ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0606/03 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle. Katalaanin- ja baskinkielisten televisiolähetysten katsominen Ranskassa.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0606/03 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle (3. maaliskuuta 2003) Aihe: Katalaanin- ja baskinkielisten televisiolähetysten katsominen Ranskassa Vastattuaan aihetta koskevaan aikaisempaan, 5. joulukuuta 2001 esitettyyn kysymykseen (H-0953/01(1)) komissio lähetti kopion Ranskan valtion audiovisuaalialan neuvoston puheenjohtajan Dominique Baudis'n kirjeestä. Kirjeessään Dominique Baudis toteaa, että yhteiskunnan kulttuurisesta monimuotoisuudesta on huolehdittava ja että katalaanin- ja baskinkielisten televisiolähetysten katsominen Ranskassa sijaitsevissa rajadepartementeissa (Katalonian ja Baskimaan pohjoispuolella) vaatii hänen johtamansa neuvoston luvan. Onko komissio sitä mieltä, että lupajärjestelmä noudattaa televisio-ohjelmien lähettämis- ja vastaanottamisvapauden periaatetta yhteisössä sekä direktiivin Televisio ilman rajoja 2 a artiklan 1 kohtaa, jossa taataan vapaus vastaanottaa toisten jäsenvaltioiden televisiolähetyksiä? (1) Kirjallinen vastaus 5.2.2002. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 2003) Komissio haluaa täsmentää arvoisalle parlamentin jäsenelle, että lupa, johon Ranskan audiovisuaalialan neuvoston puheenjohtajan kirjeessä viitataan, ei ole vastaanottolupa, joka katalaanin- ja baskinkielisillä televisiokanavilla olisi oltava. Ranskan lainsäädäntöön ei sisälly rajat ylittäviä alueellisella tai paikallisella kielellä lähetettäviä televisiolähetyksiä koskevasta erityisjärjestelmästä. Sitä vastoin: - Televisioasemille voidaan antaa lupa käyttää Ranskalle annettua taajuutta Ranskan audiovisuaalialan neuvoston (CSA) järjestämän toimilupahakemuksia koskevan tarjouskilpailun perusteella, ja luvan saamisen edellytyksistä säädetään viestinnän vapaudesta 30. syyskuuta 1986 annetussa muutetussa laissa nro 86-1067. - Sellaisten maanpäällisillä radioaalloilla lähetettävien televisio-ohjelmien lähettäminen, jotka näkyvät lähetysmaan rajojen ulkopuolella ja jotka kuuluvat jonkin toisen jäsenvaltion, kuten Espanjan, toimivaltaan, ei edellytä toimilupahakemuksia koskevan tarjouskilpailun perusteella myönnettävää lupaa, jos käytetty taajuus kuuluu jonkin muun jäsenvaltion kuin Ranskan toimivaltaan. Jos ohjelmien näkyminen rajan takana kuitenkin aiheuttaa häiriöitä ranskalaisten ohjelmien näkymisessä, taajuuksien hallinnosta vastaavan ranskalaisen viraston (Agence Nationale des Fréquences) on otettava yhteyttä asianomaisen maan vastaavaan virastoon tilanteen korjaamiseksi. Komissio katsoo, että tällainen tilanne on täysin yhteensopiva Televisio ilman rajoja -direktiivin(1) kanssa. (1) Neuvoston direktiivi 89/552/ETY, annettu 3 päivänä lokakuuta 1989, televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, EYVL L 298, 17.10.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0938/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(26. maaliskuuta 2003)

Aihe: Varat vanhojen kulkuneuvojen museon perustamiseksi

Muutama kuukausi sitten roomalainen kulttuuriyhdistys Archetipo esitti hankkeen museon perustamiseksi historiallisille siviili-, sotilas- ja kaupallisille kulkuneuvoille.

Hankkeeseen kuuluu museorakennus kolmessa tasossa, ja museossa on kolme salia: kaksi kulkuneuvojen esittelyä varten ja yksi moottorien ja korien restaurointia varten. Edellä mainitulla yhdistyksellä on hallussaan yksi Italian merkittävimmistä maatalous- ja teollisuuskoneiden kokoelmista, alkaen niiden ensimmäisistä versioista 1960-luvun malleihin asti. Se omistaa muun muassa 200 vanhaa moottoripyörää, sivuvaunullista moottoripyörää, sotilasmoottoripyörää, kaupalliseen käyttöön tarkoitettua kolmipyöräistä ajoneuvoa 193050-luvuilta, puisia kärryjä, satoja maatalous- ja teollisuusvälineitä 1800-luvulta 1960-luvulle, kuten auroja, äeksiä, auranvantaita, sorveja, ja lisäksi kymmenen sotilaslentokonetta, huomattavan määrän työvälineitä ja laitteita 1800-luvulta meidän päiviimme asti sekä valtavasti kirjallista aineistoa, jonka kulttuuriarvo on erittäin suuri.

