ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2358/00

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(13. heinäkuuta 2000)

Aihe: Kouluopetuksen laatua koskeva yhteisön kertomus

Euroopan komission eurooppalaisen kouluopetuksen laatua koskevassa kertomuksessa Belgian liittovaltio saa muihin jäsenvaltioihin verrattuna huonon arvosanan nuorten suvaitsevuudessa ulkomaalaisia kohtaan. Vieraiden kielten omaksumisessa liittovaltio jopa sijoittuu huonoimpaan ryhmään. Euroopan komission vanhempien osallistumisesta, matematiikasta ja luonnontieteistä antamat numerot koskevat Flanderin osavaltiota. Kyseisillä aloilla on Flanderin osavaltio mukana kärkijoukossa.

Koska komissio ei ota huomioon Belgian liittovaltiossa käytössä olevaa tehtävien jakoa (opetus kuuluu yksiselitteisesti osavaltioiden tehtäviin), saa kertomuksesta vääristyneen ja epäoikeudenmukaisen kuvan. Kuudestatoista indikaattorista komissio käyttää yhdeksässä tapauksessa yleisbelgialaisia lukuja ja muiden indikaattoreiden (matematiikka, luonnontieteet, tieto- ja viestintätekniikoiden integroiminen opetusohjelmaan, opetusjärjestelmä, vanhempien osallistuminen, oppilaiden lukumäärä tietokonetta kohti ja opetusmenot oppilasta/opiskelijaa kohti) kohdalla se käyttää osavaltiokohtaisia lukuja. Kertomuksen tuloksia ei sen vuoksi ole mahdollista tulkita yksiselitteisesti.

1. Myöntääkö komissio erityisesti, että sen käyttämä menetelmä (tarkemmin sanoen Flanderin ja Wallonian osavaltioiden tietojen erittelemättä jättäminen) antaa vääristyneen ja siksi epäoikeudenmukaisen kuvan hollannin- ja ranskankielisten nuorten kielitaidosta? Jos se ei myönnä sitä, miten komissio perustelee sen, että se ei erittele kielitaitoa koskevia tietoja?

2. Aikooko komissio, Belgian liittovaltiossa käytössä oleva tehtävien jako huomioon ottaen, jatkossa eritellä Flanderin ja Wallonian osavaltioiden tiedot? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio kieltäytyy ottamasta Belgian liittovaltion tehtävien jaon huomioon ja erittelemästä opetusta koskevat tiedot?

Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2357/00 ja E-2358/00

(11. syyskuuta 2000)

Kun kyseistä kertomusta laadittiin, Belgiaa koskevia tietoja esitettäessä käytettiin seuraavia periaatteita: jos sekä ranskan- että flaaminkielisestä yhteisöstä oli olemassa kvalitatiiviset tiedot ja tiedot erosivat toisistaan, ne esitettiin erikseen. Jos tiedot olivat identtiset, ne esitettiin yhteisesti Belgian otsikon alla, kuten Eurydice-verkkoa koskevat tiedot.

Jos tiedot olivat puutteellisia, vain toimitetut tiedot esitettiin. Näin toimittiin kansainvälisen oppisuorituksia arvioivan järjestön IEA:n lähteiden osalta, sillä kyseinen riippumaton organisaatio tekee maailmanlaajuisia tutkimuksia niihin halukkaiden maiden rahoituksella. Näin ollen IEA:n indikaattoreissa esiintyvät vain ne maat, jotka ovat osallistuneet tutkimukseen.

Eurostatista saadut tiedot perustuvat yleensä jäsenvaltiokohtaisiin tilastoihin, mikä näkyy kertomuksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1356/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Pähkinäalan erityistukien muuttaminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0029 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1356/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Pähkinäalan erityistukien muuttaminen Malagalainen pienviljelijöiden ja karjankasvattajien yhdistys Espanjassa pelkää, että pähkinäala katoaa lähitulevaisuudessa, mikä johtuu komission ehdottamasta päätöksestä muuttaa tähän asti voimassaollutta tukijärjestelmää. Alan mahdolliseen katoamiseen johtava muutos koskettaisi 200 000 alasta elinkeinonsa saavaa perhettä; jo yksin Malagan alueella tukien poistamisesta kärsisi yli 15 000 viljelijää. Kyseiselle pienviljelijöiden ja karjankasvattajien yhdistykselle ainut vaihtoehto alan säilymiseksi olisi pähkinöitä koskevan erityisen tulotuen käyttöönotto hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn määrärahoista, mitä onkin jo pyydetty hedelmä- ja vihannesalan foorumissa. Voiko komissio kertoa, millä tavoin se voi hälventää näiden maanviljelijöiden pelkoa, joka liittyy alalla tähän saakka voimassaolleeseen tukijärjestelmään kohdistuviin muutostoimiin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2000) Hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 18 päivänä toukokuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72(1) II a osaston pähkinöiden erityinen tukijärjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1989 pähkinöiden tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi. Tämän järjestelmän tärkein osa oli parannussuunnitelma, jonka avulla tuottajajärjestöt voivat saada taloudellista tukea enintään 10 vuoden ajaksi. Tukijärjestelmää ei ole muutettu. Tuen on aina ollut tarkoitus olla väliaikainen ja asteittain vähenevä rahoitusvastuun siirtämiseksi viljelijöille. Pähkinäalalla voi saada lisätukea pähkinöille ja johanneksenleivälle, kuten kaikille muillekin hedelmä- ja vihannesalan tuotteille hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96(2) toimintarahastojärjestelmän kautta, josta myönnetään taloudellista tukea kaikille tuottajajärjestöjen kautta kaupan pidetyille hedelmille ja vihanneksille. (1) EYVL L 118, 20.5.1972. (2) EYVL L 297, 21.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1996/00 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Hintaerot painotuotteiden postittamisessa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0164 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1996/00 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Hintaerot painotuotteiden postittamisessa Tilauslehtien postittamisen ja jakelun hinnoissa on suuria eroja Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin välillä. Koska hiljattain on tehty ehdotuksia postipalvelumarkkinoiden vapauttamiseksi, minkälaisia ratkaisuja komissio suunnittelee mainittuun ongelmaan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2000) Yleisesti ottaen yhteisön alueella on havaittavissa suuria eroja tilauslehtien postittamisen hinnoittelussa riippuen siitä, onko kyseessä kotimaan postitus vai ulkomaan postitus. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin tapauksessa on kyse juuri tästä. Kotimaan ja ulkomaan postimaksujen erona on se, että kansainvälisten sopimusten mukaisesti ulkomaanpostimaksujen hinnoissa tuntuvat ulkomaanpostin päätemaksujen muutokset. Päätemaksuja maksaa jäsenvaltiossa sijaitseva lähettävä postilaitos toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevalle vastaanottavalle postilaitokselle, joka hoitaa jakelun. Yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/67/EY(1) 12 artiklassa säädetään, että hinnat on sovitettava todellisiin kustannuksiin. Niin kauan kuin toimitaan näiden direktiivin määräysten mukaisesti, ei hinnanero ole yhteisön lainsäädännön vastainen. Kunkin jäsenvaltion kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että direktiivin velvoitteita noudatetaan. Postidirektiivissä 97/67/EY on jo määritetty ne hinnoitteluperiaatteet, joita postisektorilla on sovellettava, eikä ole suunnitteilla ottaa tätä kysymystä käsiteltäväksi kyseisen direktiivin muutosehdotuksessa. (1) EYVL L 15, 21.1.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2190/00 esittäjä(t): Gerard Collins (UEN) komissiolle. Eläinlääkinnän saatavuus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2190/00 esittäjä(t): Gerard Collins (UEN) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Eläinlääkinnän saatavuus Vastauksena suulliseen kysymykseeni H-0062/00(1) komissio totesi, että se voisi harkita harvinaisten tautien lääkkeiden sääntelyyn sovelletun menettelyn mukauttamista eläinlääkkeiden kehittämiseen. Voiko komissio ilmoittaa, katsooko se tällaisen menettelyn edistävän riittävässä määrin harvinaisempien eläinlajien lääkkeiden saatavuutta? Voiko se ilmoittaa lopullisen päivämäärän, jolloin se viimeistään aikoo arvioida, voidaanko julkinen rahoitus tällaisten tuotteiden kehittämiselle sallia ja/tai toteuttaa? (1) 15. helmikuuta 2000 annettu kirjallinen vastaus. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 2000) Komissio tarkastelee edelleen eri vaihtoehtoja löytääkseen ratkaisun ongelmaan, joka koskee joidenkin eläinlajien tai oireiden hoitoon tarvittavien lääkkeiden puutetta. Euroopan lääkearviointivirasto ja eläinlääkekomitea ovat yhdistäneet voimansa erityisesti tätä tehtävää varten. Yksi mahdollinen ratkaisu on ottaa käyttöön harvinaislääkkeitä varten kehitettyyn menettelyyn verrattavissa oleva lähestymistapa. Mahdolliseen sääntelyyn liittyvät vaikutukset voitaisiin havaita kuitenkin vasta pitkällä aikavälillä. Lisäksi kyseisen toimintatavan tehokkuus riippuu suoraan kannustavasta vaikutuksesta, joka sillä on eläinlääketeollisuuteen. Eläinlääkkeiden puutteesta aiheutuvan ongelman akuuttisuus johtuu erityisesti 1. tammikuuta 2000 voimaan tulleesta kiellosta saattaa markkinoille lääkkeitä, joiden jäämien enimmäismäärää ei ole voitu rajata edellä mainittuun päivämäärään mennessä, mikä johtuu siitä, etteivät valmistajat ole toimittaneet tieteellisiä asiakirjoja. Komission suunnittelee näin ollen etupäässä lyhytaikaisia toimenpiteitä, erityisesti mahdollisuutta soveltaa eräitä muita eläinlajeja varten vahvistettuja jäämien enimmäismäärien rajoja toisiin eläinlajeihin Euroopan lääkearviointiviraston eläinlääkekomitean kehittämien suuntaviivojen mukaisesti. Keskipitkällä aikavälillä lääkelainsäädännön tarkistaminen, jonka on määrä tapahtua vuonna 2001, voisi myös tarjota mahdollisuuden ehdottaa lainsäädäntöön muutoksia, joilla helpotetaan uusien eläinlääkkeiden markkinoille saattamista tai saatavilla olevien lääkkeiden käyttöä. Komissio harkitsee kuitenkin edelleen mahdollisuutta kehittää eläinlääkkeitä varten toimintamalli, joka mukailee harvinaislääkkeille kehitettyä mallia, mutta ei ole antanut tässä vaiheessa suunnitelmasta minkäänlaista alustavaa aikataulua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2739/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Hanhenmaksan tuotanto.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2739/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Hanhenmaksan tuotanto Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä tieteellinen komitea hyväksyi 16. joulukuuta 1998 kertomuksen ankkojen ja hanhien hyvinvoinnista hanhenmaksan tuotannossa. Kertomuksessa suositeltiin, ettei käytettäisi mitään sellaista menetelmää, joka johtaa maksan koon kasvamiseen ja sen toiminnan huomattavaan muuttumiseen tai aiheuttaa suoraan tai epäsuorasti eläinten kuolleisuuden, kivun tai kärsimyksen lisääntymisen. Samoin ei tulisi käyttää mitään sellaista ruokintamenetelmää, joka heikentää eläinten hyvinvointia huomattavasti. Komitea suositteli myös, että lintujen pitäminen pienissä erillisissä häkeissä kiellettäisiin. Mitä suunnitelmia komissiolla on antaa ehdotettu direktiivi komitean suositusten toteuttamiseksi? Onko eläinten pakkoruokinta EU:n tämänhetkisen eläintenkasvatusta koskevan lainsäädännön mukaista? Jos ei, mitä toimia komissio ehdottaa tilanteen korjaamiseksi? Yhdistyneen kuningaskunnan lain tulkinnan mukaan kotieläinten pakkoruokinta on laitonta. Eikö eläintenkasvatusta koskevaa EU:n lainsäädäntöä tulisi tulkita samoin? Mitkä EU:n lait liittyvät hanhenmaksan tuotantoon? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2739/00 ja E-2758/00 (10. lokakuuta 2000) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin jäsenten Lucas ja Davies esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-2183/00 ja E-2618/00(1). (1) Katso sivu 168.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2220/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Pelagiset troolit.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0165 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2220/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Pelagiset troolit Toimittaisiko komissio luettelon jäsenvaltioista, jotka hyväksyvät pelagisten troolien käytön EU:n vesillä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Kaikki jäsenvaltiot Espanjaa lukuun ottamatta hyväksyvät pelagisten troolien käytön yhteisön vesillä. Kreikalla ei kuitenkaan ole sisävesitrooleilla tai kaksoistrooleilla varustettuja aluksia. Luxemburgilla ja Itävallalla ei ole kalastuslaivastoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1421/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Lahjonta Euroopan komissiossa (oikeudettomasti nostettujen varojen palauttaminen).



