ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1060/03 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsin puskurirahastojen rahoitus.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1060/03 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Ruotsin puskurirahastojen rahoitus Ruotsissa keskustellaan nk. puskurirahastojen perustamisesta. Puskurirahastot antaisivat Ruotsin EMU-jäsenyyden toteutuessa mahdollisuuden sopeutua suhdannevaihteluihin taloudellisen epävakauden ja levottomuuden aikoina esimerkiksi työnantajamaksujen alentamisen avulla. Puskurirahastot vaativat huomattavia taloudellisia resursseja, jotta ne tulevaisuudessa voisivat toimia todella merkittävänä sopeutumismekanismina. Miten komissio suhtautuu siihen mahdollisuuteen, että Ruotsin keskuspankki Riksbanken rahoittaisi puskurirahastoja suorilla rahansiirroilla? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2003) EY:n perustamissopimuksen 108 artiklan mukaan kansallisten keskuspankkien on oltava riippumattomia etenkin kansallisesta hallituksesta ja muista elimistä. Taloudellinen riippumattomuus on tärkeä osa keskuspankkien yleistä riippumattomuutta, koska keskuspankkien on kyettävä itse luomaan tarvittavat taloudelliset edellytykset tehtävänsä täyttämiseksi. Vaikka esimerkiksi voittojen tai osinkojen jakoina toteutettavat varainsiirrot keskuspankilta kansalliselle hallitukselle eivät välttämättä ole ristiriidassa mainitun periaatteen kanssa, taloudellisen riippumattomuuden takaaminen edellyttää yksityiskohtaista lainsäädäntöä. Sen on sisällettävä säännöt ja ehdot tällaisia varainsiirtoja varten sekä varmistettava esimerkiksi erityisen suojalausekkeen avulla se, että keskuspankilla on tarvittavat taloudelliset edellytykset kaikkien Euroopan keskuspankkien järjestelmään (ESCB) liittyvien tehtäviensä täyttämiseksi. Tuoreimmassa lähentymiskertomuksessaan(1) komissio toteaa Ruotsin valtiolle suoritetuista epätavanomaisista maksuista, että tällä haavaa ei voida taata Riksbankin riippumattomuutta eikä etenkään taloudellista riippumattomuutta. Sen sijaan se, onko maksut lopulta osoitettu esimerkiksi puskurirahastojen perustamiseen, ei ole tässä yhteydessä olennainen kysymys. (1) KOM(2002) 243 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1968/03 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Vaarallisen jätteen käsittely Irlannissa.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0168 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1968/03 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (13. kesäkuuta 2003) Aihe: Vaarallisen jätteen käsittely Irlannissa Komissio julkaisi 19. toukokuuta 2003 kertomuksen yhteisöjen jätelainsäädännöstä vuosina 19982000(1). Taulukko 3.2 (s. 33) osoittaa, miten vaarallisia jätteitä käsitellään kussakin jäsenvaltiossa. Irlannin tapauksessa komissio toteaa, että Irlannin hallituksen antama vaarallisen jätteen kokonaismäärä vuonna 1999 (415 632 tonnia) vastaa noin 97 prosenttia varsinaisesta määrästä. Tarkoittaako tämä, että Irlannin hallitus ei pystynyt selittämään, mitä tapahtui noin 12 500 tonnille vaarallista jätettä Irlannissa vuonna 1999? Tietääkö komissio, Irlannin hallituksen komission kyselyyn antamien tietojen perusteella, miten tätä vaarallista jätettä käsiteltiin ja mistä se muodostui? (1) KOM(2003) 250 lopullinen. Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1965/03, E-1966/03, E-1967/03 ja E-1968/03 (24. heinäkuuta 2003) Parlamentin jäsenen esittämät neljä kirjallista kysymystä liittyvät komission kertomukseen yhteisön jätelainsäädännön täytäntöönpanosta vuosina 19982000(1), minkä vuoksi kysymyksiä käsitellään yhdessä. Kuten edellä mainitun kertomuksen johdannossa todetaan, kertomus perustuu vastauksiin, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet tätä tarkoitusta varten laadittuun kyselylomakkeeseen. Jäsenvaltioiden vastaukset voivat vaihdella melko paljon yksityiskohtaisuudessaan, ja jotkin vastaukset koostuvat vain tilanteen päivittämisestä edelliseen kertomuskauteen nähden. Jos komissio ei ole voinut asianmukaisesti täyttää kertomuksenantotehtäväänsä tärkeiden tietojen puuttuessa, jäsenvaltion voidaan katsoa laiminlyöneen kertomuksenantovelvoitteensa. Parlamentin jäsenen esittämissä tapauksissa ei kuitenkaan ole oikeutettua aloittaa rikkomista koskevaa menettelyä. Vaarallisen jätteen käsittelyä Irlannissa koskevan kysymyksen E-1968/03 osalta huomautettakoon seuraavaa: Irlannin viranomaiset vastasivat kyselylomakkeeseen, että vaarallisen jätteen kokonaismäärä vastaa noin 97 prosenttia varsinaisesta määrästä, ja viittasivat vain Irlannin ulkopuolella käsiteltyyn vaaralliseen jätteeseen. Viranomaisten antamista tiedoista ei käy ilmi, miten jäljelle jäävää 3 prosenttia käsiteltiin. (1) KOM(2003) 250 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2254/03 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle. Sähköposti: EU:n toimenpiteet roskapostia vastaan.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0232 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2254/03 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2003) Aihe: Sähköposti: EU:n toimenpiteet roskapostia vastaan Roskapostista on muodostunut viime vuosien aikana maailmanlaajuisesti yhä paheneva ongelma. Roskapostia on nykyään jo yli puolet kaikesta sähköpostiliikenteestä ja yhdessä vuorokaudessa Internetiin saattaa vyöryä peräti 9 miljardia roskapostilähetystä. Suomen tietoliikenteen ja tietotekniikan keskusliiton FiComin arvioiden mukaan eurooppalaiset yritykset menettivät roskapostin vuoksi viime vuonna 2,5 miljardia euroa. Kyseessä on ongelma, joka on sekä taloudellisesti raskas että erityisesti langattomien viestintäpalveluiden käyttäjille erittäin kiusallinen. Miten komissio varmistaa, että kasvavaan roskapostiongelmaan löydetään mahdollisimman nopeasti tehokkaat ratkaisut, joilla roskapostin haittoja saadaan tuntuvasti vähennettyä? Millä tavalla komissio on huomioinut mittavan roskapostiongelman tietoteknologiaa ja sähköistä kommunikaatiota koskevissa EU-lainsäädäntöhankkeissaan? Onko esimerkiksi meneillään oleva eurooppalaisten tietosuojadirektiivien uudistustyö riittävästi huomioinut roskapostin haasteet? Onko komissiolla toimenpideohjelmaa roskapostia vastaan? Onko komission mielestä roskapostiongelmaan mahdollista puuttua uuden tekniikan keinoin? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (22. elokuuta 2003) Vastauksena parlamentin jäsenen kysymykseen komissio vahvistaa, että roskapostin eli ei-toivottujen kaupallisten sähköpostiviestien määrä on kasvanut niin suureksi, että se aiheuttaa huomattavia ongelmia yksityisille ihmisille ja yrityksille sekä sähköiselle kaupankäynnin ja muiden sähköisten palvelujen kehittämiselle. Komission vastauksista Mihail Papayannakisin kirjalliseen kysymykseen E-1997/03 ja Graham Watsonin kirjalliseen kysymykseen E-2085/03(1) käy ilmi, mitä toimenpiteitä komissio on tähän mennessä toteuttanut erityisesti henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY(2) yhteydessä. Kyseinen direktiivi on määrä siirtää osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä lokakuun 2003 loppuun mennessä. Komissio aikoo myös antaa roskapostia koskevan tiedonannon syksyllä 2003. Yritystoiminnasta ja tietoyhteiskunnasta vastaava komission jäsen on vastikään hahmotellut roskapostin torjumiseksi suunnitteilla olevia konkreettisia lainsäädännöllisiä, teknisiä, tiedotuksellisia ja kansainvälisiä toimenpiteitä(3). Ehdotetuista toimenpiteistä neuvotellaan ensin jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa lokakuussa 2003 järjestettävässä työpajassa. (1) Katso sivu 178. (2) EYVL L 201, 31.7.2002. (3) Ks. IP/03/1015.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1172/03 esittäjä(t): Rolf Linkohr (PSE) komissiolle. Kansalaisille tarjottava EU-neuvonta jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1172/03 esittäjä(t): Rolf Linkohr (PSE) komissiolle (25. maaliskuuta 2003) Aihe: Kansalaisille tarjottava EU-neuvonta jäsenvaltioissa EU on perustanut ns. Eurojus-verkoston (neuvontapisteet jäsenvaltioissa) tarjotakseen kansalaisille neuvontaa konkreettisissa yhteisöoikeudellisissa asioissa. Palvelu on saanut erittäin hyvän vastaanoton. EU:n tiedotusmateriaalissa mainitaan nämä neuvontapisteet nimenomaisesti. Tästä huolimatta toimistot eivät monissa jäsenvaltioissa ole toiminnassa, tai kuten Saksassa, toimistoja on suljettu toistuvasti useiden kuukausien ajaksi komission hallintoteknisten vaikeuksien takia. Tämä on aiheuttanut jo paljon tyytymättömyyttä kansalaisten keskuudessa. 1. Voiko komissio vahvistaa asian olevan näin? 2. Jos asia on näin, miten komissio selittää nämä sisäisen hallinnon vaikeudet? 3. Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen jatkossa tämän julkisesti mainostetun palvelun keskeytymättömän saatavuuden? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (23. toukokuuta 2003) Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uutta yhteistyökehystä koskevan, 27. kesäkuuta 2001 annetun komission tiedonannon(1) puitteissa komissio on jo allekirjoittanut yhdeksän sopimusta Eurojus-neuvontapisteistä jäsenvaltioissa. Sopimukset päättyvät vuoden 2007 kuluessa. Lausunnot muista viidestä Eurojus-ohjelmaan liittyvästä julkisesta hankinnasta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 24. ja 27. joulukuuta 2002. Näistä viidestä hankinnasta komission edustustojen sopimukset Lontoossa ja Pariisissa ovat jo päättyneet, ja jatkosopimukset allekirjoitetaan niin pian kuin mahdollista. Sopimus Eurojus-neuvontapisteestä Saksassa allekirjoitetaan mitä pikimmin, kunhan ensin on selvitetty komission toimivaltaisten yksiköiden esille tuomat oikeudelliset epävarmuudet, jotka liittyvät uuden varainhoitoasetuksen(2) ja sen soveltamissääntöjen(3) soveltamiseen näihin sopimuksiin, joita koskeva hankintamenettely päättyi ennen kuin edellä mainitut asetukset tulivat voimaan. (1) Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uusi yhteistyökehys. (2) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, EYVL L 248, 16.9.2002. (3) Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä, EYVL L 357, 31.12.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0995/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Maceratan kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0995/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Maceratan kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Maceratan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tukeakseen kestävää kehitystä edistäviä toimia ja aloitteita, joita yhteisön ja kehitysmaiden toimijat toteuttavat. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Maceratan kunta esittänyt hajautetun yhteistyön ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Maceratan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 ja E-1003/03 (6. toukokuuta 2003) Tärkeimmät Euroopan unionin hajautetun yhteistyön ohjelmat osarahoitetaan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tai Interreg-ohjelmien osana Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Tältä osin komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 ja E-1125/03 annettuihin vastauksiin. Interreg-yhteistyöohjelmien yhteensovittamisesta kansallisella tasolla vastaa infrastruktuuri- ja liikenneministeriö.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0289/03 esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE-DE) komissiolle. C & J Clark — Fábrica de Calçado Lda. -yhtiön Castelo de Paivan kunnassa (Portugali) sijaitsevan kenkätehtaan sulkeminen.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0077 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0289/03 esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2003) Aihe: C & J Clark Fábrica de Calçado Lda. -yhtiön Castelo de Paivan kunnassa (Portugali) sijaitsevan kenkätehtaan sulkeminen Monikansallinen C & J Clark Fábrica de Calçado Lda. -yhtiö ilmoitti 10. tammikuuta 2003 Portugalissa, Castelo de Paivan kunnassa sijaitsevan tehtaansa sulkemisesta, minkä seurauksena tehtaan kaikki 588 työntekijää jäivät työttömiksi. Yhtiö itse perusteli sulkemispäätöstään kengän päällisten tuonnilla Intiasta ja Romaniasta, minkä tavoitteena on kilpailukykyisen hintarakenteen ylläpitäminen (yhtiön hallituksen 10. tammikuuta 2003 antama lehdistötiedote). Vuonna 1988 Castelo de Paivassa toimintansa aloittanut C & J Clark on saanut sekä valtion että yhteisön tukia. Toukokuussa 2000 yhtiö teki kunnan kanssa sopimuksen, jossa se lupasi ylläpitää toimintaansa vähintään vuoteen 2007 saakka, mistä vastineeksi yhtiö sai kunnalta merkittäviä julkisia investointeja. Castelo de Paiva on taloudellisesti erittäin haavoittuva kunta Portugalin sisäosissa ja siten yrityksen sulkemisella on vakavia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Ottaen huomioon, että sulkemispäätös on vastoin yritysten sosiaalisen vastuun periaatetta, pyytäisin komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: - Mikä on Castelo de Paivan kunnassa sijaitsevalle C & J Clark Fábrica de Calçado Lda. -yritykselle myönnetyn yhteisön tuen määrä, ja mitkä olivat tuen myöntämispäivämäärät? - Millä ehdoilla yritys sai edellä mainittua yhteisön tukea? - Mikäli C & J Clark-yhtiö ei noudata yhteisön tuen saamiseen liittyviä velvoitteita, mitä komissio aikoo tehdä estääkseen Castelo de Paivan tehtaan sulkemisen sekä varmistaakseen töiden jatkumisen ja siten työpaikkojen säilymisen Castelo de Paivassa? - Mihin poliittisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä ehkäistäkseen samankaltaisten, usein toistuvien tilanteiden syntymisen sekä lopulta rangaistakseen näitä yhtiöitä, jotka aloittavat toimintansa Euroopan unionin alueella saadakseen yhteisön tukia mutta jotka kyseisistä tuista saamansa edut erityisesti henkilöstöä koskevat hyödyt hyväksi käytettyään siirtävät toimintansa muualle? Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0286/03, E-0287/03,E-0288/03, E-0289/03, E-0290/03, E-0301/03 ja E-0441/03 (12. maaliskuuta 2003) Arvoisien parlamentin jäsenten kannattaa tutustua vastaukseen, jonka komissio on antanut Regina Bastoksen kirjalliseen kysymykseen P-0089/03(1). (1) Katso sivu 67.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1527/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(6. toukokuuta 2003)

Aihe: Galileo-hankkeen elinkelpoisuus vuonna 2008 tapahtuvaksi suunnitellun päättymisen jälkeen ja mahdollisuudet jatkaa hanketta ilman EU:n tukea

1. Italialaisen Il Messaggero -lehden haastattelussa komission jäsen de Palacio sanoi, että Galileo-hankkeen onnistuminen on vaarassa, jos EU:n jäsenvaltioiden hallitukset ja asianosaiset yritykset eivät pian ratkaise mielipide-erojaan. Onko hänen väitteensä totta?

2. Miksi erityisesti Espanjan pitäisi supistaa kiinnostustaan, jotta Euroopan avaruusjärjestön (ESA) johto voisi toteuttaa suunnitelmat?

3. Miksi sopimukset pitäisi tehdä ennen kesää 2003 ja miksi sen jälkeen ei sallita viivästymistä? Tapahtuuko vuonna 2008 suunnitellun päättymisen jälkeen suuria muutoksia Galileon kilpailuasemassa verrattuna Yhdysvaltain satelliittinavigointijärjestelmään (Global Positioning System GPS), joka on jo saanut suuren osan maailmanmarkkinoista, mukaan luettuna Euroopan markkinat?

4. Ottivatko kaksi yksityistä yritystä, nimittäin saksalainen Asrum ja italialainen Alenia, maaliskuun lopussa 2003 itselleen aloitteen Galileo-suunnitelmista ja niiden tosiasiallisen täytäntöönpanon sen sijaan, että ne olisivat jääneet ESA:n vastuulle?

5. Mikä sai EU:n ja sen jäsenvaltiot jatkamaan taloudellista tukea Astrumin ja Alenian kaupalliselle hankkeelle ja ottamaan kannettavakseen siihen liittyvät riskit? Miksi uskotaan, että hanke ei pysy hengissä ilman tukea?

6. Milloin saadaan selville, voiko Galileo-hanke jatkua? Jos hanke voi jatkua, onko EU siitä taloudellisessa osavastuussa?

Lähde: Alankomaalainen sanomalehti Het Financieele Dagblad, 14.4.2003.

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(16. heinäkuuta 2003)

Euroopan avaruusjärjestön (ESA) jäsenmaat pääsivät 27. toukokuuta 2003 yksimielisyyteen Galileo-hankkeesta. Maailman radiohallintojen konferenssissa vuonna 2000 saatujen taajuuksien käytettävyyden varmistamiseksi nyt on nopeasti ryhdyttävä valmistamaan ensimmäistä satelliittia, koska taajuudet eivät ole Galileon käytettävissä, ellei näitä signaaleja lähettävää satelliittia ole olemassa ennen kuin 2006 puolivälissä. Muilta osin Galileon ja GPS:n kilpailuasetelmassa ei ennen vuotta 2008 liene odotettavissa suurempia muutoksia.

Galileo-ohjelma on mittava eurooppalainen julkinen hanke, jota unioni ja ESA hallinnoivat yhdessä. Yksityinen Galileo Industries -yhteenliittymä voi halutessaan osallistua ohjelmaan liittyviin tarjouskilpailuihin, kuten muutkin avaruusalan yritykset. Galileo-ohjelmaan liittyvät vastuut ja aloitteet sekä ohjelman toteutus pysyvät täysin julkisina.

Komissio on vakuuttunut taloudellisesti, poliittisesti ja teknologisesti tärkeän Galileo-ohjelman toteutumisesta. Unioni rahoittaa hanketta 550 miljoonalla eurolla vuosina 20022005.

Komission asiana ei ole ottaa kantaa yksittäisen jäsenmaan rahoitusosuuteen ESA:ssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1192/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Carraran kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1192/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Carraran kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Carraran kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja urheilutoimintaan, joka edistää vammaisten sopeutumista yhteiskuntaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Carraran kunta esittänyt vammaisurheiluohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Carraran kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 ja E-1203/03 (23. huhtikuuta 2003) Komissio tunnustaa, että vammaisten sopeuttaminen yhteiskuntaan urheilutoiminnan kautta on tärkeää, mutta sillä ei ole asiaan liittyvää erityisohjelmaa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien Italian kuntien saaman Euroopan aluekehitysrahaston mahdollisen osarahoituksen osalta kysyjää kehoitetaan tutustumaan hänen kirjallisiin kysymyksiinsä E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3), E-1124/03 ja E-1125/03(4) annettuihin komission vastauksiin. (1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 96. (2) Katso sivu 160. (3) EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 172. (4) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1000/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pistoian kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1000/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Pistoian kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pistoian kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tukeakseen kestävää kehitystä edistäviä toimia ja aloitteita, joita yhteisön ja kehitysmaiden toimijat toteuttavat. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pistoian kunta esittänyt hajautetun yhteistyön ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pistoian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 ja E-1003/03 (6. toukokuuta 2003) Tärkeimmät Euroopan unionin hajautetun yhteistyön ohjelmat osarahoitetaan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tai Interreg-ohjelmien osana Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Tältä osin komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 ja E-1125/03 annettuihin vastauksiin. Interreg-yhteistyöohjelmien yhteensovittamisesta kansallisella tasolla vastaa infrastruktuuri- ja liikenneministeriö.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1264/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttö Prestige-katastrofin Galiciassa ja muilla alueilla aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1264/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (3. huhtikuuta 2003) Aihe: Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttö Prestige-katastrofin Galiciassa ja muilla alueilla aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi Asiantuntijoiden arvioiden mukaan kaikkien Prestige-katastrofin aiheuttamien vahinkojen korjaaminen saattaa maksaa jopa noin 5 miljardia euroa. Tämä summa vastaa 5 miljardia dollaria, jonka USA vaati Exxon Mobil -yhtiöltä, joka omisti Alaskassa 1989 tapahtuneeseen katastrofiin syyllisen Exxon Valdezin. Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta annetussa asetuksessa säädetään, että rahastoa voidaan käyttää katastrofeista, etenkin luonnonkatastrofeista, aiheutuneiden yli 3 miljardin suuruisten vahinkojen korvaamiseen. Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto ei ottanut tätä tosiasiaa huomioon, vaan otti rahastosta käyttöön ainoastaan 5 miljoonaa euroa. Onko komissio arvioinut, kuinka solidaarisuusrahaston varoja on käytetty Galiciassa ja muilla öljyvahingoista kärsineillä alueilla, ottaen huomioon vahinkojen todellinen laajuus ja asiantuntijoiden arviot, joiden mukaan vahinkojen korjaaminen maksaisi yli 3 miljardia euroa? Onko komissio esittänyt tai aikooko se esittää tätä asiaa koskevan ehdotuksen neuvostolle? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2003) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut hänen suulliseen kysymykseensä H-0221/03(1). (1) 13.5.2003 annettu kirjallinen vastaus.