ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1596/03 esittäjä(t): Regina Bastos (PPE-DE) komissiolle. Portugalissa Ponte de Limassa sijaitsevan Schuh-Union-yrityksen sulkeminen.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0232 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1596/03 esittäjä(t): Regina Bastos (PPE-DE) komissiolle (6. toukokuuta 2003) Aihe: Portugalissa Ponte de Limassa sijaitsevan Schuh-Union-yrityksen sulkeminen Saksalainen kenkätehdas Schuh-Union sulki 30. huhtikuuta 2003 Ponte de Liman tehdasyksikkönsä, ja yli 180 työntekijää joutui työttömäksi. Yrityksen hallinto ilmoitti työntekijöille tehtaan lopullisesta sulkemisesta sisäänkäynnin luo kiinnitetyllä yksinkertaisella tiedotteella. Yritys oli tehnyt sopimuksen, jossa vakuutettiin, että yritys jäisi Ponte de Limaan ainakin 20 vuodeksi, mutta 12 vuoden toiminnan jälkeen se sulkee ovensa. Yrityksen hallinto on esittänyt syyksi tilauskannan puutteen, mutta itse asiassa kyseiset tilaukset oli siirretty muihin tehdasyksiköihin Romaniaan ja Turkkiin, joissa työvoima on halvempaa. Schuh-Union sulki jo toukokuussa 2002 Maian tehdasyksikön Portugalissa tarkoituksenaan siirtää tuotanto Romaniaan, minkä vuoksi 460 työntekijää jäi työttömäksi. Samaan aikaan yrityksen hallinto ilmoitti, että kyseisen yksikön sulkemisen ansiosta Ponte de Liman yksikkö voitaisiin pitää täysin toiminnassa eikä henkilökuntaa vähennettäisi. Kuitenkin lokakuussa 2002 Schuh-Union sulki Ponte de Liman yksikön leikkaus- ja ompeluosaston, minkä vuoksi 172 työntekijää irtisanottiin välittömästi. On korostettava, että 97 prosenttia kyseisen tehtaan työntekijöistä on 4050-vuotiaita naisia, joilla on luonnollisesti suuria vaikeuksia löytää muuta työtä etenkin kunnasta, jossa tarjonta on hyvin vähäistä. Pyydän komissiolta seuraavia tietoja: - Onko Schuh-Union-yritykselle myönnetty yhteisön tukia? - Jos on, mitkä ovat yritystä koskevien tukien määrät, myöntämispäivämäärät ja ehdot? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0817/03 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Henkilöiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0817/03 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (17. maaliskuuta 2003) Aihe: Henkilöiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa Henkilöiden vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan unionin perusperiaatteista. Aluepolitiikkaa, joka on myös hyvin tärkeä asia unionille, voidaan puolestaan pitää eräänlaisena poikkeuksena tästä periaatteesta. Azorien autonomisella alueella São Jorgen saarella on tullut esiin jo toistamiseen paikallisen ammattikoulun oppilaita koskeva ongelma. Koska oppilaat eivät ole kotoisin alueelta, heidän opinnoiltaan on poistettu yhteisön rahoitus (Euroopan sosiaalirahasto) sillä perusteella, että aluetukea voidaan antaa vain alueen asukkaille. Se että opintotuen myöntäminen nuorille, jotka eri syistä eivät ole kotoisin Azoreilta ja jotka pyrkivät suorittamaan opintonsa São Jorgen saarella, olisi kilpailusäännösten tai aluekehitystavoitteiden vastaista, ei tunnu minusta asianmukaiselta. Päinvastoin jos tukea on mahdotonta saada, kansalaisten vapaa liikkuvuus Euroopan alueella vaikeutuu selvästi, ja São Jorgen saaren kaltaiselle pienelle maantieteelliselle alueelle aiheutuu haittaa. Eikö komissio tässä tilanteessa katso, että perustamissopimuksen oikean tulkinnan tulisi johtaa siihen, että on sallittua myöntää yhteisön aluetukea Euroopan sosiaalirahastosta kansalaisille, jotka eivät ole Azoreilta kotoisin, koska opintoja harjoitetaan alueella ja ne on selvästi suunnattu siellä asuville? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2003) Euroopan sosiaalirahaston antaman yhteisön tuen tarkoituksena on muun muassa vahvistaa taloudellista ja sosiaalista koheesiota, ja se pyrkii vähentämään eri alueiden välisiä kehityksen tasoeroja. Komissio uskoo, että São Jorgen saaren paikallisen ammatillisen oppilaitoksen nuorille tarjoama ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittama koulutustuki olisi suunnattava alueella oleskeleville heidän alkuperästään riippumatta. Azorien autonomisen alueen yhteisörahoituksen lopullisten edunsaajien on näin ollen kyettävä todistamaan, että he asuvat alueella. Tähän sääntöön ei voi sisältyä kansallisuuteen perustuvaa syrjintää, koska alueella asumisen todistamissääntö koskee kaikkia henkilöitä riippumatta siitä, ovatko he kotoisin Portugalista vai jostakin muusta maasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0083/03 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) neuvostolle. EU:n Marokon-politiikka.