ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2588/98 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (I-EDN) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Neuvoston pöytäkirjojen salaiset liitteet Onko vuosilta 1997 ja 1998 olemassa neuvoston pöytäkirjojen salaisia liitteitä, ja jos on, miten monta ja miltä aloilta? Vastaus (9. marraskuuta 1998) 1. Vuonna 1997 julkistettiin säädösten antamisen yhteydessä 361 neuvoston pöytäkirjaan merkittyä lausumaa. Kun neuvosto antoi 20. tammikuuta 1997 neuvoston direktiivin 97/3/EY kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja yhteisössä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun direktiivin 77/93/ETY muuttamisesta(1), yhtä lausumaa ei julkistettu. 2. Vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla julkistettiin säädösten antamisen yhteydessä 170 neuvoston pöytäkirjaan merkittyä lausumaa. Kun neuvosto teki 23. maaliskuuta 1998 - neuvoston päätöksen teollisuusonnettomuuksien rajojen yli ulottuvia vaikutuksia koskevan yleissopimuksen tekemisestä yhteisön puolesta, yhtä lausumaa ei julkistettu, - neuvoston päätöksen vuoden 1979 valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen rikkipäästöjen edelleen vähentämistä koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta, kahta lausumaa ei julkistettu. Kuten arvoisa parlamentin jäsen saattaa todeta, vuonna 1997 julkistettiin 99,72 prosenttia lausumista, kun taas vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla niistä julkistettiin 98,24 prosenttia. (1) EYVL L 27, 30.1.1997, s. 30-34.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1912/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) neuvostolle (17. kesäkuuta 1998) Aihe: Euroopan aluekehityssuunnitelma ja rakennerahastot Euroopan parlamentti (Mietintö A4-0206/98) on sanonut, että vaikka perustamissopimuksessa ei määrätä erityisistä aluesuunnitteluvaltuuksista, tietyistä määräyksistä voi päätellä, että komissiolla on yhteisön politiikassa alueita koskevissa asioissa valvonta- ja yhteensovittamisvaltuuksia (129 b, 130 a, 130 b, 130 r ja 130 s artikla), sillä komission toimivaltaan kuuluu lakialoitteiden tekeminen ja lakien täytäntöönpano. Noorwijkin epävirallisessa neuvoston kokouksessa esiin tulleiden seikkojen vuoksi komissio neuvotteli useaan otteeseen eri yksiköidensä kanssa, jotka olivat lopulta vakuuttuneita siitä, että kannattaisi vakiinnuttaa pysyviä välineitä niiden vaikutusten valvomiseksi, arvioimiseksi ja koordinoimiseksi, joita yhteisön eri toiminta-aloilla on alueisiin. Voiko neuvosto sanoa, mitä mieltä se on tavasta, jolla tämä tehtävä on otettu huomioon rakennerahastojen uudistamisehdotuksissa, jotka komission jäsenet hyväksyivät 18. maaliskuuta 1998? Vastaus (19. lokakuuta 1998) Komission tekemiä rakennerahastojen uudistamisehdotuksia käsitellään parhaillaan, joten neuvosto ei voi tässä vaiheessa arvioida niiden sisältöä.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1420/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteisön rahoitusopas 1997 Voiko komissio selvittää ja perustella miksi tässä hyödyllisessä oppaassa ei ole riviäkään ihmisoikeuksista eikä varsinkaan Eurooppalaisesta aloitteesta demokratian ja ihmisoikeuksien puolustamiseksi, vaikka oppaan koko neljäs osa on omistettu aiheen Eurooppa ja maailma käsittelemiselle? Sitäpaitsi siinä ei ole pienintäkään viitettä mihinkään toiseen julkaisuun. Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) Komissiota ilahduttaa kysyjän osoittama mielenkiinto yhteisön julkaisuun Euroopan unionin avustukset ja lainat. Kyseisessä oppaassa selitetään, miten yhteisön rahoitusta voidaan hakea eri politiikkojen alalla. Ihmisoikeuspolitiikasta sen enempää kuin monesta muustakaan politiikasta ei ole erillistä lukua, mutta siihen viitataan niissä tapauksissa, joissa ihmisoikeudet ovat rahoituksen myöntämisen yhtenä perusteena (mm. sivuilla 148, 149, 153, 168 ja 169). Komissio on samaa mieltä kysyjän kanssa siitä, että ihmisoikeuspolitiikan näkyvyyttä olisi parannettava oppaan seuraavassa painoksessa. Komissio haluaa kuitenkin kertoa kysyjälle, että julkaisu Digest of Community resources available for financing the activities of NGOs and other governmental and/or decentralised bodies representing civil society in the fields of development cooperation and humanitarian aid (Yhteenveto kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun alalla toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen, valtion laitosten ja/tai kansalaisyhteiskunnan hajautettujen organisaatioiden toimien rahoitukseen käytettävissä olevista yhteisön varoista) sisältää kokonaisen luvun, jossa käsitellään yhteisön rahoitusta ihmisoikeuksien ja demokratian puolustamiseksi.