ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1871/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (8. kesäkuuta 1998) Aihe: Toimintasuunnitelma kehittyneen televisio-ohjelmatoiminnan käyttöönottamiseksi Euroopassa Neuvoston 22. heinäkuuta 1993 tekemällä päätöksellä, joka koskee toimintasuunnitelman laatimista kehittyneen televisio-ohjelmatoiminnan käyttöönotosta Euroopassa (93/424/ETY)(1), perustettiin neljän vuoden kaudeksi, joka päättyi kesäkuun 1997 lopussa, toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena oli markkinoiden kehityksen nopeuttaminen laajakuvatelevision (16:9) kehittynyttä ohjelmatoimintaa silmälläpitäen. Toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseen tarvittava summa oli 405 miljoonaa ecua ja yhteisön rahoitus 228 miljoonaa ecua. Voisiko komissio kertoa minulle, mitkä kreikkalaiset televisioyhtiöt hyötyivät edellä mainitusta yhteisön rahoituksesta, minkä suuruisia summia ne saivat, mitkä olivat rahoituksella aikaansaadut tulokset Kreikassa suhteessa asetettuun tavoitteeseen, ja esiintyikö mahdollisesti väärinkäytöksiä? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (9. heinäkuuta 1998) Parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle toimitetuista taulukoista näkyvät kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti rahoitusta saaneet kreikkalaiset yleisradiotoiminnan harjoittajat. Taulukoissa esitetään myös kreikkalaisille yleisradiotoiminnan harjoittajille neljän vuoden aikana myönnetyt varat, jotka kuuluvat toimintasuunnitelman rahoittamiseen tarkoitettuun kahteen budjettikohtaan eli ohjelmien lähetykseen (B3-2014) ja ohjelmien tuotantoon (B3-2013). Taulukoissa ei esitetä ainoastaan myönnetyn rahoituksen määrää vaan myös ohjelmien lähetykseen ja niiden suunnitteluun käytetty aika tunteina. Toimintasuunnitelman päättyessä ensi vuonna komissio käynnistää tutkimuksen sen arvioinnista heti, kun yleisradiotoimintaa koskevat kaikki sopimukset ovat päättyneet. Tutkimus antaa toimintasuunnitelmasta yksityiskohtaisia tietoja ja mahdollistaa sen vaikutuksen arvioinnin kaikissa jäsenvaltioissa Kreikka mukaan lukien. Komission tiedossa ei ole yhtään sääntöjenvastaisuutta, joka liittyisi ohjelmien lähetystä tai niiden tuotantoa koskeviin sopimuksiin Kreikassa. Parlamentin jäsenen olisi syytä panna merkille, että tilitarkastustuomioistuin tutki toimintasuunnitelman vuonna 1996. Sen laatimassa kertomuksessa(2) ei mainittu yhtään Kreikassa esiintynyttä sääntöjenvastaisuutta. (1) EYVL L 196, 5.8.1993, s. 48. (2) EYVL C 340, 12.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1503/98

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle

(13. toukokuuta 1998)

Aihe: Tietoyhteiskunta ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Komissio lausuu tiedonannossaan yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta (KOM(97) 0007 lopull., 22.1.1997), että "Tietoyhteiskunta tarjoaa myös hyvät mahdollisuudet uusien työllisyyden muotojen ja korkeaa ammattitaitoa vaativien töiden kehitykselle etenkin mahdollistamalla tehokkaimmin työpaikkoja luovien pk-yritysten kasvun ja kilpailukyvyn sekä tarjoamalla välineet innovaatioita varten ja nopeasti muuttuvaan taloudelliseen ympäristöön sopeutumiseksi." (sivu 4). Komission tiedonannossa viitataan siis siihen, että pitäisi auttaa pk-yrityksiä käyttämään niitä mahdollisuuksia, koska pk-yritykset ovat alueellisten taloudellisten rakenteiden perusta erityisesti heikoimmassa asemassa olevilla alueilla (sivu 5) ja välttää siten teknokraattisen eliitin muodostuminen, mikä vähentäisi merkittävästi sosiaalista ja taloudellista tasa-arvoa EU:ssa, ja muodostuisi kahden nopeuden tietoyhteiskunta. Tähän tapaan kantansa ilmaisi myös Euroopan parlamentin aluepoliittinen valiokunta mietinnössään A4-0399/97.

