ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4076/00 esittäjä(t): Dominique Souchet (UEN) komissiolle. Rehuproteiinien tuotannon lisääminen lihaluujauhon käytön äskettäisen kiellon vuoksi.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0173 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4076/00 esittäjä(t): Dominique Souchet (UEN) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Rehuproteiinien tuotannon lisääminen lihaluujauhon käytön äskettäisen kiellon vuoksi Koska lihaluujauhon käyttö karjan rehussa on kiellettyä, yhteisön kasviproteiinitarpeet tulevat kasvamaan. Nämä tarpeet on pystyttävä täyttämään lisäämättä riippuvuutta tuonnista ja geneettisesti muunnelluista aineista. Aikooko komissio toteuttaa seuraavassa lueteltujen suuntaviivojen mukaisen hätäsuunnitelman edistääkseen yhteisön kasviproteiinituotantoa? 1. On erittäin tärkeää lisätä sellaisten valkuaisainekasvien (esim. herneen, härkäpavun ja lupiinin) viljelyn hehtaaritukea, joita ei rajoiteta millään kansainvälisillä määräyksillä. 2. Blair House -sopimuksilla rajoitetaan ravinnoksi tarkoitettujen öljykasvien tuotanto yhteisössä 4 934 000 hehtaariin. Tämä rajoitus päättyy vuonna 2002, jolloin erityistuki korvataan Agenda 2000:n mukaisesti kaikille peltokasveille yhteisellä tasaustuella. Kriittinen vuosi on siis 2001, ja kumppaneidemme kanssa on neuvoteltava sitä koskevasta force majeure -poikkeuksesta, jotta pinta-aloja voidaan lisätä säilyttäen kuitenkin nykyisen tukitason. 3. Kuivarehuista sinimailanen on täysin turvallinen valkuaisainelähde. Taattua enimmäismäärää sekä keinotekoisesti kuivatetun rehun tonnia kohden maksettavaa tukea voidaan lisätä huomattavasti. 4. Unionissa on lisättävä biopolttoainetta varten tapahtuvan öljykasvien viljelyn houkuttelevuutta. Sen lisäksi, että jokainen tuotettu biopolttoainetonni hidastaa kasvihuoneilmiötä, sivutuotteena saadaan kaksi tonnia (auringonkukka- tai rapsi)öljykakkua. 5. Ympäristötoimenpiteenä olisi syytä kannustaa viljelykierron monipuolistamista maatalouden ympäristötoimenpiteillä, jotka ovat nykyisiä auringonkukan viljelyyn liittyviä toimenpiteitä helpompia. Siten hillittäisiin pyrkimystä viljelyn yksipuolistumiseen tietyillä alueilla. 6. Lisäksi yhteisön on kehitettävä turvaverkko eurooppalaisille öljykasvien ja valkuaiskasvien tuottajille. Näin taataan kilpailukykyiset hinnat amerikkalaisiin soijan tuottajiin nähden. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3886/00 ja P-4076/00 (22. tammikuuta 2001) Komissio sitoutui 4. joulukuuta 2000 kokoontuneessa, naudan spongiformiseen enkefalopatiaan (BSE) liittyviä ongelmia käsitelleessä maatalousneuvostossa ja Nizzassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston nimenomaisesta pyynnöstä toteuttamaan perusteellisen tutkimuksen öljykasvien ja valkuaiskasvien tarjonnasta ja kysynnästä. Tutkimuksessa tarkastellaan kaikkien asiasta kiinnostuneiden tahojen ilmaisemia käsityksiä. Komissio antaa päätelmänsä tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle heti kun ne on vahvistettu. Neuvoston ja Eurooppa-neuvoston pyynnön mukaisesti näissä päätelmissä otetaan kaikissa tapauksissa huomioon Berliinin sopimukset ja yhteisön tekemät ansainväliset sitoumukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3626/00

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(22. marraskuuta 2000)

Aihe: Etiopia ja Eritrea

Voisiko komissio kertoa, mikä tarkkaan ottaen on EU:n lähettilään rooli tällä hetkellä Eritreassa ja Etiopiassa?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(5. tammikuuta 2001)

Senaattori Serri nimettiin tammikuussa 2000 unionin puheenjohtajiston erityisedustajaksi avustamaan Afrikan yhtenäisyysjärjestöä (OAU) sen pyrkimyksissä löytää rauhanomainen ratkaisu Etiopian ja Eritrean väliseen konfliktiin. Kaikki osapuolet ovat ilmaisseet tyytyväisyytensä nimityksen johdosta. Serri tuntee henkilökohtaisesti Afrikan sarven ja sen ongelmat. Nimityksensä jälkeen hän on ollut tiiviisti ja jatkuvasti yhteydessä OAU:n nykyiseen puheenjohtajamaahan Algeriaan myötävaikuttaakseen välityshankkeen onnistumiseen. OAU on ilmaissut arvostavansa suuresti unionin rauhanprosessille antamaa tukea, mikä on auttanut kokoamaan tietoja, käsityksiä ja arvioita konfliktin perimmäisistä syistä sekä laatimaan erilaisia rauhanomaisen ratkaisun malleja. Serri teki ensimmäisen matkansa unionin puheenjohtajiston erityisedustajana Asmaraan ja Addis Abebaan helmikuussa 2000; matkan aikana hän tapasi Eritrean presidentin sekä Etiopian pää- ja ulkoministerin.

