ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3317/97 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Käytettyjen katalysaattorien käsittely On kulunut useita vuosia siitä, kun Kreikka päätti tukea katalysaattorilla varustettujen autojen käyttöä, ja jo nyt maassa on liikenteessä satoja tuhansia tällaisia autoja. Jo monien näistä kohdalla on koittanut järkevä aika vaihtaa katalysaattori. Komission edelliseen asiaa koskevaan kysymykseeni (1808/96) ((EYVL C 385, 19.12.1996, s. 41. )) antaman vastauksen mukaan ¨...ajoneuvojen käytöstä poistamista koskevaa ehdotusta ollaan laatimassa,...mutta ehdotusta koskevia valmistelutöitä ei ole vielä saatettu loppuun¨. Komissiolta kysytään: Onko ajoneuvojen käytöstä poistamisehdotusta koskevat valmistelutyöt nyt, vuosi edellä mainitun vastauksen jälkeen, saatettu loppuun, liittyykö käytöstä poistettavista ajoneuvoista poistettaviin katalysaattoreihin ympäristöön ja kansanterveyteen kohdistuvia vaaroja, ja onko komissiolla nyt tietoja siitä, miten Kreikassa käsitellään autojen käytettyjä katalysaattoreita? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Valmistelutyö, jonka komissio mainitsi parlamentin jäsenen Mihail Papayannakiksen kirjalliseen kysymykseen 1808/96 antamassaan vastauksessa, on saatu päätökseen ja komissio hyväksyi ehdotuksen direktiiviksi loppuun käytetyistä ajoneuvoista 9. heinäkuuta 1997 ((KOM(97) 358 lopullinen. )). Ehdotukseen sisältyy toimenpiteitä, jotka liittyvät loppuun käytetyistä ajoneuvoista syntyvien jätteiden ennaltaehkäisemiseen, ajoneuvojen keräämiseen, käsittelemiseen, kierrättämiseen ja hyödyntämiseen, sekä tiedottamiseen ja tavoitteiden täytäntöönpanon valvomiseen. Direktiiviehdotuksessa säädetään erityisesti loppuun käytettyjen ajoneuvojen uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja hyödyntämistä koskevista määrällisistä tavoitteista. Katalysaattoreiden ympäristölle ja terveydelle mahdollisesti aiheuttaman vaaran vuoksi ehdotuksessa vaaditaan jäsenvaltioita varmistamaan, että ajoneuvot hajotetaan osiin ennen jatkokäsittelyä. Tähän sisältyy katalysaattoreiden poistaminen ja varastoiminen ympäristön kannalta turvallisella tavalla niiden kierrättämiseksi. Ehdotukseen ei sisälly erityistä katalysaattoreiden kierrätysvelvoitetta, vaan hyödyntämis- ja kierrätysvelvoitteet koskevat koko ajoneuvoa. Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava, että vuoteen 2005 mennessä 85 prosenttia ajoneuvon materiaalista käytetään uudelleen tai hyödynnetään (95 prosenttia vuoteen 2015 mennessä) ja 80 prosenttia käytetään uudelleen tai kierrätetään (85 prosenttia vuoteen 2015 mennessä). Komissiolla ei tällä hetkellä ole tietoja käytettyjen katalysaattoreiden käsittelystä Kreikassa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3173/97 komissiolle esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Alankomaiden osallistuminen Comenius-ohjelmaan Voiko komissio ilmoittaa, mitkä koulut osallistuvat Comenius-ohjelmaan Alankomaissa? Minkä ulkomaalaisten koulujen kanssa nämä koulut harjoittavat yhteistyötä? Onko komissio tietoinen siitä, millä tavoin varojen supistaminen vaikuttaa alankomaalaisten koulujen osallistumiseen Comenius-ohjelmaan? Voiko komissio ilmoittaa, minkä verran varoja yksittäisille jäsenvaltioille on varattu Comenius-ohjelmaa varten, minkä jäsenvaltioiden osalta varoja on supistettu ja millaisia vaikutuksia varojen supistamisella on yksittäisille jäsenvaltioille? Millä perusteella varoja on supistettu? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1997) Sokrates-toimintaohjelma käynnistettiin vuonna 1995, josta lähtien 308 koulua Alankomaista on osallistunut Comenius-yhteistyöhön (127 koordinoijina ja 181 yhteistyökumppaneina). Alankomaalaisten koulujen koordinoimiin yhteistyöhankkeisiin kuului vuonna 1997 kouluja kaikista osallistujamaista, erityisesti Saksasta, Ranskasta, Italiasta, Norjasta, Ruotsista ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Comenius-osion 1 toimintamuodolle myönnettävän kokonaisrahoituksen vähentäminen vuonna 1997 heijastuu luonnollisesti kaikkiin jäsenvaltioihin yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta 14. maaliskuuta 1995 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 819/95/EY ((EYVL L 87, 20.4.1995. )) säädetyn laskentatavan mukaisesti. Alankomaiden osalta 1 toimintamuodolle myönnettävä rahoitus on laskenut 1 059 486 ecusta vuonna 1996 814 262 ecuun vuonna 1997. Komissio on täysin tietoinen osallistujamaiden kouluille aiheutuvista hankaluuksista, joita Comeniukseen käytettävien varojen vähentäminen tuo. Tästä varojen vähentämisestä kouluille aiheutuvien seurausten lieventämiseksi komissio on ehdottanut, että niille jäsenvaltioille, jotka saattavat joutua tilanteeseen, jossa ne eivät pysty tyydyttämään runsasta kysyntää, jaetaan Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyssä päätöksessä säädetyt 5 prosenttia. Alankomaat saivat näin vuonna 1997 ylimääräisiä varoja 51 535 ecua (jotka sisältyvät 814 262 ecuun). Nämä varat otettiin Comeniuksen 1 toimintamuodolle varatuista miljoonasta ecusta. Comeniuksen 1 toimintamuodolle myönnettävien varojen väheneminen on seurausta Sokrates-toimintaohjelmaan vuonna 1997 käytettävissä olevien varojen vähenemisestä (174 miljoonaa ecua vuonna 1997 vuoden 1996 198 miljoonan ecun sijasta). Voidakseen vastata koulutusalan odotuksiin komissio on tämän vuoksi pyytänyt lisäämään Sokrates-toimintaohjelmalle myönnettävää talousarviota. Euroopan parlamentti ja neuvosto tutkivat tätä pyyntöä parhaillaan yhteispäätösmenettelyn puitteissa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3204/97 komissiolle esittäjä(t): Jean Querbes (GUE/NGL) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Durum-vehnän tuotanto Yhteisöstä, joka oli ennen durum-vehnän viejä, on tullut sen nettotuoja, ja tämä vaje on kasvamassa. Katsooko komissio, että tämä muuttunut suuntaus johtuu durum-vehnän tuottajille maksettavien korvausten järjestelmän muuttamisesta tuotantovyöhykkeiden mukaan? Onko komissio valmis ehdottamaan tämän järjestelmän parantamista, jotta yhteisö voisi lisätä tuotantoaan vajeen vähentämiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1997) Komissio katsoo, että durum-vehnän nykyinen markkinatilanne, jota luonnehtii yhteisön tuotannon vajaus, on seurausta poikkeuksellisista sääoloista, jotka alensivat sadon määrää ja heikensivät sen laatua Euroopassa. Komissio teki heinäkuussa 1996 esityksen durum-vehnään sovellettavan tukijärjestelmän muuttamisesta ((KOM(96) 361 lopullinen. )), ja muutosesitys on jo saanut parlamentilta puoltavan lausunnon ja on parhaillaan neuvoston käsiteltävänä. Komissio katsoo, että jos ei oteta huomioon ilmastollisia epävarmuustekijöitä, ehdotetut toimenpiteet kaiken kaikkiaan ja erityisesti enimmäisviljelyalan vahvistaminen tuottajajäsenvaltioittain riittävät turvaamaan Euroopan teollisuuden durum-vehnän saannin. Komissio on lisäksi ilmoittanut Agenda 2000 -asiakirjassa ((KOM(97) 2000 lopullinen. )), ettei se aio muuttaa voimassa olevia korotuksia.