KIRJALLINEN KYSYMYS E-0793/03

esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle

(14. maaliskuuta 2003)

Aihe: Euroopan vammaisten teemavuosi 2003

EU:ssa on tällä hetkellä noin 37 miljoonaa vammaista henkilöä. He ovat työntekijöitä, kuluttajia, veronmaksajia, poliitikkoja, opiskelijoita ja muita henkilöitä. Vaikka heillä on samat oikeudet kuin muillakin ihmisillä, heitä ei aina kohdella sen mukaisesti. Siksi on kiireellisesti saatava EU:n kansalaiset tiedostamaan, että oikeuksien todellinen tasa-arvo on tarpeen, jotta kyseisen väestönosan kaikenlainen sosiaalinen syrjäytyminen vältetään.

Tähän liittyen on julistettu Euroopan vammaisten teemavuosi 2003, jonka tavoitteena on toisaalta kampanjoida oikeuksien todellisen tasa-arvon puolesta ja toisaalta pohtia, mihin tehokkaisiin toimenpiteisiin olisi ryhdyttävä sekä keskustella niistä ja vaihtaa niitä koskevia kokemuksia.

Esitetty talousarvio on 12 miljoonaa euroa, joista on rahoitettava seuraavat toiminnat: tapahtumien ja tapaamisten järjestäminen, tiedotus- ja mainoskampanjat, yhteistyö tiedotusvälineiden kanssa sekä kyselyiden ja selvitysten tekeminen.

Yhteisön laajuisia toimia voidaan tukea enintään 80 prosenttia, kun taas paikallisia, alueellisia, kansallisia tai kansalliset rajat ylittäviä toimia voidaan yhteisrahoittaa Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta 50 prosenttia kokonaiskustannuksista.

1. Kunkin jäsenvaltion on nimitettävä teemavuoteen osallistumisesta vastaavat elimet, joille ehdokkaiden on lähetettävä hankkeensa ja joiden on puolestaan jätettävä komissiolle paikallisia, alueellisia, kansallisia ja kansalliset rajat ylittäviä toimia koskevat hakemukset yhteisrahoituksesta. Mikä on suunniteltu määräaika, jonka kuluessa nimitetään ja julkaistaan kyseiset kansalliset elimet?

2. Mitkä ovat ehdotuspyyntöjen julkaisemista koskevat määräajat ja vastaava menettely sekä mitä julkaisukanavia aiotaan käyttää?

3. Komissio on myöntänyt, että on tarpeen ottaa käyttöön yhdenmukainen ja kokonaisvaltainen strategia, jotta varmistetaan todellinen kehitystä ja osallisuutta koskeva politiikka sellaisia henkilöitä varten, joilla on erityistarpeita. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tässä mielessä? Puolustaako komissio todellista kattavaa strategiaa, joka koskee sellaisia asioita kuten työllisyys, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, rakennuksiin pääsy ja julkisten palveluiden käytön helppous jne.? Miten tämä strategia pannaan käytännössä täytäntöön?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(14. huhtikuuta 2003)

Arvoisa parlamentin jäsen saattaa jo tietää, että neuvoston päätöksen, jolla julistettiin Euroopan vammaisten teemavuosi(1), 5 artiklan mukaisesti kaikkien teemavuoteen osallistuvien maiden on perustettava kansallinen koordinointielin koordinoimaan ja hallinnoimaan toimia, joilla tuetaan teemavuoden tavoitteita.

Kaikki jäsenvaltiot sekä Norja ja Islanti ovat perustaneet tällaiset elimet, ja niiden yhteystietoja päivitetään säännöllisesti teemavuoden www-sivulla (www.eypd2003.org). On juuri näiden elinten vastuulla, ei komission, tiedottaa yhteisön yhteisrahoituksen saatavuudesta teemavuoden hankkeille (kansallisille, alueellisille, paikallisille ja kansalliset rajat ylittäville).

On myös kansallisten koordinointielinten vastuulla määrittää yhteisrahoitushakemusten jättämisen tarkat menettelyt ja aikataulu sekä suorittaa soveltuvien hankkeiden lopullinen valinta. Kaikki osallistuvat maat ovat joko vieneet loppuun tämän tehtävän tai ovat juuri tekemässä sitä.

