ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1779/03

esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle

(28. toukokuuta 2003)

Aihe: Dohan kauppaneuvottelut ja antiretroviraaliset lääkevalmisteet

Mikä on komission näkemys Dohan kierroksen monenkeskisistä kauppaneuvotteluista suhteessa lääkkeiden parempaan saatavuuteen, mukaan lukien antiretroviraaliset lääkevalmisteet, joilla hoidetaan HIV:tä ja aidsia?

Pascal Lamyn komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1779/03, E-1784/03 ja E-1791/03

(27. kesäkuuta 2003)

Komissio on pettynyt, koska vielä ei ole päästy sopimukseen siitä, miten ratkaista ongelmat kehitysmaissa, joissa on olemattomat tai puutteelliset tuotantovalmiudet (kansanterveyttä ja TRIPS-sopimusta koskevan Dohan julistuksen 6 kohta). Se työskentelee yhdessä Maailman kauppajärjestön (WTO) osapuolten kanssa löytääkseen ratkaisun ennen Cancunin ministerikokousta syyskuussa 2003. Tämän ratkaisun ei pitäisi missään olosuhteissa aliarvioida kansanterveyttä ja TRIPS-sopimusta koskevan Dohan julistuksen sisältöä kuten marraskuussa 2001 sovittiin.

Lääkkeitä koskevan toimintasuunnitelman kehittäminen on osa komission laajempaa ja kunnianhimoista strategiaa, joka esitellään tarttuvia tauteja koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa. Komissio työskentelee osaltaan useiden toimien parissa, jotka tähtäävät samaan päämäärään eli nopeutettuun toimintaan ja parantuneeseen terveystilanteeseen, erityisesti HIV:n/aidsin, malarian ja tuberkuloosin kohdalla. Näin ollen komissio on täysin sitoutunut sisällyttämään kansanterveyttä ja TRIPS-sopimusta koskevan Dohan julistuksen kauppapolitiikkaansa sekä erityisesti antamaan teknistä avustusta TRIPS-sopimuksen täytäntöönpanossa. Komission näkemys on, että kunnollinen täytäntöönpano parantaa lääkkeiden, myös HIV:n/aidsin hoitoon käytettävien antiretroviraalien, saatavuutta. Komissio antoi äskettäin tiedonannon TRIPS-neuvostolle: se pyytää Dohan julistuksen täytäntöönpanossa kaikkia teknisen avun tarjoajia, etenkin monenkeskisiä järjestöjä, noudattamaan sitoumusta ja täten sisällyttämään julistuksen täysin politiikkaansa ja käytäntöihinsä. Maailman kauppajärjestöön kuuluvat kehitysmaajäsenet pitivät tätä tiedonantoa tervetulleena.

Komission kaupankäynnistä sekä tutkimuksesta ja teknisestä kehityksestä vastaavien jäsenien isännöimästä pyöreän pöydän kokouksesta, jossa käsiteltiin lääkkeiden saatavuutta ja joka pidettiin 28. huhtikuuta 2003, mainittakoon, että keskusteluissa oli tarkoitus valmistella komission panosta

G8-ryhmän Evianin huippukokouksessa. Pyöreän pöydän kokouksessa tehdyissä loppupäätelmissä huomautettiin, että poliittinen tahto kaikilta puolilta on olennaista lääkkeiden saatavuuden parantamisessa. Kokouksessa vahvistettiin, että lääkkeiden porrastettu hinnoittelu on hyvin tärkeää ja että sitä tulisi jatkaa muun politiikan rinnalla, kuten yhteisön toimintasuunnitelmassa todettiin. Aidon kumppanuuden luomista teollisuusmaiden ja kehitysmaiden välille korostettiin, sillä se on tarpeellista tutkimuksen kehittämisen sekä lääkkeiden saatavuuden parantamisen kannalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0579/03 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle. Paikkojen jako Euroopan parlamentissa.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0094 - 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0579/03 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle (28. helmikuuta 2003) Aihe: Paikkojen jako Euroopan parlamentissa Edellisen Eurooppa-neuvoston aikana Kööpenhaminassa pohdittiin puitesopimusta, joka koskee Euroopan Unionin laajentumisen jälkeistä paikkojen jakoa. Belgialla on tällä hetkellä 25 paikkaa, joista 14 Flanderin ja 11 Wallonian vaalipiirissä. Laajentumisen jälkeen Belgian paikkamäärä putoaa 22:een. Väliaikaisen toimena ja Bulgarian ja Romanian liittymistä odotellessa nykyisten jäsenvaltioiden paikkamääriä pyritään sopeuttamaan vähitellen ensi vuoden vaaleja varten. Sanomalehtitietojen mukaan Belgialla on vuoden 2004 vaaleissa vielä 24 paikkaa, ja se laskee 22:een vasta vuoden 2009 vaaleissa. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta paikkaa nykyiset jäsenvaltiot saavat kesäkuun 2004 vaaleissa? Ja kuinka monta vuonna 2009? Onko komissio antanut jäsenvaltioille kaikkien jäsenvaltioiden eri vaalipiirien mahdollista suhteellista jakoa koskevia suosituksia? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 2003) Nizzan sopimuksen ja 16. huhtikuuta 2003 Ateenassa allekirjoitettavan liittymissopimuksen mukaan kussakin nykyisessä jäsenvaltiossa vuonna 2004 valittavien Euroopan parlamentin jäsenten määrä on seuraava: - Belgia: 24 - Tanska: 14 - Saksa: 99 - Kreikka: 24 - Espanja: 54 - Ranska: 78 - Irlanti: 13 - Italia: 78 - Luxemburg: 6 - Alankomaat: 27 - Itävalta: 18 - Portugali: 24 - Suomi: 14 - Ruotsi: 19 - Yhdistynyt kuningaskunta: 78. Nämä luvut muuttuvat vasta kun perustamissopimuksen kyseisiä artikloja muutetaan. Koska unioniin saattaa myöhemmin liittyä useampia jäsenvaltioita, yli 25 jäsenvaltion unionissa paikkojen jakamisesta on päätettävä tulevassa liittymissopimuksessa ja siinä on otettava huomioon Nizzan sopimuksen määräykset ja periaatteet. Komissio ei ole antanut jäsenvaltioille mitään suosituksia paikkojen jakamisesta kussakin jäsenvaltiossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1426/03 esittäjä(t): Ulrich Stockmann (PSE) komissiolle. Euroopan unionin tuki kaupunkien uudistamiselle ja uudelleen rakentamiselle.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1426/03 esittäjä(t): Ulrich Stockmann (PSE) komissiolle (23. huhtikuuta 2003) Aihe: Euroopan unionin tuki kaupunkien uudistamiselle ja uudelleen rakentamiselle Itäisessä Saksassa on tällä hetkellä noin 1,3 miljoonaa tyhjää asuntoa. Syitä tähän ovat mm. korkea työttömyys, siihen liittyvä muuttoliike sekä demografinen kehitys. Tyhjillään olevien talojen ja kokonaisten kaupunginosien uudelleen rakentaminen on kallista, sillä talojen purkamisen lisäksi esim. olemassa olevat huoltoverkostot (vesi, kaasu, viemäri jne.) täytyy mitoittaa uudelleen koko kaupungin alueelle, kouluja täytyy sulkea ja hallintoa pitää vähentää. Kunnat eivät kuitenkaan selviä tästä taloudellisesti, sillä niiden talous ja toimintamahdollisuudet ovat heikentyneet mm. verotulojen vähenemisen myötä. Väestön vähenemisestä johtuva kaupunkien laajamittainen uudistamistarve ei ole ainoastaan itäisen Saksan ongelma. Ongelma on yhä yleisempi myös Itä-Euroopan ehdokasmaissa, ja se kasvaa tulevina vuosina. Kyseessä on siten yleiseurooppalainen ilmiö. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kaupunkien uudistamista ja uudelleen rakentamista koskevan ongelman käsittelemiseksi? Millaisia mahdollisuuksia komissio näkee rakennerahastoihin sisältyvän tukivälineen käyttöönotossa? Tämän avulla tuettaisiin kaupunkien uudistamista ja uudelleen rakentamista, sillä esim. Urban-yhteisöaloite koskee vain yksittäisiä innovatiivisia hankkeita. Pitääkö komissio mahdollisena ja järkevänä uudelleenmitoitetun horisontaalisen toimen käyttöönottoa tai kaupunkien tukemista tavoite-1-tuen muodossa? Mitä mieltä komissio on kyseistä ilmiötä käsittelevän kokouksen järjestämisestä, jotta asian parissa toimivat voisivat keskustella ratkaisumahdollisuuksista ja strategioista sekä kertoa kokemuksistaan? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 2003) Komisson mielestä kaupunkin uudistaminen ja kunnostaminen kuuluvat yleisesti paikallisviranomaisten toimivaltaan kunkin jäsenvaltion omien kansallisten säännösten mukaisesti. Rakennerahastot ja etenkin EAKR ovat tähän asti keskittyneet suoraviivaisemmin tukemaan sosioekonomista kehitystä eli tuottavia investointeja, joiden avulla luodaan tai säilytetään kestäviä työpaikkoja, infrastruktuuri-investointeja ja alueiden omien mahdollisuuksien kehittämiseen tarkoitettuja investointeja. Komissio ei kuitenkaan sulje pois sitä mahdollisuutta, etteivätkö rakennerahastot voisi tulevaisuudessa tietyin edellytyksin osallistua asuntopolitiikan rahoittamiseen kaupunkien elvyttämistoimien osana, jos tätä mahdollisuutta voitaisiin hyödyntää kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio tukee jo Urbactin ja Oraten kaltaisilla ohjelmilla kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa kaupunkien välillä, ja sen mielestä tällaista toimintaa on tulevaisuudessa jatkettava ja lisättävä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0831/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Frosinonen kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelman varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0831/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (18. maaliskuuta 2003) Aihe: Frosinonen kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelman varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut alueelliset viranomaiset ovat myöntäneet hankkeille Euroopan unionin varoja huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Euroopan komissio on useaan otteeseen ilmaissut huolestuneisuutensa siitä, että paikallisviranomaiset käyttävät riittämättömästi Euroopan unionin varoja. Koska joillakin tietyillä alueellisilla yksiköillä, kuten esimerkiksi Frosinonen kunnalla, on erityisen suuri tarve käyttää Euroopan unionin varoja Euroopan unionin ja kehitysmaiden toimijoiden toteuttamien, kestävään kehitykseen liittyvien toimien ja aloitteiden tukemiseen, voiko komissio ilmoittaa: 1. onko Frosinonen kunta esitellyt hankkeita hajautetun yhteistyön ohjelman puitteissa; 2. onko kyseisiä hankkeita varten saatu rahoitusta; 3. onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 ja E-1003/03 (6. toukokuuta 2003) Tärkeimmät Euroopan unionin hajautetun yhteistyön ohjelmat osarahoitetaan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tai Interreg-ohjelmien osana Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Tältä osin komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 ja E-1125/03 annettuihin vastauksiin. Interreg-yhteistyöohjelmien yhteensovittamisesta kansallisella tasolla vastaa infrastruktuuri- ja liikenneministeriö.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0337/03 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Taloudellinen tuki Grundig AG -yritykselle.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0082 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0337/03 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (10. helmikuuta 2003) Aihe: Taloudellinen tuki Grundig AG -yritykselle Europolitique-julkaisun 14. joulukuuta 2002 ilmestyneessä numerossa kerrotaan, että komissio on valtuuttanut Baijerin osavaltion myöntämään lähes 40 miljoonan euron suuruisen taloudellisen tuen saksalaiselle Grundig AG -yritykselle. Julkaisun mukaan kyseisen tuen ainoana tarkoituksena on, että yritys voisi jatkaa toimintaansa seuraavat kuusi kuukautta, joiden aikana sen tulee päättää tulevaisuudestaan ja esittää rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma. Lisäksi julkaisussa mainitaan, että Grundig AG oli lähellä konkurssia elokuussa 2002. Ottaen huomioon, että kyseisellä yrityksellä on tehtaita Euroopan unionin useissa eri maissa, erityisesti Portugalissa, ja että yritys työllistää lähes 5 000 henkilöä, voisiko komissio kertoa yrityksen tämänhetkisestä taloudellisesta tilanteesta ja sen tulevaisuuden näkymistä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2003) Komissio hyväksyi joulukuussa 2002 pelastustuen