KIRJALLINEN KYSYMYS E-3923/00

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle

(13. joulukuuta 2000)

Aihe: Muukalaisvihan lisääntyminen Euroopassa

Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen viimeaikoina julkaisemassa vuosikertomuksessa todetaan rasismin lisääntyneen Euroopan unionissa merkittävästi. Keskuksen johtaja Beate Winkler korosti, että Ruotsissa, Ranskassa, Saksassa ja monissa muissa maissa ilmenee huolestuttavaa rasistisen väkivallan lisääntymistä ja uhreiksi joutuvat lähinnä afrikkalaiset ja arabisiirtolaiset, albanialaiset ja romanit. Samanaikaisesti on havaittavissa, että hyökkäykset synagogia, juutalaisia hautausmaita ja moskeijoita vastaan lisääntyvät. Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen vuoden 1999 kertomuksessa korostetaan myös sitä, että uusnatsistiset järjestöt ovat lisänneet merkittävästi internetin käyttämistä poliittisen ja rasistisen propagandansa levittämiseen.

Viime kuussa Strasbourgissa järjestetyn eurooppalaisen rasismin vastaisen konferenssin antamassa julistuksessa korostetaan, että Eurooppa on yhteisten arvojen yhteiskunta, joka on ollut, on ja tulee olemaan monikulttuurinen. Miten tehokkaita toimia komissio pyrkii toteuttamaan, millä tavoin voidaan saada aikaan se, että Strasbourgin sitoumuksia kunnioitetaan, ja millä tavoin voidaan torjua rasismia ja rotusyrjintää, muukalaisvihaa, uskonnollista fanatismia, suvaitsemattomuutta, juutalaisvastaisuutta ja islaminvastaisuutta, jotka muodostavat uhan demokraattisille yhteiskunnille ja niiden perusarvoille?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2001)

Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolestunut jäsenvaltioissa esiintyneistä lukuisista rasistisista, muukalaisvastaisista ja juutalaisvastaisista väkivallanteoista, jotka on tuotu esiin Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen vuosikertomuksessa. Nämä väkivallanteot eivät ole hyväksyttäviä Euroopan unionissa, joka perustuu vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen periaatteisiin sekä oikeusvaltion periaatteisiin.

Amsterdamin huippukokouksesta lähtien unionilla on ollut käytettävissään oikeudelliset välineet, joita tarvitaan rasismin ja muukalaisvihan Euroopan laajuista torjuntaa varten.

Toisaalta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen poliisiyhteistyötä ja rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevissa määräyksissä todetaan nimenomaisesti, että unioni toteuttaa toimenpiteitä rasismin ja muukalaisvihan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Itse asiassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen uudessa 29 artiklassa rasismin ja muukalaisvihan torjunnasta ja ehkäisemisestä tehdään yksi painopistealueista toteutettaessa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta. Lokakuussa 1999 pidetty Tampereen Eurooppa-neuvosto keskittyi vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamiseen, ja tuolloin valtioiden ja hallitusten päämiehet korostivat uudelleen eurooppalaisen yhteistyön merkitystä tällä alalla.

Neuvosto hyväksyi vuonna 1996 yhteisen toiminnan rasismin ja muukalaisvihan torjumiseksi. Sen tärkeimpänä tavoitteena on varmistaa toimiva oikeudellinen yhteistyö jäsenvaltioiden välillä rasismin ja muukalaisvihan vastaisessa toiminnassa ja estää se, että tällaiseen tuomittavaan käytökseen syyllistyneet voisivat saada etua erilaisesta lainsäädännöstä unionin eri maissa ja välttyä seuraamuksilta. Yhteistä toimintaa koskevassa asiakirjassa todetaan, että ennen sellaisten säännösten antamista, joilla tällaisesta käyttäytymisestä tulisi rikoksena rangaistavaa, jäsenvaltiot voivat poiketa kaksoisrangaistavuuden periaatteesta tällaisen käyttäytymisen osalta. Kuten Ranskan ja Saksan tuomioistuimissa äskettäin tehdyissä kahdessa päätöksessä korostetaan, rasististen rikosten lukumäärä on moninkertaistunut jäsenvaltioiden alueella ja varsinkin Internetin käyttö tämäntyyppisissä rikoksissa on lisääntynyt. Siksi komissio aikoo vahvistaa eurooppalaista rikosoikeudellista välinettä tällä alalla esittämällä neuvoston hyväksyttäväksi puitepäätöksen, joka koskee rasistista ja muukalaisvastaista toimintaa sekä verkossa että sen ulkopuolella. Siinä otetaan huomioon vastaukset, jotka on saatu 15. heinäkuuta 1996 vahvistetun yhteisen toiminnan täytäntöönpanoa koskevaan kyselyyn, jonka puheenjohtajavaltio lähetti jäsenvaltioille 12. joulukuuta 2000. Tätä kysymystä käsitellään lisäksi lähiaikoina annettavassa komission tiedonannossa, joka käsittelee tietokonerikollisuutta.

Toisaalta neuvosto antoi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklan (entisen 6 a artiklan) perusteella 29. kesäkuuta 2000 direktiivin 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta(1) ja 27. marraskuuta 2000 direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista(2).

Samassa yhteydessä neuvosto teki 27. marraskuuta 2000 päätöksen 2000/750/EY syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta (vuosiksi 20012006)(3). Toimintaohjelman tavoitteena on tukea ja täydentää syrjinnän vastaista yhteisön lainsäädäntöä parantamalla ongelmaa koskevia tietoja, lisäämällä toimijoiden valmiuksia ja huolehtimalla valistustoiminnasta.

Toimintaohjelman täytäntöönpanoa valmistelevien toimien yhteydessä komissio julkaisi vuosina 1999 ja 2000 ehdotuspyyntöjä, joiden avulla voidaan antaa käytettävissä olevien resurssien rajoissa tukea ehdotuksille, jotka toteutetaan kansalliset rajat ylittävässä yhteistyössä. Ehdotusten on käsiteltävä vähintään kahta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa mainittua syrjintäperustetta, niiden on oltava yhteisön kannalta merkittäviä ja niiden on edistettävä huomattavasti yhteisön toimintaa ja sen kehittämistä syrjinnän torjunnan alalla. Vuonna 1999 toteutettuja toimia koskeva arviointi on meneillään ja sen tulokset julkaistaan maaliskuussa 2001.

Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus tuo myös oman panoksensa rasismin ja muukalaisvihan torjuntaan, ja vuonna 2000 käynnistetty rasismin ja muukalaisvihan eurooppalainen tiedotusverkosto (RAXEN) antaa merkittävän sysäyksen yhteisön ja jäsenvaltioiden tulevaa työtä varten.

Komissio on sisällyttämässä rasismin torjuntaa muihin yhteisön politiikkoihin. Äskettäin valmistuneessa ulkopuolisten asiantuntijoiden laatimassa arviointiraportissa esitetään yhteenveto tavasta, jolla rasismin vastainen ulottuvuus on tähän mennessä otettu huomioon yhteisön politiikoissa. Raportin avulla komissio voi vastaavasti laatia suuntaviivat ja ehdotukset, jotka on pantava täytäntöön, jotta rasismin vastaisen toiminnan kattamaa alaa laajennettaisiin siten, että se käsittäisi ne komission toiminta-alat, joilla sitä ei ole vielä otettu huomioon, ja siten, että näillä toiminta-aloilla tämä näkökohta muodostaisi erillisen strategisen tavoitteen.

(1) EYVL L 180, 19.7.2000.

(2) EYVL L 303, 2.12.2000.

(3) EYVL L 303, 2.12.2000.