ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2916/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Itävallan ja Romanian väliselle maantieliikenteelle myönnetyt kuljetusluvat.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2916/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Itävallan ja Romanian väliselle maantieliikenteelle myönnetyt kuljetusluvat Itävallan ja Romanian välinen rajat ylittävä kauppa on kolminkertaistunut vuodesta 1991 lähtien. Tästä huolimatta myönnettyjen kuljetuslupien määrä (4500 lupaa) on pysynyt lähes samana jo vuosia ja vuosittainen tarve on nykyisin noin 8000 lupaa. Kuljetukset halutaan yhä suuremmassa määrin siirtää rautateille (rollende landstrasse), mikä kuitenkin lisää viivästyksiä ja epäsäännöllisyyksiä huomattavasti. Kuljetusalalla tapahtuva kehitys vaatii nopeita ratkaisuja; Itävallasta Romaniaan tehtävä vienti kasvoi 13 prosenttia yksinomaan vuoden 2000 ensimmäisellä neljänneksellä. Mitä mieltä komissio on tästä tilanteesta, kun otetaan huomioon sisämarkkinapolitiikka ja Romanian halukkuus liittyä unionin jäseneksi? Mihin toimiin komissio voi ja aikoo ryhtyä vuosittaisten kuljetuslupien määrän lisäämiseksi? Pitääkö komissio vaihtoehtona rautatiekuljetusten lisäämistä, jotta rajat ylittävän kaupan toimintakyky voidaan varmistaa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 2000) Parlamentin jäsen huomauttaa, että Itävallan ja Romanian väliseen kauppaan myönnetään liian vähän liikennelupia kaupankäynnin kasvuun nähden. Kahdenvälisten liikennelupien vähäisyys Romanian ja Itävallan välillä kuuluu Itävallan toimivaltaan, samoin kuin se, että Itävalta suosii liikkuvan tien (rolling road) käyttöä kolmansiin maihin ja kolmansista maista kahdenvälisten sopimusten nojalla tapahtuvissa kuljetuksissa. Asiaa koskevassa yhteisön säädöksessä, eli yhteisössä jäsenvaltion alueelle tai sen alueelta taikka yhden tai useamman jäsenvaltion alueen kautta tapahtuvan maanteiden tavaraliikenteen markkinoille pääsystä 26. maaliskuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 881/92(1), mainitaan selvästi, että asetus ei koske jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemiä kahdenvälisiä sopimuksia siihen asti, kunnes yhteisön ja kolmansien maiden väliset sopimukset on tehty. Neuvoston jatkuvan vastustuksen takia ei tällä hetkellä ole käynnissä yhteisön ja Romanian välisiä neuvotteluja sellaisen maantiekuljetussopimuksen tekemiseksi, joka korvaisi täysin jäsenvaltioiden ja Romanian välillä tehdyt kahdenväliset sopimukset. (1) EYVL L 95, 9.4.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2203/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Flanderin osavaltion osallistuminen yhteisön Greenlight-ohjelmaan.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0088 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2203/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Flanderin osavaltion osallistuminen yhteisön Greenlight-ohjelmaan Euroopan komissio käynnisti helmikuussa 2000 Greenlight-ohjelman. Ohjelma liittyy Kioton päämäärien saavuttamiseen ja sen avulla pyritään vähentämään valaistuksen kielteisiä vaikutuksia elinympäristöömme. Euroopan komission julkaisemassa esitteessä (http://www.eu-greenlight.org) mainitaan viisitoista kansallista tahoa, jotka ovat sitoutuneet edistämään aloitetta aktiivisesti. Belgian liittovaltion kohdalla mainitaan vain Vallonian osavaltio. Greenlight-ohjelmasta vastuussa oleva henkilö on omien sanojensa mukaan ottanut yhteyttä myös muihin osavaltioihin. Ne eivät nähtävästi ole olleet kiinnostuneita Greenlight-ohjelman edistämisestä. 1. Pyydettiinkö Flanderin osavaltiota virallisesti ryhtymään yhteisön Greenlight-ohjelman promoottoriksi (edustajaksi)? Jos vastaus on myönteinen, milloin ja miten pyydettiin ja kuka pyysi? 