ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3239/02 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Vesiviljely.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0188 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3239/02 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (15. marraskuuta 2002) Aihe: Vesiviljely Euroopan parlamentin ympäristövaliokunnan kokouksessa 4. marraskuuta Euroopan komission virkamies väitti, että vesiviljelyyn sovelletaan jo 150:tä yhteisön lakia. Voisiko komissio ystävällisesti toimittaa minulle listan näistä laeista? Katsooko komissio, että suurin osa näistä 150:stä laista liittyy vain satunnaisesti vesiviljelyyn, sillä lait on kehitelty maataloustuotteita varten? Katsooko komissio, että on järkevää lyhyen ajan sisällä saada aikaan yhteisön puitelaki vesiviljelystä, samalla kun osa jäsenvaltioista kehittelee omaa kansallista lainsäädäntöään? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. marraskuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen saa luettelon viittauksista vesiviljelyä koskeviin yhteisön päätöksiin, direktiiveihin ja asetuksiin kalastuksen pääosaston verkkoportaalin http://europa.eu.int/comm/dgs/fisheries/index_fi.htm kohdassa Lainsäädäntö. Kattavampaa luetteloa, jossa on suorat linkit vesiviljelyä, jalostusta ja markkinointia koskeviin asiakirjoihin, laaditaan parhaillaan, ja se asetetaan pian saataville samalla sivustolla. Vesiviljelyä kehitettäessä on otettava huomioon monia näkökohtia, jotka ulottuvat kuluttajien terveyden turvaamisesta ympäristönsuojeluun, rakennetuesta kauppasääntöihin ja laatumaininnoista markkinointikampanjoihin jne. On tavanomaista, että tällainen mutkikas toiminta joutuu vastatusten kaikki nämä näkökohdat kattavien monien normien ja määräysten kanssa. Yleisesti ottaen normit eivät koske erityisesti vesiviljelyä, koska suurin osa niistä on yleiskäyttöön tarkoitettuja puitesääntöjä. Vesiviljelyä koskevaa yhtenäistä ja erityistä yhteisön lainsäädäntöä on vaadittu toistuvasti. Ihannetapauksessa vesiviljelyalaa käsiteltäisiin maailmanlaajuisella tasolla puiteasetuksella, jossa otetaan huomioon alan kaikki näkökohdat. Tätä on käytännössä mahdoton saavuttaa, koska monia vesiviljelyyn liittyviä seikkoja säännellään kansalliseen toimivaltaan kuuluvalla lainsäädännöllä, johon voidaan kuitenkin vaikuttaa joillakin monialaisilla yhteisön direktiiveillä. Vesiviljelyalan kestävää kehitystä koskevan yhteisön strategian(1) avulla pyritään luomaan yhtenäiset puitteet, joissa tuottajat voivat tarjota markkinoilla vaaditut määrät terveellisiä tuotteita ympäristöhaittoja aiheuttamatta. Strategian menestyminen edellyttää yhteistyötä kaikkien alan toimijoiden välillä. Useimmiten tämä tarkoittaa kansallisia ja paikallisia viranomaisia, mutta myöskin kyseisen toimialan ja muiden sidosryhmien, esimerkiksi kuluttajien, osallistumista. Tässä komission tiedonannossa määritellään tarvittavat toimet ja asianmukainen täytäntöönpanotaso. (1) KOM(2002) 511 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2909/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Kongon demokraattinen tasavalta.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2909/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Kongon demokraattinen tasavalta Voiko komissio antaa tiedot hankkeista, jotka Kongon demokraattisessa tasavallassa on rahoitettu EU:n talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio selvittää, mikä on kyseiselle maalle osoitettujen kaikkien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2911/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Dominikaaninen tasavalta.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2911/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Dominikaaninen tasavalta Voiko komissio antaa tiedot hankkeista, jotka Dominikaanisessa tasavallassa on rahoitettu EU:n talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio selvittää, mikä on kyseiselle maalle osoitettujen kaikkien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3448/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle. Eläkkeet ja maksukyvyttömyys.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0213 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3448/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Eläkkeet ja maksukyvyttömyys Voiko komissio ilmoittaa, mitä aiemmin on tehty, jos jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. lokakuuta 1980 annettua neuvoston direktiiviä 80/987/ETY(1)? Mitä komissio aikoo tehdä, jos Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei noudata kyseistä direktiiviä Allied Steel and Wire Ltd:n työntekijöiden tapauksessa? (1) EYVL L 283, 28.10.1980, s. 23. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2002) Komissio tutkii yhteisön direktiivien saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä ja valvoo yhteisön lainsäädännön täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten ja määräysten soveltamista. Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio ei ole täyttänyt jotakin sille yhteisön lainsäädännön nojalla kuuluvaa velvollisuutta, se aloittaa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa tarkoitetun menettelyn. Komissio tutki ja arvioi vuonna 1995 julkaistussa raportissa(1) 20. lokakuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY(2) saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Raporttia täydennettiin vuonna 1996 julkaistulla raportilla(3). Komissio katsoi raportissaan, että Yhdistynyt kuningaskunta on pannut täytäntöön sosiaaliturvaa koskevat säännökset ja määräykset direktiivin vaatimusten mukaisesti. (1) KOM(95) 164 lopullinen. (2) Neuvoston direktiivi, annettu 20 päivänä lokakuuta 1980, työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (80/987/ETY), EYVL L 283, 28.10.1980. (3) KOM(96) 696 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2912/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Dominikaaninen tasavalta.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2912/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Dominikaaninen tasavalta Voiko komissio antaa luettelon Dominikaanisessa tasavallassa toteutettavista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa kyseisen vuoden investointien kokonaismäärän? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3094/02 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Kaasulaitedirektiivi.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0157 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3094/02 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (28. lokakuuta 2002) Aihe: Kaasulaitedirektiivi Eräs saksalaisyritys aikoo asentaa saksalaisiin kotitalouksiin Hollannissa paljon käytettyjä kaasulaitteita, jotka on varustettu CE-tunnuksella. Saksan kansallinen kaasuntoimittaja on ilmoittanut kyseiselle yritykselle, ettei se saisi lupaa liittää laitteita kaasuverkkoon, koska laitteet eivät täytä Saksassa sovellettavia asennusehtoja. Sen mukaan tarvittaisiin erillinen maakohtainen lupa, koska Euroopassa on erilaisia kaasulaatuja ja liitäntäpaineita. 1. Onko tapaus sopusoinnussa yhteisön kaasulaitedirektiivin säännösten kanssa? 2. Vaikka kyseisissä laitteissa on CE-tunnus, Saksan kansallinen kaasuntoimittaja kieltäytyy antamasta niille liitäntälupaa. Miten komissio selittää asian? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (5. joulukuuta 2002) Kyseisen direktiivin(1) 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eri jäsenvaltiot voivat käyttää eri kaasulajeja ja niitä vastaavia jakelupaineita. Tästä seuraa se, että otettaessa käyttöön direktiivin olennaiset vaatimukset täyttäviä laitteita olisi otettava huomioon asennuspaikalla saatavilla oleva kaasulaji ja jakelupaine. Sen selvittäminen, ovatko kysymyksessä tarkoitetut saksalaiset asennusohjeet direktiivin vastaisia, edellyttää lisätutkimuksia. Esimerkiksi kaasulaji ja jäsenvaltio eivät ole välittömässä yhteydessä toisiinsa. Tietyt kaasulajit ovat saatavilla useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, ja samassa jäsenvaltiossa voi eri alueilla olla tarjolla eri kaasulajeja. Lisäksi vaikuttaa siltä, että nykytekniikka mahdollistaa laitteet, jotka ovat sovitettavissa eri kaasulajeihin ja jakelupaineisiin ja jotka näin ollen voidaan ottaa käyttöön useissa jäsenvaltioissa tai useilla alueilla. Parhaillaan on käynnissä kyseistä jäsenvaltiota koskeva tutkimus, jolla pyritään hankkimaan kaikki tarvittavat tiedot tästä kysymyksestä. Jos komissio tämän tutkimuksen perusteella toteaa, että kyseessä on direktiivin 90/396/ETY rikkominen, se toteuttaa empimättä aiheelliset toimenpiteet EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti ja ilmoittaa tästä arvoisalle parlamentin jäsenelle. (1) Kaasumaisia polttoaineita käyttäviä laitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 29. kesäkuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/396/ETY, EYVL L 196, 26.7.1990 (suomenkielinen erityispainos Alue 13 Nide 19 s. 228), sellaisena kuin se on muutettuna 22. heinäkuuta 1993 annetulla neuvoston direktiivillä 93/68/ETY, EYVL L 220, 30.8.1993 (suomenkielinen erityispainos Alue 13 Nide 24 s. 197).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2709/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Kalastuksen tutkimus tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0093 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2709/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (26. syyskuuta 2002) Aihe: Kalastuksen tutkimus tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa On yllättävää, että komissio väittää yhteisen kalastuspolitiikan uudistamista koskevassa tiedonannossaan (toimintasuunnitelma), että kalastuksen tutkimusta tuetaan edelleen kuudennen puiteohjelman yhteydessä. Onko ohjelmassa olemassa mitään kalastuksen tai merentutkimukselle omistettua kohtaa tai erityiskappaletta? Kuuluvatko ne mainitun puiteohjelman seitsemän ensisijaisen tavoitteen joukkoon? Minkä arvion komissio tekee YKP:aa tukevan tutkimuksen määrärahojen huomattavasta vähentämisestä (kahdella kolmanneksella) viidenteen puiteohjelmaan verrattuna? Miten tämä on perusteltavissa? Eikö se ole ristiriidassa komission väitteen kanssa, että kalastuksen tutkimusta tuetaan edelleen kuudennen puiteohjelman yhteydessä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 2002) Tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa (FP) kalastus ja vesiviljely kuuluvat viidenteen ensisijaiseen aihealueeseen elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus, kuudenteen ensisijaiseen aihealueeseen globaalimuutos ja ekosysteemit sekä erityisesti kahdeksanteen ensisijaiseen aihealueeseen tieteellinen tuki politiikalle, jota varten on suunniteltu ja osoitettu talousarvio. Viidennessä ja kuudennessa ensisijaisessa aihealueessa voidaan ottaa huomioon ekosysteemiin liittyvässä lähestymistavassa esimerkiksi liikakalastus ja kalavarojen liiallinen hyödyntäminen samoin kuin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden laatu ja turvallisuus. Lisäksi kahdeksannen ensisijaisen aihealueen mukaisen politiikan tarpeita palvelevan tutkimuksen yksittäiset tavoitteet määritellään hyvin täsmällisesti, ja ne mahdollistavat sen, että yhteisön puiteohjelmaa (CFP) varten myönnettävä tuki kattaa hyvin monia aiheita yhtä tehokkaasti kuin viides puiteohjelma. Tässä yhteydessä kannattaa mainita, että kahdeksannen ensisijaisen aihealueen käytettävissä olevia talousarvioita leikattiin merkittävästi verrattuna komission alkuperäiseen ehdotukseen. Kaikkien yhteisön toimielinten myöntämä taustalla oleva syy kalastuksen tutkimuksen kokonaismäärärahojen pienentämiseen on tarve keskittää yhteisön voimavarat seitsemään tärkeimpään painopisteeseen. Tämän seurauksena voimavaroja on vähemmän muita osa-alueita varten. Vaikka kalastuksen tutkimukseen saatavilla olevia määrärahoja on kokonaisuudessaan vähennetty verrattuna viidennen puiteohjelman määrärahoihin, komissio katsoo, että edellä mainitut kolme osa-aluetta tarjoavat riittävän ja tasapainoisen kalastuksen tutkimuksen toimintakokonaisuuden kuudennessa puiteohjelmassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3284/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Simpukkaripulimyrkky.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0186 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3284/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (20. marraskuuta 2002) Aihe: Simpukkaripulimyrkky Onko komissio tietoinen, että simpukkaripulimyrkyn (Diarrhetic Shellfish Poison, DSP) esiintymisellä meressä on äärimmäisen vakava vaikutus paikalliseen talouteen ja että tietyt toiminnat, kuten simpukoiden kerääminen, ovat kärsineet huomattavasti? Harkitseeko komissio simpukkaripulimyrkkyä koskevan Euroopan laajuisen tutkimuksen rahoittamista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2002) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on tietoinen ihmisten terveyttä mahdollisesti uhkaavan simpukkaripulimyrkyn (DSP) esiintymisestä. Komission päätöksessä 2002/225/EY(1) vahvistetaan DSP-ryhmän joidenkin merellisten biotoksiinien enimmäismäärät ja määritysmenetelmät. Tämän päätöksen ansiosta jäsenvaltioissa voidaan noudattaa yhteistä yhdenmukaista lähestymistapaa. Jos DSP:tä löydetään, kalastusalue on suljettava kuluttajille aiheutuvien myrkytysten välttämiseksi. Tämä velvoite on otettu käyttöön neuvoston direktiivillä 91/492/ETY(2). Komissio on tietoinen siitä, että sydänsimpukankalastus on tämän vuoksi ollut pitkiä aikoja keskeytyksissä Etelä-Walesissa viime vuosien aikana. Komissio on myös tietoinen tämän seikan taloudellisista seurannaisvaikutuksista. Komissio on myös tietoinen siitä, että (pääasiassa maataloudesta ja kaupungeista peräisin olevat) kasvaneet ravinnepäästöt ja/tai muutokset päästöjen typpi- ja fosforisuhteessa (N/P) vaikuttavat omalta osaltaan siihen, että kasviplanktonyhteisön rakenne on muuttumassa niin, että tällaisten toksisten lajien esiintymistodennäköisyys kasvaa. On epäilty ja joissakin tapauksissa todistettu että tällaiset vaikutukset ovat syyllisiä toksisten lajien kukinnan viimeaikaiseen määrälliseen ja ajalliseen lisääntymiseen. Käynnissä on laajoja tutkimuksia toksiineja muodostavien levien esiintymissyistä ja yhteyksistä rehevöitymiseen ja valtamerellisiin tapahtumiin sekä vaikutuksesta toksiinien esiintymiseen simpukoissa. Tiivistelmä yhteisön rahoittamista DSP:tä koskevista hankkeista löytyy Cordiksen verkkosivuilta (www.cordis.lu) tekemällä haku DSP shellfish. (1) Maaliskuun 15. päivänä 2002 tehty komission päätös neuvoston direktiivin 91/492/ETY täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta simpukoissa, piikkinahkaisissa, vaippaeläimissä ja merikotiloissa esiintyvien tiettyjen merellisten biotoksiinien enimmäismäärien ja määritysmenetelmien osalta, EYVL L 75, 16.3.2002. (2) Heinäkuun 15. päivänä 1991 annettu direktiivi 91/492/ETY terveyttä koskevista vaatimuksista elävien kaksikuoristen simpukoiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille, EYVL L 268, 24.9.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3127/02 esittäjä(t): Jan Dhaene (Verts/ALE) neuvostolle. Matkustajatiedotukset kansainvälisissä junissa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3127/02 esittäjä(t): Jan Dhaene (Verts/ALE) neuvostolle (30. lokakuuta 2002) Aihe: Matkustajatiedotukset kansainvälisissä junissa Matkustajille annetaan kansainvälisissä junissa tiedotuksia vain sen maan kielellä, jonka läpi juna on juuri ajamassa. Tiedotuksia ei anneta sen maan kielellä, jossa junan pääteasema sijaitsee. Onko olemassa eurooppalaisia sopimuksia, joiden perusteella matkustajille on annettava tiedotukset eri kielillä, joista yksi sen maan kielellä, jossa pääteasema sijaitsee? Vastaus (18. helmikuuta 2003) Eri kielten käyttö kansainvälisessä rautatieliikenteessä ei kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3523/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan vuoden 2001 piilovaje.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0218 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3523/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (3. joulukuuta 2002) Aihe: Kreikan vuoden 2001 piilovaje Kreikan valtion tilintarkastusviraston vuotuisessa kertomuksessa, joka koskee varainhoitovuotta 2001, Kreikalla näyttää olevan 1,5 biljoonan drakman lisävaje, jota ei ole koskaan kirjattu talousarvioon ja joka hipoo 3,9 prosenttia BKTL:sta vuonna 2001. Jos siihen lisätään myös hallituksen myöntämä 1,2 prosentin vaje, vaje on yhteensä yli 5,2 prosenttia. Kuinka nämä paljastukset vaikuttavat Kreikan julkisen talouden tunnuslukuihin? Miten ne vaikuttavat vakaussopimuksesta juontuviin Kreikan velvoitteisiin? Mitkä ovat Kreikan vajeita ja julkista velkaa koskevat tarkat tiedot Eurostatin viimeisten toimien jälkeen, jotka se on toteuttanut yhteistyössä Kreikan hallituksen kanssa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2002) Komissio (Eurostat) on tietoinen Kreikan tasavallan tilintarkastusviraston vuotuisesta kertomuksesta, joka koskee varainhoitovuotta 2001, mutta se ei ole tarkastellut vuosikertomuksen sisältöä. Tilintarkastusvirasto on kuitenkin todennäköisesti keskittynyt tarkastelemaan julkisen sektorin tärkeimpiä kokonaissuureita julkistalouden tilinpidon kannalta. Tällä ei pitäisi olla olennaista vaikutusta vakaussopimukseen, joka perustuu kansantalouden tilinpidon (EKT 1995:n) käsitteiden ja perusteiden mukaisesti laskettuihin tärkeimpiin kokonaissuureisiin. Jäsenvaltioiden tilintarkastusvirastot yleensä tarkastavat valtiontalouden tilit ja sen, että valtiontalouden tilinpidossa on noudatettu kyseisen maan julkistalouden tilinpidon sääntöjä. Yhteisön tasolla merkitykselliset kokonaissuureet liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä sekä kasvu- ja vakaussopimuksen yhteydessä perustuvat puolestaan kaikissa maissa noudatettavaan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmään. Eurostatin 16. ja 17. lokakuuta 2002 Kreikkaan tekemän tarkastusmatkan sekä Kreikan viranomaisten antaman uuden ilmoituksen johdosta komissio julkaisi 13. marraskuuta 2002 lehdistötiedotteen, jossa Kreikan alijäämää ja velkaa koskevia lukuja tarkistettiin vuosien 2000 ja 2001 osalta. Tiedotteen mukaan Kreikan julkistalouden alijäämä oli 1,2 prosenttia BKT:stä vuonna 2001 ja sen velka oli 107,0 prosenttia BKT:stä vuonna 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3333/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Naisten omistamien yritysten osallistuminen julkisiin hankintamenettelyihin.