ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3169/01 esittäjä(t): Sergio Berlato (UEN) komissiolle. Vääristynyt kilpailu vesiviljelyn alalla Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0237 - 0238



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3169/01 esittäjä(t): Sergio Berlato (UEN) komissiolle (19. marraskuuta 2001) Aihe: Vääristynyt kilpailu vesiviljelyn alalla Euroopan unionissa Vesiviljelyn tuotantokustannukset ovat varsin samantasoiset Euroopan unionissa (etenkin tietyissä jäsenvaltioissa, kuten Ranska, Espanja, Kreikka ja Italia). Monet kreikkalaiset yritykset myyvät kuitenkin tuotteitaan (erityisesti meribassia ja kultaotsa-ahventa) hintaan, joka on huomattavasti tuotantokustannuksia alhaisempi, mikä johtaa vaikeaan markkinatilanteeseen monissa muissa jäsenvaltioissa. Syyt tällaiseen markkinointipolitiikkaan, jota voidaan syystäkin pitää vääristyneenä kilpailuna, ovat seuraavat: - 30 prosenttia Kreikan keskisuurista yrityksistä ovat todennäköisesti vararikon partaalla ja tästä syystä ne myyvät tuotteensa mihin hintaansa hyvänsä tulojen saamiseksi ja toivovat näin selviänsä vaikeasta kriisistä; - useat keskisuuret yritykset ovat päättäneet listautua pörssin, mikä merkitsee sitä, että niiden on osoitettava liikevaihtonsa kasvavan. Mikäli pörssissä noteerattujen yritysten edustajiin on uskomista, näyttäisi siltä, että liikevaihtoa koskevia tietoja on kaunisteltu viimeisten vuosien aikana, jotta voitaisiin osoittaa tuoton kasvaneen ja yritysten osakkeiden arvon näin nousseen. Nämä toimet ovat kuitenkin osoittautuneet haitallisiksi, ja tuloksena on ollut se, että samaisten yritysten on ollut pakko lisätä liikevaihtoaan, jotta yrityksen tase pitäisi myöhemmin paikkansa. Tiedustelisin edellä mainitun perusteella, aikooko komissio varmistaa, tarvitaanko pikaisia toimia kreikkalaisten yritysten kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa ja etenkin Italiassa tällä alalla aiheuttaman vakavan vahingon korjaamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä, että viljeltyjen meribassin ja hammasahventen keskimääräiset markkinahinnat laskivat tuntuvasti vuonna 2001 kaikissa jäsenvaltioissa, joissa näitä kaloja tuotetaan ja kulutetaan merkittävässä määrin. Komissio tapasi asian vuoksi yhteisön vesiviljelyalan ammattiedustajat, jotka ovat sitä mieltä, että hintojen lasku johtuu useista tekijöistä, kuten eräiden yritysten taloudellisista vaikeuksista. Sitä vastoin ei todettu strategioita, joiden voitaisiin katsoa tarkoituksellisesti tähtäävän kilpailuedellytysten vääristymiseen. Komissio huomauttaa, että yhteisön meribassin ja kultaotsa-ahvenen tuottajien markkinointijärjestelyyn voidaan vielä tehdä lukuisia parannuksia. Komissio kehottikin tapaamisten yhteydessä tuottajia ottamaan käyttöön modernin markkinoinnin tarpeisiin paremmin vastaavia rakenteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1612/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. EU-kampanjoiden rahoitus Maltassa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1612/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: EU-kampanjoiden rahoitus Maltassa Mitä komissio aikoo tehdä vakuuttaakseen Maltan kansalaiset siitä, että Maltan EU-jäsenyys on positiivinen asia? Tietojeni mukaan komissio on lähettänyt Maltaan henkilöstöä järjestämään kampanjan sen puolesta, että maassa suhtauduttaisiin myönteisesti EU-jäsenyyteen. Voiko komissio kertoa, millaisia taloudellisia ja henkilöstöresursseja tänä ja ensi vuonna on varattu EU-tietouden lisäämiseen Maltassa? Günter Verheugenin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1610/01, E-1611/01, E-1612/01 ja E-1613/01 (27. heinäkuuta 2001) Maltan viranomaisten on määriteltävä kantansa maltan kieleen virallisena kielenä, mitä käsitellään neuvottelujen lopussa toimielimiä koskevassa luvussa. Jäsenvaltion, joka haluaa kansallisen kielensä Euroopan unionin viralliseksi kieleksi on käännätettävä mahdollisuuksiensa mukaan yhteisön säännöstö omalle kielelleen. Komissio voi antaa teknistä tukea auttaakseen asianomaisia maita luomaan käännöstyön mahdollistavat olosuhteet. Malta on ilmoittanut