2. Suostuiko Flanderin osavaltio Euroopan komission pyyntöön lähteä tukemaan Greenlight-ohjelmaa? a) Jos vastaus on myönteinen, milloin, miten ja kenen suulla Euroopan komission tarjoukseen tartuttiin? Jos vastaus on kielteinen, miksi Flanderin osavaltio ei ole kiinnostunut Euroopan komission Greenlight-ohjelmasta? Miten Flanderin osavaltio perusteli sen, että se ei halunnut osallistua Greenlight-ohjelmaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2000) Espanjalainen energiatoimisto Instituto para la Diversification y Ahorro de la Energía (IDAE) otti vuoden 1999 alussa johtaakseen aloitteen, johon osallistuu myös muita kansallisia ja alueellisia energiatoimistoja. Aloitteen tarkoituksena on tehdä SAVE-hanketta koskeva ehdotus Greenlight-ohjelman edistämiseksi. Komissio toimitti IDAE:lle eurooppalaiset energiatoimistot sisältävän luettelon, jossa mainittiin myös kaksi Belgiassa toimivaa alueellista energiatoimistoa. Suurin osa IDAE:n lähestymistä energiatoimistoista vastasi yhteistyöpyyntöön myöntävästi, mutta kaksi belgialaista energiatoimistoa eivät. Myöhemmin vuonna 1999 komissio otti suoraan yhteyttä kahteen Belgiassa toimivaan alueelliseen energiatoimistoon ja muihin kansallisiin energiatoimistoihin, jotka eivät osallistuneet kyseiseen SAVE-hankkeeseen. Komission tarkoituksena oli saada ne osallistumaan hankkeeseen. Flanderin alueen toimisto ei ole vielä vastannut komission yhteydenottoon. Komissio haluaisi edelleen saada hankkeeseen virallisen edistäjän myös Flanderin alueelta ja pyrkii tämän vuoksi saamaan myönteisen vastauksen Flanderin alueen energiatoimistolta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2999/00 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Euroopan unionin standardit matkapuhelinten hands free -toiminnolle.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0152 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2999/00 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin standardit matkapuhelinten hands free -toiminnolle Matkapuhelinten käytön yhä laajempi yleistyminen johtaa siihen, että myös autoilijat käyttävät niitä autoissaan kaikissa Euroopan unionin maissa, joiden lainsäädännöt eroavat toisistaan esimerkiksi mitä tulee matkapuhelimeen liitettyjen kuulokkeiden käytön sallimiseen kaiutinpuhelimena tunnetun laitteen käytön sijaan. Eikö komissio katso, että olisi hyödyllistä määritellä yhteisön normit, joiden avulla voitaisiin luoda tässä asiassa yhtenäisempi käytäntö Euroopan unionin alueella? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Komissio on tietoinen keskustelusta, jota on käyty matkapuhelimen käyttämiseen ajon aikana liittyvistä vaaroista, ja seuraa asiaa tarkasti. Kuten parlamentin jäsen huomauttaa, jäsenvaltioiden lainsäädännöt matkapuhelimen käyttämisestä ajon aikana eroavat toisistaan. Jotkut jäsenvaltiot sallivat ainoastaan puhelimen hands-free -toiminnon käytön, toiset eivät rajoita puhelimen käyttöä, mutta niiden tieliikennelaki edellyttää ajoneuvon olevan koko ajan täysin kuljettajan hallinnassa. Puhelimen hands-free -toiminnon osalta ei eritellä kaiuttimen tai kuulokkeen käyttöä. Ainoa vaatimus on, että kuljettaja ei tarvitse käsiään toiminnon käyttämiseksi. Koska kaikki jäsenvaltiot edellyttävät, että ajoneuvon on koko ajan oltava täysin kuljettajan hallinnassa, ja koska tekniikka kehittyy nopeasti, komissio ei katso tarpeelliseksi puuttua asiaan tässä vaiheessa tai esittää erityistä matkapuhelimia koskevaa lainsäädäntöä. Koska myös sallitun hands-free -matkapuhelimen tyyppi vaihtelee, komissio ei aio esittää yhdenmukaisia standardeja kuulokkeille tai kaiuttimille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1578/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle. Lasikuitujen karsinogeenisten ominaisuuksien testaus.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0030 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1578/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle (19. toukokuuta 2000) Aihe: Lasikuitujen karsinogeenisten ominaisuuksien testaus Tietooni on tullut, että 1990-luvun puolivälissä komissio teetätti yli viiden vuoden ajan biologisia hajoamistestejä vuori- ja lasivillan karsinogeenisista ja muista ominaisuuksista. Ovatko testien tulokset jo tiedossa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2000) Vuonna 1997 annetussa komission direktiivissä(1) säädettiin eräiden keinotekoisten lasikuitujen vaarallisuuden luokituksesta ja merkinnöistä, sekä karsinogeenisyystesteistä. Direktiivin 2 artiklassa todetaan, että Viiden vuoden kuluessa siitä, kun tämä direktiivi on tullut voimaan, komissio tulee arvioimaan tieteellistä kehitystä ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet huomautuksen Q poistamiseksi tai muuttamiseksi. Huomautus Q liittyy kuitujen mahdollisten syöpää aiheuttavien vaikutusten tutkimiseen. Komissio arvioi parhaillaan biopysyvyyden määrittämiseksi tehtävää hengitysaltistustestiä, niin sanottua 90 vuorokauden altistustutkimusta. Testin arvioinnissa toimivat yhteistyössä Euroopan kemikaalivirasto (ECB), joka on osa yhteisön yhteistä tutkimuskeskusta, kuituteollisuuden järjestöjä, sekä eräs maineikas testauslaitos. Testin ensimmäinen vaihe saadaan päätökseen joidenkin kuukausien kuluttua. Euroopan kemikaalivirasto, teollisuuden edustajat ja useat testauslaitokset toimivat yhteistyössä ja arvioivat lähitulevaisuudessa lisää biopysyvyydestä tehtyjä testejä. Näiden toimien tuloksena saadaan sarja yhdenmukaistettuja koemenettelyitä keinotekoisten lasikuitujen syöpää aiheuttavuuden arviointiin. (1) Komission direktiivi 97/69/EY, annettu 5 päivänä joulukuuta 1997, vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kahdennenkymmenennenkolmannen kerran, EYVL L 343, 13.12.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3321/00 esittäjä(t): António Campos (PSE) komissiolle. Yhteinen maatalouspolitiikka.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0223 - 0223



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3321/00 esittäjä(t): António Campos (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Yhteinen maatalouspolitiikka Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Mikä oli EMOTR-tukiosaston viljantuotantoalaa koskevien menojen vuotuinen euro- ja prosenttimääräinen kasvu ajanjaksolla 1992 1999? 2. Mikä oli EMOTR-tukiosaston viljantuotantoalaa koskevien menojen euro- ja prosenttimääräinen kokonaiskasvu ajanjaksolla 1992 1999? 3. Mikä oli EMOTR-tukiosaston rahoitusmenojen vuotuinen euro- ja prosenttimääräinen kasvu ajanjaksolla 1992 1999? 4. Mikä on EMOTR-tukiosaston rahoitusmenojen euro- ja prosenttimääräinen kokonaiskasvu ajanjaksolla 1992 1999? 5. Mikä oli viljan markkinahintojen vuotuinen kehitys ajanjaksolla 1992 1999, ja kuinka monta prosenttia ne ovat nousseet tai laskeneet vuoden 1992 hintoihin verrattuna? 6. Mikä oli viljan hintojen keskimääräinen euro- ja prosenttimääräinen ero ajanjaksolla 1992 1999? Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (21. joulukuuta 2000) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3037/00 esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle. Rekrytointivaikeudet liittyen pohjoiseen ulottuvuuteen.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0045 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3037/00 esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Rekrytointivaikeudet liittyen pohjoiseen ulottuvuuteen Komissio on päättänyt pohjoisen ulottuvuuden toimintasuunnitelmasta Portugalin puheenjohtajuuden aikana. Eri lähteistä olemme kuulleet, että komissiolla on vaikeuksia rekrytoida työntekijöitä pohjoiseen ulottuvuuteen liittyviin tehtäviin. Pyydämme saada tietää: Mitä komissio aikoo tehdä rekrytointivaikeuksien poistamiseksi pohjoisen ulottuvuuden kohdalla? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2000) Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti pohjoisen ulottuvuuden toimintasuunnitelman 20. kesäkuuta 2000 ja päätti, että komissio ottaisi johtavan roolin sen toteuttamisessa. Toimintasuunnitelman mukaan pohjoinen ulottuvuus on toteutettava olemassa olevin kehyksin ja välinein ja siten ilman uutta rahoitusta ja henkilöstöä. Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että toimintasuunnitelmaa toteutetaan parhaillaan tämän mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3026/00 esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle. Oliiviöljypuristamoiden tilanne Sisiliassa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0161 - 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3026/00 esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Oliiviöljypuristamoiden tilanne Sisiliassa Asetuksen (EY) N:o 2366/98 7 artiklan b kohdassa(1) säädetään puristamoiden valvontakeinoista ja mainitaan, että yhtenä valvontakeinona laitteissa on oltava automaattinen oliivien punnitus- ja painonrekisteröintijärjestelmä sekä puristuslaitteiden erityinen sähköinen mittari markkinointivuodesta 20002001 alkaen. Sisilian