ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4019/97 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Allergioita koskevien tutkimusten rahoitus Tuoreiden arvioiden mukaan kolmannes Euroopan väestöstä kärsii jostakin allergiasta. Komissiolta kysytään, kuinka se aikoo mukauttaa muotoiltavana olevan viidennen tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelman siten, että se takaa merkittävän taloudellisen tuen sellaisten tutkimusten suorittamiselle, jotka koskevat allergioita Euroopassa, ottaen huomioon että näiden aiheuttamat kustannukset on arvioitu 30 miljardiksi ecuksi vuodessa. Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 1998) Komissio esitti 14. tammikuuta 1998 Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen muutetun ehdotuksensa tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaksi Euroopan yhteisön viidenneksi puiteohjelmaksi (1998-2002) ((Asiak. KOM(98) 8. )). Muutetussa ehdotuksessa ensimmäisen toimen (Elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan parantaminen) tieteellisiin ja teknisiin tavoitteisiin kuuluvat avaintoimintakokonaisuudessa Terveys, ravinto ja ympäristötekijät muun ohella myrkyllisten aineiden * jollaisiksi luetaan myös allergisoivat aineet * havaitsemistestien ja torjumismenetelmien kehittäminen sekä sellaisten allergioiden tutkimus, jotka ovat sidoksissa ympäristöön tai joihin ympäristö vaikuttaa, ja niiden hoito- ja ehkäisykeinot. Yhteisön tutkimustoimintaa on tarkoitus täydentää tulevaisuudessa saasteisiin liittyviä sairauksia koskevalla kansanterveysohjelmalla, jossa paino on hengityselinsairauksilla ja allergioilla. Komission ehdotuksesta neuvotellaan parhaillaan parlamentissa ja neuvostossa ((EYVL C 214, 16.7.1997. )).
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2868/97 komissiolle esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) (11. syyskuuta 1997) Aihe: Verovapaata myyntiä koskevat poikkeusjärjestelyt Komissio on varmaan tietoinen siitä, että verovapaa myynti päättyy EU:n alueella 1. tammikuuta 1999 alkaen neuvoston direktiivin 92/12/ETY ((EYVL L 76, 23.3.1992, s. 1. )) perusteella; tämä direktiivi on annettu epäreilun kilpailun estämiseksi ja sisämarkkinoiden kehittymisen vauhdittamiseksi. Onko komissio tietoinen siitä, että tähän järjestelyyn on tehty poikkeuksia, joiden perusteella verovapaata myyntiä koskevat uudet säännöt eivät koske seuraavia alueita: Helgoland ja Büsingen (Saksa), Kanarian saaret sekä erillisalueet Ceuta ja Melilla (Espanja), Athos (Kreikka), Livigno, Campione d'Italia ja Italian vesialueet Luganonjärvellä (Italia), Gibraltar (Yhdistynyt kuningaskunta) ja Ahvenanmaa (Suomi)? Voiko komissio perustella nämä poikkeukset, joita ei ole esitetty selkeästi eri liittymisasiakirjoissa? Eikö komissio ole sitä mieltä, että nämä poikkeukset ovat ristiriidassa yhteisön tämän alan säädösten kanssa ja johtavat juuri epäreiluun kilpailuun ja voivat lisäksi aiheuttaa kuljetus- ja tavaravirtojen siirtymisen ja jopa petoksia? Mikäli näin on, aikooko komissio poistaa tällaiset poikkeukset yleisistä säännöistä? Ellei näin ole, mille poikkeuksille komissio voi tehdä jotain ja mille ei? Ja miksi ei? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1997) Komissio voi vahvistaa arvoisalle parlamentinjäsenelle, että valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/12/ETY ((EYVL L 76, 23.3.1992. )) (28 artikla) ja jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY ((EYVL L 145, 13.6.1977. )), sellaisena kuin se on muutettuna, (28K artikla), mukaan yhteisön sisäinen verovapaa myynti loppuu 30. kesäkuuta 1999. Tämä päätös koskee ainoastaan yhteisön sisäistä matkustamista. Se ei koske matkustamista sellaisille alueille ja sellaisilta alueilta, joihin edellä mainittuja direktiivejä ei sovelleta, koska ne käsitetään verotuksen kannalta kolmansiksi maiksi. Yhteisön lainsäädännön mukaan näillä alueilla ei ole velvollisuutta soveltaa yhteisön arvonlisäveroa tai valmisteveroa. Neuvosto sopi asianomaisiin liittymissopimuksiin sisältyvistä poikkeuksista useista syistä. Eräitä alueita koskevat ennen EY:n perustamissopimusta tehdyt kansainväliset sopimukset ja toiset voivat itsenäisesti päättää välillisestä verotuksesta. Näiden alueiden kanssa käytävä tavaranvaihto on edelleen saman valvonnan alainen kuin tuonti ja vienti kolmansista maista petoksien muodostaman riskin rajoittamiseksi.