komissiolle aloittaneensa yhteisön säännöstön käännättämisen maltan kielelle, vaikka Malta ei vielä osaakaan ennakoida komission lopullista kantaa. Euroopan unioni ei ole maksanut avustusta Maltan Eurooppa-liikkeelle. Komissiolla ei ole suunnitelmaa liikkeen tukemisesta tai rahoittamisesta. Komission tavoitteena ei ole vakuuttaa Maltan kansalaisia EU:hun liittymisen eduista. Komissio katsoo, että maltalaisten on itsenäisesti tehtävä päätös liittymisestä. Tätä varten komissio päätti toukokuussa 2000 laajenemista koskevasta tiedotusstrategiasta, johon myös Malta kuuluu muiden ehdokasmaiden tapaan. Strategialla on kolme tavoitetta: - parantaa ymmärrystä Euroopan unionista; - selvittää jäsenyyden seuraukset; - selvittää jäsenyyden valmistelujen ja neuvottelujen edistymisen välinen suhde. Näin ollen komission tavoitteena on jatkaa objektiivista tiedottamista maltalaisille kuten muidenkin ehdokasmaiden kansalaisille. Komissio vastaa siten maltalaisen yhteiskunnan sekä sellaisten kansalaisten tarpeisiin, jotka haluavat olla hyvin tietoisia asioista voidakseen tehdä perustellun valintansa Maltan liittymisestä Euroopan unioniin. Ennen vuotta 2004 tähän käytettäneen miljoona euroa, josta 200 000 euroa vuonna 2001 ja 300 000 euroa vuonna 2002. Tähän mennessä Maltan Euroopan unionin edustustoon on palkattu Teknisen avun paikallinen toimihenkilö, ja toisen palkkaamista on suunniteltu. Ylimääräistä henkilöstöä käytetään ennen kaikkea hallinnoimaan liittymistä valmistelevaa tukea (38 miljoonaa euroa vuosina 20002004) ja seuraamaan Maltan edistymistä yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Ympäristöä koskevat neuvottelut on äskettäin aloitettu Maltan kanssa, mutta komissio ei voi vielä ennakoida niiden tulosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2474/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Komissiolle hankittavat lentokoneet.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0136 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2474/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Komissiolle hankittavat lentokoneet The Sun -lehdessä viime kesäkuussa olleiden huhujen mukaan, joista myös italialainen Il Foglio -lehti kirjoitti, komissio aikoo vuokrata kaksi luksussuihkukonetta. Voisiko komissio ilmoittaa, pitääkö yllä mainittu uutinen paikkansa, ja jos pitää, millaisten komission työskentelyyn liittyvien vaatimusten perusteella se on päätynyt tällaiseen ratkaisuun, ja paljonko tästä aiheutuu kuluja eurooppalaisille veronmaksajille? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (4. lokakuuta 2001) Komissio pahoittelee sitä, että sen täytyy ilmoittaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien tietojen olevan perättömiä siitä huolimatta, että ne ovat peräisin arvostetuista eurooppalaisista lehdistä. Todellisuudessa komissio tarvitsisi käyttöönsä useammin tämäntyyppisiä koneita, joiden koko ja mukavuustaso eivät olisi alhaisempia kuin kenen tahansa jäsenvaltion ministerin päivittäisessä tehtävien hoidossa käyttämien koneiden, erityisesti kun otetaan huomioon se tosiseikka, että useiden komission jäsenten ja komission puheenjohtajan työmatkat ovat usein painoarvoltaan suurempia ja niiden katsotaan unionin ulkopuolella olevan korkeammalla tasolla kuin yksittäisen ministerin tekemän matkan. Komissio on toimikautensa alusta asti soveltanut erittäin tiukkoja sääntöjä yksityiskoneiden käytön osalta ja näin ottanut huomioon mitä suurimmassa määrin vastuunsa toimikauden aikaisista tapahtumista muodostuvasta julkisesta mielipiteestä. Säännöt ja niiden soveltaminen on yksityiskohtaisesti esitetty komission Christopher Heaton-Harrisin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2135/01(1) antamassa vastauksessa, johon kysyjää pyydetään tutustumaan. Joka tapauksessa komissio valvoo edelleen kyseisten sääntöjen soveltamista niiden tehokkuuden ja komission rooliin ja tehtäviin soveltuvuuden takaamiseksi jatkossakin. (1) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 196.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1973/01

esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle

(5. heinäkuuta 2001)