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1662/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Kreikan haastaminen oikeuteen jätteitä koskevien direktiivien noudattamatta jättämisestä Hanian läänissä Euroopan komissio on pyytänyt tuomioistuinta määräämään perustamissopimuksen 171 artiklan mukaisesti Helleenien tasavallalle 24 600 ecun suuruisen päiväsakon, koska maa ei ole täyttänyt direktiiveistä 75/442/ETY(1) ja 78/319/ETY(2) johtuvia velvoitteitaan, jotka koskevat kiinteiden ja myrkyllisten jätteiden sijoittamista, Hanian läänissä. Onko komissio havainnut, että Kreikka olisi tehnyt ehdotuksia tai toteuttanut toimenpiteitä, joilla se pyrkisi mukautumaan edellä mainittuihin direktiiveihin, erityisesti mitä tulee kiinteiden ja myrkyllisten jätteiden sijoittamiseen Hanian läänissä? Komission jäsenen Rita Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 1998) Yhteisöjen tuomioistuin totesi 7. huhtikuuta 1992 antamassaan tuomiossa, että koska Kreikka ei ollut ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että Hanian alueella jätteet ja myrkylliset ja vaaralliset jätteet hävitetään aiheuttamatta vaaraa ihmisten terveydelle tai vahingoittamatta luontoa, eikä ollut laatinut aluetta koskevia suunnitelmia tai ohjelmia jätteiden ja myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden hävittämiseksi, Kreikka oli jättänyt täyttämättä ne velvoitteet, joista säädetään jätteistä 15 päivänä heinäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 4 ja 6 artiklassa sekä myrkyllisistä ja vaarallisista jätteistä 20 päivänä maaliskuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 78/319/ETY 6 ja 12 artiklassa. Komissio totesi, että Kreikka ei ollut vieläkään toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä pannakseen täytäntöön yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainitun tuomion, ja saattoi 17. marraskuuta 1997 EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla asian uudestaan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Asia on vireillä yhteisöjen tuomioistuimessa. Kreikan viranomaiset toimittivat 10. maaliskuuta 1998 komissiolle tekemänsä selvityksen, jonka perusteella laadittaisiin suunnitelmia jätteiden käsittelemiseksi Hanian alueella. Komissio tutkii parhaillaan Kreikalta saamaansa ilmoitusta. (1) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39. (2) EYVL L 84, 31.3.1978, s. 43.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1370/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Kreikan postien saneeraus Ottaen huomioon, että Kreikan hallitus on julkistanut aikomuksensa saneerata Kreikan postilaitosta (ELTAa), voisiko komissio kertoa minulle, miten tähän mennessä on hyödynnetty toisesta yhteisön tukikehyksestä ELTAlle varattuja määrärahoja ja kuinka postien kehittämisohjelmat kytkeytyvät Kreikan hallituksen suunnitelmiin? Voiko komissio vakuuttaa, että saneerausohjelmissa otetaan huomioon Euroopan parlamentin suositukset? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Kreikan postilaitosta (ELTA) koskeva toimintasuunnitelma laadittiin vuonna 1995 Euroopan aluekehitysrahaston yhteisrahoituksella. Tämä asiakirja oli perustana valmisteltaessa postilaitosta koskevaa toimenpideohjelmaa Kreikkaa koskevan toisen yhteisön tukikehyksen mukaisesti. Mainitun toimenpideohjelman käynnistämisellä oli välitön vaikutus. ELTA:n avuksi hankkeiden toteuttamisessa ja sen rakenteen uudistamisessa palkattiin kansainvälinen konsultti. Toimenpideohjelman hankkeiden toteuttamiseksi ELTA:an perustettiin erikoisyksikkö, jonka toimintaan osallistuivat konsultti ja asiantuntijoita. Yksikön kaavailtiin aloittavan toimintansa varsinaisesti toukokuun lopussa, jolloin oli tarkoitus laatia toimintasuunnitelma ja palkata loput erikoisyksikön henkilökunnasta. Yhteisön lainsäädännön osalta Kreikan viranomaisten on laadittava uusi säädöskehys, joka käsittää myös postilaitosta koskevan toimenpideohjelman tavoitteet. Näin ollen teknisen avun avulla rahoitetaan tukitoimet (tutkimukset, analyysit, seminaarit) asianmukaisen lainsäädännön laatimiseksi ajoissa.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2179/98 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Liikuntarajoitteisten pääsy uimarannoille Uimarannat ovat ainoalaatuisia yleisiä paikkoja siinä mielessä, että kaikki ihmisten väliset rajat häviävät siellä; kaikkiin eri ikäluokkiin, sosiaaliluokkiin, kansallisuuksiin ja rotuihin kuuluvat ihmiset tapaavat uimarannoilla. Liikuntarajoitteisilla ihmisillä ei kuitenkaan ole mahdollisuutta päästä rannoille. Mitä komissio aikoo tehdä tämän epäoikeudenmukaisen tilanteen korjaamiseksi? Eikö komissio voisi selvittää mahdollisuutta luoda "eurooppalainen tavaramerkki", joka edistäisi liikuntarajoitteisten henkilöiden (iäkkäiden ihmisten, liikuntavammaisten) pääsyä uimarannoille?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1824/98 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: 102 artikla Pitääkö komissio EY:n perustamissopimuksen 102 artiklassa annettuja valtuuksia tärkeinä ja missä olosuhteissa komissio näin ollen harkitsisi niiden käyttöä? Onko komissio muussa tapauksessa sitä mieltä, että 102 artikla on vanhentunut ja ettei sillä ole vaikutusta? Jos komissio katsoo, että 102 artiklalla on edelleen merkitystä, voisiko komissio harkita näiden valtuuksien käyttämistä siinä tapauksessa, että Euroopan parlementin jäsen kiinnittäisi komission huomion kansallisiin toimiin, jotka ovat vääristäneet rajatylittävää kaupankäyntiä? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (29. heinäkuuta 1998) Komissio katsoo, että 102 artiklalla on edelleen merkitystä ja harkitsisi siinä annettujen valtuutuksien käyttöä tarvittaessa. Komissio kehottaakin arvoisaa parlamentin jäsentä toimittamaan sille tiedot ja yksityiskohtaiset esimerkit kansallisista toimenpiteistä, jotka voivat vääristää kilpailua. Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmaan tietää, jos jäsenvaltio ei noudata ehdotettua määräystä, josta komissio antaa suosituksen 102 artiklan mukaisesti (ja kilpailun vääristyminen vaikuttaa muihinkin jäsenvaltioihin), komissio voi ehdottaa neuvostolle tarvittavan direktiivin antamista EY:n perustamissopimuksen 101 artiklan nojalla. Lisäksi 101 artiklan nojalla neuvosto toimisi määräenemmistöllä (toisin kuin 100 artiklan nojalla).
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2136/98 esittäjä(t): Mireille Elmalan (GUE/NGL) komissiolle (3. heinäkuuta 1998) Aihe: Eurooppalaisen merkinnän kehittäminen vammaisille soveltuville uimarannoille Vuonna 1995 Euroopan komissio piti tärkeänä Hendayessa Helios II -ohjelman puitteissa toteutettua kokeilua, jolla helpotettiin vammaisten pääsyä uimarannalle. Toiset kunnat ja yhdistykset ovat perustaneet vammaisille tarkoitettuja uimarantoja. Onko komissio valmis ehdottamaan sellaisen eurooppalaisen merkinnän kehittämistä vammaisille soveltuville uimarannoille, joka täydentäisi uimaveden laatua osoittavaa sinistä lippua, parantaakseen uimarannoille pääsyä tiedotuskampanjoiden avulla ja tarpeellisia perusrakenteita luomalla? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 1998) Pyrkiessään edistämään vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia komissio on pitänyt erittäin tärkeänä, että julkisista tiloista poistetaan vammaisten liikkumista haittaavat esteet. Tämä koskee erityisesti vapaa-ajan viettoon tarkoitettuja tiloja. Helios II -ohjelman puitteissa järjestetään vuosittain kilpailu vammmaisten integraation edistämiseksi. Sen yhteydessä komissio tuki vuonna 1995 kokeilua, jolla pyrittiin helpottamaan vammaisten pääsyä uimarannoille. Komissio suhtautuu myönteisesti ja rohkaisevasti kaikkiin uusiin samankaltaisiin aloitteisiin, joita muut kunnat toteuttavat yhdessä vammaisjärjestöjen kanssa. Tulevassa vammaisten integraatiota koskevassa strategiassaan komissio aikoo tutkia aktiivisesti sitä, miten voidaan poistaa vammaisten jokapäiväisessä elämässään kohtaamat esteet.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1363/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Nollapäästöjä koskeva tutkimusaloite Nollapäästöjä koskevan tutkimusaloitteen (Zero Emissions Research Initiative ZERI) säätiön tarkoituksena on laatia kestävään sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen perustuvia yhteisiä strategioita ja teollisuuden toimintalinjoja. Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tukeakseen kouluja koskevaa ZERI-aloitetta, jonka tarkoituksena on saada koulut ja yliopistot tekemään yhteistyötä teollisuuden kanssa?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2429/98 esittäjä(t): Frédéric Striby (I-EDN) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: EU:n Elsassille ja erityisesti Haut-Rhinin departementille myöntämät tuet 1. Kuinka paljon EU on kaikkiaan maksanut rahallista tukea Elsassille ja erityisesti Haut-Rhinin departementille vuoden 1995 tammikuusta lähtien? 2. Mihin hankkeisiin ja mistä rahastoista nämä avustukset on myönnetty? 3. Mitä konkreettisia hankkeita on toteutettu seuraavilla aloilla: - nuoriso - koulutus - työllisyyden tukeminen - yliopistot - tutkimus ja kehitys - kulttuuri - ystävyyskaupunkitoiminta - rajat ylittävä yhteistyö - talouden kehittäminen - kansalaistiedotus, ja kuinka paljon kuhunkin on myönnetty tukea? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (28. lokakuuta 1998) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 22. syyskuuta 1998(1) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. (1) EYVL C 50, 22.2.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1879/98

