FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/205

(2004/C 33 E/209)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2053/03

esittäjä(t): Anders Wijkman (PPE-DE), Jules Maaten (ELDR), Robert Evans (PSE), Kathleen Van Brempt (PSE) ja Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle

(20. kesäkuuta 2003)

Aihe: Uhanalainen munkkihylje

Munkkihylje (Monachus monachus) on ehkä kaikkein uhanalaisin nisäkäs Euroopassa ja myös maailmassa. Nykyisin näitä erikoisia hylkeitä elää vähemmän kuin 200 Kreikan ja Turkin rannikkovesissä. Koska munkkihylje on muuttava laji, sitä tavataan yhtä paljon sekä Kreikan että Turkin vesillä.

Bernin ja Bonnin yleissopimusten sekä Cites-yleissopimuksen jäsenvaltioilta edellytetään, että ne suojelevat paitsi näissä sopimuksissa mainittuja kasvi- ja eläinlajeja, myös niiden biotooppeja. Lisäksi elinympäristödirektiivin mukaisesti munkkihylkeen on saatava korkeimman tasoinen suojelu. Kreikka on allekirjoittanut edellä mainitut sopimukset, samoin kuin Turkki, paitsi Bonnin yleissopimusta.

Kreikka on täyttänyt ainakin osan munkkihylkeen suojelua koskevista velvoitteistaan perustamalla Pohjois-Sporadien merikansallispuiston ja suojeluvyöhykkeitä eräiden Egeanmeren saarten ympärille.

Turkin ympäristöministeri on ehdottanut viiden kansallispuiston perustamista rannikolle munkkihylkeen suojelemiseksi, mutta Turkin matkailuministeriö ja julkisten töiden ministeriö ovat vastustaneet ehdotusta vuosia niin, että näiden täysin suojeltujen alueiden perustamista on siirretty kerta toisensa jälkeen.

Komissio on viime vuosikymmeninä ollut munkkihylkeen suojeluliikkeen kärjessä.

1. Turkki ei ole allekirjoittanut Bonnin yleissopimusta, eikä munkkihyljettä siten voida suojella Egeanmerellä. Aikooko komissio pyytää Turkin viranomaisia allekirjoittamaan sen?

2. Haluaako komissio pyytää Turkin hallitukselta viiden kansallispuiston virallista perustamista rannikolle ja munkkihylkeen suojelemiseksi Turkin rajojen sisäpuolella vaadittavien toimenpiteiden toteuttamista?

3. Aikooko komissio tehostaa poliittista painostusta sen varmistamiseksi, että Turkin viranomaiset antavat myönteisen vastauksen näihin kahteen kysymykseen?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(7. elokuuta 2003)

Munkkihylje (Monachus monachus) on yhteisön tärkeänä pitämä laji, joka vaatii tiukkaa suojelua ja jolle on osoitettava erityisten suojelutoimien alueita (luettelot luontotyyppidirektiivin (1) liitteissä II ja IV).

Jäsenvaltioiden on luontotyyppidirektiivin nojalla toteutettava useita toimenpiteitä taatakseen tälle lajille suotuisa suojelutilanne. Useimmat tämän lajin suojelemiseen unionissa ehdotetuista alueista sijaitsevat Välimerellä, Kreikassa.

Turkkia on EU:n jäsenyyttä hakeneena maana kehotettu saattamaan luonnonsuojelua koskeva kansallinen lainsäädäntönsä yhteisön lainsäädännön mukaiseksi ja panemaan luontotyppidirektiivi täytäntöön jo ennakolta. Yhteisön ympäristösäädösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano ovat osa liittymistä valmistelevaa (uusittua) kumppanuutta Turkin kanssa (2), ja tämä kysymys otetaan tarvittaessa esille liittymistä koskevissa keskusteluissa ympäristöalalla. Neuvotteluja Turkin kanssa ei kuitenkaan vielä ole käynnistetty, joten komissio ei voi esittää määräaikaa mainittujen sitoumusten noudattamiselle. Vuoden 2003 aikana komissio järjestää valmistelevia kokouksia Turkin viranomaisten kanssa. Luonnonsuojelu on yksi aihealue, jota on ehdotettu käsiteltäväksi näissä kokouksissa, joten tästä kysymyksestä ja muistakin luonnonsuojeluasioista on tilaisuus käydä laajaa vuoropuhelua.

Erityisesti Monachus monachus -lajin suojelun osalta on huomattava, että Turkki jo on, kuten yhteisökin, sopimuspuolena Välimeren meriympäristön ja rannikkoalueiden suojelua pilaantumiselta koskevassa Barcelonan yleissopimuksessa. Turkki on myös allekirjoittanut mainitun yleissopimuksen pöytäkirjan, joka koskee erityissuojelualueita ja Välimeren biologista monimuotoisuutta, ja siten liittynyt yleissopimuksen yhteydessä hyväksyttyyn Välimeren munkkihylkeen hoitoa koskevaan toimintaohjelmaan. Turkki on näin ollen velvollinen raportoimaan yleissopimuksen sihteeristölle toimintasuunnitelman toimeenpanemiseksi toteutetuista toimista.

Olisi myös muistettava, että yhteisö on jo sopimuspuolena useissa kansainvälisissä yleissopimuksissa ja sopimuksissa, jotka koskevat biologisen monimuotoisuuden suojelua. Yhteisö soveltaa tarpeen mukaan näissä yhteyksissä tehtyjä päätöksiä, ja jäsenvaltioiden on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä, mukaan luettuina kansainvälisesti sovitut määräykset.

Komissio pitää mielessä kysyjän esittämät seikat ja ottaa ne esille valmistellessaan yhteisön kantaa sellaisiin monenkeskisiin sopimuksiin liittyvissä kokouksissa, joissa sekä yhteisö että Turkki ovat sopimuspuolina.

Komissio korostaa myös, että parhaillaan käynnissä olevassa laajentumisprosessissa yhteisö varmistaa, että kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta tulee Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ilmaiseman toiminnan ja edustuksen yhtenäisyyttä koskevan periaatteen mukaisesti niiden kansainvälisten ympäristösopimusten sopimuspuoli, joissa myös yhteisö on sopimuspuolena.

(1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta, EYVL L 206, 22.7.1992.

(2) EUVL L 145, 12.6.2003.