ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3776/98 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Buenos Airesin ympäristökokouksen tulokset ja EU:n toimet Kioton pöytäkirjan täytäntöön panemiseksi Buenos Airesissa järjestetyn maailmanlaajuisen ympäristökokouksen tulokset eivät olleet rohkaisevia. Yhdysvaltojen ehdotuksesta otettiin käyttöön kuuluisat "joustavat mekanismit", joiden ansiosta Kioton sopimuksen ehdot sitovat pahimpia saastuttajavaltioita (Yhdysvallat tuottaa neljäsosan maailman saasteista) vain osittain. Sopimus velvoittaa teollisuusmaita vähentämään ympäristölle haitallisten kaasujen päästöjä vuoden 1990 tasoa 5,2 % alemmalle tasolle vuosien 2008-2012 välillä. Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että Kioton pöytäkirja pannaan täytäntöön niin pian kuin mahdollista? On huomattava, että maapallon ekosysteemien tuhoutuminen jatkuu erittäin nopeaan tahtiin ja 40 % maailman väestön kuolemantapauksista aiheutuu ympäristön saastumisesta ja ilmastonmuutoksista. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1999) Komissio on sitä mieltä, että Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimusten osapuolten neljäs konferenssi Buenos Airesissa 2.-13. marraskuuta 1998 oli onnistunut siinä mielessä, että siellä hyväksyttiin toimintasuunnitelma, jossa esitetään työohjelma Kioton pöytäkirjaan ja puitesopimukseen liittyvien keskeneräisten asioiden ratkaisemiseksi. Kyseisen toimintasuunnitelman hyväksymisellä säilytetään poliittiset kehitysedellytykset, ja tästä syystä Buenos Airesin neuvotteluja voidaan pitää askeleena eteenpäin kohti Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanoa. Wienin Eurooppa-neuvosto oli tyytyväinen Buenos Airesin toimintasuunnitelmaan ja korosti sen täytäntöönpanon merkitystä Kioton pöytäkirjan mahdollisimman pikaisen ratifioinnin kannalta. Eurooppa-neuvosto katsoi lisäksi, että kattavan yhteisön strategian laatimista ilmastopolitiikasta olisi pohdittava Kölnin Eurooppa-neuvoston kokouksessa komission kertomuksen perusteella. Komissio aikoo antaa asiasta tiedonannon ennen Kölnin Eurooppa-neuvoston kokousta. Tiedonannossa on tarkoitus keskittyä yhteisölle oleellisiin seikkoihin Kioton sitoumusten saavuttamiseksi ja pöytäkirjan ratifioinnin valmistelemiseksi. Komissio on vakuuttunut tarpeesta toimia mahdollisimman pian politiikan ja toimenpiteiden avulla sekä kansallisella että yhteisön tasolla, jos aiotaan saavuttaa yhteisön tavoite vähentää vuoteen 2012 mennessä kasvihuonekaasupäästöjä kahdeksan prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna. Tiedonannossa esitetään myös, millaisia valmistelutoimia voidaan toteuttaa Kioton pöytäkirjan joustomekanismien täytäntöön panemiseksi. Ilmastonmuutosta koskevien asioiden sisällyttäminen toiminnan muihin osa-alueisiin on erittäin tärkeää. Yhteisön toimielimet tutkivat parhaillaan yhteisön tasolla erilaisia ehdotuksia, kuten ehdotusta direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta(1), joilla voitaisiin edistää näitä vähennyksiä. (1) KOM(97) 30 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3743/98 esittäjä(t): Maartje van Putten (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: EU:n Ranskalle antama tuki Burgundin alueella Morvan'ssa sijaitsevaa Route Forestière du Port des Moines'ia varten 1. Onko komissio tietoinen alueellisen Route Forestière du Port des Moines -luonnonpuiston eri osissa tehtävistä hakkuista ja siitä, että mahdollinen uudelleenistutus tapahtuu käyttämällä alueen vesitaloutta haittaavia puulajeja (havupuut), minkä seurauksena alueen luontoarvoja loukataan ja aiheutuu kuivuutta? 2. Miten komissio suhtautuu luontoarvojen loukkaamiseen alueellisessa luonnonpuistossa, kun otetaan huomioon eurooppalainen rakennerahastojen kautta kyseiselle alueelle annettava rahoitus (DOCUP Burgundi, tavoite 5b-alueet 1994-1999, EMOTR-varat)? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1999) Toimenpideohjelmat, joille myönnetään tavoite 5b -alueiden osalta rahoitusta rakennerahastoista, pannaan täytäntöön hajautetusti. Täytäntöönpanosta huolehtivat hankkeiden valinnasta vastaavat alueelliset viranomaiset. Komissio on ottanut yhteyttä Burgundin alueen viranomaisiin, joilla on ilmoituksensa mukaan vaikeuksia määrittää "route forestière du port des moines" -alueen sijaintia. Jotta esitettyyn kysymykseen voitaisiin vastata yksityiskohtaisemmin, tarvitaan tarkempia maantieteellisiä tietoja (kyseessä olevan kunnan ja metsän nimet).
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3902/98 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin osallistuminen Bilderberg-ryhmän kokoukseen vuonna 1995 Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat komission jäsenen Ritt Bjerregaardin osallistumista Bilderberg-ryhmän kokoukseen Bürgenstockissa 8.-11. kesäkuuta 1995: 1. Mistä kuluista koko matka muodostui, korvattiinko kulut kyseisenä aikana ja jos ei, kuka ne maksoi? 2. Koska Bilderberg yleensä maksaa ylellisen majoituksen, pitäisikö komission jäsenen ilmoittaa tästä? 3. Saiko komission jäsen erityistä päivärahaa matkapäiviltä? 4. Ottiko komission jäsen lomaa tätä matkaa varten?
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3952/98 esittäjä(t): Nuala Ahern (V) neuvostolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Ydinmateriaalin jälleenkäsittelyn lakkauttamista koskevat Saksan hallituksen suunnitelmat Mihin koordinointitoimiin puheenjohtaja on ryhtynyt troikassa edistääkseen Saksan hallituksen suunnitelmia, jotka koskevat ydinmateriaalin jälleenkäsittelyn lakkauttamista ja säteilytetylle, käytetylle ydinpolttoaineelle ja muille radioaktiivisille jätteille tarkoitettujen "turvallisen säilytyksen" vaihtoehtojen ottamista käyttöön? Vastaus (15. maaliskuuta 1999) Saksan hallituksen suunnitelma, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, kuuluu asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaan. Neuvosto ei ole tähän mennessä saanut komission ehdotusta radioaktiivisten jätteiden käsittelystä, jonka piiriin kysymyksessä esitetyt asiat kuuluvat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3424/98

esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle

(24. marraskuuta 1998)

Aihe: EU:n konedirektiivin toteutus

EU:n konedirektiivi hyväksyttiin noin yhdeksän vuotta sitten. Selvitykset osoittavat kuitenkin, että 900:sta koneita koskevasta standardista vain hieman yli 200 on hyväksytty. Lisäksi komission selvitykset osoittavat, että yleisesti on hyväksymättä kaksi kolmasosaa noin 2 900:sta teknisestä standardista ja että standardin laatiminen Euroopan standardointikomiteassa kestää keskimäärin kuusi vuotta ja kolme kuukautta.

Koneiden kauppa on suuri ja tärkeä kaupan alue EU:ssa. Voiko komissio toteuttaa siihen liittyviä nopeita ja tehokkaita lisätoimia, kun otetaan huomioon, että vain noin neljännes konedirektiivin mukaisista standardeista on saatu valmiiksi?

Voiko se myös ilmoittaa, mihin konkreettisiin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta standardointinopeutta voitaisiin lisätä standardien hyväksymiseen keskimäärin kuluvan ajan vähentämiseksi?

Onko komissio miettinyt, miten tulevaisuudessa voidaan varmistaa - myös silloin, kun kaikki standardit ovat valmiita - että kyseisiä tuotteita voidaan ostaa ja myydä ilman kaksinkertaista kontrollia sisämarkkinamääräysten mukaisesti niin, että jäsenvaltiot ja alueet eivät voi jatkuvasti vedota erityisolosuhteisiin ja saada näin poikkeuksia hyväksyttyihin ja voimassa oleviin EU:n määräyksiin?

Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus

(14. tammikuuta 1999)

Konealan standardointi on alkanut hitaasti, ja standardeja on valmistunut tasaista tahtia vasta muutaman vuoden. Tämä johtuu pääasiassa halusta päästä yksimielisyyteen kaikkien osapuolten kesken ja taata hyvä turvallisuustaso, mikä johtaa standardien hitaaseen valmistumiseen. Nopeuttaakseen prosessia komissio toteuttaa erilaisia toimenpiteitä, jotka on mainittu kertomuksessa uuden lähestymistavan mukaisen eurooppalaisen standardoinnin tehokkuudesta ja avoimuudesta(1). Komissio on erityisesti pyrkinyt siihen, että eurooppalaiset standardointielimet loisivat yhteisen www-sivun, jossa kerrotaan standardoinnin etenemisestä. Lisäksi komissio on pyytänyt Euroopan standardointikomiteaa CEN:ää, Euroopan sähkötekniikan standardointikomiteaa CENELECiä ja Euroopan telealan standardointilaitosta ETSIä, jotka pääasiassa vastaavat standardointiprosessin hallinnosta, selostamaan tehokkuuden edistämistoimiaan kansallisille viranomaisille, jotka muodostavat johtavien standardointivirkamiesten ryhmän.

Komissio ei ole tietoinen merkittävistä ongelmista tavaroiden vapaassa liikkuvuudessa. Olennaiset vaatimukset on laadittu hyvin yksityiskohtaisesti, ja yli 95 % konetyypeistä voidaan saattaa markkinoille valmistajan ilmoituksella, vaikkei eurooppalaisia standardeja olisi. Komissio ottaisi mielellään vastaan konkreettista näyttöä kaksinkertaisista tarkastuksista, joihin kysymyksessä viitataan. Yhteisön lainsäädännön noudattaminen nimenomaan takaa tuotteiden vapaan liikkumisen yhteisön alueella ilman päällekkäisiä tarkastuksia. CE-merkintä on tarkoitettu käytännölliseksi osoitukseksi siitä, että sääntöjä on noudatettu.

(1) KOM(98) 291 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3892/98 esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Nuorille suunnatun eurooppalaisen vapaaehtoispalvelu -ohjelman osallistumisikäraja Hyväksyessään pitkän ja monivaiheisen yhteispäätösmenettelyn jälkeen eurooppalaista nuorten vapaaehtoispalvelu -ohjelmaa koskevan säännöstekstin Euroopan parlamentti ja neuvosto määrittelivät mm., minkä ikäisille nuorille ohjelma on suunnattu. Silloin sovitun kompromissiratkaisun mukaan päätettiin pitää 18-25 -vuotiaita nuoria ensisijaisena kohderyhmänä, vaikkakin riittävän hyvin perustelluissa tapauksissa säädettiin mahdolliseksi ylittää 25 vuoden ikäraja. Tiedotteissa, joita kansalliset virastot ovat jakaneet eurooppalaisten nuorten vapaaehtoispalvelu -ohjelmasta, ei kuitenkaan mainita millään tavalla, että mukaan voidaan ottaa 25 vuoden iän ylittäneitä nuoria. Siksi tiedustelen komissiolta: 1. Miksi tätä mahdollisuutta ei ole lainkaan mainittu? 2. Onko komissio kuitenkin sitä mieltä, että on säännösten moitteetonta soveltamista hyväksyä tietyissä tapauksissa 25 vuoden iän ylittäneitä nuoria? 3. Kenelle kuuluu tehdä päätös tässä asiassa (kansallisille virastoille, komissiolle, nuoria lähettäville vai vastaanottaville järjestöille jne.)? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1999) Arvoisa parlamentin jäsen kiinnittää komission huomion siihen, että nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelmaa koskevassa jäsenvaltioiden jakamassa tiedotusmateriaalissa ei nimenomaisesti mainita mahdollisuutta ylittää ohjelman kohderyhmänä oleville nuorille asetetut ikärajat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Mahdollisuudesta ei mainita esimerkiksi suurelle yleisölle suunnatuissa suppeissa tiedotuslehtisissä, joissa kerrotaan nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelmasta. On kuitenkin syytä huomata, että hakuoppaassa, joka on nuorille ja järjestöille ensisijainen tietolähde hankkeen valmistelussa, mainitaan erityisesti mahdollisuus soveltaa joustavasti nuorille asetettuja ikärajoja(1). Komissio huolehtii vastaisuudessa siitä, että tämä mahdollisuus mainitaan selvästi kaikessa muussakin ohjelmaa koskevassa tiedotusmateriaalissa. Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelman hankkeet toteutetaan suurelta osin hajautetusti. Jäsenvaltiot vastaavat nuorten valinnasta lähettävissä projekteissa. Monenvälisissä tai erityishankkeissa komissio vastaa lähettävien projektien valinnoista. Ohjelman komitean kokouksissa ja kansallisten toimistojen kanssa järjestetyissä kokouksissa komissio on aina maininnut, että on mahdollista soveltaa ikärajoja joustavasti perustelluissa tapauksissa. (1) "Hakuopas", osa II, eurooppalaisen vapaaehtoistyöhankkeen yhteistyökumppanit.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2848/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Sienten viljely Sienten viljelyyn liittyvä toiminta lisääntyy jatkuvasti eri puolilla Italiaa ja sillä on huomattava taloudellinen merkitys myös työllisyyden kannalta. Tiedustelisin komissiolta, onko tätä alaa varten tukia ja toimia? Jos on, niin minkälaisia? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1998) Komissio seuraa tarkoin yhteisön siententuotannossa tapahtuvaa kehitystä. Hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) 2200/96(1) 1 artiklan 2 kohdassa säädetään yhteisellä markkinajärjestelyllä säädeltävien tuotteiden luettelosta. Sienet on merkitty tähän luetteloon. Yhteisöllä ei ole erityistukia sieniviljelyalaa varten. Siitä lähtien kun hedelmä- ja vihannesala järjestettiin uudelleen edellä mainitulla asetuksella, komissio on myöntänyt rahoitustukea toimintarahastojen perustamista ja tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmien toteuttamista varten. Nämä tuet koskevat sieniviljelyalaa samalla tavoin kuin muitakin järjestelyn piiriin kuuluvia aloja. (1) EYVL L 297, 21.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3527/98