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle

(16. kesäkuuta 1998)

Aihe: Pk-yritykset

Komission kertomuksessa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta (KOM(97) 0610 lopull.) viitataan sivulla 27 työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käsittelevässä kohdassa 4.2 UNICE:n, CEEP:n ja ETUC:n 14. joulukuuta 1995 tekemään vanhempainlomaa koskevaan puitesopimukseen. Sopimus sisältää erityisiä järjestelyjä pk-yritysten toiminnan ja organisatoristen tarpeiden huomioon ottamiseksi.

Voiko komissio täsmentää, mistä järjestelyistä on kyse?

Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus

(17. heinäkuuta 1998)

Euroopan teollisuus- ja työnantajajärjestöjen liiton (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammattiliittojen keskusjärjestön (ETUC) 14. joulukuuta 1995 tekemässä vanhempainlomaa koskevassa puitesopimuksessa, johon neuvoston direktiivi 96/34/EY(1) perustuu, määrätään vähimmäisvaatimukset vanhempainlomalle, joka on tärkeä väline ammatillisten ja perhe-elämään liittyvien vastuiden yhteensovittamisessa sekä naisten ja miesten yhtäläisten oikeuksien edistämisessä. Sopimus sisältää määräyksiä, joiden perusteella mies- ja naispuolisilla työntekijöillä on oikeus lapsen syntymän tai adoption yhteydessä vähintään kolmen kuukauden vanhempainlomaan lapsen hoitoa varten.

Sopimuksessa määrätään myös edellytyksistä, joiden perusteella työantaja voi kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimuksen ja käytännön mukaista kuulemismenettelyä noudattaen lykätä vanhempainloman myöntämistä yrityksen toimintaan liittyvistä perustelluista syistä. Tällaisia syitä voivat olla esimerkiksi työn kausiluonteisuus, mahdottomuus löytää sijaista ilmoittamisaikana ja työn strateginen merkittävyys.

Edellä mainittujen olosuhteiden lisäksi sopimuksessa sallitaan selvästi "erityisjärjestelyt pienten yritysten toiminta- ja organisaatiotarpeisiin vastaamiseksi....jos tämän sopimuksen vähimmäisvaatimuksia noudatetaan".

Sopimuksessa ei määrätä vanhempainloman soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, koska ne kuuluvat jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten toimivaltaan.

