ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0523/98 komissiolle esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Maatalouden ylijäämävarastojen käyttö - hedelmät ja vihannekset Tiedotusvälineissä väitetään, että miljoonia kiloja vihannesten ja hedelmien ylijäämävarastoja heitetään menemään sen sijaan, että ne käytettäisiin unionin alueen kouluissa. Mitä komissio aikoo tehdä, että hedelmä- ja vihannesylijäämien saatavuudesta kouluihin tiedotettaisiin? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Mahdollisuudesta jakaa koululaisille ilmaiseksi ylijäämähedelmiä on säädetty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2200/96 ((EYVL L 297, 28. 10. 1996. )). Hedelmien ja vihannesten ilmainen jakelu on mahdollista myös muille tahoille, kuten hyväntekeväisyysjärjestöille, ja muille laitoksille, kuten sairaaloille ja vankiloille. Aloitteen mainostamiseksi jäsenvaltioiden on tiedotettava asiasta ja helpotettava yhteyksiä tuottajajärjestöjen sekä sellaisten koulujen ja muiden asiasta mahdollisesti kiinnostuneiden laitosten välillä, jotka voivat toteuttaa menestyksellisesti näiden tuotteiden ilmaisen jakelun. Korkeat kuljetuskustannukset ja tuotteen luonne edellyttävät kuitenkin, että tuotteiden jakelu on paikallista. Yhteisö haluaa tukea näiden ylijäämätuotteiden jakelua ja vastaa useista kustannuksista, erityisesti kuljetuskustannuksista tuotteiden lähtöpaikan ja toimituspaikan välillä sekä lajittelu- ja pakkauskustannuksista (sitrushedelmien ja omenien osalta). Markkinointivuoden 1997/1998 aikana maksetaan myös kiinteää tukea ylijäämätuotteiden pakkaamiseen, jotta tuottajajärjestöillä olisi mahdollisuus lähettää tuotteita kouluihin ja laitoksiin. Niiden tuottajajärjestöjen, jotka poistavat tuotteita markkinoilta, on jaettava tuotteet ennen niiden biologista hajoamista.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0213/98 komissiolle esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Kansainvälinen P& I-yhdistysten ryhmä (International Group of P& I Clubs) Tästä aiheesta on aikaisemmin esitetty kirjalliset kysymykset E-0164/96, E-0165/96, E-0166/96 ja Van Miert on antanut niihin vastauksen 26. helmikuuta 1996 ((EYVL C 122, 25.4.1996, s. 32. )). Lontoossa sijaitseva Greek Maritime Co-operation Committee on nostanut International Group of P& I Clubsia (IG P& I Clubs) vastaan kanteen, joka koskee EY:n kilpailusäännökseen liittyvän poikkeuksen uudistamista. Sen jälkeen kun komissio on esittänyt tätä kannetta koskevat havaintonsa, kiistan osapuolet ovat esittäneet lisälausuntoja. Vaikka aikaa on kulunut huomattavasti, komissio ei ole kuitenkaan vielä antanut lopullista päätöstään. Voiko komissio selittää syyt tähän viivytykseen? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1998) Komissio käynnisti laivanomistajan vastuuvakuutusmarkkinoita koskevan laajan tutkimuksen Greek Shipping Cooperation Committeen nostaman kanteen johdosta. Kanne koski International Group of P& I Clubs -ryhmässä (jäljempänä 'IG') tehtyjen sopimusten sisältöä. Tutkimuksen johdosta IG:lle esitettiin kesäkuussa 1997 vastaväitetiedoksianto. Vastauksena vastaväitetiedoksiantoon IG teki heinäkuussa 1997 järjestelyihinsä eräitä muutoksia, jotka yhdistykset ratifioivat myöhemmin samana vuonna. Ennen kaikkea vakuutusturvan tasoa alennettiin noin 18 300 miljoonasta ecusta 3 900 miljoonaan ecuun, ja yhdistysten jäsenille annettiin vapaus tarjota korkeampia vakuutusmääriä. Komissio uskoo, että muutokset vähentävät parlamentin jäsenen kirjallisissa kysymyksissään E-0164/96, E-0165/96 ja E-0166/96 ilmaisemaa huolestuneisuutta. IG antoi marraskuussa 1997 järjestelyjensä muuttamista koskevia lisäehdotuksia, joita tutkitaan parhaillaan.