ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2599/00 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle. Ravihevosten sisämarkkinat.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0195 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2599/00 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Ravihevosten sisämarkkinat Ravihevosten sisämarkkinoiden pitäisi merkitä sitä, että tanskalaisen omistama tanskalainen ravihevonen voi ongelmitta osallistua ravikilpailuihin Ranskassa tai Italiassa, ja että tanskalainen omistaja voi ongelmitta myydä ravihevosensa ranskalaiselle tai italialaiselle ostajalle. Tilanne on kuitenkin se, että Ranska ja Italia estävät protektionistisista syistä sisämarkkinoiden toteutumista asettamalle hevoselle aivan uskomattomia vaatimuksia. Sekä Ranska että Italia estävät myös työvoiman vapaata liikkuvuutta esimerkiksi kieltämällä tanskalaisilta ravihevosten valmentajilta mahdollisuuden asettautua ja harjoittaa ammattiaan Yhtyykö komissio näkemykseen, jonka mukaan Ranska ja Italia rikkovat EU:n kilpailulainsäädäntöä ja oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen tuo esiin useita kysymyksiä, jotka liittyvät sisämarkkinoiden toimintaan. Komissio ei kuitenkaan voi toimitettujen tietojen valossa muodostaa lopullista kantaa esitettyihin ongelmiin eikä määritellä sitä, rikkovatko ne sisämarkkinoiden periaatteita. Hevosten kuljettamisessa maasta toiseen ilmenneet ongelmat voivat liittyä eläinlääkintäsäännöksiin ja eläinten hyvinvointiin kuljetuksen aikana. Mitä tulee tanskalaisten ravihevosten valmentajien vaikeuksiin, niitä olisi tarkasteltava sijoittautumisvapauden valossa ja sen pohjalta, millaisia perusteluja kielloille Ranskassa ja Italiassa on esitetty. Komissio pyytää parlamentin jäsentä toimittamaan yksityiskohtaisempia tietoja kyseenalaistetuista kansallisista säännöksistä ja kohdatuista esteistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3154/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Save- ja Altener-ohjelmat.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0248 - 0248



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3154/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (2. lokakuuta 2000) Aihe: Save- ja Altener-ohjelmat Lehdistön julkaisemien tietojen mukaan komissio on valmis lakkauttamaan Save- ja Altener-ohjelmat. Voiko komissio ilmoittaa, mitä se aikoo tehdä näille kahdelle ohjelmalle tulevaisuudessa? Euroopan parlamentin teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan kokouksessa tiistaina 19. syyskuuta komission jäsen de Palacio kertoi, että Save- ja Altener-ohjelmat ovat vaarassa henkilöstön ja resurssien riittämättömyyden vuoksi. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä korjatakseen tämän tilanteen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 2000) Komission uudistamista koskevassa 1. maaliskuuta 2000 julkaistussa valkoisessa kirjassa(1) komissio sitoutui uudistukseen vastatakseen globalisaation ja laajentumisen haasteisiin. Valkoisessa kirjassa esitettyjen sitoumusten mukaisesti komissio arvioi yksityiskohtaisesti toimintaansa ja henkilöresurssejaan. Arvioinnin tulosten pohjalta komissio julkaisi tiedonannon Matching the Commission's activities with its human resources (Toimielimen tehtävien ja henkilöresurssien vastaavuus)(2), jossa esitetään toimenpiteet tarvittavien henkilöresurssien varmistamiseksi niiden tavoitteiden kohdalla, joissa henkilöstön määrä ja sen taidot tai pätevyys on todettu riittämättömiksi. Tältä pohjalta toteutettiin virtuaalinen harjoitus erilaisten henkilöstösuunnitelmien vaikutuksesta tiettyjen komission toimien jatkamiseen tai lakkauttamiseen. Osana harjoitusta tiedonannon liitteessä 3 esitetään alustava luettelo lakkautettavista tai supistettavista toimista, jotka vaativat muiden toimielinten hyväksynnän tai joita on valmisteltava sellaisten kolmansien osapuolten kanssa, joita jokin näistä henkilöstösuunnitelmista koskee. Muiden