ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3433/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Gianfranco Fini (UEN) komissiolle. Pohjois-Italian tulvat.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0168 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3433/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Gianfranco Fini (UEN) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Pohjois-Italian tulvat Pohjois-Italiaa vaivaava huono sää on aiheuttanut kymmenien ihmisten kuoleman ja lisäksi satoja ihmisiä on loukkaantunut ja tuhansia on jouduttu evakuoimaan. Maantie- ja rautatieliikenne on tukkeutunut, sadat kunnat ovat jääneet eristyksiin, joet tulvivat ja siltoja, teitä ja rakennuksia on romahtanut. Voisiko komissio tehdä välittömästi hätä- ja avustussuunnitelman ja laatia direktiivin, jossa määrättäisiin alueita laatimaan hydrogeologiset kartat tulvariskin piiriin kuuluvista alueista, jotta voitaisiin saada yksityiskohtaista tietoa jokaisen kunnan maaperän tilasta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Komissio on pahoillaan siitä, että lokakuun 2000 huonot säät Pohjois-Italiassa ovat vaatineet ihmishenkiä ja aiheuttaneet kodittomuutta ja loukkaantumisia sekä vahinkoja infrastruktuurille ja ympäristölle. Hätäavun osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut Euroopan parlamentin jäsenen Michl Ebnerin parlamentin istunnon kyselytunnilla marraskuussa 2000 tekemään suulliseen kysymykseen H-0857/00(1) sekä komission puheenvuoroon 25. lokakuuta 2000 pidetyssä lokakuun toisessa istunnossa käydyssä keskustelussa ilmastonmuutoksista(2) ja 16. marraskuuta 2000 pidetyssä marraskuun istunnossa käydyssä keskustelussa tulvista Euroopassa(4). Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti komission tehtäviin ei kuulu sellaisen sääntelykehyksen laatiminen, jossa olisi säännöksiä alueiden velvollisuudesta laatia yksityiskohtaisia karttoja kunkin kunnan hydrologisista riskeistä. Komissio on seurannut tiiviisti kyseisen katastrofin vaiheita, ja se on tarjonnut sekä asiantuntija-apua että tukeaan kansallisten pelastuspalveluyksikköjen koordinointiin. Tässä yhteydessä komissio haluaa muistuttaa, että se antoi syyskuussa 2000 ehdotuksen neuvoston päätökseksi yhteisön mekanismin perustamisesta hätätilanteissa toteutettavien pelastuspalvelutoimien koordinointia varten(3). Tässä ehdotuksessa mahdollistetaan toiminnallisten voimavarojen käyttöön otto ja nopeat toimet hätätilanteesta kärsivän jäsenvaltion auttamiseksi. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (marraskuu 2000). (2) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (lokakuu 2000). (3) KOM(2000) 593 lopullinen. (4) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (marraskuu 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3330/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Eläinten suojeleminen kuljetuksen aikana.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3330/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Eläinten suojeleminen kuljetuksen aikana Eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun neuvoston direktiivin 91/628/ETY(1) (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella 95/29/EY(2)) 8 artiklassa säädetään, että kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on esitettävä komissiolle vuosiraportti, jossa mainitaan edellisen kalenterivuoden aikana tehdyt tarkastukset koskien a) kuljetusajoneuvoja ja eläimiä maantiekuljetusten aikana ja tietyissä direktiivissä määritellyissä paikoissa ja b) mukana seuraavien asiakirjojen merkintöjä. Kunkin jäsenvaltion vuosiraportin täytyy 8 artiklan mukaan sisältää yksityiskohdat kaikista havaituista rikkomuksista ja toimivaltaisten viranomaisten niiden johdosta toteuttamat toimenpiteet. Voiko komissio ilmoittaa, ovatko kaikki jäsenvaltiot täyttäneet yllä mainitut vaatimukset vuosina 1998 ja 1999? Jos näin ei ole, mitkä jäsenvaltiot eivät ole esittäneet vuosiraporttia, joka sisältää kaikki 8 artiklassa vaaditut yksityiskohdat ja mihin toimenpiteisiin komissio ryhtyy näiden jäsenvaltioiden kohdalla? (1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. (2) EYVL L 148, 30.6.1995, s. 52. David Byrnen vastaus komission puolesta (11. joulukuuta 2000) Komissio on saanut edellä mainitut raportit vuoden 1998 osalta 12 jäsenvaltiolta. Kolme jäsenvaltiota ei ole täyttänyt tätä direktiivissä esitettyä vaatimusta (Belgia, Kreikka ja Portugali). Vuoden 1999 osalta komissio on saanut kuusi raporttia (Belgia, Saksa, Espanja, Luxemburg, Suomi ja Ruotsi). On kuitenkin muistettava, että direktiivin 8 artiklassa ei aseteta erityistä määräaikaa raportin toimittamiselle komissioon. Komissio on toukokuusta 2000 lähtien muistuttanut jäsenvaltioita säännöllisesti tästä vaatimuksesta pysyvän eläinlääkintäkomitean välityksellä. Jos komissio ei saa vielä puuttuvia vuoden 1998 raportteja, se harkitsee jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevan menettelyn käynnistämistä kyseisiä jäsenvaltioita kohtaan. Komissio aikoo lisäksi virallisesti pyytää niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä toimittaneet vuoden 1999 raporttia, tekemään niin mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3302/00 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle. Turkki ja ihmisoikeudet.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3302/00 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Turkki ja ihmisoikeudet Turkin ammattiyhdistysaktivisti Suleyman Yeter kuoli viime maaliskuussa jouduttuaan poliisin huostaan ja kidutuksen uhriksi. Mitä seurauksia tällä ilmeisen räikeällä ihmisoikeusloukkauksella on komission jäsenen Günter Verheugenin mielestä Turkin liittymiselle EU:hun? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2000) Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Suleyman Yeter, Limter-Is -nimisen ammattiliiton jäsen ja koulutusasiantuntija, kuoli 7. maaliskuuta 1999 ollessaan pidätettynä. Kolmea poliisia vastaan on parhaillaan meneillään oikeuskäsittely kuolemantuottamuksesta. Oikeudenistunto Istanbulin rikostuomioistuimessa nro 6 pidettiin 23. lokakuuta 2000, ja todistajien kuuleminen jatkuu edelleen. Poliiseille vaaditaan jopa 13 vuoden vankeusrangaistusta. Komissio seuraa tiivisti ihmisoikeustilanteen kehittymistä Turkissa, ja se on esittänyt tilanteesta yleisarvion Turkin edistymistä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa koskevassa vuotuisessa kertomuksestaan, jonka se antoi 8. marraskuuta 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2994/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle. Itä-Timor.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0037 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2994/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle (25. syyskuuta 2000) Aihe: Itä-Timor Onko neuvosto tietoinen siitä, että Indonesian yleisen syyttäjän viraston julkaisema luettelo viime vuoden verilöylyihin syyllisiksi epäillyistä on puutteellinen? Miten neuvosto aikoo varmistaa, että nämä miehet joutuvat oikeuteen eivätkä he välty syytteiltä, koska maan perustuslakiin on tehty äskettäin tarkistuksia, jotka mitä todennäköisimmin estävät nostamasta syytteitä sotarikosten ja ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten kaltaisiin kansainvälisiin rikoksiin syyllistyneitä vastaa? Vastaus (22. joulukuuta 2000) Euroopan unioni on useaan otteeseen todennut, että Itä-Timorin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneet on saatava vastuuseen teoistaan ja että tämä on paras keino edistää demokratian vakautta Indonesiassa ja kestävää sovintoa Itä-Timorissa. Neuvostolle on