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0686/98 neuvostolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Energiatuotteiden verotus Viite: ¨Ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta¨ (KOM(97)0030 lopull. - 97/0111 CNS) ((EYVL C 139, 6.5.1997, s. 14. )). Haluaisin korostaa, että vaikka jäsenvaltioille on annettu tiettyä liikkumavaraa energiatuotteiden verotuksen määrittämiseksi teknisesti, niin niiden ei pitäisi kuitenkaan merkitä kilpailun vääristymistä yhteisön sisämarkkinoilla. On pahoiteltavaa, että direktiivissä ei ole selkeää viittausta verotulojen tasapuolisuuteen. Kokemus on valitettavasti osoittanut, että uusien energiaverojen vastapainoksi ei määrätä verotustaakan keventämisestä. Voiko neuvosto sitoutua direktiivin hyväksyessään turvautumaan verotulojen nostamiseen työntekijän maksettavaksi lankeavan verotustaakan keventämiseksi? Ottaen huomioon, että verotuksen vähimmäisrajojen nostaminen koskee ennen kaikkea perheitä, niin eikö olisi tarpeen ryhtyä korvaaviin sosiaalisiin toimenpiteisiin erityisesti niiden luokkien hyväksi, joilla on alhaisimmat tulot? Vastaus (28. toukokuuta 1998) Kysymyksessä mainitun ehdotuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti: ¨Jäsenvaltioiden on tätä direktiiviä täytäntöönpantaessa pyrittävä välttämään yleisen verotaakkansa kasvattamista. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on erityisesti pyrittävä samanaikaisesti vähentämään työhön kohdistuvaa verotusta.¨ Kyseistä ehdotusta tarkastellaan parhaillaan neuvoston elimissä. Tässä yhteydessä neuvosto muistuttaa, että Luxemburgissa marraskuussa 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston ylimääräisen työllisyyttä käsitelleen kokouksen päätelmien mukaan: ¨Kukin jäsenvaltio asettaa tarpeen mukaan ja nykyisen tasonsa huomioon ottaen tavoitteeksi vähentää asteittain kokonaisverotusrasitusta ja tarvittaessa työhön kohdistuvaa verorasitusta ja välillisiä työvoimakustannuksia etenkin vähän ammattitaitoa vaativan ja heikosti palkatun työn osalta. Tämä tehdään vaarantamatta julkisen talouden tervehdyttämistä ja sosiaaliturvajärjestelmien taloudellista tasapainoa. Jäsenvaltiot tarkastelevat tarvittaessa, onko aiheellista ottaa käyttöön energiavero tai saastuttavia päästöjä koskeva vero tai jokin muu verotustoimenpide.¨
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0766/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Rakennerahastojen määrärahat Saatujen tietojen mukaan rakennerahastojen toteutumattomien määrärahojen määrä on vuonna 1997 lisääntynyt 2,8 miljoonalla eculla. Laatiessaan vuoden 1997 talousarviota komissio arvioi maksumäärärahat 2 miljardia ecua liian alhaisiksi, kun taas budjettivallan käyttäjä leikkasi niitä vielä yhdellä miljardilla eculla, jonka seurauksena vuonna 1997 tiliselvitys katkaistiin ennenaikaisesti maksumäärärahojen vajauksen vuoksi. Saatujen tietojen mukaan vuosien 1998 ja 1999 rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahojen täytäntöönpanoa ei jatketa vuoden 1999 jälkeen, ja tämän vuoksi kaikki toteutumattomat määrärahat menetetään peruuttamattomasti, jolloin kyseisten rakennetoimipaketti pienenee vastaavasti. Tämä on äärimmäisen tärkeä kysymys, etenkin eteläisille jäsenvaltioille, jotka tarvitsevat kipeästi rakennerahastojen määrärahoja tarvitsemiensa infrastruktuurihankkeiden toteuttamiseen. Voiko komissio siksi kertoa: 1. millä tavoin maksumäärärahojen vajaus nostaa rakennerahastojen toteutumattomien määrärahojen määriä, ja 2. mikä on sen kanta toteutumattomien vuoden 1998 ja 1999 maksusitoumusmäärärahojen siirtämiseen uuden, vuosien 2000 - 2006 rahoitusperspektiivin kattamiin myöhempiin talousarvioihin? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0156/98 komissiolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Bratislavan edustuston päällikön kutsuminen kotiin Ottaen huomioon kysymykseeni 3153/97 saamani vastauksen ((EYVL C 117, 16.4.1998, s. 157. )) kysyn seuraavaa: Saamieni tietojen mukaan petostenvastaisen toiminnan koordinointiyksikkö (UCLAF) on tutkinut Georgios Zavvosin toimia. Mihin tuloksiin UCLAF päätyi? Milloin Euroopan parlamentille annetaan tietoja tämän tutkimuksen tuloksista? Mitä komissio tarkoittaa todetessaan, että Georgios Zavvos siirrettiin toiseen virkaan yksikön edun mukaisesti? Mitä konkreettisia tehtäviä Georgios Zavvosilla on nykyään? Miten komissio takaa sen, että Georgios Zavvos ei enää jatka sellaisia toimia, jotka saamieni tietojen mukaan johtivat hänen siirtoonsa (yksikön edun mukaisesti)? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 1998) Komission Bratislavan-edustuston entinen päällikkö on nimitetty neuvonantajaksi ulkosuhteista vastaavaan pääosastoon (Eurooppa ja uudet itsenäiset valtiot, yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja ulkomaanedustustot). Hän työskentelee nykyisin toimelinten rakentamista koskevien kysymysten parissa. Asian tutkinta komission petostenvastaisen toiminnan koordinointiyksikössä (UCLAF) on vielä kesken, mutta toistaiseksi siinä ei ole ilmennyt todisteita siitä, että komission Bratislavan-edustuston entinen päällikkö olisi syyllistynyt petokseen tai korruptioon. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille tilanteen kehittymisestä.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0326/98 komissiolle esittäjä(t): David Hallam (PSE) (10. helmikuuta 1998) Aihe: Ihmisten pituuteen perustuva syrjintä Asettaessaan miniminormeja matkustajatilalle autoissa, lentokoneissa jne., onko komissio sitä mieltä, että Euroopan unionin tulisi harkita uudelleen Euroopan standardointikomitean ihmisruumiin mittasuhteita koskevien vanhojen tietojen käyttöä, jossa ei oteta huomioon nykyisiä tai tulevia tarpeita? Koska Euroopan väestön keskipituus vaihtelee merkittävästi maasta toiseen, onko komissio sitä mieltä, että EU:n tulisi ajaa läpi useita soveliaita normeja eikä vain yhtä epätyydyttävää normia? Onko komissio sitä mieltä, että asettaessaan normeja Euroopan standardointikomitean tulisi tehdä yhteistyötä lyhyitä ja pitkiä ihmisiä edustavien ryhmien kanssa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen P-1916/97 ((EYVL C 21, 22.1.1998. )).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0462/98 neuvostolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Lentokoneiden turvallisuus vuonna 2000 Lentäjät ovat uhanneet mennä maailmanlaajuiseen lakkoon vuonna 2000, koska he pelkäävät, että ¨vuosi 2000 -ongelma¨ häiritsee tietokonejärjestelmiä, jotka pitävät lentokoneet ilmassa ja estävät niitä törmäämästä toisiinsa. Tietokonejärjestelmien muuttaminen ja korvaaminen on laaja, kallis ja aikaa vievä operaatio. Voiko neuvosto tästä syystä laatia ehdotuksia, joilla koordinoidaan ja kannustetaan toimiin näiden pelkojen lieventämiseksi sekä lentoliikenteen turvallisuuden varmistamiseksi? Vastaus (28. toukokuuta 1998) Lentoturvallisuuden osalta neuvosto ei ole saanut komissiolta yhtään niin sanottua ¨vuosi 2000 -ongelmaa¨ koskevaa ehdotusta. Nykyisten tietojen mukaan komissio kuitenkin tekee tällä hetkellä seurantaa saadakseen käsityksen lentoliikenteen osapuolten tietoudesta, valmiudesta ja suhtautumisesta asiaan. On muistettava, että teollisuus itse ei pidä asiaa voittamattomana ongelmana. GPS-satelliittien (Global Positioning System) ja niiden maaohjausasemien käyttäjät tekevät parannuksia ohjelmistoon, jolla järjestelmää ohjataan maasta käsin, niiden