ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3852/98 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: BISTRO-ohjelman rahoittaminen ja TACIS-LIEN -ohjelman edunsaajat 1. Voiko komissio antaa tietoa BISTRO-ohjelman rahoittamisesta vuosille 1998 ja 1999? Kuinka suuri on erityisesti toistaiseksi kohdentamattomien määrärahojen summa? 2. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta hakijaa yhteensä on hakenut vuonna 1998 tukea BISTRO-ohjelman yhteydessä? Kuinka suuri avustussumma on keskimäärin hakemusta kohden? 3. Miten hyväksytyt hakemukset jakautuvat tuen saajien ja kansalaisjärjestöjen kesken eri jäsenmaissa? 4. Voidaanko tukea hakea hankkeille, joita aloitetaan kazakstanilaisten kumppanien kanssa TACIS-LIEN-ohjelman yhteydessä? 5. Jos ei voida, miten komissio selittää sen, että sen Kazakstan-valtuuskunnan jäsenet suosittelevat saksalaisille hakijoille tuen hakemista hankkeille, joita aloitetaan kazakstanilaisten kumppanien kanssa TACIS-LIEN-ohjelman yhteydessä, vaikka TACIS-LIEN -ohjelman olennaisissa suuntaviivoissa määrätään, että Kazakstania ei tueta LIEN-talousarviosta ja siitä syystä kaikki hakemukset pakostikin raukeavat? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) 1. Vuosien 1996-1997 toimintaohjelmasta Kazakstanin Bistro -talousarvio oli 1 miljoonaa ecua. Puolet vuoden 1996/1997 talousarvion yhdestä miljoonasta ecusta on vielä käytettävissä. Seuraavasta toimintaohjelmasta neuvotellaan yhä. Tämän vuoksi ei vielä ole mahdollista antaa budjettilukuja. 2. Bistro-ohjelmaa hallinnoi komission Alma-Atassa oleva edustusto, joka on tähän mennessä ottanut vastaan 34 hakemusta. Yhdeksän niistä on hyväksytty. Bistro-hankkeen keskimääräinen talousarvio on 44 000 euroa. 3. Yhdeksästä hyväksytystä hankkeesta kolmea koskeva sopimus on tehty kazakstanilaisten toimielinten kanssa. Muiden kuuden hankkeen sopimukset on tehty neljän jäsenvaltion kanssa: (Saksa 2, Ranska 1, Alankomaat 1 ja Yhdistynyt kuningaskunta 2). 4. Kyllä, tukea voidaan hakea kazakstanilaisten kumppanien kanssa tehtäville hankkeille. 5. Komission Alma-Atassa olevan edustuston tehtävä on antaa paikallisesti tietoja siitä, miten Tacis-tukea voidaan hakea kaikkiin käytettävissä oleviin vaihtoehtoihin. Kazakstanissa on käynnissä kaksi LIEN-hanketta, jotka on rahoitettu vuoden 1997 ohjelmasta.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4075/98 esittäjä(t): Werner Langen (PPE) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin Rheinland-Pfalzille ajanjaksolla 1994-1998 myöntämä tuki Voiko komissio ilmoittaa miten paljon Euroopan unioni on myöntänyt tukea Rheinland-Pfalzille ajanjaksolla 1994-1998 eritellen tuensaajat ja tuen avulla luodut työpaikat eri alueilla? Millaisia määriä maksettiin erityisesti - KONVER-ohjelmien osana - maatalouden - EMOTR:n - opetuksen - nuorison - kulttuurin - tutkimuksen ja teknologian - korkeakoulujen - talouden - aluekehityksen/rakennerahastojen - ja sosiaalipolitiikan alalla? Komission puheenjohtajan Jacques Santerkomission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3940/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Kansainvälisen avaruusaseman mahdollisesta hylkäämisestä aiheutuvat seuraukset Ensimmäinen osa kansainvälisestä avaruusasemasta laukaistiin menestyksellisesti avaruuteen Baikonurista (Kazhakstan) 20. marraskuuta 1998. Sen on suunniteltu toteuttavan unelmat, jotka ovat vuosikymmeniä olleet tieteiskirjallisuuden piiriin kuuluvia. 