KIRJALLINEN KYSYMYS E-0308/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Aavikoituminen uhkaa Kreikkaa.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0030 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0308/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Aavikoituminen uhkaa Kreikkaa Viime vuosina aavikoitumisilmiön eteneminen on kiihtynyt Kreikan alueilla. Aavikoitumisen torjumiseksi perustetun kansallisen komitean antamien tietojen mukaan 30 prosenttia Kreikan maaperästä on vaarassa aavikoitua seuraavien vuosien aikana. Tämä ilmiö on voimakkaampi Keski- ja Pohjois-Kreikasta itään sijaitsevilla alueilla (Thessalia, Makedonia, Traakia), Etelä-Kreikassa (Peloponnesos), Egeanmeren saarilla ja suurimmassa osassa Kreetaa. 1. Mitä tietoja komissiolla on aavikoitumisilmiöstä Kreikassa? 2. Mitkä tekijät aiheuttavat aavikoitumisen? 3. Mitä seurauksia aavikoitumisen aiheuttama ympäristön tasapainon järkkyminen tuo mukanaan? 4. Onko Kreikan hallitus tiedottanut komissiolle niistä toimista, joita se aikoo toteuttaa aavikoitumisilmiön torjumiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä, aavikoituminen uhkaa joitakin alueita Euroopan unionissa ja erityisesti Kreikassa. Aavikoituminen on monimutkainen ongelma: siihen liittyy fysikaalisia, kemiallisia ja biologisia muutoksia, jotka ovat yhteydessä ihmisen toimintaan. Joidenkin ilmastomallien mukaan ilmastonmuutos voimistaa aavikoitumista erityisesti Välimeren alueella. Useista yhteisön tutkimusohjelmista on tuettu 1990-luvulta lähtien maaperän huonontumista ja aavikoitumista koskevia tutkimuksia Etelä-Euroopan alueella. Tällä hetkellä viidennen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) puiteohjelmaan kuuluvassa ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa ohjelmassa (avaintoiminto: Maailmanlaajuinen muutos) on tätä asiaa koskeva aihe, joka tukee erityisesti YK:n aavikoitumisen estämistä koskevaa yleissopimusta. Tutkimustulokset esitellään säännöllisesti, kuten esimerkiksi Kreetassa (Kreikka) lokakuussa 1996 pidetyssä kansainvälisessä konferenssissa. Tarkoituksena on osoittaa yhteys tutkimustulosten ja poliittisten vaikutusten välillä (ks. julkaisut EUR 17782 ja 19303). Myös muissa hankkeiden tuloksia esittelevissä TTK-julkaisuissa selitetään ongelmaa. Erityisesti Kreikan tiedeyhteisö on julkaissut useita selvityksiä Euroopassa toteutetuista hankkeista. Aavikoitumista ja aavikoitumiselle alttiiden alueiden tunnistamista koskevassa EUR 18882 -raportissa (Manual of key indicators of desertification and mapping environmentally sensitive areas to desertification) ehdotetaan metodologiaa, jota on testattu Lesbos-saarella. Komission tällä hetkellä tukemassa koordinoivassa toiminnassa Pohjois-Välimeren alueiden aavikoitumisen ehkäisemiseksi (Concerted action to support the northern mediterranean regional action programme to combat desertification, MEDRAP) pyritään rakentamaan siltoja tieteellisen tutkimuksen ja käytännön toiminnan välille. Toimintaan osallistuvat yleissopimuksen liitteessä mainitut maat, Kreikka mukaan luettuna. Euroopan yhteisön YK:n yleissopimuksen puitteissa toteuttamat toimet esitellään julkaisussa Fighting desertification and soil deterioration (Aavikoitumisen ja maaperän huononemisen torjunta), joka julkaistiin Bonnissa joulukuussa 2000 pidetyssä yleissopimuksen osapuolten konferenssissa. Kansallisella tasolla mainitun yleissopimuksen edellyttämä Kreikan kansallinen toimintasuunnitelma sisältää myös selvityksen Kreikan valitsemista lähestymistavoista. Lisäksi Interreg IIC -ohjelmaan kuuluvaan Kreikan kuivuutta koskevaan yhteisöaloitteeseen myönnettiin ohjelmakaudeksi 1994-1999 noin 17 miljoonaa euroa, joka oli määrä käyttää aavikoitumisen ehkäisemistä koskeviin tutkimuksiin ja vesihuoltoa koskeviin hankkeisiin. Yhteisön rahoitusosuus oli 10,374 miljoonaa euroa Rakennerahastojen uuden ohjelmakauden yhteydessä kyseinen ongelma on otettu yhdeksi aiheeksi, joka edellyttää Kreikalta korjaavia toimia. Kreikkaa koskevan yhteisön vuosien 2000-2006 tukikehyksen yhteydessä (kohtaan 2.3.5 Elämänlaatu kuuluva osa-alue Vesi) etusija olisi annettava aavikoitumisesta kärsiville alueille, kuten Argoliksen laaksolle ja joillekin Kreikan saarille. Useita suoraan tai epäsuorasti aavikoitumiseen liittyviä toimenpiteitä on myös suunnitteilla alueellisissa ohjelmissa, ympäristön toimintaohjelmassa sekä Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta yhteisrahoitettavan maaseudun kehittämisen ohjelma-asiakirjan maaseudun ympäristötoimissa.