ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2626/97 komissiolle esittäjä(t): Alfonso Novo Belenguer (ARE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Valencian maataloustukien peruuttaminen Valencian viranomaiset antoivat 30. kesäkuuta 1997 virallisen tiedon siitä, että 808 miljoonaa pesetaa EU:n rahastoista annettavasta tuesta on peruutettu. Tästä summasta 115,4 miljoonaa pesetaa on maatalousministeriön ja EMOTR-tukiosaston yhteisrahoitusta ja 692,6 miljoonaa pesetaa Euroopan unionin suoraa tukea. Näiden tukien pääkohteena oli viljelyalueiden metsittäminen. Valencian talous- ja valtiovarainviranomaiset julkistivat 30. kesäkuuta näiden tukien menettämisen, mutta asiaa koskeva päätöslauselma on päivätty 31. joulukuuta 1996 ja se vaikuttaa edellisen varainhoitovuoden talousarvioon. Onko komissio tietoinen tämän Valencian maataloudelle ja erityisesti viljelyalueiden metsittämiseen tarkoitetun tukimäärärahan peruuttamisesta? Jos vastaus on myönteinen, mikä on täsmällinen syy tähän peruuttamiseen? Mihin kohteeseen nämä nyt peruutetut rahastot on siirretty? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1997) Kansallisilta ja alueellisilta viranomaisilta saatujen tietojen mukaan kysyjän mainitsemia määrärahoja ei peruutettu vuonna 1996, vaan ne otetaan vuoden 1997 talousarvioon. Näitä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen liitännäistoimenpiteisiin kohdistuvia määrärahoja ei käytetty vuonna 1996, koska viljelijöiltä saatiin odotettua vähemmän näihin toimenpiteisiin liittyviä hakemuksia. Viranomaisten mukaan vuoden 1996 määrärahojen odotettua vähäisempi käyttö ei vaikuta ohjelmien täytäntöönpanoon kokonaisuutena. Varainhoitovuodesta 1997 alkaen on itse asiassa odotettavissa määrärahojen tarpeen kasvu.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2683/97 komissiolle esittäjä(t): María Sornosa Martínez (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Segura-joen pilaantuminen Segura-joen vakava pilaantuminen, sen kulkiessa Orihuelan, Vega Bajan ja Murcian kautta ja laskiessa mereen Guardamarissa Alicantessa, aiheuttaa vakavia ympäristö- ja terveysongelmia. Paikallaan seisovasta vedestä ja mädäntyvästä lietteestä huokuu epäterveellisiä kaasuja, jotka aiheuttavat hengitysteiden ja ruuansulatuselimistön ongelmia väestössä. Jo joitakin vuosia sitten eri poliittiset tahot ja kansalaisliikkeet valittivat näistä olosuhteista, mutta toimivaltaiset viranomaiset eivät ole antaneet yleistä ratkaisua ongelmaan, vaikka yhdellä kiistaa aiheuttaneella joen osalla on valmistumassa puhdistuslaitos. Segura-joen tilasta Orihuelan kaupungin kohdalla tehdyssä raportissa joen yleistä laatua osoittavan indeksin arvoksi saatiin 70, joka merkitsee ¨kelvoton¨. Kyseisessä raportissa tuodaan esiin, että vesieliöstöä ei ole. Joen heitteille jätössä saattaa olla kyse ympäristörikoksesta. 1. Katsooko komissio tässä tilanteessa, että luonnonympäristöjen sekä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY ((EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. )) perusteella voidaan velvoittaa toteuttamaan yleinen ohjelma, jolla näiden joen osien seisova vesi kerätään ja käsitellään luonnollisen elämän elvyttämiseksi ja puhdistetun veden käyttämiseksi jälleen kasteluun ilman mitään vaaraa ihmisten terveydelle, jos vettä käytetään epäsuorasti? 