3. joulukuuta Zarja (Auringonnousu) kiinnittyy USA:sta laukaistuun moduuliin Unity. Ohjelman toteuttaminen on viivästynyt Venäjän talousvaikeuksien vuoksi, mutta vaikein ongelma liittyy Venäjän tukiaseman laukaisua koskevaan uuteen aikatauluun, jonka mukaan laukaisun on määrä tapahtua heinäkuussa 1999. Tätä asiaa koskeva arvostelu on voimistunut. Merkittävä esimerkki tästä on 14. marraskuuta 1998 ilmestyneen The Economist -lehden pääkirjoitus, jossa sanotaan, että "Venäjän osuuden hankkeeseen menettäessä merkitystään avaruusasema menettää jopa symbolisen merkityksensä. Koska sillä ei ole koskaan ollut suurta tieteellistä merkitystä..., onko tätä hanketta jatkettava ollenkaan? Vastaus on ei." Artikkelissa ei esitetä mitään arvioita avaruusaseman hylkäämisen seurauksista. Nämä tosiasiat heijastavat kansainvälisen yhteistyön kasvavia vaikeuksia megatieteen kuten avaruus- ja ydinfuusion jne. alalla. Voiko komissio sanoa, mikä on yhteisön kanta tähän ja miten tämä koskee Euroopan avaruusjärjestöä ja sen jäseniä? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1999) Vaikka avaruusasema onkin Yhdysvalloille tärkeä hanke niin imagon kannalta kuin siksi, että se olisi merkittävä kansainvälinen yhteistyöhanke, se ei ole herättänyt Euroopassa samanlaista vastakaikua. Tämä johtuu siitä, että EU:n jäsenvaltioiden sekä Norjan ja Sveitsin rahoitusosuus on vain noin 8,5 prosenttia eli noin 3 miljardia euroa hankkeen kehittämiskuluista, joiden arvellaan nousevan 35 miljardiin euroon. Euroopan osuus kansainvälisen avaruusaseman rahoittamisesta perustuu pääosin Euroopan avaruusjärjestössä tehtyihin päätöksiin. Se on 16 prosenttia järjestön tämänhetkisestä budjetista, ja sen pitäisi pysyä alle 20 prosentissa seuraavien viiden vuoden ajan. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennestä puiteohjelmasta ei myönnetä minkäänlaista tukea aseman kehittämiseen. Aseman pitäisi mahdollistaa useiden avaruuden valloittamiseen tarvittavien tekniikoiden testaaminen. Sitä voidaan pitää juridisesti ja taloudellisesti tarkastellen sellaisten kansainvälisten ryhmittymien prototyyppinä, jotka ovat välttämättömiä tällaisen hankkeen toteuttamiseksi. Koska eurooppalaisten osuus avaruusasemahankkeesta on verrattain pieni, avaruusaseman rakentamisesta luopuminen ei kuitenkaan vaikuttaisi kuin eurooppalaiseen avaruusteollisuuteen.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3868/98 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE) komissiolle (9. joulukuuta 1998) Aihe: Alankomaissa Pettenissä sijaitsevan ydinreaktorin ydinjätteen varastointi Olen tietoinen Édith Cressonin komission nimissä 20. marraskuuta 1998 antamista vastauksista aikaisempiin kysymyksiini, jotka koskivat Pettenissä sijaitsevan suurvuoreaktorin ydinjätteen varastointiongelmaa (E-3041/98)(1). Niistä ilmenee, että tämä ongelma on reaktorin käytöstä vastaavan yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) vastuulla. 1. Vastauksen sisältämä "toissijainen" ratkaisu on myös hyvin ongelmallinen, sillä reaktorirakennuksen allas uhkaa täyttyä. Aikoo komissio hakea viipymättä uudenlaista ratkaisua? 2. Komissio ilmoittaa vastauksessaan, että jätehuolto on kansallinen asia. Suurvuoreaktorin kohdalla on kuitenkin kyse komission hallinnoimasta YTK:sta. Eikö ongelman ratkaiseminen silloin ole komission vastuulla? Liittääkö komissio muita jäsenvaltioita mukaan ongelmanratkaisuun? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 1999) 1. Suurvuoreaktorin (HFR) käytetyn polttoaineen varastoimista säilytysaltaaseen voidaan todellakin pitää vain ongelman osittaisena ratkaisuna. Habogin laitoksen "Centrale organisatie voor radioactive afval" (COVRA) -projektin tarjoama varastointikapasiteetti ei kuitenkaan ole vielä käytettävissä. Käytetyn polttoaineen säilytysaltaan varastointikapasiteetti on käytetty vuoden 1999 loppuun mennessä, jolloin on löydettävä muita ratkaisuja. Käyttämätön polttoaine on valmistettu Amerikan yhdysvalloista peräisin olevasta materiaalista, joten yksi mahdollisuus olisi lähettää käytetty polttoaine takaisin Yhdysvaltoihin kuten vuonna 1988. Yhdysvaltojen viranomaiset edellyttävät kuitenkin, että HFR-polttoaine on ensin konvertoitava nykyisestä runsaasti rikastetusta uraanista (HEU) vähän rikastetuksi uraaniksi (LEU). Konvertointi on kallis tekninen toimenpide. Konvertoinnin pitäisi tapahtua niin, ettei se heikennä reaktorin teknistä toimintaa (reaktori tuottaa noin 60 % Euroopassa käytettävistä radiofarmaseuttisista valmisteista) eikä pienennä sen kilpailukykyä markkinoilla, joilla kilpailu on jo nyt kovaa. Asiaa koskevat tutkimukset on aloitettu, ja jos niistä saadut tulokset sen sallivat, käytetty polttoaine voidaan lähettää takaisin Yhdysvaltoihin vuonna 1999. HFR-budjetissa on tällöin otettava huomioon valitun ratkaisun suuret kustannukset. Myös Ranskassa tapahtuvaa jälleenkäsittelyä on tutkittu. Ratkaisu tarjoaa joitakin etuja, mutta se edellyttäisi jätteen palauttamisen Alankomaihin useiden vuosien jälkeen. Lisäksi jälleenkäsittely Ranskassa ja siihen liittyvät toimenpiteet ovat kalliita eivätkä sisälly HFR-budjettiin. 2. Yhdessäkään jäsenvaltiossa ei ole vakiintunutta, hyväksyttyä ja toimiluvan saanutta jätteen loppusijoituslaitosta korkea-aktiiviselle tai käytetylle polttoaineelle, eikä jätettä ainakaan toistaiseksi tarvitse palauttaa laitoksen sijaintimaahan. Suunnitteilla ei ole mitään kansainvälistä tai Euroopan laajuista jätteen varastointiin sovellettavaa järjestelmää. (1) EYVL C 142, 21.5.1999, s. 75.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3888/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Kansalaisjärjestöjen rahoitus Miten komissio aikoo toimia viivästysten suhteen, joita esiintyy kansalaisjärjestöjen hakiessa yhteisrahoitusta budjettikohdasta B7-6000? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3887/98 ja E-3888/98 (4. maaliskuuta 1999) 1. Budjettikohdasta B7-6000 myönnettävää rahoitusta koskevat hakemukset arvioidaan ja asetetaan tärkeysjärjestykseen kehitysmaita koskevilla aloilla toteutettavien toimien yhdessä eurooppalaisten valtioista riippumattomien kehitysyhteistyöjärjestöjen (NGO) kanssa suoritettavasta rahoituksesta 17 päivänä heinäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) 1658/98(1) säännösten sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa suoritettavaa yhteisrahoitusta koskevien yleisten ehtojen mukaisesti. Hankkeiden valinnassa otetaan huomioon niiden elinkelpoisuus, niiden vaikutukset köyhimpiin väestönosiin ja niiden yhteensopivuus yhteisön kehitysyhteistyötavoitteiden kanssa. 2. Eräiden valtiosta riippumattomien järjestöjen rahoitushakemusten käsittely on viivästynyt vuonna 1998. Tämä johtui pääasiassa siitä, että komissio päätti keskeyttää asianomaisen budjettikohdan täytäntöönpanon yhteisöjen tuomioistuimen annettua asianmukaisen oikeusperustan puuttumista koskevan tuomion. Lisäksi haluttiin odottaa, kunnes toimielinten välinen sopimus oli saatu tehtyä heinäkuussa 1998. Komissio asettaa nyt ehdotusten tarkastelun etusijalle, jotta tämänhetkinen ruuhka saataisiin purettua vuoden 1999 ensimmäisten kuukausien aikana. (1) EYVL L 213, 30.7.1998.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3213/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Kansallisen työllisyysohjelman rahoitus Kreikassa Komission kirjalliseen kysymykseeni E-1861/98(1), joka koski "koulutus ja valmentava ammatillinen koulutus"-ohjelman edistymistä, antaman vastauksen mukaan ohjelman rahoitukseen on ehdotettu leikkauksia, jotta turvattaisiin Euroopan sosiaalirahaston varojen täysimääräinen ja asianmukainen käyttö. Koska Kreikan kansallisen työllisyysohjelman, josta komissio on tietoinen, toimien rahoituksesta 50 % perustuu edellä mainittuun ohjelmaan, komissiolta kysytään, millä tavoin ja millä rahoituksella Kreikan kansallinen työllisyysohjelma toteutetaan, kun se menettää edellä mainittujen leikkausten vuoksi suurimman osan rahoituksestaan? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 1999) Kreikkaa koskevista yhteisön tukikehyksistä vastaava seurantakomitea tarkasteli kokouksessaan 21. heinäkuuta 1998 tukikehyksiin liittyvää edistymistä ja teki päätöksiä toiminnan välikatsauksesta ja toimien uudelleensuuntaamisesta. Yleissivistävää ja ammatillista peruskoulutusta koskevaa toimenpideohjelmaa muutettiin (Euroopan sosiaalirahaston osuus pieneni 190 miljoonaa ecua, Euroopan aluekehitysrahaston osuus kasvoi 49 miljoonaa ecua ja käytössä olevat määrärahat kasvoivat 8 000 miljoonalla drakhmalla, koska drakhma devalvoitui ecuun nähden). Muutokset tehtiin lähinnä siksi, että ohjelman taloudellinen suoriutuminen oli tuohon ajankohtaan mennessä ollut heikkoa. Täydennyskoulutusta ja työllisyyden edistämistä koskevaa ohjelmaa vahvistettiin. Tähän ohjelmaan siirrettyjä ylimääräisiä varoja käytetään tukemaan sellaisia toimia, jotka liittyvät uusien lastenhoitopalvelujen toimintaan ja kansallisen työllisyyssuunnitelman muiden aktiivisten työmarkkinatoimien edistämiseen. Näissä päätöksissä otetaan huomioon työllisyyttä koskevat suuntaviivat vuodeksi 1998 ja Kreikan työllisyyssuunnitelman ensisijaiset tavoitteet. Lisäksi komissio uskoo, että päätöksillä helpotetaan yhteisön tukikehyksiin kuuluvien toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa ja parannetaan niiden rahoituksen käyttöastetta vuosi ja kaksi kuukautta ennen yhteisön tukikehysten päättymistä. (1) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 104.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3677/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Turvapaikkaa ja maahanmuuttoa koskevat budjettitoimet Lehdistöltä saatujen tietojen mukaan (Bulletin quotidien Europe nro 7307, s. 8) oikeus- ja sisäasioita käsittelevä ministerineuvosto on tiedottanut hakijamaiden kanssa syyskuussa järjestetyssä kokouksessa kyseisille maille "turvapaikan ja maahanmuuton alan toimintaa koskevista EU:n budjettitoimista". 1. Voiko neuvosto kertoa näiden tietojen asiasisällöstä? 2. Voiko neuvosto käsitellä vastauksessaan sitä, onko näillä toimilla konkreettisia vaikutuksia tulevaan laajentumisen ja jos on, niin millä toimilla, ja miten suurista summista tällöin on kyse? Vastaus (29. maaliskuuta 1999) Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioiden ministerien ja jäsenyyttä hakeneiden maiden 24. syyskuuta 1998 pidetyssä kokouksessa Euroopan yhteisöjen komissio tyytyi antamaan tietoja jäsenyyttä tukevista, turvapaikka-ja maahanmuutto-alalla tehdyistä taloudellista tukea koskevista aloitteista. Aloitteita on tehty erityisesti PHARE-ohjelman puitteissa, johon sisältyy myös oikeus- ja sisäasioiden yhteistyötä. Lisätietojen saamiseksi arvoisan parlamentin jäsenen on käännyttävä komission puoleen, joka hoitaa kyseistä ohjelmaa.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4084/98 esittäjä(t): Luigi Florio (PPE) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Pk-yritysten jättäminen Euroopan ammattiyhdistysneuvottelujen ulkopuolelle Eurooppalaisia pk-yrityksiä edustavia järjestöjä tavallisesti vain kuullaan komission toimesta, mutta ne jätetään järjestelmällisesti kaikkien neuvottelujen ulkopuolelle, joihin kutsutaan vain suurteollisuutta edustavat järjestöt. Kuitenkin pk-yritykset ovat tilastojen mukaan kiistatta ainoita, jotka ovat viime vuosina luoneet uusia työpaikkoja, kun taas suurteollisuudessa niiden määrä on jatkuvasti vähentynyt. Eikö komissio katso, että tällaista suhtautumistapaa olisi muutettava ja mahdollistettava myös pk-yrityksiä edustaville järjestöille osallistuminen ammattiyhdistysneuvotteluihin? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 1999) Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat merkittävässä asemassa yhteisön vaurauden ja työpaikkojen luojina. Komission yhtenä tehtävänä on edistää Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua sekä varmistaa, että osapuolten kuulemisessa ja sopimusten täytäntöönpanossa otetaan huomioon mahdollisimman laaja edustavuus kyseisiin menettelyihin liittyvien periaatteiden mukaisesti. Komission ja neuvoston on valvottava, että yhteisön lainsäädäntöön sisällytettäväksi tarkoitetun työmarkkinaosapuolten tekemän sopimuksen osapuolet ovat riittävän edustavia sopimuksen laajuuteen nähden. Toimielinten on kuitenkin kunnioitettava työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä, joten ne eivät voi puuttua neuvotteluosapuolten valintaan. Komission 20. toukokuuta 1998 antamassa tiedonannossa "Yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttaminen ja edistäminen"(1) työmarkkinaosapuolia kannustettiin varmistamaan, että vuoropuhelu jatkuu vahvana ja että se tulevaisuudessakin saa laajaa kannatusta. Keinoksi nähtiin keskustelukumppanien mahdollisimman hyvä edustavuus. Komission viesti oli hyvin samansuuntainen kuin Euroopan parlamentin kanta tiedonantoa edeltäneeseen vihreään kirjaan(2). Viestin seurauksena EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto (UNICE) ja Euroopan pienteollisuutta ja pk-yrityksiä edustava liitto (UEAPME) aloittivat vakavat neuvottelut siitä, voisiko UEAPME osallistua kaikkiin sen edustamaan alaan liittyviin yhteistoimiin ja neuvotteluihin Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä. UNICE JA UEAPME tekivät vuoden 1998 lopussa sopimuksen keskinäisestä