ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0899/02 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Oletettu vaino Laosissa.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0899/02 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (4. huhtikuuta 2002) Aihe: Oletettu vaino Laosissa Onko komissio saanut edustustonsa kautta tai suoraan todisteita, joista ilmenisi, että uskonnollisia vähemmistöjä on vainottu ja edelleen vainotaan Laosissa? Millä tavoin komissio on esittänyt vastalauseensa Laosin viranomaisille tämän asian vuoksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (24. huhtikuuta 2002) Komission on hyvin tietoinen raporteista, joiden mukaan uskonnon harjoittamista rajoitetaan edelleen Laosissa, ja kristittyjen ryhmien jäsenten raporteista, joiden mukaan ryhmien jäseniä vainotaan ja/tai pidätetään näiden uskonnollisen vakaumuksen vuoksi. Vaikka Laosin perustuslaissa säädetään oikeudesta ja vapaudesta harjoittaa tai olla harjoittamatta uskontoa, viranomaiset ilmeisestikin rajoittavat käytännössä tätä oikeutta varsinkin muilta kuin buddhalaisilta yhteisöiltä. Uskonnonharjoittamisen salliminen vaihtelee alueittain. On raportoitu, että uskonnonharjoittajia ja heidän hengellisiä johtajiaan on pidätetty ja vangittu ilman syytteitä. Joitakin kristittyjä on myös tuomittu yhteiskunnallista sekaannusta aiheuttavasta kokoontumisesta. Lisäksi joissakin raporteissa mainitaan uskonnollisten ryhmien vaikeuksista perustaa uusia uskonnonharjoituspaikkoja. Raporttien mukaan katolisella kirkolla, jolla on kolme hiippakuntaa Etelä-Laosissa, jossa katolilaiset voivat harjoittaa uskontoaan avoimesti, on vaikeuksia toimia Laosin ylänköalueilla ja pohjoisosissa. Sitä vastoin protestanttisten seurakuntien, joista kaksi ryhmää on tunnustettu virallisesti, on raportoitu pitävän jumalanpalveluksia kaikkialla Laosissa. EU otti esille Laosin tarpeen lujittaa kansalais- ja poliittisten oikeuksien kuten uskonnonvapauden kunnioittamista Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuskomission 57:ttä kokousta edeltävässä 29. maaliskuuta 2001 annetussa lausunnossaan. Myös komissio otti nämä huolenaiheet esille yhteisön ja Laosin demokraattisen tasavallan 15. toukokuuta 2001 kokoontuneessa sekakomiteassa. Komissio ja sen Bangkokin-lähetystö, joka huolehtii myös Laosin-suhteista, seuraavat tarkasti yhdessä jäsenvaltioiden diplomaattilähetystöjen kanssa tätä kysymystä ja muita ihmisoikeuskysymyksiä Laosissa. Komissio osallistuu lisäksi täysipainoisesti kaikkiin unionin toimiin ilmaistakseen huolenaiheensa Laosin viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1028/02 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle. Neljäntoista tytön traaginen menehtyminen Saudi-Arabiassa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0133 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1028/02 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (15. huhtikuuta 2002) Aihe: Neljäntoista tytön traaginen menehtyminen Saudi-Arabiassa Arab News -sanomalehden ja Amnesty Internationalin esittämien syytösten mukaan 14 tyttöä menehtyi ja kymmenet muut loukkaantuivat koulussa syttyneessä tulipalossa Mekassa 11. maaliskuuta 2002, kun uskonnollinen poliisi (Mutawwa'in) esti tyttöjä pakenemasta palavasta rakennuksesta, koska he eivät olleet pukeutuneet huntuun eikä läsnä ollut miespuolisia sukulaisia ottamassa heitä vastaan. Lisäksi uskonnollinen poliisi kielsi pelastusryhmiä menemästä koulurakennukseen, koska miehet eivät saa olla kosketuksissa naisten kanssa. Tämä traaginen tapaus on osuva esimerkki ihmishengelle koituvista traagisista seurauksista, joita sukupuoleen perustuva syrjintä voi aiheuttaa. On huomattava, että Saudi-Arabia on allekirjoittanut kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW). Aikooko neuvosto painostaa Saudi-Arabian hallitusta, jotta