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0083/03 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) neuvostolle (23. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n Marokon-politiikka Ottaen huomioon, että Andalusiassa on yksi Euroopan unionin korkeimmista työttömyysasteista, onko neuvosto tietoinen, että tavalla tai toisella kaikki Marokon kanssa viime vuosina eri aloilla, kuten maatalouden, kalastuksen, diplomatian, maahanmuuton tai huumausainekaupan aloilla, käydyillä neuvotteluilla on suora vaikutus Andalusian alueen talouteen, sosiaalisektoriin tai ulkoiseen kuvaan? Eikö neuvosto pidä tarpeellisena, että edellä mainittujen neuvottelujen yhteydessä EU konsultoisi Andalusian aluehallitusta ja -viranomaisia tai vähintään tutustuisi niiden kantaan kyseisistä neuvotteluista? Tunteeko neuvosto Andalusian poliittisen kartan? Onko neuvosto tietoinen Espanjan hallituksen ja Andalusian aluehallituksen välisestä jatkuvasta vastakkainasettelusta? Tietääkö neuvosto, että monet sen tekemistä päätöksistä syventävät poliittista kuilua edellä mainittujen hallintojen välillä ja että tällä on suoria kielteisiä vaikutuksia Andalusian kehitykseen ja talouteen? Eikö neuvosto ole sitä mieltä, että monet sen tekemistä päätöksistä vaikuttavat kielteisesti yhden EU:n korkeimmasta työttömyystasosta kärsivän alueen kehitykseen? Olisin kiitollinen, että vastauksessa kysymykseeni ei todeta, että kyseiset asiat eivät kuulu EU:n toimivaltaan ja että on jäsenvaltioiden tehtävä hoitaa suhteet omiin alueisiinsa. Andalusian ja samalla EU:n seitsemän ja puoli miljoonaa asukasta ovat kyllästyneet toimimaan EU:n pelinappulana Marokon kanssa käytävissä maatalous- ja kalastusneuvotteluissa. Vastaus (8. toukokuuta 2003) Neuvosto voi vain vahvistaa, ettei se ole toimivaltainen arvioimaan, missä määrin jäsenvaltiot ottavat huomioon alueelliset tai muut intressit neuvostossa käytävissä neuvotteluissa. Se muistuttaa, että yleisemmin ottaen Euroopan unionin tason suhteissa alueiden näkemyksiä tuo esille varsinkin alueiden komitea, jossa Andalusiaa edustaa sen hallituksen puheenjohtaja ja sen Eurooppa-asioista ja ulkoisesta yhteistyöstä vastaava pääjohtaja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0388/03 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Morten Jung-Olsenin nimitys osastopäälliköksi ja Bulgariaa käsitteleväksi pääneuvottelijaksi.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0388/03 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (13. helmikuuta 2003) Aihe: Morten Jung-Olsenin nimitys osastopäälliköksi ja Bulgariaa käsitteleväksi pääneuvottelijaksi 1. Pitääkö paikkansa, että laajentumisasioista vastaava komission jäsen Günter Verheugen on nimittänyt Morten Jung-Olsenin osastopäälliköksi ja Bulgariaa käsitteleväksi pääneuvottelijaksi? 2. Pitävätkö paikkansa syytökset, joiden mukaan Olsen on ollut tutkintavankeudessa Tanskassa epäiltynä yhteistyöstä entisen DDR:n turvallisuuspalvelun kanssa? 3. Jos vastaus on myönteinen, mikä on komission kanta näihin tietoihin? 4. Onko komissiolla yleistä kantaa tapauksiin, joissa sen työntekijät ovat työskennelleet tiedustelupalvelujen hyväksi? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2003) 1. Morten Jung-Olsen nimitettiin laajentumisesta vastaavan komission pääosaston (ELARG) C/1-osaston eli Bulgarian osaston osastopäälliköksi marraskuussa 2001 kaikkien voimassa olevien nimityksiä koskevien sääntöjen mukaisesti. Nimityksen suoritti laajentumisen pääosaston pääjohtaja osastopäälliköiden valintaa ja nimitystä koskevan hajautetun menettelyn mukaisesti. Menettely on ollut käytössä komissiossa huhtikuusta 2001 alkaen, ja sen mukaan nimittävä viranomainen on pääjohtaja. 