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4026/97 komissiolle esittäjä(t): Mair Morgan (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Agenda 2000 Komissio ehdottaa Agenda 2000:ssa kolmea uutta yhteisöaloitetta. Tullaanko puitedirektiivissä viittaamaan näihin kolmeen aloitteeseen? On nimittäin todettava, että komission lähestymistavassa on selviä epäjohdonmukaisuuksia huolimatta siitä, että komission mukaan yhteisöaloitteista saatuja kokemuksia hyödynnetään aluetukea koskevien tavoitteiden yhteydessä. Vaikka maaseutualueet hyötyvätkin tavoitteesta 2 ja LEADER-ohjelmasta, olemassa ei ole mitään ruohonjuuritason yhteisöaloitteita, joilla voitaisiin täydentää tavoitteen 2 muita alueita. Aikooko komissio edelleen harkita LEADER-ohjelman parhaiden käytäntöjen ulottamista koskemaan kaupunkialueita ja teollistuneita alueita koskevaa tavoitetta 4? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1998) Komissio haluaa vahvistaa tulevien yhteisöaloitteiden tehokkuutta, näkyvyyttä ja innovatiivisuutta, ja sen vuoksi se aikoo keskittää toimintansa Agenda 2000:n ((Asiak. KOM(97) 2000 lopullinen. )) mukaisesti vain kolmeen aihepiiriin: rajanylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö, maaseudun kehittäminen sekä henkilöresurssit yhtäläisten mahdollisuuksien yhteydessä. Se tarkastelee myös sitä, voidaanko nämä aloitteet ottaa nimenomaisesti mukaan valmisteilla olevaan rakennerahastoja koskevaan uuteen lainsäädäntöön. Tällaisen aihepiireihin keskittymisen pitäisi osoittaa selvästi se, että on yhteisön edun mukaista tehdä yhteistyötä ja vaalia innovatiivisuutta Euroopan alueen sopusointuisessa kehittämisessä, uusien lähestymistapojen edistämisessä maaseudulla yhteisen maatalouspolitiikan suunnitellun perusteellisen uudistamisen vuoksi ja henkilöresurssien tehokkaammassa käyttöön ottamisessa. Viimeinen seikka kuuluu Euroopan työllisyyteen ja työmarkkinoille pääsyyn. Vaikka komissio ei ole ehdottanut omaa aloitetta niitä alueita varten, joilla teollisuus taantuu, tämä ei merkitse, etteivätkö alueet olisi yhtä ensisijaisia. Itse asiassa tavoite 1 (kehityksessä jälkeen jääneet alueet, joilla esiintyy tuotantojärjestelmään ja työllisyyteen liittyviä vaikeuksia), tavoite 2 (elinkeinoelämän rakennemuutosalueiden taloudellinen ja sosiaalinen uudistaminen, mukaan lukien teollisuus, palvelut, maaseutualueet ja vaikeuksissa olevat kaupunginosat), tavoite 3 (inhimillisten voimavarojen kehittäminen muilla alueilla) tai muut ehdotetut yhteisöaloitteet ovat välineitä, joilla toteutetaan hankkeita teollisuus- ja kaupunkialueilla.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3998/97 komissiolle esittäjä(t): Eva Kjer Hansen (ELDR) (14. tammikuuta 1998) Aihe: PACTE-ohjelman mukaisten maksujen viivästykset Komissio vastasi viimeksi esittämääni kysymykseen (H-0718/97) ((Euroopan parlamentin keskustelut (marraskuu 1997). )) toteamalla, että se on oppinut virheistään ja että ongelmat ratkaistaan tulevaisuudessa. Valitettavasti nykyisiä ongelmia ei ole vielä ratkaistu ja sen vuoksi minun on pakko esittää uudestaan kysymys, joka koskee PACTE-ohjelman epäkohtia, joiden vuoksi sopimuksen saaneille maksettavat maksut ovat viivästyneet merkittävästi. 1. Tietääkö komissio minkälaisia taloudellisia seurauksia näillä maksujen viivästymisillä on alihankkijoille? Tietyssä vuoden 1995 hankkeessa alihankkija oli odottanut maksua 22 kuukautta. Onko komissio mielestä oikein, että maksamattomat suoritukset saavat aikaan ammatillisen ja henkilökohtaisen konkurssin? 2. Mihin konkreettisiin toimenpiteisiin komissio on valmis ryhtymään varmistaakseen moitteettoman hallinnon niin Strasbourgissa sijaitsevassa PACTE-toimistossa kuin ohjelman komission sisäisessä hallinnossa sekä sen, että alihankkijoille maksetaan? Komissio jäsenen Monica Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 1998) Komissio on maksanut yhteisön tuen viimeiset erät kyseisen ohjelman hallinnointiyksikölle helmikuussa 1997. Komissio on myös muistuttanut Strasburgissa sijaitsevaa PACTE-toimistoa maaliskuusta 1997 alkaen, että se suorittaisi mitä pikimmin hankkeita koskevat erääntyneet maksunsa. Kun toimistossa oli havaittu, että jotkut projektipäälliköistä olivat toimineet vilpillisesti, alettiin tarkastaa menoja, jotta saataisiin selville, vastaavatko heidän maksupyyntönsä todellisia menoja. Tästä johtuen hankkeiden eri johtajien on otettava yhteyttä PACTE-toimistoon saadakseen selville, miten heidän hankkeittensa maksut edistyvät. Komissio on tietoinen varainhoidon delegoimisen aiheuttamista ongelmista. Tästä syystä komissio ei aio enää tulevaisuudessa turvautua tämän tyyppisiin rahoitusjärjestelyihin tällaisissa toimissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3506/97 komissiolle esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) ja Giacomo Santini (UPE) (10. marraskuuta 1997)

