ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2222/97 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) - komissiolle (30. kesäkuuta 1997) Aihe: KIE-maat ja YMP Euroopan unioniin liittymistä tavoittelevissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa maatalouskäytössä oleva pinta-ala on 60 miljoonaa hehtaaria ja alueella on 105 miljoonaa asukasta. Tunnetusti maiden maatalouden tuottavuus on heikkoa ja hinnat ovat alhaisia. 1. Onko komissio neuvotteluja aloittaessaan näiden 11 maan kanssa arvioinut, mitä seurauksia liittymisestä voi aiheutua yhteisön maataloudelle ja erityisesti vuonna 1992 päätettyyn uudistukseen? 2. Onko se harkinnut, mitä uutta politiikkaa olisi harjoitettava hintojen yhdenmukaistamiseksi KIE-maiden ja viidentoista unionin maan välillä, jotta vältettäisiin sekä markkinakriisi että hintojen liian suuret nousut? 3. Onko komissio tutkinut yksityiskohtaisesti, tarvittaisiinko siirtymäaikaa erityisesti ennen liittymistä, jotta vältettäisiin YMP:tä uhkaavat häiriöt? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 1997) 1. Komissio on pitänyt Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE) mahdollisen Euroopan unioniin liittymisen vaikutusten arviointia tärkeänä kesäkuusta 1993 lähtien, jolloin Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto ilmoitti puoltavansa KIE-maiden mahdollista liittymistä Euroopan unioniin. Erityisesti maatalouden osalta komissio on edistänyt näitä maita koskevan tilastollisen välineen laatimiseen ja analysointiin liittyvää työtä. Työn tuloksena on ollut monografioiden julkaiseminen kymmenen KIE-maan maataloudesta sekä yhteenvetoraportti heinäkuussa 1995. Komissio on jo nyt ryhtynyt laatimaan näitä raportteja, jotka julkaistaan ennen vuoden loppua. 2. Komissio esitteli joulukuussa 1995 Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle asiakirjan ¨Tutkimus vaihtoehtoisista strategioista suhteiden kehittämiseksi maatalousalalla EU:n ja assosioituneiden maiden välillä assosioituneiden maiden tulevaisuudessa tapahtuvaa liittymistä varten¨ ((CSE/95/607, 29.11.1995. )), Tämä asiakirja tunnetaan ¨maatalousstrategiaa koskevana asiakirjana¨, ja siinä selvitetään yksityiskohtaisesti seurattavat suuntaviivat. Vuonna 1992 käynnistetyn lähestymistavan jatkaminen on mainittu ohjenuorana eurooppalaisen maatalouden kilpailukyvyn parantamiseksi yhdistämällä siihen integroidun maaseutupolitiikan kehittäminen. 3. Joulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota muun muassa valmistelemaan - lausunnot KIE-maiden liittymispyynnöistä - arvioinnin unionin laajentumisen vaikutuksista yhteisön politiikkoihin erityisesti maatalouspolitiikan ja rakennepolitiikkojen osalta - asiakirjan, jossa esitellään ehdotuksia näiden maiden liittymisen helpottamiseksi. Komissio mainitsi jo muutama kuukausi sitten, että Agenda 2000 käsittelee kaikkia näitä kysymyksiä. Tässä yhteydessä sekä komissio että neuvosto tutkivat kysymystä näissä maissa toteutettavista muutoksista liittymistä edeltävänä aikana sekä mahdollisesta liittymisen jälkeisen siirtymäajan määrittelystä.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2119/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (23. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - lajikkeiden salliminen Jos kasvilla on jo lajikkeita koskeva lupa, niin onko sen jatkotuotteista tehtävä elintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) mukaisesti erillinen ilmoitus ja onko ne tarkistettava ja hyväksyttävä erikseen? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 ja E-2205/97 (17.9.1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2101/97 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) - komissiolle (19. kesäkuuta 1997) Aihe: Kovan luokan porno Sain vaalipiiristäni tuntemattomalta lähettäjältä kirjeen, jonka johdosta haluaisin kiinnittää komission huomion Estremo Sound & Vision -yrityksen, Singel 417, No.72, 1012 WP Amsterdam Holland, toimintaan. Yritys ilmoittaa toimittavansa kovan luokan pornoa ja lapsipornoa postilähetyksenä Yhdistyneen kuningaskunnan alueella ilman minkäänlaista tullimaksua. Mitä Euroopan unioni voi tehdä sekä tämän yrityksen toiminnan estämiseksi että kovan luokan pornon laittoman kaupittelun estämiseksi jäsenvaltioiden välillä? Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 1997) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siinä, että kovan luokan pornografian ja varsinkin lapsipornon levittäminen Euroopassa on estettävä. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä huomioimaan neuvoston hyväksymä yhteinen toiminta 24 päivältä helmikuuta 1997 ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön vastaisesta toiminnasta ((EYVL L 63, 4.3.1997. )). Tämän yhteisen toiminnan keinoin kehotetaan jäsenvaltioita luokittelemaan lasten seksuaalinen hyväksikäyttö, mukaan lukien lapsipornoon liittyvän aineiston tuottaminen, myynti ja levittäminen tai muu kaupankäynti tällaisella aineistolla sekä tällaisen aineiston hallussapito rikollisiksi teoiksi. Vuoden 1999 loppuun mennessä neuvosto arvioi ovatko jäsenvaltiot täyttäneet niille tämän yhteisen toiminnan nojalla kuuluvat velvollisuudet. Tämä yhteinen toiminta ei kuitenkaan sisällä muuhun kovan luokan pornoon liittyviä säädöksiä. Näin ollen päättäminen tällaisen aineiston laillisuudesta tai laittomuudesta sekä mahdollisista syytteistä kuuluu jokaiselle jäsenvaltiolle; joka tapauksessa valtioiden kansallisissa lainsäädännöissä on eroja. Komissio muistuttaa myös arvoisaa parlamentin jäsentä komission tiedonnannosta 16. lokakuuta 1996 ((KOM (96) 487 lopullinen )) Internetin laittomasta ja haitallisesta sisällöstä. Tässä asiakirjassa eritellään parlamentin jäsenen esittämä ongelma ja esitetään konkreettisia ehdotuksia sen ratkaisemiseksi. Yhteisen toiminnan 16 päivältä joulukuuta 1996 ((EYVL L 342, 31.12.1996. )) hyväksymisestä alkaen Europolin edelläkävijän Europolin huumeyksikön (EDUn) toimeksiantoa on laajennettu käsittelemään ihmiskauppaa (lapsiporno mukaan lukien), kun asia koskee vähintään kahta jäsenvaltiota. Vaikka vastuu lapsipornoon liityvistä rikoksista kuuluukin viime kädessä jäsenvaltioille, EDUlla on myös tärkeä tehtävä tällä alalla.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2129/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (23. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - ilmoittaminen 1. Onko ilmoitus tehtävä myös sellaisista uusista tai muunnetuista tuotteista, joille ei tarvitse hakea lupaa asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) nojalla? 2. Jos ilmoitusta ei tarvitse tehdä, niin kuinka kansalliset viranomaiset ja EU:n viranomaiset saavat tietää niiden markkinoille saattamisesta? 3. Millä tavoin nämä viranomaiset voivat tarkistaa, onko tällaisista tuotteista tehtävä ilmoitus uuselintarvikkeita koskevan asetuksen mukaisesti? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 ja E-2205/97 (17.9.1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1828/97 esittäjä(t): Alfonso Novo Belenguer (ARE) - komissiolle (28. toukokuuta 1997) Aihe: Riisin tuonti - kumulatiivinen perintäjärjestelmä Euroopan unioni teki neuvoston päätöksen 95/591/EY ((EYVL L 334, 30.12.1995, s. 25. )) pohjalta viljaa ja riisiä koskevan kirjeenvaihtomuotoisen sopimuksen Amerikan Yhdysvaltojen kanssa. Tässä sopimuksessa määrättiin kumulatiivinen perintäjärjestelmä (KPJ) kuoritulle riisille yhden vuoden koeajaksi. Äskettäin julkaistiin komission asetus (EY) 703/97 ((EYVL L 104, 22.4.1997, s. 12. )), jossa säädetään edellä mainitun kumulatiivisen perintäjärjestelmän (KPJ) käyttöönotosta. Ottaen huomioon, että KPJ:ää sovellettaessa on jokaista tuontikertaa, jokaista tuontierää ja jokaista laskua tarkasteltava erikseen ja että tarkasteltava hinta on laskukohtainen. Tämän lisäksi laskutuskäytännössä on yritettävä välttää järjestelmällisen petollisen toiminnan esiintymistä. Miten komissio voi edellä esitetty huomioon ottaen osoittaa petollisen toiminnan esiintymisen yhden laskun perusteella? Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa estääkseen petollisen menettelyn käytön ja väärinkäytön? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 1997) Esikuoritulle riisille asetuksella (EY) N:o 703/97 vahvistettu kumulatiivinen perintäjärjestelmä (KPJ) on suunniteltu siten, että sen avulla voidaan kokeilukauden lopuksi arvioida viitetuontihintoihin perustuvan tuontimenettelyn toiminta. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi sekä järjestelmän luotettavan ja tehokkaan soveltamisen turvaamiseksi ja petosten ehkäisemiseksi KPJ:ään sisältyy joukko järjestelyyn, menettelyyn ja todentamiseen liittyviä erityistekijöitä sekä riittävien arviointivaltuuksien myöntäminen kansallisille viranomaisille.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2495/97 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) - komissiolle (9. heinäkuuta 1997) Aihe: Radioaktiivisten jätekuormien tyhjentäminen Skotlannin ja Pohjois-Irlannin välissä sijaitsevaan Beaufort's Dykeen Kesäkuun 1997 loppupuolella Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus myönsi, että Skotlannin ja Pohjois-Irlannin välillä sijaitsevaan Beaufort's Dykeen on tyhjennetty radioaktiivisia jätekuormia 1950- ja 1960-luvulla. Radioaktiivista jätettä on arvioitu olleen jopa kaksi tonnia. Vuonna 1995 Britannian viranomaiset kiistivät sanomalehdissä olleet tiedot radioaktiivisen jätteen tuomisesta tälle paikalle. Yritin tuolloin tehdä asiasta valituksen komissiolle, mutta komission virkamiehet ilmoittivat minulle, ettei Beaufort's Dykeen ole viety radioaktiivista jätettä. Koska on paljastunut, että Britannian viranomaisten komissiolle esittämät tiedot ovat olleet vääriä, aikooko komissio nyt käynnistää tutkimuksen tästä asiasta? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1.8.1997) Useista lähteistä saapuneiden valitusten jälkeen komissio tutki vuoden 1996 alussa tiedotusvälineissä esiintyneitä väitteitä, joiden mukaan Yhdistynyt kuningaskunta olisi sijoittanut radioaktiivista jätettä vuonna 1981 paikkaan nimeltä Beaufort's Dyke Irlannin meressä. Yhdistynyt kuningaskunta antoi tällöin virallisen lausunnon, jossa vahvistettiin, ettei näin ole tehty, vaikkakin sinä vuonna sijoitettiin Beaufort's Dykeen tyhjiä kontteja, joissa ei ollut radioaktiivista jätettä, uusien laivoissa käytettävien jätesäiliöiden testaamiseksi. Yhdistynyt kuningaskunta vakuutti edelleen, ettei Beaufort's Dykeen ole koskaan sijoitettu