Aihe: Kashmir

Intian hallitus esitti äskettäin ehdotuksen neuvottelujen aloittamisesta Pakistanin kanssa kiistellystä Kashmirin alueesta. Mihin aloitteisiin Euroopan unioni ryhtyy sen varmistamiseksi, että tätä mahdollisuutta hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(4. syyskuuta 2001)

Unionilla on laaja-alaiset suhteet Intiaan. Suhteet tiivistyivät entisestään, kun molemmat osapuolet tapasivat ensimmäisessä huippukokouksessaan Lissabonissa kesäkuussa 2000, ja niiden odotetaan saavan lisäpontta toisessa huippukokouksessa Delhissä marraskuussa 2001. Rakentavia kokouksia järjestetään säännöllisesti kaikilla tasoilla asiantuntijaryhmistä ulkoministereihin.

Pakistan on ollut sotilasjohtoinen 12. lokakuuta 1999 lähtien. Unioni ei halua näissä oloissa antaa sellaista vaikutelmaa, että suhteet olisivat ennallaan, mutta se haluaisi kuitenkin saada Pakistanin mukaan rakentavaan vuoropuheluun ja välttää sen eristäminen entisestään. Yksittäisiä poliittisia troikan keskusteluja käytiin Islamabadissa 20. ja 21. marraskuuta 2000. Äskettäin 26. ja 27. kesäkuuta 2001 Pakistan ja komissio järjestivät työryhmäkokouksia, joissa käsiteltiin kehitystä, kauppaa ja talousyhteistyötä.

Näitä yhteyksiä pyritään hyödyntämään täysipainoisesti yhteisten huolenaiheiden ottamiseksi esille, ja näiden joukossa Kashmir on kärkipäässä. Lisäksi New Delhissä toimivien EU:n ulkomaanedustustojen päälliköt vierailevat säännöllisesti Kashmirissa laajennetun troikan muodossa ja arvioivat tilannetta erityisesti ihmisoikeuksien kunnioittamisen suhteen. Unioni muistuttaa säännöllisesti tarpeesta saavuttaa rauhanomainen ratkaisu konfliktiin ja korostaa vuoropuhelun olevan ainoa keino edistyä asiassa.

Unioni pitääkin erittäin tervetulleena Intian pääministerin Vajpayeen äskettäin kenraali Musharrafille esittämää kutsua vierailla Intiassa neuvottelujen merkeissä. Samoin Pakistanin vastaus kutsuun oli myönteistä. Unioni antoi 29. toukokuuta 2001 julkilausuman, jossa se ilmaisi tukensa tälle kannustavalle tapahtumalle.

Unionin osallistuminen ongelman ratkaisemiseen on aiheellista ja mahdollista vain, jos sekä Intia että Pakistan pyytävät sitä. Näin ei ole toistaiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2001/01

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(6. heinäkuuta 2001)

Aihe: Kehitysmaissa saatavilla olevat lääkkeet

Viestimissä on viime päivinä ollut tietoja, joiden mukaan lähes 50 prosenttia kehitysmaihin toimitettavista lääkkeistä on joko väärennöksiä tai erittäin huonolaatuisia.

Lehdistössä on viitattu Nigeriassa ja Kaakkois-Aasiassa tehtyihin, Aberdeenin Robert Gordon -yliopiston koordinoimiin tutkimuksiin, joiden mukaan 48 prosentissa malaria-, bakteeri- ja tuberkuloosilääkkeistä aktiivisten ainesosien taso ei vastaa suosituksia.

Nigeriassa analysoidut lääkkeet ovat peräisin 12:sta eri maasta.

Maailman terveysjärjestön varhaisemmassa raportissa puolestaan todetaan, että Burmaan ja Vietnamiin toimitetuista lääkkeistä 31 prosenttia ja paikallisista lääkkeistä 46 prosenttia ei täytä laadulle asetettuja vähimmäisvaatimuksia.