muassa Save- ja Altener-ohjelmat (taloudellisen tuen osuus) ovat mukana alustavassa luettelossa. Tiedonannon luvussa 3.2.1 komissio kuitenkin selvästi korostaa laatineensa virtuaalisen luettelon mahdollisesti lakkautettavista toimista. Luettelo sisältää merkittäviä toimenpiteitä esimerkiksi ympäristön ja maatalouden alalta. Komissio haluaa korostaa näiden alojen merkitystä. Se olisi myös pahoillaan, jos joutuisi luopumaan toimista näillä aloilla. Se luopuu toimista ainoastaan, mikäli se ei saa riittävästi henkilöstöä nykyisten tehtäviensä suorittamiseen. Yhteenvetona on todettava, että liitteen 3 alustavan luettelon avulla tarkasteltiin teoreettista vaihtoehtoa. Komissio jatkaa molempien ohjelmien toteuttamista nykyisellä Save- ja Altener-henkilöstöllään. (1) KOM(2000) 200 lopullinen. (2) KOM(2000) 200 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3325/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Yhdysvaltain tuontikielto keltaevätonnikalalle ja siitä jalostetuille tuotteille.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0096 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3325/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (18. lokakuuta 2000) Aihe: Yhdysvaltain tuontikielto keltaevätonnikalalle ja siitä jalostetuille tuotteille Euroopan yhteisön allekirjoittama delfiinien kansainvälistä suojeluohjelmaa koskeva sopimus edellyttää, että sen osapuolet hyväksyvät asetuksen tonnikalan tilastollisesta seurannasta. Koska komissio ei ole hyväksynyt kyseistä asetusta, Yhdysvaltain kauppaministeriö on määrännyt tuontikiellon yhteisön keltaevätonnikalalle ja siitä jalostetuille tuotteille. Kielto hankaloittaa suuresti eräitten yritysten toimintaa yhteisössä. Missä vaiheessa kyseisen asetuksen laatiminen ja hyväksyminen on komissiossa? Mistä viivästyminen johtuu? Ymmärtääkö komissio viivästymisestä aiheutuvat haitat yhteisön yrityksille, jotka eivät pysty viemään tuotteitaan Yhdysvaltoihin? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3205/00 ja P-3325/00 (10. marraskuuta 2000) Tämänkaltaisen tilanteen välttämiseksi komissio käsitteli asiaa Yhdysvaltojen kanssa yhteisön ja Yhdysvaltojen kesken käydyissä korkean tason kalastusneuvotteluissa (jotka pidettiin Washingtonissa heinäkuussa 2000) tietoisena siitä, että tonnikalojen jäljittämis- ja tarkastamisohjelman (TTVS) täytäntöönpanoa koskevan lainsäädännön puuttuminen saattaa johtaa kauppasaarron asettamiseen. Yhdysvaltojen hallinto osoitti tässä yhteydessä tarvittavaa joustavuutta antaessaan yhteisölle lisäaikaa tämän oikeudellisen välineen täytäntöön panemiseksi. Yhdysvaltalaisen tonnikalantuontiyrityksen aloittamassa oikeusjutussa tuomioistuimen ratkaisun seurauksena Yhdysvaltojen hallituksen oli kuitenkin asetettava kauppasaarto kaikille niille maille, jotka eivät olleet siihen mennessä saaneet myönteistä päätöstä. Sen jälkeen komissio ja Espanjan hallitus ovat sopineet, että tilanteen ratkaisemiseksi komissio laatii ehdotuksen, joka voitaisiin hyväksyä kuuden kuukauden kuluessa asetukseksi TTVS:n täytäntöön panemiseksi. Tällä välin, ja jotta Espanja voisi saada kauppasaarron poistamiseksi tarvittavan myönteisen päätöksen, Espanjan hallinto soveltaa väliaikaisesti TTVS:ää Espanjan lainsäädännössä. Näistä aloitteista on jo ilmoitettu Yhdysvaltojen viranomaisille. Komissio uskoo, että näiden aloitteiden avulla tämä ongelma saadaan ratkaistua.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2827/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle. Poliittisen turvapaikan myöntäminen Turkin kansalaiselle Fehriye Erdalille.