Lokakuussa 2000 Serri osallistui Algiers'ssä järjestettyihin sovitteluneuvotteluihin, missä hän jatkoi rauhanprosessin tukemista. Samoin lokakuussa 2000 hän keskusteli Eritrean presidentin, Etiopian pääministerin samoin kuin molempien maiden ulkoministerien kanssa Khartumissa järjestetyn hallitusten välisen kehitysviranomaisen (IGAD) puitteissa toimivien maiden ja hallitusten päämiesten kahdeksannen huippukokouksen yhteydessä. Samaan aikaan Serrin ja OAU:n puheenjohtajamaan välinen yhteydenpito on jatkunut keskeytyksettä. Kaikki osapuolet ovat ilmaisseet arvostavansa unionin ja sen erityisedustajan panosta.

Serrin rooli ei rajoitu unionin tuen kanavoimiseen OAU:n vetämälle rauhanprosessille; hänen kauttaan jäsenvaltiot ja komissio saavat erittäin merkityksellisiä ja ajantasaisia tietoja rauhanprosessista ja sen haasteista. Tämä puolestaan auttaa unionia ymmärtämään konfliktin perimmäisiä kysymyksiä ja auttamaan sen ratkaisemisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3019/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Corus-yhtymän terästehtaat.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3019/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (26. syyskuuta 2000) Aihe: Corus-yhtymän terästehtaat Voiko komissio vahvistaa, että mikään Corus-yhtymän terästehdas ei saa luvatonta tukea jäsenvaltioilta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2000) Terästeollisuudelle annettavaa tukea koskevissa yhteisön säännöissä velvoitetaan jäsenvaltiot ilmoittamaan etukäteen komissiolle suunnitelmista myöntää tai siirtää valtion varoja terästeollisuuden yrityksille. Komissio päättää siitä, katsotaanko tällaiset toimet valtiontueksi ja mikäli näin on, katsotaanko tuki yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Komissio vahvistaa, että mikään niistä jäsenvaltioista, joissa Corus-yhtymän terästehtaita sijaitsee, ei ole tähän mennessä ilmoittanut aikomuksesta myöntää valtiontukea kyseisille tehtaille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2612/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Alaikäisten vapaa liikkuvuus.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2612/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Alaikäisten vapaa liikkuvuus Onko Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksen mukaista, että jäsenvaltio evää alaikäiseltä kansalaiseltaan oikeuden passin saamiseen (edes väliaikaisesti), jos toinen vanhemmista/huoltajista ei anna siihen suostumustaan? Henkilöiden vapaan liikkuvuuden EU:n alueella pitäisi ulottua myös alaikäisiin EU-kansalaisiin, mutta näin ei siis ole, jos toinen vanhemmista/huoltajista vastustaa. Mitä mieltä komissio on tästä perussopimuksen keskeisen ajatuksen rikkomisesta? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 2000) Kansallisten viranomaisten tehtävänä on turvata alaikäisten hyvinvointi ja suojata heitä katoamisilta tai kaappauksilta, joissa syyllinen on usein toinen vanhemmista. Siksi passin myöntämiseen alaikäiselle tarvitaan yleensä molempien vanhempien hyväksyntä. Komission mielestä käytäntö on yhteisön oikeuden mukainen. Tapauksissa, joissa vanhemmat ovat eri mieltä, kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on arvioida tilanne ja päättää passin myöntämisestä tai epäämisestä, ettei kumpikaan vanhemmista voi käyttää väärin oikeuksiaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2540/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Cap de la Hague.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0046 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2540/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. heinäkuuta 2000) Aihe: Cap de la Hague Voiko komissio ilmoittaa, pitääkö se Cap de la Haguessa Normandian rannikolla toimivan ydinjätteen jälleenkäsittelylaitoksen laajentamista tarpeellisena tai toivottavana, kun otetaan huomioon viime aikoina esiintyneet ongelmat muissa EU:n alueella toimivissa jälleenkäsittelylaitoksissa? Voiko komissio myös vakuuttaa, että kyseisen laitoksen tai sen laajennusosan nestemäiset jätteet tai muut päästöt eivät uhkaa vaalipiirini asukkaita Kaakkois-Englannissa? Aikooko komissio ottaa turvamääräykset