ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2631/01 esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) komissiolle. Kielten teemavuosi 2001.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2631/01 esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) komissiolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Kielten teemavuosi 2001 EU ja Euroopan neuvosto ovat nimenneet vuoden 2001 kielten teemavuodeksi. Se on omistettu kaikille Euroopassa puhuttaville kielille. Teemavuoden puitteissa komissio on antanut tukea hankkeille, jotka koskevat EU:n 11 virallisen kielen lisäksi islantia ja norjaa, muita kansallisia kieliä, kuten iiriä ja luxemburgia, monia alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä, klassisia kieliä ja viittomakieliä. Jostain syystä tukea ei kuitenkaan myönnetä esperantolle. Esperanto luotiin vuonna 1887 kokonaan uuden ja keinotekoisen yhteisen kielen luomiseksi kaikkien muiden kielten tilalle. Koska mikään kansa ei puhu esperantoa äidinkielenään, kaikilla olisi samat lähtökohdat. Nykyisin sadattuhannet ihmiset puhuvat esperantoa eri puolilla Eurooppaa. Tästä syystä kysyisinkin komissiolta seuraavaa: Miksi esperanto ei ole mukana kielten teemavuodessa 2001? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 2001) Heinäkuun 17 päivänä 2000 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1934/2000/EY Euroopan kielten teemavuodesta 2001(1) todetaan, että suunnitellut toimet käsittävät yhteisön virallisten kielten lisäksi iirin, luxemburgin sekä muita kieliä, jotka jäsenvaltiot nimeävät tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten. Käytännössä yksikään jäsenvaltio ei rajoittanut kielten tukikelpoisuutta tämän aloitteen yhteydessä. Hankkeet, joihin liittyi esperanto tai muita keinotekoisia kieliä, arvioitiin samoin perustein kuin muutkin hankkeet. Tällaisia hakemuksia saatiin vain harvoja, eikä yhtäkään niistä valittu lopulta rahoitettaviksi. (1) EYVL L 232, 14.9.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2199/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Maaperästandardit ja biojäte.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2199/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (23. heinäkuuta 2001) Aihe: Maaperästandardit ja biojäte Komissio on julkaissut kaksi direktiiviehdotuksen luonnosta biojätteen biologisesta käsittelystä, mutta nyt on ilmoitettu, että tämä työ saatetaan jättää sikseen ja että sen sijaan saatetaan alkaa laatia maaperästandardeja koskevaa direktiiviluonnosta. Voisiko komissio ilmoittaa, millaisia politiikkoja se aikoo laatia kyseisellä alalla, mitkä kyseisen alan painopistealueet ovat ja millainen tulevien alustavien ja lopullisten ehdotusten julkaisemisen alustava aikataulu on? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 2001) Antamassaan tiedonannossa Kuudes ympäristöä koskeva Euroopan yhteisön toimintaohjelma Ympäristö 2010: Tulevaisuutemme valinta(1) komissio on esitellyt muutamia ympäristöä koskevien toimien painopistealueita. Yksi painopistealueista on maaperän suojelun tehostaminen yhteisössä. Komissio valmistelee parhaillaan maaperää koskevaa tiedonantoa, jonka se hyväksynee vuoden 2002 ensimmäisellä puoliskolla. Maaperää koskevat yhteisön toimet ovat tällä hetkellä vähäisiä (esimerkiksi puhdistamolietettä koskeva direktiivi)(2) eikä yhteisön tason tietoa maaperän tilasta juurikaan ole. Tulevassa tiedonannossa tarkastellaan maaperän käyttötarkoituksia, hajoamisprosesseja ja nykyisiä toimintaperiaatteita sekä hahmotellaan joitakin tulevaisuuden vaihtoehtoja, joista keskustellaan parlamentin, neuvoston ja asianomaisten sidosryhmien kanssa. (1) KOM(2001) 31 lopullinen. (2) Neuvoston direktiivi 86/278/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1986, ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdistamolietettä maanviljelyssä, EYVL L 181, 4.7.1986.