KIRJALLINEN KYSYMYS E-0986/01 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisen maatalouspolitiikan sujuva rahoitus ja BSE-taudin torjuntatoimet Kreikassa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0137 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0986/01 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Yhteisen maatalouspolitiikan sujuva rahoitus ja BSE-taudin torjuntatoimet Kreikassa Viimeaikaisten arvioiden mukaan BSE-taudin hävittämistoimia on mahdollisesti jatkettava vuosien ajan, mikä voi mullistaa täysin yhteisen maatalouspolitiikan sujuvan rahoituksen, koska yksistään poikkeuksellisista tukitoimenpiteistä naudanliha-alalla annetun asetuksen (EY) N:o 2777/2000(1) täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset ovat ensi vuonna yli miljardi euroa. Asetuksessa säädetään järjestelmästä, jonka mukaan yli 30 kuukauden ikäiset nautaeläimet voidaan ostaa hävitettäviksi sen sijaan, että ne ostettaisiin teurastettaviksi ihmisten ravinnoksi. Kun otetaan huomioon, että päätöksen 2001/8/EY(2) mukaan kaikki jäsenvaltiot ovat velvollisia noudattamaan 1. tammikuuta 2001 alkaen ravintoketjuun päätyvien nautojen valvontaa koskevia vahvennettuja sääntöjä ja BSE-taudin epidemiologisen valvonnan vuotuisia ohjelmia post mortem -pikatestien avulla, kysyn seuraavaa: 1. Miten komissio aikoo vastata BSE-taudin hävittämistoimien täytäntöönpanosta naudanliha-alalle aiheutuneiden menojen räjähdysmäiseen kasvuun vaarantamatta yhteisen maatalouspolitiikan sujuvaa rahoitusta ja sovittuja rahoitusnäkymien puitteita? 2. Onko BSE-taudin epidemiologisen valvontaohjelman edellyttämät lainsäädännölliset, asetukselliset ja hallinnolliset säännökset saatettu voimaan Kreikassa, minkä verran tästä on koitunut menoja ja onko edistystä saavutettu kertomuksen mukaan, jonka Kreikan viranomaisten oli määrä toimittaa komissiolle maaliskuussa 2001? 3. Minkä verran Kreikan kahdessa vertailulaboratoriossa tehtiin tarkastuksia (näytteenottoja ja laboratoriokokeita) tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden epidemiologisesta valvonnasta tehdyn päätöksen 2000/374/EY(3) mukaisesti, ja mitkä olivat näiden tarkastusten tulokset? 4. Minkä verran Kreikka sai yhteisön rahoitustukea vertailulaboratorioita varten, jotka määriteltiin yhteisön tasolla direktiiveillä 92/46/ETY(4), 92/117/ETY(5) ja 1999/72/EY(6) sekä päätöksillä 1999/312/EY(7) ja 1999/313/EY(8)? 5. Onko Kreikassa laadittu sähköinen nautaeläinten merkintä- ja kirjaamisjärjestelmä, ja mikä on elintarvikehygieniasta annetun direktiivin 93/43/EY(9) täytäntöönpanon tilanne? (1) EYVL L 321, 19.12.2000, s. 47. (2) EYVL L 2, 5.1.2001, s. 28. (3) EYVL L 135, 8.6.2000, s. 27. (4) EYVL L 268, 14.9.1992, s. 1. (5) EYVL L 62, 15.3.1993, s. 38. (6) EYVL L 210, 10.8.1999, s. 12. (7) EYVL L 120, 8.5.1999, s. 37. (8) EYVL L 120, 8.5.1999, s. 40. (9) EYVL L 175, 19.7.1993, s. 1. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (30. toukokuuta 2001) 1. Määrärahat vahvistettiin varainhoitovuodeksi 2001 tehdyssä alustavassa talousarviossa maatalousmarkkinoiden näkymien ollessa suotuisia. Näin ollen alustavat määrärahat, joiden katsottiin riittävän yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamiseen vuonna 2001, olivat 38 803 miljoonaa euroa. Tämä oli 1 232 miljoonaa euroa vähemmän kuin rahoitusnäkymissä maataloudelle vahvistettu enimmäismäärä. Koska vuoden 2000 lopulla puhjenneen BSE-kriisin vuoksi vuoden 2000 joulukuussa hyväksyttiin toimenpiteitä, joiden kustannukset ovat arviolta 971 miljoonaa euroa vuonna 2001, komissio ehdotti helmikuun 2001 lopulla lisätalousarviota, jossa lisätään nautaeläinalaan liittyviä määrärahoja 971 miljoonalla eurolla. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi lisätalousarvion. Maatalouden määrärahat lisääntyivät yhteensä 726 miljoonalla eurolla, koska budjettikuria koskevia sääntöjä sovellettaessa lisätalousarviossa oli otettava huomioon dollarin arvon muuttuminen suhteessa euroon ja vähennettävä 245 miljoonalla eurolla joidenkin alojen määrärahoja. Lopulta määrärahat, jotka on varattu yhteiselle maatalouspolitiikalle lukuun ottamatta maatalouden suunnittelua ja kehitystä, ovat 39 529 miljoonaa euroa eli jäävät rahoitusnäkymissä määrättyä enimmäismäärää pienemmiksi. Varainhoitovuoden 2002 talousarviota ei ole vielä laadittu. Valmisteluissa arvioidaan kuitenkin, että BSE:n vuoksi hyväksytyistä ja ehdotetuista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset voidaan rahoittaa rahoitusnäkymien puitteissa. On huomattava, että ennusteet pohjautuvat epävarmoihin oletuksiin. Jos oletukset osoittautuvat liian optimistisiksi, on määräraha-arvioita tarkistettava ylöspäin ja tilanne arvioitava tilanne uudelleen rahoitusnäkymien enimmäismäärän kannalta. Suu- ja sorkkatauti on myös lisäepävarmuustekijä ja budjettiriski. Tämän vuoksi tilannetta seurataan tarkasti. 2. ja 3. Vuoden alussa jäsenvaltioita pyydettiin toimittamaan komissiolle raportti BSE:hen liittyvien yhteisön toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Kreikka vahvisti raportissa, että se oli pannut täytäntöön BSE-testausta koskevan uuden lainsäädännön. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto tarkasti BSE:hen liittyvän lainsäädännön täytäntöönpanon, myös epidemiologisen valvonnan, Kreikkaan tekemällään tarkastusmatkalla helmikuussa 2001. Kun tarkastusmatkan loppuraportti on valmis, se toimitetaan parlamentille ja julkaistaan komission www-sivustolla. Uusi tarkastusmatka kaavaillaan tehtäväksi Kreikkaan muutaman kuukauden sisällä. Kreikan eläinlääkintäyksiköiltä saatujen kuukausittaisten BSE-testausraporttien mukaan tammi-maaliskuussa 2001 tehtiin 2 147 BSE-testiä. Testeistä 2 052 tehtiin terveinä teurastetuille eläimille, 57 maatiloilla kuolleille eläimille ja 38 hätäteurastetuille eläimille. Lisäksi kahdelle kliinisesti epäilyttävälle eläimelle tehtiin BSE-tutkimus. Kaikkien testien ja tutkimusten tulokset olivat negatiivisia. Kuluista ei ole toistaiseksi saatu tietoja. 4. Komissio ei ole toistaiseksi myöntänyt taloudellista tukea Kreikalle arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien direktiivien ja päätöksen nojalla. Yksikään kyseisissä direktiiveissä ja päätöksissä mainituista vertailulaboratorioista ei sijaitse Kreikassa. 5. Komissio ei ole tietoinen sähköisen korvamerkintäjärjestelmän käyttöönottamisesta Kreikassa. Eläinten sähköistä tunnistamisjärjestelmää (IDEA) koskeva komission projekti ennakoidaan saatavan päätökseen vuoden loppuun mennessä. Projektin tulosten perusteella komissio esittää raportin sähköisestä tunnistamisesta mahdollisine parlamentille ja neuvostolle tehtävine ehdotuksineen. Kreikka ilmoitti komissiolle 27. lokakuuta 2000 säädöksestä, jolla elintarvikehygieniasta 14. kesäkuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/43/ETY saatetaan osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä. Direktiivin täytäntöönpanosta vastaa jäsenvaltio. Komissio harjoittaa valvontaa elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston välityksellä paikan päällä tehtävin tarkastuksin selvittääkseen, kuinka jäsenvaltiot ovat saattaneet direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja kuinka ne panevat sitä täytäntöön.