(1) EYVL L 145, 19.6.1996.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2196/98 esittäjä(t): Dominique Souchet (I-EDN) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Ranskan kielen käyttö Komission PO XIV:n kalatalousalan asiantuntijoiden ja Euroopan parlamentin kalatalousvaliokunnan yhteinen seminaari yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2002 jälkeen pidettiin Lissabonin maailmannäyttelyn EU-paviljongin tiloissa 25.-28. kesäkuuta. Seminaarin osallistujat ovat olleet tyrmistyneitä siitä, että ranskankielinen tiedottaminen puuttuu kokonaan paviljongin tiloista. Useimmat muut Euroopan unionin työskentelykielet eivät myöskään ole edustettuina. Voisiko komissio täsmentää, esitettiinkö paviljongin toteuttamista koskevat tarjouspyynnöt siten, että ranskan kielen käyttö paviljongin tiloissa jätettiin kokonaan huomiotta? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Tällä hetkellä Lissabonissa järjestettävä maailmannäyttely EXPO '98 noudattaa kansainvälisen näyttelytoimiston (BIE) sääntöjä. EXPO '98:ssa päätettiin käyttää virallisina kielinä portugalia, espanjaa ja englantia. Yhteisö noudattaa näyttelyn virallisena osanottajana näitä sääntöjä. On kuitenkin korostettava, ettei ranskan kieltä ole tyystin unohdettu paviljongista. Siellä on esillä joitakin ranskankielisiä tekstejä kautta koko näyttelyn. Tarjouspyynnössä ei suljettu pois ranskan kielen käyttöä. Paikalla työskennellyt komission henkilökunta puhuu kokonaisuudessaan sujuvaa ranskaa kuin myös suuri joukko tilapäisestä paviljongin henkilökunnasta.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0960/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Kulttuuriesineiden palauttamisesta annetun direktiivin saattaminen osaksi Kreikan lainsäädäntöä Komissio on lähettänyt Kreikalle perustellun lausunnon, koska Kreikka ei ole määräaikaan mennessä saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta annettua direktiiviä 93/7 sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/100 (1). 1. Mitä perusteluja Kreikka on esittänyt syyksi direktiivin soveltamatta jättämiselle? 2. Voisiko siitä, että direktiiviä ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, aiheutua epäsuotuisia vaikutuksia ja mahdollisesti riskejä Kreikalle kuuluville kulttuuriesineille, ja jos voisi, mitä ne ovat? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian. (1) EYVL L 60, 1.3.1997, s. 59.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1562/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (20. toukokuuta 1998) Aihe: Teknologia osana eurooppalaista kulttuuria The Economist -aikakauslehti kiinnitti äskettäin huomionsa omaperäiseen näyttelyyn Japanissa. Näyttelyn järjesti London's Science Museum esitelläkseen brittiläisen teknologian uraauurtavia töitä kuten Bessemerin konvertteria, John Logie Bairdin televisiota ja "Rocket"-höyryveturia. Varmasti muutkin eurooppalaiset museot ovat järjestäneet tai tulevat järjestämään näyttelyitä, joissa osoitetaan samalla tavalla, että teknologiaa pidetään tärkeänä osana kulttuuria. Koska Euroopassa on tieteen ja teknologian tutkimusyhdistys ja monia muita eurooppalaisia tahoja, jotka voisivat olla mukana tässä työssä, voitaisiinko ajatella näyttelyä, jonka sisältö on rajattu mutta ulottuvuus eurooppalainen ja joka kiertäisi Euroopassa ja muualla maailmassa? Voitaisiinko komission mielestä Lissabonin ja Hannoverin tulevien Expo-näyttelyjen yhteydessä keskustella tästä aloitteesta sekä kehitellä sitä? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) Teknologia on yhä tärkeämpi osa nykyaikaista taiteellista ilmaisua ja se on huomioitu myös kaikissa yhteisön ohjelmissa. Monissa yhteisön nykyisistä kulttuuriohjelmista tukea saaneista hankkeista teknologialla on merkittävä osuus. Lissabonin ja Hannoverin maailmannäyttelyt tarjoavat epäilemättä tilaisuuden esitellä uusimpia ja merkittävimpiä eurooppalaisen teknologian saavutuksia. Tästä huolehtivat näiden näyttelyiden suunnittelijat ja järjestäjät. Kun on kyse siitä, voisiko yhteisö kulttuuritoimintansa puitteissa ja näiden maailmannäyttelyiden yhteydessä ottaa vastuulleen yhden tai useamman tiede- ja teknologiahankkeen koordinoinnin, on aiheellista muistuttaa, että yhteisön nykyisten kulttuuriohjelmien yhteydessä tukea saaneiden hankkeiden sisältö riippuu suuressa määrin kyseisten hankkeiden toteuttajista itsestään.