Aihe: Ihmisoikeusloukkaukset Kreikassa

Ollessaan lomalla Kreetalla nuori italialainen, Valeria Zagato, joutui liikenneonnettomuuteen. Välittömästi onnettomuuden jälkeen hänet pidätettiin ja määrättiin lainvastaiseksi ajaksi tutkintavankeuteen. Hänet tuomittiin pelkästään kreikan kielellä käydyn oikeudenkäynnin päätteeksi ja ilman puolustusta tai siviilioikeuksia koskevien vähimmäisvaatimusten täyttymistä vain sen vuoksi, että hän oli ulkomaalainen.

Eikö Euroopan yhteisöön vuonna 1981 liittyneen Kreikan olisi jo pitänyt kunnioittaa ihmisoikeuksia?

Aikooko komissio tutkia, onko Kreikan oikeuslaitos syyllistynyt vallan väärinkäyttöön ja tosiasioiden peittelyyn Zagaton tapauksessa vain sen vuoksi, että hän ei ollut Kreikan kansalainen?

Jos ihmisoikeusloukkauksia todetaan tapahtuneen, aikooko komissio pyytää Kreikan valtiota vastaamaan toimivaltaisille viranomaisille?

Mitä komissio aikoo tehdä vastaavanlaisten, koko Euroopan unionia järkyttävien ja loukkaavien tapausten estämiseksi?

Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 1998)

Komissio pitää ihmisoikeuksien noudattamista erittäin tärkeänä kysymyksenä. Yhteisön lainsäädännössä toimivalta näissä asioissa onkin komissiolla.

Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomien seikkojen osalta kuuluu kunkin jäsenvaltion kansallisen toimivallan piiriin varmistaa, että ihmisoikeuksia ja perusvapauksia noudatetaan sekä niiden sisäisten hallintojärjestelyjen että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen mekanismien avulla.

Tarkasteltaessa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä oikeudellisissa asioissa voidaan todeta, että jäsenvaltiot pitävät oikeudellista yhteistyötä rikosoikeuden alalla yhteistä etua koskevana asiana, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.1 artiklan 7 alakohdassa määrätään. Sopimuksen K.2 artiklassa nimenomaan vaaditaan, että tällaista yhteistyötä tehdään noudattaen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyä Euroopan yleissopimusta. Komissio on osallisena tässä työssä, mutta K.3 artiklan mukaan sillä ei ole näissä kysymyksissä aloiteoikeutta. Sillä ei liioin ole valtuuksia valvoa ihmisoikeuksien noudattamista jäsenvaltioissa.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3974/97 komissiolle esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Vaarallisia tuotteita koskeva varoitusjärjestelmä Euroopan unionin alueella on käytössä vaarallisia tuotteita koskeva varoitusjärjestelmä RAPEX. Valitettavasti unionissa ei ole velvollisuutta ilmoittaa markkinoilta löytyvistä vaarallisista tuotteista eikä myöskään velvollisuutta ilmoittaa vaarallisen tavaran tai tuotteen nimeä. Katsooko komissio, että tämä on kuluttajien kannalta tyydyttävää? Jos ei katso, mitä komissio aikoo tehdä tilanteen korjaamiseksi. Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 1998) Kulutustavaroiden käytöstä aiheutuvia vaaroja koskeva valvontajärjestelmä (RAPEX) perustettiin komission päätöksellä 84/133/ETY ja on nyt sisällytetty yleisestä tuoteturvallisuudesta annettuun direktiiviin 92/59/ETY ((EYVL L 228, 11.8.1992. )). Järjestelmä on yleinen ja horisontaalinen valvontaa ja varhaista varoittamista varten perustettu järjestelmä, joka on suunniteltu auttamaan jäsenvaltioita hoitamaan kiireellisiä tilanteita. Järjestelmän keskeisenä tavoitteena on tarjota tietoa tuotteen kaikista saatavilla olevista yksityiskohdista, tuotteeseen liittyvistä vaaroista ja ilmoituksen tehneen jäsenvaltion päättämistä toimenpiteistä kansalaisten suojelusta vastuussa oleville julkisille viranomaisille, jotta he voisivat ryhtyä välittömiin ja vaadittaviin toimenpiteisiin silloin, kun joku heistä havaitsee kulutustavarasta aiheutuvan vakavan ja välittömän vaaran. Toimenpiteet, joihin järjestelmän kautta ryhdytään ja joista sen avulla ilmoitetaan, muodostuvat usein varoitusten julkaisemisesta tai muista toimenpiteistä, joilla varmistetaan, että henkilöille, jotka voivat altistua jostakin tuotteesta aiheutuvalle vaaralle, ilmoitetaan hyvissä ajoin vaarasta. Jäsenvaltioiden hyväksymät tai päättämät vaarallisia aineita koskevat toimenpiteet ovat hallinnollisia päätöksiä, jotka tavallisesti julkaistaan myös kansallisella tasolla. Komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että järjestelmää pitäisi tarkastaa, jotta sen tehokkuutta voitaisiin kohentaa ja jotta sen toimintaa voitaisiin tehdä avoimemmaksi. Tämä on yksi niistä tekijöistä, joita komission tulee harkita työstäessään ehdotustaan direktiivin 92/59/ETY muuttamiseksi. Komissio esittää ehdotuksensa ensi vuoden loppupuolella.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3939/97 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (4. joulukuuta 1997) Aihe: Laittomasta toiminnasta saatujen tulojen laillistaminen Liikkeellä olevien tietojen mukaan eräät pankit ovat ryhtyneet harjoittamaan laittomasta toiminnasta saatujen tulojen laillistamista (rahanpesua) rikkoen näin direktiiviä 91/308/ETY ((EYVL L 166, 28.06.1991, s. 77.)), jonka kreikkalaiset viranomaiset ovat ottaneet osaksi sisäistä laillista järjestystänsä (laki 2331, F.E.K. (hallituksen virallinen tiedotuslehti) 173, 24.8.1995). Jo tähän mennessä on esitetty 27 syytöstä, jotka parlamentin rahanvaihdon valvonnasta vastaava valiokunta tulee tutkimaan. Pankit itse tunnustavat kykenemättömyytensä valvoa vaihtoaan, mikä osoittaa, että direktiivin 91/308/ETY soveltamisessa on ongelmia. Edelliseen kysymykseeni ((Kysymys E-0823/96, EYVL C 280, 25.09.1996, s. 87.)) komissaari Monti vastasi (13.5.1996), että jos mitään direktiiviin mukautumista koskevia epäilyksiä ilmenee, komissio tulee ryhtymään asian vaatimiin toimenpiteisiin. Edellä mainittujen tapahtumien taustaa vasten komissiolta kysytään: 1. onko se tietoinen näistä tapahtumista ja kuinka se arvioi niitä ja 2. mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa, jotta direktiivin soveltaminen saataisiin tehokkaammaksi? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 1998) Komissio ei tunne arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemia raportteja eikä pankkialalla ilmenneitä vaikeuksia. Siksi komissio aikoo pyytää Kreikan viranomaisilta kirjallisesti täydellisiä tietoja asiasta. Komissio pyytää myös arvoisaa parlamentinjäsentä itse toimittamaan komissiolle kaikki tarkemmat tiedot, joita hänellä asiasta on.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3818/97 komissiolle esittäjä(t): Raymonde Dury (PSE) (28. marraskuuta 1997)