radioaktiivista jätettä, mutta tämä jälkimmäinen väite on myöhemmin todettu paikkansapitämättömäksi, vaikka se oli tehty hyvässä uskossa. Viranomaiset ilmoittivat komissiolle 1. heinäkuuta 1997, että vanhoja arkistoja uudelleen tutkittaessa on valitettavasti paljastunut, että pieni määrä laboratoriojätettä ja valoa säteileviä materiaaleja oli sijoitettu Beaufort's Dykeen 1950-luvulla. Jäte luokitellaan radioaktiivisuudeltaan matala- tai keskiaktiiviseksi, ja sen määrä on pakkaus mukaan lukien vain muutama tonni. Aineen radioaktiivisuuden määrän on ilmoitettu olevan vähäinen, eikä säännöllisessä seurannassa 1960-luvun jälkeen ole paljastunut mitattavissa olevaa vaikutusta radioaktiivisuuteen kyseisellä alueella. Tästä huolimatta, ja vaikka Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut tuohon aikaan Euroopan yhteisön jäsenvaltio, komissio on pyytänyt täsmällisempiä tietoja, jotta se voisi harkita, onko syytä toteuttaa lisätoimenpiteitä mahdollisesti tulevaisuudessa esiintyvien seurausten torjumiseksi.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1380/96 neuvostolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) ja Juan Colino Salamanca (PSE) (18. kesäkuuta 1996) Aihe: Ranskalaisten viljelijöiden tuhoamat espanjalaiset hedelmät Tämän vuoden toukokuun lopulla joukko ranskalaisia viljelijöitä kohdisti jälleen hyökkäyksiä espanjalaisia hedelmiä kuljettaviin eurooppalaisiin kuorma-autoihin, jotka olivat kauttakulkumatkalla Euroopan unionin maihin. He myös tuhosivat Ranskan markkinoilla jo olevia espanjalaisia hedelmiä. Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt estääkseen näiden äärimmäisen vakavien tapausten toistumisen? Onko se tietoinen siitä, että viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana hyökkäyksiä on kohdistettu 60 kuorma-autoa vastaan? Onko se tietoinen siitä, että vuonna 1995 aiheutuneet vahingot olivat 6.000 miljoonaa pesetaa? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1380/96 ja E-2022/97 (25. syyskuuta 1997) Neuvostolle on ilmoitettu niistä ilkivaltaisuuksista, jotka ranskalaiset viljelijät ovat huhti- ja toukokuussa 1996 sekä toukokuussa 1997 kohdistaneet Espanjasta, hedelmiä ja vihanneksia Euroopan unionin jäsenvaltioihin kuljettaviin kuorma-autoihin. Nämä toimet ovat rikoslain vastaisia ja niiden tarkoituksena on estää yhteisön tuotteiden vapaa liikkuminen, joka on yksi Euroopan yhteisön perusperiaatteista. Toimet tuomitaan siksi jyrkästi. Espanjan maatalousministeri toimitti neuvostolle tiedonannon 29. ja 30. huhtikuuta 1996 sekä 20. ja 21. toukokuuta 1997 pidetyissä istunnoissa edellä tarkoitetuista ilkivaltaisuukista, vahinkojen laajuudesta ja pyynnöstä, jonka Espanja oli osoittanut Ranskan hallitukselle. Ranskan hallitusta pyydettiin ryhtymään tarpeellisiin toimiin tällaisten tekojen toistumisen estämiseksi, tekoihin syyllistyneiden rankaisemiseksi ja korvauksien suorittamiseksi uhreille. Ranskan maatalousministeri tuomitsi kyseiset ilkivaltaisuudet molemmissa tilaisuuksissa selvin sanoin ja ilmoitti pyytäneensä hallituksensa ministereitä ryhtymään toimivaltansa rajoissa tiukkoihiin toimiin vahinkojen korvaamiseksi ja tekemään kaikkensa, jotta tällaiset teot eivät toistuisi. Neuvoston puheenjohtaja ilmaisi neuvoston solidaarisuuden Espanjan kanssa ja korosti, että oli aivan välttämätöntä, että Ranskan hallituksen aikomus ryhryä tarvittaviin toimiin toteutuu konkreettisesti ja tehokkaasti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3068/02

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(25. lokakuuta 2002)

Aihe: Hintakehitys Italiassa euron käyttöönoton jälkeen

Italian tilastotoimisto julkaisi syyskuussa kuluttajahintojen kehitystä koskevia tietoja. Syyskuun osalta inflaation taso oli 2,7 prosenttia. Erityisen paljon ovat nousseet hedelmien, vihannesten ja vaatteiden hinnat. Korkeat elinkustannukset Italiassa ovat johtaneet kulutuksen huomattavaan vähenemiseen, mikä vaikuttaa maan koko talouteen. Italian tärkeimmät kuluttajajärjestöt ovat aloittaneet neuvottelut hallituksen ja kaupanalan edustajien kanssa ratkaistakseen korkeaa hintatasoa koskevan ongelman.

Tiedustelisin komissiolta seuraavaa:

1. Aikooko komissio yhdenmukaistaa yhteisön kuluttajalainsäädäntöä EY:n perustamissopimuksen 153 artiklan mukaisesti?

2. Onko tehty tutkimuksia tai onko olemassa asiakirjoja, joissa käsitellään inflaatiota Euroopan unionissa euron käyttöönoton jälkeen?

3. Mikä on komission näkemys asiasta?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(6. joulukuuta 2002)

Komissio ei usko, että euron käyttöönotto olisi johtanut huomattavaan hintojen nousuun. Eurostatin tekemän, heinäkuussa 2002 julkaistun selvityksen mukaan euroalueen kuluttajahinnat nousivat yhdenmukaistetulla kuluttajahintaindeksillä HICP:llä mitaten 1,4 prosenttia vuoden 2001 kuuden viimeisen kuukauden ja vuoden 2002 kuuden ensimmäisen kuukauden välillä. Tästä hintojennoususta 1,2 prosenttiyksikköä selittyy historiallisilla inflaatiotaipumuksilla sekä erityisillä tekijöillä, joilla ei ole suoraa yhteyttä euroon siirtymiseen, kuten sääoloilla ja välillisillä veroilla. Käteiseen euroon siirtymisestä aiheutunut inflaatiovaikutus on siis pieni (enintään 0,20 prosenttia). Useimmissa jäsenvaltioissa kansalliset tilastolaitokset tai keskuspankit ovat esittäneet samankaltaisia arvioita, jotka osoittavat vaikutusten olleen ylipäätään pieniä. Joillakin sektoreilla on kuitenkin huomattu hintojen nousseen tavallisesta poikkeavalla tavalla, esimerkiksi ravintola- ja kahvila-alalla, terveysalan palveluissa, pikkuliikkeissä jne. Nämä hinnankorotukset yhdistettyinä joidenkin tavallisten kulutushyödykkeiden hintojen epäedullisiin pyöristyksiin ovat ehkä antaneet yleisölle vaikutelman, että inflaatiovaikutukset olisivat olleet suuremmat kuin kaikkia kulutushyödykkeitä ja -palveluja koskevat viralliset indeksit osoittavat. Kaiken kaikkiaan inflaatio on hidastunut vuoden 2002 alusta.

Eurostat julkisti 17. heinäkuuta 2002 alakohtaista hintojen kehitystä vuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana kuvaavan tutkimuksen, johon arvoisat parlamentin jäsenet voivat tutustua (tiedote n:o 84/2002).