uudelleentarkasteltaviksi äskettäisten tapahtumien johdosta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 2000) Jos Cap de la Haguen jälleenkäsittelylaitosta halutaan laajentaa, komissiolle on toimitettava asiaa koskevat yleiset tiedot Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti. Kun tällaisia tietoja on toimitettu, komissio punnitsee huomioon suunniteltujen päästöjen ja vahingossa tapahtuvien päästöjen vaikutukset muiden jäsenvaltioiden väestöön ja viimeaikaisen kehityksen pyydettyään ajantasaisen lausunnon asiantuntijaryhmältä. Komissiolle ei ole toistaiseksi toimitettu tietoja, jotka koskevat Cap de la Haguen mahdollista laajennusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2565/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Tienkäyttömaksuista peritty arvonlisävero.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0185 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2565/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Tienkäyttömaksuista peritty arvonlisävero Voiko komissio vahvistaa, että jos Euroopan yhteisöjen tuomioistuin hyväksyy julkisasiamiehen kannan, Yhdistyneen kuningaskunnan teiden ja tunnelien käytöstä sekä yksityisen että julkisen sektorin perimät maksut ja teiden ja moottoriteiden käytöstä koko Euroopan unionin alueella perityistä maksuista ryhdytään perimään arvonlisäveroa? Kuinka suuriksi komissio arvioi EU:ssa tällä hetkellä perityt tienkäyttömaksut yhteensä, joista ei makseta arvonlisäveroa? Pitääkö paikkansa, että tienkäyttäjien velvollisuus maksaa arvonlisäveroa poistetaan, jos kansalliset tai paikalliset viranomaiset päättävät olla perimättä maksuja omistamiensa teiden, siltojen tai tunnelien käytöstä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-276/97, C-358/97, C-359/97, C-408/97 ja C-260/98 12. syyskuuta 2000 antamista tuomioista ilmenee, että teiden, tunneleiden ja siltojen käytöstä perityt käyttömaksut kuuluvat veron soveltamisalaan ja ovat siten verollisia. Jos tätä toimintaa kuitenkin harjoittaa julkisoikeudellinen laitos oikeudellisten sääntöjensä mukaisesti, sitä ei pidetä verovelvollisena. Näin ollen, kun nämä molemmat kumulatiiviset ehdot täyttyvät, tienkäyttömaksuista ei kanneta arvonlisäveroa. Jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvan ALV:n kannon osalta komission käytössä ei tällä hetkellä ole konkreettisia lukuja niiden tienkäyttömaksujen kokonaisarvosta, joista virheellisesti ei kanneta ALV:tä. Maksullisista palveluista kannetaan ALV kun on olemassa välitön yhteys palvelun ja saadun vasta-arvon välillä. ALV:tä ei sen sijaan kanneta oikeudesta käyttää ilmaiseksi tietä, siltaa tai tunnelia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2677/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Eurooppa-liike.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2677/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Eurooppa-liike Voisiko komissio ilmoittaa parlamentille, mistä budjettikohdasta rahoitetaan Eurooppa-liikettä, kuinka suuri summa on kyseessä ja miten järjestö käyttää nämä rahat? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 2000) Budjettivallan käyttäjä pyysi komissiota maksamaan tukea Eurooppa-liikkeelle budjettikohtien A-3021 ja B3-301 selvitysosissa. Budjettikohdassa A-3021 varattiin 300 000 euron määräraha Eurooppa-liikkeen Brysselissä toimivan kansainvälisen sihteeristön menoihin. Toimintaansa Eurooppa-liike saa tukea budjettikohdasta B3-301 Tiedotuspisteet budjettikohdan selvitysosan mukaisesti. Yleisölle ja tiedonvälittäjille suunnattujen tiedotustoimien rahoittamiseen tarkoitetun tuen määrä on vuonna 2000 noin 600 000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1672/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maksut urakoitsijoille ja tavarantoimittajille.