ilmoitettu, että Indonesian yleisen syyttäjän virasto on lisännyt uusia nimiä alkuperäiseen Itä-Timorissa 1999 tapahtuneista julmuuksista epäiltyjen luetteloon. Tämän vuoden lokakuun puolivälissä troikka esitti neuvoston puolesta Indonesian viranomaisille vetoomuksen, jossa muistutettiin, että väkivallantekoihin syyllistyneet on pidätettävä ja heidät on asetettava syytteeseen. Neuvosto muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä 4. helmikuuta 2000 antamastaan julkilausumasta, jossa se korostaa kansainvälisen yhteisön velvollisuutta Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmän kautta toimia niin, että perusoikeuksien ja humanitaarisen oikeuden vakavat loukkaukset Itä-Timorissa tutkitaan ja niihin syyllistyneet asetetaan syytteeseen. Neuvosto muistuttaa lisäksi, että UNTAET (YK:n Itä-Timorin siirtymävaiheen hallinto) on ryhtynyt omiin toimiin vastuussa olevien tunnistamiseksi ja syytteeseen saattamiseksi sovittuaan ensin Indonesian tasavallan yleisen syyttäjän viraston kanssa institutionaalista yhteistyötä koskevista säännöistä. Neuvosto seuraa edelleen tarkasti tilanteen kehittymistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3292/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Mesolongin laguunin kosteikkoa vahingoittavat katastrofit.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3292/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Mesolongin laguunin kosteikkoa vahingoittavat katastrofit Komissiolle on useita kertoja ilmoitettu tuhoista ja toimenpiteistä, joista Mesolongin laguunin kosteikkoalue on kärsinyt; tämä alue on muun muassa suojeltu RAMSAR-sopimuksella. Kun paikan päällä äskettäin tehtiin tutkimus ja laguunia valokuvattiin, kävi ilmi, että alueelle oli ilmestynyt laittomasti rakennettuja vapaa-ajan asuntoja, ja näihin asuntoihin oli myös johdettu sähkö ja vesi sekä puhelinyhteydet, jotta tilanne vakiinnutettaisiin. Myös viemäreiden rakentaminen on aloitettu. On syytä mainita, että kosteikkoa tuhotaan joka päivä maantäytöllä, jopa kosteikon A-alueilla, mikä vaarantaa ekosysteemin kasviston ja eläimistön. Kun otetaan huomioon, että näin rikotaan kansainvälistä RAMSAR-sopimusta sekä yhteisön direktiivejä 74/409/ETY, 92/43/ETY ja 85/337/ETY ja että Kreikka direktiivin 79/409/ETY 4 artiklan perusteella oli määrännyt Ambrakianlahden ja Mesolongin laguunin suojelualueiksi, voisiko komissio kertoa, onko Kreikka tiedottanut sille erityistoimista, joita se on toteuttanut näiden alueiden suojelemiseksi ja mitä nämä ovat, jotta Mesolongin laguunin kosteikkoalue, ympäristön kannalta erittäin tärkeä alue, saataisiin säilytettyä? Aikooko komissio puuttua asiaan, jotta edellä mainitut pitkään jatkuneet rikkomukset saataisiin lopetettua? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2000) Messolonghin laguuni kuuluu alueeseen, jonka Kreikka on luokitellut luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) nojalla erityissuojelualueeksi. Samaa aluetta on myös ehdotettu luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY(2) tarkoitetuksi yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi. Koska kyseisellä kosteikolla on luonnonarvoa ja koska sitä pidetään tärkeänä sekä yhteisön tasolla että kansainvälisesti (Ramsar-yleissopimus), Kreikan viranomaisten on toteutettava aiheelliset toimet alueen suojelemiseksi ja säilyttämiseksi. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman laittoman toiminnan valvonta kuuluu jäsenvaltion toimivaltaan. Koska mainittu toiminta antaa aiheen olettaa, että alue vaurioituu, komissio ottaa yhteyden Kreikan viranomaisiin ja pyytää tietoja Messolonghin laguunin suojelujärjestelmästä ja niistä erityistoimenpiteistä, joilla sen ekologinen arvo pyritään säilyttämään. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3003/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Ionin eritasoristeys.