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3225/97 komissiolle esittäjä(t): Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Marokon kanssa tehty kalastussopimus ja sen valvonta Vastatessaan kysymykseeni P-2712/97 komissio on unohtanut antaa lausuntonsa valvonta- ja havainnointijärjestelmästä, jota marokkolaiset vartioalukset käyttävät. Ovatko komission mielestä nämä järjestelmät teknisesti luotettavia ja kansainvälisesti hyväksyttyjä? Toisaalta komissio vastaa, että marokkolaiset viranomaiset tiedottavat komissiota ¨yleensä¨ sopimuksessa sovitun 48 tunnin kuluessa tapahtuneista pidätyksistä. Monestako pidätyksestä Marokon viranomaiset ovat antaneet tiedon kyseisen ajan kuluessa ja monenko kohdalla aikarajaa ei ole kunnioitettu? Mitkä ovat komission vastauksessa viitatun EU:n ja Marokon välisen sekakomitean pidätyksiä koskevan kokouksen tulokset? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1997) Kansainvälisen oikeuden mukaan ainoastaan Marokon viranomaiset ovat toimivaltaisia suorittamaan tarkastuksia aluevesillään. Komission tehtävänä ei siis ole antaa lausuntoja kolmannen maan alusten käyttämistä teknisistä valvontajärjestelmistä. Sopimuksen voimaantulosta vuodesta 1995 lähtien 39 yhteisön alusta on pidätetty. Näistä 39 pidätyksestä neljästätoista ei ole ilmoitettu sopimuksessa edellytetyn kahden vuorokauden kuluessa. On kuitenkin otettava huomioon, että kolme näistä neljästätoista ilmoituksen viivästymisestä johtuu Marokon kansallisista vapaapäivistä ja että Marokon viranomaiset ovat tehneet näitä pidätyksiä koskevat ilmoitukset ensimmäisenä juhlapäivää seuraavana työpäivänä. Lisäksi yhdeksän viivästymisistä on tapahtunut sopimuksen soveltamisen kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana (joulukuusta 1995 elokuuhun 1996). Komission asiaan puuttumisen seurauksena tilanteen voidaan siis todeta huomattavasti parantuneen, koska ainoastaan kahta viivästymistä elokuun 1996 jälkeen on pidettävä perusteettomina. Tämä kysymys otetaan uudelleen esille Marokon viranomaisten kanssa kalastussopimuksessa perustetun sekakomitean seuraavassa kokouksessa. Sitä edeltää yhteisön ja Marokon välisen työryhmän kokous; työryhmä on viimeksi kokoontunut heinäkuussa 1997.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3439/97 komissiolle esittäjä(t): Nel van Dijk (V) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin toimielinten työntekijöiden vanhempainloma Neuvosto hyväksyi 3. kesäkuuta 1996 direktiivin 96/34/EY ((EYVL L 145, 19.6.1996, s. 4. )) vanhempainlomasta. Jäsenvaltioiden on pantava tämä direktiivi täytäntöön kahden vuoden kuluessa. On selvää, että toimielimet pitävät kiinni itse laatimistaan säännöksistä. Pian on aika tehdä ehdotus Euroopan unionin toimielinten työntekijöihin sovellettavien henkilöstösääntöjen tarkistamisesta. Milloin parlamentti voi odottaa tällaista ehdotusta? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1997) Virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt sisältävät jo nyt perhesyistä pyydetyn virkavapauden myöntämiseen sovellettavia säännöksiä. Henkilöstösääntöjen 40 artiklan mukaan virkamies voi poikkeuksellisesti ja omasta pyynnöstään saada vuodeksi palkatonta virkavapautta henkilökohtaisten syiden vuoksi; virkavapaus voidaan uusia kahdesti vuodeksi kerrallaan. Virkavapaus voidaan uusia neljä kertaa vuodeksi kerrallaan, jos sitä on pyydetty perhesyistä pienten lasten hoitamista varten. Komission virkamiehet myös käyttävät tätä mahdollisuutta. Henkilökohtaisista syistä myönnetyllä virkavapaalla on tällä hetkellä 335 henkilöä, joista 89 on virkavapaana yhden tai useamman pienen lapsen hoitamista varten. Parhaillaan on tarkasteltavana, miten oikeus vanhempainlomaan voitaisiin sisällyttää henkilöstösääntöihin; komissio tekee asiasta mahdollisesti ehdotuksen samalla, kun se pyrkii yleisemminkin uudistamaan henkilöstösääntöjä ennen toimikautensa päättymistä.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3415/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (28. lokakuuta 1997) Aihe: Maailmankauppa ja eläintensuojelu Kaupan rajoittamisen osalta XX artiklassa määrätään eräistä harkintaperusteista, joihin kuuluu elämän suojelu, ihmisten ja eläinten terveyden suojelu sekä yleisen moraalin kunnioittaminen (public morals). 1. Kuinka nämä määräykset on tulkittava? Ovatko ne periaatteessa tulkittavissa siten, että EU:n eläintensuojeluun liittyvät vaatimukset voidaan joko säilyttää tai niitä voidaan parantaa vastalauseitta? 2. Kuinka harkinnan rajat määritellään konkreettisissa tapauksissa? Missä määrin on otettava huomioon eläinten terveyteen kohdistuvat haitat ja milloin kaupan rajoittaminen on sallittua? Kuka määrittää, mikä on yleisen moraalin mukaista jne? 3. Miten pitkälle voidaan ulottaa eläinten hyvinvoinnin suojelu tai eläinten varjelu henkisiltä kärsimyksiltä kuten pelolta? 4. Voidaanko eläintensuojelun mukainen tulkinta toteuttaa myös kansainvälisesti vai onko WTO:n määräykset täytettävä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3414/97, E-3415/97, E-3417/97 ja E-3418/97 (24. marraskuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Oddyn esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2569/94 ((EYVL C 145, 12.6.1995. )).
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2834/97 komissiolle esittäjä(t): María Sornosa Martínez (GUE/NGL) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Pego-Oliva-soiden suojelu (Valencia, Espanja) Komissiolle esitettiin viime vuonna Pego-Oliva-suoalueita koskeva kysymys (E-1387/96) ((EYVL C 356, 25.11.1996, s. 33. )). Komission jäsen Bjerregaard antoi siihen tyhjentävän vastauksen 11. heinäkuuta 1996. Vastauksessa ilmoitettiin, että komissio oli ottanut yhteyttä Espanjan viranomaisiin saadakseen tietoja alueella tehtävistä, oletettavasti laittomista töistä ja muistuttaakseen viranomaisia siitä, että alue on lintuja koskevan direktiivin 79/409/ETY ((EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. )) mukaisesti julistettu erityiseksi suojelualueeksi. Tämän vuoksi kaikkien alueeseen mahdollisesti vaikuttavien suunnitelmien tai hankkeiden osalta on tehtävä ennakkoarviointi (elinympäristöjä koskevan direktiivin 92/43/ETY ((EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. )) 6 artikla). Bjerregaardin ilmoituksen mukaan komissio aikoi myös keskeyttää ympäristön rahoitusväline LIFEsta peräisin olevan rahoituksen, mikäli Espanjan viranomaiset eivät antaisi tyydyttävää vastausta. 1. Onko komissio saanut Espanjan viranomaisilta pyytämänsä tiedot? 2. Mikäli tiedot on saatu, ovatko ne komission mielestä tyydyttäviä? 3. Voisiko komissio kertoa meille, mikä on asian tämänhetkinen tilanne? 4. Voisiko komissio antaa meille kyseiset tiedot? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1997) 1. Komissio tietää tapaukset, joita on sattunut Pego-Olivan suoalueella. Tämän alueen suojelu on yksi hankkeen tavoitteista (LIFE B4-3200/92/15183 (Primera y segunda fases del programa de acciones para la conservación de los Humedales de el Hondo de Elche y Marjal de Pego-Oliva, y hispanica, en la comunidad Valenciana, España). Komissio on kirjoittanut useaan otteeseen Generalitat de Valencian alueelliselle ympäristöhallinnolle, LIFE-hankkeen edunsaajalle. Koska saadut vastaukset ovat olleet vaillinaisia, komissio otti edunsaajaan uudestaan yhteyttä heinäkuussa 1997. Tähän viimeiseen yhteydenottoon ei olla vielä tähän päivään mennessä saatu vastausta. 2. Komissio on vain osittain tyytyväinen edunsaajalta saamiinsa vastauksiin. Komission tietojen mukaan hyväksytyt pääasialliset toimenpiteet olivat luonnonpuiston johtajan esittämä valitus Pegon pormestarin mahdollisesta rikoksesta luonnonvaroja ja ympäristöä sekä julkista järjestystä vastaan, Consejerian hallinnollinen päätös pysäyttää kaikki maataloudellinen toiminta suoalueella sekä toimivaltaisen tuomarin juridinen päätös, joka kieltää kaiken toiminnan suoalueella ja uskoo siviilikaartille tehtäväksi valvoa ja nostaa syyte todettuja rikkomuksia vastaan. 3. ja 4. Tietäen Espanjassa käynnissä olevat oikeudelliset toimet, komissio on päättänyt toisaalta käsitellä tätä tapausta Espanjan viranomaisten kanssa seuraavassa, ympäristölainsäädännön noudattamista koskevassa ¨paketti¨kokuksessa ja toisaalta vierailla tänä syksynä kyseisellä paikalla tarkistaakseen aloitettujen oikeudellisten toimien vaikutuksen sekä Life-Nature ohjelman osarahoituksella tehtävien uusien maaostojen mahdollisuuden.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3385/97 komissiolle esittäjä(t): Fernando Moniz (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Tekstiili- ja vaatetusteollisuus EU:ssa Tekstiili- ja vaatetusalan työnantaja- ja työntekijäjärjestöt ovat huolissaan alan tulevaisuudesta, erityisesti GATTin ja WTO:n sääntöjen asteittaisen soveltamisen vuoksi. Komissio ja Euroopan parlamentti ovat korostaneet alan kehityksen kausittaisen arvioinnin merkitystä. Arvioinnit ovat välttämättömiä uusien toimintasuunnitelmien määrittelemiseksi. Pääosasto III - Teollisuus - on jo aikoja sitten tuottanut tärkeän vaatetusalaa koskevan asiakirjan, joka on lähetetty pääosastolle XII - Tiede, tutkimus ja kehitystyö. Selittämättömästä syystä asiakirja odottaa edelleen käsittelyä. Mistä tämä viivästyminen johtuu? Milloin tämä alan työntekijöille ja yrityksille mahdollisesti haitallisia seurauksia aiheuttava odotus loppuu? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1997) Komissioon antanut tiedonannon Toimintasuunnitelma Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi ((KOM(97) 454 lopullinen. )), joka on toimitettu Euroopan parlamentille.