KIRJALLINEN KYSYMYS E-2268/02

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(24. heinäkuuta 2002)

Aihe: Euroopan syyttäjäviranomainen ja laajentuminen

Millaiseksi komissio on kaavaillut Euroopan syyttäjäviranomaisen roolin EU:n laajentumisen jälkeen?

Miten komissio arvioi ehdokasvaltioiden oikeusjärjestelmien tilannetta ja niiden kykyä huolehtia yhteisön taloudellisten etujen suojelemisesta?

Ovatko ehdokasvaltioiden oikeusjärjestelmät yhteensopivia Euroopan syyttäjäviranomaista koskevan ehdotuksen kanssa?

Miten komissio aikoo sovittaa yhteen jopa kymmenen uutta oikeusjärjestelmää EU:n nykyisten 17 erilaisen oikeusjärjestelmän kanssa? (esimerkkeinä tutkintatuomareiden oikeudellinen toimivalta ja vastaajien lailliset oikeudet)

Mitä ongelmia komissio näkee Euroopan syyttäjäviranomaisen toimiston perustamisessa ja sen hallinnossa hakijamaissa?

Miten komissio aikoo ratkaista nämä ongelmat?

Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus

(20. syyskuuta 2002)

Vihreässä kirjassa yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta ja Euroopan syyttäjäntoimen perustamisesta(1) todetaan, että yhteisön ulkopuolisiin maihin ylläpidettävien suhteiden joukossa suhteet jäsenyyttä hakeviin maihin ovat erityisen merkittäviä. Nämä maathan saavat jo nyt ja myös jatkossa merkittäviä tukia yhteisön talousarviosta. Euroopan syyttäjäviranomainen perustetaan todennäköisesti liittymisen jälkeen. Perustamisensa jälkeen se toimisi samalla tavoin laajentuneen Euroopan unionin kaikissa jäsenvaltioissa.

Osana liittymistä valmistelevaa strategiaansa ja liittymisneuvotteluja komissio seuraa tarkkaan ehdokasmaiden edistymistä lainsäädännön lähentämisessä ja täytäntöönpanokyvyn vahvistamisessa. Neuvottelut kattavat täysin yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevat yhteisön säännökset. Tämä koskee erityisesti 24. luvun (oikeus- ja sisäasiat) ja 28. luvun (varainhoidon valvonta) käsittelyä, joka on saatettu toistaiseksi päätökseen kymmenen ehdokasmaan kanssa. Neuvotteluja jatketaan Bulgarian ja Romanian kanssa. Kummankaan luvun osalta ei ole pyydetty siirtymäkausia.

Komissio on osallistunut tätä aihetta koskevan tutkimuksen rahoittamiseen (Study on criminal and administrative penalties, recovery, denunciation and the Corpus juris in the applicant countries, yleisraportti, Ch. Van den Wyngaert, 2001). Ehdokasmaiden asiantuntijat ovat osallistuneet raportin laatimiseen. Tutkimuksessa päätellään yleisesti, että ehdokasmailla ei näyttäisi olevan ylitsepääsemättömiä vaikeuksia Corpus jurisin integroimisessa lainsäädäntöönsä, Euroopan syyttäjäviranomaisen perustaminen mukaan luettuna. Kertomuksessa esitetään kutakin ehdokasmaata koskeva yksityiskohtainen raportti, jossa selvitetään mm. oikeusjärjestelmän erityispiirteitä.

Euroopan syyttäjäviranomaisen yhtenä tavoitteena on ratkaista ongelmat, jotka aiheutuvat eri oikeusjärjestelmien lohkoittumisesta. Tarkoituksena on luoda yksi tutkinta- ja syytteeseenpanoalue, joka sovittaa yhteen nykyisen Euroopan unionin 17 kansallista oikeusjärjestelmää. Laajentuminen tekee komission ehdotuksista entistäkin tarpeellisempia. Nykyiseen rikosoikeudelliseen epäyhtenäisyyteen liittyvät ongelmat tulevat lisääntymään laajentumisen myötä. Ehdotusten mukaan Euroopan syyttäjäviranomainen johtaisi yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä tutkinta- ja syytetoimia koko unionissa. Rikoksista syytettyinä olevien oikeuksien suojaaminen ja oikeudenkäynnit tapahtuisivat edelleen kansallisissa tuomioistuimissa.

Euroopan syyttäjäviranomaisen täytäntöönpanoon ja hallinnointiin ehdokasmaissa ei liity mitään erityisiä ongelmia. Ehdokasmaissa mahdollisesti esiin nousevat ongelmat eivät tule poikkeamaan nykyisissä jäsenvaltioissa mahdollisesti todettavista ongelmista.

Tähän liittyen komissio haluaa kiinnittää parlamentin jäsenen huomiota siihen, että komissio tukee petostentorjunnan koordinointirakenteiden tai -yksiköiden perustamista ehdokasmaihin. Niiden tehtävänä olisi koordinoida yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä lainsäädännöllisiä, hallinnollisia ja operatiivisia toimia. Tällainen koordinointiyksikkö tai -rakenne toimisi läheisessä yhteistyössä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja tarvittaessa Euroopan syyttäjäviranomaisen kanssa. On tärkeää huomata, että tällaisia rakenteita tai yksiköitä on jo useissa jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa.

(1) KOM(2001) 715 lopullinen.