ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1247/00 esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE) komissiolle. Somalilasten hakeminen pois italialaisista kasvatusperheistä.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1247/00 esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Somalilasten hakeminen pois italialaisista kasvatusperheistä Viime vuosina on todettu lukuisia tapauksia, joissa vanhemmat (oikeat tai väitetyt) ovat hakeneet pois italialaisille perheille kasvatettavaksi annettuja lapsia, etenkin somalilapsia, ja vieneet heidät laittomasti muihin maihin (joiden joukossa on monia Euroopan unionin maita). Joissakin tapauksissa lapset on onnistuttu jäljittämään, mutta heistä aiemmin huolta pitäneet perheet ovat kohdanneet suuria vaikeuksia pyrkiessään suojaamaan vastuulleen annettujen alaikäisten oikeuksia joidenkin unionin jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten luona. On olemassa perusteltuja epäilyksiä siitä, että monissa tapauksissa näitä alaikäisiä eivät ole vieneet heidän omat vanhempansa vaan sellaiset henkilöt, jotka aikovat hyötyä lasten tilanteesta taloudellisesti. Erityisesti on todettu ongelmia Haagin yleissopimuksen soveltamisessa, mitä tulee alaikäisten laittomaan viemiseen ulkomaille. Yleissopimusta ei ole käytännössä sovellettu, ja tästä on aiheutunut vaikeuksia varmistaa lasten kohtelu ja terveydelliset olosuhteet, saada vierailuoikeudet ja saada lapset lopulta takaisin kotimaahan, kuten yleissopimuksessa kuitenkin määrätään. Tämä johtuu joidenkin allekirjoittajavaltioiden oikeusviranomaisten taipumuksesta palata huoltajuusoikeudenkäynteihin, mikä on yleissopimuksen hengen vastaista, sillä siinä rajoitetaan huoltajuusoikeudenkäynteihin viittaaminen vain tiettyihin erityistapauksiin. - Mitä unionin toimielimet aikovat tehdä taatakseen todellisen oikeudellisen yhteistyön lasten huoltajuuden ja kansainvälisten lapsikaappausten osalta? - Mitä ne aikovat tehdä varmistaakseen lasten huoltajuusjärjestelyjä koskevien jäsenvaltioiden säännösten yhdenmukaistamisen? - Mitä ne aikovat tehdä taatakseen, että jäsenvaltioiden viranomaiset noudattavat tosiasiallisesti ja kokonaisvaltaisesti olemassa olevia kansainvälisiä sopimuksia (Haagin yleissopimus ym.)? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (23. toukokuuta 2000) Komissio ei suunnittele tässä vaiheessa toimenpiteitä oikeudellisen yhteistyön varmistamiseksi kansainvälisten lapsikaappausten alalla. Lasten huoltajuusjärjestelyjä koskevien kansallisten säännösten yhdenmukaistamisen osalta on pantava merkille, että komission tulostauluun sisältyy vastavuoroista tunnustamista siviilioikeuden alalla koskeva toimenpideohjelma. Se kattaa myös perheoikeudelliset kysymykset. Pariisissa järjestetään lisäksi 3. ja 4. heinäkuuta 2000 seminaari, johon myös komissio osallistuu ja jossa käsitellään vastavuoroista tunnustamista. Tässä yhteydessä Ranskan puheenjohtajakaudella käynnistetään ensisijainen aloite perheoikeudellisia ongelmia (esim. tapaamisoikeutta) koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanoperusteen aikaansaamiseksi. Komission toimivaltaan ei kuulu vaatia, että jäsenvaltiot soveltavat moitteettomasti Haagin yleissopimuksen määräyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1416/00 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle. Telecom Italia Mobile -yritys.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1416/00 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle (3. toukokuuta 2000) Aihe: Telecom Italia Mobile -yritys Telecom on tavanomaiseen tapaan pörssissä noteerattu yritys, johon pätevät yksityisiin yrityksiin sovellettavat lait. SIP, josta Telecom Italia sai alkunsa, oli sitä vastoin julkisen sektorin yritys, jolla oli monopoliasema. Eräät ammattiliitot ja Telecom ovat nyt tehneet sopimuksen, joka merkitsee Italian valtion suoraa väliintuloa ja kustannuksia valtiolle. Italiassa toimii myös muita yrityksiä Telecomin kanssa samoilla markkinoilla. Ne eivät kuitenkaan saa vastaavaa taloudellista tukea. Eikö komission mielestä Telecom Italian kanssa tehty sopimus työttömyyskassan käytöstä vinouta markkinoita ja aiheuta vahinkoa muille toimijoille? Ei kai uudelleenjärjestelyjä tule rahoittaa julkisilla varoilla niin, että uudet yritykset, jotka jo muutenkin joutuvat toimimaan entisillä monopolistisilla markkinoilla, kärsivät siitä? Nyt ne vielä saavat kokea, kuinka Telecom Italiaa palkitaan uudelleenjärjestelyllä, josta ei ole mitään yleistä yhteiskunnallista hyötyä. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2000) Komissio ei ole saanut tietoa Italian valtion Telecom Italian hyväksi toteuttamista rahoitustoimista, jotka liittyisivät yrityksen rakenneuudistussuunnitelman osittaisrahoitukseen. Sosiaaliturvaan liittyvät tuet, jotka koskevat varhaiseläkkeitä tai muita työttömyystukia, eivät ole yksinomaan Telecomille suunnattuja, vaan periatteessa ne ovat kaikkien sellaisten yritysten käytettävissä, joilla on huomattavasti liikaa työntekijöitä. Tässä mielessä kyse ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa (entinen 92 artikla) tarkoitetusta syrjivästä toimenpiteestä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1505/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle. Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1505/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus Neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 1996 antamassa direktiivissä 96/48/EY(1) Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta säädetään, että jäsenvaltioiden on mukautettava lainsäädäntönsä direktiivin säännöksiin 8. huhtikuuta 1999 mennessä. Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä jäsenvaltiot eivät ole vielä sisällyttäneet direktiiviä lainsäädäntöönsä? (1) EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2000) Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23. kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/48/EY säädetään, että jäsenvaltioiden on muutettava ja säädettävä lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä siten, että ne sallivat yhteentoimivuuden osatekijöiden käytön ja tämän direktiivin mukaisten osajärjestelmien käyttöönoton ja käytön viimeistään 30 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. Direktiivi olisi siis pitänyt saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä 8. huhtikuuta 1999 mennessä. Tähän mennessä neljä jäsenvaltiota (Tanska, Saksa, Italia ja Alankomaat) ovat ilmoittaneet kansallisista täytäntöönpanotoimista. Niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole saattaneet direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään, aloitetaan rikkomisesta johtuva menettely Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1101/00

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(7. huhtikuuta 2000)

Aihe: Siipikarjanlihan sisältämät probiootit

Viimeisten kahden vuoden aikana Liverpoolin yliopistossa toimivassa Leahurst Veterinary Field Station -laitoksessa toteutetussa mittavassa hankkeessa on käynyt ilmi, että ihmisille haitallisia taudinaiheuttajia voidaan vähentää merkittävästi käyttämällä probioottisia tuotteita, esimerkiksi Protexin-valmistetta. Komissio osallistui hankkeen rahoitukseen Ison-Britannian kauppa- ja teollisuusministeriön välityksellä.

Tällä hetkellä komissio ei voi ottaa Protexin-valmisteen vaikutuksia huomioon, koska se on määrännyt, että probioottien esiasteet saavat sisältää korkeintaan kahdenlaisia mikro-organismeja.

Voisiko komissio harkita tätä määräystä uudelleen, jotta useampia kuin kahdenlaisia mikro-organismeja sisältävien probioottisten tuotteiden mahdolliset edut eivät jäisi käyttämättä ilman että asiaa on tutkittu?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(7. heinäkuuta 2000)

Rehujen lisäaineista 23. marraskuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/524/ETY(1) edellytetään, että yhteisöltä on saatava etukäteen lupa ennen lisäaineiden käyttöä rehuissa ja ennen niiden markkinoille saattamista.

Protexin-asiakirjoja arvioitiin ensimmäisen kerran rehuissa olevien entsyymien, mikro-organismien ja niistä saatavien valmisteiden käytöstä ja kaupan pitämisestä 14. joulukuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/113/EY(2) mukaisesti. Direktiivin tavoitteena oli luetella entsyymi- ja mikro-organismituotteet, joita voidaan käyttää jäsenvaltioissa ilman virallista hyväksyntää, arvioida asiaan liittyvät asiakirjat ja sallia niiden tuotteiden käyttö, jotka ovat direktiivin 70/542/ETY ja eläinten rehuissa käytettävien lisäaineiden arvioinnin suuntaviivoista 16. helmikuuta 1987 annetun neuvoston direktiivin 87/153/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22. heinäkuuta 1994 annetulla komission direktiivillä 94/40/EY(4), vaatimusten mukaiset.

Protexin-asiakirjat arvioitiin vuoden 1996 aikana. Tehtävästä vastanneen, kansallisista asiantuntijoista koostuneen ryhmän mukaan yksikään yhdeksästä Protexin-tuotteesta ei vastannut direktiivin 70/524/ETY 2 ja 7 artiklan edellytyksiä eikä missään asiakirjassa noudatettu direktiivin 87/153/ETY vaatimuksia. Pysyvän rehukomitean jäsenet vahvistivat virallisesti asiantuntijaryhmän päätelmät 6. toukokuuta 1997.

Jos tutkimusta tukeva yritys laatii Protexinia käsittelevän asiakirjan, jossa noudatetaan neuvoston direktiiviä 70/524/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 23. heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/51/EY(5), ja jossa osoitetaan Protexinin hyödyllinen vaikutus eläintuotantoon tai eläintuotteisiin, asiakirja arvioidaan objektiivisesti sillä edellytyksellä, että se on toimitettu komissiolle ja jäsenvaltioille direktiivin 96/51/EY 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti.

(1) EYVL L 270, 14.2.1970.

(2) EYVL L 334, 31.12.1993.

(3) EYVL L 64, 7.3.1987.

(4) EYVL L 208, 11.8.1994.

(5) EYVL L 235, 17.9.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1780/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Alyssandrakiksen mietintö avaruuspolitiikasta.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1780/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: Alyssandrakiksen mietintö avaruuspolitiikasta Euroopan parlamentin 18. toukokuuta hyväksymässä Alyssandrakiksen mietinnössä kehotetaan Euroopan komissiota järjestämään avaruusalan suurvaltojen konferenssi. Konferenssiin osallistuisivat Euroopan unioni, Venäjä, Yhdysvallat, Japani ja Kiina, ja siellä keskusteltaisiin kantorakettien kehittämisyhteistyöstä sekä GSSP:n luomisesta. Vastaako komissio parlamentin vetoomukseen? Jos vastaa, niin milloin? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2000) Tulevaisuuden kantorakettien kehittämistä ja GSSP:tä ei ole sisällytetty komission nykyiseen työohjelmaan. Tällä hetkellä jäsenvaltiot huolehtivat riittävässä määrin alan teknologian kehittämisestä. Vastauksena neuvoston 2. joulukuuta 1999 esittämään pyyntöön komissio laatii parhaillaan eurooppalaista avaruusstrategiaa yhdessä Euroopan avaruusjärjestön kanssa. Tiedonanto annetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille vielä tämän vuoden aikana. Näitä kysymyksiä tarkastellaan strategian osana ja samassa yhteydessä käytävissä keskusteluissa päätetään komission roolista parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemassa asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2146/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Makeisten valmistukseen käytettävä maito.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0182 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2146/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Makeisten valmistukseen käytettävä maito Sisältyykö yhteisön lainsäädäntöön rajoituksia, jotka koskevat EU:sta peräisin olevan maidon käyttöä makeisten valmistuksessa? Mitä oikeussäännöksiä sovelletaan silloin, kun jokin yhtiö haluaa asettaa makeisten valmistajille makeisten oston ehdoksi sen, että maidon on oltava peräisin tietystä jäsenvaltiosta tai tietyistä jäsenvaltiosta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Yhteisön alueella tuotetun maidon käyttöä makeisten valmistuksessa ei rajoiteta yhteisössä. Yhteisön lainsäädännössä ei yleisesti ottaen estetä maidosta valmistettuja makeisia ostavaa yritystä asettamasta oston ehdoksi sitä, että maidon on oltava peräisin tietystä jäsenvaltiosta tai tietyistä jäsenvaltioista. Sitä paitsi, kun on kyse suojatusta alkuperänimityksestä tai maantieteellisestä merkinnästä, suojatun nimityksen eritelmässä voidaan määrätä, että maidon on oltava peräisin tietyltä maantieteelliseltä alueelta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1871/00

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(9. kesäkuuta 2000)

Aihe: Lävistyksiin liittyvät riskit ja niistä tiedottaminen

Vinoutunut ruumiin kulttuuri on levittänyt nuorten keskuuteen lävistykset; muodin, joka saa nuoret silpomaan itseään. Joissakin Euroopan unionin jäsenvaltioissa on voimassa lävistyksiä koskevia säädöksiä hygienia- ja turvallisuusnormien takaamiseksi. Lävistyksiä hankkivat nuoret ottavat suuria riskejä, joista tavanomaisimpia ovat tulehdukset ja hepatiittiin sairastuminen, jos tiettyjä materiaaleihin ja lävistystapoihin liittyviä sääntöjä ei noudateta tehtäessä lävistyksiä joihinkin tiettyihin ruumiinosiin.

1. Voiko komissio ilmoittaa, missä Euroopan unionin jäsenvaltioissa on voimassa lävistyksiä koskevia säädöksiä?

2. Voiko komissio kehottaa jäsenvaltioita, joilta puuttuvat vastaavat säädökset antamaan asiaa koskevia säädöksiä?

3. Eikö komissio katso, että olisi paikallaan tehdä ehdotus kouluissa järjestettävistä tiedotuskampanjoista, joissa korostettaisiin lävistyksiin liittyviä riskejä ja joiden avulla pyrittäisiin saamaan nuoret luopumaan tästä raakalaismaisesta tavasta?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(26. heinäkuuta 2000)

Euroopan unionissa ei tällä hetkellä ole olemassa mitään säädöksiä lävistyksistä sinänsä. Kuitenkin äskettäin voimaan astuneessa, 30. kesäkuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/27/EY tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 76/769/ETY(1) muuttamisesta kahdennentoista kerran kielletään käyttämästä nikkeliä lävistyksissä. Tämä on tärkeää, koska nykyään 15 prosenttia unionin maissa asuvista naisista on allergisia nikkelille, mikä johtuu osittain nikkelin käytöstä lävistyksissä.

Komissio ei tiedä, onko joissakin jäsenmaissa mahdollisesti annettu erikoissäädöksiä asiasta. Se tiedustelee jäsenmaiden mielipiteitä aiheesta ja päättää niiden perusteella, onko unionin tarpeellista tehdä aloitteita asian suhteen ja millaisia näiden aloitteiden tulisi olla. Komissio ilmoittaa kyselyn tuloksista arvoisalle parlamentin jäsenelle.

