ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1229/00

esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle

(14. huhtikuuta 2000)

Aihe: Appelsiinimehun tuonti Meksikosta

Komissio on vastikään myöntänyt Meksikolle suosituimmuuskohtelun suureen tuontikiintiöön, joka sisältää 31 000 tonnia appelsiinimehua, 750 tonnia leikkokukkia ja 400 tonnia eksoottisia kukkia, 30 000 tonnia hunajaa ja 1 000 tonnia meloneja. Tämä Euro-Välimerisopimuksen jälkeen tehty järjetön päätös on jälleen uusi isku maataloudelle Etelä-Italiassa ja erityisesti Sisiliassa, jossa sitrushedelmäalan kriisi on syössyt kymmenet tuhannet alan työntekijät epätoivoon.

1. Millä perusteilla epäreilu kilpailu voidaan rinnastaa kehitysyhteistyön kanssa?

2. Katsooko komissio, että muuttuneen markkinatilanteen vuoksi kahdenvälisten sopimusten tuhoisat vaikutukset on poistettava ja ryhdyttävä näihin kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyviin korvaustoimenpiteisiin?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(29. toukokuuta 2000)

Komissio on sitä mieltä, että maatalouden kokonaistulos on hyvin tasapainotettu Meksikon kanssa äskettäin tehdyssä kauppasopimuksessa. Itse asiassa voidaan sanoa, että hedelmä- ja vihannesalalla ja leikkokukka-alalla sopimus on edullisempi yhteisölle. Meksiko vapauttaa välittömästi monien näiden alojen tuotteiden tuonnin yhteisöstä. Yhteisö myöntää Meksikolle rajoitetun määrän kiintiöitä, mutta niiden ulkopuolella useimmat näistä tuotteista pidetään luettelossa, jonka tuotteita ei tässä vaiheessa vapauteta.

Komission mielestä kiintiöillä ei ole haitallista vaikutusta kehitysmaihin eikä yhteisön tuottajiin. Siksi yhteisön tuottajille ei ole aiheellista maksaa korvauksia. Kannattaa myös panna merkille, että kauppasopimuksen yhteydessä esittämässään julistuksessa komissio lupasi seurata tuontia yhteisön markkinoille parlamentin jäsenen mainitsemassa appelsiinimehukiintiössä. Lisäksi sopimuksen 15 artiklassa määrätään suojamenettelyistä siltä varalta, että tuonti yhteisön tai Meksikon markkinoille aiheuttaa erityisiä vaikeuksia.

Komission neuvottelijat varmistivat myös, että yhteisön tulohintajärjestelmän soveltaminen jatkuu sopimuksen puitteissa. Parlamentin jäsen on varmasti yhtä mieltä siitä, että tämä on erityisen tärkeää hedelmä- ja vihannesalalla.

