FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/41

(2004/C 65 E/040)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0686/03

esittäjä(t): Marie Isler Béguin (Verts/ALE), José Mendiluce Pereiro (PSE) ja Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(7. maaliskuuta 2003)

Aihe: Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma, rakennerahastot ja alueelliset epätasapainot

Euroopan komissio tutkii parhaillaan Espanjan hallituksen jättämää hakemusta, joka koskee Espanjan kansallisten vesivarojen hallintaohjelman (Plan Hidrológico Nacional), erityisesti Ebro-joelta Suur-Barcelonan alueelle ja Espanjan itäosiin tehtävien juoksutusten, yhteisrahoitusta Euroopan unionin rahastoista.

Erään tiedemiesryhmän mukaan alueet, joilta vesi juoksutettaisiin ja joihin juoksutukset eniten vaikuttaisivat (Aragonin alueet ja Ebron alajuoksulla sijaitsevat Katalonian alueet) ovat köyhempiä kuin alueet, joille vesi juoksutettaisiin (Suur-Barcelonan alue, Valencian itsehallintoalueen, Murcian ja Almerían rannikkoseudut sekä Murcian ja Alicanten välinen ylätasanko). Kotitalouksien käytettävissä olevilla tuloilla mitattuina esimerkiksi Murcian rannikkoseutujen vauraat alueet ovat köyhempiä kuin Pyreneiden seudun köyhät alueet.

Tämä ero johtuu seuraavista syistä:

— Taantuneilla alueilla väestö on ikääntynyttä, ja eläkkeet alentavat kokonaistulotasoa (1).

— Espanjan itäosien kehittyneemmillä alueilla pimeän työvoiman käyttö on erittäin yleistä (yleisempää kuin missään muualla Espanjassa tai Euroopassa, yli 30 prosenttia). Tämä saa tulotason vaikuttamaan todellista alhaisemmalta (2).

Harmaan talouden kukoistus näillä kehittyneillä alueilla ei ole sattumaa, vaan kertoo hallinnon puutteesta (muillakin kuin vesistöjen käyttöä koskevilla aloilla), joka liittyy näillä alueilla noudatettavaan kehitysmalliin.

1. Katsooko komissio, että Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmassa kaavaillut juoksutukset Ebro-joelta eivät suinkaan kavenna Espanjan sisäosien ja Välimeren rannikkoalueiden välisiä eroja, vaan pikemminkin lisäävät alueiden välistä epätasapainoa? Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (3) mukaan Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) osallistuu asetuksen 9 artiklassa määriteltyjen toimenpiteiden rahoittamiseen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi kaventamalla suurimpia alueellisia eroja.

2. Katsooko komissio, että Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelmassa kaavailluille juoksutuksille Ebro-joelta ei pitäisi myöntää yhteisrahoitusta rakennerahastoista ja erityisesti Euroopan aluekehitysrahastosta, koska ne lisäävät alueellisia eroja?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(9. huhtikuuta 2003)

Unionilla on käytettävissään kaksi välinettä infrastruktuuri-investointien, muun muassa vesivarojen hallintaan osoitettavien investointien, tukemiseen: Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja koheesiorahasto.

EAKR tukee taloudellisia kehitysohjelmia rakennerahastojen tavoitteiden 1 ja 2 sekä Urban- ja Interreg-yhteisöaloitteiden mukaisilla tukikelpoisilla alueilla.

Yksittäisten hankkeiden valinta suurhankkeita lukuun ottamatta on jäsenvaltioiden viranomaisten vastuulla sen jälkeen, kun ohjelmien yleisluonteisista strategisista tavoitteista on sovittu komission kanssa. Viranomaisten valitsemien hankkeiden on kuitenkin oltava kaikissa suhteissa yhteisön lainsäädännön, muun muassa ympäristölainsäädännön, mukaisia.

Suurhankkeet sekä koheesiorahaston tukemat hankkeet edellyttävät komission hyväksyntää. Tällaisten hankkeiden ympäristövaikutukset on arvioitava.

Nykyisten ohjelmien sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset arvioidaan vuoden 2003 kuluessa ohjelmien väliarvioinnin yhteydessä, ja jäsenvaltioilla on väliarvioinnin tulosten perusteella mahdollisuus tarvittaessa muuttaa kehitysstrategiaansa.

Asiaankuuluvissa säännöksissä edellytetään myös ohjelmien jälkikäteisarviointia niiden päättymisen jälkeen. Tämä arviointi antaa mahdollisuuden arvioida ohjelmien vaikutusta kyseisten alueiden sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen vielä tarkemmin.

(1) Muita vaikuttavia tekijöitä ovat voimakas muuttoliike Aragonin alueelta ja ikääntyneen väestön verrattain suuri osuus väestöstä Ebron alajuoksulla. Tästä johtuen kyseisten alueiden sosiaalis-taloudellinen talo on huomattavasti alhaisempi kuin Suur-Barcelonan alueella ja muilla juoksutuksista hyötyvillä rannikkoseuduilla (Arrojo Agudo P. et al., Ebro-joelta tehtävien juoksutusten sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia koskeva analyysi Análisis y valoración socioeconómica de los trasvases del Ebro, WWF:n Euroopan toimisto, syyskuu 2002).

(2) Euroopan komission tiedonannon mukaan (Mateman, S. & Rencoy, P. H., Undeclared Labour in Europe — Towards an integrated approach of combating undeclared labour, Regioplan Research Advice and Information, Amsterdam, lokakuu 2002) pimeän työvoiman osuuden Espanjan bruttokansantuotteesta arvioidaan olevan 15—20 prosenttia ja täten huomattavasti Euroopan keskiarvoa (9 prosenttia) korkeampi. Pimeän työvoiman osuus on korkein Espanjan itäosissa: Murciassa 32 prosenttia, Andalusiassa 29 prosenttia, Valencian maakunnassa 24 prosenttia (Euroopan talous- ja sosiaalikomitean harmaata taloutta ja Toledon sopimuksen viidettä suositusta koskeva tiedonanto La economía sumergida en relación a la quinta recomendación del Pacto de Toledo, Talous- ja sosiaalikomitean tiedonantoja, Madrid, 1999).

(3) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.