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle

(13. marraskuuta 1998)

Aihe: Turkin hallituksen päätös panna viralta Khalkissa sijaitsevan patriarkaatin teologisen oppilaitoksen valvontakomitea

Turkin hallitus päätti äskettäin mielivaltaisesti panna viralta Khalkissa sijaitsevan patriarkaatin teologisen oppilaitoksen valvontakomitean. Samanaikaisesti Turkin valtionhallinnossa hyväntekeväisyysjärjestöihin liittyvistä kysymyksistä vastaava pääosasto haluaa velvoittaa ekumeenisen patriarkan ja synodin pyytämään valvontakomissiolta "lupaa" mitä vähäpätöisimpäänkin luostarin alueella tapahtuvaan toimintaan. Nämä päätökset osoittavat, että yhdenvertaisuus lain edessä, oikeudenmukaisuus ja uskonnonvapaus, jotka kaikki Turkin perustuslaki takaa, toteutuvat vain paperilla.

Tiedustelen neuvostolta, millaisiin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä turvatakseen demokraattiset vapaudet ja oikeuden uskonnon harjoittamiseen Turkissa, etenkin kun otetaan huomioon kriittinen keskustelu, jota on käyty Euroopan unionin ja Turkin suhteiden kehittymistä käsittelevästä komission kertomuksesta.

Vastaus

(8. helmikuuta 1999)

1. Neuvosto pahoittelee Turkissa vallitsevaa ihmisoikeustilannetta, mukaan lukien uskontoon liittyvä ilmaisunvapaus, ja neuvosto on hyvin tietoinen siitä, että Turkin hallitus sitoutui heinäkuussa 1923 allekirjoitetussa Lausannen sopimuksessa antamaan täyden suojelun kirkoille, synagoogille, hautausmaille ja muille ei-muhamettilaisten vähemmistöjen uskonnollisille laitoksille.

Neuvosto on huolissaan Halkin patriarkaatin teologiseen oppilaitokseen liittyvistä tapahtumista. Itävallan liittopresidentti otti asian esille henkilökohtaisesti Turkin presidentin Suleyman Demirelin virallisen vierailun aikana Wienissä 17.-19. marraskuuta 1998.

2. Euroopan parlamentin tulliliiton toteuttamiselle antamansa suostumuksen yhteydessä neuvostolle esittämän pyynnön mukaisesti neuvosto seuraa ihmisoikeuksien ja demokratian kehittymistä Turkissa. Luxemburgissa 12. ja 13. joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistutti Turkin ja EU:n assosiaationeuvostossa 29. huhtikuuta 1997 esitetystä neuvoston kannasta, jonka mukaan Turkin ja EU:n suhteiden vahvistaminen riippuu myös EU:n ihmisoikeusnormien ja -käytäntöjen noudattamisesta sekä vähemmistöjen kunnioittamisesta ja suojelemisesta.

3. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on erityisen tärkeää maille, jotka ovat hakeneet EU:n jäsenyyttä. Tämän vuoksi selvityksessä, jonka komissio antoi assosiaatiosopimuksen 28 artiklan mukaisesti 4. marraskuuta 1998 siitä, miten Turkki on edistynyt jäsenyysvalmisteluissaan, pantiin merkille Turkin hallituksen julkinen sitoutuminen torjumaan ihmisoikeusloukkauksia mutta todettiin, että käytännössä ei merkittävää edistystä ollut vielä tapahtunut.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2487/98 esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Härkätaistelulle myönnettävä eurooppalainen tuki San Sebastianissa (joka sijaitsee Espanjan baskien alueella) on myönnetty äskettäin lupa uuden suuren härkätaisteluareenan rakentamiselle. Hanke on tarkoitus rahoittaa osittain sikäläisen alueen julkisista varoista. Taisteluhärkien kasvattamista tuetaan Euroopan unionin määrärahoilla. 1. Mitä mieltä komissio on uuden härkätaisteluareenan rakentamisesta etenkin, kun otetaan huomioon, että eläinten suojelu on nyt vahvistettu Amsterdamin sopimuksella, joten tämä suojelu olisi otettava huomioon kaikissa yhteisön ja sen jäsenvaltioiden politiikan eri muodoissa? 2. Onko uuden areenan rakentamiseen suunnattu EU:n määrärahoja? Jos on niin kuinka paljon ja kenelle? Voiko komissio varmistaa, että rakennustöitä varten käyttöön asetetut julkiset varat eivät ole peräisin EU:n talousarviosta (esim. Espanjalle suunnatuista rakennerahaston maksuista), vaikka niitä ei kenties olekaan anottu välittömästi tätä hanketta varten? 3. Millä tavoin ja miten suurella summalla Euroopan unioni tukee vuosittain taisteluhärkien kasvattamista Espanjassa? 4. Millaiset nämä menot ovat verrattuna sopimukselliseen velvoitteeseen varjella eläimiä tarpeettomilta kärsimyksiltä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1998) 1. Komissio on erittäin tarkka eläinten hyvinvoinnista ja suhtautuu näin ollen erittäin varovaisesti kaikkia sellaisia osarahoitettuja hankkeita kohtaan, joissa eläimet ovat osana esitystä, jossa niitä saatettaisiin kohdella huonosti. 2. San Sebastianin härkätaisteluareenaa ei ole osarahoitettu rakennerahastojen varoilla. 3. Yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa ei ole erityistukia taisteluhärkien kasvattamiseen. Vuodesta 1987 lähtien on ollut olemassa tukijärjestelmä urospuolisille naudoille mutta Euroopan yhteisön lainsäädännön muuttamisen jälkeen vuonna 1996 (asetus (EY) 2222/96(1)) täysikasvuiset härät eivät ole kuuluneet tämän tuen piiriin (lukuun ottamatta rajallista määrää eläimiä, joita kasvatetaan laajaperäisesti ja jotka voivat vielä toistaiseksi (1997-1998) hyötyä tästä tukijärjestelmästä). Komissio ei ole tietoinen sellaisesta tukimäärästä, joka voisi mennä härkätaisteluhärkien tukemiseen. Itse asiassa tuki myönnetään eläimen ollessa 10 kuukautta, jolloin ei vielä määritellä sitä käytetäänkö eläintä härkätaisteluihin. 4. Edellisen perusteella tälle kysymykselle ei ole vastausta. (1) EYVL L 296, 21.11.1996.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3752/98 esittäjä(t): Nelly Maes (ARE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Provosointi Turkin tiedotusvälineissä Voisiko komissio vastata muutamiin kysymyksiin, jotka koskevat viimeaikaisia mellakoita Sint-Joost-ten-Nodessa Brysselissä? Nämä mellakat esiintyivät sen jälkeen, kun Italian pääministeri Massimo d'Alema ilmoitti, että hieman aikaisemmin pidätettyä kurdien PKK-johtaja Abdullah Öcalania ei aiota luovuttaa Turkkiin ja jopa hänen turvapaikkahakemustaan saatetaan harkita, mikä on johtanut italialaisten tuotteiden boikotointiin Turkissa. Samana päivänä Turkin valtion televisiossa kehotettiin epäsuorasti Euroopassa olevia turkkilaisia ryhtymään toimiin, minkä seurauksena esimerkiksi Sint-Joost-ten-Nodessa esiintyi laajoja mellakoita: kaksi kurdien taloa sytytettiin palamaan ja aiheutettiin tuhoja. Silminnäkijöiden mukaan mellakat olivat hyvin järjestettyjä ja niitä johtivat Turkin äärioikeistolainen Harmaat sudet -liike. Miten komissio suhtautuu tähän provosointiin Turkin tiedotusvälineissä? Onko se valmis tekemään asiasta Euroopan unionin ja Turkin suhteita, näiden kahden välistä tulliunionia ja Turkin jäsenyyshakemusta koskevia päätelmiä? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 1999) Komissio on täysin tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen ilmoittamista viimeaikaisista mielenosoituksista sekä niissä sattuneista välikohtauksista. Oikeustutkinta on aloitettu Belgiassa näiden mellakoiden aiheuttajien ja niiden syiden selville saamiseksi. Tämä tutkinta on edelleen meneillään. Komissio odottaa tutkinnan tuloksia ja selvittää sen jälkeen mahdollisia toimenpiteitä.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3823/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Riitojensovittelumenettelyt Intian kanssa käytävissä riidoissa Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta riitojensovittelumenettelyä maailman kauppajärjestössä on käynnistetty Intiaa vastaan marraskuusta 1997, toimittaa luettelon niiden aiheista ja kertoa, kuinka moni menettely on keskeytetty sopua löytämättä? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Yhteisö on aloittanut neljä riitojenratkaisutapausta Intiaa vastaan marraskuusta 1997. Ne ovat kaikki Maailman kauppajärjestössä (WTO) neuvotteluvaiheessa. Tiettyihin kauppatavaroihin, käsittelemättömiin vuotiin ja nahkoihin vaikuttavat toimenpiteet (asiakirja WT/DS120): Intian käyttöön ottaman tosiasiallisen vuotien ja nahkojen vientikiellon takia yhteisö pyysi WTO:n alaisten neuvottelujen aloittamista 16. maaliskuuta 1998. Kaksi kierrosta WTO-neuvotteluja on käyty, mutta riitaan ei ole vielä löytynyt sovinnollista ratkaisua. Komissio seuraa tarkoin tätä kysymystä. Delhissä 18. marraskuuta 1998 pidetyssä kokouksessa komissio teki selväksi Intian valtuuskunnalle, että ellei nopeaa myönteistä kehitystä tapahdu, yhteisö harkitsee asian viemistä WTO:n alaiseen paneeliin. Autoalaan vaikuttavat toimenpiteet (asiakirja WTO/DS146): WTO-neuvotteluja pyydettiin 6. lokakuuta 1998 ja niitä käytiin Intian valtuuskunnan kanssa Genevessä 2. joulukuuta 1998. Riidan kohteena on Intian käyttöön ottama auton osia ja kokoamattomia ajoneuvoja koskeva rajoittava tuontijärjestely, joka pakottaa valmistajan käyttämään kotimarkkinoilla tuotettuja tavaroita ja viemään autoalan tuotteita tietystä arvosta. Komissio tarkastelee parhaillaan Intian valtuuskunnan antamia vastauksia ja se on pyytänyt lisätietoja Delhistä. Tuontirajoitukset (asiakirja WT/DS149): WTO-neuvotteluja pyydettiin 29. lokakuuta 1998 ja niitä käytiin 3. joulukuuta 1998. Yhteisö katsoo, että Intia on ottanut käyttöön joukon tuontirajoituksia, jotka eivät ole perusteltuja GATT-sopimuksen XX ja XXI artiklojen nojalla, joissa jäsenen sallitaan pitää yllä tuontirajoituksia ihmisten, eläinten ja kasvien elämän ja terveyden sekä kansallisaarteiden, uusiutumattomien luonnonvarojen tai olennaisten turvallisuusetujen suojelemiseksi. Komissio tarkastelee parhaillaan Intian viranomaisten näissä neuvotteluissa antamia vastauksia. Tulleihin vaikuttavat toimenpiteet (asiakirja WT/DS150): WTO-neuvotteluja pyydettiin 30. lokakuuta 1998 ja niitä käytiin 2. joulukuuta 1998. Yhteisön tekemien laskelmien mukaan tiettyjen tullien nostaminen on johtanut siihen, että yli 100 tariffikohdan osalta rikotaan WTO-määräisiä tullien määriä. Komissio arvioi parhaillaan Intian viranomaisten antamia vastauksia.