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2327/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Eläinkokeet kuudennessa puiteohjelmassa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2327/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Eläinkokeet kuudennessa puiteohjelmassa Ehdotuksessaan kuudenneksi puiteohjelmaksi komissio on jättänyt huomioimatta perustamissopimuksen eläinsuojeluprotokollan mukaiset oikeudelliset velvollisuutensa, sekä Euroopan parlamentissa ja EU:n kansalaisten keskuudessa lisääntyneen huolestuneisuuden siitä, kuinka hitaasti eläinkokeille kehitetään vaihtoehtoja, joissa ei tarvita eläimiä kemikaalien myrkytysriskien arvioimiseksi. Mitä komissio aikoo tehdä muuttaakseen kuudetta puiteohjelmaa, ja varmistaakseen, että taloudellista tukea myönnetään tutkimuksille, joiden tarkoituksina on kehittää toksikologisia kokeita, joissa ei tarvita eläimiä? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2001) Euroopan yhteisön monivuotisen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelman 20022006 valmisteluprosessin osana komissio antoi 30. toukokuuta 2001 ehdotukset erityisohjelmiksi(1). Tekstissä mainitaan selvästi eläinkokeiden sijasta käytettävien uusien in vitro -testien kehittäminen ensisijaiseen aihealueeseen 1.1.1 terveysalan genomiikka ja bioteknologia kuuluvan tutkimuksen painopisteen ii) kohdalla (ks. tekstin sivu 20). Lisäksi siinä on useita yleisluontoisia mainintoja eläinten hyvinvoinnista, jotka koskevat kaikkia puiteohjelman toimintoja (ks. alaviite 14 tekstin sivulla 18). Lisäksi osassa Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi(3), joka koskee politiikkaan suuntautunutta tutkimusta, mahdollistetaan joustavuus politiikkaan liittyvillä tutkimusaloilla sekä muiden kuin eläinkokeiden tekeminen. Yhteinen tutkimuskeskus YTK jatkaa testien validoimista, joka tapahtuu nykyään vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskuksessa ECVAMissa (European Centre for the Validation of Alternative Methods). Lisäksi Euroopan kemiallisten aineiden virasto, YTK ja komission ympäristöasioiden pääosasto jatkavat vaihtoehtoisten menetelmien hyväksymisen edistämistä sääntelypuolella. Tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskevassa komission valkoisessa kirjassa(2) todetaan selkeästi komission sitoutuminen sääntelemään kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettyjen eläinten suojelua, ja siinä vahvistetaan Toimenpide 3 F: Edistetään vaihtoehtoisten menetelmien kehittämistä ja validointia ja lisätään sellaista merkityksellistä tietoa, jota kokeilla voidaan saada kasvattamatta kuitenkaan samalla niihin tarvittavien eläinten määrää. Edellä mainitun perusteella arvoisan parlamentin jäsenen esille ottama aihe vaikuttaa olevan hyvin käsitelty erityisohjelmaa koskevissa ehdotuksissa. Komissio aikoo jatkaa eläinkokeiden vähentämistä, jalostamista ja korvaamista koskevaa politiikkaansa. (1) EYVL C 240 E, 28.8.2001. (2) KOM(2001) 88 lopullinen. (3) EYVL C 240 E, 28.8.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2727/01 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle. Jätehuolto Halkidikissä, Kreikassa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0180 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2727/01 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (5. lokakuuta 2001) Aihe: Jätehuolto Halkidikissä, Kreikassa Minulle on ilmoitettu, että Halkidikissä, Kreikassa, on mahdollisesti toimittu vastoin yhteisön ympäristönsuojelu- ja hygieniamääräyksiä. Saamieni tietojen mukaan kyseisellä alueella lasketaan säännöllisesti likavesiä mereen uimarantojen läheisyydessä. Lisäksi siellä varastoidaan likavesiä ja erilaisia jätteitä kuivuneisiin joenuomiin. Tietääkö komissio tästä tilanteesta? Jos tietää, mihin toimiin se aikoo ryhtyä. Jos komissio ei tiedä tästä asiasta, aikooko se tutkia tilanteen. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2001) Kreikassa sijaitsevan Halkidikin uimaveden laatua seurataan uimavesidirektiivin(1) mukaisesti. Alueen 75 uimarannan veden laatua tutkitaan koko uimakauden ajan. Tehtyjen mittausten perusteella uimaveden laatu alueella on ollut erinomainen vuodesta 1993 lähtien. Komissio ei ole tietoinen siitä, että likavesiä tai jätteitä johdettaisiin mereen kuivuneisiin joenuomiin alueella. Komissio pyytää, että sille toimitettaisiin tietoja tällaisesta toiminnasta (ajankohta, tarkka sijainti, määrä). Tällöin se voi ottaa asiassa yhteyttä paikallisiin viranomaisiin. (1) Neuvoston direktiivi 76/160/ETY, annettu 8. joulukuuta 1975, uimaveden laadusta, EYVL L 31, 5.2.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2037/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Sotilaalliset toimet Länsi-Papuassa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2037/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Sotilaalliset toimet Länsi-Papuassa Onko komissio tietoinen, että Indonesian Länsi-Papuan maakunnassa (Irian Jayalla), muun muassa Manokwarin alueella, poliisi ja turvallisuusjoukot toteuttavat yhä useammin voimatoimia? Onko komissio tietoinen, että Indonesian turvallisuusjoukot ja poliisi puuttuivat paikallisten asukkaiden ja puunkorjuuyhtiön väliseen konfliktiin Nabiressa, jolloin seurauksena oli ainakin neljä kuolonuhria ja että sittemmin moni muukin papualainen on kuollut epäselvissä olosuhteissa? Voiko komissio kertoa, mitä se aikoo tehdä Indonesian hallituksen suhteen näiden sotilaallisten toimien ja ihmisoikeusrikkomusten seurauksena, erityisesti ottaen huomioon, että toimet ovat vastoin presidentti Wahidin lupausta käynnistää Länsi-Papuaa koskeva vuoropuhelu? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2001) Komissio on sekä omista lähteistään että tiedotusvälineiden kautta saamiensa tietojen perusteella tietoinen Irian Jayan (Länsi-Papua) selkkauksesta ja erityisesti turvallisuusjoukkojen toimista tässä Indonesian maakunnassa. Väkivaltaiseen alueelliseen levottomuuteen liittyvistä ongelmista sekä taloudellisista ja sosiaalisista ongelmista keskustellaan Indonesian hallituksen kanssa usein eri tasoilla ja kaikissa sopivissa tilanteissa. Samanaikaisesti komissio pitää yllä yhteyksiä Irian Jayan (Länsi-Papua) paikallisen väestön edustajiin. Toivottavasti Indonesian parlamentti käsittelee pian ehdotuksia, jotka koskevat maakunnan itsehallinnon huomattavaa lisäämistä. Sitä ennen komission on tarkoitus keskittyä vuosia 20022004 koskevassa kehitysavun työohjelmassaan tiettyihin maakuntiin, joihin myös Irian Jaya (Länsi-Papua) kuuluu. Toiminnan kohdealoja ovat terveydenhuolto, koulutus ja instituutioiden vahvistaminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1872/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Saksa).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0033 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1872/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Saksa) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Saksassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Saksassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1927/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Kreikalle myönnetty yhteisön rahoitus.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0039 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1927/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (29. kesäkuuta 2001) Aihe: Kreikalle myönnetty yhteisön rahoitus Kreikka saa Euroopan unionilta rahoitusta osallistumalla yhteisöaloitteisiin, yhteisön ohjelmiin ja yhteisön tukikehykseen. Pyytäisin Euroopan komissiolta tietoja siitä, missä yhteisön aloitteissa, ohjelmissa, toimissa ja yhteisön tukikehykseen sisältyvissä toimintaohjelmissa komission yksiköt ovat havainneet (vuodesta 1989 tähän päivään saakka) säännönvastaisuuksia sekä suunniteltujen hankkeiden tehotonta ja huonoa toteutusta? Missä niistä (täsmällisesti ja nimeltä mainiten) komissio on vaatinut palauttamaan myönnetyt yhteisön määrärahat? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2001) Komissio on vapauttanut ja perinyt takaisin määrärahat niiden varainhoitoa koskevien säännönvastaisuuksien perusteella (muut kuin tukikelpoiset hankkeet tai menot, aluksi asetettujen tavoitteiden toteutumatta jääminen, puutteellinen loppuselvitys menoista), jotka on havaittu Kreikalle ohjelmakaudeksi 19891994 hyväksyttyyn yhteisön tukikehykseen ja yhteisöaloitteisiin sisältyvien toimenpideohjelmien perusteella tehtävässä yhteistyössä. Luettelo näistä tapauksista lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Ohjelmakaudella 19941999 havaitut mahdolliset säännönvastaisuudet oikaistaan hankkeita päätettäessä vuoden 2002 lopussa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1876/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Iso-Britannia).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0034 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1876/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Iso-Britannia) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Isossa-Britanniassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Isossa-Britanniassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2051/01 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle. Maahanmuuttajille suunnatut lainat yritystoimintaan.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2051/01 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) neuvostolle (12. heinäkuuta 2001) Aihe: Maahanmuuttajille suunnatut lainat yritystoimintaan Jäsenmaissa on kokemuksia erityisten lainamuotojen tarjoamisesta naisyrittäjyyden edistämiseksi. Ne on siis suunnattu vain naisyrittäjille ja niillä on ollut myönteinen vaikutus naisten yrittäjyyden lisääntymiseen. Onko jäsenmaissa käytössä vastaavalla tavalla lainoja maahanmuuttajien yritystoimintaa varten? Jos tällaisia lainamuotoja on, miten ne ovat vaikuttaneet maahanmuuttajien kotouttamiseen ja sosiaaliseen tilanteeseen? Jos tällaisia lainamuotoja ei ole, onko mahdollista saada EU-tasoinen yhteinen hanke niiden käyttöönottamiseksi jäsenmaissa? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2051/01 ja E-2053/01 (27. marraskuuta 2001) Neuvostolla ei ole tietoja jäsenvaltioiden maahanmuuttajien yhteiskunnallisen osallisuuden edistämiseksi aloittamista ohjelmista. Maahanmuuttajien integroimiseen tähtäävät ohjelmat kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2138/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Kansainvälinen aids-rahasto.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2138/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (20. heinäkuuta 2001) Aihe: Kansainvälinen aids-rahasto Aikooko neuvosto tukea taloudellisesti ja poliittisesti YK:n pääsihteerin Kofi Annanin aloitteesta perustettua aidsin torjumiseen tarkoitettua sosiaalirahastoa ja huolehtia siitä, että kaikki unionin jäsenvaltiot tukevat sitä? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2138/01 ja E-2140/01 (29. marraskuuta 2001) Neuvosto on useissa yhteyksissä toistanut olevansa vakavasti huolissaan tartuntatautien leviämisen aiheuttamasta tilanteesta erityisesti kehitysmaissa, ja ennen kaikkea Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Yhteisön kehityspolitiikan pääasiallisena tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen kokonaan. Neuvosto katsoo, että tuenantajien nopeutetulla toiminnalla tartuntatautien, erityisesti hivin/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjumiseksi on keskeinen merkitys ottaen huomioon ne tuhoisat vaikutukset, jotka näillä taudeilla voi olla köyhyyden vähentämiseen tähtääviin toimiin. Neuvosto pani näin ollen tyytyväisenä merkille komission tiedonannon tartuntatautien vastaisen nopeutetun toiminnan toimintaohjelmasta. Neuvosto pitää kyseistä ohjelmaa kunnianhimoisena, oikea-aikaisena ja sopivana lähtökohtana yhteisön ja jäsenvaltioiden ensisijaisille toimille seuraavien viiden vuoden aikana. Kohtuuhintaisten lääkkeiden puute on vakava ongelma monissa kehitysmaissa erityisesti köyhimmille ihmisille. Näin ollen neuvosto on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että tehokasta hintojen maailmanlaajuista porrastamista olisi sovellettava nykyistä huomattavasti laajemmin asianomaisten kehitysmaiden hyväksi. Samalla neuvosto on tietoinen siitä, että tietyille markkinoille tarkoitettuja edullisia lääkkeitä uhkaa kulkeutua muualle, ja hintojen lasku uhkaa teollisuusmaiden markkinoilla. On tärkeätä vahvistaa ja lisätä tutkimus- ja kehitystyölle myönnettävää rahoitusapua. Tältä osin on vahvistettava kehitysmaiden valmiuksia ja tuettava kannustimin uusien hoitojen ja rokotteiden kehittämistä. Neuvosto otti tyytyväisenä vastaan YK:n pääsihteerin tekemän ehdotuksen maailmanlaajuisen terveysrahaston perustamisesta. Maailmantaloutta koskevan Genovan G8-huippukokouksen yhteydessä rahastosta päästiin yksimielisyyteen Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin kanssa. Neuvosto on komission kanssa samaa mieltä siitä, että rahaston olisi kohdistettava toimintansa erityisesti kolmeen tärkeimpään tartuntatautiin: hiv/aidsiin, malariaan ja tuberkuloosiin, ja katsoo, että rahoitustaakkaa on jaettava OECD-maiden kesken sekä julkisen ja yksityisen sektorin kesken. Varoilla olisi tuettava kumppanimaiden omien strategioiden toteuttamista, mukaan lukien ennaltaehkäisy, hoitoon pääsyn varmistaminen ja valmiuksien parantaminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2379/01

esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle

(28. elokuuta 2001)

Aihe: Genovan tapahtumat 19.23. heinäkuuta: Italian hallituksen rikkomukset Euroopan unionin perustamissopimuksen 6 artiklan 1 ja 2 kohtaa vastaan

Kansainväliset viestimet ovat julkaisseet videoitua ja televisioitua, tuhansien Genovassa G8-kokousta seuranneiden mielenosoittajien vahvistamaa todistusaineistoa siitä, että Italian hallitus ja poliisivoimat rikkoivat vakavasti ihmisoikeuksia, perusoikeuksia ja oikeusvaltion periaatteita pitkään ja toistuvasti Ligurian pääkaupungissa 19.23. heinäkuuta.

Nämä rikkomukset jotka kulminoituivat yhden mielenosoittajan surmaamiseen pahoinpitelyt, noin sadan Italian kansalaisen ja ulkomaalaisen vakava loukkaantuminen ja vangitseminen, oikeusavun kieltäminen heiltä sekä joidenkin katoaminen, asiat joita kansalliset tai paikallisviranomaiset eivät ole tähän päivään mennessä selittäneet, aiheuttavat nyt protesteja ja selvityspyyntöjä muiden unionimaiden hallituksilta ja kyselyitä italialaisilta tuomareilta, mutta hallitus suhtautuu niihin kielteisesti. Se puolustaa poliisin toimintaa ja on ottanut vastuun, mutta edustajahuoneen enemmistönsä turvin se on hylännyt pyynnöt parlamentaarisesta tutkinnasta.

1. Eikö neuvoston ole syytä tunnustaa, että Italian hallitus on vakavasti ja toistuvasti rikkonut Euroopan unionin perustamissopimuksen 6 artiklan 1 ja 2 kohtien periaatteita perusoikeuksien turvaamisesta? Ne taataan Euroopan yleissopimuksessa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja jäsenvaltiot ovat omista perustuslaeistaan siirtäneet sopimuksen hengen yhteisön lainsäädäntöön.

2. Eikö nyt, kun teot on näytetty toteen, olisi Euroopan unionin perustamissopimuksen 7 artiklan edellyttämää määräenemmistöpäätöstä soveltaen pyrittävä epäämään joitakin oikeuksia jäsenvaltiolta, joka on syyllistynyt perustamissopimuksen rikkomiseen?

Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2379/01 ja E-2454/01

(6. joulukuuta 2001)

Neuvosto huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että vastuu unionin jäsenvaltioiden yleisestä järjestyksestä ja sisäisestä turvallisuudesta on jäsenvaltioiden viranomaisten toimivaltaan kuuluva asia. Neuvoston tehtävä ei ole antaa lausuntoja sen toimivaltaan kuulumattomista asioista.

Muut arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset eivät ole neuvostossa esillä.