Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3314/98 esittäjä(t): Rijk van Dam (EDD) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Azerbaidzanin yhdistyneen kansanpuolueen johtajan Alakram Gumbatovin pidätys 1. Onko komissio tietoinen Azerbaidzanin yhdistyneen kansanpuolueen johtajan, Alakram Gumbatovin, jonka vaimo on pakolaisena Alankomaissa, tilanteesta? 2. Mitä mieltä komissio on siitä, että Gumbatov vangittiin ilman oikeudenkäyntiä ja rangaistusmenettely sekä rangaistusta koskevat asiakirjat pidetään ulkomaailmalta salassa? 3. Onko komissio sitä mieltä, että Gumbatovin pidätys on todiste siitä, että Azerbaidzanin viranomaiset eivät takaa kansalaisten poliittisia vapauksia koskevia oikeuksia riittävästi? 4. Mitä mieltä komissio on tämänhetkisestä tilanteesta, jossa Azerbaidzanin viranomaiset ilmeisesti tietoisesti kieltäytyvät toimittamasta Gumbatoville lääkehoitoa ja elintarvikkeita? 5. Aikooko komissio vedota Azerbaidzanin hallitukseen humanitaarisin perustein, jotta pidätetyn Gumbatovin kohtelu saatettaisiin nykyisten kansainvälisten normien mukaiseksi, mahdollisesti yhteistyössä kansainvälisen Punaisen Ristin kanssa? 6. Millainen on Azerbaidzanin ihmisoikeustilanne? Miten yllä mainittu tapaus vaikuttaa EU:n ja Azerbaidzanin välisiin kauppasuhteisiin? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Komissiolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja Aliakram Gumbatovin tapauksesta. Komission käsityksen mukaan hänet pidätettiin vuonna 1993, kun Azerbaidzan oli vaarassa hajota poliittisesti. Tuolloin maan presidentti oli menettänyt valtansa, ja useat sotapäälliköt pitivät maan eri osia hallinnassaan. Yksi näistä sotapäälliköistä oli Aliakram Gumbatov, joka perusti Azerbaidzanin eteläosaan lähelle Iranin vastaista rajaa itsenäisen Talish-Muganin tasavallan (engl. Talish-Mugan Republic). Komission käsityksen mukaan Aliakram Gumbatoville julistettiin kuolemantuomio helmikuussa 1996 rangaistuksena maanpetoksesta ja yrityksestä järjestää vallankaappaus. Tämän jälkeen kuolemanrangaistus on poistettu Azerbaidzanissa. Komissio on tietoinen Azerbaidzanin vankien yleisistä oloista, jotka ovat erittäin epäinhimilliset. Se on valmis tukemaan mitä tahansa unionin esittämää aloitetta, jolla Azerbaidzanin vankien oloja voidaan parantaa ja jolla voidaan saattaa maan oikeusjärjestelmä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ:n) ja Euroopan neuvoston vahvistamien edellytysten mukaiseksi. Komission edustajat ovat ottaneet esille ihmisoikeuskysymyksen yleisellä tasolla tavatessaan eri yhteyksissä Azerbaidzanin hallituksen edustajia. Euroopan parlamentin suhteista Taka-Kaukasiaan vastaava valtuuskunta toi esille saman asian vieraillessaan Azerbaidzanissa kesäkuun 1998 lopulla. Tulevissa tapaamisissaan komissio aikoo painostaa Azerbaidzanin viranomaisia parantamaan tilannetta. Joulukuuksi 1998 suunniteltu yhteisön ja Azerbaidzanin sekakomitean kokous tarjoaa myös tilaisuuden keskustella epävirallisesti ihmisoikeustilanteesta maan viranomaisten kanssa ja tarkastella mahdollisuuksia ja keinoja tilanteen parantamiseksi. Lisäksi ensi vuonna voimaan tuleva kumppanuus- ja yhteistyösopimus tarjoaa yhteisölle ja sen jäsenvaltioille entistä virallisemman perustan näiden kysymysten käsittelylle. Komissio on myös käynnistänyt Azerbaidzanissa hankkeita Tacis-toiminnan alaisen demokratiaohjelman yhteydessä.