ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1349/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. EU:n sisäinen kaupankäynti.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0188 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1349/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (10. huhtikuuta 2003) Aihe: EU:n sisäinen kaupankäynti Esittämiini kirjallisiin kysymyksiin E-1020/01(1), E-0992/02 E-0994/02 ja E-1106/02(2) saamieni vastausten perusteella kysyn, voiko komissio antaa jäsenvaltiokohtaiset maantieteellisesti eritellyt tiedot tavaroiden ja palvelujen viennistä päivitettyinä vuoden 2001 ja 2002 tiedoilla? Voiko komissio vielä ilmoittaa, kuinka suuren osan kunkin maan BKT:sta nämä luvut muodostivat kyseisenä ajankohtana? (1) EYVL C 340 E, 4.12.2001, s. 149. (2) EYVL C 205 E, 29.8.2002, s. 244. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (26. toukokuuta 2003) Komissio toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle ajantasaistetut maantieteellisesti eritellyt tiedot tavaroiden ja palvelujen kaupasta yhteisön sisällä ilmaistuna sekä miljoonina euroina että prosenttiosuuksina kunkin maan bruttokansantuotteesta (BKT). On syytä mainita, että taulukot, jotka sisältävät tiedot tavaroiden kaupasta, on laadittu ulkomaankauppatilastojen perusteella(1), kun taas taulukot palvelujen kaupasta on laadittu maksutasetilastojen perusteella. Taulukoiden sisältämiä tavaroiden kauppaa koskevia vuoden 2002 lukuja olisi pidettävä väliaikaisina, koska niitä voidaan tarkistaa tulevien kuukausien aikana. Täsmällisemmät luvut ovat saatavilla vasta vuoden 2003 lopussa. Palvelujen kauppaa koskevat taulukot eivät sisällä lukuja vuodelta 2002, koska tarvittavat tiedot ovat saatavilla vasta joulukuussa 2003. On syytä korostaa, että komission (Eurostatin) keräämät ulkomaankauppatilastot perustuvat yhteisön järjestelmään. Ne eroavat monissa tapauksissa kansallisella tasolla julkaistuista tiedoista, jotka perustuvat kansalliseen järjestelmään. Kuten komission vastauksessa parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-2464/02 ja E-2465/02(2) todetaan, jäsenvaltioiden komissiolle (Eurostatille) unionin maksutaseen laatimista varten toimittamat tiedot perustuvat eri menetelmään (lähetysperiaate) kuin jäsenvaltioissa kansallisen maksutaseen laatimiseen ja julkaisemiseen käytettävä menetelmä (alkuperäperiaate). Tämä ero olisi pidettävä mielessä lukuja tulkittaessa. (1) Ks. komission vastaus parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-0992/02 E-0994/02 ja E-1106/02. (2) EUVL C 28 E, 6.2.2003, s. 243.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0409/03 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Irlannin sähkömarkkinoiden vapauttamista koskevan raportin rahoitus.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0099 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0409/03 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (17. helmikuuta 2003) Aihe: Irlannin sähkömarkkinoiden vapauttamista koskevan raportin rahoitus Onko komissiolla tietoa EU:n tason rahoituksesta, jota voisi saada Irlannin sähkömarkkinoiden vapauttamista koskevan raportin julkaisemiseen? Jos tällaista rahoitusta on olemassa, voiko komissio kertoa, millaisin ehdoin kyseistä rahoitusta voi saada? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2003) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että yhteisön tasolla ei ole rahoitusta tarjolla Irlannin sähkömarkkinoiden avaamista koskevan raportin julkaisemista varten. Komissio on julkaissut kaksi kertomusta sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden toteuttamisesta (komission sisäiset valmisteluasiakirjat First Benchmarking Report(1) ja Second Benchmarking Report(2)), joissa käsitellään hyvinkin yksityiskohtaisesti sääntelyn vapauttamista kaikissa jäsenvaltioissa. Parlamentin jäsentä kehotetaan myös tutustumaan julkaisuihin, jotka on laatinut the Commission for Energy Regulation, the Irish Regulator for Electricity and Gas (Irlannin sähkö- ja kaasuviranomaisen energiasääntelyn komissio). (1) SEC(2001) 1957. (2) SEC(2002) 1038.