Onko komissio tietoinen näistä seikoista ja jos on, mihin toimiin Euroopan unioni aikoo ryhtyä, jotta huonolaatuisten lääkkeiden toimittaminen kehitysmaihin voidaan estää?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(13. syyskuuta 2001)

Komissio on tietoinen, että monissa maissa markkinoilla olevien lääkkeiden laatu on edelleen kansanterveyden kannalta hyvin huolestuttava, ja myöntää sen, että vaikka lääkkeitä olisikin saatavissa, ne saattavat heikon sääntelyn takia olla vakiolaatua huonompia tai väärennettyjä. Lääkkeiden väärinkäyttö ja lääketeollisuuden globaalistuminen tuovat esiin myös muita turvallisuuskysymyksiä.

On painotettava, että kaikki yhteisössä valmistetut ja käytetyt tai yhteisön ulkopuolisissa maissa valmistetut ja niistä tuodut lääkevalmisteet ovat tiukan sääntelyn alaisia ennen kuin niille voidaan myöntää myyntilupa. Säännökset annetaan yhteisön direktiiveissä(1), ja niillä taataan tuotteiden laatu ja turvallisuus. Kyseisiä säädöksiä sovelletaan myös yhteisön ulkopuolisiin maihin vietyihin lääkkeisiin.

HI-virusta ja aidsia, malariaa ja tuberkuloosia koskevasta nopeutetusta toiminnasta köyhyyden vähentämisessä äskettäin annetussa komission tiedonannossa(2) määrätään myös, että yhteisö tukee paikallisen tuotantokapasiteetin kehittämistä kehitysmaissa ja lääkepolitiikan ja -käytännön vahvistamista kansallisella ja alueellisella yhteistyöllä, voimavarojen kehittämisellä, rahoitusavulla ja teknisellä avulla. Erityisesti ponnistellaan muun muassa lääkkeiden laadunvarmistuksen, jakelun ja optimaalisen käytön edistämiseksi.

Maailmanlaajuisten normien, standardien ja ohjeistojen kehittäminen tärkeimpien lääkkeiden laadunvarmistuksen ja -valvonnan edistämiseksi kuuluu olennaisena osana Maailman terveysjärjestön toimialaan ja -valtaan.

(1) Toinen neuvoston direktiivi 75/319/ETY, EYVL L 147, 9.6.1975.

