ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2471/98 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Euroopan unioni ja Parkinsonin tauti Mitä toimia Euroopan unioni toteuttaa taistellakseen Parkinsonin tautia vastaan sekä tukeakseen siihen sairastuneita henkilöitä ja taudin tutkimusta? Kuinka paljon se myöntää näihin toimiin budjettivaroja? Onko komissio suunnitellut ohjelmaa, joka vastaisi Parkinsonin taudin hoitoon ja seurauksiin liittyviin tarpeisiin? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1998) Komissio on tukenut hermostorappeumasairauksiin ja vapaaehtoisiin hoitajiin liittyviä toimia vuodesta 1995 lähtien. Tähän mennessä yksikään Parkinsonin tautiin liittyvä hanke ei ole kuitenkaan täyttänyt rahoitustuen myöntämiseen vaadittavia kriteerejä. Parkinsonin taudin parissa toimiva eurooppalainen yhdistys on saanut rahallista tukea ohjelmasta, jolla pyritään saamaan vammaiset mukaan työelämään. Tavoitteena on analysoida tämän sairauden kanssa elävien ihmisten ja heidän perheidensä tarpeita ja löytää sopiva ratkaisu. Kansanterveyspolitiikan kehittämisestä Euroopan yhteisössä annetussa uudessa uraauurtavassa tiedon-annossa(1) ehdotetaan, että olisi siirryttävä sairauskohtaisesta toimintamallista kohti laaja-alaisempaa kansanterveysalan toimintamallia. Amsterdamin sopimuksen 152 artiklassa määrätään kuitenkin selkeästi, että terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestäminen ja tarjoaminen kuuluvat jäsenvaltioille. Parkinsonin tautia koskeva tutkimus on aina ollut mukana biolääketieteeseen liittyvissä yhteisön tutkimusohjelmissa (Biomed). Tätä tutkimusta on rahoitettu jo Biomed 1 -ohjelman perusteella, ja Biomed 2 -ohjelmassa sairautta käsitellään neljässä hankkeessa. Nämä hankkeet ulottuvat genetiikkaan ja molekyyleihin keskittyvistä toimintamalleista solusiirtojen tai funktionaalisen neurokirurgian avulla annettavaan hoitoon. Joistakin hankkeista on jo saatu merkittäviä tuloksia. Parkinsonin tauti liittyy osittain tai epäsuorasti myös useisiin muihin hankkeisiin. Parkinsonin taudilla on vähintään yhtä merkittävä osa tulevan viidennen puiteohjelman ensimmäisessä aihealueessa. Se on itse asiassa yksi niistä harvoista sairauksista, jotka on nimenomaisesti mainittu ohjelmassa ja erityisesti ikääntymistä käsittelevässä ohjelman avaintoiminnassa. Tautia voidaan tutkia erinomaisesti myös vähintään kahden muun yleisen toimen puitteissa eli osana kroonisia ja rappeumasairauksia sekä osana neurotieteitä. (1) KOM(98) 230 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2801/98 esittäjä(t): Christof Tannert (PSE) neuvostolle (18. syyskuuta 1998) Aihe: Käyttäytymissäännöt kolmansissa maassa toimiville eurooppalaisille yrityksille Euroopan parlamentti päätti 12. joulukuuta 1996 antamansa päätöslauselman (A4-0400/96)(1)"ihmisoikeuksista maailmassa vuosina 1995-1996 ja unionin ihmisoikeuspolitiikasta" 20 kohdassa seuraavaa: "Pyytää komissiota ja neuvostoa esittämään pikaisesti ehdotus kolmansissa maissa toimivien eurooppalaisten yritysten käyttäytymissäännöistä, joissa ne velvoitetaan kunnioittamaan ihmisoikeuksia kaikissa muodoissaan (kansalaisoikeudet, sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät oikeudet) ja joihin sisältyy OECD:n esittämään ehdotukseen perustuvia valvonta- ja rangaistusmekanismeja." Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt tämän pyynnön suhteen? Vastaus (27. marraskuuta 1998) Neuvosto on pannut merkille Euroopan parlamentin 12. joulukuuta 1996 antaman päätöslauselman "ihmisoikeuksista maailmassa vuosina 1995-1996 ja unionin ihmisoikeuspolitiikasta". Neuvosto vahvistaa sitoutuneensa varmistamaan, että eurooppalaiset yritykset kunnioittavat ihmisoikeuksia sekä unionin sisällä että kolmansissa maissa. Neuvosto ei ole kuitenkaan toistaiseksi saanut erityistä ehdotusta eurooppalaisten yritysten käyttäytymissäännöistä, joissa ne velvoitetaan kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja jotka sisältävät valvonta- ja rangaistusmekanismeja. (1) EYVL C 20, 20.1.1997, s. 161.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2635/98 esittäjä(t): Otto von Habsburg (PPE) , Hiltrud Breyer (V) , Charles Goerens (ELDR) , Klaus-Heiner Lehne (PPE) , Claudia Roth (V) , Wilmya Zimmermann (PSE) ja Karl Habsburg-Lothringen (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Bulgarian ja Romanian viisumivaatimukset - asiantuntijaraportit Useat asiantuntijavaltuuskunnat ovat viime aikoina vierailleet Bulgariassa ja Romaniassa ja tutustuneet viisumivaikeuksiin. Tähän mennessä asiasta ei ole julkaistu ainoatakaan kertomusta. Jos asiantuntijoiden kertomuksia on jo saatavilla, milloin komissio aikoo esittää ne parlamentille? Mihin tulokseen komissio on tullut tässä asiassa? Jos yhtään tällaista kertomusta ei ole laadittu, milloin se tapahtuu? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2408/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) ja James Janssen van Raay (UPE) neuvostolle (28. heinäkuuta 1998) Aihe: Surinamin "joulukuumurhaajien" kansallisuus 1. Onko neuvosto tietoinen Amsterdamin alioikeuden päätöksestä, jossa todettiin, että Alankomaiden virallinen syyttäjä ei ole täyttänyt velvollisuuksiaan Surinamissa joulukuussa 1982 tehdyistä murhista vastuussa tai niihin osallisina olleiden henkilöiden kansallisuutta koskevassa tutkinnassa? 2. Onko neuvosto tietoinen, että Alankomaiden virallisen syyttäjän ja Alankomaiden poliittisten puolueiden lakoninen asenne Surinamissa vuonna 1982 tehtyjen murhien, joiden tekijöiden ja niissä avustaneiden henkilöiden joukossa on melkoisella varmuudella alankomaalaisia ja joiden tutkintaan virallinen syyttäjä suhtautuu kuin pyörävarkauteen, selvityksessä johtaa siihen, että Euroopan kansalaisten luottamus oikeusjärjestykseen ja politiikkaan vähenee entisestään? 3. Eikä neuvosto katsokin, että Alankomaiden virallisen syyttäjän olisi tehtävä kaikkensa saadakseen aikaan täysin varman selvityksen siitä, mikä on Surinamissa 8. joulukuuta 1982 tehtyjen murhien tekijöiden ja niissä avustaneiden henkilöiden kansallisuus? 4. Onko neuvosto Amsterdamin alioikeuden kanssa samaa mieltä siitä, että Alankomaiden virallisen syyttäjän suorittaman tutkinnan täydellisestä epäonnistumisesta on vastuussa vain ja ainoastaan Alankomaiden oikeusministeriö? 5. Katsooko neuvosto, että Alankomaiden oikeuslaitoksen epäonnistuneen toiminnan johdosta on ryhdyttävä toimiin? Mitä nämä toimet ovat? Vastaus (27. marraskuuta 1998) Neuvosto ei voi vastata arvoisien parlamentin jäsenten kysymyksiin, jotka eivät kuulu Euroopan unionin toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3155/98 esittäjä(t): Felipe Camisón Asensio (PPE) neuvostolle (19. lokakuuta 1998) Aihe: Maakaasun kulutus Tuoreitten tietojen mukaan maakaasun käyttö on vähentynyt huomattavasti eräissä jäsenvaltioissa (Saksa, Alankomaat, Belgia, Ranska, Suomi ja Itävalta) mutta lisääntynyt voimakkaasti Kreikassa ja Espanjassa. Onko neuvostolla mitään yhteiskunnallis-taloudellista selitystä tälle ilmiölle? Millaiset näkymät neuvosto uskoo tämän selityksen valossa olevan maakaasun käytölle Extremaduran alueella? Vastaus (20. ja 21. joulukuuta 1998) Maakaasun kulutus on vaihdellut vuosien mittaan ja vaihtelee tulevaisuudessakin erilaisten tekijöiden, kuten sään perusteella. Yleinen suuntaus Euroopan yhteisössä osoittaa kuitenkin kulutuksen jatkuvaa kasvua. Neuvosto odottaa suuntauksen vahvistuvan, kun maakaasua koskeva direktiivi tulee voimaan. Neuvostossa ei ole keskusteltu minkään tietyn maantieteellisen alueen maakaasun kulutuksesta.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2430/98 esittäjä(t): Frédéric Striby (I-EDN) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Maantiekuljetukset - kilpailuedellytysten harmonisointi Ranskan liikenneministeri esitti 19. marraskuuta 1997 Euroopan komissiolle "muistion", jossa vaaditaan ajoajan ja lepotaukojen yhdenmukaistamista sekä muuhun kuin ajamiseen käytetyn ajan liittämistä asetukseen 3820/85/ETY(1). Onko komissio tutustunut näihin ehdotuksiin? Millaiset ovat yhteisön nykyiset säännöt tässä asiassa? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1998) Ranskan hallitus esitti 19. marraskuuta 1997 neuvostolle maantiekuljetusten sosiaalisten sääntöjen yhdenmukaistamista Euroopassa koskevan muistion. Muistiossa tehtiin ehdotuksia kolmella alalla: maantiekuljetusten kaikkia toimintajaksoja ja erityisesti kuljettajia koskevat asetukset, kaikkia kuljettajia koskevan pakollisen ammattikoulutuksen käyttöönotto sekä valvontatoimenpiteiden ja seuraamusten yhdenmukaistaminen. Komissio pani ehdotukset merkille ja toimii aktiivisesti kaikilla kolmella alalla. Koska työmarkkinaosapuolten välillä ei ole työaikasopimusta, komissio ensinnäkin laatii ehdotuksia yhteisönlaajuisiksi säännöiksi, jotka koskevat maanteiden tavaraliikenteen "liikkuvia" työntekijöitä (eli työntekijöitä, joiden asemapaikka vaihtelee). Komissio aikoo myös ehdottaa työaikadirektiivin (93/104/EY) laajentamista kattamaan kiinteässä asemapaikassa työskentelevät henkilöt. Toiseksi valmistellaan komission tiedon-antoa kuljettajien koulutuksesta. Kolmanneksi komissio kerää tietoa jäsenvaltioilta muodostaakseen perustan kertomukselle, jossa käsitellään valvontatoimien ja nykyisten seuraamusten tehoa. (1) EYVL L 370, 31.12.1985, s. 1.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2790/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Euroopan liigat Miten komissio aikoo kannustaa Euroopan laajuisten liigojen perustamista eri urheilulajeille? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Suuri osa tärkeimmistä urheiluliitoista on jo pitkään järjestänyt kilpailuja Euroopan tasolla. Jalkapallossa järjestetään esimerkiksi mestareiden liiga ja koripallossa Euroopan liiga. Jos kysymyksellä tarkoitetaan Euroopan tason liigojen perustamista liittojen ulkopuolella, komissiolla ei ole aikomusta olla edistämässä sellaista. Asia kuuluu urheilujärjestöille. Komissiolla ei ole oikeusperustaa eikä poliittista intressiä siihen puuttumiseksi. Komissio kuitenkin korostaa, että on tärkeää olla tukemassa sekä huippu- että amatööriurheilua. Lisäksi siltä osin kuin nykyisten tai uusien urheilujärjestöjen säännöt ja toimet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen piiriin, komission velvollisuutena on varmistaa, että näitä sääntöjä noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 139 , 14/05/1999 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1452/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Espanjan vesirakennushankkeiden rahoittaminen yhteisön varoista 1. Voisiko komissio verrata, kuinka paljon EAKR:sta myönnettyjä varoja Espanjaa koskevan yhteisön tukikehyksen puitteissa on käytetty vuoden 1997 loppuun mennessä 6.1 toimeen (vesisuunnitelma) ja paljonko niitä on käytetty suuriin vesirakennushankkeisiin Portugalissa? 2. Voisiko komissio myös ilmoittaa, mitä edellytyksiä EAKR asetti jokaiselle jäsenvaltiolle tuen maksamiseksi? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1447/98 ja P-1452/98 (20. toukokuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2783/98 esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) komissiolle (14. syyskuuta 1998) Aihe: Eurooppalaisten yritysten WHO/UNICEF:in laatimien äidinmaidonvastikkeen markkinoille saattamista koskevien toimintasääntöjen rikkominen Onko komissio tietoinen "Breaking the rules, Europe" -raportista, jossa käsitellään WHO/UNICEF:in laatimien äidinmaidonvastikkeen markkinoille saattamista koskevien toimintasääntöjen rikkomista? Onko komissio tietoinen, että tässä raportissa arvostellaan Euroopan unioniin sijoittautuneiden valmistajien myyntikäytäntöjä? Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä neuvoston äidinmaidonvastikkeen myyntikäytäntöjä koskeneen päätöslauselman osat se on pannut täytäntöön ja mikä vaikutus tällä on edellä mainittuihin rikkomuksiin? Voisiko komissio vahvistaa, että Alankomaiden hallitus on jo kahdesti pyytänyt selvennystä tähän asiaan, ja voisiko se ilmoittaa, miksi Alankomaiden hallitus ei vieläkään ole saanut vastausta kysymyksiinsä? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1998) Komissio on tietoinen kyseisestä hollantilaisen kansalaisjärjestön laatimasta raportista. Raportti koskee joissain jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa harjoitettuja markkinointikäytäntöjä. Yhteisöön sijoittuneiden valmistajien kolmansissa maissa harjoittamasta äidinmaidonvastikkeiden markkinoinnista 18. kesäkuuta 1992 annettua neuvoston päätöslauselmaa(1) ei voida soveltaa vastaaviin käytäntöihin jäsenvaltioissa. Kyseisessä päätöslauselmassa yhteisö nimesi komission ja sen edustustot toiminaan yhteyspisteinä, joihin kolmansien maiden viranomaiset voivat esittää valituksia tai arvostelua, joka koskee yhteisöön sijoittuneiden valmistajien harjoittamia markkinointikäytäntöjä. Komissio tai sen edustustot eivät ole vastaanottaneet kolmansien maiden viranomaisilta yhtään tällaista valitusta tai mitään arvostelua, joka edellyttäisi edellä mainitun neuvoston päätöslauselman mukaisia toimia. Alankomaiden hallitus on todellakin pyytänyt kahteen otteeseen selvitystä tästä asiasta. Vuonna 1997 vastaanotettuun ensimmäiseen kirjeeseen vastattiin samaan aikaan. Toinen kirje saatiin kesällä 1998 ja siihen vastataan piakkoin. (1) EYVL C 155, 20.6.1992.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3122/98 esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Komission laiminlyönnit Goma-Rutsuhuru-tien ensimmäisen tieosuuden ja Bukavu-Kavumu-tien toisen tieosuuden kunnostushankkeissa (EKR) Kongon demokraattisessa tasavallassa Nykyisessä Kongon demokraattisessa tasavallassa (entinen Zaire) viime vuosina riehuneen verisen sisällissodan vuoksi komissio määräsi marraskuussa 1996, että Goma-Rutsuhuru-tien ensimmäisen tieosuuden ja Bukavu-Kavumu-tien toisen tieosuuden kunnostussopimuksen täytäntöönpanoa lykätään. Vaikka komissio irtisanoi urakointiyrityksen (Astaldi Oy) kanssa tekemänsä sopimuksen jo 15. joulukuuta 1997, se ei ole vieläkään maksanut kyseiselle urakoitsijalle kuuluvia korvauksia. Miksi korvausten maksaminen on myöhässä? Minkä ajan kuluessa ja miten komissio aikoo maksaa urakoitsijalle kuuluvat korvaukset? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen huomiota kiinnitetään siihen, että hänen esille ottamansa tilanne on sellainen erityistapaus, josta on säädetty seitsemännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) rahoituksesta 29. heinäkuuta 1991annetun asetuksen 63 artiklassa ja jossa EKR:n pääasiallinen maksumääräyksen antaja korvasi EKR:n kansallisen maksumääräyksen antajan. Komissio on toiminut urakoitsijana, mutta se ei toiminut omissa nimissään eikä omaan laskuunsa vaan kyseisen maan hallituksen puolesta ja sen laskuun. Tässä yhteydessä komissio on noudattanut Astaldi-nimisen yrityksen kanssa tehdyn urakkasopimuksen määräyksiä. On kuitenkin myös muistettava, että sopimuksen irtisanomisesta ei ole päättänyt komissio, vaan Astaldi kirjeellään 9. tammikuuta 1998 ilman, että komissio olisi saanut yritykseltä tuolloin tai myöhemminkään ajan tasalle saatettuja laskuja, jotka se oli esittänyt 2. toukokuuta 1997. Heti kun tilanne Kongon demokraattisessa tasavallassa sallii, olisi tehtävä vierailu paikan päälle yhdessä Astaldin edustajien kanssa urakan lopputilityksen tekemiseksi.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2303/98 esittäjä(t): Fernand Herman (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin kansalaisten tasa-arvoinen kohtelu Äskettäisen eläkeläisyhdistyksen järjestämän matkan aikana todettiin, että Euroopan kansalaisten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta rikotaan museoiden sisäänpääsyn yhteydessä, erityisesti Dogen palatsissa Venetsiassa. Vaikka sisäänpääsy on ilmainen italialaisille eläkeläisille, belgialaisia eläkeläisiä tämä ei koske. Kyse on siis räikeästä julkisesta syrjinnästä, joka perustuu kansallisuuteen ja on siten perustamissopimuksen vastaista. Mitä komissio sopimusten valvojana aikoo tehdä saadakseen tällaisen syrjinnän loppumaan? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Komissio on samaa mieltä kuin arvoisa parlamentin jäsen siitä, että Italian ja muiden jäsenvaltioiden kansalaisten epätasa-arvoinen kohtelu museon sisäänpääsymaksun perimisen yhteydessä saattaa olla syrjintää, joka rikkoo EY:n perustamissopimuksen 6 ja 59 artiklaa. Tästä syystä komissio ottaa yhteyttä Italian viranomaisiin lisätietojen saamiseksi. Yhteisöjen tuomioistuin on aiemmin samankaltaisessa tapauksessa todennut jäsenvaltion rikkomuksen, joka koski sisäänpääsymaksun perimistä kansallisissa museoissa.(1). (1) Asia C-45/93, komissio v. Espanja, tuomio 15.3.1994, Kok. 1994, s. I- 911.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2312/98 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Direktiivi 93/42/ETY Lääkinnällisistä laitteista annettu direktiivi 93/42/ETY(1) tuli voimaan 15. kesäkuuta 1998. Italian hallituksen tulkinta direktiivin soveltamisesta optikoihin on seuraava: "Säädöstä ei sovelleta avustaviin optiikan alan ammattilaisiin" (12. kesäkuuta 1998 päivätty terveysministeriön kiertokirje). Tämä on täysin ristiriidassa terveysministeriön aiemmin esittämän tulkinnan kanssa. Avustavat optiikan alan ammattilaiset kuuluvat selvästi direktiivin soveltamisalaan, sillä he vastaavat täysin nimitystä "valmistaja", sillä he ovat ammattiteknikkoja, jotka tuottavat laitteita mittatilaustyönä ja markkinoivat ne omalla nimellään. Kaikki maat Belgiaa lukuun ottamatta ovat tulkinneet direktiiviä 93/42/ETY niin, että se koskee myös optikkoja, sillä he vastaavat valmistajan tai kokoajan tehtävistä. Katsooko komissio, että sen olisi kehotettava Italian hallitusta tulkitsemaan direktiiviä 93/42/ETY enemmän sen sisällön mukaisesti? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1998) Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja niistä tosiseikoista, joihin kunnianarvoisa jäsen on viitannut. Komissio ilmoittaa hänelle näistä tiedoista. (1) EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2412/98 esittäjä(t): Sir Jack Stewart-Clark (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Hyväntekeväisyysjärjestöille myönnettävä tullittomuus Neuvoston asetuksen (ETY) 918/83, annettu 28 päivänä maaliskuuta 1983, yhteisön tullittomuusjärjestelmän luomisesta(1) mukaan hyväntekeväisyys- ja avustusjärjestöille voidaan myöntää EU:n ulkopuolella valmistettuja lääkintätarvikkeita koskeva tuontitullittomuus. East Sussexin ja Kent Southin vaalipiirissäni sijaitseva The Royal Marsden NHS Trust esitti valituksen, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö hyväksyi, mutta jonka Alankomaiden viranomaiset hylkäsivät. Onko valitusten esittämiselle olemassa määräaika? Jos on, minkä ajan kuluessa valitukset on esitettävä? Voidaanko tullittomuus myöntää jälkikäteen esitettyjen valitusten perusteella? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Yhteisön tullittomuusjärjestelmien luomisesta annetun neuvoston asetuksen ETY N:o 918/83 50-59 artiklan soveltamissäännösten vahvistamisesta 29 päivänä heinäkuuta 1983 annetun komission asetuksen (ETY) 2290/83(2) määräyksissä säädetään, että arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamat tuontitavaroiden tullittomuutta koskevat luvat ovat voimassa kuusi kuukautta. Säädökset nykyisellään eivät anna mahdollisuutta pyytää lupaa jälkikäteen, eli tavaroiden tosiasiallisen tuonnin jälkeen. On kuitenkin huomattava, että silloin, kun kyseinen lupa on olemassa tavaroiden tuontihetkellä, mutta sitä ei esitetä tulli-ilmoituksen kanssa, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) 2454/93(3) 256 artiklan 1 kohdan 2 alakohta antaa mahdollisuuden esittää tuontitullittomuuteen oikeuttavan asiakirjan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun ilmoitus tavaroiden tullaamisesta vapaaseen liikkeeseen on esitetty. (1) EYVL L 105, 23.4.1983, s. 1. (2) EYVL L 220, 11.8.1983. (3) EYVL L 253, 11.10.1993.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2704/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Malediivit Malediivien viranomaiset alkoivat 18. kesäkuuta 1998 pidättää ja kuulustella saarella asuvia kristittyjä. Pidätyksiä ja kuulusteluja on suoritettu myös tämän jälkeen. Luotettavat lähteet arvioivat, että jopa 50 kristityiksi epäiltyä malediivilaista on tähän mennessä pidätetty. Tiedetään, että viranomaisten 18. kesäkuuta pidättämien malediivilaisten joukossa ovat 32-vuotias Aneesa Hussain ja 17-vuotias Aminath Moonisa, molemmat Pareeru-gestä, Malesta, Malediivien tasavallasta. Nämä kaksi naista ovat avoimesti myöntäneet olevansa kristittyjä. Malediivien lain mukaan on rikos tunnustaa kristinuskoa. Olemme erityisen huolissamme näiden naisten turvallisuudesta; luotettavien lähteiden mukaan Aneesa Hussain on joutunut fyysisen väkivallan kohteeksi, ja hänen henkeään on uhattu. Malediivit on YK:n jäsen, ja valtiota sitoo periaatteessa YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18 artikla, joka takaa uskonnonvapauden. Eurooppa vaikuttaa - varsinkin matkailun ansiosta - merkittävästi Malediivien talouteen. Aikooko komissio siis painostaa Malediivien viranomaisia vapauttamaan Aneesa Hussainin ja Aminath Moonisan ja muut kristityt, joiden tiedetään olevan vankilassa uskonnollisen vakaumuksensa vuoksi? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Komissio tietää viimeaikaisista kristittyjen pidätyksistä Malediivien tasavallassa. komission Sri Lankan edustusto, joka on akkreditoitu Malediiveille, seuraa asiaa tiiviisti ja on ottanut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien kahden malediiviläisen naisen tapauksen esille suoraan Malediivien Colombossa olevan edustajan kanssa. Malediivien edustaja on ilmoittanut komission edustustolle, että kyseiset kaksi naista ovat pidätettyinä ja heidän tapaustaan tutkitaan. Naisia pidetään avoimella vankilasaarella noin viiden kilometrin päässä Malesta. Kaikkien väitteiden heihin kohdistetuista uhkauksista tai väkivallasta väitetään olevan perusteettomia, ja edustustolle tarjottiin mahdollisuutta vierailla naisten luona. Komissio pitää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista erittäin tärkeänä suhteissaan kolmansiin maihin. Se on huolestunut siitä, että vaikka Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuksien julistuksen 18 artikla sitoo myös Malediivien tasavaltaa, se on kuitenkin perustuslaillaan kieltänyt kansalaisiaan harjoittamasta muuta uskontoa kuin islamia. Komissio uskoo, että virallisten reaktioiden ja toimien olisi tällaisissa tapauksissa asianmukaisinta tulla yhteisön ja sen jäsenvaltioiden taholta.