puutteiden korjaamiseksi, jotka mahdollisesti ilmenevät sen toiminnassa vuosituhannen vaihtuessa. Parannukset ja korjaukset on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 1998 loppuun mennessä. Yksityiset valmistajat ovat myös suorittaneet tarvittavat kehittelytoimet, ja viimeisten parin vuoden aikana ostetut GPS-vastaanottimet ovat ¨vuosituhanteen mukautuvia¨. Arvoisa parlamentin jäsen voi olla vakuuttunut, että neuvosto pitää lentoturvallisuuteen liittyviä asioita äärimmäisen tärkeinä. Tämän vuoksi neuvosto tutkii mahdollisuutta perustaa siviili-ilmailun turvallisuudesta vastaava eurooppalainen järjestö (EASA).
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0448/98 neuvostolle esittäjä(t): Gerardo Bianco (PPE), Michl Ebner (PPE) ja Pierluigi Castagnetti (PPE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Cavalesen tragedia (Trento) Amerikkalainen sotilaskone katkaisi 3. helmikuuta 1998 Cavalesessa (Trento) sijaitsevan Cermisin vuoren köysiradan kaapelit aiheuttaen 20 ihmisen kuoleman. Uhrit olivat kuutta eri kansallisuutta. Kone oli suorittamassa matalalla harjoituslentoa todennäköisesti kyseisiä sotilasharjoituksia varten annettujen turvallisuusmääräysten vastaisesti. Aikooko puheenjohtaja puuttua yhteisön alueella operoivien ilmavoimien antamiin määräyksiin ja ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan turvallisuusvaatimusten noudattaminen harjoituslennoilla? Vastaus (4. kesäkuuta 1998) Arvoisat parlamentin jäsenet ovat varmasti hyvin tietoisia siitä, miten tärkeänä neuvosto pitää ilmailuturvallisuuteen liittyviä seikkoja. Euroopan yhteisö pyrkii parantamaan turvallisuusvaatimuksia ja se aikookin hakea Eurocontrolin jäsenyyttä tavoitteenaan luoda ja panna täytäntöön mekanismi, jonka avulla ilmaliikenteen hallintaan liittyviä turvallisuussäännöksiä voidaan kehittää ja yhdenmukaistaa monenkeskisesti. Samalla Euroopan yhteisö tutkii mahdollisuutta perustaa siviili-ilmailun turvallisuudesta vastaava eurooppalainen järjestö (EASA). Neuvosto ei ole saanut komissiolta mitään ehdotusta, joka liittyisi arvoisien parlamentin jäsenten mainitsemasta onnettomuudesta saatuihin kokemuksiin.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0278/98 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Uusi Leader-ohjelma Komission jäsen Fischlerin äskettäisten lausuntojen mukaan Leader-ohjelmaa suunnitellaan laajennettavaksi sisältämään Euroopan maatalous kokonaisuudessaan. Koska unionin maatalouspolitiikka käy läpi muutosvaihetta, voiko komissio kertoa: 1. Aikooko se ryhtyä toimenpiteisiin varmistaakseen, että tavoitteeseen 1 ja 5b kuuluville alueille jo saavutettuja etuja ei vähennetä, ja että elintärkeä rahoituksellinen tuki jatkuu uudessa Leader-ohjelmassa nykyisen tarpeiden mukaisena? 2. Aikooko se yrittää lisätä huomattavasti uuden Leader-ohjelman rahoitusta vastatakseen ohjelman kattaman alueen kasvuun ja Euroopan unionin vähemmän kehittyneiden alueiden tarpeeseen suuremmasta avusta? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1998) 1. Komissio esittää, että nykyisille tavoitteen 1 ja 5 b kohdealueille, jotka eivät uudella kaudella sovellettavien valintaperusteiden mukaan enää voi kuulua tavoitealueisiin, myönnetään siirtymäkauden ajan taloudellista tukea komission ja kyseisen jäsenvaltion yhdessä laatiman alueellisen ohjelman osana. Maaseudun kehittämisen uudella aloitteella, jota parlamentin jäsen kutsuu uudeksi Leader-ohjelmaksi, voidaan täydentää kyseisten alueiden tukea sen tavoitteisiin liittyvien suuntaviivojen ja kohdealan mukaisesti. Komissio määrittelee nämä myöhemmin. 