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2657/97 neuvostolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Julmuus sianlihatuotannossa EU-maiden kuluttajien keskuudessa on virinnyt kasvavaa vastustusta sianlihateollisuuden käyttämiä emakkokarsinoita ja liekaköysiä kohtaan, sillä eläimiä kasvatetaan liian ahtaissa oloissa. Tästä syystä suuri brittiläinen supermarketketju Tesco on ilmoittanut, että se lopettaa ensi elokuun alusta kyseisellä tavalla tuotetun tuoreen sianlihan myynnin. Myyntikielto ulotetaan muihin sianlihatuotteisiin vuoden kuluessa. Tescon päätös tulee voimaan seitsemän vuotta ennen kuin kyseisen käytännön kielto astuu voimaan koko EU:n alueella. Kun kuluttajien kasvava vastustus otetaan huomioon, aikooko EU arvioida kieltonsa uudelleen ja saattaa sen voimaan jo aiemmin, jotta sianlihateollisuuden julmuus vähenisi ja kuluttajien luottamus sianlihatuotteisiin palautuisi? Vastaus (15. tammikuuta 1998) Neuvosto antoi 19. marraskuuta 1991 direktiivin 91/630/ETY ((EYVL L 340, 11.12.1991, s. 33. )) sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista. Tässä direktiivissä säädetään muun muassa vaatimuksista, jotka koskevat kullakin ryhmässä kasvatetulla sialla käytössään olevan vapaan tilan pinta-alaa sekä kasvatukseen tarkoitettujen rakennelmien rakentamista. Lisäksi siinä säädetään, että 31 päivän joulukuuta 1995 jälkeen sellaisten rakennelmien rakentaminen tai järjestäminen, joihin emakot tai nuoret emakot sidotaan kiinni, on kiellettyä. Toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin sallia, että ennen 1 päivää tammikuuta 1996 rakennettujen rakennelmien käyttöaikaa pidennetään (31 päivään joulukuuta 2005 asti). Edellä mainitun direktiivin 6 artiklassa säädetään kuitenkin, että ¨komission on annettava viimeistään 1 päivänä lokakuuta 1997 neuvostolle kertomus, joka on laadittu eläinlääkintäalan tiedekomitean lausunnon perusteella siitä intensiivisestä tuotantojärjestelmästä tai niistä intensiivisistä tuotantojärjestelmistä, joka täyttää/jotka täyttävät sikojen hyvinvoinnille asetetut vaatimukset patologiselta, kotieläinjalostukselliselta, fysiologiselta ja käyttäytymiseen liittyvältä kannalta, sekä eri järjestelmien yhteiskunnallis-taloudellisista seurauksista. Tämän raportin on erityisesti otettava huomioon asteeltaan erilaisissa suljetuissa ryhmissäkasvatettujen emakoiden hyvinvointi ja oltava varustettu asianmukaisin ehdotuksin, joissa otetaan huomioon raportin johtopäätökset.¨ Neuvosto vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että heti komission kertomuksen ja siihen liittyvät mahdolliset ehdotukset saatuaan se tarkastelee niitä huolella asian edellyttämällä kiireellisyydellä tehdäkseen päätöksensä asiasta mahdollisimman nopeasti.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3314/97 komissiolle esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Virkamiesten palkkaluokat Viime vuosina budjettivallan käytön molemmat osapuolet ovat yrittäneet pysäyttää henkilöstömenojen kasvun. Siksi onkin hämmästyttävää kuulla, että neuvosto on viime aikoina ottanut palvelukseen virkamiehiä korkeampaan palkkaluokkaan kuin näiden läpäisemä kilpailu olisi edellyttänyt. Toisin sanoen on ilmeisesti voinut tapahtua, että A 7 -kilpailun läpäissyt henkilö on otettu neuvoston palvelukseen palkkaluokkaan A 5. Kun henkilö tämän jälkeen on siirtynyt komission palvelukseen, hänet on otettu komission palvelukseen palkkaluokkaan A 5. Samaan aikaan kyseisen henkilön kollega, joka aloitti A 7 -palkkaluokassa, on yhä työskennellyt samassa palkkaluokassa. Esitän siksi seuraavan kysymyksen: 1. Onko komissio tietoinen tällaisesta palvelukseenottamiskäytännöstä? 