulla voidaan vastata nopeaa toimintaa vaativiin tutkimushaasteisiin, joista uusi bioterrorismin uhka voisi olla esimerkkinä. Ohjelman osasta nimeltä Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi tuetaan eri politiikkoja, myös kansanterveyttä sekä turvallisuutta ja oikeutta koskevia. Ohjelman tässä osassa voidaan varsin joustavasti vastata paitsi uusiin poliittisiin tarpeisiin, myös tieteen ja tekniikan ennakoimattomaan kehitykseen. Uuden puiteohjelman ensisijaisissa aihealueissa voidaan tukea myös pitkäaikaisia hankkeita, jotka koskevat bioterrorismin vastustamista, esimerkiksi aihealueissa Genomitutkimus ja terveysalan biotekniikka ja Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit. Yleisemmällä tasolla komissio on vastatakseen Gentin Eurooppa-neuvoston (19. lokakuuta 2001) päätelmiin bioterrorismista antanut tiedonannon Pelastuspalvelu ennakkovalmiudet mahdollisten hätätilanteiden varalta(1). Tiedonannossa esitetään, miltä pohjalta yhteisön toimintaa koordinoitaisiin parhaalla mahdollisella tavalla kaikentyyppisissä hätätilanteissa. Siinä määritellään pääasialliset toimintalinjat yhteistyön tehostamiseksi myös tutkimuksen ja kehittämisen alalla. (1) KOM(2001) 707 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3060/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle. Illes Balearsin väärä nimitys.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0083 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3060/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle (7. marraskuuta 2001) Aihe: Illes Balearsin väärä nimitys Espanjan valtion 25. huhtikuuta 1997 antamalla lailla 13/1997, joka julkaistiin 26. huhtikuuta 1997 Espanjan virallisessa lehdessä (Boletín del Estado) nro 100, päätettiin Baleaarien (Baleares) provinssin nimen muuttamisesta muotoon Illes Balears. Tämän lain ainoassa artiklassa määrätään, että nykyisen Baleaarien provinssin nimi on sen kulttuurillisen ja historiallisen perinteen sekä autonomisen yhteisön nimen mukaisesti Illes Balears. Lain ainoassa loppumääräyksessä määrätään, että laki tulee voimaan sen valtion virallisessa lehdessä tapahtuvaa julkistamista seuraavana päivänä. Euroopan komissio rikkoo järjestelmällisesti tätä Espanjan valtion antamaa oikeudellista määräystä. Komissio viittaa Illes Balearsiin nimellä Baleaarit tai Baleaarien saaret. Näin tehdään sekä komission julkaisemissa kartoissa että teksteissä ja tämä kysymyksen esittäjälle annetuissa vastauksissa puhuttaessa tästä autonomisesta yhteisöstä. Olen huomannut, että komissio kunnioittaa Euroopan unionin muiden alueiden ja kaupunkien virallisia nimityksiä. Ymmärrän ja arvostan sitä, että kaupunkien ja alueiden viralliset niemet käännetään muille kielille, mutta katson, että se käytäntö ei anna aihetta kääntää järjestelmällisesti Illes Balearsia Baleaareiksi tai Baleaarien saariksi. 1. Pyydän komissiota kunnioittamaan ja noudattamaan Illes Balearsin autonomisen yhteisön virallista, lailla vahvistettua nimitystä. 2. Mitä mieltä komissio on tämän lain noudattamatta jättämisestä, kun unionin muiden alueiden ja kaupunkien virallisia nimityksiä kunnioitetaan? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2002) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että hän on kiinnittänyt huomiota Baleaarien nimeä koskevaan kysymykseen. Kysymyksen johdosta komissio aikoo pyytää Espanjan hallitusta toimittamaan komissiolle saariryhmän virallisen nimen, jonka se tämän jälkeen ottaa käyttöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3312/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin ääni maailmalla.