2. Komissio ehdottaa, että viisi prosenttia rakennerahastojen varoista kohdistetaan kolmeen yhteisöaloitteeseen, joista yksi koskee maaseudun kehittämistä. Komissio ei ole kuitenkaan vielä jakanut varoja aloitteiden kesken. Keskittämällä määrärahat kolmeen yhteisöaloitteeseen (nykyisten 14:n sijasta) voidaan tehostaa täytäntöönpanoa kohdealoilla.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0776/98 komissiolle esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) (5. maaliskuuta 1998) Aihe: Sähkömarkkinoiden vapauttamista koskeva Ranskan lainsäädäntö Monet jäsenvaltiot valmistelevat muutoksia sähkön jakeluun ja tuotantoon liittyvään lainsäädäntöönsä sähkömarkkinoiden vapautuessa. 1. Onko komissio tietoinen, että Ranskassa valmistellaan tai on jo toteutettu lainsäädännön muutos, jonka mukaan yleistä sähköenergian jakeluverkostoa (réseau d'alimentation générale en énergie électrique) pidetään Electricité de Francen (EDF) omaisuutena, koska sillä on hallussaan tämän jakeluverkoston toimilupa? 2. Voisiko komissio tutkia, mainitaanko tässä toimiluvassa, jonka Ranskan valtio on tähän asti myöntänyt EDF:lle, että sähkönjakeluverkosto siirtyy EDF:lle toimiluvan päätyttyä? 3. Jos näin ei ole, eikö komissio siinä tapauksessa katsokin, että tämän lainsäädännön muutoksen tarkoituksena on suurentaa EDF:n omaisuutta siirtämällä jakeluverkosto ilmaiseksi EDF:n haltuun ja asettaa tällä tavoin EDF:n edulliseen kilpailuasemaan vapautetuilla sähkömarkkinoilla? 4. Jos komissio katsoo näin, onko kyseessä ETY-sopimuksen mukainen valtion tuki? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen lakiluonnoksesta, jolla Ranskan viranomaiset siirtäisivät sähkönjakeluverkoston omistuksen Electricité de France -yhtiölle (EDF) sen toimiluvan päättyessä. Tämän verkoston siirto valtiolta EDF:lle ilman asianmukaista siirtohintaa saattaa perusteettomasti lisätä EDF:n kokonaisvarallisuutta ja antaa yritykselle taloudellista etua. Komissio tutkii mainittua tapausta selvittääkseen, onko se EY:n perustamissopimuksen määräysten mukainen.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0611/98 komissiolle esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Alankomaiden nettomaksu vuonna 1997 Haluan esittää seuraavat täydentävät kysymykset 10. joulukuuta 1997 esittämäni kysymyksen (P-4054/97) ((EYVL C 196, 22.6.1998, s. 69. )) ja komission 19. tammikuuta 1998 antaman vastauksen osalta: 1. Miksi komission vastaus kysymykseeni viipyi näin kauan, jos kysymykseeni ei voida antaa vastausta? On huomattava, että kyseessä oli kiireellinen kysymys. 2. Eikö vastaus ole tarpeettomasti vähättelevä, sillä komissio näyttää olettavan, että Euroopan parlamentin jäsenet eivät tiedä komission julkaisujen olevan saatavissa Internetin kautta? 3. Vastauksessaan komissio toteaa, ettei sillä ole käytettävissään tietoja Alankomaiden nettomaksuista vuonna 1997. Mutta sen jälkeen mainitaan komission näkökanta. Komission näkökantaan kuuluu olla antamatta tietoja asiasta. EY-sopimuksen 140 artiklan mukaisesti komission on vastattava suullisesti tai kirjallisesti Euroopan parlamentin tai sen jäsenten sille esittämiin kysymyksiin. Komission on annettava tietoja Euroopan parlamentin jäsenten pyynnöstä. Eikö komissio toimi perustamissopimuksen 140 artiklan vastaisesti kieltäytyessään antamasta hallussaan olevia tietoja? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1998) 1. Komissio katsoo antaneensa tyhjentävän vastauksen arvoisan parlamentin jäsenen aiempaan kysymykseen. Vastaus annettiin parlamentin komissiolle antaman määräajan kuluessa. 2. Kaikki komission neuvostolle esittämät asiakirjat eivät ole Internetin kautta saatavissa. Aiemmassa vastauksessa ei ollut minkäänlaista mainintaa parlamentin jäsenistä. 