se tutkisi välittömästi nämä traagiset kuolemantapaukset ja saattaisi sen jälkeen syylliset oikeuden eteen vastaavien ilmiöiden välttämiseksi tulevaisuudessa? Aikooko neuvosto ryhtyä toimiin maan hallituksen suhteen, jotta naisia halventavat ja naisiin kohdistuvaa syrjintää ylläpitävät politiikat ja käytänteet poistettaisiin? Vastaus (22. heinäkuuta 2002) Kuten neuvoston vastauksessa Carlos Carnero Gonzálezin esittämään kysymykseen nro 0185/02 on jo todettu, ihmisoikeusasioita, kuten naisten asemaan ja heidän syrjintäänsä liittyviä kysymyksiä, käsitellään Saudi-Arabian kanssa toistuvasti sekä kahdenvälisissä yhteyksissä että Persianlahden yhteistyöneuvoston kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun puitteissa, sillä Saudi-Arabia on sen jäsen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1503/02 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Erasmus-Sokrates-stipendit.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0163 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1503/02 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (29. toukokuuta 2002) Aihe: Erasmus-Sokrates-stipendit Erasmus-Sokrates-vaihto-ohjelmiin osallistuvien opiskelijoiden taloudellista tukemista selvittäessäni havaitsin, että stipendin suuruus vaihtelee huomattavasti sen mukaan, mistä maasta opiskelija on kotoisin. Italiasta kuudeksi kuukaudeksi Würzburgiin lähtevä opiskelija saa 720 euron stipendin, kun taas Tekistä tai Suomesta samaan yliopistoon yhtä pitkäksi ajaksi lähtevä opiskelija saa 2 100 euroa. - Miten Erasmus-Sokrates-stipendien suuruus määräytyy? - Miten näin suuret erot ovat selitettävissä, vaikka sekä opiskelupaikkakunta että opiskelijan lähtömaa (tässä tapauksessa Suomi) sijaitsevat Euroopan unionin alueella? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2002) Komission tuki Erasmus-opiskelijoiden liikkuvuuteen 18 maassa (jäsenvaltiot + kolme Euroopan talousalueeseen ETAan kuuluvaa maata) myönnetään sovitun vakiolaskelman perusteella. Laskelmassa otetaan huomioon muun muassa opiskelijoiden määrä, elinkustannukset ja välimatka. Ehdokasmaille maksettava määrä saadaan soveltamalla matemaattista kaavaa näihin 18 rahoitusosuuteen. Kullekin opiskelijalle myönnettävän tuen määrästä päättää osallistuva maa, jonka on sekä tarjottava niin suuri avustus kuin rajallisista määrärahoista on mahdollista myöntää että pyrittävä antamaan osallistumismahdollisuus mahdollisimman monille opiskelijoille. Komissio määrittää enimmäismäärän, joka opiskelijoille voidaan myöntää komission rahoitusosuudesta. Kukin maa voi kuitenkin edelleen maksaa opiskelijalle sellaista rahoitustukea, johon hänellä jo on oikeus, ja varsin useissa maissa liikkuvuusohjelmien kautta ulkomaille opiskelemaan lähteville opiskelijoille maksetaan vielä ylimääräistä kansallista tukea. Korkea-asteen oppilaitokset myöntävät useissa tapauksissa yhteisrahoitusta Erasmus-opiskelijoilleen. Tämä selittäisi, miksi samassa yliopistossa opiskeleville eri maiden opiskelijoille maksetaan erisuuruisia liikkuvuusapurahoja. Yhteisön varoista maksettavat keskimääräiset Erasmus-tuet on lueteltu taulukossa, joka lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0989/02 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Radioaktiivisen säteilyn arviointi.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0122 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0989/02 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2002) Aihe: Radioaktiivisen säteilyn arviointi Voiko komissio ilmoittaa, minkä konkreettisten oikeusnormien ja teknisten suuntaviivojen mukaan atomivoimaloiden ja ydinjätteen jälleenkäsittelylaitosten radioaktiivinen säteily arvioidaan Euroopan unionissa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (21. toukokuuta 2002) Asiaan liittyvät väestön terveyden suojelemista ionisoivan säteilyn aiheuttamilta vaaroilta koskevat Euratom-määräykset ovat Euratom-sopimuksen II osaston 3 luvussa. Näistä määräyksistä seuraavassa esitetyt ovat merkittäviä, kun arvioidaan altistumista ionisoivalle säteilylle, joka on yleisesti ottaen peräisin toteutetusta toiminnasta ja erityisesti ydinvoimaloiden/ydinjätteen jälleenkäsittelylaitosten toiminnasta. Euratom-sopimuksen 35 artiklassa todetaan, että jokainen jäsenvaltio perustaa tarvittavat laitokset radioaktiivisuustason jatkuvaan valvontaan vesistöissä, ilmassa ja maaperässä sekä perusnormien noudattamisen valvontaa varten. Perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta 13. toukokuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/29/Euratom(1) on useita säännöksiä toimintojen väestövaikutusten arvioimisesta. Direktiivin V osastossa, joka koskee efektiivisen annoksen arviointia, viitataan (ulkoisen säteilyn osalta) direktiivin liitteen II arvoihin ja vastaavuuksiin ja (sisäisen altistuksen osalta) direktiivin liitteen III annoskertoimiin, joita käytetään efektiivisten annosten ja ekvivalenttiannosten arviointiin. Direktiivin VIII osasto liittyy väestön säteilysuojelun toteuttamiseen tavanomaisissa olosuhteissa. Sen 45 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan varmistamaan erityisesti, että annokset arvioidaan mahdollisimman totuudenmukaisesti sekä koko väestölle että väestön vertailuryhmille, päättämään määritysten suoritusvälit ja varmistamaan, että väestön annosarvioissa otetaan huomioon ulkoisesta säteilystä aiheutuvat annokset ja arvioidaan radionuklidien saannot. Sen 47 artiklan mukaan kunkin jäsenvaltion on edellytettävä, että yritykset erityisesti hyväksyvät käyttöönsä säteilysuojelun valvonnan kannalta tarpeelliset laitteet ja menetelmät ympäristön ja väestön säteilyaltistuksen ja radioaktiivisen kontaminaation mittaamiseksi ja arvioimiseksi. (1) EYVL L 159, 29.6.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0950/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. EU:n sisämarkkinasäännöstön noudattamatta jättäminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0073 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0950/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (9. huhtikuuta 2002) Aihe: EU:n sisämarkkinasäännöstön noudattamatta jättäminen Kreikassa Voiko komissio kertoa, montako mahdollista yhteisön sisämarkkinoita koskevan säännöstön rikkomistapausta Kreikassa on esiintynyt, ja mihin kysymyksiin nämä rikkomukset liittyvät? Monessako tapauksessa (jos tällaisia tapauksia on esiintynyt) ja missä tapauksissa komissio valmistautuu viemään Kreikan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 2002) Sisämarkkinoihin liittyviä yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa koskevia tapauksia (kanteluita, viran puolesta havaittuja tapauksia tai direktiivien kansallisista täytäntöönpanotoimenpiteistä tiedottamatta jättämisiä) on Kreikkaa vastaan tällä hetkellä vireillä 70. Näiden tapausten joukossa on useita velvoitteiden laiminlyöntien vuoksi aloitettuja menettelyjä, joista kahdesta direktiivien kansallisesta täytäntöönpanotoimenpiteiden tiedottamatta jättämisestä on annettu huomautus, yhdeksästä on annettu perusteltu lausunto, ja kuusi on annettu tuomioistuimen käsiteltäväksi. Luettelo näistä 17:stä velvoitteiden laiminlyönnistä on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission kahdeksanteentoista vuosikertomukseen yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (vuosi 2000)(1). Komissio julkaisee viimeaikaisia yhteisön oikeuden rikkomista koskevia päätöksiään kuin myös säännöllisin väliajoin päivitettäviä tilastotietoja seuraavalla internetsivulla: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_fr.htm infractions (1) KOM(2001) 309 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1448/02

esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle

(23. toukokuuta 2002)

Aihe: Pienten EU-hankkeiden tasavertainen asema

Harvaanasutuilla seuduilla kunnat, yritykset ja järjestöt ovat pieniä ja resursseiltaan vähäisiä. Ne ovat kuitenkin keskeisiä toimijoita EU-rahoitteisten hankkeiden toteutuksessa.

Näiden toimijoiden näkökulmasta on ongelma, että rakennerahastojen hankkeiden odotetaan olevan suuria. Koska projektien maksatukset tapahtuvat jälkikäteen, on hankkeiden käynnistäminen jo muutoinkin vaikeaa.

Pienillä hankkeilla on näille alueille ja niiden toimijoille aivan erityinen merkitys.

Projektien kokoa tärkeämpi tekijä alueille on projektien jatkuvuus, jolloin niiden vaikutukset kantavat pidemmälle aikavälille ja luovat pysyvämpiä tuloksia. Tällöin toimijat eivät joudu tuhlaamaan vähäisiä henkisiä ja fyysisiä resurssejaan teennäisten yhteistoimintakuvioiden rakentamiseen.

Miten komissio aikoo varmistaa seuraavalla rakennerahastokaudella, että alueellisten toimijoiden pienet mutta paikallisesti merkittävät hankkeet ovat tasavertaisessa asemassa suurten seutukuntatasoisten projektien kanssa?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(4. heinäkuuta 2002)

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999(1) ja erityisesti sen 8 artiklassa säädetään alue- ja paikallisviranomaisten, talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten sekä kaikkien muiden soveltuvien elinten osallistumisesta mainituista rahastoista rahoitettavien tukitoimien suunnitteluun, rahoitukseen, seurantaan ja arviointiin. Parlamentin jäsenen mainitsemien järjestöjen ja laitosten on siis mahdollista esittää sekä pieniä että suurempia hankkeita ja saada jatkuvasti tietoa oman alueensa ohjelmatyön kehityksestä.

Lisäksi Euroopan sosiaalirahastosta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/1999(2) 2 artiklan 2 kohdassa(5) säädetään paikallisten työllisyysaloitteiden tukemisesta ja lisäksi sen 4 artiklan 2 kohdassa(6) säädetään pienten apurahojen jakamisesta paikallisille kumppaneille. Komissio tukee siten paikallistason työllisyyskehitystä, jossa paikallisilla toimijoilla on ratkaisevan tärkeä asema.

Seuraavan ohjelmakauden osalta komissio on aloittanut keskustelun tulevasta koheesiopolitiikasta toisen taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan kertomuksen(3) hyväksymisen ja ensimmäisen väliraportin julkaisun yhteydessä(4). Näistä kahdesta asiakirjasta keskustellaan aihepiirikohtaisissa sekä monialaisissa seminaareissa, joissa kaikki aluepolitiikan tahot voivat esittää tulevaisuuden koheesiopolitiikkaa koskevia toiveitaan ja vaatimuksiaan. Komissio tekee sitten yhteenvedon näistä keskusteluista ja esittää omat ehdotuksensa kolmannen taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan kertomuksen julkaisemisen yhteydessä vuoden 2003 lopussa.

(1) EYVL L 161, 26.6.1999.

(2) EYVL L 213, 13.8.1999.

(3) KOM(2001) 24 lopullinen.

(4) KOM(2002) 46 lopullinen.

(5) EYVL L 213, 13.8.1999.

(6) EYVL L 213, 13.8.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1521/02 esittäjä(t): Ioannis Averoff (PPE-DE) komissiolle. Vesivoimalahankkeiden ympäristövaikutukset Epeirosin alueella.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1521/02 esittäjä(t): Ioannis Averoff (PPE-DE) komissiolle (27. toukokuuta 2002) Aihe: Vesivoimalahankkeiden ympäristövaikutukset Epeirosin alueella Vesivoimalahankkeiden ympäristövaikutuksia Epeirosin alueella koskevaan kysymykseen P-3174/01 (13. marraskuuta 2001)(1) antamansa vastauksen mukaan komissio aikoi lähestyä kirjeitse Kreikan viranomaisia pyytääkseen heiltä tietoja, joiden perusteella se aikoi tutkia ovatko kyseiset hankkeet ristiriidassa tiettyjen yhteisön säännösten kanssa kuten on valitettu. Pyydän komissiota kertomaan: Mikä oli kreikkalaisten viranomaisten vastaus? Miten komissio arvioi tätä vastausta? (1) EYVL C 134 E, 6.6.2002, s. 207. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (17. kesäkuuta 2002) Komissio on käynnistänyt parlamentin jäsenen esille tuomien seikkojen perusteella asian tarkastelun tutkiakseen, noudatettiinko asianomaisissa töissä yhteisön ympäristölainsäädäntöä. Komissio otti yhteyttä Kreikan viranomaisiin ja pyysi tietoja siitä, onko töiden suunnittelun ja hyväksymisen aikana noudatettu tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettua neuvoston direktiiviä 85/337/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY(2), sekä otettu huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY(3). Asiasta keskusteltiin helmikuussa 2002 komission ja Kreikan viranomaisten välisessä kokouksessa, jossa käsiteltiin yhteisön ympäristölainsäädännön soveltamista Kreikassa (ns. pakettikokous). Kreikan viranomaiset vahvistivat tässä kokouksessa, että Aniliossa on vain yksi vähäkapasiteettinen vesivoimala, jota varten on hyväksytty ympäristövaikutukset huomioon ottava päätös. Kreikan viranomaisten mukaan ei ole olemassa Vovoussan vesivoimalaa koskevaa rakennushanketta, koska kansallisille viranomaisille ei ole toimitettu selvitystä sijaintipaikasta tai ympäristövaikutuksista. Kreikan viranomaiset ovat todenneet myös, että kansallisille viranomaisille on jätetty esitys Dafnotin kuntaan Arachthosin joen varrelle Agios Nikolaoksessa rakennettavasta vesivoimalasta, ja ne arvioivat tätä parhaillaan. Kreikan viranomaiset ovat vastanneet virallisesti Euroopan unionissa olevan Kreikan pysyvän edustuston kirjeellä. Tässä kirjeessä vahvistetaan pakettikokouksen aikana toimitetut tiedot, ja sen tukena on laajoja liitteitä. Komissio tarkastelee parhaillaan Kreikan viranomaisten virallista vastausta ja päättää sen jälkeen asian käsittelyn jatkamisesta. (1) EYVL L 175, 5.7.1985. (2) EYVL L 73, 14.3.1997. (3) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1267/02 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Kalastus.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1267/02 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (6. toukokuuta 2002) Aihe: Kalastus Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi torstaina 18. huhtikuuta 2002 Espanjalle myönteisen tuomion asiassa, joka koski sardellin saaliskiintiöitä Biskajan-lahdella. Espanja oli tehnyt valituksen useista Euroopan unionin kalastusta koskevista asetuksista, koska Portugali ja Ranska olivat niiden nojalla vuodesta 1996 voineet vaihtaa saaliskiintiöitä, ja näin oli taattu Ranskalle suuremmat saaliskiintiöt Biskajan-lahdella. Tuomioistuin toteaa, että Portugalin ja Ranskan välisen saaliskiintiöiden vaihdon takia Espanja ei saanut liittymisasiakirjassa luvattua 90 prosenttia Biskajan-lahden pyyntimahdollisuuksista, koska tosiasiallista pyyntimahdollisuuksien jakoa oli Biskajan-lahdella muutettu Espanjan vahingoksi perusteetta. Milloin Euroopan komissio aikoo muuttaa mainittuja asetuksia, jotta päästäisiin tästä tilanteesta, jonka tuomioistuin on jo todennut yhteisön lainsäädännön vastaiseksi? Miten Euroopan komissio aikoo korvata tilanteesta viimeisten kahdeksan vuoden aikana perheille aiheutuneet vahingot? Saako Ranska jonkin rangaistuksen siitä, että se on toiminut yhteisön lainsäädännön vastaisesti? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2002) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tästä aiheesta antaman päätöksen johdosta komissio aikoo ehdottaa sen alaviitteen poistamista, jossa sardellin siirto ICES-alueiden IX ja VIII välillä sallitaan yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2002 18 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2555/2001(1) ensimmäisen muutoksen nojalla. Komissio ei voi antaa minkäänlaista korvausta tuomioistuimen päätöksen vuoksi. Espanja ei vaatinut korvauksia, eikä niitä vahvistettu tuomiossakaan. Mitä mahdollisiin Ranskalle koituviin seuraamuksiin tulee, on otettava huomioon, että Ranska toimi neuvoston asetusten mukaisesti. Kyseisten asetusten kumoaminen ei merkitse sitä, että niihin perustuvan Ranskan lainsäädännön katsottaisiin takautuvasti olevan yhteisön oikeuden vastainen. (1) EYVL L 347, 31.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0425/02 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) neuvostolle. Rasistinen murha Espanjassa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0045 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0425/02 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) neuvostolle (11. helmikuuta 2002) Aihe: Rasistinen murha Espanjassa Tammikuun 27. päivänä 2002 löydettiin Ecuadorista kotoisin olevan nuorukaisen, Wilson Pachecon, ruumis Barcelonan satamasta Espanjassa. Nuorukainen joutui ilmeisesti baarin turvallisuudesta vastaavien henkilöiden pahoinpitelyn uhriksi. Pahoinpitelyn jälkeen Pacheco heitettiin mereen, jonne hänen annettiin hukkua apua antamatta. Tämän kaiken nähneet lukuisat ihmiset toimivat passiivisesti raa'an pahoinpitelyn yhteydessä. Aikooko neuvosto analysoida Euroopan unionissa lisääntyneen rasistisen ja ulkomaalaisiin kohdistuvan väkivallan syitä? Aikooko neuvosto ryhtyä joihinkin toimenpiteisiin tai tehdä aloitteita, joilla edistettäisiin Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen toimintaa Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti? Onko neuvostolla mitään erityiskeinoa vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen jäsenvaltioissa? Vastaus (22. heinäkuuta 2002) Neuvosto ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään esiin tuomista tapahtumista. Neuvosto on kuitenkin tarkastellut joidenkin kuukausien ajan aloitteita, joiden tarkoituksena on välttää kysyjän mainitseman kaltaiset murheelliset tapahtumat. Neuvosto antoi 25. ja 26. huhtikuuta 2002 pidetyssä istunnossaan (oikeus- ja sisäasiat) rasismin, antisemitismin ja muukalaisvihan torjuntaa koskevat päätelmät, joissa neuvosto korostaa erityisesti Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen merkitystä. Lisäksi neuvosto tarkastelee parhaillaan Espanjan kuningaskunnan aloitetta unionin alueella toimivien yksityisten turvallisuuspalvelujen henkilöstön koulutustason ja muiden tätä henkilöstöä koskevien näkökohtien valvonnasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1014/02 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle. Kilpailupolitiikka energiamarkkinoilla.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1014/02 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (5. huhtikuuta 2002) Aihe: Kilpailupolitiikka energiamarkkinoilla Komissio onnistui erittäin hyvin käyttämään monopolien torjumista koskevaa toimivaltaansa televiestintäalan vapauttamisen yhteydessä. Aikooko komissio käyttää tätä hyvää kokemusta perustana ja käyttää toimivaltaansa myös energiamarkkinoiden vapauttamisen yhteydessä? Energiamarkkinoiden täydellinen vapauttaminen on välttämätöntä, jotta EU pystyy täyttämään Lissabonissa asetetut talousuudistuksia koskevat tavoitteet. Komission on samoin oltava valmis käyttämään monopolien torjuntaa koskevia valtuuksiaan, mikäli Barcelonan huippukokouksessa ilmaistuja toiveita ei täytetä sovitun ajan kuluessa. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 2002) Komissio uskoo, että paras ja asianmukaisin ratkaisu yhteisön energiamarkkinoiden avaamisen saattamiseen päätökseen on maalikuussa 2001 tehtyjen lainsäädäntöehdotusten hyväksyminen neuvostossa ja parlamentissa sekä asianmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioissa. Parlamentin äänestys muutamaa päivää ennen Eurooppa-neuvoston kokousta Barcelonassa (15. ja 16. maaliskuuta 2002) sekä kyseisen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät ovat antaneet tärkeän sysäyksen tavoitteen saavuttamiselle. Komissio käyttää samanaikaisesti edelleen hyväkseen yhteisön kilpailusääntöjä edistääkseen ja ylläpitääkseen kilpailuun perustuvaa markkinarakennetta. Lainsäädännöllisillä toimenpiteillä poistettuja esteitä ei tosiaankaan saa korvata sopimusjärjestelyillä tai käytännöillä eikä myöskään fuusioilla tai valtiontuilla, jotka estävät yhteisten sähkö- ja kaasumarkkinoiden luomisen.