Voiko komissio ilmoittaa, miten nämä rakennerahastojen uudistamista vuosille 2000-2006 koskevat pyynnöt otettiin huomioon komission lopullisissa ehdotuksissa, jotka komissio hyväksyi 18. maaliskuuta 1998, erityisesti pk-yritysten osalta ja yleisesti heikommassa asemassa olevien alueiden (maaseutu, saaret ja syrjäisimmät alueet) osalta?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0846/98

esittäjä(t): Klaus Rehder (PSE) komissiolle

(26. maaliskuuta 1998)

Aihe: Euroopan unionin komission antama tuki koululaiskilpailuille

1. Millä tavoin Euroopan unionin komissio tarkastaa seurojen, yhdistysten ja yksityishenkilöiden lähettämät hakemukset, jotka koskevat komission tukea koululaiskilpailuille?

2. Miten komissio havaitsee erityisesti sen, onko hakemuksen lähettäjä itse "tukikelpoinen", onko hänellä pedagogisesti hyväksyttävissä oleva lähestymistapa vai käyttääkö hän tällaisia kilpailuja väärin esim. pelkästään osoitteita kerätäkseen?

3. Mistä syistä komissio on tukenut "Verein zur Förderung kreativer Beziehungen europäischer Kinder e.V." -yhdistystä ja myöntänyt yhdistykselle luvan hyödyntää tätä tukea julkisessa mainonnassaan?

Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 1998)

1. Komissio ei rahoita eurooppalaisia koululaiskilpailuja, lukuun ottamatta "Eurooppa koulussa" -toimia, joita on toteutettu yli neljänkymmenen vuoden ajan ja jotka ovat komission, parlamentin ja Euroopan kulttuurisäätiön suojeluksessa. Näin ollen komission tehtävänä ei ole tutkia yhdistyksiltä ja yksityishenkilöiltä tulevia tukihakemuksia. Komissio on sitä mieltä, että eurooppalainen koulutusalan Sokrates-toimintaohjelma tarjoaa erinomaiset oppilaiden ja koulujen väliselle yhteistyölle eri maiden välillä, mukaan lukien Comenius-osaohjelman toimintoon 1 kuuluvat koulujen väliset kumppanuussuhteet, mutta tässä ohjelmassa ei tarjota rahoitusta kilpailuille.

2. Koska komissio ei tutki tämäntyyppisten kilpailujen tukihakemuksia, tähän kysymykseen ei voida vastata.

3. Koska komissio ei rahoita eurooppalaisia koululaiskilpailuja, se ei tammikuussa 1998 hyväksynyt mainitun yhdistyksen eurooppalaista piirustuskilpailua koskevaa tukihakemusta. Komissio toi esille Sokrates-ohjelman tarjoamat moninaiset mahdollisuudet. Komissio mainitsi erityisesti, että Comenius-osaohjelman toimintoon 1 kuuluvat koulujen väliset kumppanuussuhteet antavat oppilaille mahdollisuuden työskennellä kansainvälisesti ja taiteen keinoin eurooppalaisen monimuotoisuuden pohjalta.