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0785/03 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Pankkien kohtuuttomat sopimusehdot asiakkaille.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0785/03 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (14. maaliskuuta 2003) Aihe: Pankkien kohtuuttomat sopimusehdot asiakkaille Espanjalainen Organización de Consumidores y Usuarios -järjestö on haastanut useita pankkeja oikeuteen, koska ne ovat soveltaneet sopimuksissaan jopa 17:ää ehtoa, jotka ovat kohtuuttomia ja asiakkaille vahingollisia. Järjestö pyytää, että ehdot julistetaan mitättömiksi, mikä on herättänyt odotuksia espanjalaisessa yhteiskunnassa. Vaikuttaa siltä, että tällä tavalla on taas osoitettu tarpeelliseksi, että kyseisen espanjalaisen järjestön toteuttamilla toimilla saadaan aikaan se, että sekä kansalliset että yhteisön viranomaiset alkavat analysoida yksityiskohtaisesti pankkien sopimusehtoja. Mitä mieltä komissio on yhteisön lainsäädännöstä, jolla asiakkaita suojellaan pankkien toimilta? Katsooko komissio, että lainsäädännöllä annetaan riittävät takeet asiakkaille siitä, että he eivät joudu kärsimään kohtuuttomista ja vahingollisista menettelyistä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 2003) Pankkitoimintaan liittyvä kuluttajansuoja on laaja kysymys: - Vakavaraisuus- ja valvontasäännöt takaavat vakaan pankkijärjestelmän, mikä on myös kuluttajien edun mukaista. - Kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä 23 päivänä syyskuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/65/EY(1) on kattava malli kuluttajien niiden etujen suojaamiseksi, jotka liittyvät rahoituspalveluihin erityisen hyvin soveltuviin myyntitapoihin. - Kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/13/ETY(2) vahvistettu menettely on osoittautunut pääsääntöisesti tehokkaaksi keinoksi päästä sopusointuisiin sopimusehtoihin, joita voidaan soveltaa kuluttajien ja elinkeinonharjoittajien välillä. Tämä koskee myös rahoitusalaa. Menettelyyn ei näillä näkymin ole tulossa muutoksia. Komissio kuitenkin katsoo, että tietyissä asioissa on vielä tehtävää: - Komission on määrä hyväksyä ennen kesää ehdotus hyvän kauppatavan vastaisia kaupallisia käytäntöjä koskevaksi puitedirektiiviksi. Sillä pyritään luomaan laaja-alainen malli, johon ei sisälly erityissääntöjä kuluttajan ja palveluntarjoajan sopimusta edeltävää suhdetta varten. - Äskettäin hyväksyttyyn kuluttajapoliittiseen strategiaan vuosiksi 20022006(3) sisältyy yhteisön kuluttajasäännöstön uudistus. - Komission aloittama työ yhtenäisen maksualueen luomiseksi hyödyttänee myös kuluttajia. Lisäksi äskettäin laadittu Euroopan sopimusoikeuden yhtenäistämistä koskeva toimintasuunnitelma(4) vaikuttaa kiistatta kuluttajan ja pankin sopimussuhteeseen, vaikka vaikutuksia ei vielä voidakaan määrittää tarkasti. (1) EYVL L 271, 29.10.2002. (2) EYVL L 95, 21.4.1993. (3) EYVL C 137, 8.6.2002. (4) EUVL C 63, 15.3.2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1475/03 esittäjä(t): Carlos Lage (PSE) komissiolle. Elintarvikkeisiin sisältyvät lahjat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1475/03 esittäjä(t): Carlos Lage (PSE) komissiolle (30. huhtikuuta 2003) Aihe: Elintarvikkeisiin sisältyvät lahjat Viime vuosina lapsille sattuneiden kuolemaan johtaneiden tukehtumisonnettomuuksien takia jotkut valveutuneimmista valmistajista ovat alkaneet vapaaehtoisesti vetää pois markkinoilta potentiaalisesti vaarallisia tuotteita. 