2. Morten Jung-Olsen on todettu syyttömäksi kaikkiin häntä vastaan esitettyihin syytöksiin. Kuten parlamentin jäsen varmasti tietää, demokratioissa voimassa olevan perussäännön mukaan ketään ei voida pitää syyllisenä pidätyksen perusteella ja syyttömäksi toteaminen laillisessa menettelyssä antaa pitävän osoituksen henkilön tilanteesta. 3. Komissio luottaa täysin Morten Jung-Olseniin. 4. Henkilöstösääntöjen 27 artiklan mukaan palvelukseen otettaessa varmistetaan, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia virkamiehiä (). Tämän mukaisesti toimihenkilön on palvelukseen tullessaan esitettävä sellainen näyttö, joka osoittaa hänen täyttävän hyvää mainetta koskevat edellytykset. Tämän osoituksen antavat yleensä sen jäsenvaltion viranomaiset, jonka kansalainen henkilö on. Henkilöä ei oteta palvelukseen, ellei hän pysty toimittamaan tällaista näyttöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1363/03 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Myrkkyjoen salaisuus -sarjakuva.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0248 - 0248



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1363/03 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (10. huhtikuuta 2003) Aihe: Myrkkyjoen salaisuus -sarjakuva 1. Voiko komissio vahvistaa, kuinka paljon äskettäin julkaistun Myrkkyjoen salaisuus -sarjakuva-albumin tuottaminen maksoi? 2. Missä tätä sarjakuvaa on levitetty? Missä sitä mahdollisesti aiotaan levittää? 3. Mihin sarjakuva-albumin julkaisemisella pyrittiin? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen pitäisi pyytää kaikki Troubled Waters -sarjakuvaan (Myrkkyjoen salaisuus) liittyvät tiedot suoraan parlamentin pääsihteeristön lehdistöasioiden ja suhdetoiminnan pääosastolta. Julkaisutoimisto on ainoastaan painanut ja nitonut kyseisen sarjakuvan, ja tämä on tapahtunut parlamentin lukuun. 1. Julkaisutoimistolla ei ole tietoja julkaisun tuottamisen kokonaiskustannuksista. 2. Painetut kappaleet on toimitettu tilaajalle. 3. Julkaisutoimisto ei pysty vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen kolmanteen kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0355/03 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikkalaisia kuljetusyrityksiä koskevat syytökset.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0120 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0355/03 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (12. helmikuuta 2003) Aihe: Kreikkalaisia kuljetusyrityksiä koskevat syytökset Kreikan kansainvälisten tiekuljetusten liiton esittämien syytösten mukaan tietyt kreikkalaiset kuljetusyritykset ylläpitävät toimintaa ulkomailla saadakseen kyseisessä maassa tiekuljetuksiin vaadittavan toimintaluvan sekä rekisteröidäkseen kuorma-autonsa. Tarkemmin sanottuna nämä yritykset vuokraavat toimistoja, perustavat toimipisteensä, tarkastuttavat vaadittavat asiakirjat ja tiedot sekä huolehtivat muista asettautumisvaltion esittämistä lisävaatimuksista saadakseen kuorma-autoilleen kuljetusluvat, rekisterikilvet ja viisivuotiset yhteisön luvat. Tämän prosessin jälkeen yritykset lähtevät kyseisestä maasta, peruuttavat edellä mainitut toimenpiteet ja palaavat Kreikkaan, joka on niiden todellinen asettautumisvaltio. Ne harjoittavat laittomasti kansainvälisiä ja kansallisia kuljetuksia kuorma-autoilla, joita ei ole rekisteröity Kreikassa. Lisäksi ne ilmeisestikään eivät maksa tuloveroja, liikenneveroja tai muita veroja mihinkään maahan eikä niiden asiakirjoja ja tietoja voi tarkistaa, koska yrityksen toimipaikassa ei ylläpidetä niitä. Samoin ei voida todeta, onko tekniset tarkastukset suoritettu vai ei. Onko komissiolla hallussaan tietoja, jotka vahvistavat nämä syytökset? Jos syytökset pitävät paikkansa, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä vahvistaakseen asiaintilan ja torjuakseen tämän ilmiön? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2003) Komissio on tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemasta tilanteesta. Kysymyksessä viitataan erityisesti kabotaasitoimintaan, joka on sääntöjen mukaista, jos se toteutetaan 25. lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3118/93(1) mukaisesti. Mainitun asetuksen 1 artiklassa säädetään, että jokaisella toisen lukuun toimivalla maanteiden tavaraliikenteen harjoittajalla, jolla on asetuksessa (ETY) N:o 881/92(2) tarkoitettu yhteisön lupa, on tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin oikeus tilapäisesti harjoittaa toisessa jäsenvaltiossa kansallista maanteiden tavaraliikennettä toisen lukuun. Maantieliikenteen markkinoille pääsyä koskevien yhteisön sääntöjen noudattamisen valvonta ja säännösten vastaisen toiminnan lopettaminen kuuluvat kansallisten viranomaisten toimivaltaan. Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella Kreikan viranomaiset toimivatkin näin. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 3118/93, annettu 25. lokakuuta 1993, edellytyksistä, joilla muut kuin jäsenvaltiosta olevat liikenteenharjoittajat voivat harjoittaa kansallista maanteiden tavaraliikennettä jäsenvaltiossa (EYVL L 279, 12.11.1993). (2) Neuvoston asetus (ETY) N:o 881/92, annettu 26. maaliskuuta 1992, yhteisössä jäsenvaltion alueelle tai sen alueelta taikka yhden tai useamman jäsenvaltion alueen kautta tapahtuvan maanteiden tavaraliikenteen markkinoille pääsystä (EYVL L 95, 9.4.1992).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0713/03 esittäjä(t): Miguel Martínez Martínez (PSE) komissiolle. Kylien merkitystä ja maaseudun naisen roolia koskeva ohjelma ja sen rahoituspuitteet.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0230 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0713/03 esittäjä(t): Miguel Martínez Martínez (PSE) komissiolle (4. maaliskuuta 2003) Aihe: Kylien merkitystä ja maaseudun naisen roolia koskeva ohjelma ja sen rahoituspuitteet Joulukuun 1999 vaiheilla komissio hyväksyi Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston varoista rahoitetun ohjelman, joka käsittelee kylien merkitystä ja maaseudun naisen roolia Espanjassa. Ohjelmaa on tukenut ja kehittänyt Federación de la Mujer Rural, FEMUR (Maaseudun naisten liitto). Voisiko komissio kertoa, mitkä ovat kyseisen ohjelman rahoituspuitteet ja missä vaiheessa on ohjelman toteuttaminen? Tietääkö komissio, onko FEMUR saanut yhteisön tukea johonkin toiseen ohjelmaansa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2003) Kuten parlamentin jäsen mainitsi, komissio hyväksyi 7. joulukuuta 1999 El Sentido de los pueblos: La mujer rural protagonista -nimisen pilottihankkeen asetuksen (EY) N:o 2052/1988(1) soveltamista koskevista säännöksistä Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausrahaston osalta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 4256/1988(2) 8 artiklan perusteella. Asetuksen 8 artikla koskee pilottihankkeiden toteuttamista maaseutualueiden kehittämisen edistämiseksi. Yhteisön rahoitusosuudeksi on ennakoitu 740 745 euroa, jonka rahoittaisi EMOTRin ohjausrahasto. Hanke toteutettaisiin 1. joulukuuta 1999 ja 30. marraskuuta 2001 välisenä aikana. Rahoituksen saaja on Maaseudun naisten liitto Espanjassa (FEMUR). Komissio myönsi 2. lokakuuta 2001 lisäaikaa hankkeen toteuttamiselle 30. syyskuuta 2002 asti. Kaksi ensimmäistä tähän hankkeeseen liittyvää maksua on jo suoritettu, yhteismäärältään 518 521 euroa. Komissio on juuri saanut hankkeen lopettamiseen liittyvät asiakirjat ja ryhtyy pian käsittelemään niitä. Pilottihankkeen käsittelyn aikana ja ennen hyväksynnän myöntämistä komissio kysyi FEMURilta, saako se muuta yhteisön rahoitusta. Tuolloin ilmeni, että FEMUR sai tukea GEA Työllisyysaloitteita maaseutualueiden naisia varten -nimisen hankkeen puitteissa, joka toteutettaisiin 12. tammikuuta 1998 ja 31. joulukuuta 1999 välisenä aikana. Yhteisö osarahoittaisi hanketta 35 782 425 pesetalla (215 000 euroa), jotka myönnettäisiin Euroopan sosiaalirahaston varoista Now-ohjelman puitteissa. Rahoituksen saaja selvitti molempien hankkeiden erityispiirteitä ja vakuutti, ettei päällekkäisyyksiä ollut. Kun komissio käsittelee hankkeen lopettamiseen liittyviä asiakirjoja, se varmistaa, että kaikki pilottihankkeen tukikelpoisuutta koskevat ehdot täyttyvät. (1) EYVL L 185, 15.7.1988. (2) EYVL L 374, 31.12.1988.