Komissio on kuitenkin iloinen sellaisista aloitteista kuin eurooppalainen piirustuskilpailu, joilla edistetään lasten välistä ystävyyttä eri maiden välillä.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2349/98 esittäjä(t): James Moorhouse (ELDR) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Mauritanian tilanne Mitä keinoja komissio käyttää kannustaakseen Mauritanian viranomaisia torjumaan maassa edelleen laajalle levinnyttä orjuutta? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1998) Mauritanian ja yhteisön yhteistyön tavoitteisiin kuuluu muun muassa demokratian ja oikeusvaltion vakiinnuttaminen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen. Mauritaniassa on tapahtunut viime vuosina erittäin myönteistä kehitystä verrattuna ennen vallinneeseen tilanteeseen ja merkittävää demokratisointia on jo havaittavissa. Maan lainsäädäntö ja perustuslaki kieltävät orjuuden, mutta on myönnettävä, että määrättyjen alueiden perinnäistapoihin kuuluvat edelleen orjuutta ainakin paljon muistuttavat työsuhteet. Lomén yleissopimuksessa ja Mauritanian maaohjelmassa määrätään sellaisten toimien rahoittamisesta, joiden tarkoituksena on nimenomaan oikeusvaltion vakiinnuttaminen. Yhteisön päättävissä elimissä käsitelläänkin piakkoin kansalaisyhteiskunnan uudistamista ja yleistä väestönlaskentaa koskevaa tukiohjelmaa.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1226/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Vakuutusyhtiöt Italiassa Italiassa vakuutusyhtiöiden toiminta on järjestetty yritystaloudellisin perustein ja vakuutusyhtiöitä säännellään siviilioikeuden normein. Virallisten vakuutusedustajien luetteloon on merkitty noin 25 000 edustajaa, ja yleisten vakuutusyhtiöiden lukumäärä on arviolta useita tuhansia. Yhtiöistä riippuvina on toimistoja, joiden organisaatio ulottuu kaikkialle ja työllistää toimihenkilöitä antaen näin useille tuhansille ihmisille työpaikan. Yhtiöiden ja edustajien taloudellisia suhteita säännellään ennakkomaksujärjestelmällä, jonka mukaisesti provisiot määritetään ennalta monivuotisten sopimusten voimassaolon ajaksi. Tämän omarahoitusjärjestelmän myötä yhtiöille tarjoutuu mahdollisuus tehdä tuottoisia sijoituksia tuotantotoimintaan ja organisaatioon. Sitten kun vakuutusyhtiöiden on Italiassa mukauduttava EU:n direktiiveihin, ne eivät voi tehdä monivuotisia sopimuksia ja niiden provisiotuotot vähenevät jyrkästi. Edellä esitetyn perusteella komissiolta pyydetään vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Voivatko tällaiset tulevaisuuden näkymät aiheuttaa taloudellista vahinkoa tai epävakautta Italiassa sovellettavalle yhtiöiden järjestelylle? 2. Onko selvitetty niitä mahdollisia vaikutuksia, joita kuvatusta mukautumisesta voi seurata Italiassa vallitsevalle vakuutusjärjestelmälle? 3. Onko vakuutusyhtiöitä koskeva eurooppalainen säädöskehys mahdollinen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (16. kesäkuuta 1998) 1. Ensinnäkin on huomattava, että vakuutusasiamiehiin sovelletaan nykyisin ainoastaan yhtä direktiiviä, joka on toimenpiteistä sijoittautumisvapauden sekä palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi vakuutusasiamiesten ja vakuutuksenvälittäjien (ryhmästä 630 ISIC) toiminnassa, sekä erityisesti kyseistä toimintaa koskevista siirtymätoimenpiteistä 13 päivänä joulukuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 77/92/ETY(1). Muita vakuutusalaa koskevia yhteisön direktiivejä, erityisesti henki- ja vahinkovakuutusdirektiivejä, sovelletaan taas vakuutusyrityksiin. Ei näytä siltä, että kyseiset direktiivit olisivat saattaneet yhtiöiden järjestelyjä epätasapainoon Italiassa. Lisäksi on vakuutusasiamiehistä 18 päivänä joulukuuta 1991(2) annettu komission suositus 92/48/ETY, jolla ei ole sitovaa vaikutusta. Edellä mainituissa asiakirjoissa ei säädetä siitä, kuinka provisiot on maksettava vakuutusasiamiehille. Kysymys liittyy ainoastaan yritysten kaupalliseen politiikkaan. 2. Komissio julkaisi tutkimuksen yhteisön lainsäädännön vaikutuksesta vakuutusalan sisämarkkinoihin(3). 3. Vakuutusasiamiehiin nykyisin sovellettavaa eurooppalaista säädöskehystä tarkastellaan parhaillaan. (1) EYVL L 26, 31.1.1977. (2) EYVL L 19, 28.1.1992. (3) Euroopan yhteisöjen julkaisutoimisto (1998): Volume 1 (Insurance) of Subseries II (Impact on services) of the Single Market Review series.