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0204 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3333/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (26. marraskuuta 2002) Aihe: Naisten omistamien yritysten osallistuminen julkisiin hankintamenettelyihin Onko komissio tietoinen, että tällä hetkellä ei ole saatavilla mitään asiakirjaa naisten omistamien yrityksien pääsystä osallisiksi julkisista hankintamenettelyistä? Aikooko komissio ryhtyä tutkimaan asiaa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2003) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä huomion kiinnittämisestä siihen, että ilmeisesti ei ole olemassa asiakirjaa, jossa käsiteltäisiin naisten omistamien yritysten pääsyä osallisiksi julkisista hankintamenettelyistä unionissa. Komissio on viime vuosina tehnyt paljon työtä, jotta julkisia hankintoja yleensä ja erityisesti yhteisön direktiivien alaan kuuluvia hankintoja koskevat tiedot olisivat entistä parempia ja varsinkin helpommin saatavilla. Parhaillaan tutkitaan pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintoihin. Lisäksi ollaan käynnistämässä paneelitutkimusta, jonka tarkoituksena on verrata rajojen yli tapahtuvia hankintoja, hankintojen hintatrendejä sekä yhteiskunnallisten tai ympäristöön liittyvien lausekkeiden käyttöä hankintasopimuksissa. Näiden tutkimusten tulokset lienevät hyödyllisiä naisten omistamille yrityksille, jotka ovat kiinnostuneita julkisten hankintojen tarjoamista mahdollisuuksista jäsenvaltioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2726/02 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle. Jalostuskarjan vientituet Marokkoon suuntautuvassa viennissä.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0095 - 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2726/02 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle (23. syyskuuta 2002) Aihe: Jalostuskarjan vientituet Marokkoon suuntautuvassa viennissä Onko komissio tietoinen usein hyvin erilaisista hallinnollisista ja eläinlääkinnällisistä menettelyistä, joita sovelletaan jalostuskarjaan sen saapuessa vientimaahan? Viejä ei voi vaikuttaa näihin menettelyihin, vaikka ne voivat johtaa vientituen menetykseen, jos eläin esimerkiksi kuolee tai tapetaan karanteeniaikana (viejästä johtumattomista syistä). Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä vientitukien epäasianmukaisen epäämisen estämiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2002) Oikeus puhdasrotuisen jalostuskarjan vientitukeen on arvioitava usean erityissäännön perusteella. Vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä elävien nautaeläinten hyvinvoinnin osalta kuljetuksen aikana 18 päivänä maaliskuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 615/98(1) 5 artiklan 2 kohdan mukaan viejän on ilmoitettava niiden elävien eläinten lukumäärä, jotka on luovutettu vapaaseen liikkeeseen kolmannessa maassa. Saman artiklan 3 kohdan mukaan vientitukea ei makseta kuljetuksen aikana kuolleista eläimistä eikä eläimistä, joiden osalta toimivaltainen viranomainen arvioi 2 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen, 4 artiklassa tarkoitettujen valvontakertomusten ja/tai saatavilla olevien muiden 1 artiklan noudattamista koskevien seikkojen perusteella, ettei eläinten hyvinvointia kuljetusten aikana koskevaa direktiiviä ole noudatettu. Edellä esitetystä seuraa, että eläinten teurastamisen tai kuolemisen karanteenin aikana syistä, joista viejä ei ole vastuussa ja joiden alkusyynä ei ole eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta annetussa neuvoston direktiivissä määriteltyjen edellytysten 91/628/ETY(2) noudattamatta jättäminen, ei pitäisi vaikuttaa tuen myöntämiseen. Tästä huolimatta on tarpeen korostaa, että tässä tapauksessa kyseessä on vienti, jonka osalta tuen määrä on eriyttämätön. Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999(3) 3 artiklan mukaan oikeus tukeen syntyy yleensä (ja mainitussa artiklassa esitetyin edellytyksin) tuotteiden poistuessa yhteisön tullialueelta. (1) EYVL L 82, 19.3.1998. (2) EYVL L 340, 11.12.1991. (3) EYVL L 102, 17.4.1999.