Yhdistys haluaisi näyttelytoiminnan lisäksi esitellä vanhojen kulkuneuvojen historiaa perustamalla lehtiarkiston ja luoda työpaikkoja järjestämällä erityisiä kursseja nuorille restauroijille, koska monet näistä kulkuneuvoista ja laitteista tarvitsevat jatkuvaa kunnostusta ja huoltoa. On siis tärkeää, että tätä ainutlaatuista kulttuuriomaisuutta suojellaan, ottaen huomioon että taiteen ja kulttuurin

levittäminen on yksi Agenda 2000:ssa esitetyistä painopistealueista ja koska mukaan halutaan mahdollisimman paljon ihmisiä.

Voisiko komissio kertoa,

1. mitä toimia tai ohjelmia on tällä hetkellä tarjolla tällaisten aloitteiden ja tapahtumien tukemiseksi?

2. onko vastaavanlaisia hankkeita jo esitetty muissa jäsenvaltioissa?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(25. huhtikuuta 2003)

1. Komissio voi mahdollisesti tukea kulttuurialan aloitteita, mutta vain Kulttuuri 2000 -ohjelman yhteydessä ja sen valintaperusteiden mukaisesti. Tämä ohjelma on ainoa väline unionissa tehtävän kulttuuriyhteistyön rahoittamista ja suunnittelua varten.

Ohjelmasta tuetaan hankkeita, joiden toteuttamiseen ja rahoittamiseen osallistuu vähintään kolme toimijaa vähintään kolmesta ohjelmaan osallistuvasta maasta.

Lisätietoja arvoisa parlamentin jäsen saa www-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/culture/eac/c2000

Komissiolla ei ole tietoa mahdollisista muiden jäsenvaltioiden esittämistä tämäntapaisista hankkeista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0564/03 esittäjä(t): Frédérique Ries (ELDR) komissiolle. Ehdotus lasten lääkkeitä koskevaksi asetukseksi.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0202 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0564/03 esittäjä(t): Frédérique Ries (ELDR) komissiolle (27. helmikuuta 2003) Aihe: Ehdotus lasten lääkkeitä koskevaksi asetukseksi Joulukuussa 2000 neuvosto hyväksyi yksimielisesti päätöslauselman, jossa kehotettiin komissiota ehdottamaan sääntelytoimenpiteitä, joiden avulla parannettaisiin lasten mahdollisuuksia saada lääkehoitoa. Neuvosto myönsi, että lasten terveydenhuollossa oli selviä puutteita. Komissio sitoutui vastaamaan neuvoston pyyntöön. Komissio on toistuvasti vahvistanut sitoumuksensa viime aikoina parlamentissa käydyissä keskusteluissa, joissa on käsitelty lääkealan lainsäädännön tarkistamista. Tosin on vielä arvioitava, mitkä ovat ehdotetun lainsäädännön taloudelliset vaikutukset. Kyseisen arvioinnin johdosta tekstin julkaiseminen uhkaa myöhästyä. Vuonna 2004 yhteisön toimielimet joutuvat ottamaan huomioon ratkaisevia määräaikoja, mikä myös osaltaan voi myöhästyttää suunnitelman toteutumista. Onko komission tavoitteena esittää mahdollisimman pian ehdotus lasten lääkkeitä koskevaksi asetukseksi? Erkki Liikasen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0564/03 ja P-0626/03 (3. huhtikuuta 2003) Komissio aikoo esittää lopullisen ehdotustekstin asetukseksi lapsille tarkoitetuista lääkkeistä mahdollisimman pian. Ensimmäinen luonnos valmisteltiin syyskuussa 2002. Tämän luonnoksen pohjalta kuultiin jäsenvaltioita ja Euroopan lääkearviointivirastoa. Kuulemisprosessi kesti arvioitua kauemmin, koska jäsenvaltiot pyysivät marraskuussa 2002 pidetyssä farmasian komitean kokouksessa lisäaikaa kommenttien esittämiselle. Komissio on päättänyt, että tämän ehdotuksen olisi oltava niiden 43 tärkeän ehdotuksen joukossa, jotka kuuluvat vuoden 2003 lainsäädäntö- ja työohjelmaan ja joista on suoritettava laajennettu vaikutusten arviointi. Laajennettu vaikutusten arviointi on tärkeä osa sääntelyn parantamista koskevaa komission toimintasuunnitelmaa. Komissio on nyt aloittanut tämän vaikutusten arvioinnin valmistelun, ja se aikoo toteuttaa arvioinnin mahdollisimman ripeästi voidakseen antaa ehdotuksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0551/03 esittäjä(t): Jean-Maurice Dehousse (PSE) komissiolle. Eri kielten käyttö liittymisneuvotteluissa.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0551/03 esittäjä(t): Jean-Maurice Dehousse (PSE) komissiolle (20. helmikuuta 2003) Aihe: Eri kielten käyttö liittymisneuvotteluissa Kiitän komissiota sen 26. marraskuuta 2002 tekemääni kysymykseen P-3442/02(1) antamasta ystävällisestä vastauksesta, jonka otin vastaan hyvin kiinnostuneena. Totean tyytyväisenä, että liittymisneuvotteluissa ei ole koskaan käytetty yksinomaan englantia tai jotain muuta Euroopan unionin virallista kieltä ja että kaikkia unionin virallisia kieliä on voinut käyttää liittymisneuvottelujen alusta alkaen kaikilla eri tasoilla. Minun on kuitenkin pakko todeta, että liittymissopimuksen alustava teksti, yhteensä 70 lukua, on tällä hetkellä parlamentin jäsenten saatavilla vain englanniksi. Jos kaikkia kieliä on todella voitu käyttää, miten ihmeessä on mahdollista, että toistaiseksi on käytettävissä vain englanninkielinen versio. (1) EYVL C 110 E, 8.5.2003, s. 213. Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2003) Komissio toistaa, että liittymisneuvottelujen kielijärjestelmän ja liittymissopimuksen kielitoisintojen esittämisjärjestyksen ratkaisevat neuvotteluihin osallistuvat valtiot eikä komissio, kuten komission kirjallisessa vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen tekemään kysymykseen P-3442/02(1) todettiin. Arvoisa parlamentin jäsen on epäilemättä todennut, että pian liittymissopimuksen englannkielisen toisinnon ilmestymisen jälkeen myös muut kielitoisinnot olivat käytettävissä. (1) EYVL C 110 E, 8.5.2003, s. 213.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0346/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kesannointi ilman vuoroviljelyä.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0212 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0346/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (5. helmikuuta 2003) Aihe: Kesannointi ilman vuoroviljelyä 1. Mihin tavoitteisiin komissio pyrkii ehdottaessaan kesannointia ilman vuoroviljelyä? 2. Miten komission mukaan kyseistä maata voitaisiin käyttää, vai voitaisiinko sitä käyttää lainkaan, ja onko komissio tietoinen, että käyttämätön maa-alue voi aiheuttaa huomattavia ongelmia, sillä se houkuttelee luvattomia kulkijoita leiriytymään? 3. Miten komissio välttäisi tällaiset seuraukset? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2003) 1. Ympäristöalan edustajat ovat kiinnittäneet runsaasti huomiota kesannointiin keinona, joka tarjoaa paljon ympäristöön liittyviä mahdollisuuksia. Niitä voidaan kuitenkin hyödyntää ainoastaan siinä tapauksessa, että kesannoidulla elinympäristöllä on riittävästi aikaa kehittyä ja että kyseistä aluetta koskevien erityisvaatimusten mukaista maan hoitoa toteutetaan tietyssä määrin. Ympäristöalan edustajat ovat pyytäneet, että määrätty osa kesannoinnista olisi jonkin aikaa vuoroviljelyyn perustumatonta. Ympäristövaatimukset voidaan sovittaa yhteen vaarantamatta kesannoinnin tarjontaa sääntelevää vaikutusta. Tässä voidaan onnistua määräämällä kesannointi vuoroviljelyyn perustumattomaksi, toteuttamalla ekologisia tarpeita vastaavaa maan hoitoa sekä rajoittamalla kesannointia koskevat vaatimukset koskemaan viljelymaata, jotta ei heikennettäisi hoidettujen laidunmaiden ympäristöllistä arvoa. Koska vuoroviljelyyn perustuva kesannointi saattaisi tietyissä oloissa johtaa parempiin ympäristöllisiin tuloksiin, se jää vaihtoehdoksi, jota voidaan käyttää ympäristöllisin perustein. 2. ja 3. Ehdotuksen neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tiettyjen viljelykasvien tuottajien tukijärjestelmistä(1) 57 artiklan mukaisesti kesannoitu maa on säilytettävä hyvässä viljelykunnossa, mutta sitä ei saa käyttää maataloustarkoituksiin eikä sillä saa tuottaa viljelykasveja kaupallisiin tarkoituksiin. Pääsystä tällaiselle kesannoidulle alueelle voidaan todeta, että komissio katsoo tämän asian kuuluvaan jäsenvaltioiden toimivaltaan, koska asiaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ei ole olemassa. (1) KOM(2003) 23 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0297/03

esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle

(4. helmikuuta 2003)

Aihe: Eläkeuudistus

Valmisteilla on EU:n virkamiesten eläkeuudistus. Valmistelun kuluessa on selvinnyt, että komissio ei peri virkamiehiltä eläkemaksuja niin, että ne kattaisivat neuvoston asetuksessa määritellyn kolmanneksen eläkkeiden katteesta. Näin ollen eläkemaksuista tulee jäsenmaiden maksettavaksi yli 2/3. Kuinka komissio perustelee sen, että eläkemaksuja ei peritä virkamiehiltä täysimääräisinä?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(7. maaliskuuta 2003)

Henkilöstösääntöjen mukaan virkamiesten on maksettava kolmasosa eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattisen tasapainon saavuttamiseksi tarvittavasta rahoituksesta. Tätä määräystä on noudatettu aina. Arvoisa parlamentin jäsen toteaa, että komissio ei peri virkamiehiltä eläkemaksuja niin, että ne kattaisivat kolmanneksen eläkkeiden katteesta, mutta komission ehdotuksista ei kuitenkaan löydy minkäänlaisia perusteluja tällaiselle väitteelle.

Työntekijöiden maksuosuutta on korotettu useaan otteeseen sen jälkeen, kun EU:n virkamiesten eläkejärjestelmä otettiin käyttöön. Viimeisin korotus tapahtui tammikuussa 1993, jolloin kokonaismaksuosuus nousi 24,75 prosenttiin (henkilökunta maksaa kolmasosan, joten eläkemaksun suuruus on näin ollen 8,25 prosenttia). Vuonna 1998 asiantuntijoiden tekemästä vakuutusmatemaattisesta tutkimuksesta kävi ilmi, että tämä kokonaismaksuosuus ei ehkä ole riittävä tulevaisuudessa. Tutkimuksessa kiinnitetään myös huomiota siihen, ettei maksuosuuden laskemisessa käytettäviä mittareita ole määritelty selkeästi. Tämän vuoksi eläkejärjestelmän osia, huomioon otettavaa vakuutusmatemaattista menetelmää ja käytettäviä mittareita (korot, kuolleisuustilastot jne.) ei ole täsmennetty asianomaisella tavalla. Ilman selkeitä määrittelyjä riittämättömiin oletuksiin ja mittareihin perustuvat ehdotukset voidaan luonnollisesti asettaa kyseenalaisiksi.

Komissio on esittänyt uudistusehdotuksessaan, että järjestelyt selkeytyisivät perustamalla puolueeton menettely, jonka avulla voidaan esittää tarkasti järjestelmän eri osat ja varmistaa henkilöstösäännöissä määrätyn vakuutusmatemaattisen tasapainon saavuttaminen. Tämä menettely sisältyy henkilöstösääntöjen muutosehdotuksiin (liite XII).

Kysyjää pyydetään panemaan merkille, että komissio ei pyri ehdotuksellaan muuttamaan henkilökunnan talousarvioon suorittamia maksuosuuksia. Komission ehdotuksen mukaan henkilökunta maksaisi edelleen kolmasosan järjestelmän rahoituksesta. Heti kun neuvostossa on päästy sopuun huomioon otettavista mittareista, maksuosuuden määrää mukautetaan vastaavasti. Uuden maksuosuuden on tarkoitus tulla voimaan 1. tammikuuta 2004, ja komissio on ehdottanut, että sen määrää tarkistettaisiin tämän jälkeen vuosittain.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0206/03 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Lampaiden vienti Espanjasta Kreikkaan.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0206/03 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (27. tammikuuta 2003) Aihe: Lampaiden vienti Espanjasta Kreikkaan Espanjasta viedään Kreikkaan vuosittain tuhansia välittömästi tai pian teurastettavaksi aiottuja lampaita. Matkaan kuluu jopa 5060 tuntia. Neuvoston direktiivin 91/628/ETY(1) mukaan jopa siinä tapauksessa, että kuljetusvälineet ovat tiettyjen standardien mukaiset, lampaiden on yli 28 tunnin matkan jälkeen voitava levätä tarkoitukseen varatussa levähdyspaikassa. Teuraaksi tai tuotantoa varten kuljetettavien lampaiden levähdyspaikat kielletään kuitenkin suu- ja sorkkataudille alttiiden eläinlajien siirtorajoituksista tehdyllä komission päätöksellä 2001/327/EY(2). Näillä säännöksillä pyritään rajoittamaan lampaiden kuljetus teurastusta tai tuotantoa varten enintään 28 tuntiin. Lampaiden kuljetus Espanjasta Kreikkaan teurastusta tai tuotantoa varten on oltava vastoin joko neuvoston direktiiviä 91/628/ETY tai komission päätöstä 2001/327/EY. Mihin toimiin komissio ryhtyy painostaakseen Espanjaa ja Kreikkaa lopettamaan tällaisen kaupankäynnin, sillä se on vastoin yhteisön lainsäädäntöä? (1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. (2) EYVL L 115, 25.4.2001, s. 12. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2003) Arvoisa parlamentin jäsen kuvaa komission mielestä oikein oikeudellisen tilanteen, jota sovelletaan teuraaksi tai lihotettavaksi tarkoitettujen lampaiden kuljetuksiin maanteitse Espanjan tärkeimmiltä lampaankasvatusalueilta Ranskan ja Italian kautta ja lautalla Etelä-Italiasta Kreikkaan. Jalostuslampaita voidaan kuitenkin vielä kuljettaa pysähdyspaikkojen kautta, eikä ole lain vastaista teurastaa näitä lampaita (joiden on täytettävä tiukemmat eläinlääkinnälliset vaatimukset) sen jälkeen, kun ne ovat saapuneet määräpaikkaansa. Komissio on jo ollut asiasta yhteydessä Kreikkaan, Espanjaan ja Italiaan selvittääkseen, onko yhteisön lakia rikottu kyseisten lammaskuljetusten osalta ja missä määrin. Kyseisiä jäsenvaltioita on myös pyydetty vahvistamaan, että ne ovat toteuttaneet tarvittavat toimet noudattaakseen jatkossa yhteisön lainsäädäntöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0222/03 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle. Lapsityövoima.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0222/03 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle (3. helmikuuta 2003) Aihe: Lapsityövoima Kansainvälisen työjärjestön (ILO) uusimman raportin mukaan maailmassa on yhteensä 211 miljoonaa 514-vuotiasta työtä tekevää lasta. Näistä 186 miljoonaa tekee työtä, joka on heiltä kielletty erilaisin kansainvälisin sopimuksin. Tyttöjen ja poikien työskentely on yhtä yleistä 14. ikävuoteen asti, ja tätä vanhempien joukossa poikien osuus on suurempi. Eniten lapsityövoimaa käyttää maatalous, lisäksi harmaa kaupunkitalous, teollisuus, matkailu ja kotitaloudet käyttävät lapsityövoimaa hyväkseen. Kaikkein raskaimmaksi työksi luokitellusta työstä kärsii 8,4 miljoonaa tyttöä ja poikaa kaikissa ikäryhmissä. Heistä noin 2 miljoonaa joutuu työskentelemään prostituution ja pornografian parissa. Ala kukoistaa erityisesti Moldoviassa, Romaniassa ja Ukrainassa, jotka käyvät laitonta kauppaa Länsi-Euroopan kanssa. Lapsityötä teetetään eniten Aasian ja Tyynenmeren alueella. Siellä on 127 miljoonaa työtä tekevää lasta, mikä on 60 prosenttia koko maailman arvioidusta lukumäärästä. Saharan eteläpuolisessa Afrikassa on 23 prosenttia maailman lapsityövoimasta. Ongelma on kuitenkin vakavampi Afrikassa kuin Aasiassa, sillä 29 prosenttia Afrikassa työskentelevistä lapsista on alle 15-vuotiaita. Lapsityövoiman hyväksikäyttö ei ole ainoastaan köyhien maiden eikä kehitysmaiden ongelma, vaan asia koskee kaikkia maailman valtioita, tosin eri määrin. Jopa 3 prosenttia teollisuusmaiden 1014-vuotiaista lapsista tekee työtä. Lapsityövoiman hyväksikäyttö on pysyvä maailmanlaajuinen ongelma. Riskialttiita töitä tekevien lasten osuus on selvästi kasvussa, koska noin kaksi kolmasosaa eli noin 111 miljoonaa on alle 15-vuotiaita. Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ei lapsityövoiman käyttöä kielletä selvästi. Mitä keinoja komissio aikoo käyttää ilmiön torjumiseksi? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ongelman poistamiseksi Itä-Euroopan maista, jotka pian liittyvät unioniin? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2003) Komissio on erittäin tietoinen tarpeesta varmistaa, että kaikki ehdokasmaat ovat panneet täytäntöön yhteisön työsäännöstön kokonaisuudessaan ja siis myös nuorten suojelun osalta. Komissio on ryhtynyt aktiivisesti varmistamaan, että nuorten työntekijöiden suojelusta 22 päivänä kesäkuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/33/EY(1) saatetaan ehdokasmaissa osaksi kansallista lainsäädäntöä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja viimeistään yhteisöön liittymispäivämäärään mennessä. Jatkuvasta seurannasta käy ilmi, että yhteisön säännöstö tällä alalla on jo saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä suurimmassa osassa ehdokasmaita. Kymmenestä tulevasta jäsenvaltiosta ainoastaan Tekissä, Virossa ja Sloveniassa direktiivin mukainen nuoria työntekijöitä koskeva lainsäädäntö ei ole vielä voimassa. Lisäksi huomautettakoon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 32 artiklassa määrätään seuraavaa: Lapsityövoiman käyttö on kielletty. (1) EYVL L 216, 20.8.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0933/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Matemaattinen kaava.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0230 - 0230



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0933/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (19. maaliskuuta 2003) Aihe: Matemaattinen kaava Kreikassa on ollut käytössä vuodesta 1996 lähtien komission yksimielisen päätöksen mukaisesti niin sanottu matemaattinen kaava Euroopan unionin yhteisrahoittamien julkisten hankkeiden urakoitsijan valinnassa. Voiko komissio ilmoittaa, voidaanko tähän matemaattisen kaavan menettelyyn tehdä muutoksia, uudistuksia tai parannuksia, jotta vältettäisiin monopolin luonteiset tilanteet ja lisättäisiin avoimuutta julkisten hankkeiden toimeksiannoissa? Jos voidaan, minkälaisia muutoksia? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2003) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Antonios Trakatellisin esittämään suulliseen kysymykseen H-0097/03 kyselytunnilla parlamentin maaliskuun ensimmäisellä istuntojaksolla 2003(1). (1) Parlamentin keskustelut.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0057/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. EU:n ja Marokon välinen kalastussopimus ja Marokon antama kalastuslupa 64:lle Galiciasta ja muilta Espanjan alueilta kotoisin olevalle alukselle.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0057/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (22. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Marokon välinen kalastussopimus ja Marokon antama kalastuslupa 64:lle Galiciasta ja muilta Espanjan alueilta kotoisin olevalle alukselle Onko komissio harkinnut Espanjan hallituksen tai Marokon viranomaisten kanssa Marokon kanssa tehtävän uuden ja erilaisen kalastussopimuksen laatimista sen jälkeen kun Marokon kuningas tarjosi kalastuslupaa 64:lle Galiciasta ja muilta Espanjan alueilta kotoisin olevalle alukselle Prestige-katastrofin aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 2003) Komissio voi olla pelkästään tyytyväinen Marokon jalomielisestä eleestä merenkulun katastrofin vakavasti haavoittamalla alalla. Tämä vahvistaa entisestään unionin, sen jäsenvaltioiden ja Marokon tiiviitä suhteita. Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se ei tällä hetkellä suunnittele neuvotteluja Marokon kanssa tämän kalastusvesille pääsyä koskevan sopimuksen tekemiseksi.