Aihe: Työpaikkojen poistaminen Kodak-yhtiössä

Monikansallinen Kodak-yhtiö on hiljattain ilmoittanut poistavansa 10 000 työpaikkaa yrityksissään.

Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimenpiteisiin se ryhtyy varmistaakseen, että Kodak-yhtiö noudattaa ja tulee jatkossa noudattamaan työntekijöille annettavia tietoja koskevaa direktiiviä? Onko komissiolla tiedot yrityksen päätöksen perusteista?

Lehtiartikkeleiden mukaan Japani on alan kauppavaihdon kysymyksissä erittäin suljettu maa, joka suojaa omat markkinansa. Voiko komissio ilmoittaa, mikä tilanne tarkalleen on ja onko sillä tilanteesta sama näkemys kuin Kodak-yhtiöllä?

Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 1998)

Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että sille ei ole tähän mennessä tullut yhtään valitusta, joka koskisi sen tarkistamista, noudatetaanko Kodak-ryhmän ilmoittamassa rakennemuutoksessa yhteisön lainsäädäntöä.

Tässä tilanteessa voidaan ehkä soveltaa seuraavia yhteisön direktiivejä: direktiivi 75/129/EY, sellaisena kuin se on muutettuna työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 24. kesäkuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/56/EY ((EYVL L 245, 26.8.1992. )), ja eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisön laajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22. syyskuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/45/EY ((EYVL L 254, 30.9.1994. )). Nämä direktiivit on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa. Kansallisten viranomaisten tehtävänä on ensi kädessä taata, että kyseisten direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevia sisäisiä säännöksiä noudatetaan.