1. Nestlé on vetänyt pois markkinoilta Magic Ball -tuotteensa (suklaalla päällystetty pallo, jonka sisällä on pieni Disney-nukke) sen takia, että elintarvikkeiden sisällä olevia leluja pidetään äärimmäisen vaarallisina. 2. Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa lahjan sisältänyt jogurtti (Onken) vedettiin myös vapaaehtoisesti pois markkinoilta. 3. Suomessa vedettiin pois markkinoilta suklaamuna, jonka sisällä oli Itävallassa valmistettu yllätyslahja. Häikäilemättömät valmistajat jatkavat kuitenkin elintarviketuotteidensa mainontaa ja myyntiä käyttäen houkuttimena lelua (mikä on epäilemättä taas yksi markkinointikeksintö ruoan myymiseksi), joka on altis aiheuttamaan kohtalokkaita onnettomuuksia ja peruuttamattomia vahinkoja perheille. Mihin erityisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä pyrkiäkseen suojelemaan eurooppalaista kuluttajaa? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1475/03, E-1505/03, E-1552/03 ja E-1591/03 (5. kesäkuuta 2003) Parlamentin jäsenten esittämiä kysymyksiä on käsitelty useissa komission vastauksissa aikaisempiin parlamentin jäsenten kysymyksiin. Tämän vuoksi parlamentin jäseniä on pyydetään tutustumaan erityisesti vastauksiin, joita on annettu toisiinsa liittyviin kirjallisiin kysymyksiin E-0504/02, esittäjä Anna Karamanou, ja E-0548/02, esittäjä Alexandros Alavanos(1), sekä kirjallisiin kysymyksiin E-2630/00, esittäjä Jorge Moreira Da Silva, E-2631/00, esittäjä Elisa Damião ja E-2632/00, esittäjä Carlos Lage(2). Kirjallisessa kysymyksessä E-1505/03 mainittujen tapaturmien osalta komissio on yhteydessä kyseisten maiden viranomaisiin saadakseen tietoa näiden tapaturmien yksityiskohdista ja arvioidakseen niitä. Komissio myös kiinnittää erityistä huomiota elintarviketuotteiden liittämisestä muihin kuin elintarviketuotteisiin mahdollisesti aiheutuvaa vaaraa koskevan, parhaillaan tehtävän tutkimuksen tuloksiin. Tutkimusta koordinoi Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arvioinnista (STOA) vastaava jaosto. Kaikkia näistä tiedoista ilmeneviä uusia näkökohtia tarkastellaan sen ratkaisemiseksi, onko aihetta tehdä aloitteita yhteisön tasolla. (1) EYVL C 205 E, 29.8.2002. (2) EYVL C 136 E, 8.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0544/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Direktiivin 89/48/ETY sisällyttäminen Kreikan kansalliseen lainsäädäntöön.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0544/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (26. helmikuuta 2003) Aihe: Direktiivin 89/48/ETY sisällyttäminen Kreikan kansalliseen lainsäädäntöön Presidentin asetuksella 385/2002 muutetaan presidentin asetusta 165/2000, jolla direktiivi 89/48/ETY(1) oli saatettu osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä, ja sisällytetään direktiivi 2001/19/EY(2) Kreikan kansalliseen lainsäädäntöön. Komissio toimitti heinäkuussa 2002 perustellun lausunnon (SG(2002) 220544 1.7.2002) rikkomuksesta 2001/4046, jonka mukaan Kreikka ei ole sisällyttänyt direktiiviä 89/48/ETY asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöönsä eikä pannut täytäntöön asianmukaisesti tiettyjä säädöksiä, josta esimerkkinä toisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten yhteistyösopimusten perusteella järjestetyistä opinnoista myöntämien tutkintotodistusten tunnustamatta jättäminen. Kattaako uusi presidentin asetus 385/2002 direktiivin 89/48/ETY kansalliseen lainsäädäntöön sisällyttämistä koskevat puutteet? Jos ei kata, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta direktiivi pannaan asianmukaisesti täytäntöön? (1) EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16. (2) EYVL L 206, 31.7.2001, s. 1. Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys antaa aiheen seuraaviin kommentteihin: - Presidentin asetus 385/2002, jolla muutetaan presidentin asetusta 165/2000, toimitettiin komissiolle. Asetuksen tarkastelun tuloksena voitiin todeta, että sillä saatetaan presidentin asetus 165/2000 direktiivin 89/48/ETY(1) mukaiseksi joidenkin direktiivin täytäntöönpanoon liittyvien puutteiden osalta. Tämä direktiivin mukaiseksi saattaminen koskee erityisesti presidentin asetuksen 165/2000 sovellettavuutta henkilöihin, jotka ovat jo harjoittaneet Kreikassa ammattia, jonka tunnustamista haetaan, sekä korvaavia toimenpiteitä koskevia tiettyjä säännöksiä. Kreikalle osoitetussa perustellussa lausunnossa 1. heinäkuuta 2002 esitetyistä vastaavista väitteistä on siis luovuttava. - Presidentin asetus 385/2002 antaa kuitenkin aiheen niiden väitteiden voimassa pitämiseen, jotka koskevat direktiivin 89/48/ETY puutteellista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja direktiivin epäasianmukaista soveltamista. Komissio aikoo sen vuoksi jatkaa käynnistämäänsä menettelyä ottaen huomioon presidentin asetuksen 385/2002 hyväksymisestä johtuvat muutokset. Komissio päätti 17. joulukuuta 2002 pitämässään istunnossa saattaa asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. (1) Neuvoston direktiivi 89/48/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 19, 24.1.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0894/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Siirtotyöläisten hyväksi toteutettavan toimintaohjelman varojen käyttö Fiumicinon kunnassa.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0185 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0894/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (21. maaliskuuta 2003) Aihe: Siirtotyöläisten hyväksi toteutettavan toimintaohjelman varojen käyttö Fiumicinon kunnassa Italian hallituksen valtiovarainministeriön valvontakomitea esitteli syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä tutkimuksesta ilmeni huolestuttavasti myös se hitaus ja tehottomuus, jolla jotkut aluehallinnot hankepäätöksensä tekevät. Myös Euroopan komissio on korostanut useaan otteeseen olevansa huolestunut yhteisön varojen puutteellisesta käytöstä kunnissa. Kun otetaan huomioon, että erityisesti joidenkin paikallishallintojen, kuten esimerkiksi Fiumicinon kunnan, olisi ehdottoman tarpeellista käyttää yhteisön varoja siirtotyöläisten tukemiseen, muut kuin EU-kansalaiset mukaan luettuina, taatakseen paremmat mahdollisuudet yhteiseloon ja integroitumiseen paikallisten asukkaiden kanssa sekä ammatillisten että sosiaalisten suhteiden osalta, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Fiumicinon kunta esittänyt yhteisön rahoituksen saajiksi hankkeita siirtotyöläisten hyväksi toteutettavasta toimintaohjelmasta? 2. Onko se saanut rahoitusta näitä hankkeita varten? 3. Onko kyseisiä varoja käytetty? Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 ja E-1138/03 (28. huhtikuuta 2003) Tällä hetkellä yhteisön tasolla ei ole siirtotyöläisiä koskevaa toimintaohjelmaa. Komissio muistuttaa, että siirtotyöläisten sopeutumisen edistämistoimien rahoitus budjettikohdasta B3-4110 lopetettiin vuonna 1998 seurauksena Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-106/96 antamasta tuomiosta. Sen jälkeen tällä alalla ei ole myönnetty rahoitusta. Komissio (oikeus- ja sisäasioiden pääosasto) käynnistää toukokuussa 2003 budjettikohdasta B5-815 rahoitettavan uuden ohjelman EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten integroitumisen edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0692/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(7. maaliskuuta 2003)

Aihe: Kreikan kaatopaikat

Mikä on komission kanta kaatopaikkojen luomisesta Kreikkaan?

Mitkä jätteenkäsittelypaikat eivät täytä yhteisön vaatimuksia?

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että Kreikka noudattaa yhteisön lainsäädäntöä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(3. huhtikuuta 2003)

Kaatopaikkoihin sovelletaan jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 18. maaliskuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/156/ETY(2) ja kaatopaikoista 26. huhtikuuta 1999 annettua neuvoston direktiiviä 1999/31/EY(3).

Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan valvottuja kaatopaikkoja on tällä hetkellä 33, ja niille varastoidaan noin 33 prosenttia Kreikan yhdyskuntajätteestä. Yhdyskuntajätteestä 60 prosenttia toimitetaan jätteenkäsittelypaikkoihin, jotka eivät täytä yhteisön lainsäädännön vaatimuksia. Vuonna 2000 hyväksytyssä kansallisessa jätehuoltosuunnitelmassa asetetaan tavoitteeksi valvottujen kaatopaikkojen mukauttaminen ympäristövaatimuksiin ja valvomattomien tai laittomien kaatopaikkojen kunnostaminen.

Näiden tietojen perusteella ja saatuaan suuren määrän valituksia, jotka koskevat valvomattomia tai laittomia jätteenkäsittelypaikkoja, jotka eivät ole yhteisön lainsäädännön mukaisia, komissio käynnisti määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla heinäkuussa 2002. Kreikan viranomaiset myönsivät, että 1 458 laitonta tai valvomatonta kaatopaikkaa oli edelleen käytössä, ja ilmoittivat, että uusi jätehuoltosuunnitelma oli hyväksyttävänä. Viranomaisten aikataulun mukaan kaikki laittomat kaatopaikat suljettaisiin vuoden 2007 loppuun mennessä ja korvattaisiin pysyvillä jätteenkäsittelypaikoilla. Tässä yhteydessä Kreikan viranomaiset ovat pyytäneet apua Euroopan rakennerahastoilta ja koheesiorahastolta. Kreikan eri alueilla ollaan todella hyväksymässä tai rakentamassa useita kaatopaikkoja.

Komissio toimitti Kreikalle joulukuussa 2002 perustellun lausunnon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla kehottaen Kreikkaa ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin muutetun direktiivin 75/442/ETY säännösten vaatimusten noudattamiseksi. Jos Kreikka ei noudata yhteisön lainsäädännön mukaisia velvollisuuksiaan, komissio ei epäröi viedä asiaa yhteisöjen tuomioistuimeen.

(1) EYVL L 194, 25.7.1975.

(2) EYVL L 78, 26.3.1991.

(3) EYVL L 182, 16.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0728/03 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Prestige-öljykatastrofi ja yhteisön taloudellinen tuki.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0728/03 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (11. maaliskuuta 2003) Aihe: Prestige-öljykatastrofi ja yhteisön taloudellinen tuki Euroopan parlamentti hyväksyi 19. joulukuuta 2002 päätöslauselman meriturvallisuudesta ja toimenpiteistä öljytankkeri Prestigen aiheuttaman katastrofin seurausten lievittämiseksi. Päätöslauselman 11 kohdassa Euroopan parlamentti kehottaa komissiota harkitsemaan kiireellisesti kaikkien mahdollisten rahoitusvälineiden käyttämistä Prestige-säiliöaluksen haverin aiheuttamien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vahinkojen korjaamiseksi ja öljyvahingosta kärsivien talouselämän alojen tukemiseksi. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä? Kuinka suuren prosenttiosuuden kyseistä tarkoitusta varten myönnetyt yhteisön avustukset kattavat Prestigen aiheuttamien tuhojen ja vahinkojen arvioiduista kokonaismäärästä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2003) Komissio on heti 19. marraskuuta 2002 tapahtuneen Prestige-tankkerin haverin jälkeen aktiivisesti toimittanut apua ja hyväksynyt toimenpiteitä aluksen uppoamisen aiheuttamien tuhojen lievittämiseksi. Parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan komission 5. maaliskuuta 2003 antamaan tiedonantoon Kertomus Eurooppa-neuvostolle Prestigen onnettomuuden vuoksi toteutettavista toimenpiteistä(1). Kertomuksessa kuvataan tyhjentävästi komission Prestigen onnettomuuden vuoksi toteuttamia koordinoituja toimenpiteitä. (1) KOM(2003) 105 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1611/03 esittäjä(t): Jean-Louis Bernié (EDD) komissiolle. Viljan markkinointi.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0233 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1611/03 esittäjä(t): Jean-Louis Bernié (EDD) komissiolle (7. toukokuuta 2003) Aihe: Viljan markkinointi Viljan markkinointi on Ranskaa lukuun ottamatta vapaata Euroopan unionissa. Maanviljelijät voivat myydä tuotantonsa vapaasti ja taata sen täydellisen jäljitettävyyden toisin kuin suurissa siiloissa varastoidun tuotannon kohdalla. Viljakauppa muodostaa Ranskassa monopolin, johon kuuluvat ainoastaan Office National Interprofessionnel des Céréales (ONIC) -viraston (kansallinen vilja-alan virasto) hyväksymät varastointielimet, joiden kautta kaikki viljan myynti pakostakin hoituu. Hyväksytyt varastoijat pidättävät veroluonteiset maksut, joita tarvitaan esimerkiksi ONICin toimintaan, joka puolestaan antaa niille rahallista tukea. Tällaisessa tilanteessa ranskalaisia viljantuottajia ja -kuluttajia rangaistaan sekä rahallisesti että puuttuvalla mahdollisuudella tehdä kauppaa vapaasti. Ranskalainen viljantuottaja ei esimerkiksi saa myydä tuotantoaan suoraan kasvattajalle. ONICin antamat määräykset näyttävät aiheuttavan esteen yhteisön kaupalle ja kaupankäynnin vapaudelle. Mitä mieltä komissio on edellä mainitusta Ranskan sisäisestä tilanteesta? Onko komissiolla ehdotuksia tilanteen korjaamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0081/03 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle. EU:ta painostetaan peruuttamaan palestiinalaisalueen tukemiseen liittyvällä vierailulla käytetty diplomaattipassi.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0148 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0081/03 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle (23. tammikuuta 2003) Aihe: EU:ta painostetaan peruuttamaan palestiinalaisalueen tukemiseen liittyvällä vierailulla käytetty diplomaattipassi 1. Onko neuvosto tietoinen, että useat järjestöt, joilla on monien syiden perusteella läheinen suhde Israelin hallituksen kanssa, ovat tuominneet antisemiittisenä alankomaalaisen komitean Stop de bezitting (lopettakaa miehitys) valtuuskunnan vierailun Jasser Arafatin luokse? Vierailun tarkoituksena oli tukea Israelin vuonna 1967 miehittämien palestiinalaisalueen asukkaiden elinolojen kehittämistä naapurivaltion Israelin tasolle muun muassa poistamalla demokraattisesti valitulle hallinnolle luodut esteet, lopettamalla asuntojen ja infrastruktuurin tuhoamisen ja maa-alueiden ulosmittauksen muiden kuin palestiinalaisten asuttamiseksi sekä asukkaiden surmaamisen ja vahingoittamisen. 2. Onko neuvosto myös tietoinen, että kysymyksessä 1 mainitun vierailun vuoksi Gretta Duisenberg, Euroopan keskuspankin johtajan vaimo, joutui terävän arvostelun kohteeksi, koska hän matkusti Israeliin ja palestiinalaisalueille diplomaattipassilla, joka oli myönnetty hänen aviomiehensä viran vuoksi? 3. Voiko neuvosto vahvistaa, että on tavanomaista, että tavallinen passi otetaan diplomaattipassin myöntämisen jälkeen jäsenvaltion haltuun diplomaattipassin voimassaoloajaksi, joten sitä ei voi enää käyttää? 4. Merkitseekö tavallisen passin esittäminen diplomaattipassin sijasta, että rauhanomaisilla, mutta ei-toivotuilla EU:n jäsenvaltioista tulevilla vierailla on huonommat mahdollisuudet päästä EU:n ulkopuolella sijaitseviin valtioihin, joten vierailu Israeliin ja palestiinalaisalueille ei olisi ehkä ollut mahdollista ilman valtuuskunnan jäsentä, jolla oli diplomaattipassi? 5. Voiko neuvosto vahvistaa, että se ei aio missään nimessä taipua eri järjestöjen, kuten yhdysvaltalaisen kansalaisoikeuksien parissa toimivan Anti-Defamation Leaguen tai Simon Wiesenthal -keskuksen EU:ta kohtaan harjoittaman painostuksen vuoksi, jotta tässä tai tämänkaltaisessa tapauksessa diplomaattipassit peruutettaisiin? Vastaus (8. toukokuuta 2003) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että vaikka Gretta Duisenberg on tiedottanut neuvostolle monista toimistaan, kysymyksessä viitatun vierailun yksityiskohtia ei ole ilmoitettu neuvostolle. Mitä tulee yleisemmin kysymykseen minkätahansa tyyppisen kansallisen passin myöntämisestä neuvosto muistuttaa, että tämä kuuluu täysin kunkin jäsenvaltion toimivaltaan, eikä neuvosto näin ollen voi kommentoida esitettyä kysymystä. Mitään arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista muista seikoista ei ole saatettu neuvoston tietoon.