Kannattaa myös panna merkille, että Meksiko sitoutui sopimuksessa noudattamaan monien maataloustuotteiden osalta yhteisön alkuperäsääntöjä, mikä on erinomainen neuvottelutulos. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että kyseisen appelsiinimehukiintiön tapauksessa mehun on oltava Meksikossa viljellyistä appelsiineista tehtyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1924/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Laajentuminen ja hallinnon hajauttaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1924/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Laajentuminen ja hallinnon hajauttaminen Komission jäsen Günter Verheugen vahvisti Euroopan parlamentin äskettäisessä istunnossa, että hallinnon hajauttaminen ja alueellistuminen ovat ehdottomia edellytyksiä EU:hun liittymiselle. Miksi hallinnon hajauttaminen ja alueellistuminen ovat niin keskeisessä asemassa? Voiko komissio kertoa minulle, missä vaiheessa tämä hallinnon hajauttaminen on ehdokasvaltioissa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Hallinnon hajauttaminen ja alueellistuminen koskettavat monia asioita jäsenmaiden ja ehdokasvaltioiden perustuslaissa. Niihin liittyvää yhteisön säännöstöä käsitellään aluepolitiikkaa ja rakennepoliittisten välineiden yhteensovittamista koskevassa neuvottelukohdassa. Taustalla ovat mm. toissijaisuus-, kumppanuus- ja tehokkuusperiaatteet. Toissijaisuusperiaatteen soveltaminen aluepolitiikkaan ja rakennepoliittisiin välineisiin tarkoittaa sitä, että avun toteuttaminen kuuluu jäsenvaltiolle ja se hoidetaan tarkoituksenmukaisella alueellisella tasolla ja jäsenmaan omien erityisjärjestelyjen mukaisesti. Kumppanuusperiaate liittyy komission ja jäsenvaltion väliseen tiiviiseen yhteistyöhön. Jäsenvaltio voi kansallisten sääntöjen ja voimassa olevien käytäntöjen mukaisesti kutsua yhteistyöhön mukaan viranomais- ja muita tahoja, mm. alue- ja paikallishallinnon ym. toimivaltaisia viranomaisia, taloudellisia ja sosiaalisia yhteistyökumppaneita ja muita näissä yhteyksissä merkittäviä (esim. ympäristöasioista ja miesten ja naisten yhdenvertaisuuden edistämisestä vastaavia) tahoja. Kumppanuus koskee avun valmistelua, rahoitusta, seurantaa ja arviointia. Tehokkuusperiaatteen noudattaminen aluepolitiikan ja rakennepoliittisten välineiden yhteydessä on varmistettu tähdentämällä ehdokasmaille sopivassa neuvotteluvaiheessa sitä, että tavoitteeseen 1 liittyvien ohjelmien toteuttamiseksi tarvitaan NUTS II:n(1) mukaiset työskentelyvalmiudet. Ehdokasmaita on kehotettu mahdollisimman pian sopimaan komission (Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston Eurostatin) kanssa hallintorakenteita ja käytettävissä olevia sosioekonomisia tilastoja vastaavasta väliaikaisesta NUTS-nimikkeistöstä. (1) NUTS II: Yhteisön alueellisen tilastoinnin luokittelunimikkeistö.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0925/00 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle. Tukholman julistus juutalaisten kansanmurhaa koskevasta tiedotuskampanjasta.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0041 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0925/00 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Tukholman julistus juutalaisten kansanmurhaa koskevasta tiedotuskampanjasta Mihin toimiin komissio on ryhtynyt pannakseen täytäntöön Tukholman julistuksen juutalaisten kansanmurhaa koskevasta tiedotuskampanjasta EU:ssa ja jäsenvaltioissa? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0925/00 ja E-1000/00 (4. toukokuuta 2000) Komissio pitää ensiarvoisen tärkeänä rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjuntaa sekä yleensä kunnioituksen, hyväksynnän ja suvaitsevaisuuden kaltaisten asenteiden ja arvojen edistämistä varsinkin monikulttuurisissa yhteiskunnallisissa yhteyksissä. Yhteisön kouluopetukseen liittyvistä toimista Sokrates-ohjelman Comenius-toimintaan sisältyy valtioiden rajat ylittäviä kulttuurienvälistä koulutusta koskevia yhteistyötoimia, joihin osallistuu oppilaitoksia ja muita opetusalan toimijoita. Sokrates I -ohjelman viisivuotisen kauden aikana alalla tuettiin noin sataa rajat ylittävää hanketta vuosittain. Sokrates II -ohjelmassa kulttuurienvälistä ulottuvuutta, myös moniarvoisen yhteiskunnan perustana oleva asenne- ja arvokasvatusta, on entisestään korostettu, ja se on nyt yksi niistä ulottuvuuksista, jotka ovat yhteisiä koulualan aloitteille, opetushenkilökunnan koulutushankkeille ja Comenius-verkolle. Toisaalta on syytä tähdentää, että koulutusjärjestelmien organisointi ja sisältö kuuluvat yhteisössä pelkästään jäsenvaltioiden toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1949/00 esittäjä(t): Ulla Sandbæk (EDD) komissiolle. Biolääketieteen etiikka ja bioetiikka.