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0055 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1421/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Lahjonta Euroopan komissiossa (oikeudettomasti nostettujen varojen palauttaminen) Voiko komissio ilmoittaa, mitä edistystä on tapahtunut 5,5 miljoonan Belgian frangin takaisin perimisessä Rene Berthelotilta tämän maatilaa vastaan ja myös kaikkien Leonardo-ohjelmaan liittyvien väärin käytettyjen varojen takaisin perimisessä? Onko komissio valmis laatimaan parlamentille kertomuksen, josta ilmenee missä määrin varoja on käytetty väärin, miten väärinkäytösten paljastumista yritettiin estää ja miten varojen takaisin perimisessä on onnistuttu? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (4. heinäkuuta 2000) Komissio lähetti joulukuussa 1999 kaksi yhteensä 5,5 miljoonan Belgian frangin saatavia koskevaa velkomiskirjettä Rene Berthelotille (eräpäivä 31. tammikuuta 2000). Velkomiskirjeitä kohtaan esitettiin vastalause, mutta komissio ei hyväksynyt Berthelotin asianajajien esittämiä perusteluita. Rene Berthelot menehtyi maaliskuussa 2000, joten hänen oikeudenomistajilleen esitettiin maaliskuussa 2000 maksumuistutus ja huhtikuussa 2000 virallinen ilmoitus. Koska maksua ei ole saatu, komissio on aloittanut saatavien pakkoperinnän. Komissio on perinyt takaisin Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toteuttamisessa komissiota avustaneen teknisen avun toimiston tilintarkastuksessa havaitut perusteettomasti maksetut varat. Helmikuun 1999 alussa komissio siirsi neljä kyseiseen toimistoon liittyvää asiaa Brysselin yleisen syyttäjänviraston käsiteltäväksi. Tutkinta on kesken, eikä komissiolle ole vielä ilmoitettu sen tuloksista. Komissio ei ole havainnut väärinkäytöksiä niiden ohjelman hankkeiden hallinnossa, jotka komission yksiköt ovat tarkastaneet paikan päällä. Komission yksiköt toimittavat tarkastuksia myös tuensaajayrityksissä ja niiden perusteella komissio antaa perusteettomasti maksettuja varoja koskevia perintämääräyksiä. Komissio on jo raportoinut vastuuvapauden myöntämismenettelyssä Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan esittelijälle Leonardo-ohjelman tilanteesta sekä toimintojen ja vieraileviin tutkijoihin liittyvän sääntelyn seurannasta. Komissio on myös toimittanut valvontavaliokunnalle kaikki tästä aiheesta laatimansa raportit.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1145/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0083 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1145/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Komissio on tehnyt neuvostolle ja Euroopan parlamentille kattavan ehdotuksen, joka sisältää BSE:n sekä muiden TSE:den torjumiseksi tarvittavat toimenpiteet (kappale 71). Komissio aikoo tehdä sopivia testausohjelmia koskevia ehdotuksia. 1. Aikooko komissio korvata BSE:tä ja muita TSE:tä koskevat tapauskohtaiset toimenpiteet selkeyden vuoksi kattavalla lainsäädännöllä? Jos vastaus on kielteinen, miten komissio aikoo selkiyttää BSE:tä ja TSE:tä koskevat säännökset? 2. Aikooko komissio soveltaa parannettuja sveitsiläisiä BSE:n havaintomenetelmiä EU:ssa? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio ei aio käyttää Sveitsissä kehitettyjä parempia BSE-tekniikoita? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1548/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Sisämarkkinat.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0161 - 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1548/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (18. toukokuuta 2000) Aihe: Sisämarkkinat Euroopan komissio ilmoitti 5. huhtikuuta 2000 oikeudellisten toimenpiteiden käynnistämisestä Euroopan unionin kolmen jäsenvaltion, Saksan, Ranskan, Italian ja Espanjan pankkeja vastaan. Pankkeja epäillään setelirahan vaihtoon euroalueella sovellettavien komissioiden nostamisesta euron käyttöönoton jälkeen. Mitä toimenpiteitä Euroopan komissio aikoo toteuttaa näiden käytänteiden estämiseksi? Mitä mekanismeja suunnitellaan korvausten maksamiseksi kuluttajille? Milloin Euroopan unionissa toteutuu yhtenäinen maksu- ja valuutanvaihtoalue? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys perustuu 5. huhtikuuta 2000 levitettyyn uutissähkeeseen. Komissio ei vahvista kysymyksen sisältämiä tietoja. Komissio tutki helmikuussa 1999, onko pankeissa esiintynyt hintakartelleja euron käyttöönoton yhteydessä. Kilpailusta vastaava komission jäsen ilmoitti helmikuussa 2000 parlamentin valiokunnassa, että merkkejä kartelleista oli havaittu ja että asiassa ryhdytään jatkotoimenpiteisiin. Asioiden tässä vaiheessa on täysin mahdotonta antaa mitään tietoja jäsenvaltioista tai asianomaisista organisaatioista. Tiedonannossaan Pienet maksut sisämarkkinoilla(1) komissio esitti, miten se aikoo toteuttaa asteittain yhtenäisen maksualueen. Tavoitteena on, että jäsenvaltioiden rajat ylittävistä maksujen suorittamisesta tulee yhtä nopeaa, edullista ja turvallista kuin kotimaan maksujen suorittamisesta. Kyseisten maksujen automatisointi edellyttää laajoja infrastruktuuriin liittyviä töitä, jotka vievät aikaa. Komissio odottaa kuitenkin, että alan kehitys jatkuu ja että tilanne on olennaisesti parempi 1. tammikuuta 2002. (1) KOM(2000) 36 lopullinen (http://europa.eu.int/comm/internal_market/fr/finances/payment/2k-108.htm).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1267/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Valencian itsehallintoalueen rakennerahastot.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0116 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1267/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Valencian itsehallintoalueen rakennerahastot Berliinin huippukokouksessa asetettiin rakennerahastoja koskevat kriteerit. Voisiko komissio täsmentää, mistä rakennerahastoista ja kuinka paljon Valencian itsehallintoalueelle osoitetaan varoja kaudelle 20002006? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Tällä hetkellä on mahdotonta arvioida täsmällisesti Valencian itsehallintoalueen saamien rakennerahastojen määrärahojen määrää kaudelle 20002006. Itse asiassa tavoitteen 1 toimenpiteistä Espanjassa neuvotellaan parhaillaan Espanjan viranomaisten kanssa. Sen lisäksi komissio ei voi tässä vaiheessa päättää Interreg-, Urban-, Equal- ja Leader-yhteisöaloitteiden kautta kyseiselle alueelle myönnettyjä määriä. Tavoitteen 1 osalta komissio on lähettänyt jokaiselle jäsenvaltiolle ehdotuksen tämän tavoitteen mukaisesti käytettävissä olevien määrärahojen jakamisesta jäsenvaltion tukikelpoisten alueiden kesken. Tämä ehdotus perustuu komission käyttämään menetelmään tavoitteen 1 määrärahojen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken. Komissio lähettää arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle suoraan jäljennöksen Espanjaa koskevasta ehdotuksesta. On kuitenkin syytä korostaa, että kyse on vain ohjeellisesta ehdotuksesta. Lopullinen varojen jakaminen päätetään jäsenvaltion ja komission yhteisellä sopimuksella yhteisön tukikehyksen antamisen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2100/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Delfiinien menehtyminen EU:n vesillä.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0149 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2100/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Delfiinien menehtyminen EU:n vesillä Saatujen tietojen mukaan EU:n vesillä käytettäviin pelagisiin verkkoihin on juuttunut satoja delfiineitä, jotka ovat menehtyneet hukkumalla. Aikooko komissio laatia tämän sekä esittämäni kirjallisen kysymyksen E-0935/00(1) johdosta tiukan aikataulun mukaisen toimintasuunnitelman ongelman ratkaisemiseksi ja delfiinien menehtymisen estämiseksi joko soveltamalla parempia tieteellisiä menetelmiä tai kieltämällä pelagiset verkot eräissä jäsenvaltioissa jo nyt sovellettavan käytännön mukaisesti? (1) EYVL C 53 E, 20.2.2001, s. 42. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. elokuuta 2000) Komissio ilmaisi kalastusneuvostossa 16. kesäkuuta 2000 syvän huolensa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta asiasta ja tämän kaltaisista tapauksista. Komissio ottaa erittäin pian yhteyttä jäsenvaltioihin ja pyytää niitä antamaan tiedot siitä, mitä kansallisia toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet tai aikovat toteuttaa, jotta valaiden joutumista kaupallisen kalastuksen sivusaaliiksi voitaisiin rajoittaa. Lisäksi komissio pitää lisätutkimusten tekemistä ensisijaisen tärkeänä ja harkitsee, millaisia toimia voidaan toteuttaa lähitulevaisuudessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1741/00 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) neuvostolle. HVK.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0107 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1741/00 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) neuvostolle (5. kesäkuuta 2000) Aihe: HVK Ranskan Eurooppa-ministeri lupasi Brysselissä 10. toukokuuta pitämässään puheessa toimia yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa aktiivisesti ja luottamusta herättävällä tavalla. Jos tämä pitää paikkansa, miksi ministeri Moskovici katsoo, että parlamentti ei itse voi päättää omista toimipaikka- ja työjärjestelyistään? Mitkä ovat hänen mielestään tärkeimmät kriteerit, joiden perusteella kansainvälisen parlamentin toimipaikkaa on arvioitava? Miten Strasbourg täysistuntojen kotipaikkana edistää parlamentin tehokkuutta? Vastaus (28. syyskuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmasti ymmärtää, neuvosto voi kommentoida vain sellaisia asioita, joista se on muodostanut yhteisen kantansa tai tehnyt päätöksen. Euroopan parlamentin kotipaikka taas on vahvistettu perustamissopimukseen liitetyn toimielinten kotipaikan sijaintia koskevan pöytäkirjan ainoan artiklan a kohdassa. Neuvosto ei voi missään tapauksessa toimielimenä kommentoida yksittäisen jäsenen esittämiä näkemyksiä.