3. Komissio antaa paljon painoa sille, että parlamentin kysymyksiin vastataan tyhjentävästi ja nopeasti. Siihen se käyttää huomattavia voimavaroja ja se kantaa erityistä huolta EY:n perustamissopimuksen 140 artiklan mukaisen velvollisuutensa täyttämisestä.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0516/98 neuvostolle esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Kahdeksas eurooppalainen kehitysrahasto Kahdeksas eurooppalainen kehitysrahasto piti ottaa käyttöön vuoden 1997 lopussa neljännen Lomé-sopimuksen mukaisesti. Sen avulla on tarkoitus tukea taloudellista ja teknistä yhteistyötä Lomé-sopimuksen edunsaajavaltioiden rakenteellisten eroavaisuuksien poistamiseksi. Keskeisinä toiminta-alueina mainittiin köyhyyden vastainen toiminta, koulutus ja teollistuminen mutta myös terveydenhuolto, kilpailukyvyn lisääminen ja maatalous. Itävalta osallistuu ensimmäistä kertaa tähän ohjelmaan. Kahdeksatta eurooppalaista kehitysrahastoa ei kuitenkaan voitu ottaa käyttöön suunniteltuna ajankohtana ja sen käyttöönotto viivästyy edelleen, koska kaikki Eurooppa-neuvoston jäsenvaltiot eivät vielä ole ratifioineet suunnitelmaa. Voiko neuvosto ilmoittaa viivästymiseen johtaneet syyt? Mikä on neuvoston arvio siitä, milloin ratifiointi on saatettu lopullisesti päätökseen? Vastaus (18. toukokuuta 1998) Mauritiuksen sopimuksella 4. marraskuuta 1995 muutetun Lomén neljännen yleissopimuksen 360 artiklan 1 kohdan mukaisesti yleissopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden vähintään kahden kolmasosan ratifioimiskirjat sekä tämän yleissopimuksen tekemistä koskeva yhteisön ilmoitusasiakirja on talletettu. Sekä AKT-valtiot että kaikki viisitoista jäsenvaltiota ovat nyt täyttäneet ehdon. Neuvosto hyväksyi 27. huhtikuuta 1998 pidetyssä istunnossaan päätöksen sopimuksen tekemiseksi Lomén neljännen yleissopimuksen muuttamisesta. Tarkistettu yleissopimus tulee näin ollen voimaan 1. kesäkuuta 1998.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0575/98 neuvostolle esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) (3. maaliskuuta 1998) Aihe: Moottoritieliikenne tiheässä sumussa Jälleen on sattunut kohtalokas moottoritieonnettomuus sumuisessa säässä. Lillen ja Gentin välisellä moottoritiellä on sattunut vajaan kahden vuoden aikana kaksi suurta ketjukolaria, joissa on kuollut viitisenkymmentä ihmistä ja vielä useampia on loukkaantunut. Onnettomuudet ovat sattuneet äärimmäisissä sääolosuhteissa. Euroopan unionissa tämä ei varmaankaan ole ainutlaatuinen tapaus, tilastot puhuvat selvää kieltään. On pakko todeta, että vetoomukset varovaisuuden puolesta pahimman välttämiseksi ovat olleet turhia. Voisiko neuvosto ottaa kantaa siihen, voidaanko moottoritie sulkea tilapäisesti liikenteeltä tiheän sumun yllättäessä? Aikooko neuvosto ryhtyä toimenpiteisiin, jotta voitaisiin välttyä tällaisilta kuolonkolareilta moottoriteillä erityisen sumuisella säällä? Vastaus (28. toukokuuta 1998) Liikenneturvallisuuden parantaminen on yhteisen liikennepolitiikan ensisijainen tavoite, josta määrätään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artiklan c) kohdassa, ja neuvosto pitää sitä erittäin tärkeänä. Erityisesti tieliikenteen osalta neuvosto hyväksyi 17. - 18. kesäkuuta 1997 pidetyssä istunnossaan päätelmät komission tiedonannosta ¨Liikenneturvallisuuden edistäminen EU:ssa: Ohjelma vuosiksi 1997 - 2001¨. Päätelmissään neuvosto määrittelee joitakin suuntaviivoja tieturvallisuuden edistämisen helpottamiseksi sekä kansallisella että yhteisön tasolla. On kuitenkin syytä muistuttaa, että perustamissopimuksessa annetaan komissiolle valtuudet tehdä ehdotuksia ja että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat konkreettiset toimenpiteet kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan.