ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1669/99

esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE-DE) komissiolle

(22. syyskuuta 1999)

Aihe: EY:n ja Grönlannin sopimus

Euroopan yhteisön ja Tanskan, joka edustaa Grönlannin paikallishallitusta, tekemässä sopimuksessa, joka toimii myös kalastussopimuksena, on vahvistettu kalastusmahdollisuudet, joita jäsenvaltiot eivät ole käyttäneet. Aikooko komissio säilyttää tämän sopimuksen kalastussopimuksena vai aikooko se valmistella yhteistyösopimusta Grönlannin kanssa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1669/99, E-1670/99, E-1671/99 ja E-1672/99

(9. marraskuuta 1999)

Sekä vuonna 1985 tehdyn, Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisen kalastusta koskevan sopimukse että kauden 19952000 kattavan kolmannen pöytäkirjan voimassaoloaika päättyy 31. joulukuuta 2000. Vuoden 1985 sopimusta jatketaan kuitenkin ilman eri toimenpiteitä uudeksi kuusivuotiskaudeksi (20012006), jollei jompikumpi sopimuspuoli irtisano sopimusta vähintään yhdeksän kuukautta ennen kuluvan kauden päättymistä (toisin sanoen ennen 31. maaliskuuta 2000). Tässä tapauksessa neuvotellaan uusi pöytäkirja jatkoajan saaliskiintiöistä ja taloudellisesta korvauksesta.

Nämä määräajat huomioon ottaen alustavat keskustelut on jo aloitettu Grönlannin ja jäsenvaltioiden kanssa sekä komission sisällä. Keskusteluissa ei ole kuitenkaan vielä päästy niin pitkälle, että komissio voisi täsmentää sen välineen muodon ja sisällön, jolla hallinnoidaan yhteisön ja Grönlannin kalastussuhteita 31. joulukuuta 2000 alkavalla kaudella.

Arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle toimitetaan aineistoa, josta käy ilmi Grönlannin kanssa kolmessa pöytäkirjassa sovitut saaliskiintiöt kausiksi 19851989, 19901994 ja 19952000 sekä asianomaisten jäsenvaltioiden saaliit kyseisinä kausina.

Saaliskiintiöiden alikäyttö Grönlannin vesillä on monitahoinen ilmiö. Alikäyttö todettiin jo ensimmäisen pöytäkirjan kaudella ja on jatkunut siitä asti. Sen pääasiallinen syy on biologinen. Ottaen huomion asian monimutkaisuuden yhteisön tuomioistuin totesi 13. lokakuuta 1992 asiassa C-63/90, Portugali vs. neuvosto, antamassaan tuomiossa, että suhteellisen vakauden periaatteen mukaisesti alikäyttö yksinään ei ole pätevä syy saaliskiintiöiden uudelleen jakamiseksi muille niistä kiinnostuneille jäsenvaltioille.

Komissio on yleisesti sitä mieltä, että kolmansien maiden vesillä kalastussopimusten mukaisesti käytettävissä olevia saaliskiintiöitä on käytettävä järkiperäisesti ja parhain mahdollisin edellytyksin ja että käyttämättömien tai alikäytettyjen kiintiöiden siirrot muille jäsenvaltioille olisi tehtävä tavalla, joka ei vaaranna suhteellisen vakauden periaatetta. Kiistanalainen kysymys on, missä määrin voidaan puuttua jäsenvaltioiden kiintiöiden hallinnointiin suhteellisen vakauden periaatteen nojalla. Tätä kysymystä on käsiteltävä kalastussopimusten kustannushyöty-analyysin yhteydessä, joka on määrä sittää kalastusneuvostolle 26. lokakuuta 1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2232/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Ekonometristen mallien julkistaminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0154 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2232/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Ekonometristen mallien julkistaminen Onko komissio halukas julkistamaan ja luovuttamaan asiasta kiinnostuneille tutkijoille ekonometriset mallinsa EU:sta ja eurovyöhykkeestä, tarvittaessa kaikista olettamuksista riisuttuna? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2232/99 ja E-2243/99 (20. joulukuuta 1999) Julkisen sektorin ekonometristen mallien kehittäjinä eivät kaikissa jäsenvaltioissa toimi valtiovarainministeriöt tai keskuspankit (esim. Belgiassa ja Alankomaissa malleja laaditaan kyseisten elinten suunnittelutoimistoissa). Tällaisten mallien elinkaari vaihtelee, ne eivät luonnollisestikaan ole komission valvonnassa eikä niihin liittyviä tietoja aina julkisteta. Malleja koskevia tietoja tulee siis pyytää jäsenvaltioiden viranomaisilta. Komission periaatteena on aina ollut antaa monikansallinen makrotalousmallinsa (QUEST) kaikkien sitä pyytäneiden yliopistojen ja julkisen sektorin tutkimusyksiköiden käyttöön. Malli luovutetaan seuraavin ehdoin. Käyttäjä ei saa millään tavoin muuttaa mallin rakennetta eikä siihen sisältyviä yhtälöitä. Mallia käyttäen tehdyissä simulaatioissa on aina mainittava, että ne edustavat tekijänsä näkemyksiä eivätkä komission. Malli on kehitetty määrättyä tietokoneohjelmistoa varten, joka ei ole komission omaisuutta. Mallin käyttäjällä on oltava sama ohjelmisto, jonka hankkimisesta käyttäjä on itse vastuussa. Komissio ei voi antaa käyttäjälle teknistä apua. Mallin käyttäjän on uskottava mallin soveltaminen pätevälle ekonomistiryhmälle, jolla on todistettavasti kokemusta makrotaloudellisten mallien käytöstä. Malli kattaa kaikki EU:n jäsenvaltiot ja siitä on kuvaus Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/dg02/document/ecopap/ecp/123en.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1712/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Munien noutamista koskevat säännöt.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0018 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1712/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Munien noutamista koskevat säännöt Pohjois-Ruotsissa on pitkät etäisyydet tuottajien ja laadunvalvonnasta sekä pakkaamisesta vastaavien munakeskusten välillä. Ennen Euroopan unioniin liittymistä munat noudettiin kerran viikossa ja niiden viimeinen käyttöpäivä voitiin silti merkitä 25 päivän päähän. Tästä ei ole koskaan koitunut mitään ongelmia mm. siksi, että munia säilytetään kylmässä koko ajan. Euroopan unioniin liittymisen jälkeen käytäntöä on muutettu siten, että munat on nyt noudettava kahdesti viikossa, jotta niiden viimeinen käyttöpäivä voidaan merkitä 25 päivän päähän. Voiko komissio harkita, että se myöntäisi poikkeuksen näistä säännöistä pitkien etäisyyksien vuoksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1999) Komissio on jo myöntänyt arvoisan parlamentinjäsenen pyytämän poikkeuksen munien noutamista Ruotsissa ja Suomessa koskevaan yleiseen sääntöön. Tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1907/90 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1274/91 muuttamisesta 3 päivänä maaliskuuta 1998 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 505/98(1) säädetään, että 15 päivänä toukokuuta 1991 annettuun asetukseen (ETY) N:o 1274/91(2) lisätään seuraava yhteisiä munien kaupan pitämisen vaatimuksia koskeva säännös: Kuitenkin Suomessa ja Ruotsissa, jos munien säilytyslämpötila tuotantotilalla pidetään keinotekoisesti enintään 14 °C:ssa, munat voidaan toimittaa tai kerätä tuottajilta pakkaamoihin tai teollisuudelle kerran viikossa. (1) EYVL L 63, 4.3.1998. (2) EYVL L 121, 16.5.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2005/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) ja Rosa Díez González (PSE) komissiolle. Ajoverkkojen korvaaminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0066 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2005/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) ja Rosa Díez González (PSE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Ajoverkkojen korvaaminen Vuonna 2002 voimaantulevaa ajoverkkojen käyttökieltoa koskevassa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1239/98(1) säädetään ajoverkkojen käytön asteittaisesta vähentämisestä aluksissa, joissa ne vielä ovat käytössä, niin että vuonna 1998 niiden alusten määrän, jotka kaudella 19951997 käyttivät yhtä tai useampaa ajoverkkoa, on täytynyt laskea 60 prosenttiin. Mainitussa asetuksessa säädetään edelleen, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle lista ajoverkkoja käyttävistä aluksista ennen 31. heinäkuuta 1998. Kantabrian edustalla pyytävien alusten keskuudessa ajoverkkojen käyttö on aiheuttanut perinteisesti ongelmia ja lisäksi useiden kalastusyhdistysten valitusten mukaan asteittainen ajoverkkojen käytön vähennys on kaukana toteutumisestaan. Ottaen huomioon puheenjohtaja Prodin julistukset ja komission jäsen Fischlerin kalatalousvaliokunnalle antaman lupauksen toimittaa luotettavaa ja avointa tietoa parlamentille, pyydän komissiota valottamaan seuraavaa kysymystä: Mitä jäsenvaltioiden asetuksen 1239/98 nojalla antamia tietoja tai komission omien yksiköiden keräämiä tietoja komissiolla on alueella pyytävistä aluksista, jotka ovat käyttäneet ajoverkkoja vuodesta 1995 alkaen näihin päiviin saakka? Mitä tietoja komissiolla on vuosilta 1998 ja 1999 valkotonnikalan rannikkopyynnin kehittymisestä (saaliit, pyyntivälineet, kalavarojen tila alueilla ICES 5b, 6a, 7a, 8a, 9a ja 10a)? Mitkä alukset ovat harjoittaneet pyyntiä noina vuosina ja mistä maista ne tulivat? Voiko komissio kertoa ICCAT-yleissopimuksen mukaisen valkotonnikalan pyyntiä koskevan suosituksen toteuttamisesta? (1) EYVL L 171, 17.6.1998, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1999) Arvoisia parlamentin jäseniä pyydetään tutustumaan Carmen Fraga Estevezin kirjallisiin kysymyksiin P-1537/99(1) ja P-2067/99(2) sekä Daniel Varela Suanzes-Carpegnan kirjalliseen kysymykseen E-1945/99(3) annettuihin vastauksiin. Komissio painottaa, että se osallistuu aktiivisesti kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) ja sen pysyvän tutkimus- ja tilastokomitean (SCRS) toimintaan. Komitean 11.15. lokakuuta 1999 järjestetyn kokouksen perusteella laadittiin kertomus, jossa arvioidaan eri kalakantojen tilannetta myös ajoverkoilla pyydettävän valkotonnikalan osalta. (1) EYVL C 170 E, 20.6.2000. (2) Katso sivu 82. (3) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 94.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1834/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan kalastusalan toimintaohjelma.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1834/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Kreikan kalastusalan toimintaohjelma Kreikan kalastusalan toimintaohjelma sisältää neljä aliohjelmaa sekä viidennen ohjelman, joka koskee teknistä apua. Koska aliohjelmien 14 osalta on laadittu erilliset aikataulut, kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Miten pitkälle aliohjelmat ovat tähän mennessä edenneet ja mitä toimia on toteutettu kunkin aliohjelman osalta? 2. Onko määrärahojen käyttöönotossa ilmennyt viivästymisiä ja jos on, mitkä ovat pääsyyt viivästymisiin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1999) 1. Tämän ohjelman muotoa on muutettu komission päätöksen perusteella. Uudessa ohjelmassa on alunperin laadittujen viiden alaohjelman sijaan yhdeksän toiminta-alaa. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle suoraan toimitetussa taulukossa esitetään yksityiskohtaisesti tämän ohjelman eteneminen tehtyjen sitoumusten ja suoritettujen maksujen osalta. 2. Tätä toimintaohjelmaa koskevien tietojen tarkastelu osoittaa, että Kreikan viranomaisten olisi voitava toteuttaa vuoden 1999 loppuun mennessä ohjelman tavoitteet sitoumusten osalta, ja kalastusalan edunsaajien olisi voitava vuoden 2001 loppuun mennessä toteuttaa toimet siten, että myös ohjelman fyysiset ja rahoitukselliset tavoitteet saavutetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2107/99

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(22. marraskuuta 1999)

Aihe: Lennonjohto

Miten Euroopan komissio pyrkii parantamaan nykyisiä lennonjohtoa koskevia menettelyitä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 ja E-2117/99

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on laatinut tiedonannon(1), jossa käsitellään lentoliikennettä koskevien myöhästymisten tämänhetkistä tilaa sekä uusia toimia, joilla luotaisiin yhteisölle sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan edellyttämä ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Useimpiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 1999 ja joka annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Laatiessaan kyseistä tiedonantoa komissio teki läheistä yhteistyötä asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, työntekijöiden sekä lentoliikennepalveluiden tarjoajien kanssa näitä edustavien järjestöjen kautta. Komissio kuuli myös kaikkien jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisia erilaisten tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osalta.

Lentoliikenteen myöhästymisten vähentäminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja niiden välisen yhteensovittamisesta vastaavan järjestön Eurocontrolin tehtävä. Tässä yhteydessä asiantuntijoiden tehtävä on määritellä ja toteuttaa toiminnalliset menettelyt ja tekniset parannukset. Yhteisön varsinainen tehtävä on luoda organisatorinen kehys kansallisella ja eurooppalaisella tasolla taatakseen, että ratkaisut hyväksytään yleisesti ja että ne pannaan täytäntöön koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Tästä syystä yhteisö päätti vuonna 1998 liittyä Eurocontrol-järjestöön, jotta se voisi harjoittaa tätä järjestöä koskevaa poliittista valvontaa. Tätä asiaa koskevat neuvottelut on saatu lähes päätökseen, mutta ratifiointi saattaa kestää useamman vuoden. Komissio aikoo sen vuoksi pyytää, että yhteisön jäsenyys toteutuisi nopeasti.

ATM 2000 -strategia on Eurocontrolin laatima asiakirja ja Eurocontrol on vastuussa strategiaan sisältyvien ehdotusten hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta. Komissio sekä ilmatilan käyttäjät, jäsenvaltiot ja kansainväliset järjestöt ovat osallistuneet tämän asiakirjan laatimiseen. Komissio tukee strategian yleistavoitteita ja strategisia periaatteita. Se haluaisi kuitenkin tietää, pitäisikö vielä tehdä jotakin sellaisen kypsän, luotettavan ja selkeän suunnitelman kehittämiseksi, jossa tarkasteltaisi vuoteen 2015 mennessä tapahtuvan liikenteen arvioidun kaksinkertaistumisen kannalta välttämättömän teknologian kehittämistä.

(1) KOM(1999) 614.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2186/99 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön tullikoodeksin rikkominen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2186/99 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Yhteisön tullikoodeksin rikkominen Yhteisön tullilainsäädäntöä sovelletaan yhteisötavaroiden kuljettamiseen, siirtämiseen sekä varastoimiseen tullin vapaa-alueilla; näihin tuotteisiin (ja ainoastaan niihin) sovelletaan yksinkertaistettuja menettelyjä ja muodollisuuksia koskevia säännöksiä. Yhteisön asetusten ja yhteisön tullikoodeksin täytäntöönpanosta vastaavat Kreikassa paikalliset tullivirastot ja tulliviranomaiset yhdessä Pireuksen satamalaitoksen kanssa. On selvää, ettei tavaroiden siirtäminen eikä niiden tilapäinen varastointi vapaa-alueilla muuta näiden tavaroiden siirtämistä koskevaa tullimenettelyä eikä vaikuta niiden kohteluun, jonka tulee tapahtua yksinkertaistettujen menettelyjen pohjalta. Yhteisötavaroiden kuljetuksen alalla toimivat yritykset ovat pyytäneet useaan otteeseen tulliviranomaisilta ja erityisesti Pireuksen tulliviranomaisilta ja Pireuksen satamalaitokselta, että ne käyttäisivät Pireuksen satamalaitureita tai muuta aluetta yhteisötavaroiden purkamiseen niin, että tällä alueella sovellettaisiin yksinkertaistettuja menettelyjä, jotka ovat voimassa yhteisön lastien siirtämisen ja varastoinnin kohdalla, ja asianosaiset säästyisivät näin tavaroiden siirtämiseltä moneen kertaan, kohonneilta kustannuksilta, viivästyksiltä jne. Niin tulliviranomaiset kuin Pireuksen satamalaitos ovat esittäneet useita erilaisia selityksiä sille, ettei näitä menettelyjä sovelleta yhteisön tuotteiden siirtämisessä ja varastoinnissa. Aikooko komissio tutkia yhteisötavaroiden siirtämisessä ja varastoimisessa sovellettavaa menettelyä sekä yksinkertaistettujen menettelyjen jättämistä soveltamatta tapauksissa, joissa näitä menettelyjä tulee soveltaa? Mihin aloitteisiin komissio aikoo ryhtyä yhteisön lainsäädännön räikeän rikkomisen suhteen ja erityisesti sen suhteen, etteivät itse tulliviranomaiset ja Pireuksen satamalaitos pane Kreikassa oikealla tavalla täytäntöön yhteisön asetuksia ja yhteisön tullikoodeksia? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission Georg Jarzembowskin kirjalliseen kysymykseen E-762/98 antamaan vastaukseen(1). Komissio toteaa lisäksi, että se on sillä välin antanut 26. elokuuta 1999 perustellun lausuntonsa asiasta perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artikla) mukaisesti. Jos Kreikka ei noudata kyseistä komission lausuntoa, komissio voi haastaa Kreikan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen. (1) EYVL C 323, 23.10.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1640/99 esittäjä(t): Norbert Glante (PSE) komissiolle. Saksan maaseutualueiden kuntien tukeminen ystävyyskaupunkitoiminnan yhteydessä.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0060 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1640/99 esittäjä(t): Norbert Glante (PSE) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Saksan maaseutualueiden kuntien tukeminen ystävyyskaupunkitoiminnan yhteydessä Ystävyyskaupunkisuhteita koskevan ohjelman tarkoituksena on edistää Euroopan kansalaisten välistä kanssakäymistä ja rajanylittävää yhteistyötä. Euroopan komission ystävyyskaupunkisuhteille vuonna 1999 annettavaa tukea koskevan muistion mukaan Saksan maaseutualueiden kuntia (Landkreise) ei oteta huomioon tyyppiä I edustavissa hankkeissa, jotka saavat tukea ystävyyskaupunkitoiminnan edistämiseksi. Saksan perustuslaissa säädetyn kunnallishallintojärjestelmän mukaan Saksan maaseutualueiden kunnat ovat paikallisyhteisöjä. Tästä syystä ne ovat oikeudellisesti samanarvoisia muiden kuntien ja kaupunkien kanssa. Saksan maaseutualueiden kunnat tekevät yhteistyötä rajanylittävän kanssakäymisen edistämiseksi sekä muiden jäsenvaltioiden paikallisyhteisöjen että nyttemmin myös KIE-maiden maaseutukuntien kanssa ja osallistuvat näin merkittävästi eurooppalaisten suhteiden lujittamiseen. 1. Katsooko komissio, että Saksan maaseutualueiden kuntien saama eriarvoinen kohtelu tukea koskevissa asioissa on laillista Saksan muiden kuntien ja kaupunkien saamaan kohteluun verrattuna? 2. Jos komissio pitää tätä kohtelua laillisena, miten komissio perustelee sen? 3. Aikooko komissio muuttaa kansalaisten yhteistyön edistämistä koskevien ystävyyskaupunkihankkeiden (tyyppiä I edustavat hankkeet) tukikriteereitä vuodelle 2000, jotta myös Saksan maaseutualueiden kunnat voivat hakea tukea? Vivane Redingin komission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1999) Kun komissio päätti perusteista, joilla myönnetään taloudellista tukea yhteisön ystävyyskaupunkiohjelmasta, se kuuli parlamentin eri valiokuntien edustajia ja jäsenvaltioiden paikallishallinnon järjestöjen edustajia, jotka kokoontuvat Euroopan kuntien ja alueiden neuvostoon. Perusteita tarkistetaan vuosittain, ja ne kirjataan tiedotteeseen, joka annetaan Euroopan komission tuesta ystävyyskaupunkitoiminnalle. Viime kuulemiskokouksessa, joka pidettiin 8. joulukuuta 1998, päätettiin, että vuonna 1999 ei käytössä olevien varojen takia ollut mahdollista ottaa Saksan piirikuntia (Landkreis) ohjelman tyyppiä I olevien hankkeiden piiriin. Muistiossa todetaan kuitenkin, että ohjelman tyypin II hankkeet voivat saada tukea, jos ystävyyskaupunkitoimintaan osallistuu myös saman alueen kaupunkeja. Vuonna 2000 sovellettavista ehdoista päätetään 3.5. joulukuuta 1999 Bilbaossa järjestettävässä konferenssissa, jossa käsitellään eurooppalaista ystävyyskaupunkitoimintaa uudella vuosituhannella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1575/99 esittäjä(t): Alonso Puerta (GUE/NGL) ja Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Aluekehitysohjelma.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0038 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1575/99 esittäjä(t): Alonso Puerta (GUE/NGL) ja Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Aluekehitysohjelma Espanjan alueelliset ja paikallisvaalit osuvat aluekehitysohjelmien valmistelun kanssa samalle ajanjaksolle. Aikooko komissio antaa jatkoaikaa kauden 20002006 aluekehitysohjelmien palauttamiselle helpottaakseen niihin liittyvän instituutioiden välisen yksimielisyyden löytymistä ja työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua? Michel Barnierin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1574/99 ja E-1575/99 (11. lokakuuta 1999) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) 1260/1999(1) 15 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla aluekehityssuunnitelmat on toimitettava, jollei kyseessä olevan jäsenvaltion kanssa muuta sovita, viimeistään neljän kuukauden kuluttua tukikelpoisten alueiden luetteloiden vahvistamisesta. Koska komissio hyväksyi tavoite 1 -alueiden luettelon 1 päivänä heinäkuuta 1999, tavoitetta 1 koskevat suunnitelmat on toimitettava 1.11.1999 mennessä. Määräaikaa voidaan jäsenvaltion pyynnöstä ja komission suostumuksella jatkaa suunnitelman laatimisen helpottamiseksi. (1) EYVL L 162, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1589/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Jugoslavian televisiorakennuksen pommituksessa surmansa saaneiden omaisten tukeminen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1589/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Jugoslavian televisiorakennuksen pommituksessa surmansa saaneiden omaisten tukeminen Euroopan komissio on päättänyt myöntää 700 000 euroa Jugoslavian sodassa vaurioituneiden joukkotiedotusvälineiden korjaustöitä varten. Belgradin pommitukset 23. huhtikuuta vaurioittivat myös televisiorakennusta ja niissä sai surmansa kymmeniä rakennuksen työntekijöitä. Kysyn komissiolta aikooko se jakaa osan näistä varoista korvauksina televisiorakennuksen pommituksessa surmansa saaneiden omaisille? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1999) Ei aio. Sitä paitsi kyseisen budjettikohdan varoja ei voida käyttää arvoisan parlamentin jäsenen ehdottamiin tarkoituksiin. Jugoslavian liittotasavallan riippumattomille joukkotiedotusvälineille osoitettu 700 000 euron lisäavustus, josta komissio ilmoitti 25. kesäkuuta 1999, on tarkoitettu hätäsiirtolaisiksi joutuneiden toimittajien tukemiseen ja riippumattomien joukkotiedotusvälineiden vahvistamiseen. Lisäksi sen avulla on tarkoitus varmistaa paikkaansa pitävän tiedon välittyminen Jugoslaviaan, jossa lehdistöä on voimakkaasti yritetty tukahduttaa. Varoilla tuetaan kahta www-sivustoa, jotta toimittajat voivat tuottaa riippumatonta tietoa ja Jugoslavian liittotasavallan kansalaiset puolestaan vastaanottaa sitä. Digitaalisia satelliittilaitteistoja toimitetaan parhaillaan televisioasemille eri puolilla aluetta, jotta Euroopan päivittäisten ohjelmien vastaanottaminen on mahdollista. Kosovolaisille toimittajille annetaan apua, jotta he voivat jälleen aloittaa työnsä. Lisäksi varoilla tuetaan kotiinsa palanneille pakolaisille suunnattua päivittäistä tietopalvelua, joka toteutetaan yhteistyössä humanitaaristen järjestöjen kanssa. Kuluvan vuoden aikana komissio on tähän mennessä antanut Serbialle 56,1 miljoonan euron arvosta humanitaarista apua, joka on pääosin tarkoitettu peruselintarvikkeisiin ja terveydenhoitoon. Lisäksi on toimitettu suojia pakolaisille ja Serbiassa oleville hätäsiirtolaisille. Avun saajat valitaan humanitaarisin perustein sen jälkeen, kun avuntarve on arvioitu tarkasti.