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0153 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3003/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (26. syyskuuta 2000) Aihe: Ionin eritasoristeys Euroopan unionin yhteisrahoittamiin Kreikan valtion rautateiden (OSE) hankkeisiin sisältyy Ionin esitasoristeyksen rakentaminen Agios Stefanosin alueella. Paikallisviranomaiset ja alueen asukkaat vastustavat Kreikan valtion rautateiden Ergose-yhtiön ehdotusta ylikulkusillan rakentamisesta, koska silta pitkittää rautatielinjojen jakaman Agios Stefanosin alueellisen yhtenäisyyteen liittyvien ongelmien ratkaisua ja aiheuttaa tuntuvia haittoja luonnon- ja kaupunkiympäristölle. Päätöksellään 6/2000 Attikan lääninhallitus hylkäsi ympäristövaikutusten arvioinnin ja pyysi tutkimaan rautatien upottamiseen perustuvaa ratkaisua. Agios Stefanosin kunnanvaltuusto (päätöksellä 81/2000) ja muut alueen tahot päättivät vastaavasti pyytää tutkimaan rautatielinjojen upottamisen mahdollisuutta. Ergosen kanta näihin vaatimuksiin on, että se ei pysty hankkimaan rautatielinjan sijaintikorkeuteen tehtäviin muutoksiin (upottamiseen) tarvittavia määrärahoja. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta tutkittaisiin sijaintikorkeuteen tehtäviin muutoksiin perustuvaa ratkaisua, joka on ympäristönäkökohdat huomioon ottaen tarkoituksenmukaisin ja vastaa politiikkaa, joka pyrkii suunnittelemaan kokonaisvaltaisia hankkeita paikallistasolla? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 2000) Komissio ja jäsenvaltiot neuvottelevat toimintamuodoista, joille myönnetään yhteisrahoitusta rakennerahastoista, ja hankkeista, joille myönnetään yhteisrahoitusta koheesiorahastoista. Tämän jälkeen kukin jäsenvaltio tutkii ja toteuttaa yksittäisiä hankkeita ja toimenpiteitä yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Komissio ei tässä vaiheessa puutu asiaan, ellei kysymyksessä ole yhteisön lainsäädännön rikkominen, mikä ei jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella ole tilanne kysymyksessä esitetyssä tapauksessa. Näin ollen ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti komissio ei voi pyytää jäsenvaltiota korvaamaan korkealle sijoitetun linjan rakentamista parlamentin jäsenen ehdottamalla ratkaisulla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3061/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle. Puhtaat uimarannat.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3061/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Puhtaat uimarannat Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat täysin yhteisön lainsäädäntöä Euroopan rannikkojen ja uimavesien puhtaudesta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 2000) Muutamat yhteisön direktiivit saattavat vaikuttaa myönteisesti rannikko- ja uimavesien puhtauteen, erityisesti uimaveden laadusta 8. joulukuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 76/160 ETY(1) ja yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21. toukokuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/271/ETY(2), sekä monet muut, kuten tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta 4. toukokuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 76/464/ETY(3) tai jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 75/442/ETY(4), sellaisena kuin se on muutettuna 18. maaliskuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/156/ETY(5). Mikäli yhteisön direktiivejä ei noudateta, komissio toteuttaa viipymättä kaikki tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuna Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) ja 228 artiklan (entinen 171 artikla) mukaiset oikeudenkäyntimenettelyt, joiden perusteella Euroopan yhteisöjen tuomioistuin voi määrätä uhkasakkoja niille jäsenvaltioille, jotka eivät noudata direktiivejä. (1) EYVL L 31, 5.2.1976. (2) EYVL L 135, 30.5.1991. (3) EYVL L 129, 18.5.1976. (4) EYVL L 194, 25.7.1975. (5) EYVL L 78, 26.3.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3094/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Lämpöydinfuusiota koskevan ohjelman arviointi.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3094/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (4. lokakuuta 2000) Aihe: Lämpöydinfuusiota koskevan ohjelman arviointi Voiko komissio julkaista kaikkien niiden henkilöiden ansioluettelon pääpiirteissään, joiden muodostama ryhmä vastaa Euratom-puiteohjelmaan kuuluvan lämpöydinfuusio-ohjelman äskettäin julkaistusta viiden vuoden arvioinnista, millä selvennettäisiin kyseisten henkilöiden riippumattomuutta kysymyksessä? Voiko komissio myös ilmoittaa, miten henkilöt nimitettiin ja valittiin tähän tehtävään? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 2000) Puiteohjelmien ja erityisohjelmien (fuusio-ohjelma mukaan luettuna) viisivuotisarvioinnin suorittaneen paneelin koostumus on julkistettu 24. huhtikuuta 2000 Cordis-palvelimen www-sivuilla (http://www. cordis.lu/fp5/panels.htm). Paneelin jäsenten luettelossa annetaan myös lyhyesti ansioluettelotiedot kustakin asiantuntijasta. Komissio on nimittänyt paneelien jäsenet jäsenvaltioiden tekemien ehdotusten pohjalta. Asiantuntijapaneelien korkeasti pätevöityneiden jäsenten valintakriteereihin on kuulunut myös riippumattomuus: jäsen ei saa olla tai olla ollut ohjelman toimeksisaaja eikä minkään ohjelmakomitean jäsen tai asiantuntija arviointijakson aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3044/00

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(28. syyskuuta 2000)

Aihe: Värjätty polttoneste

Voiko komissio antaa yksityiskohtaista tietoa eri jäsenvaltioissa maanviljelijöille annetuista polttonestetuista, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan värjätystä polttonesteestä?

Aikooko komissio ehdottaa näiden tukien yhdenmukaistamista vapaan kilpailun etujen mukaisesti?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(9. marraskuuta 2000)

Komissiolla ei ole pyydettyjä tietoja. Kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun direktiivin 92/81/ETY(1) 8 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaan, sen rajoittamatta muiden yhteisön säädösten soveltamista, jäsenvaltiot voivat vapauttaa maatalous- tai puutarhaviljelytöissä, metsätaloudessa ja sisävesikalastuksessa käytetyt, verovalvonnan alaiset kivennäisöljyt osittain tai kokonaan tai soveltaa niitä koskevia poikkeuksia. Direktiivissä 92/81/ETY ei vaadita jäsenvaltioiden ilmoittavan komissiolle maatalouteen sovellettavia veroja.

Näin ollen jäsenvaltioiden väliset erot maataloudessa käytetyn dieselin verotuksessa ovat seurausta direktiivistä 92/81/ETY siltä osin kuin ne kuuluvat mainitussa direktiivissä vahvistettuun kehykseen. Komission ehdotusta neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta(2) käsitellään parhaillaan neuvostossa.

Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että direktiiviä 92/81/ETY koskevia automaattisia poikkeuksia, kuten maataloudessa käytetyn dieselöljyn suhteen tehtyä poikkeusta, on myös pidettävä valtiontukena, mikäli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (entisen 92 artiklan) 1 kohdan ehdot täyttyvät, eli jos poikkeuksia sovelletaan valikoivasti (esimerkiksi sovelletaan erityistä verotustasoa tiettyjen lajien tuotantoon tai tietyille tuottajatyypeille). Tällaisista toimenpiteistä olisi ilmoitettava komissiolle ennen niiden täytäntöönpanoa. Jos arvoisalla parlamentin jäsenellä on tietoa maataloudessa käytettyyn dieseliin liittyvistä valikoivasti sovellettavista verotuskäytännöistä, komissio pyytää, että sille tiedotetaan niistä.

(1) EYVL L 316, 31.10.1992.