yhteistyöstä työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvissä kokouksissa ja neuvotteluissa. Komissio on tyytyväinen tähän ratkaisuun, joka on tärkeä askel kohti rakentavaa vuoropuhelua ja laajempaa osallistumista työmarkkinaosapuolten Euroopan tason neuvotteluihin. (1) KOM(98) 322 lopullinen. (2) KOM(96) 448 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4009/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Kreikan osallistuminen vanhuksille tarkoitettuun ohjelmaan Eurooppalaisen vanhuksia varten perustetun verkon erityisjulkaisun mukaan (Eurolink Age) vanhukset ja heidän kanssaan työskentelevät järjestöt voivat hyötyä erilaisista eurooppalaisista ohjelmista kuten: - terveyden edistäminen, budjettikohta B3-4300 - terveystilanteen valvonta, budjettikohta B3-4306 - Alzheimerin tauti, budjettikohta B3-4304 - työntekijöiden vapaa liikkuvuus ja toimet siirtolaisten hyväksi, budjettikohta B3-4110 - toimet pakolaisten integroimiseksi, budjettikohta B3-4113. Komissiolta kysytään: 1. Onko Kreikka jättänyt hakemuksia edellä mainittuihin ohjelmiin osallistumisesta? 2. Mikäli se on näin tehnyt, mitä ohjelmia, mitä toimia ja minkä suuruista budjettia nämä hakemukset koskevat? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1999) Komissiolla on tarjota arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä mainituista budjettikohdista seuraavat tiedot: - Terveyden edistämistä koskeva ohjelma (B3-4300): Tukea on saanut kahdeksan kreikkalaista hanketta, joiden yhteenlaskettu talousarvio on 2 195 421 [fmxeuro]. Komissio on tarjonnut yhteisrahoitusta 1 045 508 [fmxeuro]. - Alzhaimerin tauti ja siihen liittyvät oireyhtymät (B3-4300, B3-4307 ja B3-4304): On valittu kolme kreikkalaista hanketta, joiden yhteenlaskettu talousarvio on 237 592 [fmxeuro]. Komission yhteisrahoituksen osuus on 159 231 [fmxeuro]. - Komisso ei ole vielä tukenut terveystilanteen seurantaa koskevia hankkeita, joita olisivat ehdottaneet kreikkalaiset organisaatiot tai Kreikan kansalaiset (B-4306). - Kreikkalaiset organisaatiot tai Kreikan kansalaiset eivät ole jättäneet hakemuksia, jotka koskisivat toimia iäkkäiden siirtolaisten hyväksi ja kuuluisivat ohjelmiin, jotka liittyvät työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen ja toimiin siirtolaisten hyväksi (B3-4110) tai toimiin pakolaisten integroimiseksi (B3-4113). Komisso haluaa korostaa, että mikä tahansa jäsenvaltio tai organisaatio ja kuka tahansa yksityishenkilö voi hyödyntää euroopplaisia kansanterveysohjelmia, jotka on hyväksytty EY:n perustamissopimuksen 129 artiklan mukaisesti. Komissio kuitenkin tarjoaa yhteisrahoitusta ainoastaan hankkeille, joissa on mukana useita jäsenvaltioita, mieluiten ne kaikki. Joissakin hakemuksissa hankkeen vetäjinä on ollut Kreikan kansalaisia ja kreikkalaisia organisaatioita, mutta kreikkalaiset ovat myös osallistuneet moniin muihin hankkeisiin, joiden vetäjänä on ollut muunmaalainen taho.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3446/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Matkustamomiehistö ja siviili-ilmailu Viittaan ehdotukseen neuvoston direktiiviksi matkustamomiehistöä koskevista turvallisuusvaatimuksista ja ammatillisen pätevyyden todistamisesta siviili-ilmailun alalla (KOM(97) 0382 lopull. - 97/0212 SYN)(1) ja tiedustelisin, aikooko Euroopan komissio asettaa ilmailuliikenteen alalla johtotehtävissä tai esimiesasemassa olevien henkilöiden alaikärajaksi 21 vuotta (4 artiklan 1 kohta) kuten muussa henkilöliikenteessä? Itse asiassa vaativissa tehtävissä toimivilla miehistön jäsenillä, joilla on huomattava vastuu erityisesti hätätilanteissa, on oltava tietyn elämänkokemuksen lisäksi myös käytännön kokemusta työskentelystä matkustamossa. (1) EYVL C 263, 29.8.1997, s. 5. Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3420/98 ja E-3446/98 (4. helmikuuta 1999) Ehdotusta neuvoston direktiiviksi matkustamomiehistöä koskevista turvallisuusvaatimuksista ja ammatillisen pätevyyden todistamisesta siviili-ilmailun alalla sovellettaisiin todellakin ainoastaan kaikkiin miehistön jäseniin, jotka hoitavat matkustamopalveluita ilma-aluksessa. Ainoana poikkeuksena on ylimääräinen ilma-aluksessa työskentelevä henkilökunta, joka hoitaa yksinomaan muita kuin turvallisuustehtäviä, kuten kaupallisia toimintoja. Päätöksen kyseisen ehdotuksen säännösten soveltamisalan laajentamisesta henkilökuntaan, joka suorittaa yksinomaan muita kuin turvallisuustehtäviä, voivat jatkossakin tehdä ainoastaan kansalliset ilmailuviranomaiset tai lentoliikenteen harjoittajat. Ehdotuksessa vahvistetaan 18 vuoden vähimmäisikäraja tällaiselle henkilöstölle, ja komission mielestä urarakennetta ei ole tarpeen määritellä tarkemmin vaan tämä tehtävä tulisi jättää teollisille yhteistyökumppaneille tai itse lentoliikenteen harjoittajalle. Lisämääritykset rajoittaisivat komission mielestä tarpeettomasti työmarkkinoita.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3522/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Korvaus tapauksessa, jolloin matkustajalta evätään pääsy lennolle Komissio on esittänyt ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) 295/91 muuttamisesta (KOM(98) 0041 lopull. - 98/022(SYN))(1). Voisiko komissio antaa joka kolmas vuosi kertomuksen asetuksen tehokkuudesta jäsenvaltioiden laatimien kertomusten perusteella? Olisi tärkeää varmistaa, että asetuksesta aiheutuvista kustannuksista ja hyödyistä tehdään täydellinen arvio kuulemalla asianosaisia ennen asetuksen uudelleentarkastelua ja että samanaikaisesti laaditaan vertaileva tutkimus Yhdysvalloissa ja Euroopan unionissa sovellettavista säännöistä, jotka koskevat korvauksia tapauksissa, joissa matkustajilta evätään pääsy lennolle. Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1999) Komissio on samaa mieltä siitä, että tilastolliset kertomukset tapauksista, joissa matkustajalta on evätty lennolle pääsy, ovat tärkeitä luotettavan tiedon saamiseksi matkustajien kohtaamista ongelmista. Tämän vuoksi komissio hyväksyi parlamentin aiemmin asian osalta tekemät ehdotukset muutetussa ehdotuksessa neuvoston asetukseksi sitä korvausjärjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä, jota sovelletaan, jos matkustajalta säännöllisessä lentoliikenteessä evätään pääsy lennolle, annetun asetuksen (ETY) 295/91 muuttamisesta(2). Komissio on myös samaa mieltä siitä, että kustannus-hyötyarviot sekä asianomaisten osapuolten kanssa käytävät keskustelut sekä vertailut muiden maiden samankaltaiseen lainsäädäntöön ovat tärkeitä arvioitaessa mahdollista tarvetta muuttaa lainsäädäntöä tulevaisuudessa. Komissio kerää tapauksen mukaan tällaisia tietoja. (1) EYVL C 120, 18.4.1998, s. 18. (2) EYVL C 351, 18.11.1998.