Komissio ei aio ehdottaa hintoja koskevien määräysten yhdenmukaistamista niiden määräysten lisäksi, jotka jo koskevat hintojen indeksointia ja hintojen pyöristämistä euron käyttöönoton yhteydessä ja joiden soveltaminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2292/02 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Oikeusvaltioperiaate Itävallassa.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2292/02 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (25. heinäkuuta 2002) Aihe: Oikeusvaltioperiaate Itävallassa Onko komissio tietoinen tapauksesta, joka koskee Yhdysvaltain kansalaista Shalom Weissia, joka tuomittiin 1999 Miamissa petoksesta 845 vuodeksi vankeuteen ja joka on hakenut Itävallasta turvapaikkaa tämän epäinhimillisen tuomion takia? Onko komissio tietoinen, että Itävallan oikeusministeri luovutti Weissin amerikkalaisille, ennen kuin Weissin vetoomus karkotusta vastaan oli loppuun käsitelty ja huolimatta siitä, että hallinnollinen tuomioistuin oli kieltänyt luovutuksen? Onko komissio tietoinen, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mukaan pitäisi soveltaa sen työjärjestyksen 39 artiklan mukaisia väliaikaistoimia ja että ihmisoikeustuomioistuin on pyytänyt Itävaltaa varmistamaan, että Weissia ei luovuteta niin kauan kuin tapauksen käsittely on kesken? Onko komissio tietoinen, että myös YK:n ihmisoikeuskomitea on asettanut määräaikaisia toimia ja pyytänyt Itävaltaa lykkäämään Weissin luovutusta, kunnes komitea on tutkinut kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen perustuvat ihmisoikeuskysymykset? Katsooko komissio, että Itävallan toimet ovat yhteensopivia niiden velvoitteiden kanssa, jotka sitovat sitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan nojalla vapauden, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteiden suhteen? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 2002) Komissio ei ole tietoinen Shalom Weissia koskevan tapauksen yksityiskohdista kirjallisessa kysymyksessä esitettyjä tietoja lukuun ottamatta. Komission on korostettava sitä, että rikoksen johdosta tapahtuvasta luovuttamisesta jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin ulkopuolisten maiden välillä ei tällä hetkellä säädetä missään unionin säädöksessä. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna jäsenvaltiot voivat toimia näissä asioissa parhaaksi katsomallaan tavalla. Parlamentin jäsen pyytää komissiota tarkastelemaan tapausta Euroopan unionin perustamissopimuksen 6 artiklan nojalla. Komissio korostaa sitä, että kyseinen artikla on osoitettu Euroopan unionin toimielimille ja jäsenvaltioille, kun ne panevat täytäntöön unionin lainsäädäntöä. Näin ollen komissio katsoo, että parlamentin jäsenen esiin ottamassa erityistapauksessa, joka ei kuulu unionin lainsäädännön soveltamisalaan, ei ole asianmukaista ottaa kantaa siihen, ovatko Itävallan toimet ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen tai minkään muunkaan kansainvälisen säädöksen, jonka osapuolena Itävalta on, säännösten mukaisia. Kuten parlamentin jäsen tietää, Euroopan ihmisoikeustuomioistuin käsittelee toimivaltaisena elimenä eurooppalaisen yleissopimuksen väitettyjä rikkomisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2571/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalainen tutkimuksen neuvoa-antava komitea.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0190 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2571/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (21. syyskuuta 2001) Aihe: Eurooppalainen tutkimuksen neuvoa-antava komitea Vastauksessaan kysymykseeni E-1704/01(1) komission jäsen Busquin ilmoitti, että komissio on perustanut äskettäin eurooppalaisen tutkimuksen neuvoa-antavan komitean, joka tarjoaa asiantuntija-apua tutkimusalojen yleisen tasapainon varmistamiseksi. Milloin tämä komitea on aloittanut tai aloittaa toimintansa? Voiko komissio toimittaa yksityiskohtaiset tiedot tämän komitean kokoonpanosta, talousarviosta ja rahoituksesta, sen tehtävistä, toimivaltuuksista ja toiminnasta? (1) EYVL C 364 E, 20.12.2001, s. 183. Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2001) Eurooppalaisen tutkimuksen neuvoa-antava komitea perustettiin 27. kesäkuuta 2001 annetulla komission päätöksellä 2001/531/EY, Euratom(1). Päätöksessä säädetään komitean tehtävistä ja vastuualueesta sekä sen päämäärän saavuttamiseksi tarvittavista keinoista. Komitean toimintaan on varattu 624 550 euroa vuodessa. Komissio antaa komitean sihteeristölle taloudellista ja hallinnollista tukea. Komitean jäsenet nimitettiin 1. elokuuta 2001 tehdyllä päätöksellä(2). Jäsenluettelo toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Neuvoa-antavan komitean ensimmäinen kokous järjestettiin 26. syyskuuta 2001. (1) EYVL L 192, 14.7.2001. (2) EYVL C 268, 22.9.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2890/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitettavien julkisten hankkeiden rakentamisessa ilmenneet virheet.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0249 - 0249



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2890/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2001) Aihe: Yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitettavien julkisten hankkeiden rakentamisessa ilmenneet virheet Komissio on vastauksessaan kysymykseeni E-3481/00(1) tunnustanut Kreikassa rakennettavien ja yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitettavien julkisten hankkeiden rakennusvirheisiin liittyvien laajojen ongelmien olemassaolon. Voisiko komissio kertoa, onko sillä virheiden määrästä tuoreempia tietoja, jotka olisivat peräisin huhtikuulta 2000 ja sen jälkeiseltä ajalta, ja tietoja virheistä kaikissa yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitetuissa hankkeissa yhteensä? Onko komissio tyytyväinen niihin toimiin, joihin Kreikka on ryhtynyt näiden virheiden korjaamiseksi? Jos näin ei ole, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta tämä laajamittainen ongelma saataisiin hoidettua? (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 62. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.