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0156 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1949/00 esittäjä(t): Ulla Sandbæk (EDD) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Biolääketieteen etiikka ja bioetiikka Euroopan parlamentin ja neuvoston 22. joulukuuta 1998 tekemän, tutkimuksen viidettä puiteohjelmaa koskevan päätöksen n:o 182/1999/EY(1) tarkoituksena on biolääketieteen etiikan ja bioetiikan ongelmien tutkimus inhimillisten perusarvojen kunnioittamisen näkökulmasta. Näyttää kuitenkin siltä, että tätä osa-aluetta on vähitellen alettu pitää vähemmän tärkeänä. Neljänteen tutkimuksen puiteohjelmaan määrärahoja oli varattu 30 miljoonaa euroa, kun taas viidenteen puiteohjelmaan niitä on varattu vain 10 miljoonaa euroa. Näistä 10 miljoonasta eurosta vain 2,5 miljoonaa on maksettu viimeisen määrärahojen jaon yhteydessä, mikä merkitsee, että rahoitusta ovat saaneet vain hyvin harvat hankkeet. Missä määrin ja miten GAEIB:n (Group of Advisors on the Ethical Implications of Biotechnology) lausunto numero 10 on otettu tätä alaa koskevan priorisoinnin perustaksi? Miten biolääketieteen etiikka ja bioetiikka voidaan komission mielestä säilyttää tutkimusalana? (1) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1. Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2000) Parlamentin jäsen on aivan oikeassa mainitessaan, että tutkimuksen viidennessä puiteohjelmassa on toistaiseksi myönnetty vähemmän tukea biolääketieteen etiikan ja bioetiikan ongelmien tutkimukselle inhimillisten perusarvojen näkökulmasta kuin neljännessä puiteohjelmassa. Tämä johtuu lähinnä siitä, että Elämänlaatu ja luonnonvarojen hallinta -ohjelmassa on myönnetty aikaisempaa vähemmän varoja geneeriseen tutkimukseen. Myös biolääketieteen etiikan ja bioetiikan tutkimus kuuluvat tähän ohjelmaan. Kuten tammikuussa 2000 annetussa eurooppalaista tutkimusaluetta koskevassa tiedonannossakin(1) mainitaan, komissio pitää erittäin tärkeänä sitä, että etiikkaan liittyvistä kysymyksistä erityisesti luonnontieteiden alalla muodostuu yhteinen eurooppalainen näkemys. Bioetiikan tutkimuksen asema tässä yhteydessä on erittäin tärkeä. Bioteknologian eettisiä vaikutuksia käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän lausunto 10 on saanut komission kiinnittämään huomiota tutkimuksen tarpeellisuuteen. Komissio selvittää parhaillaan keinoja priorisoida uudelleen Elämänlaatu ja luonnonvarojen hallinta -ohjelman geneerisen tutkimuksen aiheita. Yhtenä ratkaisuna voisi olla uusien ehdotuspyyntöjen järjestäminen biolääketieteen ja bioetiikan tutkimuksen alalla eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen yhteydessä. (1) KOM(2000) 6 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3056/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Kotieläinten alkuperäiskantoja koskevien tukien lakkauttaminen Portugalissa.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0226 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3056/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 2000) Aihe: Kotieläinten alkuperäiskantoja koskevien tukien lakkauttaminen Portugalissa Kotieläinten alkuperäiskantoja koskevat tuet olivat välttämättömiä uhanalaisten eläinrotujen säilyttämiseksi, korkealaatuisen lihatuotannon takaamiseksi ja kuluttajien luottamuksen saavuttamiseksi. Nämä toimet olivat erittäin tärkeitä maatalousalan edistämisen kannalta tietyillä epäsuotuisilla alueilla Portugalin maaseudulla. Viimeisimmissä yhteisön tukikehyksissä näitä toimia tuettiin Portugalin maaseudun kehittämissuunnitelmasta. Myös uusien yhteisön tukikehysten puitteissa toteutettavaan vuosia 20002006 koskevaan suunnitelmaan sisältyy kyseisiä tukia. Olen kuitenkin saanut tietää, että komissio aikoo muuttaa tukien myöntämistä koskevia sääntöjä ja vähentää sellaisille eläinroduille myönnettäviä tukia, joissa naaraiden lukumäärä on alle 1 000. Tämä merkitsee käytännössä yli 20 alkuperäisrotua ja 140 000:ta nauta-, lammas- ja vuohikarjaan kuuluvaa eläintä koskevan tuen (noin 2 miljardia escudoa) lakkauttamista. Pitävätkö nämä tiedot tukien myöntämistä koskevien sääntöjen muuttamisesta paikkansa? Mihin kyseinen ehdotus perustuu? Eikö tämä toimenpide ole vastoin maatalouden monimuotoisuuden ja laatutuotannon säilyttämisen periaatteita? Onko komissio tietoinen niistä vakavista sosioekonomisista seurauksista, joita tämä toimenpide aiheuttaa sadoille portugalilaisille tuottajille ja useille Portugalin maaseutualueille? Eikö komissio katso, että olisi parempi noudattaa laatua ja alueellista tuotantoa edistävää politiikkaa joka takaisi enemmän tukea pienille ja keskisuurille maatalousyrittäjille tehotuotannon etuja edistävän politiikan sijasta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1693/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Tyyppikatsastukseen liittyvät renkaita koskevat määräykset.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0176 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1693/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Tyyppikatsastukseen liittyvät renkaita koskevat määräykset Ruotsissa on herännyt monia autonrenkaisiin liittyviä kysymyksiä tyyppikatsastuksen yhteydessä. On esimerkiksi pohdittu, ovatko pinnoitetut renkaat korjattuja alkuperäisiä osia ja voidaanko ne siten hyväksyä tyyppikatsastuksessa. Toinen tärkeämpi kysymys on, ovatko kapeat talvirenkaat, joita on lupa käyttää Ruotsissa, luvalliset tyyppikatsastusmääräysten mukaan. Ruotsin tielaitos pitää niitä turvallisempina ja tehokkaampina Ruotsin ilmastossa. Mutta onko tämä tyyppikatsastusmääräysten mukaista? Mitä tapahtuu, jos ruotsalaiset vievät autonsa kapeine talvirenkaineen Saksaan? Rikkovatko he silloin lakia? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 2000) Pinnoitetulla renkaalla tarkoitetaan käytettyä rengasta, joka on uudistettu korvaamalla kulunut kulutuspinta uudella materiaalilla. Yhteisössä alaa säännellään tällä hetkellä ainoastaan kansallisilla säädöksillä. Lähiaikoina aiotaan kuitenkin tehdä velvoittaviksi pinnoitettujen renkaiden tyyppihyväksyntää koskevat Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännöt n:o 108 ja 109. Näin Euroopassa voitaisiin tyyppihyväksyä pinnoitetut renkaat, joiden käytöstä annettaisiin lisäksi tarkemmat ohjeet, jotta voitaisiin ajoneuvotyypin mukaan erottaa toisistaan renkaiden ensimmäinen ja toinen käyttöikä. Ajoneuvon tyyppihyväksyntä koskee ensimmäistä käyttöikää. Talvirenkaalla tarkoitetaan rengasta, jonka kulutuskuvio ja rakenne on suunniteltu ensisijaisesti varmistamaan tavallista (tieliikenteeseen tarkoitettua) rengasta parempi suorituskyky liejussa ja tuoreessa tai sulavassa lumessa. Talvirenkaat tyyppihyväksytään Euroopassa moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta 31 päivänä maaliskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/23/ETY(1) tai Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöjen n:o 30 tai 54 mukaisesti. Talvirenkaiden sivupinnoissa on oltava seuraava merkintä: M + S tai M. S. tai M ja S. Nykyään kukin jäsenvaltio yleensä määrää talvirenkaiden käyttöajankohdan. Jäsenvaltiot voivat mahdollisesti hyväksyä poikkeuksia säännöistä, kuten Ruotsissa on tehty. Kun jäsenvaltion kansalainen menee toiseen jäsenvaltioon kauttakulun vuoksi tai lomalle, häntä koskevat Wienin yleissopimuksen nojalla ajoneuvojen vapaan liikkuvuuden rajoissa samat poikkeukset kuin lähtömaassakin. Jos on sitä vastoin kyse pitkästä oleskelusta, henkilön on noudatettava oleskeluvaltiossa voimassa olevia määräyksiä. (1) EYVL L 129, 14.5.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1955/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Simpukanviljelijöiden korvaukset Pohjois-Kreikassa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1955/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Simpukanviljelijöiden korvaukset Pohjois-Kreikassa Thessalonikin ja Pierian alueiden simpukantuottajat ovat kärsineet vakavia tulonmenetyksiä näillä merialueilla ilmenneiden ongelmien vuoksi. Jos kuolleita simpukoita ei kerätä heidän viljelmiltään, tästä aiheutuu lisäksi vakavia ympäristöongelmia simpukoiden jäädessä mädäntymään merenpohjaan. 1. Onko Kreikka jättänyt pyynnön korvauksen maksamisesta vahinkoa kärsineille simpukanviljelijöille? 2. Ottaen huomioon ympäristövahingon vaaran Thessalonikin ja Pierian merialueilla, onko mahdollista rahoittaa töitä, jotka ovat tarpeen näiden merialueiden puhdistamiseksi kuolleista eliöistä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) 1. Kreikan hallitus ilmoitti komissiolle sellaista valtiontukijärjestelmää koskevasta suunnitelmasta, jonka perusteella Kreikan hallitus voi myöntää tukea Thermaikosin lahden simpukanviljelijöille ja simpukanpyytäjille simpukkaviljelmillä ilmenneiden tautitapausten vuoksi. Tämä ilmoitus kirjattiin 26. toukokuuta 2000, ja se on parhaillaan komission tarkasteltavana. 