maatalous ja etenkin alueen oliivinviljely on vaikeuksissa. Tämä johtuu sisäisistä tekijöistä, kuten organisaation rakenteesta ja rinteiden muodosta, mutta myös ulkoisista tekijöistä, kuten välttämättömien tuotantovälineiden hintojen jatkuvasta noususta, joka aiheutuu erilaisista maatalouden tarkastus- ja valvontajärjestelmistä. Tämän asetuksen täytäntöönpano rankaisisi pieniä alueellisia puristamoita (joiden toiminta on kausiluontoista) pääasiassa laitteiden hankintakustannusten vuoksi, joita ei mahdollisesti voida kattaa markkinointikaudelle 20002001 asetetuilla myyntihinnoilla. Tämän asetuksen täytäntöönpano vaikeuttaisi pienten alueellisten puristamoiden toimintaa tai saattaisi jopa johtaa niiden lakkauttamiseen komission suunnitelman vastaisesti, jolla pyritään lisäämään tyypillisen sisilialaisen kylmäpuristetun oliiviöljyn arvoa, jota juuri pienet puristamot tuottavat. Voiko komissio edellä esitetyn perusteella tehdä poikkeuksen tämän direktiivin soveltamisessa myöntämällä yhden vuoden lykkäyksen tämän direktiivin soveltamiseen? (1) EYVL L 293, 31.10.1998, s. 50. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. lokakuuta 2000) Komissio muistuttaa parlamentin jäsentä syistä, jotka johtivat automaattisen punnitusjärjestelmän käyttöönottoon puristamojen valvontakeinoksi vuonna 1998. Vuonna 1998 sekä neuvosto että parlamentti ilmoittivat selvästi, että kolmen vuoden siirtymäjakson (1998/19992000/2001) kuluessa oliiviöljyalalla pitäisi tapahtua edistystä avoimuuden ja valvonnan suhteen. Siksi asiaan oli pakko puuttua, jotta tuottajat saisivat osuutensa voitosta ja saisivat tukea tulevaisuudessakin. Oliiviöljyn tuotantotukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinointivuosiksi 1998/19992000/2001 30 päivänä lokakuuta 1998 annettu komission asetus (EY) N:o 2366/98 ja etenkin päätös punnita oliivit olivat vähintä mitä voitiin tehdä avoimuuden varmistamiseksi koko oliiviöljyalalla. Erityiskertomuksessaan nro 11/2000(1) tilintarkastustuomioistuin korostaa tarvetta parantaa alan valvontaa. Ensimmäisten tulosten analyysi ja asetuksessa (EY) N:o 2366/98 säädettyjen toimenpiteiden toteuttamisesta saatu kokemus osoittavat, että tarkastuksia on edelleen tehostettava. Tästä syystä komissio ei voi myöntää poikkeusta asetuksen (EY) N:o 2366/98 7 artiklan b alakohtaan pidentämällä siirtymäjaksoa vuodella. Komissio päinvastoin vaatii, että kyseistä säännöstä noudatetaan tiukasti. (1) EYVL C 215, 23.7.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3378/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle. Merilinnut ja pitkäsiimakalastus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3378/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle (3. marraskuuta 2000) Aihe: Merilinnut ja pitkäsiimakalastus Pitkäsiimakalastus aiheuttaa vuosittain 50 000100 000 myrskylinnun kuoleman ja vaarantaa monien albatrossilajien eloonjäämisen. Kun otetaan huomioon pitkäsiimakalastuksesta aiheutuvat haitat, mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että EU:n kalastusalukset toimivat asianmukaisesti estäen lintujen tarpeettomat kuolemat? Margot Wallström komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3268/00, E-3378/00 ja E-3379/00 (5. joulukuuta 2000) Suurin osa komission tähän mennessä saamista huolestuneista yhteydenotoista on koskenut merilintujen vahinkokuolemia eteläisellä pallonpuoliskolla. Komissio kerää tietoja siitä, missä määrin tätä ongelmaa todellisuudessa esiintyy yhteisön vesillä. Tässä yhteydessä se on pyytänyt kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta tietoja niistä paineista, joita kalastus aiheuttaa meriympäristölle ja erityisesti muille kuin kaupallisille lajeille. Komissio pyytää arvoisia parlamentin jäseniä myös tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut edustaja Daviesin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3126/00(1). (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 190.