ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0040/03 esittäjä(t): Bert Doorn (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön laivanrakennusteollisuuden väliaikainen suojajärjestely.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0014 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0040/03 esittäjä(t): Bert Doorn (PPE-DE) komissiolle (21. tammikuuta 2003) Aihe: Yhteisön laivanrakennusteollisuuden väliaikainen suojajärjestely Neuvoston asetus (EY) N:o 1177/2002(1), annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, koskee laivanrakennusteollisuuden väliaikaisia suojajärjestelyjä(2). Kyseisessä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1540/98(3) 1 artiklassa annettuja määritelmiä. Lisäksi siinä sovelletaan muita, täydentäviä määritelmiä. Asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan mukaisesti ei siksi voida myöntää laivanrakennussopimuksiin sidottua tuotantotukea sellaisille sopimuksille, jotka on tehty 1. tammikuuta 2001 jälkeen. Poikkeuksellisena ja väliaikaisena toimenpiteenä yhteisön telakoiden avustamiseksi niillä segmenteillä, jotka ovat kärsineet haittavaikutuksista Korean epäterveistä kilpailukäytännöistä aiheutuneiden huomattavien vahinkojen ja vakavien haittojen muodossa, olisi kuitenkin suppeilla markkinasegmenteillä sallittava väliaikainen suojajärjestely, mutta vain lyhyeksi ja rajoitetuksi ajaksi. Onko Euroopan komissio tietoinen siitä, että kyseiset määritelmät asetuksessa (EY) N:o 1177/2002 on muotoiltu siten, että ne voidaan tulkita eri tavoin eri jäsenvaltioissa? Onko komissio tietoinen siitä, että asetuksen tekstiä voidaan tulkita siten, että tuen myöntäminen saamatta jääneille tilauksille on mahdollista? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän johdosta? (1) EYVL L 172, 2.7.2002, s. 1. (2) Tämä asetus on annettu laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98 puitteissa. (3) EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) Komissio katsoo, että laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2002 1 artiklassa olevat määritelmät ovat riittävän selviä ja tarkkoja. Määritelmät vastaavat laivanrakennusteollisuudessa käytettyjä vakiomääritelmiä ja ne perustuvat suurelta osin Lloyd's Registerin käyttämiin määritelmiin. Lisäksi asetuksesta käy ilmi, että tukea voidaan myöntää yhteisön telakoiden tekemille sopimuksille ainoastaan silloin, kun niistä on kilpailtu halvemman hinnan tarjonneen korealaisen telakan kanssa. Komissio varmistaa, että asetuksen vaatimuksia noudatetaan asetuksen mukaisten järjestelmien täytäntöönpanossa ja yksittäisiä tukia myönnettäessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1802/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Lentomatkustajien terveys.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0142 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1802/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. toukokuuta 2003) Aihe: Lentomatkustajien terveys Voiko komissio toimittaa tietoja EU:ssa joka vuosi sattuvien lento-onnettomuuksien kuolemantapauksien lukumäärästä viimeisen viiden vuoden ajalta? Voiko komissio myös arvioida muiden kuolemantapauksien (syvä laskimotromboosi) määrää lentoliikenteessä? Suhtautuuko komissio riittävän vakavasti lentoliikenteen terveysnäkökohtiin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2003) Yhteisön alueen lentoyhtiöiden kaupallisilla lennoilla kuolleiden matkustajien lukumäärä vuosittain: - 1998: 46 - 1999: 56 - 2000: 100 - 2001: 111 - 2002: 18 (Lähde: Airclaims) Lentomatkustuksesta johtuvan syvän laskimotromboosin aiheuttamien kuolemantapausten määrää ei voida tällä hetkellä arvioida. Syvään laskimotromboosiin liittyy useita tekijöitä, eikä nykyisillä tiedoilla voida erottaa lentomatkustamisen vaikutusta muista tekijöistä. Komissio on kuitenkin osarahoittajana tutkimuksissa, joiden on määrä selvittää syvän laskimotromboosin ja lentomatkustamisen välistä yhteyttä Maailman terveysjärjestön tuella. Näistä tutkimuksista saadaan tuloksia alkuvuodesta 2005, minkä jälkeen pitäisi olla mahdollista tehdä johtopäätöksiä lentomatkustamisen ja laskimotromboosin välisestä yhteydestä. Komissio on myös käynnistänyt tutkimuksia matkustamon ilmanlaadusta ja miehistön terveydentilasta tulevien standardien pohjaksi. Näiden hankkeiden lisäksi komissio tukee Euroopan siviili-ilmailukonferenssin käynnistämää työohjelmaa, joka koskee lentomatkustajien terveyttä. Siihen sisältyy sairaustapauksia koskevien tietojen kerääminen sekä matkustajien lääkintäpalveluiden yhdenmukaistaminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0465/03 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle. Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0025 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0465/03 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle (17. helmikuuta 2003) Aihe: Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö Yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä on julkaistu yhteinen kanta liitteineen. Voisiko komissio ilmoittaa, mihin Gibraltar sijoittuu kyseisessä nimikkeistössä, ja jos se ei sisälly kyseiseen nimikkeistöön, niin miksei? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2003) NUTS-luokitusta sovelletaan ainoastaan jäsenvaltioiden talousalueeseen, joka on määritelty markkinahintaista bruttokansantuloa ja Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää koskevan asetuksen täytäntöönpanoa varten (vrt. asetuksen kahdestoista johdanto-osan kappale jäsenvaltioiden alueiden määrittelemisestä markkinahintaisen bruttokansantulon muodostamisen yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom 1 artiklan soveltamiseksi 26. heinäkuuta 1991 tehty komission päätös 91/450/ETY, Euratom(1)). Gibraltar ei kuulu yhteisön talousalueeseen tämän päätöksen täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti, eikä se näin ollen sisälly NUTS-luokitukseen. (1) EYVL L 240, 29.8.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2294/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle. Sairaalahoidossa olevia lapsia koskeva eurooppalainen peruskirja.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0236 - 0236



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2294/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle (11. heinäkuuta 2003) Aihe: Sairaalahoidossa olevia lapsia koskeva eurooppalainen peruskirja Esitin viime huhtikuussa kysymyksen (E-1464/03(1)) edellä mainitusta aiheesta. Komission jäsen Byrne vastasi kysymykseeni 11. kesäkuuta, ja vastaus on julkaistu. Vastauksessa ei kuitenkaan mainittu sitä, että parlamentti oli jo toukokuussa 1986 hyväksymässään päätöslauselmassa(2) pyytänyt komissiota esittämään ehdotuksen potilaiden oikeuksien eurooppalaiseksi peruskirjaksi sekä ehdotuksen sairaalahoidossa olevia lapsia koskevaksi eurooppalaiseksi peruskirjaksi. Vastauksessaan komission jäsen unohti myös täysin sen, että Euroopan parlamentin selvää pyyntöä ei ole otettu huomioon eikä siihen ole vastattu seitsemääntoista vuoteen. Merkitseekö komission jäsenen David Byrnen vastaus aikaisempaan samasta aiheesta esittämääni kysymykseen (E-1464/03) sitä, että komissio tietoisesti jättää tai aikoo jättää huomiotta tämän Euroopan parlamentin täysistunnossa hyväksytyn pyynnön? (1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 152. (2) EYVL C 148, 16.6.1986, s. 37. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (22. elokuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1464/03 antamassaan vastauksessa komissio jo totesi, ettei sillä ole toimivaltaa tehdä ehdotuksia potilaiden oikeuksien eurooppalaiseksi peruskirjaksi ja sairaalahoidossa olevien lasten oikeuksia koskevaksi eurooppalaiseksi peruskirjaksi. Parlamentin päätöslauselman antaminen ei muuta unionin toimivaltajärjestelmää. Nykyisen perustamissopimuksen mukaan lasten kohtelu sairaaloissa samoin kuin näiden potilaiden oikeudet kuuluvat yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen komissio ei pysty toteuttamaan toimia tällä alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1003/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Ternin kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1003/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Ternin kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Ternin kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tukeakseen kestävää kehitystä edistäviä toimia ja aloitteita, joita yhteisön ja kehitysmaiden toimijat toteuttavat. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Ternin kunta esittänyt hajautetun yhteistyön ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Ternin kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 ja E-1003/03 (6. toukokuuta 2003) Tärkeimmät Euroopan unionin hajautetun yhteistyön ohjelmat osarahoitetaan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tai Interreg-ohjelmien osana Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Tältä osin komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 ja E-1125/03 annettuihin vastauksiin. Interreg-yhteistyöohjelmien yhteensovittamisesta kansallisella tasolla vastaa infrastruktuuri- ja liikenneministeriö.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0308/03

esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle

(4. helmikuuta 2003)

Aihe: Kansainväliset rakennusalan petokset

Viime aikoina julkistettujen tietojen mukaan petolliseen rakennustoimintaan Alankomaissa ovat osallistuneet alankomaalaisten rakennusliikkeiden lisäksi myös muiden jäsenvaltioiden kuten Saksan ja Belgian rakennusyhtiöt. Myös alankomaalaiset yhtiöt ovat osallistuneet kiellettyjen hinta- ja työsopimusten solmimiseen muissa jäsenvaltioissa. On tehty järjestelmällisesti kartelli- ja hintasopimuksia ja/tai väärennetty asiakirjoja. Tämä on johtanut siihen, että hinnat ovat kohonneet ja markkinoita on jaettu laittomasti. Eri jäsenvaltioiden viranomaisille ja veronmaksajille on aiheutunut asiasta vahinkoa. Rajat ylittävien kartellien muodostaminen on ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa.

Onko komissio tietoinen tilanteesta?

Jos on, niin katsooko komissio, että tässä muodostetaan rajat ylittäviä kartelleja ja että toiminta on ristiriidassa yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa? Katsooko komissio, että asiassa olisi syytä ryhtyä toimiin?

Jos on, niin mitä komissio aikoo tehdä kyseisten rakennusyhtiöiden suhteen? Kuinka vahingot korvataan asiasta kärsimään joutuneille osapuolille?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(6. maaliskuuta 2003)

Komissio on saanut tietää Alankomaiden rakennusalan markkinoiden (väitetyistä) petos- ja hintakartellitapauksista kansalliselta kilpailuviranomaiselta (NMa) ja tiedotusvälineistä. Se on myös kuullut väitteitä, joiden mukaan muut kuin alankomaalaiset yritykset ovat osallistuneet näihin käytäntöihin Alankomaiden markkinoilla ja että alankomaalaiset yritykset toimivat myös ulkomaiden markkinoilla.

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan vastaisia hintasopimustapauksia voivat käsitellä joko komissio tai kansalliset viranomaiset. Kansalliset viranomaiset voivat toimia myös kansallisen lainsäädännön perusteella, vaikka sääntöjenvastainen toiminta vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

NMa tutkii useita tällaisia tapauksia ja tiedottaa komissiolle säännöllisesti toimistaan.

Kun komissiolla on uskottavia tietoja kartellista, johon liittyy tuntuva määrä jäsenvaltioiden välistä kauppaa, se ryhtyy toimiin näiden tietojen perusteella tai varmistaa, että jokin kansallinen viranomainen ryhtyy kyseisiin toimiin.

Yhteisön lainsäädännössä ei ole säännöksiä korvausten maksamisesta kartelleista kärsimään joutuneille osapuolille. Sekä yksityiset että julkiset osapuolet voivat kuitenkin nostaa tuomioistuimessa yksityisoikeudellisen kanteen laittomien hintasopimusten tekijöitä vastaan kansallisten menettelyjen puitteissa. Komissio kehottaa osapuolia toimimaan näin, koska se on yksi tapa varmistaa yhteisön kilpailusääntöjen noudattaminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2073/03 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Vammaisten toimeentulotuki.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0248 - 0248