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0185 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2827/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle (6. syyskuuta 2000) Aihe: Poliittisen turvapaikan myöntäminen Turkin kansalaiselle Fehriye Erdalille Lehtitietojen mukaan Belgian hallitus ei myönnä poliittista turvapaikkaa Turkin kansalaiselle, kurdille Fehriye Erdalille, vaikka Belgian korkein oikeus on päätöksessään vapauttanut Erdalin kaikista syytteistä, ja on suostunut siihen, että Erdal olisi luovutettava kolmanteen maahan. Samojen lähteiden mukaan Turkki on uhannut asettaa taloudellisia sanktioita, jos Erdalia ei luovuteta. Belgian viranomaisten toiminta rikkoo Euroopan unionin lainsäädäntöä sekä pakolaisten suojelua ja turvapaikan myöntämistä koskevia kansainvälisiä sopimuksia ja tapaus saattaa jälleen kerran (kuten Öcalanin tapaus) vakavasti murentaa unionin uskottavuutta alueena, jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia. 1. Onko neuvoston 20. kesäkuuta 1995 antaman päätöslauselman 4 artiklassa tarkoitettua erityisperiaatetta kunnioitettu Fehriye Erdalin turvapaikka-anomustapauksessa? 2. Pystyykö neuvosto antamaan takeet siitä, että se puuttuu asiaan torjuakseen Belgian pyrkimykset karkottaa Fehriye Erdal kolmanteen maahan? 3. Mihin konkreettisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä näiden kiristysyritysten suhteen, kun Ankara siis uhkaa (kuten Öcalanin tapauksessa Italian osalta) unionin jäsenvaltiota taloudellisilla sanktioilla, mikäli valtio myöntää poliittisen turvapaikan, kuten sen kuuluisi tehdä tässä tapauksessa? Vastaus (16. marraskuuta 2000) Belgian oikeusviranomaiset tutkivat edelleen Fehriye Erdalin tapausta. Neuvosto katsoo, ettei tapausta koskevien lausuntojen antaminen ole tässä vaiheessa asianmukaista. Neuvosto ei ole tietoinen siitä, että Turkin hallitus olisi asettanut tai uhannut asettaa yhteisölle tai millekään sen jäsenvaltiolle taloudellisia pakotteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2559/00 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle. Investointitukien käyttäminen.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0047 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2559/00 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle (28. heinäkuuta 2000) Aihe: Investointitukien käyttäminen Tällä hetkellä vallitsee suuri tarve kehittää Itä-Euroopan puunjalostusteollisuutta. Luonnollisesti tuemme kehittämistä. Ruotsin puunjalostusteollisuus on kuitenkin hyvin huolissaan siitä, että Saksan itäosassa alaa kehitetään huomattavalla julkisella investointituella. On tietenkin tärkeää, että harjoitamme aktiivista aluepolitiikkaa, mutta se ei saa vaikuttaa kilpailuun. Onko komissio tietoinen mahdollisista eroista investointituen käyttämisessä eri jäsenvaltioissa? Katsooko komissio, että aluepolitiikan on oltava jäsenvaltioiden välisen kilpailun kannalta neutraalia, ja aikooko komissio ryhtyä kysymyksessä toimiin? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (4. lokakuuta 2000) Komissio on tietoinen puunjalostusteollisuuden kehityksestä Itä-Euroopassa ja Saksan uusissa osavaltioissa. Tämä teollisuudenala ei kuulu alakohtaisten puitesääntöjen soveltamisalaan. Investointihankkeita voidaan tukea alueellista valtiontukea koskevien soveltamissäännösten nojalla ja komission hyväksymien tukijärjestelmien asettamissa rajoissa. EY:n perustamissopimuksessa kielletään valtiontukien myöntäminen. Tähän kieltoon sallitaan kaksi poikkeusta aluetuille. Nämä poikkeukset sisältyvät 87 artiklan (ent. 92 art.) 3 kohdan a ja c alakohtaan. Uudet yritykset, joille investointitukea on myönnetty tai jotka ovat sitä hakeneet, sijaitsevat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla. Kyseisillä alueilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Jos tukijärjestelmien hyväksymistä koskevissa komission päätöksissä asetetut edellytykset täyttyvät, myönnetyt tai haetut tuet soveltuvat yhteismarkkinoille. Komissio on tutkinut asiaa perusteellisesti, ja sen käytössä olevat tiedot osoittavat, että kyseisten uusien yritysten perustamiseen myönnetyn tuen määrä ei ylitä sitä rajaa, joka tuelle on asetettu suurille investointihankkeille myönnettävää alueellista tukea koskevissa monialaisissa puitteissa. Tällöin asianomaisen jäsenvaltion ei myöskään tarvitse ilmoittaa erikseen kyseisistä tuista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3316/00 esittäjä(t): Claude Turmes (Verts/ALE) ja Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Maltalla sijaitseva voimalaitos ja komission jäsen Margot Wallströmin vierailu.