ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2579/02 esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) neuvostolle. Matkustamomiehistön ammatillisen pätevyyden todistaminen siviili-ilmailun alalla.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0092 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2579/02 esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) neuvostolle (16. syyskuuta 2002) Aihe: Matkustamomiehistön ammatillisen pätevyyden todistaminen siviili-ilmailun alalla Komissio esitti ehdotuksen neuvoston direktiiviksi matkustamomiehistöä koskevista turvallisuusvaatimuksista ja ammatillisen pätevyyden todistamisesta siviili-ilmailun alalla(1). Euroopan parlamentti on antanut siitä lausunnon ensimmäisen käsittelyn jälkeen 19. helmikuuta 1998. Tähän mennessä asiaa ei ole vielä loppuun käsitelty, ja matkustamomiehistön koulutus ja ammatillisen pätevyyden todistaminen siviilimatkailualalla on edelleen liikenteenharjoittajan vastuulla. Edelleen on vahvistamatta, että matkustamomiehistö olisi koulutettava virallisesti hyväksytyissä koulutusorganisaatioissa ja että jäsenvaltioiden nimeämien riippumattomien elinten olisi vastattava miehistön ammatillisen pätevyyden todistamisesta. Matkustamotyöntekijöiden ammattijärjestöjen antamien tietojen mukaan kuitenkin yhä useammat lentoyhtiöt palkkaavat matkustamohenkilökuntaa määräajaksi tai kausityöntekijöiksi ja jotkut liikenteenharjoittajat ovat jopa lyhentäneet peruskoulutuksen kestoa. Ottaen huomioon nykyiset lentomatkustamisen turvallisuuskysymyksiin liittyvät huolenaiheet ja matkustamotyöntekijöiden tätä asiaa koskevan vastuun merkityksen, pyydän, että neuvosto ilmoittaa minulle, miksi direktiiviehdotuksen käsittely on vielä kesken ja milloin se mahdollisesti hyväksytään lopullisesti. (1) KOM(1997) 382 lopullinen EYVL C 263, 29.8.1997, s. 5. Vastaus (18. helmikuuta 2003) Syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen neuvosto jatkoi 16. lokakuuta 2001 matkustamomiehistön ammatillista pätevyyttä koskevan direktiiviehdotuksen käsittelyä asian edistämiseksi. Kävi kuitenkin ilmi, että asiassa edistyminen on läheisesti sidoksissa erään toisen asian käsittelyyn, nimittäin teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamiseen siviili-ilmailun alalla (JAR-OPS 1 -vaatimusten ottaminen osaksi yhteisön lainsäädäntöä). Todettiin, että näitä kahta asiaa olisi suotavaa tarkastella rinnakkain. Matkustamomiehistön ammatillista pätevyyttä koskevaa direktiiviehdotusta tarkastellaan siis yhdessä JAR-OPS -vaatimuksia koskevan asetusehdotuksen kanssa, jota komissio on parhaillaan tarkistamassa erityisesti sen liitteen III osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3140/02 esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle. Direktiivin 91/67/ETY sääntöjenvastaisuus.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3140/02 esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle (4. marraskuuta 2002) Aihe: Direktiivin 91/67/ETY sääntöjenvastaisuus Vesiviljelyalaa säänteleviin nykyisiin terveysnormeihin sisältyy monimutkaiset säännöt erityisten, eläinten terveyteen liittyvien merkintöjen myöntämisestä vyöhykkeille tai viljelylaitoksille. Merkintöjen kautta ne tunnustetaan hyväksytyiksi vyöhykkeiksi tai hyväksytyiksi viljelylaitoksiksi. Varsinkin direktiiviin 91/67/ETY(1) ja siihen liittyviin täytäntöönpanomääräyksiin sisältyy yksityiskohtaisia säännöksiä koskien kansallisten terveysviranomaisten täytäntöönpanemia laboratoriotestausmenetelmiä, jotka edellyttävät tiettyjen sairauksien ilmettyä äärimmäisen tiukkoja, jopa omistusoikeutta loukkaavia turvatoimia. Säännöissä ei silti määrätä, että testauksessa pitäisi olla läsnä viljelylaitoksen nimittämä teknikko tai että testit voitaisiin edes uusia, vaikka jopa (tavallisesti pienikokoisten) viljelylaitosten toiminnan jatkaminen saattaa riippua testituloksesta. Nämä määräykset vaikuttavat selvästi omistusoikeuden vastaisilta, vaikka tämä on perusoikeus, jota saa rajoittaa vain suhteessa esitettyyn tavoitteeseen. Miten Euroopan komissio tulkitsee voimassa olevia sääntöjä, ja loukataanko sen mielestä omistusoikeutta? Jos oikeutta loukataan, mitä toimia se aikoo toteuttaa lopettaakseen nämä sääntöjenvastaiset menettelytavat? (1) EYVL L 46, 19.2.1991, s. 1. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2002) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 295 artiklassa määrätään, että tällä sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Vaikka omistusoikeus katsotaan perusoikeudeksi, omistusoikeutta on punnittava suhteessa muihin perusoikeuksiin, kuten väestön turvallisuuden ja terveyden suojeluun. Eläimistä leviävien tartuntatautien hallitsemiseksi maalla tai vesistöissä toteutettavat toimenpiteet voivat vaatia niin yleisen edun kuin kyseisen tuotteen tuottajien edun mukaisesti että omistusoikeutta rajoitetaan väliaikaisesti. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys on samantapainen kuin yhteisöjen tuomioistuimen parhaillaan käsittelemä ennakkoratkaisupyyntö (yhdistetyt asiat C-20/00 ja C-64/00). Komissio katsoo, että laitoksella voi olla paikan päällä asiantuntija, samaan aikaan kun laboratoriotutkimuksiin tarvittavat näytteet otetaan, ja että asiantuntija voi ottaa ylimääräisen näytteen omaa tutkimustaan varten, koska asiasta ei anneta nimenomaista määräystä eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä saatettaessa vesiviljeltyjä eläimiä ja tuotteita markkinoille 28. tammikuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/67/ETY. Käytäntöä ei kielletä myöskään komission täytäntöönpanosäännöissä, joten yhteisön lainsäädäntö ei millään muotoa estä käytäntöä. Jäsenvaltiot voivat siis myöntää oikeuden riippumattomaan asiantuntijatutkimukseen oman oikeus- ja hallintokäytäntönsä mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3116/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Fentionin arvioinnin ajantasaistaminen.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0166 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3116/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (30. lokakuuta 2002) Aihe: Fentionin arvioinnin ajantasaistaminen Komission jäsen Byrne lausui vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni E-0749/02(1), että komissio toimittaisi arviointinsa tuloksen kasveja käsittelevälle tiedekomitealle huhtikuussa 2002 ja että komitean odotettiin antavan lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa. Komission jäsen lisäsi, että komission tarkoituksena oli tehdä päätös fentionista mahdollisimman pian tiedekomitean lausunnon saamisen jälkeen. Tekikö tiedekomitea sen päätelmän, että fention on turvallinen vai että se ei sitä ole, ja minkä päätöksen komissio on tehnyt? (1) EYVL C 172 E, 18.7.2002, s. 225. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 2002) Komissio voi vahvistaa pyytäneensä kasveja käsittelevältä tiedekomitealta lausuntoa useista fentionin arviointiin liittyvistä asioista. Koska kyseessä olevaan aineeseen liittyvät asiat ovat monimutkaisia, komitean lausunnon viimeistelyyn on kulunut odotettua pidempi aika. Tiedekomitean odotetaan kuitenkin antavan lausuntonsa seuraavien kuukausien kuluessa. Komission tarkoituksena on tehdä fentionista päätös mahdollisimman pian tiedekomitean lausunnon saamisen jälkeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3481/02 esittäjä(t): Michiel van Hulten (PSE) komissiolle. Belgian hallituksen toimeksianto Brysselin EU-kortteleiden kehittämiseksi.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3481/02 esittäjä(t): Michiel van Hulten (PSE) komissiolle (6. joulukuuta 2002) Aihe: Belgian hallituksen toimeksianto Brysselin EU-kortteleiden kehittämiseksi Rem Koolhaasin Office for Metropolitan Architecture suljettiin hiljattain pois arkkitehtikilpailusta, jolla etsitään kokonaisvaltaista ratkaisua Brysselin EU-kortteleiden kaupunkisuunnitteluun. Pääministerin kabinetin perustellun päätöksen mukaan sulkeminen johtui virallisesta sääntöjenvastaisuudesta (yhdestä toimitetusta asiakirjasta puuttui allekirjoitus) ja monitieteellisessä lähestymistavassa ja esityksen viitteissä havaituista heikkouksista. Lehtitietojen mukaan ainoastaan neljä belgialaista arkkitehtitoimistoa on hyväksytty toiselle kierrokselle huolimatta siitä, että Koolhaasin ehdotusta pidettiin hallituksen mukaan yhtenä neljästä parhaasta. 1. Oliko komissio osallisena kilpailupyynnössä, koska se on EU-kortteleiden päävuokralainen, tai kenties muulla perusteella? 2. Katsooko komissio, että kilpailu on Euroopan tarjouskilpailuita koskevien säännöksien mukainen? Mikä on komission mukaan sopimuksen rahallinen arvo? 3. Kilpailua koskeva ilmoitus julkaistiin 19. heinäkuuta 2002 Belgian tarjouskilpailuja käsittelevässä julkaisussa Bulletin der Aanbestedingen, ja tarjouksien määräaika oli 7. elokuuta 2002. Onko hyväksyttävää ja rehellisen kilpailun mukaista säätää näin lyhyt määräaika keskellä kesää? 4. Onko komissio valmis ottamaan tarjouskilpailua koskevan kysymyksen puheeksi Belgian hallituksen kanssa ja puoltaa tarjouskilpailun avaamista uudelleen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee julkista palvelunhankintaa koskevan sopimuksen tekomenettelyä. Sopimuksen kohteena on Brysselin EU-kortteleiden kattava kaupunkisuunnittelu. Komissio ei ole ollut mukana kilpailuilmoituksen laadinnassa sen koommin EU-kortteleiden pääasiallisena käyttäjänä kuin muussakaan ominaisuudessa. Komissiolla olevien tietojen mukaan hankinnan kokonaisrahoitus on korkeintaan 250 000 euroa. Rem Koolhaasin arkkitehtitoimisto Office for Metropolitan Architecture on tehnyt komissiolle valituksen. Komissio tutkii näin ollen yksityiskohtaisesti kyseisen menettelyn ja pyytää tarvittaessa Belgian viranomaisilta vastauksia asiaa koskeviin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2980/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Sosiaalilauseke kansainvälisissä kalastussopimuksissa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2980/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (23. lokakuuta 2002) Aihe: Sosiaalilauseke kansainvälisissä kalastussopimuksissa Komissio edistää aivan oikein yrittäjien ja ammattijärjestöjen välistä eurooppalaista sosiaalista vuoropuhelua tarkoituksena, että Euroopan yhdentymisessä tapahtuneet edistysaskeleet vaikuttaisivat myös sosiaalisiin näkökohtiin. Eri toiminnanaloista kalastusala saattaa tarvita eniten tätä sosiaalista vuoropuhelua kovien työolosuhteiden, pitkien työpäivien ja korkeiden tapaturmalukujen vuoksi. Nämä tekijät ulottuvat kansalliselle tasolle, järjestäytyneisyyden ja kollektiivisen neuvottelumenettelyn alhaiselle tasolle, työoikeudesta poikkeaviin palkkausjärjestelmiin jne. Alakohtaista vuoropuhelua harjoittavan merikalastuskomitean 19. joulukuuta 2001 pitämässä täysistunnossa taloudelliset ja sosiaaliset toimijat hyväksyivät sosiaalilausekkeen, joka oli tarkoitus sisällyttää kolmansien maiden kanssa tehtäviin kalastuspöytäkirjoihin. Tässä lausekkeessa sosiaaliset toimijat tunnustavat kalastussopimusten yhteydessä myös järjestäytymisvapauden, kollektiivisen neuvottelumenettelyn tehokkuuden sekä työhön ja ammattiin liittyvän kaikenlaisen syrjinnän poistamisen. Lausekkeessa annetaan myös sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin oleville, alukselle palkatuille merimiehille takuut samanlaisista elin- ja työoloista kuin EU:ssa. Komissio allekirjoitti äskettäin kalastussopimukset São Tomen, Angolan ja Senegalin kanssa, eikä sopimuksia koskevissa asetuksissa tai pöytäkirjoissa viitata tähän sosiaalilausekkeeseen. Mistä syystä komissio ei ole sisällyttänyt sosiaalilauseketta asetusehdotuksiin ja pöytäkirjoihin? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä lausekkeen edistämiseksi ja sen saattamiseksi tehokkaaksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2002) Komissio seuraa mielenkiinnolla merikalastusalan työnantajien ja palkansaajien välisen sosiaalisen vuoropuhelun syvenemistä ja ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että sosiaaliset toimijat hyväksyivät alakohtaista vuoropuhelua harjoittavan merikalastuskomitean puitteissa julkilausuman, jossa vaadittiin sosiaalilausekkeen sisällyttämistä yhteisön kolmansien maiden kanssa tehtäviin kalastussopimuksiin. Komissio tutkii parhaillaan, kuinka parhaiten ottaa huomioon sosiaalisten toimijoiden ilmaisema toivomus. Tämä olisi mahdollista esimerkiksi sisällyttämällä lauseke suoraan sopimuksiin ja lisäämällä viittaus siihen. Toinen tapa olisi sisällyttää lausekkeen määräykset sopimuksiin, jolloin niitä voitaisiin parannella kyseisen sopimuksen tarpeiden mukaan. Tässä tarkoituksessa komissio voisi hyötyä asiassa jo saadusta kokemuksesta, sillä Seychellien(1), Norsunluurannikon(2) ja Mauritanian(3) kanssa tehdyt sopimuspöytäkirjat sisältävät jo merimiesten työtä koskevia määräyksiä. (1) EYVL L 134, 22.5.2002. (2) EYVL L 102, 12.4.2001. (3) EYVL L 341, 22.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3206/02 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. Hoitovirheet.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3206/02 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (11. marraskuuta 2002) Aihe: Hoitovirheet Tutkijoiden mukaan Yhdysvalloissa ja Kanadassa menehtyy vuosittain noin 108 000 ihmistä hoitovirheiden vuoksi. Hoitovirheitä esiintyy 7 prosentissa kaikesta lääkärihoidosta: lääkkeet annetaan liian aikaisin tai myöhään, käytetään vääriä lääkkeitä tai annostus ei ole oikea. Lopputulos on kohtalokas 0,32 prosentissa näistä tapauksista. Hätätapauksissa pätevät täysin samat luvut. Huolimattomuus on syynä lähes kolmanneksessa ilmoitetuista hoitovirhetapauksissa. Belgialaiset tutkijat arvioivat, että Belgiassa luvut ovat samat. Voiko komissio vahvistaa nämä arviot? Onko komissiolla tilastoja Euroopan unionissa tehdyistä hoitovirheistä? Jos näin on, voiko se ilmoittaa ne? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä hoitovirheiden määrän vähentämiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 2002) EY:n perustamissopimuksen mukaan terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestäminen ja tarjoaminen ovat jäsenvaltioiden, eivät yhteisön vastuulla (152 artiklan 5 kohta). Komission tehtävänä ei siksi ole järjestelmällisesti valvoa unionissa tapahtuvia erityisiä hoitovirheitä. Yhteisön uuden kansanterveysalan toimintaohjelman osana olevan terveystietojärjestelmän puitteissa komissio aikoo kuitenkin laatia joukon terveysindikaattoreita, joista osa koskee vältettävissä olevia kuolinsyitä sekä lääkärinhoidosta johtuvia sairauksia ja kuolemantapauksia (arvioidut lääkärinhoidon aiheuttamat terveysriskit, joihin kuuluvat hoitovirheet). Tarkoituksena on, että jäsenvaltiot keräävät näiden terveysindikaattoreiden tiedot ja ne tallennetaan Euphin-järjestelmään (European Public Health Information System). Tiedonkeruun tulosten perusteella voidaan harkita lisäaloitteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3241/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Draamataiteen koulut ja Euroopan sosiaalirahaston koulutusohjelmat.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3241/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (15. marraskuuta 2002) Aihe: Draamataiteen koulut ja Euroopan sosiaalirahaston koulutusohjelmat Kreikassa on nuorten ihmisten parissa kysyntää draamataiteen koulutusohjelmista. Tämän huomioon ottaen ja jotta alan koulutusmahdollisuudet tulisivat laajemmin tunnetuiksi, voisiko komissio vahvistaa, onko tällaisia ohjelmia jo toiminnassa tai aiotaanko sellaisia toteuttaa yhteisön kolmannen tukikehyksen puitteissa Kreikassa? Jos vastaus on kyllä, voiko se kertoa, ketkä voivat saada näiden ohjelmien tarjoamaa koulutusta? Mitä taloudellisia velvoitteita heillä on draamataiteen kouluja kohtaan, jos sellaisia on? Mitkä draamataiteen koulut vastaavat alan ohjelmien täytäntöönpanosta Kreikassa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 2003) Komissio voi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että tähän mennessä Euroopan sosiaalirahastosta ei ole rahoitettu kreikkalaisia näyttämötaiteen oppilaitoksia yhteisön kolmannen tukikehyksen puitteissa. Kreikan ammattikoulutuksen nykyaikaistamisen jälkeen on joka tapauksessa selvitettävä työmarkkinatilanne, ennen kuin jokin tietty ala sisällytetään Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettavia koulutustoimia koskeviin tarjouspyyntöihin. Jos tutkimuksesta käy ilmi, että työmarkkinoilla on tarvetta draamataiteen alalla, voidaan päättää koulutustoiminnan rahoittamisesta jonkin toimintaohjelman puitteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3071/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Rooman kaupungin liikenneasioiden erityiskomissaari.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3071/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (25. lokakuuta 2002) Aihe: Rooman kaupungin liikenneasioiden erityiskomissaari Rooman kaupungin kunnanvaltuusto on pyytänyt Italian hallitukselta lupaa saada nimittää Rooman kaupunginjohtaja Walter Veltroni liikenneasioiden erityiskomissaariksi. Tämä nimitys antaisi Rooman kaupunginjohtajalle erityisvaltuudet poiketa halutessaan voimassa olevasta lainsäädännöstä siten, että kaupunginjohtaja voi esimerkiksi päättää mielivaltaisesti ympäristövaikutusten arvioinnin tekemisestä maanalaisten pysäköintipaikkojen rakentamisen ja muiden julkisten töiden osalta. Tällä tavoin aluehallinnolta anastetaan Italian valtion ja Euroopan unionin sille takaama toimivalta, ja näin ollen on olemassa vaara, että kansalaisilla ei ole enää mitään valvontakeinoa vakavien ympäristövahinkojen estämiseksi ja kaupungin elinympäristön säilyttämiseksi. Tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Onko mahdollista, että kaupunginjohtaja voi erityisvaltuuksiensa puitteissa estää ympäristövaikutusten arvioinnin tekemisen? 2. Onko tämä mahdollisesti ristiriidassa asiaa koskevien direktiivien kanssa? 3. Mikä on komission arvio asiasta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 2002) Kysymys toimivallan jaosta jäsenvaltioiden eri viranomaisten välillä tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY(1) soveltamisessa sekä ennen 3. maaliskuuta 1997 neuvoston direktiivillä 97/11/EY(2) siihen tehtyjä muutoksia että niiden jälkeen ei ole yhteisön oikeudella säänneltävä asia. Kaikkien sellaisten kansallisten viranomaisten, jotka ovat vastuussa direktiivin soveltamisesta jäsenvaltioissa, on kuitenkin noudatettava direktiivin säännöksiä. (1) EYVL L 175, 5.7.1985. (2) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2004/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Nauru.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2004/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Nauru Voiko komissio tarkentaa, mitä Naurua koskevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio selvittää, mikä on kaiken tälle maalle annetun avun kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2005/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Nauru.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2005/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Nauru Voiko komissio ilmoittaa, mitä Naurua koskevia hankkeita Euroopan unionin vuoden 2001 talousarviosta rahoitetaan, ja määrittää tämän vuoden investoinnin kokonaismäärän? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2012/02 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Jodittaminen.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2012/02 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (9. heinäkuuta 2002) Aihe: Jodittaminen Käsiteltävänä on ehdotus direktiivin 2000/13/EY(1) muuttamisesta, joka koskee mm. elintarvikkeiden merkintää. Onko komissio tietoinen siitä, että elintarvikkeiden jodittaminen pienimmilläkin pitoisuuksilla voi aiheuttaa erilaisia sairauksia, mukaan lukien allergia, immuniteetin heikentyminen ja kilpirauhasen liikatoiminta, ja jopa potentiaalisesti kuolemaan johtavia allergisia reaktioita? 1. Onko komissiolla konkreettisia suunnitelmia nykyisten jodimerkinnän vaatimusten kiristämisestä? 2. Aikooko komissio sisällyttää jodin allergiaa aiheuttavien aineiden luetteloon? (1) EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2002) Elintarvikkeiden merkintöjä ja esillepanoa koskevan direktiivin 2000/13/EY muuttamista koskevalla, parhaillaan käsiteltävänä olevalla ehdotuksella(1) varmistetaan, että kaikki elintarvikkeiden valmistuksessa käytetyt ainesosat mainitaan ainesosaluettelossa. Elintarvikkeen ainesosana käytetty jodi on näin ollen mainittava pakkausmerkinnöissä, eivätkä sitä koske mahdollisesti voimassa säilyvät rajalliset poikkeukset. Jodin ei tiedetä aiheuttavan allergia- tai elintarvikeintoleranssitapauksia. Mikäli tämä tilanne muuttuu tulevaisuudessa, edellä mainittuun muutosehdotukseen sisältyvää sääntöä sovelletaan myös jodiin. Kyseisen säännön mukaan allergioita ja intoleranssia aiheuttavien ainesosien luettelo saatetaan ajan tasalle, kun tämä on tieteellisesti perusteltua. (1) EYVL C 332 E, 27.11.2001.