2. Saastuneiden alueiden kunnostamiseen ja niiden rakenteiden uudistamiseen tarkoitettuihin toimiin voidaan myöntää kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2792/1999(1) tarkoitettua tukea kalatalousalan rakenteellisen toimenpideohjelman mukaisesti. Päätös tuen myöntämisestä tehdään kansallisella tasolla. (1) EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1453/00 esittäjä(t): Alexander Radwan (PPE-DE) komissiolle. Aluksilta perittävä vero saavuttaessa Kreikan aluevesille.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0144 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1453/00 esittäjä(t): Alexander Radwan (PPE-DE) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Aluksilta perittävä vero saavuttaessa Kreikan aluevesille Kreikassa on tämän vuoden alusta peritty erityistä veroa Kreikan aluevesille saapuvilta aluksilta (Kreikan valtion laki N:o 2743/1999, 14. tammikuuta 2000). Vero koskee lipusta riippumatta kaikkia pituudeltaan yli seitsenmetrisiä aluksia. Veron suuruus on 2000 Kreikan drakmaa pituusmetriltä, ja se oikeuttaa enintään 30 päivän oleskeluun. Verosta vapautettuja ovat alukset, joiden kotisatama on Kreikassa. Kuitenkin kotisatamaan liittyvä oikeus poistuu, jos alus on Kreikan aluevesien ulkopuolella yli 30 päivää vuodessa. Onko Kreikan perimä vero vastoin vapaan liikkumisen periaatetta, koska kreikkalainen alus voi veron välttääkseen purjehtia maan ulkopuolella vain enintään 30 päivää vuodessa? Onko oikein, että Kreikkaan sovelletaan vuoteen 2001 asti erityisjärjestelyä, jonka ansiosta maa voi periä veroa aluevesilleen tulevilta aluksilta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra von Wogau esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1062/00(1). (1) EYVL C 26 E, 26.1.2001, s.150.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1989/00 esittäjä(t): Giovanni Procacci (ELDR) komissiolle. Italian ensiöpolyeteeniä koskevan lain 427/1993 29 pykälän a alakohdan mukaisesti maksettujen summien korvaaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1989/00 esittäjä(t): Giovanni Procacci (ELDR) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Italian ensiöpolyeteeniä koskevan lain 427/1993 29 pykälän a alakohdan mukaisesti maksettujen summien korvaaminen Italiassa vuonna 1993 annetun asetuksen 331, joka on muutettu laiksi 427/1993, mukaan Italian hallitus määräsi 10 % veron ensiöpolyeteenille. Komissio on käynnistänyt kaksinkertaisen rikkomusmenettelyn (94/4232) yhteisön markkinoiden vääristämisestä, joka johtui kansallisten ja yhteisön materiaalien erilaisista veroperusteista sekä valtiontuesta, mikäli veroa aiottiin käyttää uudelleen. Sillä välin Italian jätteitä koskevan lain 22/1997 hyväksyminen poisti kyseisen veron ratkaisematta kuitenkaan siihen mennessä maksettujen ja komission kielteisen kannan vuoksi käyttämättä jääneiden summien kohdistamista koskevaa ongelmaa. Yhteisön oikeuden kanssa ristiriidassa oleva laki tulisi kumota taannehtivasti. 1. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä ja mitä toimenpiteitä se aikoo ehdottaa Italian valtiolle, jotta maksetut summat korvattaisiin? 2. Katsooko komissio, että olisi tarkoituksenmukaista myöntää (vähintäänkin) välillisiä vahingonkorvauksia maataloustuottajille, jotka ovat ainoa polyeteeniverosta kärsinyt ammattikunta? Frederik Bolkestein komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1816/00 ja P-1989/00 (13. heinäkuuta 2000) Komissio vahvistaa, että EY:n perustamissopimuksen 226 artiklaan (entinen 169 artikla) perustuva, jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskeva menettely Italiaa vastaan on lopetettu, koska kyseenalainen laki 10 prosentin erityismaksun perimisestä ensiöpolyeteenin hinnasta on kumottu. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisön lain vastaisesti perityt maksut on palautettava. Aiheettomasti perittyjen maksujen takaisinperintä tapahtuu kuitenkin kansallisen oikeuden menettelyjen ja yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Tällöin on otettava huomioon, että kansallinen oikeus ei saa olla ankarampi kuin mitä sovelletaan samankaltaisissa yhteisön lain ulkopuolelle jäävissä tapauksissa eikä ne saa tehdä kyseistä takaisinmaksua erityisen vaikeaksi tai peräti mahdottomaksi. Yhteisöjen tuomioistuimen vahvistetun oikeuskäytännön mukaan yhteisön laki edellyttää, että jäsenvaltio, joka on vastuussa yhteisön lain kanssa ristiriidassa olevien maksujen käyttöönotosta, korvaa asianomaisille näin aiheutuneet vahingot. Vahingonkorvauskanteet tulee nekin käsitellä kansallisen oikeuden aineellisoikeudellisten määräysten ja menettelysääntöjen mukaisesti. Komissio ottaa yhteyttä Italian viranomaisiin selvittääkseen tilanteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1842/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. EU:n Itävallalle asettamat sanktiot (I).