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2699/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Unkarin liittyminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0211 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2699/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Unkarin liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Unkariin sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän takuu- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 ja E-2701/00 (29. syyskuuta 2000) Jotta voitaisiin arvioida Puolan, Tekin tasavallan, Kyproksen, Unkarin, Slovenian ja Viron yhteisöön liittymisestä aiheutuvat vuosittaiset maataloustuen lisäkustannukset, olisi kohtalaisella varmuudella tiedettävä, milloin ja millä ehdoin nämä maat liittyvät yhteisöön. Nämä seikat on määriteltävä maiden kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joiden maataloutta käsittelevä vaihe käynnistyi kesäkuussa 2000. Parlamentin jäsenen esittämien oletusten perusteella tehty kustannusarvio olisi näin ollen väistämättä hypoteettinen, teoreettinen ja epävarma. Neuvottelujen tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3249/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin tuki oliiviöljyn markkinointiin.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3249/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin tuki oliiviöljyn markkinointiin Merkittävän oliiviöljyn tuotantoalueen keskuksen Baezan (Jaénin maakunnassa) kesäyliopistossa järjestettiin Oliivinviljely ja oliiviöljyn markkinointi nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät -niminen kurssi. Kurssin yhteydessä Espanjan valtion oliiviöljyvirastossa suhteista Euroopan unioniin vastaava virkamies ja Espanjan maatalousministeriön EU-politiikan asiantuntija lausuivat, että EU:n tuki oliivialalle ei vähene, mutta se muuttaa muotoaan. Näiden asiantuntijoiden mukaan tuet muuttuvat siten, että niitä ei myönnetä enää pelkästään tuotantoon vaan myös muihin toimintoihin, kuten esimerkiksi markkinointiin. Markkinointi on ollut oliiviöljyalan Akilleen kantapää. Voiko komissio vahvistaa, että oliiviöljyalalle maksettavia tukia voidaan käyttää myös markkinointiin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2000) Rasva-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 22. syyskuuta 1966 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 136/66(1) säädetty oliiviöljyalan yhteinen markkinajärjestely nykyisellään päättyy 31. lokakuuta 2001. Jotta uusi järjestely voitaisiin ottaa käyttöön 1. marraskuuta 2001 alkaen, komissio aikoo esittää neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen hyvissä ajoin. Tällä hetkellä komissio tutkii toteutetuista tutkimuksista saatuja tietoja ja muita käytettävissä olevia lähteitä. Ehdotusta odottaessaan komissio ei voi ottaa kantaa kahden espanjalaisen asiantuntijan esittämiin oletuksiin. (1) EYVL B 172, 30.9.1966.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2955/00 esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle. Euroopan unionin aluepolitiikka.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0028 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2955/00 esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin aluepolitiikka Ottaen huomioon, että lähestyvä laajentuminen merkitsee alueiden välisten erojen kasvamista ja Euroopan unionin keskimääräisen henkeä kohden lasketun BKT:n alentumista, on selvää, että komission on esitettävä ajoissa loppuunsaatettu ehdotus koskien sitä, minkälaista aluepolitiikkaa harjoitetaan, sekä täytäntöönpanokriteereitä ja rahoitusvaroja vuoden 2006 jälkeen. Mitä komissio aikoo tehdä tämän asian suhteen? Michel Barnier'n komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2955/00 ja E-2966/00 (7. marraskuuta 2000) Komissio hyväksyy tammikuun 2001 aikana toisen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän kertomuksen, joka annetaan parlamentille EY:n perustamissopimuksen 159 artiklan (entinen 130 b artikla) mukaisesti. Tässä kertomuksessa käsitellään laajentuneen unionin alueiden tilannetta ja kehitystä, arvioidaan yhteisön politiikkojen vaikutusta koheesioon ja tehdään ehdotuksia koheesiopolitiikan suuntaviivoiksi vuoden 2006 jälkeen. Komissio toivoo, että tämä toinen kertomus olisi lähtökohtana laajalle keskustelulle kyseisen politiikan tulevaisuudesta. Tätä varten komissio järjestää toukokuussa 2001 keskustelufoorumin, johon kutsutaan parlamentin jäsenet sekä kaikki nykyisten jäsenvaltioiden että jäsenyyttä hakeneiden maiden aluekehityksestä vastaavat toimijat.