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0095 - 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3312/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin ääni maailmalla Satelliittitelevisiokanava Al Yazira, jonka pääkonttori sijaitsee pienessä Qatarin emiirikunnassa, on onnistunut syrjäyttämään CNN-kanavan tiedotusvälineenä arabimaailmassa, ja siitä on tullut ikkuna, jonka kautta suurin osa maailmasta näkee, mitä Afganistanissa tapahtuu. Nämä kaksi kanavaa jakavat satelliittitelevisioiden valta-aseman näinä kriittisinä hetkinä. Sen takia monet eurooppalaiset ihmettelevätkin, mistä syystä ei ole olemassa eurooppalaista satelliittikanavaa, joka kilpailisi CNN:n ja Al Yaziran kanssa ja veisi Euroopan äänen maailman ääriin. Katsooko komissio, että sen pitää sopivaksi katsomallaan tavalla edistää eurooppalaisen satelliittitelevision perustamista myötävaikuttaakseen siihen, että Euroopalla olisi oma äänensä maailmassa eikä se jäisi pelkäksi sivustakatsojaksi sen tapahtumien suhteen? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (13. helmikuuta 2002) Komissiolla on jo satelliittitelevisiokanava Europe by Satellite (EbS), jota se hoitaa kaikkien Euroopan unionin toimielinten puolesta. EbS toimittaa kuvamateriaalia yleisradiopalvelun harjoittajille ja TV-uutispalveluille. Se lähettää ohjelmaa alueella, joka kattaa koko Euroopan mantereen, minkä lisäksi se on käytettävissä myös Internetissä: - Euroopan unioni on-line: http://europa.eu.int - Mediateekki Internetissä: http://europa.eu.int/comm/mediatheque - Europe by Satellite Internetissä: http://europa.eu.int/comm/ebs - Lehdistöhuone Internetissä: http://europa.eu.int/comm/press_room Euroopan satelliittitelevisiota ei kuitenkaan voida pitää CNN:n eikä Al Jaziran kilpailijana kahdesta syystä. Ensinnäkään komissio ei vastaa EbS:n lähetysten toimituksellisesta linjasta, se vain lähettää kuvamateriaalia eri toimielimistä ja niiden tapahtumista. Toiseksi on otettava huomioon Euroopan unionin monikielisyys. CNN on täysin englanninkielinen TV-kanava ja Al Jazira arabiankielinen, kun taas EbS:n on noudatettava EU:n toimielinten kielipolitiikkaa ja lähetettävä ohjelmaa kaikilla 11 virallisella kielellä aina, kun se on mahdollista. Arvoisa parlamentinjäsen on varmaankin tietoinen siitä, että Euroopassa on yksi satelliittikanava, Euronews, joka lähettää ohjelmaa suoraan useilla kielillä ja jonka pääkonttori sijaitsee Ranskassa. Euronews on saanut perustamisestaan alkaen niin taloudellista kuin poliittistakin tukea sekä Euroopan parlamentilta että komissiolta. Euronews ja komissio, yhteistyössä parlamentin kanssa, allekirjoittivat marraskuussa 2001 sopimuksen, jonka mukaan Euronews kattaa kaikki EU:n asiat mutta on toimituksellisesti itsenäinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2955/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle. EU-kansalaisuuden myöntäminen.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0067 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2955/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: EU-kansalaisuuden myöntäminen Jos kolmansien valtioiden kansalaiset saavat jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden, he pääsevät nauttimaan EU-kansalaisuuden eduista kaikissa muissakin jäsenvaltioissa. Olisiko neuvoston mielestä korkea aika huolehtia siitä, että hakijan olisi täytettävä tietyt ehdot EU-kansalaisuutta myönnettäessä, kuten esimerkiksi rikosrekisterin puuttuminen tai lupaus EU:n lakien noudattamisesta? Katsooko neuvosto, että olisi luotava mekanismi, jolla kansalaisuus voidaan ottaa pois siinä tapauksessa, että hakija on kansalaisuutta hakiessaan turvautunut petolliseen menettelyyn tai että hakija on osallisena järjestäytyneen rikollisuuden tai terrorismin kaltaisissa vakavissa rikoksissa tai väkivaltaan yllyttämisessä muita EU-kansalaisia tai ystävällismielisiä valtioita vastaan? Vastaus (1. maaliskuuta 2002) 1. Arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottamat kysymykset liittyvät Euroopan unionin kansalaisuuteen unionin kunkin jäsenvaltion kansalaisuuden saamisen yhteydessä. 2. Nämä kysymykset ovat tärkeitä siinä mielessä, että ne koskevat ongelmia, joilla voi olla vaikutusta vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaan alueeseen. On syytä kuitenkin todeta, että asiasta on ainoastaan kansallisia sääntöjä. Myöntäessään tai jättäessään myöntämättä kansalaisuuden jokainen hakemuksen vastaanottanut jäsenvaltio soveltaa kansallista lainsäädäntöään ja sen mukaan sovellettavia yksityiskohtaisia sääntöjä. Yhteisöllä tai unionilla ei ole alalla toimivaltaa. 3. Tämän asian vahvistavat Maastrichtin sopimuksen liitteenä oleva julistus n:o 2, joka koskee jäsenvaltion kansalaisuutta. Sen mukaan aina kun Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa viitataan jäsenvaltioiden kansalaisiin, se, onko henkilö jäsenvaltion kansalainen, määräytyy yksinomaan kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön perusteella. 4. Kolmansien maiden kansalaisten osalta Tampereella 15. ja 16. lokakuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi päätelmiensä A osan III jaksossa ne tekijät, joilla voidaan varmistaa kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu. 5. Lopuksi voidaan mainita, että Euroopan komissio julkaisee säännöllisesti kertomuksen unionin kansalaisuudesta. Asiaa koskeva kolmas kertomus on syyskuulta 2001 ja sen asiakirjanumero on KOM(2001) 506 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3364/01 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle. Marokon tomaatinvienti Euroopan unioniin.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0103 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3364/01 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle (6. joulukuuta 2001) Aihe: Marokon tomaatinvienti Euroopan unioniin Yhteisön viljelijöiden mukaan Marokko ylittää järjestelmällisesti EU:n myöntämät tomaatinvientikiintiöt. Tietääkö komissio tästä? Jos tietää, mihin toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä lopettaakseen sen? Tietääkö komissio Euroopan markkinoille viime kuukausina tuotujen marokkolaisten hedelmien ja vihannesten ja erityisesti tomaatin todellisen määrän? Mikäli tietää, voisiko se toimittaa nämä tiedot? Mikä on komission mielipide tomaatin hinnoista Keski-Euroopan markkinoilla? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 2002) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn EuroVälimeri-sopimuksen(1) mukaan Marokosta peräisin olevien tomaattien tuonnissa sovelletaan etuustulleja, jotka lasketaan joko arvotullista tai tulohinnasta tariffikiintiöiden rajoissa(2). Ajantasaista tietoa kiintiöiden käyttötilanteesta saa komission Internet-sivustosta osoitteesta http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/dds/fi/qotcau.htm. Marokosta tuotavien tomaattien tariffikiintiöiden järjestysnumerot ovat 0911 16 (nollatullin vuotuinen kiintiö), 0911 89 (alennetun tulohinnan kiintiö lokakuussa) ja 0911 90 (alennetun tulohinnan kiintiö marraskuusta maaliskuuhun). Tähän mennessä kiintiöt eivät ole vielä koskaan täyttyneet. Komissio vakuuttaa myös tomaattien sekä muiden vihannesten ja hedelmien(3) valvonnan olevan erittäin tarkkaa, joten komissio saa erittäin nopeasti tiedot Marokosta tuotujen tomaattien kokonaismäärästä. Viime kuukausien aikana Marokosta yhteisöön tuotujen tomaattien kokonaismäärät ovat seuraavat: - 372 tonnia kesäkuussa 2001 - 0 tonnia heinäkuusta syyskuuhun 2001 - 6 527 tonnia lokakuussa 2001 (tästä määrästä 4 717 tonnin osalta sovellettiin alennettua tulohintaa) - 26 628 tonnia marraskuussa 2001 - 9 750 tonnia 1.11. joulukuuta 2001 - 16 933 tonnia 1.21. tammikuuta 2002. Komissio ei ole seurannut tomaattien hintoja Keski-Euroopan markkinoilla. (1) EYVL L 70, 18.3.2000. (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 747/2001, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2001, tiettyjen Välimeren alueen maiden kanssa tehtyjen sopimusten nojalla etuuskohteluun oikeutettujen tuotteiden yhteisön tariffikiintiöiden ja viitepaljouksien hallinnoinnista ja asetusten (EY) N:o 1981/94 ja (EY) N:o 934/95 kumoamisesta, EYVL L 109, 19.4.2001 (liite II); neuvoston asetus (EY) N:o 2264/2001, annettu 21 päivänä marraskuuta 2001, Marokosta peräisin olevien tomaattien tuonnissa yhteisöön tariffikiintiöiden muodossa sovellettavista tietyistä yksipuolisista siirtymäkauden myönnytyksistä, EYVL L 305, 22.11.2001. (3) Appelsiinit, klementiinit, kurkut, latva-artisokat, kesäkurpitsat ja mansikat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2686/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Ympäristöasioiden pääosaston myöntämä rahoitus.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2686/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Ympäristöasioiden pääosaston myöntämä rahoitus Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa kaikki Ligurian, Lombardian, Piemonten ja Aostanlaakson vuosina 20002001 ympäristöasioiden pääosaston hallinnoimaa rahoitusta varten esittämät hankkeet sekä hyväksyttyjen hankkeiden nimet? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Komissio lähettää suoraan kysyjälle ja Euroopan parlamentin pääsihteeristöön kaksi taulukkoa, joissa luetellaan kaikki LIFE III -asetuksen(1) ensimmäisellä ehdotuspyyntökierroksella vuonna 2000 vastaanotetut hanke-ehdotukset. Valituille hankkeille myönnettiin rahoitusta vuonna 2001. (1) Ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) 17. heinäkuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/2000, EYVL L 192, 28.7.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3377/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan toimintaohjelmien hallintoviranomaiset.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0162 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3377/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (7. joulukuuta 2001) Aihe: Kreikan toimintaohjelmien hallintoviranomaiset Voiko komissio ilmoittaa, onko se tyytyväinen yhteisön kolmanteen tukikehykseen sisältyvien toimintaohjelmien hallinnasta vastaavien viranomaisten toimintaan Kreikassa? Jos ei ole, minkä hallintoviranomaisten toiminnassa on ilmennyt ongelmia ja miksi? Onko asiasta huomautettu kreikkalaisille viranomaisille? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2002) Komissio on seurannut tarkasti ohjelmakauden 20002006 yhteisön tukikehyksen (YTK) edellyttämien uuden organisaation ja uusien menettelyjen käyttöönottoa Kreikassa. Alakohtaisista ja alueellisista ohjelmista vastaavien hallintoviranomaisten on siitä alkaen, kun ne maaliskuussa 2001 nimettiin, täytynyt noudattaa uusista menettelyistä johtuvia hyvin vaativia määräaikoja sekä myös varmistaa, että nämä uudet työmenetelmät ymmärretään ja hyväksytään laajemmin Kreikan hallinnossa. Komissio on yleisesti ottaen tyytyväinen ensimmäisiin tuloksiin. YTK:n hallintoviranomainen perustettiin muodollisesti vuoden 2001 marraskuun lopussa. Kaikkien hallintoviranomaisten täysimääräisen henkilöstön rekrytointiprosessi on käynnissä, ja se olisi saatava päätökseen vuoden 2002 tammikuun loppuun mennessä. Tässä vaiheessa on ennenaikaista antaa lopullinen arvio yksittäisten hallintoviranomaisten kyvykkyydestä. Hiljattain pidetyssä komission ja Kreikan hallinnon välisessä vuosittaisessa kokouksessa (22.23. marraskuuta 2001) kuitenkin sovittiin, että hallinto- ja organisaatioyksikkö pyrkii parantamaan mahdollisuuksiaan tarjota teknistä apua ja tukea, jos heikkouksia ilmenee. Tästä syystä komissio on päättänyt järjestää maaliskuussa 2002 seminaarin, jossa käsitellään riskinarviointia ja -hallintaa erityisesti hallintoviranomaisten, lopullisten edunsaajien sekä ohjelman toteuttamiseen osallistuvien välittäjäorganisaatioiden välisissä suhteissa. Tällä tavoin on mahdollista selvittää olosuhteet, joissa hankkeet voidaan valita luotettavalla tavalla, sekä hallintoviranomaisille kuuluvan seurannan ja valvonnan luonne.