2. Onko komissio valmis tutkimaan yhdessä paikallisten viranomaisten kanssa mahdollisuutta näiden joen osien kunnostamisohjelman yhteiseen rahoittamiseen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1997) 1. Kyseessä oleva alue ei ole luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun direktiivin 79/409/ETY ((EYVL L 103, 25.4.1979. )) mukainen alue eikä sitä ole ehdotettu luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY ((EYVL L 206, 22.7.1992, s.7. )) mukaiseksi yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi. Komission tietojen mukaan alueella ei ole yhtään yhteisön tärkeänä pitämää lajia tai luontotyyppiä. Näiden syiden vuoksi direktiiviä 92/43/ETY ei sovelleta. 2. Kansallisten viranomaisten tehtävänä on toimittaa hanke-ehdotuksia rahoitettavaksi nykyisistä yhteisön Espanjalle myöntämistä tukikehyksistä. Mikäli näin tapahtuu, komissio arvioi huolellisesti kaikki näkökohdat ennen kuin se tekee mitään rahoituspäätöksiä.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2398/97 komissiolle esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Oliva-Pegon suoalueeseen kohdistuva ekologinen uhka Valencian alueella sijaitseva Oliva-Pegon suoalue on kärsinyt vakavia vahinkoja viime viikkojen aikana johtuen jatkuvista tulipaloista, maanvyörymistä ja kosteikkoalueen kuivumisesta, mikä merkitsee vakavaa ekologista uhkaa, joka on ratkaistava tämän alueen luonnonpuistohankkeen toteuttamisella. Tunteeko komissio Oliva-Pegon suoalueen luonnonpuistohankkeen nykyisen tilanteen. Voiko se kertoa mikä on tilanne avustusten kohdalla, joita Valencian alueen paikallishallitus on anonut Euroopan yhteisöltä rahoittaakseen maanostot maanviljelijöiltä. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 1997) Komissio tietää tapaukset, joita on sattunut Pego-Olivan suoalueella, sillä tämän alueen suojelu on yksi Life-Luonto -hankkeen ¨Programma de acciones para la conservación de humedales valencianos y creación de áreas de reserva para el samaruc (Valencia hispanica)¨ tavoitteista. Tätä hanketta koskeva sopimus (B4-3200/92/15183 ja B4-3200/95/525) tehtiin joulukuussa 1992 komission ja Valencian hallituksen välillä. Komissio pyysi edunsaajaa toimittamaan säännöllisesti tietoja niistä toimista, joita on toteutettu tämän kosteikkoalueen suojelemiseksi tiettyjen maanviljelijöiden toimilta. Toteutetut toimet ovat seuraavat: * Luonnonsuojelualueen johtaja esitti valituksen Pegon pormestaria vastaan (oletettu rikos luonnonvaroja ja ympäristöä vastaan, vakava kuuliaisuusrikos ja laiton hallussapito) * ¨Consejería de medio ambiente¨ antoi määräyksen, joka pysäyttää kaiken toiminnan soilla. * Toimivaltainen tuomari antoi määräyksen, joka kieltää kaiken toiminnan soilla ja antaa siviilikaartille tehtäväksi valvoa mahdollisia rikkomuksia. * Tämän kiellon vastaisista toimista on tehty ilmianto toimivaltaisessa kansallisessa tuomioistuimessa. Vuonna 1996 Valencian hallinto osti tai ryhtyi toimiin ostaakseen Pego-Olivan suolta 569 ¨anegadas¨ (noin 50 hehtaaria), joiden kokonaisarvo oli 111 miljoonaa pesetaa. Toimet vastaavanlaisen alan ostamiseksi vuonna 1997 ovat meneillään.