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2346/98 esittäjä(t): Frédéric Striby (I-EDN) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Yölennot ja meluntorjunta Euroopan komission olisi pitänyt Euroopan parlamentin pyynnön mukaisesti (päätöslauselma tulevaisuuden melupolitiikkaa koskevasta vihreästä kirjasta, 10. kesäkuuta 1997(1)) tehdä konkreettisia aloitteita Euroopan unionin lentokentiltä peräisin olevien melupäästöjen rajoittamiseksi (lentokoneiden melutason rajoittaminen, yölentojen vähentäminen). Lentokenttien lähistöjen asukkaat ovat erityisen ärtyneitä öisin tapahtuvista lennoista, ja he ovat ryhtyneet vastarintaan eri puolilla Eurooppaa. Onko Euroopan komissio jo antanut asiasta sitovia sääntöjä, ja jos on, millaisia? Minkälaisia lentokenttiä säännöt koskevat? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Beresin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1721/98(2). (1) A4-183/97, EYVL C 200, 30.6.1997. (2) Katso sivu 75.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1601/98 esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Munivien kanojen suojelu Espanjan kananmunantuottajien liiton mukaan Euroopan komission ehdotus direktiiviksi munivien kanojen suojelusta eri tuotantojärjestelmissä aiheuttaa sen, että kananmunatusinan markkinahinta nousee yli 400 pesetaan. Tämä saattaisi aiheuttaa sen, että kananmunat poistuisivat lähes kokonaan kuluttajien ostoskorista. Pitääkö komissio Espanjan kananmunantuottajien liiton mielipidettä perusteltuna? Mikäli liiton arvio on virheellinen, voisiko komissio todistaa, että kananmunatusinan hinta ei nouse kyseisen direktiivin vuoksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 1998) Komission ehdotus neuvoston direktiiviksi eri järjestelmissä kasvatettavien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista perustuu pysyvän eläinlääkintäkomitean(1) lausuntoon. Ehdotuksen uusien vaatimusten mukaisesti kaikissa äskettäin rakennetuissa tai uudestaan rakennetuissa häkeissä jokaista munivaa kanaa kohden on oltava tilaa 800 neliösenttimetriä. Siirtymävaihe, jonka jälkeen kaikilla tiloilla on noudatettava uusia vaatimuksia, on ehdotuksen mukaan kymmenen vuotta. Komission ehdotuksesta antamassa tiedonannossa esitetään, että vaatimukset voivat nostaa kananmunien hintoja noin 10-15 prosenttia. Sen lisäksi tiedonannossa esitetään, että kuluttajalle aiheutuvat vuosittaiset lisäkustannukset jäävät noin 1,12-1,56 ecuun henkilöltä, mikä ei komission mielestä estä ihmisiä ostamasta kananmunia. (1) KOM(98) 135 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1507/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Tietoyhteiskunta ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Euroopan parlamentin aluepoliittinen valiokunta pyysi (mietintö A4-0399/97, 9.12.1997) komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon vähiten kehittyneiden alueiden erityistarpeet ja nykyisten jäsenvaltioiden koheesiotarpeet niiden kohdatessa laajentumisen aiheuttamat haasteet ja luodessa samalla tietoyhteiskuntaa koskevaa politiikkaa. Voiko komissio ilmoittaa, miten se on ottanut tämän pyynnön huomioon rakennerahastojen uudistamista vuosille 2000-2006 koskevissa Euroopan komission lopullisissa ehdotuksissa, jotka komissio hyväksyi 18. maaliskuuta 1998. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1499/98, E-1503/98, E-1506/98 ja E-1507/98 (13. heinäkuuta 1998) Komission ehdotuksessa rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä(1) määritellään teknologinen innovaatio (ja erityisesti tiedon ja viestintätekniikoiden leviäminen) yhdeksi rakennerahastoista maksettavien tukien tavoitteista. Euroopan aluekehitysrahastoa koskevan neuvoston asetusehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa esitetään selvästi, että tietoyhteiskunnan kehittäminen on yksi tärkeimmistä aloista. Sen ensisijaisuudesta kertovat investoinnit televiestintään, yrityksille tarjottavien palvelujen tukeminen ja teknologian kehittäminen uusien tekniikoiden ja innovaatioiden käyttöön ottamiseksi yrityksissä. Komission on uuden asetuksen voimaantulon jälkeen laadittava suuntaviivat (9 artiklan 4 kohta nykyisessä komission ehdotuksessa neuvoston asetukseksi rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä), joissa annetaan lisätietoa tietoyhteiskunnan sisällyttämisestä rahastojen toimintaan. Suuntaviivat perustuvat muun muassa rakennerahastoista rahoitettavien aloitteiden ja rakenteellisten toimenpiteiden puolivälissä jatkuvasti tehtäviin arvioihin. Esimerkiksi arvioitaessa rakennerahastojen vaikutusta pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) saadaan tietoa tietoyhteiskuntaan liittyvistä menoista. Tämä auttaa kohdistamaan suuntaviivoja ja tulevia toimia, joilla komissio tukee tieto- ja viestintätekniikan käyttöönottoa pk-yrityksissä. Myös IRISI-ohjelmien (tietoyhteiskunnan alueelliset strategiat, joita kehittävät nykyisen EAKR-asetuksen 10 artiklan nojalla RISI-kokeiluhankkeita toteuttavat kuusi aluetta) arviointi antaa tärkeää tietoa tietoyhteiskunnan alueellisista näkökohdista sekä institutionaalisista ja menettelyyn liittyvistä ongelmista, joita tietoyhteiskuntaan liittyvät aineettomat investoinnit aiheuttavat. Komissio tutkii "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa - ihmisläheisyys etusijalle" -tiedonannon seurantana työn organisoinnin muutoksiin liittyviä kysymyksiä seuraamalla muun muassa tiedon ja viestintätekniikoiden leviämistä esimerkkien saamiseksi parhaista toimintatavoista. (1) KOM(98) 131 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1506/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Tietoyhteiskunta ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Komission tiedonannossa yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta (KOM(97) 0007 lopull., 22.1.1997) osoitetaan (sivu 17) jälkeenjääneimpien alueiden suurin ongelma tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien saamisessa ja hyödyntämisessä. Samalla hyvän televiestintäinfrastruktuurin ansiosta voidaan välttää tai estää henkilöiden ja jopa tavaroiden fyysistä liikennettä, säästää ympäristöä ja energiavaroja sekä varoja. Voiko komissio ilmoittaa, otettiinko tämä näkökulma huomioon rakennerahastojen uudistamista vuosille 2000-2006 koskevissa Euroopan komission lopullisissa ehdotuksissa, jotka komissio hyväksyi 18. maaliskuuta 1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1821/98 esittäjä(t): Doeke Eisma (ELDR) komissiolle (3. kesäkuuta 1998) Aihe: Silikoni-implantaattien käytön kieltäminen 1. Pitääkö komissio silikoni-implantaattien käyttöä vaarallisena? 2. Jos pitää, niin mihin toimiin se aikoo ryhtyä valvoakseen tällaisten implantaattien käyttöä? 3. Mitkä jäsenvaltiot ovat jo kieltäneet tai aikovat kieltää silikoni-implantaattien käytön? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) 1. ja 2. Komissio tietää, että rintoihin istutettavien silikonigeelitäytteisten ja muiden implanttien käyttö on jossain määrin vaarallista. Vaaratekijöiden minimoimiseksi komissio laatii parhaillaan implanttien vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevia suuntaviivoja lääkinnällisistä laitteista 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/42/ETY(1) mukaisesti. Komissio pyytää parlamentin jäsentä myös tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut parlamentin jäsenen Heidi Hautalan esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1793/97(2). 3. Ranskassa on sallittua käyttää fysiologisella suolaliuoksella täytettyjä implantteja ja CE-merkinnällä varustettuja muita implantteja, jos ne on erikseen arvioitu Ranskassa vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen. Lisäksi Ranska on vedonnut direktiivin 93/42/ETY sisältämään suojalausekkeeseen. Tapauksen tutkiminen komissiossa on vielä kesken. Komissio ja jäsenvaltiot ovat keskustelleet tästä asiasta useaan otteeseen. Komission saamien tietojen mukaan vastaavia rajoituksia ei ole otettu käyttöön muissa jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 169, 12.7.1993. (2) EYVL C 76, 11.3.1998, s. 55.