FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/109

(2004/C 78 E/0110)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2382/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(18. heinäkuuta 2003)

Aihe: Yhtenäismarkkinat

Aikooko komissio tulevaisuudessa verrata EU:n yhtenäismarkkinoiden menestyksellisyyttä USA:n yhtenäismarkkinoihin erityisesti poikkeavien tuotteiden ja palveluiden hintojen vaihtelevuuden ja erilaisuuden kannalta?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-2381/03 ja E-2382/03

(7. elokuuta 2003)

Komissio käyttää sisämarkkinoiden toimivuuden arvioinnissa niin lainsäädännön kuin taloudenkin alalla useita markkinoiden yhdentymisindikaattoreita. Indikaattorit kattavat hintojen lähentymisen, sisäisen kaupan ja sisäiset rajatylittävät investoinnit, yhteisön oikeuden saattamisen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sekä yhteisön oikeuden soveltamisen jäsenvaltioissa.

Näihin indikaattoreihin perustuvia tuloksia voidaan sitten verrata tuloksiin, joita toimivilta sisämarkkinoilta voidaan odottaa. Toimivat sisämarkkinat voidaan määritellä monella tavalla, joko teoreettisesti (katso esimerkiksi sisämarkkinoiden pääosaston hyödyke- ja pääomamarkkinoita 2001 koskevan raportin taulukot 4 ja 5) tai suhteessa todellisiin yhtenäismarkkinoihin (usein, mutta ei aina, Yhdysvaltoihin).

Hintojen lähentymisen tarkastelussa komissio käyttää jo Yhdysvaltoja vertailuarvona yhtenäismarkkinoiden seurannassa. Se tekee näin edelleenkin aina, kun se on teknisesti mahdollista ja asianmukaista. Vaikka Yhdysvallat onkin vertailuarvona sopiva unionille, koska alueet ovat suurin piirtein saman kokoisia ja muun muassa väestö on suurin piirtein saman suuruinen, komissio katsoo, että toisinaan on sopivampaa käyttää eurooppalaista vertailuarvoa, esimerkiksi yhtä suurimmista jäsenvaltioista (Saksa, Ranska tai Yhdistynyt kuningaskunta). Tästä on se etu, että myyntipisteiden rakenne, tuotteiden tarjonta ja kulutustottumukset jäsenvaltioissa vastaavat toisiaan (enemmän kuin Yhdysvalloissa).

Tähän mennessä kokonaiskuva hintojen lähentymisestä on hajanainen. Esimerkiksi elintarvikkeiden hintahajonta on merkittävästi vähentynyt viime vuosina (variaatiokertoimella laskettu hintahajonta pieneni yli 20 prosenttia 1990-luvun alussa ja on nykyisin noin 10 prosenttia). Se on kuitenkin vieläkin lähes kaksinkertainen verrattuna Yhdysvaltoihin (5,6 prosenttia). Hintahajonta on edelleen korkeampi kuin elintarvikkeiden enimmäishintahajonta yksittäisessä jäsenvaltiossa.

Markkinoiden yhdentymisasteen selvittämisen lisäksi on tärkeää arvioida myös yhdentymisen etuja yhteisön yritysten ja kuluttajien kannalta. Tämän vuoksi komissio laati hiljattain kertomuksen vuonna 1992 perustettujen sisämarkkinoiden kymmenvuotisjuhlien yhteydessä. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti, että sisämarkkinat ovat saaneet aikaan lähes 900 miljardin euron talouskasvun ja luoneet 2,5 miljoonaa uutta työpaikkaa. Kertomuksessa osoitetaan myös, että kuluttajat ovat hyötyneet sisämarkkinoiden lisääntyneestä kilpailusta, jonka seurauksena hinnat ovat laskeneet, tuotteet ja palvelut kehittyneet ja valinnanvapaus lisääntynyt.

Tästä edistymisestä huolimatta on kuitenkin selvää, etteivät sisämarkkinat vielä ole täysin toteutuneet. Vielä on paljon tehtävää, erityisesti palvelualalla ja varsinkin rahoituspalveluiden alalla. Komissio katsoo, että nyt laajentumisen alla on hyvin tärkeää kehittää sisämarkkinoita määrätietoisesti. Tämän prosessin edistämiseksi se on hiljattain esitellyt uuden sisämarkkinastrategiansa, jossa vahvistetaan seuraavien kolmen vuoden ensisijaiset tavoitteet. Jotta strategiaa voitaisiin toteuttaa tehokkaasti, tarvitaan neuvoston, Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden aktiivista tukea.

Lopuksi täysin yhdentyneiden markkinoiden luominen ei ole tarkkaan määritelty tehtävä selkeine lopputuloksineen vaan pikemminkin jatkuva prosessi, joka edellyttää jatkuvia ponnistuksia, valppautta ja ajantasaistamista. Aina ilmenee uusia haasteita, ja kun sisämarkkinoiden toimintaa haittaavat esteet on poistettu, ilmenee uusia esteitä, joihin on puututtava. Tämän vuoksi on hyvin tärkeää, että mahdollisissa uusissa perussopimuksissa määrätään tarvittavista valtuuksista ja toimivaltuuksista yhdentyneiden markkinoiden kehittämistyön ja toiminnan jatkamiseksi.