myöntämisen nürnbergiläiselle Grundig AG:lle. Ilmoitettu tuki käsitti Baijerin osavaltion 90 prosentin takauksen 45 miljoonan euron lainalle ja sen tarkoituksena oli mahdollistaa Grundigille toimintojen jatkaminen kuuden kuukauden ajan, jolloin se tekisi päätöksen yhtiön kohtalosta. Komissio katsoi, että 90 prosentin takaus oli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja sitä oli arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistamiseksi myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti tapauskohtaisena tukena. Kyseisten suuntaviivojen mukaisesti komissio voi hyväksyä pelastamistuen kertaluontoisena tukena vaikeuksissa olevalle yritykselle rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavaksi ajaksi. Tuen on muodostuttava markkinaehdoin myönnetystä maksuvalmiustuesta ja se on rajattava määrään, joka on ehdottoman välttämätön yrityksen toiminnan jatkumiselle enintään kuuden kuukauden ajan. Koska Grundigille myönnetty pelastamistuki täytti mainituissa suuntaviivoissa asetetut ehdot, komissio hyväksyi takauksen antamisen Saksan pyytämäksi ajaksi. Samassa yhteydessä Saksa sitoutui siihen, että viimeistään kuuden kuukauden kuluttua pelastamistuen hyväksymisestä se ilmoittaa komissiolle rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmasta tai osoittaa, että laina on maksettu takaisin. Ennen kuin tämä ilmoitus on saatu, komissiolla ei ole arvoisan parlamentin jäsenen pyytämää tietoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0943/03 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Komission ja kansalaisten välinen yhteydenpito.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0943/03 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (26. maaliskuuta 2003) Aihe: Komission ja kansalaisten välinen yhteydenpito Komissio antoi 27. kesäkuuta 2001 tiedonannon Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uudesta yhteistyökehyksestä. Yksi prosessin osa-alueista on tiedottamisen välineet ja menetelmät, esimerkiksi henkilökohtaisten kirjeiden lähettäminen. Tämän harvaan käytetyn menetelmän menestys on osoittanut, kuinka tervetulleena kansalaiset pitävät tätä menetelmää. Voisiko komissio kertoa, voidaanko suoria yhteydenottoja kansalaisiin, kuten henkilökohtaisten kirjeiden lähettämistä, käyttää jatkossa osana komission tiedostuspolitiikkaa, jotta pystyttäisiin lähestymään unionin kansalaisia, jotka ovat jo tietoisia komission merkityksestä heidän jokapäiväisessä elämässä? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2003) Kuten arvoisa parlamentin jäsen edellisessä kysymyksessään E-2552/01(1) tähdentää, kansalaisten lähestyminen henkilökohtaisin kirjein voi olla tehokas yhteydenpitotapa. Henkilökohtaisia kirjeitä voidaankin edelleen käyttää silloin, kun se on sopivaa. On kuitenkin syytä huomata, että kirjeiden lähettämisestä aiheutuu varsin suuret kustannukset ja että tuoreen mielipidekyselyn(2) mukaan enemmistö (64 prosenttia) kansalaisista pitää televisiota ensisijaisena tiedonsaantikanavanaan. Näin ollen komissio panostaa entistä enemmän audiovisuaaliseen viestintään. Kuten EU:n tiedotus- ja viestintästrategiaa koskevassa komission tiedonannossa(3) ehdotetaan, komissio myös tiivistää tärkeimpiin kysymyksiin liittyvää yhteistyötä parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden kanssa EU-tietoisuuden lisäämiseksi. Yhteistyössä luonnollisesti pohditaan sopivimpia keinoja kansalaisten lähestymiseksi. (1) EYVL C 134 E, 6.6.2002. (2) Eurobarometri 58, julkaistu maaliskuussa 2003, saatavana Internet-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/public_opinion/. (3) KOM(2002) 350 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1002/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Sienan kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1002/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Sienan kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Sienan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tukeakseen kestävää kehitystä edistäviä toimia ja aloitteita, joita yhteisön ja kehitysmaiden toimijat toteuttavat. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Sienan kunta esittänyt hajautetun yhteistyön ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Sienan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 ja E-1003/03 (6. toukokuuta 2003) Tärkeimmät Euroopan unionin hajautetun yhteistyön ohjelmat osarahoitetaan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tai Interreg-ohjelmien osana Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Tältä osin komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 ja E-1125/03 annettuihin vastauksiin. Interreg-yhteistyöohjelmien yhteensovittamisesta kansallisella tasolla vastaa infrastruktuuri- ja liikenneministeriö.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1191/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Anconan kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1191/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Anconan kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Anconan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja urheilutoimintaan, joka edistää vammaisten sopeutumista yhteiskuntaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Anconan kunta esittänyt vammaisurheiluohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Anconan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 ja E-1203/03 (23. huhtikuuta 2003) Komissio tunnustaa, että vammaisten sopeuttaminen yhteiskuntaan urheilutoiminnan kautta on tärkeää, mutta sillä ei ole asiaan liittyvää erityisohjelmaa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien Italian kuntien saaman Euroopan aluekehitysrahaston mahdollisen osarahoituksen osalta kysyjää kehoitetaan tutustumaan hänen kirjallisiin kysymyksiinsä E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3), E-1124/03 ja E-1125/03(4) annettuihin komission vastauksiin. (1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 96. (2) Katso sivu 160. (3) EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 172. (4) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0301/03 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle. C & J Clark — Fábrica de Calçado Lda. -yhtiön Castelo de Paivan kunnassa (Portugali) sijaitsevan kenkätehtaan sulkeminen.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0079 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0301/03 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2003) Aihe: C & J Clark Fábrica de Calçado Lda. -yhtiön Castelo de Paivan kunnassa (Portugali) sijaitsevan kenkätehtaan sulkeminen Monikansallinen C & J Clark Fábrica de Calçado Lda. -yhtiö ilmoitti 10. tammikuuta 2003 Portugalissa, Castelo de Paivan kunnassa sijaitsevan tehtaansa sulkemisesta, minkä seurauksena tehtaan kaikki 588 työntekijää jäivät työttömiksi. Yhtiö itse perusteli sulkemispäätöstään kengän päällisten tuonnilla Intiasta ja Romaniasta, minkä tavoitteena on kilpailukykyisen hintarakenteen ylläpitäminen (yhtiön hallituksen 10. tammikuuta 2003 antama lehdistötiedote). Vuonna 1988 Castelo de Paivassa toimintansa aloittanut Clark on saanut sekä valtion että yhteisön tukia. Toukokuussa 2000 yhtiö teki kunnan kanssa sopimuksen, jossa se lupasi ylläpitää toimintaansa vähintään vuoteen 2007 saakka, mistä vastineeksi yhtiö sai kunnalta merkittäviä julkisia investointeja. Castelo de Paiva on taloudellisesti erittäin haavoittuva kunta Portugalin sisäosissa ja siten yrityksen sulkemisella on vakavia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Ottaen huomioon, että sulkemispäätös on vastoin yritysten sosiaalisen vastuun periaatetta, pyytäisin komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: - Mikä on Castelo de Paivan kunnassa sijaitsevalle Clark Fábrica de Calçado Lda. -yritykselle myönnetyn yhteisön tuen määrä, ja mitkä olivat tuen myöntämispäivämäärät? - Millä ehdoilla yritys sai edellä mainittua yhteisön tukea? - Mikäli Clark-yhtiö ei noudata yhteisön tuen saamiseen liittyviä velvoitteita, mitä komissio aikoo tehdä estääkseen Castelo de Paivan tehtaan sulkemisen sekä varmistaakseen töiden jatkumisen ja siten työpaikkojen säilymisen Castelo de Paivassa? - Mihin poliittisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä ehkäistäkseen samankaltaisten, usein toistuvien tilanteiden syntymisen sekä lopulta rangaistakseen näitä yhtiöitä, jotka aloittavat toimintansa Euroopan unionin alueella saadakseen yhteisön tukia mutta jotka kyseisistä tuista saamansa edut erityisesti henkilöstöä koskevat hyödyt hyväksi käytettyään siirtävät toimintansa muualle? Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0286/03, E-0287/03,E-0288/03, E-0289/03, E-0290/03, E-0301/03 ja E-0441/03 (12. maaliskuuta 2003) Arvoisien parlamentin jäsenten kannattaa tutustua vastaukseen, jonka komissio on antanut Regina Bastoksen kirjalliseen kysymykseen P-0089/03(1). (1) Katso sivu 67.