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2320/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Kansainvälinen rikosten torjunta ja Euroopan ulkorajojen valvonta Surinamin huumekartellin harjoittaman Alankomaiden kautta tapahtuvan kokaiinikuljetuksen osalta 1. Voiko neuvoston alankomaalainen puheenjohtaja selittää, minkä vuoksi yleisten asioiden ministeriön entinen pääsihteeri R.J. Hoekstra pysyy Alankomaiden korkeimman neuvoa-antavan elimen, valtion neuvoston Raad van Staten, jäsenenä huolimatta hänen tekemästään virkarikoksesta, joka koskee hänen johdollaan suoritettua entisen Alankomaiden ulkoasiain tiedustelupalvelun asiakirjojen lainvastaista tuhoamista, ja minkä vuoksi Van der Voort, jota epäillään osallisuudesta vastaavanlaiseen virkarikokseen, asiakirjan tuhoamiseen, vapautetaan tehtävistään? 2. Voiko neuvoston alankomaalainen puheenjohtaja selittää, miten on mahdollista, että Alankomaiden ulkoasiain tiedustelupalvelun entinen päällikkö K.M. Meulmeester osallistuu ensi syyskuun 14. päivänä pääministerin neuvonantajan ominaisuudessa puhujavieraana Bukarestissa järjestettävään kongressiin Euroopan kansainvälisen rikollisuuden torjumisesta vuonna 2000 huolimatta hänen tekemästään virkarikoksesta, joka käsitti entisen Alankomaiden ulkoasiain tiedustelupalvelun asiakirjojen lainvastaisen tuhoamisen, ja minkä vuoksi Van der Voort, jota epäillään osallisuudesta vastaavanlaiseen virkarikokseen, asiakirjan tuhoamiseen, vapautetaan tehtävistään? 3. Eikö neuvoston puheenjohtaja ole sitä mieltä, että Van der Voortiin kohdistuvien epäilysten osalta on harkittava otollisuusperiaatetta, koska Surinamin huumemafian vastaisessa taistelussa kyse on koko Euroopan kannalta huomattavasti laajemmasta yleisestä edusta, kun otetaan lisäksi huomioon, että Van der Voortiin kohdistuvat epäilykset perustuvat yksinomaan osallisuuteen asiakirjan tuhoamista koskevassa virkarikoksessa, joka aikaisemmissa, paljon vakavammissa K.M. Meulmeesterin ja R.J. Hoekstran kaltaisissa tapauksissa on yleisen edun nimissä oikeutettu? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2251/97, E-2319/97 ja E-2320/97 (7. marraskuuta 1997) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset eivä kuulu neuvoston toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2766/97 komissiolle esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Belgian kuningaskunnan antama valtionapu Forges de Clabecq -nimiselle teräsalan yritykselle 1. Komission 18. joulukuuta 1996 tekemän päätöksen mukaan Belgian kuningaskunnan 3 miljardin frangin apu Forges de Clabecq -nimiselle teräsalan yritykselle ei ole sopusoinnussa yhtenäismarkkinoiden kanssa. Belgiaa kehotettiin vaatimaan takaisin maksamiaan avustuksia kahden kuukauden kuluessa päätöksen tekemisestä. Tietääkö komissio, onko takaisinmaksu jo suoritettu? Jos kyseisiä avustuksia ei ole maksettu takaisin, onko komissio valmis selvittämään, olisiko avustuksilla aiheutettuja kilpailun vääristymisiä lievennettävä kapasiteetin purkamisella? 2. 13. kesäkuuta 1997 ilmestyneen belgialaisen ¨Le Soir¨ -nimisen sanomalehden mukaan siinä tapauksessa, jos Forges de Clabecq myytäisiin yksityiselle yritykselle, Vallonian alue olisi valmis myöntämään 1,8 miljardin frangin tuen kyseiselle yritykselle. Onko komission mielestä myös tämä uusi avustus teräsalan tukia koskevien ohjesääntöjen vastainen ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä välttämättömän kapasiteetin purkamisen aikaansaamiseksi? 3. Aikooko komissio Forges de Clabecqin tapahtumien vuoksi kehottaa Belgian kuningaskuntaa teräsalan tukia koskevien ohjesääntöjen 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti peruuttamaan kaikenlaisten varojen maksaminen yritykselle? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1997) 1. Forges de Clabecq asetettiin 19. joulukuuta 1996 konkurssiin. Kun Belgian viranomaisia kehotettiin vaatimaan kyseiselle yritykselle myönnettyjen tukien takaisinmaksua, ne toimittivat konkurssiviranomaisille takaisin maksettavaa määrää vastaavan vaatimuksen. 2. Komissiolle ei ole vielä ilmoitettu Vallonian osavaltion osallistumisesta Forges de Clabecq -yrityksen ostojärjestelyihin. Jos komissio saa kyseisen ilmoituksen, se tutkii asiaa perusteellisesti varmistuakseen siitä, ettei ole kyse missään muodossa myönnettävästä uudesta tuesta. Mahdollinen kapasiteetin supistaminen ei luo tilannetta, jossa tuen voitaisiin katsoa noudattavan kapasiteetin supistamista rajoittavia teräsalan tukia koskevia ohjesääntöjä, ellei tuen tarkoituksena ole helpottaa yrityksen osittaista tai täydellistä lakkauttamista. 3. Komissiolla ei ole syytä epäillä, että Belgian viranomaiset eivät noudata ilmoitusvelvollisuuksiaan. Se aikoo kuitenkin toteuttaa aiheelliset toimenpiteet varmistuakseen siitä, että yhteisön sääntöjä noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3326/97 komissiolle esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE) (15. lokakuuta 1997) Aihe: Yhteisön tukikehys Kreikassa: Egnatian tiehanke ja Tessalonikin maanalaishanke Toiseen yhteisön tukikehykseen sisältyviin kreikkalaisiin hankkeisiin ajanjaksolla 1994 - 1999 kuuluu Egnatian tien rakentaminen, jolla on strategisesti huomattava merkitys Euroopan laajuisten verkkojen kehittymiselle Kreikassa ja Euroopan unionissa. Samoin siihen kuuluu Tessalonikin maanalainen, joka on tärkeä hanke, jonka tarkoituksena on lievittää tämän yli miljoonan asukkaan kaupungin vakavia liikenne- ja ympäristöongelmia. Yhteisön tukikehyshankkeiden monien kehityshankkeiden ja - ohjelmien toteuttamiseen liittyvästä viivytyksestä johtuen Kreikassa on maan hallitus esittänyt ehdotuksia määrärahojen siirrosta ohjelmien välillä. On muun muassa ehdotettu yli 100 biljoonan drakhman siirtoa Egnatian tiehankkeesta ja 27 biljoonan drakhman siirtoa Tessalonikin maanalaishankkeesta. Aikooko komissio siirtää näille tärkeille hankkeille varattuja varoja ja jos näin on, millä perusteilla? Kreikalla on katkera kokemus siitä, että myöhästynyttä hanketta ei koskaan toteuteta. Miten komissio aikoo suhtautua Kreikan hallituksen aikomukseen siirtää varoja, mikä pohjimmiltaan tarkoittaa Tessalonikin maanalaishankkeen loppua? Egnatian tiehanke on jo aloitettu ja se on parhaillaan käynnissä. Miten komissio suhtautuu määrärahojen siirtopyyntöön, joka viivästyttää sen toimeenpanoa? Eikö komissio ole samaa mieltä siitä, että määrärahojen siirto pohjimmiltaan kumoaa sen strategisen ja taloudellisen hyödyn, joka olisi voinut olla tuloksena Egnatian tien valmistumisesta ajanjaksolla 1994 - 1999, jota täten lykätään epämääräiseksi ajaksi? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissio vahvistaa saaneensa Kreikan viranomaisilta esityksen, johon sisältyy muun muassa yhteisön toisessa tukikehyksessä Egnatia-väylän rakentamiseen varatuista varoista 100 miljardin drakman (noin 330 miljoonan ecun) ja Thessalonikin metroon varatuista varoista 27 miljardin drakman (noin 90 miljoonan ecun) siirtäminen muihin hankkeisiin. Thessalonikin metrohankkeen määrärahojen siirtämisen osalta komissio on jo kantansa esittänyt vastauksessaan suulliseen kysymykseen H-741/97 parlamentin lokakuun 1997 täysistunnon kyselytunnilla ((Parlamentin keskustelut (lokakuu 1997). )). Komissio on jo ilmoittanut Kreikan viranomaisille suhtautuvansa Egnatia-hankkeeseen esitettyjen määrärahojen vähentämiseen suurella varauksella. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tämä hanke saatettaisiin saada loppuun jo nykyisen yhteisön tukikehyksen aikana käyttämällä hankkeeseen sille osoitetut varat.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2831/97 komissiolle esittäjä(t): Nuala Ahern (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Euratom-laina venäläiselle ydinvoimalalle Kalininin yksikölle 3 Missä vaiheessa on ehdotettu Euratom-laina venäläiselle ydinvoimalalle Kalininin yksikölle 3? Onko PHARE/TACIS-ohjelman ydinturvallisuutta käsittelevä asiantuntijaryhmä hyväksynyt hakemuksen, ja jos on, millä perusteilla ja ehdoilla? Onko Euroopan investointipankki tutkinut ehdotettua lainaa, ja jos on, millä perusteilla? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1997) Venäjän kansallisen sähkölaitoksen Rosenergoatomin Euratom-lainahakemuksen perusteella komissio valmistelee parhaillaan kaikkia lainapäätöksen tekemiseksi tarvittavia selvityksiä. Komission valtuuttamisesta ottamaan Euratom-lainoja tiettyjen kolmansien maiden ydinlaitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamisen rahoittamiseen osallistumiseksi tehdyn päätöksen 77/270/Euratom muuttamisesta 21 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 94/179/Euratom ((EYVL L 84, 29.3.1994. )) ja sen liitteenä olevien suuntaviivojen mukaisesti Phare- ja Tacis-ohjelmien mukainen ydinturvallisuuden asiantuntijaryhmä on jo neuvotellut hankkeen teknisistä yksityiskohdista, joista se antoi heinäkuussa 1997 lausunnon komissiolle. Tässä lausunnossa todetaan, että ehdotetun nykyaikaistamisohjelman ja Riskaudit-järjestön suosittelemien toimenpiteiden toteuttaminen saisi aikaan kansainvälisesti hyväksyttävän turvallisuustason. Lausunnossa vaaditaan lisäksi Venäjän ydinturvallisuusviranomaisten ja teknisestä turvallisuudesta vastaavien järjestöjen riittävää osallistumista luvanhakumenettelyyn ja suositellaan, että yhteisön tuen myöntämistä Venäjän ydinalan viranomaisille pitäisi jatkaa luvanhakumenettelyn ajan. Lausunnossa edellytetään, että hankkeen ympäristövaikutusten arvioinnin tulokset ovat tyydyttäviä. Euroopan investointipankin (EIP) on annettava rahoitettavan hankkeen rahoitusnäkökohtia koskeva suositus Euratom-lainan myöntämismenettelyn aikana. Suosituksessa on määriteltävä esimerkiksi se, voidaanko hankkeelle myöntää lainarahoitusta ja onko todennäköistä, että lainanottaja voi hoitaa suunnitellun Euratom-lainan korot ja maksaa sen takaisin.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2862/97 komissiolle esittäjä(t): Doeke Eisma (ELDR) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Investoinnit Ukrainassa sijaitseviin Rovnon ja Kmelnitskyn ydinvoimaloihin Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki päätti vähän aikaa sitten, että se ei osallistu Ukrainassa sijaitsevien Rovno 4:n ja Kmelnitsky 2:n ydinvoimaloiden laajennukseen. Tutkimuksista oli käynyt ilmi, ettei investointi vastaa kustannustehokkuuden periaatetta, jota pankin on noudatettava. Tällä hetkellä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki on antanut tehtäväksi toisen tutkimuksen laatimisen, josta on tarkoitus käydä ilmi, olisiko vain yhden ydinvoimalan laajentaminen kustannustehokkuuden kriteerien mukaista. Onko komissio sitä mieltä, että Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin päätöksen jälkeen näiden kahden ydinvoimalan laajentamiseen myönnetty Euratom-laina olisi myös mitätöitävä? Onko komissio sitä mieltä, ettei näihin kahteen ydinvoimalaan suuntautuvia uusia investointeja saa tehdä ennenkuin Euroopan jälleenrakennus - ja kehityspankki on päättänyt, myöntääkö se lainoja niiden laajentamiseen? Siinä tapauksessa, että Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki päättää olla osallistumatta kummankaan ydinvoimalan laajennuksen rahoitukseen, aikooko komissio tehdä samanlaisen päätöksen? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 1997) Komission käytettävissä olevissa tiedoissa ei vahvisteta, että Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) olisi päättänyt olla osallistumatta Rovno 4 ja Khmelnitski 2 ydinvoimalaitosten päättämistyöhön. Pankki tutkii yhä hankkeen taloudellisia näkökohtia. Komissio valmistelee omalta osaltaan edelleen Euratom-lainan myöntämistä hankkeelle. Komissio on täysin sitounut siihen, että yhteisymmärryspöytäkirja Tsernobylin sulkemisesta vuoteen 2000 mennessä pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan, ja ottaa huomioon kaikki oleelliset tekijät hankkeen rahoitusta koskevassa päätöksessään. Tähän sisältyvät muista rahoituslaitoksista kuten EBRD:sta peräisin oleva tarpeellinen täydennysrahoitus, tarve saada takuut kahden reaktorin saattamiseksi vastaamaan kansainvälisesti hyväksyttyjä turvallisuusnormeja ja kokonaisvaltainen tarve saada Tsernobyl suljetuksi, erityisesti puolueettomien asiantuntijoiden äskettäisen kertomuksen valossa, jossa vahvistettiin nykyisin yhä toiminnassa olevan 3. yksikön vaarallinen tila.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1144/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (24. maaliskuuta 1997) Aihe: Surinamin ja Boutersen kansainvälinen huumekauppa Neuvoston puheenjohtajavaltiona toimiva Alankomaat on äskettäin kutsunut koolle Brasilian ja Kiinan suurlähettiläät välittääkseen puheenjohtajavaltion tyytymättömyyden Surinamin entisen diktaattorin Desi Boutersen johtaman Surinamin diplomaattisen valtuuskunnan vastaanottamisesta Brasiliassa ja Kiinassa. Puheenjohtajavaltiona toimivan Alankomaiden mukaan sellaisella vastaanotolla on Boutersen kannalta arvonantoa lisäävä vaikutus. Tällöin puheenjohtaja viittaa nähtävästi Boutersen laajamittaiseen osuuteen kansainvälisessä huumekaupassa ja haittaan, jota erityisesti Alankomaat ja Ranska ovat tällöin kokeneet. 1. Onko puheenjohtajavaltiona toimiva Alankomaat välittänyt tyytymättömyytensä Boutersen diplomaattisista matkoista myös Surinamin suurlähettiläälle Haagissa, ja jos ei, niin minkä vuoksi ei? 2. Onko puheenjohtajavaltiona toimivan Alankomaiden toiminnan tapainen kansainvälinen toiminta oikeutettua, jos Alankomaiden oikeuslaitos ei halua mennä niin pitkälle, että se esittäisi kansainvälisen Boutersen pidätysmääräyksen tai etsintäkuulutuksen? 