(2) KOM(2001) 96 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2432/01 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Algerian ampumistapaukset.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2432/01 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (7. syyskuuta 2001) Aihe: Algerian ampumistapaukset Algeriassa on viime aikoina ammuttu siviilejä. Mihin toimiin komissio voi ryhtyä EU:n ja Algerian assosiointisopimuksen mukaisesti, jotta Algeria kunnioittaisi paremmin ihmisoikeuksia ja noudattaisi ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 2001) Neuvotteluja Algerian ja unionin välisestä assosiaatiosopimuksesta käydään yhä. Tähän sopimukseen on määrä sisällyttää määräykset, joiden mukaan demokratian periaatteet ja perustavaa laatua olevat ihmisoikeudet, sellaisina kuin ne ovat ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, ovat sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikkojen perusta ja muodostavat sopimuksen olennaisen osan. Näistä määräyksistä eri tasoilla käytävä säännöllinen poliittinen vuoropuhelu vakiinnutetaan erityisesti ministeritasolla assosiaationeuvostossa. Odotettaessa tämän vuoropuhelun vakiintumista Algerian kanssa käydään jo poliittista vuoropuhelua tapauskohtaisella perusteella. Seuraava ministeritason kokous tässä vuoropuhelussa pidetään vuoden 2001 marraskuun puolivälissä Brysselissä. Tämä vuoropuhelu, johon komissio osallistuu, antaa unionille mahdollisuuden keskustella Algerian poliittisesta tilanteesta sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisoikeuksien kunnioittamisesta, erityisesti mielenosoitusten väkivaltaisesta tukahduttamisesta Kabyliassa ja terrorismin uudesta aallosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2438/01 esittäjä(t): Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) komissiolle. Samaa sukupuolta olevien henkilöiden välisen avioliiton salliminen Alankomaissa ja sen seuraukset.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2438/01 esittäjä(t): Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) komissiolle (3. syyskuuta 2001) Aihe: Samaa sukupuolta olevien henkilöiden välisen avioliiton salliminen Alankomaissa ja sen seuraukset Alankomaissa astui 1. huhtikuuta voimaan laki, joka virallistaa kahden samaa sukupuolta olevan henkilön välisen siviiliavioliiton. Onko komissio tietoinen siitä, että kyse ei ollut aprillipilasta, ja voiko komissio vakuuttaa minulle, että siitä lähtien, kun kyseinen laki tuli voimaan, yhteisön virkamiehet, jotka solmivat kyseisen lain nojalla avioliiton samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa, ovat ilman muuta oikeutetut naimisissa oleville henkilöille kuuluviin välillisiin työehtoihin? Voiko komissio kertoa, onko se jo varmistanut sen, että kaikki jäsenvaltiot, joissa on Euroopan unionin toimielimiä tai virastoja ja jonne siten voi muuttaa asumaan yhteisön virkamiehiä, myöntävät ongelmitta kyseisessä jäsenvaltiossa vaadittavat oleskeluluvat myös heille, jotka ovat menneet naimisiin samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa Alankomaiden lain mukaan? Voiko komissio myös varmistaa sen, että tämä koskee myös EU:hun kuulumattomasta valtiosta lähtöisin olevia samaa sukupuolta olevia aviopuolisoja? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 2001) Komissio on tarkastellut, kuinka otetaan huomioon laki, jolla on muutettu Alankomaiden siviilioikeutta niin, että samaa sukupuolta olevien pariskuntien avioliitto tunnustetaan. Neuvoteltuaan virkamiestensä kanssa komissio on antanut ohjeet, joiden mukaan muutetun Alankomaiden siviilioikeuden mukaisesti virallisesti tunnustettua virkamiehen avioliittoa on käsiteltävä samalla tavalla kuin mitä tahansa muuta jäsenvaltiossa tunnustettua avioliittoa. Komissio on myös pyytänyt parlamenttia ja muita toimielimiä ryhtymään samanlaisiin toimiin virkamiestensä osalta. Komissiolla ei tietenkään ole toimivaltaa määrätä jäsenvaltiota tunnustamaan tällaiset avioliitot tai myöntämään niihin liittyviä oleskelulupia, ja tilanne on sama riippumatta siitä, ovatko puolisot lähtöisin jäsenvaltiosta vai muualta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1819/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Ispran yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellisestä henkilökunnasta aiheutuvat kustannukset.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0027 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1819/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (21. kesäkuuta 2001) Aihe: Ispran yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellisestä henkilökunnasta aiheutuvat kustannukset Komission joidenkin jäsenvaltioiden myötävaikutuksella viime vuosina noudattaman politiikan vuoksi Ispran yhteinen tutkimuskeskus on saanut yhä hallinnollisemman ja yhä vähemmässä määrin tieteellisen luonteen, mikä on vastoin keskuksen alkuperäisiä tavoitteita, joita ei nähtävästi ole ainakaan virallisesti muutettu. Mitä tulee vuoden 2001 budjettikohtaan B 6 1.1. (ainoastaan Ispran tutkimuskeskuksen nykyisestä henkilökunnasta aiheutuvat kustannukset), voisiko komissio ilmoittaa, mikä on Ispran hallinnolliselle henkilökunnalle ja mikä sen tieteelliselle henkilökunnalle suunnattu määrä? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) tehtävänä, sellaisena kuin neuvosto ja parlamentti ovat sen hyväksyneet vuonna 1999, on antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea EU:n politiikan suunnittelulle, toteutukselle ja seurannalle eri aloilla. YTK palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja ja on riippumaton yksityisistä tai kansallisista eduista. YTK on siis tutkimuskeskus, jonka päätehtäviin ei kuulu tutkimuspolitiikka vaan toiminta tutkimukseen ja teknologiaan liittyvän tiedon keskuksena EU:n muiden politiikkojen aloilla (ympäristö, maatalous, liikenne, energia, ydinenergia). Ispran henkilöstömenot jakautuivat vuonna 2001 seuraavasti: - Yhteensä: 114 miljoonaa euroa - Tutkimushenkilöstö: 95 miljoonaa euroa - Hallintohenkilöstö: 19 miljoonaa euroa
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2599/01

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle

(19. syyskuuta 2001)