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3316/00 esittäjä(t): Claude Turmes (Verts/ALE) ja Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Maltalla sijaitseva voimalaitos ja komission jäsen Margot Wallströmin vierailu Jäsenyysneuvottelujen ollessa käynnissä Maltan kanssa haluaisimme tietää, miten komissio suhtautuu Marsassa, Maltalla sijaitsevan vanhanaikaisen ja jo käytöstä pois jääneen voimalaitoksen aiheuttamiin vakaviin ympäristö- ja terveysongelmiin. Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta, ja tapaako komission jäsen Margot Wallströmin Maltan vierailullaan myöhemmin tänä vuonna valtioista riippumattomia ympäristöjärjestöjä, paikallisia valtuustoja ja Maltan vihreiden puolueen edustajia, jotka vetävät tähän kysymykseen liittyviä kampanjoita? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2000) Komissio on saanut Maltan viranomaisilta tietoja Marsassa sijaitsevasta voimalaitoksesta, mutta se ei ole tietoinen mistään siihen liittyvistä erityisistä ympäristöongelmista. Komission tietojen mukaan Marsan voimalaitos rakennettiin vuosien 1964 ja 1987 välisenä aikana, joten se on suuria polttolaitoksia koskevan yhteisön lainsäädännön mukaan olemassa oleva laitos. Sen vuoksi laitokselle ei tarvitse asettaa päästörajoja, ja sen päästöt otetaan huomioon kansallisissa päästörajoissa. Maltan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että Maltan ympäristöministeriö ja terveysministeriö vastaavat yhdessä ilmanlaatua koskevien normien noudattamisen varmistamisesta. Malta on yksilöinyt alueet ja taajamat ilmanlaadun mittaamista varten, ja sillä on ilmanlaadun seurantaohjelma, joka täyttää ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27. syyskuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/62/EY(1) asetetut vaatimukset. Tavatessaan Maltan edustajia komissio tähdentää edelleen, että on tärkeää jouduttaa yhteisön koko säännöstön hyväksymistä ja täytäntöönpanoa, ja se pyrkii olemaan yhteydessä kaikkiin asianomaisiin, jotta saataisiin hyvä yleiskäsitys saaren ympäristö- ja terveysalan tilanteesta. (1) EYVL L 296, 21.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2165/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Turkin asevoimien rahoittaminen yhteisön varoin.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0069 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2165/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Turkin asevoimien rahoittaminen yhteisön varoin Lehtitietojen mukaan Turkin asevoimien kenraali Asparuk ehdotti äskettäisessä lausunnossaan, että Euroopan unioni myöntäisi rahoitusta Kaakkois-Turkkiin painottuneiden Turkin asevoimien uudistamiseen. EU:n Turkille myöntämän rahoituksen tarkoituksena on maan tukeminen sen valmistautuessa liittymään EU:hun, eikä sen avustaminen Kaakkois-Turkin maakuntien pitkäaikaisissa turvallisuusongelmissa, jotka johtuvat Turkin kieltäytymisestä ratkaista kurdiongelma. Onko neuvosto vakuuttunut siitä, että Euroopan unionin Turkille osoittamat varat, jotka on tarkoitettu valmistelemaan maan liittymistä EU:hun, eivät päädy maan asevoimien talousarvioon Turkin sotakoneiston vahvistamiseksi, mikä on vastoin kaikkea asiaan liittyvää EU:n lainsäädäntöä? Minkä välineiden ja menettelyjen avulla neuvosto varmistaa ja valvoo, että eurooppalaista pääomaa käytetään laillisiin tarkoituksiin, ja eliminoi Turkin asevoimien tähän liittyvät pyrkimykset? Vastaus (20. marraskuuta 2000) Kaikista yhteisön talousarviosta rahoitetuista hankkeista päätetään neuvoston ja usein Euroopan parlamentin säädösten perusteella. Turkin osalta on tällä hetkellä voimassa MEDA-ohjelma(1) ja neuvoston asetus Euroopan yhteisön ja Turkin tulliliiton syventämiseksi tarkoitettujen toimien täytäntöönpanosta(2). Lisäksi neuvosto on juuri toimittanut Euroopan parlamentille yhteisen kantansa asetuksen antamiseksi Turkin taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi toteutettavien toimien täytäntöönpanosta(3). Nämä kolme asetusta sisältävät yhteistyöhankkeiden ja toimien aloihin liittyviä tarkkaan määriteltyjä erityiskriteereitä sekä kyseisiä toimenpiteitä koskevat tavoitteet ja periaatteet. On selvää, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema alue kuuluu näiden asetusten soveltamisalaan. Neuvosto on vakuuttunut, että komissio, joka MED-komitean avustamana panee täytäntöön varainhoitoasetukset, on samaa mieltä ja tekee kaiken mahdollisen, jotta vältetään Euroopan yhteisön myöntämän rahoituksen väärinkäyttö. Neuvosto varmistaa käytössään olevin keinoin, Euroopan yhteisön Turkille myöntämää rahoitusta ei käytetä Turkin asevoimien vahvistamiseksi. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi EuroVälimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa, EYVL L 189, 30.7.1996, s. 1 muutettuna asetuksella 780/98, EYVL L 113, 15.4.1998, s. 3. (2) Asetus (EY) 764/00, 10. huhtikuuta 2000, EYVL L 94, 14. huhtikuuta 2000, s. 6. (3) Neuvosto vahvisti yhteisen kannan 13. kesäkuuta 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2820/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Epäpätevät kuljettajat.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0224 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2820/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Epäpätevät kuljettajat Voiko komissio ilmoittaa yksityiskohtaisesti, mitä toimia jäsenvaltiot ovat toteuttaneet varmistaakseen, että yhdessä jäsenvaltiossa epäpäteviksi havaitut kuljettajat eivät voi toimia kuljettajina myöskään muissa jäsenvaltioissa? Pitääkö komissio nykyisiä järjestelyjä tyydyttävinä, ja jollei pidä, mitä toimia se ehdottaa tilanteen korjaamiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 2000) Ajokiellon täytäntöönpano muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ajokielto on määrätty, edellyttää jäsenvaltioiden välistä oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa. Näin ollen tällaisen toimenpiteen käyttöönotto ei kuulu yhteisön suoraan toimivaltaan vaan jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön oikeus- ja sisä-asioissa. Nykyiset järjestelyt tällä alalla, jos sellaisia on, eivät perustu monenkeskiseen yhteistyöhön vaan tiettyjen jäsenvaltioiden välisiin kahdenvälisiin sopimuksiin. Tämä järjestelmä on riittämätön henkilöiden vapaan liikkuvuuden ja kansainvälisen tieliikenteen kasvun kannalta. Ajokiellon täytäntöönpanon varmistamiseksi koko unionin alueella on laadittu ajokieltoa koskeva yleissopimus(1), joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklaan (nykyinen 31 artikla) ja on osa oikeus- ja sisäasiain yhteistyötä. Toistaiseksi yksikään jäsenvaltio ei ole ratifioinut tätä sopimusta. Ajokieltosopimuksen 2 artiklan mukaan sopimuksen tavoitteena on varmistaa, että kuljettaja, joka määrätään ajokieltoon muussa jäsenvaltiossa kuin vakituisessa asuinmaassaan, ei voi välttyä ajokiellon seuraamuksilta poistuessaan valtiosta, jossa rikkomus on tapahtunut. Koska Euroopan unionin liikenneturvallisuuden kannalta on äärimmäisen tärkeää, että ajokiellot pannaan täytäntöön riittävän tehokkaasti (ks. yleissopimuksen ensimmäinen johdanto-osan kappale) koko unionin alueella, ajokieltosopimuksen voimaantulo on ensimmäinen merkittävä askel nykyisen tilanteen korjaamiseksi. (1) EYVL C 216, 10.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3678/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Poikkeukset WTO:n sääntöihin.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3678/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Poikkeukset WTO:n sääntöihin Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja edistymisestä umpikujaan ajautuneissa neuvotteluissa, jotka koskevat poikkeuksen tekemistä WTO:n sääntöihin EU:n ja AKT:n välisen Cotonoun sopimuksen tapauksessa? Onko komissio sitä mieltä, että banaaneja koskevat EU:n järjestelyt ja poikkeuksen myöntäminen WTO:n säännöistä Cotonoun sopimukselle ovat kaksi eri asiaa ja että AKT-maita ei ole syytä rankaista pitkittämällä poikkeusta koskevan pyynnön käsittelyä enää yhtään lisää? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 2000) Komissio on täysin yhtä mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että banaaneja koskevan yhteisön järjestelyn uudistus sekä Maailman kauppajärjestön (WTO) poikkeuksen hankkiminen Cotonoun sopimukselle ovat kaksi aivan eri asiaa ja ettei Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maita pitäisi rangaista yhtään pidemmällä viivytyksellä poikkeuspyynnön käsittelyssä. Komissio onkin WTO:n tavarakauppaneuvostossa yhteisöjä edustaessaan toistuvasti esittänyt tämän saman näkemyksen tukiessaan pyynnön tutkimista ja poikkeuksen myöntämistä. Huolimatta yhteisön ja AKT-valtioiden edustajien yhteisistä ponnisteluista tavarakauppaneuvostossa tilanne Cotonoun sopimusta koskevan WTO:n poikkeuksen osalta ei kuitenkaan ole edistynyt. Jotkut WTO:n jäsenet väittävät yhä, että kaikkia sopimukseen liittyviä asiakirjoja ei ole toimitettu, koska AKT-valtioiden suosituimmuuskohtelusta banaanikaupassa ei ole annettu yksityiskohtaisia tietoja. Nämä jäsenet eivät ole hyväksyneet AKT-valtioiden ja yhteisön perusteluja, joiden mukaan poikkeuspyyntö koskee AKT-valtioille myönnettäviä tullietuuksia, joista määrätään selkeästi sopimuksessa, eikä niiden yksityiskohtia. Komissio haluaa korostaa, että tilanne ei ole aiheuttanut AKT-valtioille haittaa, sillä ne hyötyvät rajoituksitta koko ajan suosituimmuuskohtelusta yhteisön markkinoille pääsyssä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2600/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Turvallisuusongelma Iraklion lentokentällä.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2600/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Turvallisuusongelma Iraklion lentokentällä Iraklion kaupungin lentokenttä Kreetan saarella on sikäli erikoislaatuinen, että kaikki laskeutumiset ja nousut edellyttävät lentämistä matalalla tiheään asutun Alikarnassosin alueen yläpuolella, mikä aiheuttaa vakavan onnettomuusvaaran. Heinäkuun 9. päivänä klo 21.55 venäläinen lentokone alkoi nousta poikkeuksellisen matalalla lentäen ja aiheutti materiaalisia vahinkoja monille asunnoille sekä paniikin asukkaiden keskuudessa. Jo useiden vuosien ajan on laadittu tutkimuksia turvallisemman kiitoradan rakentamisesta, mutta tällaisen rakentamisesta ei kuitenkaan ole julistettu tarjouskilpailua. Onko komissiolla käytettävissään tietoja kyseisen lentokentän turvallisuudesta? Onko sille toimitettu hakemus yhteisön tuen saamiseksi uuden kiitoradan rakentamiseen tälle lentokentälle? Onko sillä tietoa siitä, mistä syistä tästä hankkeesta ei ole tähän mennessä julistettu tarjouskilpailua ja mitä jatkossa tulee tapahtumaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2000) Komissiolla ei ole käytettävissään yksityiskohtaisia tietoja Iraklionin lentoasemalla sovellettavista turvallisuusmääräyksistä. Komissio ei myöskään ole tietoinen siitä, että mainitun lentoaseman infrastruktuuri tai mainitulla lentoasemalla sovelletut toimintasäännöt aiheuttaisivat erityisen vaaran tai olisivat kansainvälisten tai kansallisten lentoturvallisuutta koskevien sääntöjen vastaisia. Kreikkaa koskevan yhteisön kehyksen 20002006 yhteydessä Kreikan viranomaiset ovat esittäneet komissiolle rautateitä, lentoasemia ja kaupunkiliikennettä koskevan toimintaohjelman luonnoksen, jossa mainitaan uuden kiitoradan rakentaminen Iraklionin lentoasemalle. Ohjelmaluonnoksesta neuvotellaan parhaillaan. Komissio ei voi antaa vastausta parlamentin jäsenen kysymykseen siitä, miksi sopimusta ei toistaiseksi ole tehty, sillä kyseinen jäsenvaltio on itse vastuussa mainittujen toimien toteuttamisesta.