3. Kun otetaan huomioon suunnaton haitta, jonka Pohjois-Ranska, erityisesti Lillen kaupunki ja sen ympäristö, kokee Boutersen huumekaupasta, eikö olisi järkevämpää, että puheenjohtajavaltiona toimiva Alankomaat ryhtyisi tähän ja tuleviin diplomaattisiin toimiin yhdessä Ranskan hallituksen kanssa? Vastaus (7. marraskuusta 1997) Neuvoston puheenjohtajavaltiona on 1. heinäkuuta 1997 alkaen toiminut Luxemburg. Lisäksi jäsenvaltion ja kolmannen valtion välistä rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevat kysymykset eivät kuulu neuvoston toimivaltaan. Lopuksi todetaan, että arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä esiin tuotuja tapahtumia ei ole saatettu neuvoston tietoon.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2878/97 komissiolle esittäjä(t): Wayne David (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Saksan hiilialan tuki Tietyille Saksan hiiliteollisuuden aloille voidaan edelleen maksaa valtion tukea, mikä johtaa tuotantokustannukset alittavaan hintatasoon ja tehottoman antrasiitintuotannon tukemiseen. Tämä on ristiriidassa sekä hyväksytyn tuen erikoisehtojen että EHTY:n ja EY:n keskeisten periaatteiden kanssa. Sen seurauksena esim. Yhdistyneen kuningaskunnan antrasiitintuottajat joutuvat kärsimään epäoikeudenmukaisesta kilpailusta. Voiko komissio tehdä parlamentille selkoa siitä, mihin toimiin se aikoo ryhtyä tämän asian suhteen? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1997) Komissio on lähettänyt Saksan hallitukselle 1. elokuuta 1997 päivätyn kirjeen, joka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ((EYVL C 258, 23.8.1997. )). Tässä kirjeessä komissio ilmoittaa Saksan hallitukselle päätöksestään aloittaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 88 artiklassa määrätty menettely. Kirje koskee saksalaisten hiiliyhtiöiden Sophia-Jacoba GmbH:n ja Preussag Athrazit GmbH:n antrasiittimyyntiä yhteisön alueella. Komissio on pyytänyt Saksaa toimittamaan kuukauden kuluessa erilaisia selvityksiä edellä mainitusta myynnistä suhteessa kilpailulainsäädäntöön. Komissio on antanut myös muille jäsenvaltioille ja kolmansille osapuolille mahdollisuuden esittää huomioita asiasta kuukauden kuluessa kirjeen julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2770/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: 6 metrin levyisten päisteiden käyttö Voiko komissio selventää, mitä mahdollisuuksia on käyttää 6 metrin levyisiä päisteitä ja pellon reuna-alueita osana pellonpoistoon käytettävää alaa? Nykyisissä pellonpoistoa koskevissa säädöksissä vähimmäisleveyden ilmeisesti edellytetään olevan 20 metriä, mutta useissa tapauksissa tämä ratkaisu ei ole toteutettavissa monilla pienehköillä maatiloilla. Onko olemassa mitään mahdollisuuksia muuttaa pellonpoistoa koskevia sääntöjä siten, että päisteiden ja pellon reuna-alueiden käyttö sisällytettäisiin niihin, ja jos tämä on mahdollista, mikä olisi todennäköinen aikataulu näille muutoksille? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Velvoitekesannoinnin tavoitteena on viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien tuotannon hallinta. Yleensä tuotannosta poistetaan vähiten tuottavat lohkot. Kahdenkymmenen metrin vähimmäisleveyden tavoitteena on, että pakollinen tuotannosta poistaminen ei vaikuttaisi pelkästään peltojen reuna-alueisiin, joiden tuottavuus on jo valmiiksi vähäinen. Komissiolla ei ole aikomusta muuttaa asiaa koskevia säännöksiä, etenkin koska kysyjän mainitsemia pientilojen ongelmia ei esiinny. Yhteisön sääntelyyn nimittäin sisältyy poikkeus, jolla pientuottajat on vapautettu velvoitekesannoinnista.