KIRJALLINEN KYSYMYS E-3316/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (20. lokakuuta 1997)

Aihe: Maalausunnot EU:n itään laajenemisen yhteydessä

Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi komission tehtäväksi tutkia EU:n jäseniksi hakevia maita koskevissa maalausunnoissa etnisten vähemmistöjen tilannetta. Nyt komissio on onnistunut olemaan mainitsematta sanallakaan yhteensä yli 1400 sivua käsittävissä lausunnoissaan saksalaisen tai saksaa puhuvan vähemmistön tilannetta Puolassa, Tsekissä, Unkarissa, Slovakiassa, Sloveniassa, Romaniassa ja Liettuassa.

Voiko komissio ilmoittaa vuosia kestäneiden selvitystensä perusteella kunkin valtion osalta saksalaisen kansanryhmän koon ja oikeusaseman samoin kuin kussakin maassa vähemmistön suojaksi toteutetut toimet (edustus parlamentissa, alueellinen itsehallinto, oikeus äidinkielen käyttöön virastoissa, omat koulut, sanomalehdet, sähköiset viestimet, kaksikieliset paikannimikilvet jne.)?

Aikooko komissio pyrkiä vaikuttamaan lähentämisstrategiansa yhteydessä sellaisiin hakijamaihin, joissa puutteellisuudet saksalaisen vähemmistön kohtelussa ovat suurimmat, jotta nämä puutteet voidaan poistaa mahdollisimman nopeasti?

Kuinka paljon Phare-varoja komissio on tähän mennessä asettanut saksalaisten vähemmistöjen käyttöön otsakkeen ¨kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi¨ alla?

Mitä varoja ja kuinka paljon on myönnetty muille etnisille ryhmille?

Millaisia konkreettisia tuloksia demokratiaohjelmalla on tähän mennessä saavutettu?

Kuinka ohjelman tuloksellisuutta on valvottu?

Jatketaanko ohjelmaa muuttamatta sitä? Jos jatketaan, miksi? Jos ei jatketa, miksi ei?

Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1997)

Komission mielestä saksalaissyntyisten tai saksaa puhuvien vähemmistöjen asemaa koskevat olennaiset asiat jäsenyyttä hakeneiden maiden vähemmistöjen tilanteesta löytyvät pääosin komission lausuntojen yleiskuvauksesta. Tästä kuvauksesta selviää, että yleisesti ja komission saamien tietojen perusteella nämä määrältään suhteellisen pienet vähemmistöt eivät koe syrjintää. Vähemmistöillä on niissä maissa, johon ne ovat pysyvästi asettuneet, samat oikeudet, yhteiset oikeudet mukaan lukien, kuin muilla vähemmistöillä (esimerkiksi parlamenttiedustus Puolassa ja Romaniassa, vähemmistöjen paikallishallitukset ja valtuustot Unkarissa ja Romaniassa, oikeus osallistua kansalaisuuksien neuvostoon Tsekin tasavallassa ja vähemmistöjen kansalliseen neuvostoon Romaniassa, oikeus käyttää saksan kieltä hallinnollisissa asiakirjoissa paikkakunnilla, joilla yli 20 % asukkaista kuuluu saksan kieliseen vähemmistöön sekä oikeus säilyttää oma kulttuuri-identiteetti, kieli ja perinteet). Komissio muistuttaakin, että Euroopan neuvoston hyväksymien yleissopimusten mukaisesti tiettyjen oikeuksien myöntäminen rajoittuu tapauksiin, joissa kyseessä olevaan vähemmistöön kuuluvien henkilöiden määrä on suhteellisen merkittävä.

Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että vaikka komissio ei ole lausunnoissaan maininnut nimenomaan jäsenyyttä hakeneiden maiden saksankielisten vähemmistöjen tilannetta, se kuitenkin viittasi niihin selvästi Puolaa ja Unkaria koskevissa lausunnoissaan. Liittymistä valmistavan strategian osalta komissio noudattaa edelleen politiikkaansa vähemmistöjen tilanteen parantamiseksi suunnattujen aloitteiden hyväksi, tarvittaessa saksalaiset vähemmistöt mukaan lukien.

Vähemmistökysymyksiä käsitellään Keski- ja Itä-Euroopan kansallisiin PHARE-ohjelmiin kuuluvissa hankkeissa monilla aloilla, kuten opetuksessa, oikeusasioissa, terveydenhuollossa, sosiaaliturvassa ja työllisyydessä. Tässä yhteydessä PHARE:n kansalaisyhteiskunnan kehittämisohjelmat, jotka ovat osa PHARE:n kansallisia ohjelmia Puolassa, Tsekin tasavallassa, Slovakiassa, Bulgariassa, Romaniassa ja Liettuassa ovat erityisen tärkeitä vähemmistöjä koskevien kysymysten käsittelyssä.

Lisäksi yhteisö on perustanut PHARE-ohjelmaan kuuluvan, 10 miljoonaa ecua vuodessa maksavan Lien-ohjelman, joka tukee hallituksista riippumattomien järjestöjen hankkeita Keski- ja Itä-Euroopassa; muutamat PHARE-Lien-hankkeet käsittelevät vähemmistökysymyksiä. Lisäksi Keski- ja Itä-Euroopan maille suunnatusta 10 miljoonaa ecua vuodessa maksavasta PHARE-demokratiaohjelmasta rahoitetaan lukuisia vähemmistökysymyksiin liittyviä ohjelmia.

Edellä mainitut ohjelmat ovat kasvattaneet tietoisuutta vähemmistöjen tilanteesta koko alueella ja ovat edistäneet esimerkiksi pyrkimyksiä antaa sosiaalihuollon tarjoamaa tukea, opetusmateriaalia ja opetusta vähemmistöjen laillisista oikeuksista.

Näistä ohjelmista rahoitetut hankkeet ovat tarkan ja jatkuvan laadun ja varainhoidon valvonnan alaisena. Tarkat selvitysvaatimukset kuuluvat kaikkiin sopimuksiin ja ne tarkastetaan virallisesti ennen maksuerien suorittamista. Hankkeiden vaikutus on seurannan alaisena ja arviointiselvityksiä tehdään. Koko demokratiaohjelmasta on juuri tehty läpikotainen arvio, joka julkaistaan pian. Komissio ehdottaa ohjelman jatkamista tulevaisuudessa, mutta se harkitsee joidenkin muutosten tekoa riippuen budjettivarojen saatavuudesta ohjelmasta tehdyn arvion jälkeen.