ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2322/97 esittäjä(t): Georges Berthu (I-EDN) - komissiolle (30. kesäkuuta 1997) Aihe: Yhteinen raha ja yritysten kustannusten keventyminen Vieraillessaan Ranskan senaatin Eurooppa-asioiden valtuuskunnassa 27. helmikuuta 1997 Yves-Thibault de Silguy ilmoitti yhteisen rahan valmisteluun liittyen, että komission arvioiden mukaan pelkästään konvertointikustannusten jääminen pois saa Euroopassa aikaan noin 200 miljardin frangin suuruisen säästön joka vuosi. Vieraillessaan Ranskan kansalliskokouksen Euroopan unionin valtuuskunnassa 26. lokakuuta 1995 de Silguy oli kuitenkin sitä mieltä, että pelkästään nämä kustannukset olisivat 150 miljardia frangia vuodessa. Miten komissio selittää tämän odotetuissa säästöissä vajaan puolentoista vuoden aikana tapahtuneen jyrkän nousun, kun nyt Madridin huippukokouksesta (joulukuu 1995) saakka virallisesti tiedetään olevan mahdollista, että kaikki unionin jäsenvaltiot eivät tule mukaan rahaliittoon, minkä pitäisi pikemminkin pyrkiä pienentämään säästöjä? Voiko komissio kertoa, miten nämä luvut on laskettu? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 1997) Komission tutkimusten perusteella yrityksille useiden valuuttojen käyttämisestä liiketoiminnassa aiheutuvat transaktiokustannukset ovat noin 0,5 prosenttia yhteisön BKT:sta. Vuonna 1996 yhteisön BKT oli noin 4391 miljardia Ranskan frangia, minkä perusteella odotettavissa olevat säästöt olisivat 220 miljardia Ranskan frangia. Vaikka kaikki jäsenvaltiot eivät ottaisikaan käyttöön yhteistä rahaa, vuotuiset säästöt olisivat yhä 200 miljardin suuruusluokkaa, kuten mainitsin helmikuussa 1997. Vuoden 1995 lokakuussa esittämäni luku perustui sen hetkisiin ja sittemmin korjattuihin arvioihin BKT:sta. Lopuksi mainittakoon, että komission arvio 0,5 prosentin transaktiokustannuksista saattaa olla liian pieni. IFO-instituutin (IFO Institut: Dismantling of barriers, intra EU multicurrency costs, Munich 1997) tekemän uuden tutkimuksen mukaan transaktiokustannukset ovat noin prosentti BKT:sta, missä tapauksessa säästöt niiden poistamisesta olisivat noin 400 miljardia Ranskan frangia.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1320/97 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) - komissiolle (11. huhtikuuta 1997) Aihe: Korvausvelvollisuuden enimmäismäärä ydinvoimaloiden yhteydessä Saksan ydinenergialain 13 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ydinvoimalan ylläpitäjän vahingonkorvausvelvollisuus rajoittuu maksimissaan 500 miljoonaan D-markkaan. Jos ydinvoimalassa tapahtuu vakava onnettomuus, niin koituvat vahingot ovat monin verroin suurempia, joten tällaisessa tapauksessa valtio joutuisi korvaamaan vahingot ylimenevältä osalta. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Merkitseekö tämä säädös epäsuoraa valtiollista tukea, joka on hyväksyttävä? 2. Aiheuttaako tämä säädös muiden energiantuottajien kannalta vääristyneen kilpailutilanteen? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 1997) Ydinonnettomuuksien korvausvelvollisuutta koskevat Saksan ydinenergialain määräykset eivät ole ristiriidassa nykyisten kansainvälisten ydinenergia-alan korvausvelvollisuutta koskevien sopimusten kanssa, niiltä osin kuin niissä määrätään osittaisista valtion korvauksista onnettomuustapauksissa. Ydinonnettomuuksien vahinkovastuuta käsittelevän Wienin yleissopimuksen sekä ydinenergia-alan korvausvelvollisuutta käsittelevän Pariisin yleissopimuksen mukaan ydinvoimalan ylläpitäjän on annettava ydinonnettomuuksien vahinkovastuun kattava taloudellinen vakuus, jonka suuruus määritellään siinä valtiossa, jossa voimala sijaitsee. Vakuus voidaan antaa vakuutuksena tai muina taloudellisina vakuuksina, esimerkiksi valtion tukena. Pariisin yleissopimusta täydentävässä Brysselin yleissopimuksessa, jonka sopimuspuolena myös Saksa on monien muiden jäsenvaltioiden tavoin, määrätään erityisesti julkisista varoista suoritettavasta tietyn suuruisesta ja tiettyyn enimmäismäärään saakka ydinonnettomuustapauksissa maksettavasta korvauksesta, jonka se sopimuspuoli, jonka alueella toimijan laitos sijaitsee, on asetettava viipymättä käyttöön. Tämän lisäksi myös yleissopimuksen muut sopimuspuolet asettavat käyttöön omat korvausosuutensa sovitussa suhteessa. Näistä seikoista johtuen kyseessä oleva määräys ei näytä sisältävän valtion tukea EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan mukaisella tavalla. Se perustuu kansainväliseen sopimukseen, jonka tarkoituksena on luoda yleisesti sovellettava vakuuskehys ydinenergia-alan toiminnan riskien kattamiseksi. Jokaisella energiasektorilla noudatetaan tiettyjä ympäristön turvallisuuteen liittyviä määräyksiä, joissa otetaan huomioon eri energialähteiden toisistaan poikkeavat muodot. Vaikka määräysten katsottaisiinkin sisältävän valtion tukea, ne kuuluisivat luultavasti 92 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisiin poikkeuksiin, koska niiden tarkoituksena on korjata poikkeuksellisista tapahtumista aiheutuvia vahinkoja.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2139/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (23. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - elintarvikekomitean edustajat 1. Kuinka kansalaisia edustetaan EU:n elintarvikekomiteassa? 2. Aiotaanko kansallisten kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjen edustajat ottaa mukaan elintarvikekomitean käsittely- ja päätöksentekovaiheeseen? 3. Millä tavoin edustajat on siinä tapauksessa valittava? 4. Onko kuluttaja- ja ympäristöjärjestöillä oikeus ehdottaa itse henkilöitä edustajiksi? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 ja E-2205/97 (17.9.1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/747

(2004/C 78 E/0794)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2584/03

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle

(8. elokuuta 2003)

Aihe: Puutavaran tuonti Indonesiasta

Mitä toimia puheenjohtajavaltio aikoo toteuttaa estääkseen puutavaran laittoman tuonnin Indonesiasta?

Vastaus

(4. maaliskuuta 2004)

Neuvosto kiinnittää erityistä huomiota puutavaran laittomaan tuontiin ja myöntää, että EU:n on osallistuttava maailmanlaajuisiin toimiin laittoman puunkorjuun torjumiseksi.

Neuvostossa on parhaillaan käsiteltävänä komission tiedonanto metsälainsäädännön soveltamisen valvonnasta, metsähallinnosta ja puukaupasta (”FLEGT” Forest Law Enforcement, Governance and Trade) sekä siihen sisältyvä EU:n toimintasuunnitelma, jonka tarkoituksena on erityisesti laittomien hakkuiden ja laittoman puutavaran kaupan torjuminen.

Neuvosto katsoo 13. lokakuuta 2003 antamissaan päätelmissä, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on kiireellisesti aloitettava poliittinen vuoropuhelu niiden maiden kanssa, joita asia eniten koskee, jotta metsähallinnon uudistukset voitaisiin käynnistää ja erityisesti puuntuottajamaiden yksityinen sektori saataisiin osallistumaan pyrkimyksiin päästä yhteisymmärrykseen parhaasta toimintamallista laittoman puunkorjuun ja puutavarakaupan torjumiseksi, erityisesti tutkimalla mahdollisuuksia monenvälisiin ja alueellisiin toimiin sekä tarkastelemalla toimintasuunnitelmassa esitettyjä ajatuksia asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla, kuten UNFF:n (Yhdistyneiden Kansakuntien metsäfoorumi), kansainvälisen trooppisen puun järjestön, alueellisten FLEG-hankkeiden, Aasian metsäkumppanuuden ja Kongon altaan metsä-kumppanuuden puitteissa.

Lisäksi neuvosto kehottaa päätelmissään komissiota tutkimaan toimintasuunnitelmassa esitettäviä toimenpiteitä, mukaan lukien asetuksen laatiminen, ja tutkimaan mahdollisuuksia antaa uusia säännöksiä tarkoituksena valvoa laittomasti korjatun puun ja konfliktipuun tuontia, ottaen huomioon muilla aloilla tehdyt aloitteet sekä vaikutukset kotimaan teollisuuteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3621/02

esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle

(9. joulukuuta 2002)

Aihe: Paikalliset teurastamot Skotlannin läntiset saaret

Esittämääni kirjalliseen kysymykseen E-2293/02(1) antamassaan vastauksessa komission jäsen Byrne reagoi rohkaisevalla tavalla mahdollisuuteen, että yhteisön varoista voitaisiin Skotlannin ylämaata ja saaria koskevan ohjelman puitteissa myöntää tukea pienille paikallisille teurastamoille, jotta ne saatettaisiin vaatimusten mukaisiksi ja niiden elinkelpoisuus varmistettaisiin.

Voiko komissio vahvistaa, onko komission jäsenen David Byrnen rohkaisevassa vastauksessa otettu huomioon valtiontukea koskevat säännöt, eikä siis sentyyppiseen apuun, jota tuossa vastauksessa kaavailtiin, sovellettaisi valtiontukia koskevien sääntöjen perusteella mitään rajoituksia?

(1) EYVL C 28 E, 6.2.2003, s. 215.

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(9. tammikuuta 2003)

Valtiontuen osalta sovelletaan maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen(1) 4.2 kohtaa. Yleisenä sääntönä on, että maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyvien investointien edistämiseen tarkoitettuja tukia voidaan myöntää vain yrityksille, joiden voidaan yrityksen tulevaisuudennäkymistä tehtävän arvioinnin perusteella osoittaa olevan taloudellisesti elinkelpoisia ja jotka täyttävät ympäristöä, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevat vähimmäisvaatimukset. Tukea ei voida myöntää ennen kuin saadaan riittävät todisteet siitä, että kyseisille palveluille on olemassa tavanomaiset markkinat. Pienten paikallisteurastamojen kohdalla tämä arvioidaan suhteessa kyseisiin palveluihin, investointityyppiin sekä olemassa olevaan ja odotettuun kapasiteettiin.

Kuten komissio on jo korostanut, investoinnit pienten paikallisteurastamojen perustamiseen voivat saada tukea rakennerahastojen Highlands and Islands -alueen tavoite 1 -ohjelman osana (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen 1257/1999(2) 2528 artikla).

Skotlannin viranomaisten on arvioitava täyttyvätkö nämä perusteet, kun on kyse investoinneista paikalliseen teurastamoon Skotlannin Western Isles -alueella, ja ilmoitettava komissiolle, jos on kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

(1) EYVL C 232, 12.8.2000.

(2) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3026/02

esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) neuvostolle

(23. lokakuuta 2002)

Aihe: EU:n ja Sudanin suhteet

Voisiko neuvosto antaa yksityiskohtaisia tietoja Sudanin kanssa käytävän vuoropuhelun nykytilanteesta ja tarkoituksesta? Tähän tulisi sisältyä yksityiskohtaiset tiedot asiaa hoitavasta henkilöstöstä, vuoropuhelun rakenteesta, saavutetusta edistyksestä ja neuvoston roolista.

Kertoisiko se myös yksityiskohtaisesti Sudanin kanssa käytävässä vuoropuhelussa nykyisin omaksutusta kannasta ja vuoropuhelun välittömistä sekä pitkän aikavälin tavoitteista?

Vastaus

(4. maaliskuuta 2003)

Neuvosto pyytää kysyjää tutustumaan vastaukseen, jonka neuvosto antoi Bob van den Bosin esittämään Sudania koskevaan kysymykseen E-2409/02.

Neuvosto vahvistaa 17. kesäkuuta 2002 pidetyssä istunnossaan hyväksymiensä päätelmien mukaisesti, että EU:n tavoitteet Sudanin kanssa käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa ovat edelleen voimassa ja huomiota kiinnitetään paitsi rauhanprosessissa saavutettuun edistymiseen, myös poliittisessa vuoropuhelussa käytettyihin kriteereihin (ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltio). Sudanin hallituksen on osoitettava edistymistä poliittisen vuoropuhelun kriteereissä (ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltio) edellytyksenä EU:n ja Sudanin suhteiden normalisoimiselle. EU tukee edelleen humanitaarisia operaatioita ja toistaa haluavansa tukea aloitteita rauhansopimuksen aikaansaamiseksi.

Asiaa hoitavan henkilöstön osalta voidaan todeta, että edustuston päälliköt tapaavat säännöllisesti Sudanin viranomaisia Khartumissa. Tänä vuonna edustuston päälliköt ovat pitäneet yhteyttä kansalaisyhteiskunnan lisäksi myös Sudanin kansan vapautusliikkeen (SPLM) edustajiin. Sen jälkeen, kun vuoropuhelu aloitettiin uudelleen vuonna 1999, Khartumissa on pidetty kerran vuodessa kokous, johon osallistuu johtavista virkamiehistä koostuva EU:n troikka edellisenä vuonna määritellyissä poliittisen vuoropuhelun kriteereissä saavutetun edistymisen arvioimiseksi. Troikka kävi viimeksi Khartumissa 9.10. joulukuuta 2002, jolloin se ilmoitti EU:n olevan valmis, heti kun kokonaisvaltainen rauhansopimus on allekirjoitettu, tukemaan Sudania uudessa rauhan ja kehityksen prosessissa normalisoimalla suhteita ja aloittamalla uudelleen kehitysyhteistyön.

Neuvosto tarkastelee Sudanin tilannetta säännöllisesti ja tekee välttämättömät politiikan tarkistukset aina tarvittaessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2827/02 esittäjä(t): Hans Karlsson (PSE) komissiolle. Valtiontuet vinouttavat kilpailua.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2827/02 esittäjä(t): Hans Karlsson (PSE) komissiolle (8. lokakuuta 2002) Aihe: Valtiontuet vinouttavat kilpailua Sisämarkkinat ovat yksi tärkeimmistä Euroopan unionin peruspilareista. Jotta sisämarkkinat toimisivat ja jäsenvaltiot pystyisivät kehittämään yhteisöä, kaikilla yrityksillä on oltava jokseenkin yhteneväiset kilpailuedellytykset. Tällä hetkellä kilpailuedellytykset eivät kuitenkaan ole yhteneväiset, koska tietyt elinkeinoelämän haarat saavat valtiontukea. Kun komissio tutki kuluvana vuonna Saksan tilannetta, kävi ilmi, että Saksa oli antanut säännöstenvastaisesti valtiontukea sahalaitoksen perustamiseen ja rakentamiseen. Komission päätöksessä 2002/468/EY(1) määrätään, että Saksan on perittävä takaisin jo maksetut tuet. Siitä huolimatta Saksa aikoo edelleenkin antaa valtiontukea metsäteollisuuden laajentamiseen omassa maassa, mm. Stendalin sellutehtaalle Sachsen/Anhaltissa, Klausner Nordic Timberille Wismarissa ja Stallinger GmbH:lle Munkranissa. Haluaisin tietää, miten komissio aikoo huolehtia siitä, että jo maksetut valtiontuet peritään takaisin ja ettei uusia valtiontukia makseta? (1) EYVL L 165, 24.6.2002, s. 15. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 2002) Jäsenvaltioiden myöntämiin valtiontukiin sovelletaan julkaistuja sääntöjä. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa on määritelty poikkeukset, joiden perusteella valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Saksa aikoo myöntää tai on jo myöntänyt Zellstoff Stendalille, Klausner Nordic Timberille ja Stallinger GmbH:lle investointitukea, joka perustuu alueellisiin näkökohtiin. Tämäntyyppistä tukea koskevat säännöt eivät ole alakohtaisia. Kyseessä olevat hankkeet toteutetaan itäisessä Saksassa, joka katsotaan yhdeksi muita heikommassa asemassa olevaksi yhteisön alueeksi. Näiden alueiden hankkeille voidaan myöntää tukea komission asettamaan enimmäismäärään saakka alueiden talouden kehittämiseksi ja siten investointien ja uusien työpaikkojen syntymisen tukemiseksi. Jos komissio huomaa, että jonkin jäsenvaltion myöntämä tuki on EY:n perustamissopimuksen vastainen, se määrää jäsenvaltion perimään soveltumattoman tuen takaisin. Lisäksi jäsenvaltiolla on velvollisuus ilmoittaa komissiolle tuen takaisinperintää koskevista toimista, ja myös komissio itse seuraa niitä tiiviisti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0960/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle. ICAO:n puheenjohtajaehdokkuus.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0007 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0960/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: ICAO:n puheenjohtajaehdokkuus Saksa on tuonut esiin kiinnostuksensa kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAO:n puheenjohtajaehdokkuutta kohtaan. Coreper ei kuitenkaan ole tähän mennessä pystynyt pääsemään yksimielisyyteen yhteisestä päätöksestä tukea Saksan ehdokkuutta, vaikka mikään muu Euroopan valtio ei ole asettunut ehdokkaaksi. Neuvostolta siis kysytään: Onko tämä sopusoinnussa Euroopan yhdentymisen tulevaisuudennäkymän ja yhteisen ulkopolitiikan luomisen kanssa, joita unioni toistuvasti tuo esiin, ja aikooko se esittää yhteistä eurooppalaista ehdokasta? Vastaus (20. marraskuuta 2001) Neuvosto vahvistaa, että Saksa on ottanut neuvoston elimissä esille kysymyksen Saksan ehdokkaan nimeämisestä kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvoston puheenjohtajaksi. Kaikki jäsenvaltiot ovat ilmaisseet tukensa ehdokkuudelle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1986/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Opiskelijoiden siirtyminen naapurimaihin ja kätilöiden puutteesta Alankomaissa johtuva loppututkinnon suorittaneiden aivovienti muista maista.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1986/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (6. heinäkuuta 2001) Aihe: Opiskelijoiden siirtyminen naapurimaihin ja kätilöiden puutteesta Alankomaissa johtuva loppututkinnon suorittaneiden aivovienti muista maista 1. Onko komissio tietoinen, että Alankomaissa suuri osa synnytyksistä tapahtuu kotona ja että tässä yhteydessä tarvitaan kätilön apua? 2. Onko komissio lisäksi tietoinen, että koska kätilö pystyy hoitamaan vuosittain enintään 120 synnytystä ja koska kätilöistä on jo nyt puutetta, Alankomaissa tulisi nykyisten synnytysmäärien perusteella valmistua vuosittain 240 uutta kätilöä, jotta voitaisiin ehkäistä onnettomuuksien syntyminen kotisynnytysten yhteydessä? 3. Mitä mieltä komissio on siitä, että Alankomaissa oppilaitokset ovat jo pitkään joutuneet hylkäämään kaksi kolmasosaa tämän opintosuunnan hakijaehdokkaista koulutusalan säästöjen ja väärien väestöennusteiden vuoksi ja että tämän vuoksi nykyiset opetusluvut ovat jääneet pitkälle jälkeen todellisesta tarpeesta? 4. Mitä mieltä komissio on siitä, että viimeisen kymmenen vuoden ajan puolet belgialaisen Turnhoutin kaupungin kätilöopiskelijoista on ollut alankomaalaisia ja että Alankomaihin tulee vuosittain 50 uutta kätilöä, jotka on koulutettu Belgiassa, ja että tämän lisäksi myös Alankomaiden ulkopuolelta houkutellaan kätilöitä Alankomaiden tilanteen parantamiseksi? 5. Mitä komission mukaan tulee tapahtua, jotta Alankomaat eivät veisi kohtuuttoman suurta osaa naapurimaiden koulutuspaikoista ja muiden jäsenvaltioiden loppututkinnon suorittaneista kätilöistä? Lähde: TV Nederland 3, 17.6.2001, ohjelma Zeven Dagen. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2001) 1. ja 2. Komissio ottaa kiinnostuneena vastaan tiedot kätilöiden lukumäärästä ja heidän ammatillisesta tilanteestaan Alankomaissa. 3. Komissio korostaa, että yhteisön on EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan (entinen 126 ja 127 artikla) mukaisesti pidettävä täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta ja toimivaltaa opetuksen ja ammatillisen koulutuksen järjestämisen alalla. 4. ja 5. Komissio kannattaa täysin EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaista opiskelijoiden ja harjoittelijoiden rajat ylittävää liikkuvuutta ja koulutusta. Yksi EY:n perustamissopimuksessa mainituista tavoitteista on helpottaa ammatinharjoittajien vapaata liikkuvuutta yhteisössä, mistä syystä komissio voi vain kannattaa yhdessä jäsenvaltiossa täysin pätevien ammatinharjoittajien oikeutta harjoittaa toimintaansa toisessa jäsenvaltiossa. Lisäksi direktiiveissä 80/154/ETY ja 80/155/ETY(1) on säädetty kätilöiden koulutusta koskevien ehtojen yhteensovittamisesta yhteisössä, mikä tarkoittaa sitä, että kätilöiden loppututkinnot, jotka täyttävät direktiiveissä mainitut ehdot, tunnustetaan automaattisesti. (1) EYVL L 33, 11.2.1980.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1212/01 esittäjä(t): Jean-Charles Marchiani (UEN) neuvostolle. Euroopan unionin puolustusalalla käytettävät kielet.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0025 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1212/01 esittäjä(t): Jean-Charles Marchiani (UEN) neuvostolle (24. huhtikuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin puolustusalalla käytettävät kielet Voisiko neuvosto kertoa, mitä kieliä käytetään Eurocorps-joukoissa ja Euroopan unionin pysyvässä sotilaskomiteassa? Koska ranska ja saksa ovat väestöllisten syiden perusteella ylivoimaisesti eniten puhuttuja kieliä Euroopan unionissa, eikö neuvosto ole sitä mieltä, että ne pitäisi säilyttää sekä historiallisista että poliittisista syistä pääasiallisina kielinä Euroopan sotilaallisissa elimissä? Voisiko neuvosto tarkentaa, mitkä ovat ne syyt, joiden perusteella näissä elimissä puhutaan englantia? Kun otetaan huomioon Euroopan kulttuuritodellisuus (Euroopassa on kolme suurta kieliryhmää: romaaniset ja galloromaaniset kielet, germaaniset ja anglosaksiset kielet), onko neuvosto sitä mieltä, että tehokkaan toiminnan varmistamiseksi kriisitilanteissa ei ainakaan kannattaisi käyttää muita kieliä kuin ranskaa, saksaa ja englantia? Eikö neuvosto ole sitä mieltä, että todella riippumattoman eurooppalaisen puolustuspolitiikan perustamisen kannalta englannin perusteeton ja liiallinen käyttö välittää Euroopan kansalaisille aivan vääränlaisen viestin? Vastaus (8. lokakuuta 2001) Euroopan unionin toimielinten viralliset kielet ovat espanja, tanska, saksa, kreikka, englanti, ranska, italia, hollanti, portugali, suomi ja ruotsi. Kaikki Eurooppa-neuvostolle tai neuvostolle toimitetut yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) ja Euroopan yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (EYTPP) koskevat tekstit käännetään kaikille näille virallisille kielille. YUTP:n ja siihen olennaisena osana kuuluvan EYTPP:n alalla tapahtuva jäsenvaltioiden välinen tiedonvaihto ja virallisen tason neuvottelut käydään kuitenkin englanniksi ja ranskaksi YUTP:n alalla käytettäviä kieliä koskevan julistuksen perusteella (julistus N:o 30, Maastrichtin sopimus). Edellä esitettyjä sääntöjä ja käytäntöjä sovelletaan myös sotilaskomiteassa, joka on neuvoston elin. Päätös käytettävistä kielistä monikansallisissa eurooppalaisissa sotilaallisissa rakenteissa tai kokoonpanoissa, jotka eivät kuulu Euroopan unioniin, esimerkiksi Eurocorps-joukoissa, ei ole neuvoston vaan osallistujamaiden asia.