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2204/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Tonnikalaa koskevat kansainväliset sopimukset.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0018 - 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2204/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (23. heinäkuuta 2001) Aihe: Tonnikalaa koskevat kansainväliset sopimukset 30. lokakuuta 1997 pidetyssä kalastusneuvoston päätelmissä todetaan, että komission olisi myös tutkittava, missä määrin on mahdollista kehittää tonnikalasopimusten verkostoa. Kyseisestä neuvoston kokouksesta on nyt kulunut melkein neljä vuotta, onko komissio toteuttanut tätä asiaa koskevia toimia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2001) Komissio pyrkii edelleen kehittämään Atlantin ja Intian valtameren tonnikalasopimusten verkostoa. Vuoden 1997 lokakuun jälkeen komissio on päässyt uuteen tonnikalan pyyntiä koskevaan sopimukseen Gabonin kanssa, ja tällä hetkellä tunnustelut ovat käynnissä Ghanan ja Mosambikin kanssa. Lisäksi on tärkeää korostaa, että vuoden 2001 kesäkuussa neuvosto antoi komissiolle valtuudet aloittaa neuvottelut tonnikalan pyyntiä koskevista sopimuksista Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren länsiosan maiden kanssa (AKT-valtiot).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2953/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Lentoturvallisuus.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2953/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Lentoturvallisuus 11. syyskuuta tapahtuneiden hirvittävien terrori-iskujen seurauksena kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAA päätti hiljattain Montrealissa pitämässään kokouksessa sisällyttää Chicagon yleissopimukseen uusia terroriuhkia koskevia yhteisiä varotoimia. Aiemmin EU:n liikenneministerit olivat vaatineet tällaista muutosta kokouksessaan 14. syyskuuta. Tutkimuksia vaikeuttaa se, että World Trade Centeriin törmänneiden koneiden lentotapahtumia nauhoittaneet mustat laatikot ovat saattaneet tuhoutua räjähdyksessä ja että Mustanmeren yllä viime kuussa (syystä tai toisesta) räjähtäneen venäläisen matkustajakoneen mustaa laatikkoa ei ehkä koskaan löydetä meren syvyyksistä. Aikooko komissio nyt vaatia ohjaamon tapahtumien välittämistä lennonjohdon nauhoitettavaksi siten, että nauhoitukset olisivat ainoastaan hallitusten ja ilmailulaitosten käytettävissä ja että nauhoitukset pyyhittäisiin rutiiniluonteisesti tyhjiksi aina turvallisen laskeutumisen jälkeen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 2001) Lennonrekisteröintilaitteiden tallentamien tietojen välittämistä maa-asemille on tutkittu useasti aiemmin. Tekniset ja taloudelliset valmiudet ovat kuitenkin olleet riittämättömiä. Teknisten esteiden osalta on todettava, että lentokoneissa taltioitujen tietojen lähettäminen maa-asemille on nykyään teknisesti mahdollista kehittyneiden lähetystekniikoiden ansiosta. Muun muassa käytettäviin lähetystekniikoihin, lähetysten maantieteelliseen kattavuuteen ja päivitykseen liittyviä varsin suuria kustannuksia olisi kuitenkin ensin arvioitava suhteutettuna kyseisen uuden tekniikan aikaansaamaan lisäarvoon; vahingoittumattomien rekisteröintilaitteiden löytyminen onnettomuuden jälkeen on kuitenkin yhä yleistä. Ongelmia aiheuttavat myös tallenteiden hallussapitoon liittyvät mahdolliset oikeudelliset kysymykset, koska tietoliikennettä voitaisiin myös kuunnella salaa. Tämän vuoksi suoria lähetyksiä koskevan järjestelmän käytännön toteutusta ei voida suunnitella ennen kuin järjestelmän kaikki vaikutukset on ensin analysoitu. Komission aikomuksena ei ole esittää tällaisia toimenpiteitä siviili-ilmailun turvaamista koskevien ehdotusten yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2978/01

esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle

(22. lokakuuta 2001)

Aihe: Näkövammaisten syrjintä julkisissa liikennevälineissä Portugalissa

Suomen kansalainen oli patikoimassa Pohjois-Portugalin vuoristossa (Peneda-Gerêsin luonnonpuisto) syys-lokakuun vaihteessa. Kyseinen henkilö on näkövammainen, eikä voi kulkea ilman opaskoiraansa. Lentokoneessa (Luxair), Porton lentokentän bussissa, Portugalin rautateillä ja takseissa opaskoiraan suhtauduttiin erittäin hyvin, mutta Porton ja Bragan (tärkeä yliopistokaupunki) välillä sekä Bragasta Gerêsiin (huomattava matkailukeskus) liikennöivä bussiyhtiö ei suostunut ottamaan opaskoiraa kyytiin 4. lokakuuta 2001. Rautatiet olivat silloin lakossa, joten ainoa vaihtoehto yli 100 kilometrin matkalle oli taksi. Koiria koskeva kielto Bragan linja-autoissa on ehdoton ja koskee myös opaskoiria, eivätkä linja-autoaseman esimiehet myönnä lupaa, vaikka koiralle laitettaisiin kuonokoppa. Muistutan, että kyse oli näkövammaisen koulutetusta opaskoirasta, mikä voitiin todistaa asianmukaisesti. Koira on näkövammaisen silmät.

Onko neuvosto tietoinen, että näkövammaisia syrjitään Portugalissa kieltämällä heiltä pääsy julkisiin liikennevälineisiin (linja-auto) opaskoiransa kanssa? Onko linja-autoyhtiö syyllistynyt Portugalin lainsäädännön ja yhteisön säännöstön vastaiseen syrjintään? Mitä neuvosto aikoo tehdä, jotta tällainen näkövammaisten syrjintä lopetettaisiin Portugalissa ja jäsenvaltioissa yleensä?

Vastaus

(14. helmikuuta 2002)

Neuvosto haluaisi mainita kysyjälle, että se tekee lähiaikoina neuvoston päätöksen Euroopan vammaisten teemavuodesta 2003, jonka tarkoituksena on muun muassa ihmisten tietoisuuden lisääminen vammaisten oikeudesta suojeluun syrjintää vastaan ja oikeuksiensa täydelliseen käyttöön sekä parhaiden käytänteiden ja tehokkaiden strategioiden vaihdon edistäminen paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla.

Kysyjän mainitseman kaltaiset tilanteet, joissa yleinen sääntö saa vammaisiin sovellettaessa syrjinnän piirteitä, voitaisiin parhaiten korjata juuri sellaisilla toimilla, joita vammaisten teemavuodella on tarkoitus edistää. Kokemus on nimittäin osoittanut, että lakeja on mahdotonta säätää kaikkia sellaisia tapauksia varten, joissa syrjintää saattaa ilmetä, ja että tietoisuuden lisääminen voi olla hyvin tehokas tapa torjua syrjintää.

Tärkein muun muassa vammaisiin kohdistuvaa syrjintää koskeva direktiivi (neuvoston direktiivi 2000/78/EY, 27. marraskuuta 2001)(1) koskee kuitenkin vain työelämää. Tämä ei luonnollisesti sulje pois sitä mahdollisuutta, että komissio voisi tulevaisuudessa laatia ehdotuksen direktiiviksi, jolla on laajempi soveltamisala, mutta tätä vastausta kirjoitettaessa tällaisia ehdotuksia ei ole saatu.

(1) Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16).