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1021/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Maceratan kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0204 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1021/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Maceratan kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskuntatoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi, ja monet Italian kaupungit, mukaan lukien Maceratan kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Maceratan kunta esittänyt Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Maceratan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0007/03 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) neuvostolle. Säiliöalus Prestigen aiheuttaman katastrofin uhrien tukeminen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0007/03 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) neuvostolle (16. tammikuuta 2003) Aihe: Säiliöalus Prestigen aiheuttaman katastrofin uhrien tukeminen Öljytankkeri Prestigen uppoaminen viime marraskuussa ja sitä seurannut öljykatastrofi on epäilemättä Espanjan uuden ajan historian suurin ympäristöonnettomuus ja se on aiheuttanut vahinkoja tuhansille ihmisille. Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvostokin ilmaisi pahoittelunsa ja vakavan huolestuneisuutensa Espanjan luoteisrannikon edustalla tapahtuneen Prestige-säiliöaluksen vakavan onnettomuuden johdosta. Onnettomuudesta meriympäristölle ja sosioekonomiselle ympäristölle aiheutuneet vahingot ja tuhansien ihmisten toimeentuloon kohdistuva uhka ovat kohtuuttomia (ks. päätelmät 32, 33 ja 34). Mitä konkreettisia tukitoimia onnettomuuden uhreille neuvosto hyväksyi 31. joulukuuta 2002 mennessä? Sen lisäksi, että neuvosto on sitoutunut toteuttamaan ennaltaehkäiseviä toimia tällaisten katastrofien toistumisen estämiseksi, merkitseekö jokin näistä toimista ylimääräistä taloudellista tukea Espanjalle? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan tässä asiassa vastaukseen, jonka se on antanut samasta asiasta Brice Hortefeux esittämään kysymykseen E-3563/02, Camilo Nogueira Román esittämiin kysymyksiin E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02, E-3584/02, E-3587/02 ja 3589/02, Paolo Costan ja muiden esittämään kysymykseen E-3625/02 sekä Emmanouil Bakopoulos esittämään kysymykseen E-3761/02.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0595/03

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(28. helmikuuta 2003)

Aihe: Ruotsin valtionrautateille annettavan valtiontuen ehdot

Ruotsin valtionrautatiet (SJ) on kriisissä ja tarvitsee lähes miljardi kruunua valtiontukea taloutensa kuntoon saattamiseen. Muutoin yrityksen toiminnan jatkuminen on vaakalaudalla. Komissio saattaa kuitenkin estää valtiolliset pelastustoimet.

Paljon riippuu siitä, miten tuki muotoillaan. Lehtitietojen mukaan komissio voisi suostua siihen, että Ruotsin valtio antaisi SJ:lle määräaikaisen lainan markkinoilla vallitsevin ehdoin.

Voisiko komissio neuvoa Ruotsin valtiota tässä asiassa niin, että SJ:n toiminnan jatkuvuus voitaisiin jollain tavoin varmistaa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(8. huhtikuuta 2003)

Aluksi on muistutettava, että valtiontukien myöntämistä koskevien suunnitelmien antaminen tiedoksi (valtiontuki-ilmoitus) komissiolle ennen tukien myöntämistä kuuluu nimenomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jos jäsenvaltio myöntää valtiontuen ennen kuin komissio on antanut tähän luvan, tuki katsotaan sääntöjenvastaiseksi, ja jäsenvaltiota voidaan kehottaa perimään tuki takaisin sen saajalta. Tässä yhteydessä on kuitenkin pidettävä mielessä, että ilmoitusmenettelyä sovelletaan ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseen valtiontukeen. Tätä taustaa vasten on todettava, että toistaiseksi Ruotsi ei ole ilmoittanut komissiolle suunnitelmista myöntää taloudellista tukea Ruotsin valtionrautateille.

Lisäksi on jäsenvaltion asia päättää mahdollisen julkisen tuen keinoista ja/tai muodosta, kun taas komission tehtävänä on selvittää ja arvioida, soveltuuko tuki voimassa olevan sääntelyn perusteella yhteismarkkinoille. Vaikka komissio onkin valmis keskustelemaan mahdollisista eri toimenpiteistä jäsenvaltion kanssa, komission tehtävä ei ole ehdottaa tukitoimenpiteitä, vaan tämä kuuluu jäsenvaltion toimivaltaan.