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0097 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1842/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (13. kesäkuuta 2000) Aihe: EU:n Itävallalle asettamat sanktiot (I) Tämä epäuskottava väite ei selvästikään ole totuudenmukainen. Tunnettu oikeustieteen tohtori Günther Winkler osoitti tämän hiljattain lausunnossaan Die Anatomie eines europäischen Willküraktes seuraavasti: Lausunto, joka on osoitettu diplomaattisena huomautuksena Itävallan valtion korkeimmille toimielimille ja Portugalin ulkoministerille, on kansallisten lakien ja yhteisön lainsäädännön nojalla EU:n virallinen asiakirja. Lausunnossa on tosin käytetty Portugalin pääministerin kanslian kirjeiden virallista otsaketta, mutta toisaalta sen antajaksi ilmoitetaan Euroopan neuvoston puheenjohtajavaltio. Näin kyseessä ei ole vain kansallinen elin, vaan Euroopan yhteisön toimielin. Edellä mainitun lisäksi tri Winkler viittaa lausunnossaan useisiin neuvoston sanktiopolitiikan puutteisiin. Aikooko neuvosto edelleen etsiä perusteita jatkaakseen toimintaansa, jolla ei ole oikeudellista perustaa, vai eikö sen mielestä ole hyödyllistä pikemminkin pyrkiä Itävallan-suhteiden normalisointiin? Vastaus (23. lokakuuta 2000) Neuvosto ei ole antanut asiasta lausuntoa eikä pysty näin ollen vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen.