ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2206/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Uzbekistanista tulevan tuonnin tukeminen.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0038 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2206/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (23. heinäkuuta 2001) Aihe: Uzbekistanista tulevan tuonnin tukeminen Keskiaasialaisen Uzbekistanin tasavallan tuotteisiin sovelletaan Euroopan unionissa 10,5 prosentin tuontiveroa. Uzbekistanilaiset yritykset voivat kuitenkin käyttää niin sanottua GSP FORM A:ta, samaan tapaan kuin Bangladesh, Myanmar ja Kamboda. Uzbekistanin yhteiskunnallis-taloudellisen kehityksen tukemiseksi olisi asianmukaista soveltaa GSP FORM A:n kaikkia näkökohtia, mukaan luettuna vapautus tuontiveroista, tästä maasta Euroopan unioniin tuotaviin tuotteisiin. 1. Miksi GSP FORM A:n kaikkia näkökohtia, mukaan luettuna vapautus tuontiveroista, ei sovelleta Uzbekistanista tuotaviin tuotteisiin samalla tavalla kuin Bagladeshista, Myanmarista ja Kambodasta tuotaviin tuotteisiin? 2. Onko komissio valmis soveltamaan kaikkia GSP FORM A:n näkökohtia, mukaan luettuna vapautus tuontiveroista, Uzbekistanista tuotaviin tuotteisiin, kun otetaan huomioon tämän Keski-Aasian tasavallan heikko yhteiskunnallis-taloudellinen tilanne? Jos ei ole valmis, miksi komissio kieltäytyy soveltamasta GSP FORM A:n kaikkia näkökohtia, mukaan luettuna vapautus tuontiveroista, Uzbekistanista tuotaviin tuotteisiin? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 2001) Uzbekistan on Euroopan unionin yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP-järjestelmän) edunsaajamaa ja sen vuoksi siihen sovelletaan monivuotisen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä heinäkuuta 1998 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001 21 päivänä joulukuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2820/98(1) säädettyä tullietuuskohtelua. Etuuskohteluun perustuva pääsy yhteisön markkinoille rajoittuu tuotteisiin, jotka ovat peräisin edunsaajamaista ja joiden alkuperä todistetaan A-alkuperätodistuksella. Toimituksiin, joihin liittyy pätevä A-alkuperätodistus, sovelletaan kaikkia GSP-järjestelmän mukaisia etuuksia. GSP-järjestelmässä on kuitenkin erilaisia järjestelyjä ja edullisin niistä myönnetään ainoastaan vähiten kehittyneille maille (Least Developed Countries LDC), jotka Yhdistyneet kansakunnat on luokitellut sellaisiksi alhaisen tulotason, heikkojen inhimillisten resurssien ja talouden monipuolistumisen alhaisen tason perusteella(2). Bangladesh, Kamboda ja Myanmar ovat YK:n LDC-maiden luettelossa. GSP-etuuksia ei kuitenkaan enää sovelleta Myanmariin. Uzbekistan ei ole LDC-maa, joten siihen sovelletaan ainoastaan yleisiä GSP-järjestelyjä. Se saa samat etuudet kuin kaikki muut maat, joihin kyseisiä järjestelyjä sovelletaan. (1) EYVL L 357, 30.12.1998. (2) http://www.unctad.org/en/pub/ldcprofiles2001.en.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3085/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön toisen tukikehyksen ohjelmien ja koheesiorahaston hankkeiden eteneminen.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0193 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3085/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Yhteisön toisen tukikehyksen ohjelmien ja koheesiorahaston hankkeiden eteneminen Voisiko komissio toimittaa minulle vertailukelpoisia ja yksityiskohtaisia tilastotietoja yhteisön toisen tukikehyksen ja koheesiorahaston ohjelmien tähänastisesta etenemisestä (sitoumuksista, maksuista) neljässä koheesiomaassa? Onko komissio tyytyväinen ohjelmien etenemiseen? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2002) Komissio toimittaa parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle taulukon ohjelmakaudella 19941999 rakennarahastojen tukea saaneiden neljän koheesiorahaston edunsaajamaan osalta tehdyistä maksusitoumuksista ja maksuista. Samassa taulukossa esitetään koheesiorahastoa koskevat tiedot ajanjaksolta 19932001. Sitoumusten tosiasiallista toteutumisastetta, joka osoittaa todella maksetun yhteisön tuen määrän, voidaan pitää ohjelmien etenemisen osalta suuntaa-antavana tietona. Toteutumisaste liittyy välillisesti siihen, kuinka paljon tukitoimia on tosiasiassa toteutettu. Koheesiorahaston tukea saavien jäsenvaltioiden osalta rakennerahasto-ohjelmia koskevien sitoumusten toteutumisaste ja siten kyseisten ohjelmien käytännön toteutumisaste ovat yhteisön keskiarvoa korkeampia. Koheesiorahaston osalta toteutumisaste on rakennerahasto-ohjelmien toteutumisastetta alhaisempi. Näitä lukuja ei voi kuitenkaan verrata keskenään, koska tarkasteluajanjakso ei ole sama. Koheesiorahaston tukitoimet toteutetaan hankekohtaisesti ohjelmakauden kuluessa; huomattava osa vuosina 2000 ja 2001 suoritetuista maksuista liittyy joko edellisten hankkeiden loppueriin tai uusia päätöksiä koskeviin ennakkomaksuihin ja laskee siten kyseistä astetta. Lisäksi kyseisestä rahastosta suoritettavia maksuja koskevat säännöt liittyvät välittömämmin interventioiden tosiasialliseen tukitoimien käytännön toteutukseen. Toteutumisaste on koheesiorahaston osalta kuitenkin yleisesti ottaen tyydyttävä; Kreikkaa ja Espanjaa korkeampi toteutumisaste on Irlannissa ja Portugalissa. Mikäli sitä, että sitoumusten toteutumisaste on alle 80 prosenttia, pidetään osoituksena viivästymisestä, yhteisön eri tukikehysten viivästyneiden ohjelmien lukumäärä on Kreikan osalta 13 ohjelmaa 53:sta, Espanjan osalta 12 ohjelmaa 98:sta ja Portugalin osalta 4 ohjelmaa 33:sta. Irlannin 18 ohjelman osalta ei ole todettavissa ainoatakaan viivästymistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2559/01 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. EU:n apu kansallisen terveydenhuollon leikkausjonoja koskevaan ongelmaan.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2559/01 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (20. syyskuuta 2001) Aihe: EU:n apu kansallisen terveydenhuollon leikkausjonoja koskevaan ongelmaan Komissio on äskettäin tukenut osuvilla lausunnoillaan Yhdistyneen kuningaskunnan aloitetta lähettää potilaita toisiin yhteisön maihin leikkausjonojensa lyhentämiseksi. Leikkausjonoja koskeva ongelma on kuitenkin yleinen kaikkialla unionissa, kuten Espanjan tilanteesta käy ilmi. Maassa on kirjattu useita kuolemantapauksia siksi, että potilaat eivät ole päässeet ajoissa leikkaukseen pitkien jonojen vuoksi. Vakavasta tilanteesta on tiedotettu komissiolle kysymyksellä E-2415/00(1), johon komission jäsen Byrne vastasi 25. syyskuuta 2000. Vastauksessaan komissaari vetosi yhteisön toimivaltuuksien puutteeseen terveysasioissa perustamissopimuksen 152 artiklan perusteella. Hän tähdensi, että komission toimet leikkausjonoja koskevan ongelman lieventämiseksi toteutuisivat käytännössä kehitystoimina julkista terveydenhuoltoa koskevan yhteisön toimintaohjelman mukaan. Yhteisön tuomioistuimen päätöksessä C-157/99 tunnustetaan potilaiden oikeus päästä hoitoon toisiin maihin, jos heidän kotimaansa järjestelmä on ruuhkautunut. Onko komissio valmis antamaan jäsenvaltioille suosituksen, jossa ehdotetaan yhteisön koordinoimaa aloitetta leikkausjonoja koskevan ongelman poistamiseksi? Mihin yhteisön toimintaohjelman mukaisiin käytännön toimiin komissio aikoo ryhtyä edistääkseen yhteisön jäsenmaiden välistä potilasvaihtoa? (1) EYVL C 89 E, 20.3.2001, s. 195. David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2559/01 ja E-2586/01 (29. lokakuuta 2001) Komissio viittaa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2415/00 antamaansa vastaukseen(1). Komissio on hyvin perillä monissa jäsenmaissa esiintyvästä potilaiden jonotuslistaongelmasta. Uutta kansanterveysohjelmaa käsitellään parhaillaan parlamentissa ja neuvostossa. Kun se on hyväksytty, on mahdollista seurata ja analysoida jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien kehitystä. EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan (entisen 129 artiklan) yhteydessä toteutettavien toimien osalta tilanne pysyy muuttumattomana. Yhteisön toimissa kansanterveyden alalla otetaan täysin huomioon jäsenvaltioiden vastuu terveydenhuoltopalveluiden ja sairaanhoidon järjestämisestä ja toteuttamisesta. Komissio tutkii parhaillaan, millaisia vaikutuksia on yhteisöjen tuomioistuimen vähitellen kehittämällä oikeuskäytännöllä, joka koskee toisessa maassa annettuun terveydenhoitoon liittyviä korvauksia. (1) EYVL C 89 E, 20.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3588/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle. Tukien myöntäminen Cofacelle.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0243 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3588/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Tukien myöntäminen Cofacelle Komissio on myöntänyt erilaisia tukia Euroopan yhteisöissä toimivien perhejärjestöjen komitealle (Coface). Näyttää siltä, että varainhoitovuonna 2002 näitä tukia ei enää myönnetä. Voiko komissio kertoa, lopetetaanko näiden tukien myöntäminen todella ensi vuonna? Mikäli näin on, miksi? Mitä muita tukia Coface voisi saada tulevaisuudessa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2002) Toukokuussa 1998 antamassaan tuomiossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että komissiolta puuttui oikeusperusta muun muassa perhepolitiikan alalla, ja komission oli lopetettava tietylle määrälle kansalaisjärjestöjä myönnettävät yleis- tai toimintatuet. Näiden järjestöjen joukossa oli myös Euroopan yhteisöjen perhejärjestöjen liitto Coface. Kyseiset kansalaisjärjestöt ovat kuitenkin edelleen valintakelpoisia toteutettaessa tutkimuksia tai erityishankkeita komission toteuttamien ohjelmien yhteydessä, kunhan ne vastaavat näihin ohjelmiin liittyviin komission ehdotuspyyntöihin ja lähettävät niissä vaadittavat asiakirjat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2905/01 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) komissiolle. Koulutukseen suunnattu alueellinen rahoitus.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2905/01 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) komissiolle (22. lokakuuta 2001) Aihe: Koulutukseen suunnattu alueellinen rahoitus Voisiko komissio kertoa, onko Italiassa koulutukseen tarkoitettua rahoitusta Euroopan sosiaalirahastosta saavia alueita, joilla ei kuitenkaan ole kyseisten varojen käyttöä koskevia lakeja? Voisiko komissio varmistaa, käytetäänkö näitä varoja joillakin alueilla sellaisten ammattiryhmien kouluttamiseen, joita ei ole tunnustettu missään lainsäädännössä ja joille ei ole mitään työtarjontaa? Jos näin on, mitä päätöksiä komissio aikoo tehdä asiasta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2001) Työllisyys- ja koulutusasiat kuuluvat Italian perustuslain mukaan alueiden toimivaltaan. Kaikki Italian alueet saavat koulutukseen rahoitusta Euroopan sosiaalirahaston tavoitteesta 3 (Italian keski- ja pohjoisosat) ja tavoitteesta 1 (eteläosat ja saaret). Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaisesti kaikilla alueilla on käytössään hallinnollisia menetelmiä (mm. alueellinen kehittämissuunnitelma ja ohjelma-asiakirjan täydennys) rahastoista myönnettyjen varojen hallinnointiin. Toimien yksityiskohtainen sisältö on kuvattu ohjelma-asiakirjan täydennyksissä, jotka ohjelman seurantakomiteat ovat hyväksyneet. Seurantakomiteat muodostuvat toimivaltaisista yhteistyökumppaneista (työmarkkinaosapuolien edustajat, aluetason viranomaiset jne.) ja valvovat tehtyjen valintojen asianmukaisuutta. Samaa menettelyä sovelletaan myös koulutustoimien valinnassa. Tämän vuoksi tukea saavilla alueilla on myönnettyjen varojen käyttöä varten ehdottomasti oltava soveltuvia toimeenpanovälineitä (yleiskirjeet ja ohjeet). Euroopan sosiaalirahaston rahoittamien toimien tehokkuutta edunsaajien integroimiseksi työmarkkinoille tarkastellaan arvioinneilla, joita suoritetaan sekä toimia ennen, toimien aikana että niiden jälkeen. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3309/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Huonon hallinnon ilmentymiä kreikkalaisissa vakuutuselimissä.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0251 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3309/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Huonon hallinnon ilmentymiä kreikkalaisissa vakuutuselimissä Kreikan oikeusasiamiehen vuoden 2000 vuosikertomuksessa todetaan, että vakuutuselimissä on esiintynyt voimakkaita huonon hallinnon ilmiöitä. Tällaiset ilmiöt synnyttävät erittäin vakavia ongelmia eläkkeiden saamisessa, erityisesti kun on kyse peräkkäisistä vakuutuksista joko Kreikan sisällä tai, useissa tapauksissa, myös Euroopan unionin maissa. Nämä viivytykset vievät suurelta joukolta kansalaisia lähinnä kreikkalaisilta siirtolaisilta ja liikkuvilta työntekijöiltä oikeuden eläkkeelle siirtymistä koskevan asiakirjansa saamiseen kohtuullisessa ajassa, mikä muodostaa välillisen esteen Euroopan unionin perusperiaatteisiin ja -tavoitteisiin kuuluvalle työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle. 1. Onko komissio todennut vastaavia, työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen Euroopan unionissa vaikuttavia huonon hallinnon ilmiöitä kreikkalaisissa vakuutuselimissä? 2. Mitä toimia se aikoo toteuttaa, jotta Kreikka ryhtyisi noudattamaan yhteisön lainsäädäntöä edellä mainitussa asiassa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2002) Komissio on saanut joitakin valituksia Euroopan kansalaisilta, jotka pyysivät komissiota puuttumaan erityisongelmiin, jotka liittyvät tiettyjen sosiaaliturvaetuuksien, esimerkiksi perhe-etuuksien, myöntämiseen kansallisuuden perusteella. Tutkittuaan valitukset komissio pyysi Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta toteamaan, että Kreikka on toiminut vastoin yhteisön oikeutta, kun se on säädöksin tai hallintokäytännössään jättänyt kansallisuuden vuoksi ottamatta lukuun muista jäsenvaltiosta kotoisin olevat työntekijät. Yhteisöjen tuomioistuin on 29. lokakuuta 1998 antamassaan tuomiossa (asiassa C-185/96, komissio vs. Helleenien tasavalta) tuominnut Kreikan ja todennut, että se ei ole noudattanut yhteisön oikeuden mukaisia velvoitteitaan. Tuomion seurauksena Kreikan viranomaiset ovat muuttaneet sääntöjään. Komission tietoon ei ole tullut muita hallinnollisia virheitä Kreikan sosiaaliturvaelimissä arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamissa tapauksissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3045/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Hengenpelastajien palkkaaminen.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0186 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3045/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Hengenpelastajien palkkaaminen Onko komissio tietoinen Isossa-Britanniassa äskettäin tehdystä tutkimuksesta, joka käsitteli EU:n jäsenvaltioissa uima-altaisiin ja mereen vuosittain hukkuvien lasten lukumäärää? Voisiko komissio tämän tutkimuksen perusteella harkita kyseisten lukumäärien järjestelmällistä rekisteröintiä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa? Onko komissiolla suunnitelmia antaa asetus hengenpelastajien palkkaamisesta julkisille uima-altaille ja uimarannoille? David Byrnen komission puolesta antamatäydentävä vastaus (24. tammikuuta 2002) Komissio yritti saada käsiinsä arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman tutkimuksen. Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaiset viranomaiset toimittivat komissiolle kaksi Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriön äskettäin teettämää hukkumisonnettomuustutkimusta(1). Nämä tutkimukset koskevat kuitenkin ainoastaan asuinympäristössä (asuintiloissa ja piha-alueilla) tapahtuneita onnettomuuksia, ja niissä otetaan huomioon vain Yhdistyneen kuningaskunnan tilanne. Toinen näistä tutkimuksista käsittelee erityisesti piha-alueilla tapahtuneita onnettomuuksia, joiden uhreiksi ovat joutuneet alle viisivuotiaat lapset, kun taas toisessa annetaan yleiskatsaus asuintiloissa ja piha-alueilla tapahtuneista hukkumisonnettomuuksista Kummassakin tutkimuksessa käsitellään yleisimpiä onnettomuustilanteita ja esitetään suosituksia hukkumisriskin vähentämiseksi asuinympäristössä. Tutkimukset osoittavat, että pienten lasten hukkumiseen johtavien onnettomuuksien suurin syy on riittämätön valvonta. Komissio ei siis ole tietoinen Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdystä tutkimuksesta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään, eikä muistakaan yleisistä tutkimuksista, joiden aiheena on lasten hukkuminen uima-altaaseen ja mereen. Komissio ei aio tehdä erityistä yhteisöaloitetta tietojen keräämiseksi jäsenvaltioissa tapahtuneista lasten hukkumisonnettomuuksista tai säännösten antamiseksi uima-altaiden ja rantojen hengenpelastushenkilökunnasta. Komissio katsoo, että tällaiset asiat kuuluvat jäsenvaltioiden ja niiden paikallisviranomaisten vastuualueeseen. Matkailualan palvelujen turvallisuuteen liittyviä yleisiä näkökulmia on kuitenkin mahdollista käsitellä palveluiden turvallisuutta koskevien monialaisten aloitteiden puitteissa. Parlamentti pyysi komissiota vastikään antamaan näitä aloitteita koskevan raportin ja esittämään vastaavia ehdotuksia vuodelle 2003. (1) Drowning accidents in the garden involving children under five heinäkuu 2000 URN 00/906; Drowning in the home & garden kesäkuu 2001 URN 01/903.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3323/01 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle. Ehdotukset eläinlääkkeistä annetun asetuksen muuttamiseksi.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0253 - 0254



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3323/01 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle (30. marraskuuta 2001) Aihe: Ehdotukset eläinlääkkeistä annetun asetuksen muuttamiseksi Ehdotukset Euroopan unionissa käytettävistä eläinlääkkeistä annetun asetuksen muuttamiseksi (tarkistaminen vuonna 2001, 67 artiklan b kohta) johtaisivat maatalousteollisuudessa toimivien henkilöiden kannalta huomattaviin muutoksiin. Erään ehdotetun säännöksen mukaan kaikki kotieläintiloilla käytettävät ja hevosille tarkoitetut eläinlääkkeet edellyttäisivät eläinlääkäriltä saatavaa reseptiä. Yhdyn näkemykseen, jonka mukaan tällaisia lääkkeitä on kyllä säännösteltävä, mutta myöntääkö komissio, että annettu ehdotus merkitsisi loppua suurelle osalle maataloustuotteiden myyjistä Isossa-Britanniassa sekä lisäkustannuksia maanviljelijöille, jotka voisivat käydä kauppaa vain eläinlääkäreiden kanssa? Katsooko komissio, että ehdotuksen läpivienti saattaisi johtaa eläinlääkkeillä käytävään mustan pörssin kauppaan? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2002) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjalliseen kysymykseen E-2913/01 (esittäjä David Bowe)(1) antamaansa vastaukseen. Komissio korostaa, että lääkelainsäädännön muutosehdotukset kohdistuvat eläinlääkkeiden jakelussa ainoastaan lääkkeiden määräystä koskeviin säännöksiin. Komissio ei katso, että sen ehdotus, jonka mukaan tuotantoeläimille tarkoitettujen eläinlääkkeiden antamiseen tarvitaan eläinlääkärin määräys, muuttaisi yhteisön tämänhetkistä tilannetta ratkaisevasti. Itse asiassa suuri määrä eläinlääkeluokista perustuu jo nyt lääkemääräykseen. Edellä mainitun ehdotuksen tarkoituksena on korvata nykyinen vaatimus, joka koskee sellaisten lääkkeiden määräämistä, joiden kohdalla eläinlääkärin on ryhdyttävä erityisiin toimenpiteisiin, jotta lääkkeitä saaneista eläimistä peräisin olevien elintarvikkeiden kuluttaja välttyisi turhilta riskeiltä. Voimassa oleviin yhteisön sääntöihin eläinlääkkeiden vähittäiskaupasta ei ole ehdotettu mitään muutoksia. Kaikki vähittäiskauppa on luvanvaraista. Jakelujärjestelmää säännellään kuitenkin jäsenvaltioiden lainsäädännöllä, ja voimassa olevien kansallisten määräysten mukaisesti joko farmasia-alan ammattilaiset tai muut valtuutetut henkilöt saavat myydä eläinlääkkeitä asiaankuuluvan lääkemääräyksen nähtyään. Komissio ei tämän vuoksi katso, että sen ehdotus väistämättä merkitsisi loppua jollekin vähittäiskaupan muodolle tai lisäisi maanviljelijöiden menoja. Eläinlääkkeiden mustan pörssin kauppa olisi torjuttava tarkoituksenmukaisilla valvontatoimenpiteillä ja riittävillä seuraamuksilla. (1) EYVL C 93 E, 18.4.2002, s. 209.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1911/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Molukeilla tehdyt ihmisoikeusrikkomukset.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0038 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1911/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (28. kesäkuuta 2001) Aihe: Molukeilla tehdyt ihmisoikeusrikkomukset Kristittyjä on pakotettu ympärileikkauksiin ja käännytetty kuolemanrangaistuksen uhalla islaminuskoon Indonesian Molukeilla. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kristittyjen ihmisoikeuksien ja uskonvapauden turvaamiseksi, jotta vainojen jatkuminen Molukeilla voidaan estää? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen ilmaisemaan huoleen ihmisoikeuksien loukkauksista Molukeilla. Mitä tulee komission toimiin, Jakartassa olevalle komission lähetystölle on annettu ohjeet seurata tiiviisti tilannetta ja raportoida siitä säännöllisesti. Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimisto (ECHO) on vuodesta 1999 lähtien toimittanut merkittävästi humanitaarista apua selkkauksen uhreille näiden uskonnollisesta vakaumuksesta riippumatta. Tämän lisäksi nyt luonnosvaiheessa olevan Indonesiaa koskevan kehitysohjelman mukaan tukea kohdennetaan kunnostamiseen ja maan sisäiseen sovitteluun liittyviin toimiin Molukeilla. Kaikki soveltuvat tilanteet käytetään hyväksi, jotta unionin huolestuminen voidaan välittää Indonesian viranomaisille, ja komissio ja jäsenvaltiot jatkavat kysymykseen liittyvää neuvonpitoaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1870/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Belgia).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0032 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1870/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Belgia) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Belgiassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Belgiassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>