Aihe: Olympic Airways -lentoyhtiön toiminta: yksityistäminen ja valtiontuki

Ylivelkaantuneen Olympic Airways -lentoyhtiön kahteen uudelleenjärjestämisohjelmaan myönnettiin miljardi drakmaa valtiontukea, mutta ohjelmat epäonnistuivat ja Kreikan valtio pyörsi alkuperäisen päätöksensä yksityistää yhtiö konkurssin kautta ja jakaa se kahdeksi yhtiöksi (aktiiviseen ja passiiviseen osaan). Sen sijaan se julisti toukokuussa 2001 tarjouskilpailun yhtiön osake-enemmistön myymiseksi. Tarjousten arvioinnin jälkeen kilpailussa eniten tarjonneen tahon valinnasta huolimatta myyntineuvottelujen käynnistyminen on viivästynyt. Kun otetaan huomioon, että asiassa on ilmennyt monia yhteisön oikeuteen liittyviä selvittämättömiä seikkoja ja että lentoyhtiön toiminnan jatkaminen nykyolosuhteissa aiheuttaa lisävelkaantumista sekä tukivaatimuksia, mikä puolestaan vääristää kilpailua, kysyn komissiolta seuraavaa:

1. Ovatko Euroopan unionin Kreikan hallitukselle asettamat vaatimukset täyttyneet kahden uudelleenjärjestämisohjelman mukaisesti, jos eivät ole, mitä puutteita on havaittu?

2. Minkä verran yhtiö sai valtiontukea tai muuta tukea toimintaansa varten vuosina 2000 ja 2001? Onko näistä tuista, kuten Spatan lentokenttää ylläpitävälle yritykselle maksettavia Olympic Airwaysin pakollisia maksuja varten myönnetyistä korottomista Kreikan valtion lainoista, ilmoitettu komissiolle ja onko ne hyväksytty yhteisön säännöstön mukaisesti?

3. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt Kreikan viranomaisten suhteen, jotta ne nopeuttaisivat yksityistämismenettelyitä ja soveltaisivat selkeitä sääntöjä yhtiön myyntiin sekä toimittaisivat riittävät tiedot, kuten yhtiön viralliset tilinpäätökset vuosilta 1999 ja 2000?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(25. lokakuuta 2001)

Komissio on seurannut läheltä Olympic Airwaysin yksityistämisprosessia siitä lähtien, kun se alkoi joulukuussa 2000. Se on korostanut Kreikan viranomaisille, että yksityistämismenettelyssä on noudatettava ehdottomasti avoimuuden, puolueettomuuden ja syrjimättömyyden periaatteita ja ettei prosessiin eikä itse kauppaan saa liittyä valtiontukea. Kreikan viranomaiset ovat todenneet, että yksityistämisjärjestelyistä ilmoitetaan komissiolle asianmukaisesti.

Komissio on pyytänyt saamansa kantelun perusteella Kreikan viranomaisia selvittämään useita näkökohtia, jotka liittyvät kysymykseen, miten yrityksen nykytilanne sopii yhteen komission aikaisemmin tekemien valtiontukiin liittyvien päätösten kanssa, ja äskettäin käydyssä kirjeenvaihdossa se on tiedustellut useiden vuonna 1998 tehdyn komission päätöksen jälkeen ajankohtaisten rahamäärien maksutilanteesta. Kreikan viranomaiset vastasivat alustavasti elokuussa, ja komissio odottaa saavansa yksityiskohtaiset tiedot ennen lokakuun loppua. Komissio pystyy siis vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen yksittäisiin kysymyksiin vasta tämän jälkeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2660/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Jäsenvaltioiden maksettavaksi määrätyt sakot ja kerättyjen varojen määränpää.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2660/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (1. lokakuuta 2001) Aihe: Jäsenvaltioiden maksettavaksi määrätyt sakot ja kerättyjen varojen määränpää Voiko komissio kertoa, pitääkö paikkansa, että jäsenvaltioille määrättyjä sakkoja, kuten äskettäin Kreikalle määrättyä sakkoa, ei lisätä EU:n omiin varoihin vaan sen sijaan ne liitetään kyseisen jäsenvaltion nettomaksuosuuteen, mikä saattaa koko sakkojärjestelmän naurunalaiseksi? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2001) Yhteisön oikeutta sovellettaessa määrätyt sakot maksetaan unionin yleisen talousarvion tuloihin (luku 7.1). Talousarvion kokonaisvaltaisuusperiaatteen mukaisesti niillä rahoitetaan samalla tavoin kuin muillakin tuloilla, joista omat varat muodostavat suurimman osan, kaikkia talousarvion menoja. Sakkotuloja ei ole osoitettu mihinkään tiettyyn tarkoitukseen, eikä niitä voida mitenkään käyttää erityisesti ne maksaneen jäsenvaltion hyväksi.