Mitä tulee filmin ja valokuvapaperin pääsyyn Japanin markkinoille, komissio haluaa viitata vastaukseensa Mark Killilean suulliseen kysymykseen H-991/97, jonka hän esitti Euroopan parlamentin vuoden 1998 tammikuun istunnon kyselytunnin aikana. Tässä vastauksessa komissio selvitti, mikä näkökanta oli omaksuttu Yhdysvaltojen Maailman kauppajärjestön piirissä toteuttamaan toimintaan. Tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) paneelin työskentelyn tuloksia ei ole vielä julkaistu, mutta paneeli näyttää tulleen siihen tulokseen, että valokuvaustuotteiden alalla muiden kuin japanilaisten yritysten kokemat vaikeudet päästä Japanin markkinoille eivät johdu suoranaisesti Japanin hallituksen toiminnasta.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3561/97 komissiolle esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (I-EDN) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Koneita ja konehuoneita koskevat melunormit Mistä johtuu, että kolmeen yksinkertaiseen kysmykseeni ei voida vastata kyllä tai ei? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 1998) Lyhyt vastaus arvoisan parlamentin jäsenen kolmeen aiempaan kysymykseen (kirjallinen kysymys nro 2009/97 ((EYVL C 391, 23.12.1997. ))) on ei, koska asiassa ei ole kyse komission antamasta ¨luvasta¨. Komissio antoi aiemmassa vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen pyytämät tiedot Tanskaa koskevista oikeudellisista vaatimuksista ja direktiiviin sisältyvistä toimenpiteistä työntekijöiden suojelemiseksi. Komissio antoi vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen nro 2620/97 ((EYVL C 102, 3.4.1998, s. 74. )) lisää teknisiä tietoja, joiden avulla voidaan arvioida oikeudellista tilannetta.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3649/97 komissiolle esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Rakennusalan pk- ja mikroyrityksille suunnattu tuki Portugalissa Rakennusala on sosioekonomisesti erittäin merkittävä Portugalissa. Muutaman suuryrityksen lisäksi on paljon mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joiden riippuvuus suuryrityksistä lisääntyy. Niiden taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne on siksi yhä huolestuttavampi, millä voi olla kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen. Koko Euroopan unionin alueella pyritään tunnetusti yhä enemmän edistämään mikro- ja pk-yritysten vahvaa ja kestävää tukea. Portugalin teollisuuden rakenteelliseen uudistamiseen ja kehittämiseen tähtäävä erityisohjelma (PEDIP) on myös olemassa. 1. Mitä PEDIP-ohjelmaan liittyviä konkreettisia rakennusalan pk-yritysten tukemiseen tähtääviä toimenpiteitä tai ohjelmia on olemassa? 2. Sisältyykö yhteisön yleisiin mikro- ja pk-yritysten tukiohjelmiin toimenpiteitä, jotka olisi suunnattu erityisesti tämäntyyppisille rakennusalan yrityksille? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1997) Vaikka PEDIP-ohjelmaan ei sisälly mitään nimenomaan Portugalin rakennusalan pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseen tarkoitettua toimenpidettä, monet ohjelmaan kuuluvat hankkeet työllistävät merkittävällä tavalla tällaisia yrityksiä. Sama koskee myös muita yhteisön Portugalia koskevaan tukikehykseen sisältyviä ohjelmia. Rakennusalan pienet ja keskisuuret yritykset saavat suoraa tukea yhteisön pk-yrityksiä koskevasta aloitteesta, erityisesti seuraavien toimenpiteiden yhteydessä: Toimenpide 1: Tuki mikroyrityksille ja pienille yrityksille Toimenpide 2: Matkailualan ja rakennusalan yritysten sekä julkisiin hankkeisiin osallistuvien yritysten kilpailukyvyn lisääminen Toimenpide 3: Pk-yritysten teknisen taitotiedon kehittäminen Toimenpide 4: Koulutus Toimenpide 5: Rahoitusneuvonta
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4093/97 komissiolle esittäjä(t): Peter Truscott (PSE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Hertfordshiren rahoitus vuosina 1994-1997: Euroopan aluekehitysrahasto ja Konver-rahasto Voiko komissio kertoa, kuinka paljon rahoitusta Hertfordshire on saanut Euroopan aluekehitysrahastosta ja KONVER-rahastosta vuosina 1994, 1995, 1996 ja 1997? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 1998) Perinteistä Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) rahoitusta ei myönnetä Hertfordshirelle, sillä kunta ei ole tukikelpoinen rakennerahastojen aluekohtaisten tavoitteiden mukaisesti. Hertfordshire on kuitenkin saanut tukea yhteisöaloitteen KONVER-ohjelmasta. EAKR:n ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) KONVER II-ohjelman (joka kattaa ajanjakson 1994-1999) kautta Hertfordshirelle myönnetyt tuet ovat seuraavanlaisia: >TABLE> Hertfordshirelle vuosittain osoitettujen maksujen yksityiskohtaista jakautumista ei pystytä esittämään. Nämä tiedot ovat Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen hallussa. Ohjelmaa hallinnoi maan itäalueista vastaava yksikkö.