2. Pitääkö komissio tätä käytäntöä EU:n toimielinten johdonmukaisen henkilöstöpolitiikan kannalta hyvänä? 3. Mitä komissio aikoo tehdä korjatakseen tämän epäkohdan? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1997) Arvoisa parlamentin jäsen mainitsee kysymyksessään, että A7/6-kilpailun läpäissyt hakija on otettu neuvoston palvelukseen palkkaluokkaan A5. Komissio ei tunne tällaista käytäntöä eikä voisi omalta osaltaan hyväksyä tällaista menettelyä palvelukseen ottamisessa. Kilpailun läpäissyt hakija luokitellaan aina juuri siihen palkkaryhmään, jonka osalta kilpailu on järjestetty. Erityisesti laajentumiseen liittyen on hiljattain järjestetyissä A5/4-kilpailuissa voinut kuitenkin käydä esimerkiksi niin, että A7/6-kilpailun läpäissyt ja jonkin toimielimen palvelukseen otettu hakija täyttää edellytykset saman tai jonkin muun toimielimen järjestämään A5/4-kilpailuun osallistumiselle. Palkkaluokkaan A7/6 kuuluvalla virkamiehellä voi hyvinkin olla kyseiseen kilpailuun vaadittu määrä työkokemusta, jolloin hänet voidaan hyväksyä kilpailuun sääntöjen mukaisesti. Jos hakija läpäisee kyseisen kilpailun, hän voi niin ikään kilpailun sääntöjen mukaan pyytää, että hänet otettaisiin saman tai jonkin muun toimielimen palvelukseen palkkaryhmään A5/4. Jos jossakin komission yksikössä on vapaana virka, johon kyseinen hakija halutaan ottaa palvelukseen, hallinnon edustajat eivät voi sitä kieltää. Jos hakija on kirjattu varallaololuetteloon jonkin muun toimielimen järjestämän kilpailun perusteella, sovelletaan nomination-transfert -menettelyä (siirto nimityksen jälkeen), jonka hallinnon edustajat hyvin tuntevat. Komissio noudattaa kyseisen menettelyn soveltamisessa äärimmäistä varovaisuutta.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2336/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (7. heinäkuuta 1997) Aihe: Schengenin sopimuksen soveltamisen aiheuttamat kansalaisten oikeuksien ja perusvapauksien loukkaukset Euroopan parlamentin 11.3.1997 hyväksymässä päätöslauselmassa ((Pöytäkirja 11.3.1997, Osa II, s. 11. )) kiinnitetään useaan otteeseen huomiota siihen, että Schengenin sopimusten määräysten täytäntöönpano loukkaa kansalaisten oikeuksia ja vapauksia ja rajoittaa unionissa laillisesti oleskelevien, kolmansista maista peräisin olevien kansalaisten maahanmuuttoa ja vapaata liikkuvuutta unionin alueella. Lisäksi päätöslauselmassa todetaan, että Schengenin sopimuksen tietojärjestelmän käyttäminen saattaa loukata kansalaisen henkilökohtaista vapautta ja jopa haitata hänen elämäänsä - pidätetyksi voivat nimittäin joutua myös täysin syyttömät henkilöt, jotka on rekisteröity perusteitta Schengenin sopimuksen tietojärjestelmään. Huolta on herättänyt myös se, ettei sopimuksen soveltamista valvota parlamentaarisesti eikä oikeudellisesti. Voiko komissio kertoa kantansa tähän Euroopan parlamentin päätöslauselmaan sekä tehdä selkoa siitä, mihin toimiin se on aikonut ryhtyä suojellakseen Euroopan unionin kansalaisten kansalaisoikeuksia ja yksityiselämää? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1997) Parlamentin jäsenen kannattaa paneutua näkemyksiin, jotka komissio esitti Schengenin sopimuksen toimivuutta ja tulevaisuutta koskevaa päätöslauselmaehdotusta käsitelleessä keskustelussa maaliskuussa 1997 pidetyssä Euroopan parlamentin istunnossa ((Parlamentin keskustelujen pöytäkirjat (maaliskuu 1997). )).