(1) EYVL L 188, 22.7.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1952/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Tuen saantiin hyväksyttävät ja ei-hyväksyttävät puuvillan viljelyalat ja määrät.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0117 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1952/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Tuen saantiin hyväksyttävät ja ei-hyväksyttävät puuvillan viljelyalat ja määrät Euroopan parlamentin virallisella verkkosivulla Internetissä julkaistun aikataulun mukaan uutta puuvilla-asetusta koskeva keskustelu käydään todennäköisesti 4. syyskuuta 2000. Näin ollen uutta asetusta ei voida panna täytäntöön markkinointivuonna 20002001. Koska nykyisin voimassa olevan puuvilla-alan asetuksen perusteella puuvillaviljelmän pinta-alalle ei voida asettaa rajoituksia, eikä henkilökohtaisia viljelyoikeuksia voida asettaa, ja kaikki pinta-alat ja määrät kelpaavat tuen piiriin, kunhan ne ilmoitetaan ja tarkastetaan: 1. Mihin säännöksiin perustuu se, että Kreikan maatalousministeriö on määritellyt jokaiselle puuvillanviljelijälle enimmäispinta-alan, jota hänellä on oikeus viljellä ja jonka hän voi ilmoittaa, ja sen puuvillamäärän, jolle hän vain saa tukea? 2. Tuleeko markkinointivuonna 20002001 olemaan hyväksyttäviä ja ei-hyväksyttäviä puuvillan viljelyaloja ja hyväksyttäviä ja ei-hyväksyttäviä tuotantomääriä Kreikan toteuttamien toimien pohjalta, vaikka mitään tällaista ei ole säädetty voimassa olevassa asetuksessa? 3. Millä menettelyillä niiden viljelyalojen tuotanto luovutetaan ja saa tukea, jota Kreikan maatalousministeriö pitää ei-hyväksyttävinä vedoten uuden asetuksen säännöksiin, vaikka tästä asetuksesta ei ole vielä keskusteltu ja äänestetty EU:n toimielimissä ja vaikka voimassa olevan asetuksen mukaan tämä tuotanto on oikeutettu tukeen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä ei ole ainuttakaan säännöstä, jolla puuvillan viljelyalaa rajoitettaisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1140/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1140/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.) julkaistiin tammikuussa 2000. Sen neljäs luku koskee Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja viides luku elintarviketurvallisuuden lainsäädäntönäkökulmia. Komission mielestä nykyistä elintarvikelainsäädäntöä on tarkistettava, koska se ei ole yhdenmukainen (valkoisen kirjan 64 kohta). Eri tahojen mukaan nykyinen elintarvikelainsäädäntö on laadittu erityisesti sisämarkkinoiden tarpeisiin. Lainsäädäntöä olisi tarkistettava selkeiden periaatteiden perusteella. Onko komissio valmis laatimaan yleisen EU:n elintarvikelainsäädännön, joka kattaa koko elintarvikeketjun? Jos ei ole valmis, miten komissio perustelee haluttomuutensa laatia yleinen EU:n elintarvikelainsäädäntö? Jos on valmis, missä määräajassa tällainen EU:n elintarvikelainsäädäntö voidaan laatia? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1727/00 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Suojarakennusten rikkoutuminen ydinvoimaloissa ja ympäristövaarojen tutkiminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1727/00 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Suojarakennusten rikkoutuminen ydinvoimaloissa ja ympäristövaarojen tutkiminen Minkälaisia tutkimuksia komissio, Euratom tai yhteiset tutkimuskeskukset ovat komission toimesta tehneet niistä ympäristövaaroista, joita suojarakennusten rikkoutuminen korkea-aktiivisten nesteiden (high-activity liquor (HAL)) varastosäiliöissä voisi aiheuttaa seuraavissa näitä säiliöitä käyttävissä ydinvoimaloissa: a) BNFL Sellafield b) UKAEA Dounreay c) Cogema La Hague d) CEA Marcoûle e) KFK Karlsruhe? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1726/00 ja E-1727/00 (20. heinäkuuta 2000) Nestemäisen radioaktiivisen jätteen varasto Sellafieldissa on toiminut vuodesta 1950. Kun korkea-aktiivista jätettä alettiin vitrifioida Windscalen vitrifiointilaitoksessa vuonna 1990, Yhdistynyttä kuningaskuntaa pyydettiin toimittamaan tätä laitosta koskevia yleisiä tietoja Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti, ja komissio antoi asiaa koskevan lausunnon. Yleisissä tiedoissa selostettiin myös suunnitteluperustaonnettomuus, tässä tapauksessa korkea-aktiivisen jätteen syöttösäiliön jäähdytyslaitteiston rikkoutuminen. Arviossa tultiin siihen johtopäätökseen, etteivät tämäntyyppiset ja tämän suuruiset vahingossa tapahtuvat päästöt aiheuta Irlannin tai muiden jäsenvaltioiden väestölle sellaista säteilyannosta, että se olisi ihmisten terveyden kannalta merkittävää. Valtiollisen ydinpolttoaineyhtiön (British Nuclear Fuel Limited, BNFL) omistaman Sellafieldin laitoksen korkea-aktiivisen nestemäisen jätteen varaston turvallisuus tarkastettiin myöhemmin uudelleen (HM Nuclear Installations Inspectorate, helmikuu 2000); tämän tarkastuksen tiedot eivät anna aihetta edellä mainitun arvion muuttamiseen. Asianomaisen jäsenvaltion on vaadittava, että Yhdistyneen kuningaskunnan Atomic Energy Authority (Dounreay), Compagnie générale des matières nucléaires (La Hague), Commissariat à l'Energie Atomique (Marcoule) sekä Karlsruhen Forschungscentrum suorittavat käytössä oleville säiliöille vastaavanlaisen tutkimuksen, jossa tarkastellaan väestön mahdollista altistumista päästöille sekä päästöjen terveysvaikutuksia. Vaikka säiliöissä on lukuisia eristyskerroksia, jokien ja meriveden radioaktiivisuuspitoisuus voi nousta merkittävästi säiliöiden rikkoontuessa. Tämän vuoksi ihmisille aiheutuneiden haittojen lisäksi on syytä tutkia myös ympäristölle aiheutuvia haittoja. Komissio on käynnistänyt alueen eläimiin ja kasveihin kohdistuvia vaikutuksia sekä näihin vaikutuksiin liittyviä ekologisia haittoja koskevan tutkimusohjelman, jonka avulla pyritään laatimaan suojelustandardien määrittelyn edellyttämät perusteet ja menetelmät ympäristön laatustandardien määrittämiseksi. Kyseisiä standardeja voidaan soveltaa arvioitaessa merkittävien nestemäisen radioaktiivisen jätteen päästöjen seurauksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1294/00 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle. Yhteisön apu MS-tautia sairastaville.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0122 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1294/00 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Yhteisön apu MS-tautia sairastaville Voisiko komissio ilmoittaa, mitä yhteisön avustus- ja/tai tukimahdollisuuksia on tarjolla MS-tautia sairastaville sellaisilla tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla kehityksestä jälkeenjääneillä alueilla kuin Wales? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) West Wales and the Valleys kuuluu tavoite 1 -alueisiin ohjelmakaudella 20002006. Kyseisen alueen osana alueellista yhteistyötä laatimaan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan menosuunnitelmaan sisältyy joukko toimenpidekokonaisuuksia (esim. yhteisön toiminta sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi), joista paikalliset järjestöt voivat saada tukea erilaisten ryhmien kuten MS-tautia sairastavien hyväksi. On kuitenkin otettava huomioon, että rahoitusta ei ole käytettävissä MS-taudin hoitoon vaan sitä voidaan kohdistaa koulutukseen, kuntoutukseen ja työpaikoilla tapahtuvan syrjinnän estämiseen. Tällaisia hankkeita koskevien hakemusten käsittely ei kuulu komissiolle, vaan se on annettu Ison-Britannian viranomaisten ja erityisesti Walesin alueparlamentin ja Wales European funding office -viraston tehtäväksi. Näin ollen asiasta kiinnostuneiden ryhmien tulisi kääntyä kyseisten elinten puoleen.