(2) EYVL C 139, 6.5.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2641/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Laivanrakennus.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2641/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Laivanrakennus Euroopan komission kilpailuyksiköt julkistivat 12. heinäkuuta 2000 epäilyksensä siitä, että Julianan telakan ja Manisesin dieselmoottorien valmistuslaitoksen myyminen valtionyhtiö Sepille olisi eräänlainen valtiontuki. Mihin tällaiset epäilyt perustuvat? Kyseinen myynti tapahtui Euroopan unionin tilinpitoon ja verotukseen liittyvien sääntöjen mukaisesti. Koska kyse oli yhtiöiden välisestä normaalista toimenpiteestä, joka ei vaikuttanut kahden yhtiön omistussuhteisiin, miten toimenpidettä voidaan pitää valtiontukena? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 2000) Ensin on syytä selventää, että 12. heinäkuuta 2000 komissio, eikä kilpailun pääosaston yksiköt, päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan (ent. 93 artikla) mukaisen tutkintamenettelyn kaupasta, jolla SEPI hankki omistukseensa Julianan ja Manisesin telakat (sekä Cadizin telakan). Arvoisa parlamentin jäsen tietänee, että komissio aloittaa tutkintamenettelyn epäillessään toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Päätös menettelyn aloittamisesta ei millään tavoin ennakoi komission lopullista päätöstä. Komissio päätti tässä tapauksessa aloittaa menettelyn, koska se epäili käytössään olevien tietojen perusteella, voidaanko liiketoimea pitää kaupallisena liiketoimena. Tämä johtui lähinnä siitä, että SEPI oli hankittujen telakoiden lopullinen omistaja jo aikaisemmin ja että telakat olivat taloudellisissa vaikeuksissa. Komissio epäili, voidaanko SEPI:n toiminta rinnastaa yksityisen sijoittajan toimintaan samanlaisissa olosuhteissa. Se katsoi, että toimenpide voisi olla pääomankorotus, joka voisi olla EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa (ent. 92 artikla) tarkoitettua valtiontukea. Tutkintamenettelyä aloittaessaan komissio määräsi Espanjan toimittamaan kaikki merkitykselliset tiedot kuukauden kuluessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3143/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Disko Auschwitzissa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0079 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3143/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (6. lokakuuta 2000) Aihe: Disko Auschwitzissa Lehtitietojen mukaan Auschwitzin lähistölle on annettu lupa perustaa disko. Uutinen on herättänyt täysin ymmärrettäviä reaktioita. On mahdotonta kuvitella, että huvittelupaikka voidaan perustaa alueelle, josta on tullut juutalaisten joukkotuhon symboli. Auschwitz on osa kollektiivista muistia, mikä paikallisviranomaisten täytyy ottaa huomioon ja estää uhrien muiston ja miljoonien, suurimmaksi osaksi juutalaisten, ihmisten kärsimyksen häpäiseminen. Onko komissio valmis esittämään Puolan hallitukselle 1. unionin solidaarisuuden näitä perusteltuja tunteita kohtaan ja 2. pyynnön kunnioittaa paikkaa, jonka juutalaisten joukkomurha on syövyttänyt verisesti maailman tietoisuuteen? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 2000) Komissio ilmaisi kaikille asianosaisille, myös Puolan hallitukselle, selkeän kantansa juutalaisten joukkotuhoon ja siihen liittyviin tapahtumiin komission puheenjohtajan aloittaessa toimikautensa vierailemalla Auschwitz-Birkenaussa. Lisäksi komissio seuraa Puolan edistymistä kohti unionin jäsenyyttä ja kiinnittää erityistä huomiota riittävien lainsäädännöllisten puitteiden luomiseen ja niiden tehokkaaseen soveltamiseen. Parlamentin jäsenen esiin ottamassa tapauksessa komissio on pannut merkille, että Puolassa säädettiin toukokuussa 1999 laki sellaisten paikkojen suojelusta, joissa ennen sijaitsi natsien keskitysleiri. Laissa kielletään julkiset kokoontumiset, kaupallinen toiminta ja rakentaminen leirin välittömään läheisyyteen. Lain avulla katsotaan selvitetyn kysymys leirejä ympäröivistä alueista, ja siinä määritellään virallisesti Auschwitz-Birkenaun leirin alue ja sitä ympäröivä puskurivyöhyke, jotka säilytetään pysyvänä muistomerkkinä. Esillä olevasta asiasta ilmenee, että keskitysleiriverkostojen toimintaan liittyi monia muita rakennuksia ja että monet niistä sijaitsivat jonkin matkan, jopa useiden kilometrien, päässä pääpaikalta. Koska asiaa koskeva lainsäädäntö on olemassa, paras tapa puuttua tällaisiin asioihin olisi aluksi pyrkiä korjaamaan asia kansallisella tasolla asiaan kuuluvin keinoin.