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1398/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Maatalous Voiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat sen jäsenvaltioiden syrjäisimpien alueiden maataloutta koskevat suunnitelmat ja millä tavoin se aikoo tasoittaa syrjäisestä sijainnista johtuvia eroja maatalouden harjoittamisessa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (10. kesäkuuta 1998) Komissio on pitänyt aina huolen siitä, että tiettyjen alueiden tai toimintojen erityispiirteet otetaan huomioon yhteisön politiikkojen määrittelyssä tai toteuttamisessa ja että tiettyjen jäsenvaltioiden esittämiin pyyntöihin vastataan. Tämän vuoksi neuvosto teki vuosina 1989 ja 1991 kolme päätöstä, joilla perustettiin Posei-ohjelma ja joissa tunnustetaan näiden alueiden erityispiirteet. Komissio teki ehdotuksen Regis-yhteisöaloitteeksi (erittäin syrjäiset alueet) vastaamaan näiden alueiden erityispiirteisiin rakennerahastojen yhteydessä. Koska kyse on alueista, joilla maatalouden merkitys on oleellinen, otettiin käyttöön maatalouden perustuotteiden ja jalostettujen tuotteiden erityinen hankintajärjestelmä sekä perusteltuja poikkeuksia yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) sääntöihin tai lisätukia koko maatalousalan vahvistamiseksi tai kehittämiseksi. Tietoisena siitä, että näistä tuista huolimatta alueen syrjäisyydestä tai eristyneisyydestä aiheutuu aina lisäkustannuksia, komissio aloitti näiden alueiden kaikkia asianomaisia aloja, maatalous mukaan lukien, koskevat keskustelut. Agenda 2000(1) -asiakirjassa komissio korosti erityisesti tukien myöntämisen yksinkertaistamista niin maatalousalalla kuin muillakin toiminta-aloilla (YMP ja rakennerahastot) kaikilla yhteisön alueilla. Erityisten syrjäisten alueiden tilanne otetaan lisäksi erityisesti huomioon rakennerahastojen yhteydessä. Nämä alueet luokitellaankin tulevaisuudessa muihin heikoimmin kehittyneisiin alueisiin sovellettavista perusteista riippumatta tavoitteeseen 1 kuuluviksi alueiksi. Ottaen huomioon Agenda 2000 -asiakirjaan kirjatut ehdotukset ja Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan (EY:n perustamissopimuksen 227 artiklan uusi teksti) komission aloittamien keskustelujen tuloksena on pystyttävä määrittämään näiden alueiden näkymiä koskevat ehdotukset erityisohjelmien toteuttamisesta saadun lähes 10 vuoden kokemuksen perusteella ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen. (1) KOM(97) 2000.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2040/98 esittäjä(t): Klaus Hänsch (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevaan Remscheidiin jaetut EU-määrärahat Voiko komissio kertoa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevalle Remscheidin kaupungille myönnetyistä EU-määrärahoista seuraavaa: 1. Remscheidin kaupungille vuodesta 1994 lähtien myönnettyjen EU:n rakennemäärärahojen määrä ja niiden jakautuminen joko yksittäisten rahastojen mukaisesti tai erilaisten yhteisöohjelmien ja -aloitteiden mukaisesti sekä niiden EU-määrärahojen määrä, joita on myönnetty - suorana tukena - kaupungin yliopistoille, tutkimuslaitoksille, yrityksille ja muille toimijoille tai pilottihankkeisiin ja erilaisiin toimiin muiden budjettikohtien mukaisesti? 2. Tällaisten varojen avulla luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta täydentävä vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen kirjalliseen kysymykseensä E-2036/98(1). (1) EYVL C 386, 11.12.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2039/98 esittäjä(t): Klaus Hänsch (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevaan Wuppertaliin jaetut EU-määrärahat Voiko komissio kertoa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevalle Wuppertalin kaupungille myönnetyistä EU-määrärahoista seuraavaa: 1. Wuppertalin kaupungille vuodesta 1994 lähtien myönnettyjen EU:n rakennemäärärahojen määrä ja niiden jakautuminen joko yksittäisten rahastojen mukaisesti tai erilaisten yhteisöohjelmien ja -aloitteiden mukaisesti sekä niiden EU-määrärahojen määrä, joita on myönnetty - suorana tukena - kaupungin yliopistoille, tutkimuslaitoksille, yrityksille ja muille toimijoille tai pilottihankkeisiin ja erilaisiin toimiin muiden budjettikohtien mukaisesti? 2. Tällaisten varojen avulla luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 6. heinäkuuta 1998(1) antamaansa vastaukseen. Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-2036/98(2). (1) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 130. (2) EYVL C 386, 11.12.1998.