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2073/03 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (24. kesäkuuta 2003) Aihe: Vammaisten toimeentulotuki Vastauksena edelliseen kysymykseeni P-3184/02(1) komission jäsen Diamantopoulou totesi, että komissio harkitsee lainsäädäntöehdotusta asetuksen (ETY) 1408/71(2) ja erityisesti sen liitteen II a täydentämiseksi. Hän totesi myös, että komissio laatii ehdotuksen kevääseen 2003 mennessä. Voiko komissio kertoa minulle, onko ehdotuksen tekemistä harkittu ja millaisin tuloksin? Miten äänestäjäni voivat seurata asian edistymistä? (1) EUVL C 242 E, 9.10.2003, s. 48. (2) EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 2003) Komissio on valmistellut lainsäädäntöehdotuksen sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 1408/71 ja sen liitteeseen II a tehtävistä muutoksista. Yksi ehdotuksen tavoitteista on poistaa liitteestä II a etuudet, jotka eivät täytä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen määrittelemiä erityisyyttä ja maksuihin perustumattomuutta koskevia perusteita. Komissio hyväksynee tämän ehdotuksen heinäkuussa 2003, minkä jälkeen se esitellään neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Kun ehdotus on hyväksytty, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, joka on saatavilla sekä paperimuodossa että sähköisenä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1644/03 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Liikuntaesteisten pysäköinti EU:ssa.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1644/03 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (16. toukokuuta 2003) Aihe: Liikuntaesteisten pysäköinti EU:ssa Voiko komissio selventää säännöt, jotka koskevat liikuntaesteisten pysäköintiä EU:n alueella? Mitkä ovat tarkat noudatettavat säännöt? Mihin henkilöt, joiden autoissa on vammaistunnuksella varustettu tarra, voivat pysäköidä? Liittyykö mainitun tarran käyttöön jotain rajoituksia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2003) Vammaisille tarkoitettu Euroopan unionin pysäköintilupa on otettu asteittain käyttöön EU:n alueella vammaisten pysäköintiluvasta 4. kesäkuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen N:o 98/376/EY(1) mukaisesti. Suosituksessa vahvistettiin, että jäsenvaltiot ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti edelleen vastuussa pysäköintilupien myöntämisehdoista. Neuvoston suosituksen 1 artiklassa suositellaan, että jäsenvaltiot ottaisivat käyttöön yhteisön yhdenmukaisen mallin mukaisen vammaisten pysäköintiluvan, joka myönnetään näille henkilöille kansallisten säännösten ja neuvoston suosituksen liitteessä esitetyn yhteisön yhdenmukaisen mallin mukaisesti. Suosituksessa tehdään selväksi, että jäsenvaltiot vastaavat itse lupien myöntämisestä ja että niiden viranomaiset osaavat parhaiten selvittää autoilijoille, miten lupa asetetaan näkyville. Lupa on yleensä asetettava ajoneuvon etuosaan siten, että vain etupuoli on selvästi näkyvissä valvontaa varten. Uudessa luvassa henkilötiedot täytetään ainoastaan kääntöpuolelle. Näin vastataan niiden huoleen, jotka pelkäsivät, että heidän henkilökohtainen turvallisuutensa saattaa vaarantua, jos heidän nimensä on julkisesti nähtävillä. (1) EYVL L 167, 12.6.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1194/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Livornon kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0144 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1194/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Livornon kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Livornon kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja urheilutoimintaan, joka edistää vammaisten sopeutumista yhteiskuntaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Livornon kunta esittänyt vammaisurheiluohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Livornon kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 ja E-1203/03 (23. huhtikuuta 2003) Komissio tunnustaa, että vammaisten sopeuttaminen yhteiskuntaan urheilutoiminnan kautta on tärkeää, mutta sillä ei ole asiaan liittyvää erityisohjelmaa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien Italian kuntien saaman Euroopan aluekehitysrahaston mahdollisen osarahoituksen osalta kysyjää kehoitetaan tutustumaan hänen kirjallisiin kysymyksiinsä E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3), E-1124/03 ja E-1125/03(4) annettuihin komission vastauksiin. (1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 96. (2) Katso sivu 160. (3) EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 172. (4) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1834/03 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. BSE.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0232 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1834/03 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (2. kesäkuuta 2003) Aihe: BSE Voiko komissio toimittaa tietoja Euroopan unionin BSE-testitilastoista, jotka koskevat (a) 3036 kuukautta vanhoja nautoja (b) vuodesta 2000 lähtien 2730 kuukautta vanhoja nautoja? Kuinka monta (a) ja (b) kategorian nautaa testattiin kussakin jäsenvaltiossa? Kuinka monella (a) ja (b) kategorian naudalla todettiin positiivinen testitulos kussakin jäsenvaltiossa? Kuinka paljon jokaiselle yksittäiselle jäsenvaltiolle on kertynyt taloudellisia kustannuksia BSE-epidemian seurauksena? Kuinka paljon epidemia on maksanut Euroopan unionille? Minkälaisia poliittisia suunnitelmia on tehty jatkoa varten? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (7. heinäkuuta 2003) Vuosina 20012002 unionissa testattiin arviolta 1,5 miljoonaa 3136 kuukauden ja 2,9 miljoonaa 2530 kuukauden ikäistä nautaeläintä. Näistä neljästä näytteestä saatiin positiivinen tulos. Kussakin jäsenvaltiossa testattujen näytteiden määrä ja tulokset on esitetty jäljempänä olevassa taulukossa. Unioni on rahoittanut vuosina 2001 ja 2002 toteutettua seurantaohjelmaa 209 miljoonalla eurolla. Vuodeksi 2003 tähän tarkoitukseen on varattu noin 90 miljoonaa euroa. Vuosina 20012002 käytettiin miltei 1 000 miljoonaa euroa naudan spongiformiseen enkefalopatiaan (BSE-tautiin) liittyviin erilaisiin ostojärjestelyihin, kuten teurastusjärjestelyihin (247 miljoonaa euroa), erityiseen ostojärjestelyyn (264 miljoonaa euroa) ja yli 30 kuukauden ikäisten nautojen teurastusjärjestelyyn (488 miljoonaa euroa). Lisäksi vuosina 20012002 naudanliha-alan interventioon käytettiin noin 420 miljoona euroa. Komissiolla ei ole lukuja siitä, millaisia kustannuksia BSE-epidemiasta on aiheutunut yksittäisille jäsenvaltioille. Toimenpiteitä BSE-taudin torjumiseksi ja kuluttajien terveyden suojelemiseksi tarkastellaan jatkuvasti uuden tieteellisen näytön, uusien valvontamenetelmien kehityksen ja tarkastuksista saatujen tulosten perusteella. Tarvittaessa komissio tekee näiden tietojen perusteella ehdotuksia. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1648/03

esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle

(12. toukokuuta 2003)

Aihe: Segway

Euroopan markkinoille tuotiin vastikään Segway, joka on sähköllä toimiva potkulauta. Segwayssä on kaksi pyörää rinnakkain ja sen avulla voi liikkua pystyasennossa jalkakäytävillä. Belgiassa uutta kulkuneuvoa markkinoitiin näyttävästi tiedotusvälineissä. Myös Yhdysvalloissa Segwayn valmistaja onnistui hyvin suunnitellun mainoskampanjan avulla kiinnittämään tiedotusvälineiden huomion uuteen kulkuvälineeseen. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että Segwayn käyttö on aiheuttanut lukuisia onnettomuuksia Yhdysvalloissa. San Franciscon kaupunki on jo kieltänyt kyseisen kulkuneuvon käytön. San Franciscon lisäksi kieltoa harkitsevat myös Oakland, Santa Cruz ja Sacramento.

Mikä on komission kanta Segwayhin?

Mikä on komission mielestä kyseisen kulkuneuvon paikka liikenteessä? Onko Segwaytä käytettävä jalkakäytävällä vai pyörätiellä?

Aikooko komissio tehdä tutkimuksen asiasta? Mikäli aikoo, harkitseeko komissio Segwayn käytön kieltämistä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(12. kesäkuuta 2003)

Yhteisön direktiivejä tyyppihyväksytyistä ajoneuvoista, mm. kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/61/ETY(1) ja kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 18 päivänä maaliskuuta 2002 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/24/EY(2), sovelletaan kulkuneuvoihin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ajotiellä, ja niiden komponentteihin tai erillisiin teknisiin osiin. Kuten Segway Human Transporterin valmistaja ilmoittaa, kyseisessä ajoneuvossa on kaksi pyörää, se on akkukäyttöinen ja tarkoitettu käytettäväksi pääasiallisesti jalkakäytävillä ja muilla jalankulkualueilla, kuten rakennusten sisällä, puistoissa ja muilla julkisilla alueilla, muttei ajotiellä. Näin ollen kyseinen kulkuväline ei kuulu edellä mainittujen tai muiden yhteisön tyyppihyväksyttyihin moottoriajoneuvoihin liittyvien direktiivien soveltamisalaan.

Komissio ei aio tässä vaiheessa ryhtyä toimenpiteisiin uuden lainsäädännön antamiseksi, koska näin lyhyillä matkoilla käytettävää kulkuvälinettä koskeva sääntely kuuluu pikemminkin paikalliselle ja kansalliselle tasolle.

(1) EYVL L 225, 10.8.1992.

(2) EYVL L 124, 9.5.2002.