KIRJALLINEN KYSYMYS E-2985/01

esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle

(29. lokakuuta 2001)

Aihe: Kirjekurssien rahoittaminen Phare-varoilla

Komissio maksoi 90-luvun lopulla Phare-varoista Torinossa toimivan Euroopan koulutussäätiön välityksellä kaksi 20 miljoonan euron suuruista erää ammattikoulutusta koskevien kirjekurssien järjestämiseksi ehdokasvaltioissa. Arvioinnissa on todettu, että suurin osa varoista käytettiin tietokonehankintoihin, ja osa koneista on edelleen alkuperäispakkauksissa varoja saaneiden korkeakoulujen kellareissa.

Voiko komissio kertoa, kuinka monta kirjekurssia parhaillaan on käynnissä ja mitä niillä käsitellään?

Kuinka monta oppilasta niille on ilmoittautunut ja kuinka monta osallistuu aktiivisesti ja todennetusti opetukseen?

Kuinka monta osallistujaa on läpäissyt kurssin menestyksekkäästi suoritettuaan yleisen kokeen tai yliopiston laatiman kokeen?

Kuinka paljon yksi suoritettu tutkinto on tähän saakka tullut maksamaan Euroopan veronmaksajille?

Mitä operatiivisia tai henkilöstöön liittyviä johtopäätöksiä komissio aikoo tehdä tästä varojen tuhlaamisesta?

Mikä funktio Euroopan koulutussäätiöllä on nykyisessä liittymistä edeltävässä strategiassa?

Milloin säätiö voidaan lakkauttaa?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(14. joulukuuta 2001)

Komissio olettaa, että arvoisa parlamentin jäsen viittaa monen maan välisiin etäopiskeluohjelmiin Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaissa ja Albaniassa samoin kuin ohjelman laajennukseen Bosniaan ja Hertsegovinaan sekä entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan. Kaikkien Euroopan

koulutussäätiön (ETF) toimeenpanemien ohjelmien talousarvio oli 11 miljoonaa euroa vuosina 19951997. Ohjelmien päätavoite oli lisätä tietoa nykyaikaisista avoimen opetuksen ja etäopetuksen menetelmistä ja edistää niiden soveltamista.

Suurinta osaa määrärahoista ei käytetty tietokonehankintoihin. Opiskelukeskusten perustamisen yhteydessä käytettiin vuosina 19951996 noin 18 prosenttia (14,5 prosenttia vuonna 1997) kokonaistalousarviosta peruslaitteisiin (tietokoneisiin, verkkoihin, multimedian tuotantolaitteisiin). Tämä osuus on alhaisempi kuin tavanomainen osuus ammattikoulutuksen kehittämistä koskevissa Phare-hankkeissa. Heinäkuussa 1999 suoritetun ohjelman arvioinnin yhteydessä esiin tulleet ongelmat, jotka koskivat laitteiden myöhäistä toimitusta tai asentamista, ratkaistiin ennen ohjelman päättymistä syyskuussa 1999. Vain yhdessä tapauksessa laitteet asennettiin ohjelman päättymisen jälkeen.

Ohjelman tuloksiin sisältyi etäopetuksen toimielinten välinen yhteensovittaminen 11 maassa ja 45 alueellisen etäopiskelukeskuksen perustaminen. Lisäksi kehitettiin 31 useaa maata koskevaa etäkurssia. Näiden kurssien keskimääräinen kustannus on 80 00010 0000 euroa kurssin suunnittelusta sen lopulliseen toimittamiseen. Osallistujia oli yli 1000. Lisäksi opiskelukeskukset kehittivät itse yli 200 etäopiskelukurssia. Kaiken kaikkiaan vuoden 1999 ohjelman arvioinnissa todettiin, että ohjelma oli toteutettu menestyksellä ja että se oli edistänyt kyseisten maiden koulutusjärjestelmiä parantamalla nykyaikaista, median tukemaa opetusta ja oppimista. Huhtikuussa 2001 suoritettu toinen arviointi vahvisti nämä havainnot.

Euroopan koulutussäätiö tutki ohjelman tulosten kestävyyttä syyskuussa 2000 (http://www. etf. eu. int/etfweb. nsf/pages/pharedown/$file/sustainability. doc), vuosi sen jälkeen, kun ohjelman toiminta oli päättynyt. Se osoittaa, että useimmat opiskelukeskukset jatkoivat kurssien tarjoamista. Kurssien lukumääräksi arvioidaan noin 130. Ohjelmassa pyydettiin pilottikurssien kehittämistä, joihin ei tarvittu mitään tiettyä tutkintoa. Jotkut kurssit on kuitenkin otettu kansallisten koulutusjärjestelmien osaksi, ja useimmat ovat tehneet suunnitelmia kurssien hyväksymiseksi tulevaisuudessa. Uudempien tietojen saaminen edellyttäisi yksityiskohtaisempaa tutkimusta. Komissio pyytää Euroopan koulutussäätiötä tekemään tämän tutkimuksen syyskuussa 2002.

Edellä olevien tietojen valossa komissio ei katso, että määrärahoja olisi tuhlattu. Phare-ohjelmien tavanomaisen toiminnan mukaan ohjelman lopullinen tarkastaminen suoritetaan vuonna 2002.

Liittymistä valmistelevan strategian osana säätiön rooliin ja tehtäviin kuuluu hakijamaiden saaminen mukaan unionin nykyisen politiikan kehittämiseen ja niiden auttaminen niiden valmistautuessa täysimääräiseen osallistumiseen liittymisen tapahtuessa. Tässä yhteydessä kansalliset laitokset tuottavat tietoja ja analyysejä koulutuksen ja työmarkkinoiden kehittymisestä, ja ETF toimii yhteistyössä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (CEDEFOP) kanssa. ETF keskittyy maihin, joilla on erityisongelmia koulutusjärjestelmiensä nykyaikaistamisessa, eli Bulgariaan, Romanian ja Turkkiin.

Päätökset yhteisön erillislaitoksista tekee neuvosto. Ajatuksena on, että säätiön rooli hakijamaissa päättyy niiden liittyessä unioniin. ETF jatkaa kuitenkin edelleen (politiikan ohjauksen ja hankkeiden hallinnoimisen kautta) ammatillisen ja hallinnollisen koulutuksen tukemista yli 30 kumppanuusmaassa Välimeren-alueella, Länsi-Balkanilla, uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa.