ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2341/00

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(13. heinäkuuta 2000)

Aihe: PHARE Business Support Programme ja kelpoisuuden kriteerit

Voiko komissio ilmoittaa, mitä kriteerejä käytettiin arvioitaessa PHARE Business Support Programmen puitteissa esitettyjä ehdotuksia ja erityisesti, mitkä hankkeet valittiin ja miltä aloilta?

Günter Verheugen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2340/00 ja E-2341/00

(7. syyskuuta 2000)

Yrityksille myönnettävää tukea koskeva Phare-ohjelma suunniteltiin vahvistamaan alakohtaisten ja horisontaalisten liike-elämän edustusorganisaatioiden kapasiteettia kymmenessä Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaassa kyseisten maiden yritysten avustamiseksi liittymisen valmisteluissa, jossa tärkeänä osana on se, että ne noudattavat sisämarkkinoita koskevaa yhteisön säännöstöä.

Yrityksille myönnettävää tukea koskevan Phare-ohjelman puitteissa julkaistiin kesäkuussa 1999 kaksi ehdotuspyyntöä, joiden tavoitteena oli yhteistyössä yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan organisaatioiden kanssa toteutettavien kaksivuotisten hankkeiden yhteisrahoitus. Ensimmäisen ehdotuspyynnön Keski- ja Itä-Euroopan yritystukiorganisaatioiden vahvistaminen mukainen tuki on yhteensä 14 miljoonaa euroa, ja se on tarkoitettu 0,52 miljoonan euron arvoisiin hankkeisiin. Toisen ehdotuspyynnön Yritystukiorganisaatioiden toiminnan vahvistaminen KIE-maiden yritysten tukemiseksi näiden mukautuessa yhteisön säännöstöön mukainen tuki on yhteensä 8 miljoonaa euroa, ja se on tarkoitettu 0,51 miljoonan euron arvoisiin hankkeisiin. Molempien ehdotuspyyntöjen määräaika oli 15. lokakuuta 1999, johon mennessä komissio oli vastaanottanut 98 ehdotusta, joista 55 koski ensimmäistä ehdotuspyyntöä ja 43 toista ehdotuspyyntöä.

Tukikelpoisten hankkeiden arviointi suoritettiin ehdotuspyynnöissä julkaistujen valintaperusteiden pohjalta vahvistetuista kriteereistä annettavien pistemäärien mukaisesti. Kyseessä oleva hanke sai 802 pistettä 1 500:n pisteen enimmäismäärästä. Alle 965 pistettä saaneita hankkeita ei voitu ottaa huomioon. Komissio toimittaa kyseiset kriteerit suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.

Arvioinnin tuloksena voitiin valita rahoitettavaksi 17 hanketta (yhdeksän hanketta koski ensimmäistä ehdotuspyyntöä ja kahdeksan hanketta koski toista ehdotuspyyntöä). Seitsemän organisaatiota sai tukea hankkeille molempien ehdotuspyyntöjen aloilla. Hankkeiden kattamat toimet tai alat ovat seuraavat: kauppakamari, pienet ja keskisuuret käsiteollisuusyritykset, huonekalu- ja puuteollisuus, tuottajien osuuskunnat, osuus- ja yhteisötalouden alan yritykset ja osakkuusyritykset, kemianteollisuus, elintarvike- ja juomateollisuus, terästeollisuus, tekstiili- ja vaatetusteollisuus, konttorikone- ja tietotekniikkateollisuus ja eläintuotanto.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2745/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Riisisektorin tukijärjestelmän uudistus.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0162 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2745/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Riisisektorin tukijärjestelmän uudistus Komissio on tehnyt ehdotuksen siemenviljan viljelijöiden tukijärjestelmää koskevien sääntöjen uudistamiseksi. Ehdotus koskee myös riisinviljelyä. Italia on Euroopan johtava riisintuottaja ja siten erittäin kiinnostunut uudistuksen mukanaan tuomista muutoksista. Uudistuksesta voi aiheutua hankaluuksia Italialle tuotannon vähentämisen ja tästä seuraavan sektorin työttömyyden muodossa. Uudistukseen nimittäin liittyy suunnitelmia pienentää viljelypinta-alaa 10 prosentilla, poistaa myymättä jääneen sadon lunastaminen vastineeksi jokaista viljeltyä hehtaaria kohti maksettavasta palkkiosta ja korvata interventiohinta ottamalla mahdollisesti käyttöön uusi tariffi erityisehdoin tuotaville tuontituotteille. Riisinviljelyn lopettaminen johtaisi työttömyyteen, mikä olisi uudistuksesta aiheutuva kielteinen seuraus, ja ennen kaikkea ympäristökatastrofiin (veden valvomatta jättäminen synnyttäisi soita ja aiheuttaisi tulvia). Yhdysvallat on toistuvasti kieltäytynyt hintainterventioista uusien tullitariffien käyttöönottamiseksi ja aikoo mahdollisesti tehdä valituksen WTO:lle. 1. Voiko komissio kertoa, miten uudistus on edistynyt? 2. Millainen on muiden jäsenvaltioiden tilanne? 3. Millainen Yhdysvaltain mahdollinen tuleva valitus WTO:lle voisi olla? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 2000) Tutkittuaan tarkasti kaikki vaihtoehdot komissio tuli siihen tulokseen, että kysyntä ja tarjonta saadaan tasapainoon sisällyttämällä riisiala peltokasvijärjestelmään ja poistamalla interventiohinta. Samalla turvataan riisinviljelijöiden tulot. Ehdotettujen muutosten odotetaan vaikuttavan siten, että yhteisön riisin kilpailukyky kasvaa ja markkinat tulevat joustavammiksi. Ympäristövaikutusten osalta voidaan todeta, että ehdotettujen toimenpiteiden tavoitteena on taata riisinviljelyn jatkuvuus alueilla, joilla vesivarojen huolellinen hallinta on tärkeää ympäristön erityispiirteiden suojelemiseksi. Viljelypinta-alan pienentäminen 10 prosentilla ei koske pienviljelijöitä, joten toimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus. Yhteisen markkinajärjestelyn uudistusehdotus toimitettiin neuvostolle 7. kesäkuuta 2000. Sen jälkeen (heinäkuussa ja syyskuussa 2000) on pidetty neuvoston Peltokasvit riisi -työryhmän kanssa kokouksia, joissa on käsitelty ehdotettuja toimenpiteitä. Komission tietojen mukaan Yhdysvallat ei ole ottanut kantaa komission ehdotukseen riisialan yhteisen markkinajärjestelyn muuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3480/00 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle. Euroopan kielten teemavuosi ja hankkeita koskevien tukihakemusten määräajat.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0181 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3480/00 esittäjä(t): Rosemarie Müller (PSE) komissiolle (10. marraskuuta 2000) Aihe: Euroopan kielten teemavuosi ja hankkeita koskevien tukihakemusten määräajat Tiedot Euroopan kielten teemavuotta koskevista toimista julkaistiin virallisessa lehdessä 8. syyskuuta 2000. Ennen 30. kesäkuuta 2001 järjestettäviä hankkeita koskevien tukihakemusten määräajaksi oli asetettu 2. lokakuuta 2000. Aikaa tarvittavien tietojen saamiseen asiasta vastaavilta kansallisilta koordinaattoreilta sekä hakemuslomakkeiden hankkimiseen, täyttämiseen ja oikea-aikaiseen lähettämiseen jäi siten ainoastaan 15 työpäivää. Näin lyhyt määräaika ei ole mielestäni asianmukainen. Tällainen menettelytapa syrjii erityisesti pieniä järjestöjä, joilla on vain muutamia jäseniä ja joiden toiminta perustuu usein vapaaehtoisuuteen. Onko lyhyellä määräajalla tarkoitus pitää hakemusten määrä mahdollisimman vähäisenä? Onko lyhyt määräaika komission mielestä asianmukainen? Miten tällaiset lyhyet määräajat ovat selitettävissä kansalaisille? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2000) Komissio muistuttaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kielten teemavuoden perustamisesta tehtiin 17. heinäkuuta 2000 ja julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 14. syyskuuta 2000(1). Komissio hyväksyi päätösehdotuksen 13. lokakuuta 1999(2). Ehdotuspyyntö julkaistiin siis pikimmiten. Komissio aikoo rahoittaa yhteensä 150 projektia, joita koskevien hakemusten esittämiselle asetettiin määräajoiksi 2. lokakuuta 2000 ja 15. helmikuuta 2001. Komissio tietää, että ensimmäinen takaraja (2. lokakuuta 2000) jätti verraten vähän aikaa projektien valmistelulle. Komission täytyi kuitenkin asettaa tämä määräaika, jotta ensimmäisen vuosipuoliskon aikana käynnistyvien projektien rahoitus olisi mahdollista. Tiukasta aikataulusta huolimatta komissio sai 250 projektiehdotusta. Komissio muistuttaa, että toinen takaraja ehdotusten esittämiselle on 15. helmikuuta 2001. Nämä projektit käynnistyvät 1. kesäkuuta 2001. (1) Päätös N:o 1934/2000/EY EYVL L 232, 14.9.2000. (2) KOM(1999) 485 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2701/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Viron liittyminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0212 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2701/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Viron liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Viroon sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän takuu- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 ja E-2701/00 (29. syyskuuta 2000) Jotta voitaisiin arvioida Puolan, Tekin tasavallan, Kyproksen, Unkarin, Slovenian ja Viron yhteisöön liittymisestä aiheutuvat vuosittaiset maataloustuen lisäkustannukset, olisi kohtalaisella varmuudella tiedettävä, milloin ja millä ehdoin nämä maat liittyvät yhteisöön. Nämä seikat on määriteltävä maiden kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joiden maataloutta käsittelevä vaihe käynnistyi kesäkuussa 2000. Parlamentin jäsenen esittämien oletusten perusteella tehty kustannusarvio olisi näin ollen väistämättä hypoteettinen, teoreettinen ja epävarma. Neuvottelujen tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2933/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Kolmeatoista tai neljäätoista jäsenvaltiota koskeva yhteisön energiavero.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2933/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (11. syyskuuta 2000) Aihe: Kolmeatoista tai neljäätoista jäsenvaltiota koskeva yhteisön energiavero Kysyin ympäristövaliokunnan nimissä komission jäsenehdokas Bolkesteinilta Euroopan parlamentin kuulemistilaisuudessa, onko hän valmis kun otetaan huomioon Espanjan veto EU:n laajuisen energia/hiilidioksidiveron käyttöönottamisesta käyttämään perustamissopimuksen säännöstä vahvistetusta yhteistyöstä. Vastaukseksi olisi riittänyt yksinkertainen kyllä tai ei. Bolkestein vastasi tarvitsevansa vuoden aikaa kysymykseen vastaamiseen. Tuo vuosi on nyt kulunut. Haagissa pidettävän suuren ilmastokonferenssin aattona on hyvin tärkeää, että komissio tekee aloitteen todellisen energia/hiilidioksidiveron käyttöönotosta niiden 12:sta 14:ään jäsenvaltion kanssa, jotka sitä haluavat. Tämä tarkoittaisi myöskin, että sisämarkkinoiden toiminta häiriintyisi vähemmän, koska tällä hetkellä osa jäsenvaltioista on ottamassa omia vaatimattomia kansallisia energia/hiilidioksidiverojaan. Ainoastaan suurkäyttäjät Tanskaa lukuun ottamatta jättäytyvät toimien ulkopuolelle. Jos 1214 EU:n jäsenvaltiota ottaisivat veron käyttöön, suurkäyttäjien olisi myös ryhdyttävä toimiin energian säästämiseksi ja uusiutuvampien energialähteiden käyttämiseksi. Tällaisessa tapauksessa Espanja ja mahdollisesti kaksi muuta tällä hetkellä hanketta vastustavaa jäsenvaltiota osallistuisivat näihin toimiin viipymättä, koska niiden tulee myös täyttää Kioton ilmastovelvoitteensa, minkä yhteydessä energia/hiilidioksidivero on välttämätön väline. Onko komissio valmis tekemään aloitteen vahvistettua yhteistyötä koskevan säännöksen perusteella ja määräämään yhteisön tasolla energia/hiilidioksidiverosta? Vastaukseksi riittää kyllä tai ei. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. lokakuuta 2000) Komissio pitää edelleen ensiarvoisen tärkeänä energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta tehdyn direktiiviehdotuksen(1) hyväksymistä neuvostossa, ja komissio on saanut tässä asiassa useaan otteeseen tukea talous- ja raha-asioiden neuvostolta ja ympäristöasioiden neuvostolta. Eri alojen lujitettuun yhteistyöhön liittyvästä yleisestä ongelmakentästä keskustellaan perusteellisesti myös hallitustenvälisessä konferenssissa. Komissio on tehnyt asiassa pitkälle meneviä ehdotuksia. Ranska puolestaan esitti puheenjohtajana elokuun lopussa 2000 muistion, jossa korostetaan toisaalta lujitetun yhteistyön aikaansaamisen välttämättömyyttä yhdentymisen osatekijänä ja toisaalta kysymystä tiettyjen alojen sulkemisesta pois lujitetun yhteistyön soveltamisalalta. Näin ollen parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen voidaan antaa tarkka vastaus vasta hallitustenvälisen konferenssin (HVK) päätelmien valossa. (1) EYVL C 139, 6.5.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2103/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Parlamentaariset edunsaajat.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0062 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2103/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Parlamentaariset edunsaajat Voiko komissio täydentää esittämääni kirjalliseen kysymykseen E-1215/00(1) annettua vastausta ja kertoa, ketkä Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin jäsenistä saavat (a) eläkettä ja (b) avustuksia Euroopan unionilta (esim. päärit, jotka nauttivat eläkettä toimittuaan aiemmin Brysselissä virkamiehinä tai parlamentin jäsenet, jotka toimivat EU:n talousarviosta tukea saavien yritysten johtajina)? (1) EYVL C 53 E, 20.2.2001. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Komission vastaus arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1215/00(1) sisältää tiedot brittiläisistä entisistä komission jäsenistä, jotka saavat yhteisön eläkettä. Vanhuuseläkkeen saaminen ei estä komission virkamiehiä ottamasta vastaan muita tehtäviä (henkilöstösääntöjen 16 ja 17 artiklaa noudattaen). Palkkaluokkien A1 ja A2 virkamiehet, jotka on siirretty eläkkeelle nimittävän viranomaisen päätöksellä yksikön edun vuoksi (henkilöstösääntöjen 50 artikla), saavat määrätyltä ajalta kuukausittaista korvausta. Henkilöstösääntöjen 50 artiklassa säädetään, että asianomaisen uusia tehtäviä hoitaessaan saama palkka vähennetään kyseisestä korvauksesta siltä osin kuin palkka yhdessä korvauksen kanssa ylittää virkamiehen viimeisen kokonaispalkan. Tilanne 10. heinäkuuta 2000 oli se, että kahdeksan brittiläistä entistä komission virkamiestä sai tällaista korvausta. Komissiolle toimitetut tiedot ammatillisista tuloista eivät tällä hetkellä anna aihetta tarkistaa yhtäkään näistä korvauksista. Kukaan Yhdistyneen kuningaskunnan parlementissa ei saa avustusta Euroopan unionilta. Komission tietojen mukaan parlamentin kamareissa on ainoastaan yksi entinen komission virkamies, komission entinen pääsihteeri lordi Williamson, joka tietenkin saa vanhuuseläkettä, johon hänellä on oikeus. Komissio ei kerää tietoja sellaisten yritysten johtajista, jotka saavat toimintaansa tai tehtäviään varten rahallista tukea yhteisön talousarviosta, joten komissio ei pysty vastaamaan, onko parlamentin jäsenten tai päärien joukossa tällaisia henkilöitä. (1) EYVL C 53 E, 20.2.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3032/00 esittäjä(t): Carlos Lage (PSE) komissiolle. Vila Praia de Âncoran rannikolle rakennettavan sataman vaikutukset.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0043 - 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3032/00 esittäjä(t): Carlos Lage (PSE) komissiolle (26. syyskuuta 2000) Aihe: Vila Praia de Âncoran rannikolle rakennettavan sataman vaikutukset Portugalilainen ympäristönsuojelujärjestö Quercus on lähettänyt Euroopan komissiolle kirjeen, jossa se pyytää komissiota puuttumaan Âncoran uuden sataman rakennushankkeeseen lähellä Viana do Castelon kaupunkia Pohjois-Portugalissa. Järjestön mukaan nämä yhteisön tukea saavat rakennustyöt vahingoittavat Natura 2000 -verkon ja Corine-biotyypin alueita sekä Âncoran ranta-aluetta. Aikooko Euroopan komissio tutkia tätä asiaa ja ryhtyä tarvittaviin toimiin vai katsooko se, että tehty ympäristövaikutusarviointi on tarpeeksi luotettava? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 2000) Parlamentin jäsen viittaa portugalilaisen kansalaisjärjestön Quercusin komissiolle lähettämään kirjeeseen, jossa vastustetaan Vila Praia de Âncoran uuden sataman rakennushanketta. Järjestön mukaan yhteisön rahoitusta saava hanke olisi uhka yhdelle uimarannalle sekä yhdelle Natura 2000 -alueelle. Tähän liittyen parlamentin jäsen kysyy, aikooko komissio tutkia ongelman ja toteuttaa tarpeelliset toimet vai katsooko se, että jo tehty ympäristövaikutusten arviointi riittää takeeksi hankkeen vaarattomuudesta. Direktiivin 92/43/ETY(1) 6.3 artiklan mukaisesti kaikkien sellaisten suunnitelmien tai hankkeiden, jotka eivät ole suoraan yhteydessä alueen hallintaan tai ovat sen kannalta välttämättömiä mutta jotka saattavat vaikuttaa alueeseen merkittävästi, mahdolliset vaikutukset on arvioitava tarkoituksenmukaisella tavalla ottaen huomioon alueen suojeluun liittyvät tavoitteet. Komission saama kirje ei kuitenkaan anna riittävän tarkkoja tietoja sen arvioimiseksi, missä määrin hanke saattaisi vaikuttaa kyseiseen alueeseen. Tästä syystä komissio on kirjoittanut valituksen tekijälle ja pyytänyt tältä lisätietoja, joiden avulla voitaisiin osoittaa hankkeen todennäköisesti haittaavan niitä luontotyyppejä ja lajeja, joiden perusteella aluetta ehdotettiin Natura-alueeksi. Lisäksi komissio valmistelee parhaillaan kirjettä Portugalin viranomaisille kiinnittääkseen heidän huomionsa kyseiseen tapaukseen ja saadakseen heiltä mielipiteen asiasta. Yhteisön rahoitusmahdollisuudesta on lopuksi syytä todeta, että komissio ottaa asian huomioon ja toteuttaa tarvittaessa tarkoituksenmukaisiksi katsomansa toimet. Komissio lupaa ilmoittaa valituksen tekijälle asian etenemisestä. (1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta, EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3079/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Komission toimien oikeusperusta.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0240 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3079/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 2000) Aihe: Komission toimien oikeusperusta Tämän vuoden syyskuun 10.15. päivien tienoilla, kun rekka-autot tukkivat Ranskan ja Belgian teitä, komissio lähetti faksin Ranskan ja Belgian viranomaisille ja pyysi tietoja tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevasta tilanteesta näiden maiden alueella. Belgian tapauksessa komissio oli huolestunut tilanteesta Ranskan ja Saksan vastaisilla rajoilla ja pääteillä. Jos ne tukittaisiin, Belgian viranomaisten oli määrä löytää vaihtoehtoisia kulkureittejä ja tiedottaa niistä elinkeinoelämän toimijoille naapurimaissa. Minkä oikeusperustan nojalla komissio toimi, ja aikooko komissio ryhtyä samankaltaisiin toimiin tavallisten laillisten työmarkkinakonfliktien tapauksessa, jos niillä on vastaavia vaikutuksia vapaaseen liikkuvuuteen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien komission toimien oikeusperusta on sisämarkkinoiden toimivuudesta jäsenvaltioiden välisen tavaroiden vapaan liikkuvuuden osalta 7. joulukuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2679/98(1). Komissio toimii ja aikoo vastaisuudessakin toimia tämän oikeusperustan pohjalta, kun kyseessä on mikä tahansa asetuksen (EY) N:o 2679/98 1 artiklassa tarkoitettu este tai kun on todennäköistä, että tällainen este ilmenee. Mainitussa artiklassa tarkoitetaan sellaista jäsenvaltioiden välisen tavaroiden vapaan liikkuvuuden estettä, joka johtuu jäsenvaltiosta joko sen toiminnan tai toimimatta jättämisen vuoksi ja voi merkitä perustamissopimuksen 2830 artiklan (aiemmin 3036 artiklan) rikkomista ja joka aiheuttaa konkreettisesti tai muulla tavalla vakavaa häiriötä tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle estämällä, viivyttämällä tai hankaloittamalla niiden tuontia jäsenvaltioon, niiden vientiä jäsenvaltiosta tai niiden kuljettamista jäsenvaltion kautta, sekä aiheuttaa huomattavia menetyksiä henkilöille, joita asia koskee, ja vaatii välittömiä toimia kyseessä olevan häiriön ja menetysten jatkumisen, lisääntymisen tai pahenemisen välttämiseksi. Toimissaan komissio noudattaa asetuksen (EY) N:o 2679/98 2 artiklaa, jonka mukaan kyseistä asetusta ei saa tulkita niin, että sillä olisi vaikutuksia perusoikeuksien, myös lakko-oikeuden, käyttämiseen sellaisina kuin ne jäsenvaltioissa tunnustetaan. Komissio vastaa toimillaan ainoastaan asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuihin esteisiin, riippumatta siitä, ilmenevätkö ne työmarkkinakiistan yhteydessä. (1) EYVL L 337, 12.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3225/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Alicanten Eurooppa-koulu.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3225/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (17. lokakuuta 2000) Aihe: Alicanten Eurooppa-koulu Alicanten kaupungissa, jossa sijaitsee sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto, asuu paljon yhteisön virkamiehiä unionin eri valtioista. Tämän johdosta on syntynyt koulutuksellisia tarpeita, jotka voitaisiin tyydyttää avaamalla Eurooppa-koulu. Alicanten kaupunginhallitus on äskettäin tehnyt asiaa koskevan pyynnön. Aikooko komissio perustaa Alicanten kaupunkiin Eurooppa-koulun? Mikä on komission kanta Alicanten kaupunginhallituksen tarjoukseen? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 2000) Eurooppa-koulujen hallintoneuvosto, joka on Eurooppa-kouluista vastaava hallitusten välinen elin, päätti 24. ja 25. lokakuuta 2000 pitämässään kokouksessa perustaa Espanjan hallituksen valtuuskunnan pyynnöstä Eurooppa-kouluun Alicanteen. Tarkoituksena on täyttää sellaisten lasten koulutustarpeet, joiden vanhemmat työskentelevät virkamiehinä sisämarkkinoilla toimivassa yhdenmukaistamisvirastossa (OHIM). Komissio tukee tätä päätöstä.