Kansalliset koordinointielimet ovat vastuussa sen varmistamisesta, että hankkeet saavat 50 prosentin rahoituksen yhteisön talousarviosta kattaakseen kunkin hankkeen oikeutetut kustannukset. Heti kun teemavuoden budjettikohta avattiin vuonna 2003, komissio käynnisti prosessin tarvittavan rahoituksen hoitamiseksi ja sopimuksen allekirjoittamiseksi kunkin osallistujamaan kanssa. Sopimukset ovat nyt käsiteltävinä lähes kaikkien jäsenvaltioiden osalta.

Komissio katsoo, että vammaisuudessa on kysymys oikeuksista. Painopiste on siksi siirtynyt kokonaan pois suojelusta ja laitoshoidosta täydelliseen sosiaaliseen ja taloudelliseen integroimiseen niin kutsuttuun sosiaaliseen malliin. Näin ollen komissio keskittyy poistamaan nykyisestä sosiaalisesta ympäristöstä niitä monia esteitä, joita vammaiset ihmiset kohtaavat yrittäessään suorittaa jokapäiväisen elämän tavallisia toimia ja pyrkiessään osallistumaan yhteiskunnan toiminnan koko kirjoon. Tällä näkökulmalla on tärkeitä vaikutuksia, oli kyse sitten yhteisön tai kansallisesta tasosta, siihen tapaan, jolla politiikkaa ja lainsäädäntöä suhteessa vammaisuuteen kehitetään ja tulkitaan, samoin kuin niiden olennaiseen sisältöön.

Meidän näkemyksemme mukaan vammaisten kansalaisten auttaminen todella osallistumaan talous- ja yhteiskuntaelämän valtavirtaan merkitsee osallistumista valtavirtaan kaikille, joille se on mahdollista ja kaikilla alueilla, joilla se on mahdollista ennemmin kuin erottelua nimenomaan vammaisia koskeviin järjestelyihin. Tämä koskee erityisesti työllisyyspolitiikkojen ja sosiaalisen osallisuuden prosessien valtavirtaistamista, mikä tuo sekä sosiaalisia että taloudellisia etuja, ei ainoastaan vammaisille ihmisille vaan myös yhteiskunnalle yleensä. Valtavirtaistaminen ulottuu myös yhteisön sosiaalipolitiikan ulkopuolelle koulutukseen, liikenteeseen, tutkimukseen ja uusiin tekniikoihin. Tästä syystä komissio tarkastelee valtavirtaistamisen kaikkia aspekteja tarkoituksenaan ei ainoastaan sen varmistaminen, että vammaiset ihmiset ja heille tärkeät kysymykset ovat keskeisellä sijalla, vaan myös sen korostaminen, että tarvitaan enemmän yhteisvaikutusta politiikan eri alueiden tähän asiaan liittyvien kysymysten välillä.

Vammaisia ihmisiä koskevat parannukset voivat hyvin usein parantaa koko yhteiskunnan oloja, etenkin siellä, missä sovelletaan kaikki ihmiset huomioon ottavan suunnittelun periaatetta. Rakennuksiin pääsyn parantaminen esimerkiksi hyödyttää kaikkia, mukaan luettuina iäkkäät ja liikuntarajoitteiset ihmiset. Saavutettavuus on siksi alue, jolla komissio pyrkii määrätietoisesti aikaansaamaan parannuksia, etenkin rakennetun ympäristön osalta. Asiasta vastaava komission yksikkö on perustanut riippumattoman asiantuntijaryhmän tutkimaan jäsenvaltioiden lainsäädännön nykytilannetta ja tarkastelemaan sitä, miten yhteisön nykyiset politiikat vaikuttavat, tai saattavat vaikuttaa, rakennetun ympäristön kokonaissuunnitteluun. Tämä ryhmä toimittaa komissiolle kertomuksen vuoden 2003 toisella puoliskolla.

(1) EYVL L 335, 19.12.2001.