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0020 - 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1672/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Maksut urakoitsijoille ja tavarantoimittajille Komission jäsenen Michaele Schreyerin kirjalliseen kysymykseeni E-0505/00(1) antamaan vastaukseen vielä palaten, voiko komissio kertoa mikä oli se vuoden 1999 maksujen kokonaissumma, johon mainittu 60 päivän kuluessa suoritettujen maksujen osuus viittaa? (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 10. Michaele Schreyerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (25. syyskuuta 2000) Täsmennyksenä aiempaan vastaukseen ilmoitetaan, että kyseisen tilastokohdan tiedot osoittavat 60 päivän kuluessa suoritettujen maksujen määrän vuonna 1999 olleen 39 238 miljoonaa euroa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3123/00 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle. Kristittyjen vaino Egyptissä.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3123/00 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle (16. lokakuuta 2000) Aihe: Kristittyjen vaino Egyptissä Huolestuneet ihmiset Euroopan unionissa muistuttavat koptikristittyjen kokeman vainon jatkuvan yhä Egyptissä ja he pyytävät kiinnittämään erityistä huomiota Fakhri Ayyad Mus'adin, Souroial Gayed Isshakin, Aziz Tawfik Rezkalahin ja Shaiboub William Arsalin tapauksiin. Voiko neuvosto kertoa, millaisia valituksia aiheesta on esitetty Egyptin hallitukselle ja millaisia lupauksia siltä on saatu koptikristittyjen yhteisön turvallisuuden ja omaisuuden suojelun suhteen? Vastaus (20./21. joulukuuta 2000) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan neuvoston vastauksiin, jotka se on antanut äskettäin esitettyihin kysymyksiin n:o E-2456 (William Shaiboubin tapaus), n:o E-1995/00 (Egyptin koptilaisvähemmistö) ja n:o H-0454/00 (Ihmisoikeudet Egyptissä).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3376/00 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle. Sallittujen lääkkeiden lista Saksassa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0153 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3376/00 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle (3. marraskuuta 2000) Aihe: Sallittujen lääkkeiden lista Saksassa Saatujen tietojen mukaan Saksassa laaditaan parhaillaan sallittujen lääkkeiden listaa. Saksalaiset lääkevalmistajat katsovat, että ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja niiden soveltamisesta kansallisissa sairausvakuutusjärjestelmissä annetun direktiivin (89/105/ETY)(1) vuoksi tässä direktiivissä vaadittua tehokasta oikeussuojaa ei enää voida taata Saksassa. 1. Onko komissio asiasta samaa mieltä? 2. Pitääkö paikkansa, että komissio aloitti syksyllä 1999 ilmenneen samankaltaisen tapauksen johdosta sopimuksenrikkomismenettelyn Itävaltaa vastaan? 3. Onko komissiolle ilmoitettu em. saksalaisesta hankkeesta, ja mitä komissio aikoo tehdä asialle? (1) EYVL L 40, 11.2.1989, s. 8. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2000) Komissiolle on toimitettu kaksi Saksaan kohdistuvaa valitusta, joiden mukaan Saksa ei ole noudattanut ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja niiden soveltamisesta kansallisissa sairausvakuutusjärjestelmissä 21 päivänä joulukuuta 1988 annettua neuvoston direktiiviä 89/105/ETY. Komissio tutkii parhaillaan näitä kahta valitusta. Komissio ei kuitenkaan voi vielä tässä vaiheessa ottaa kantaa siihen, onko lääkekulujen korvauksia koskeva Saksan lainsäädäntö direktiivin vastainen. Pitää paikkansa, että komissio käynnisti EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artikla) mukaisen rikkomisesta johtuvan menettelyn Itävaltaa vastaa lokakuussa 1999. Itävaltaa syytetään siitä, ettei se ole noudattanut direktiivissä 89/105/ETY säädettyjä velvoitteita. Asia on parhaillaan yhteisöjen tuomioistuimen käsittelyssä. Tähän mennessä Saksa ei ole ilmoittanut asianomaisten säädösten muutoksista tai sallittujen lääkkeiden luettelon sisällöstä. Saksaa vastaan tehdyissä kahdessa valituksessa mainitaan kuitenkin asianomaiset säännökset, ja ne tutkitaan perusteellisesti rikkomisesta johtuvassa menettelyssä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2814/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Osuustoiminnalliset yritykset.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0221 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2814/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (5. syyskuuta 2000) Aihe: Osuustoiminnalliset yritykset Tietäen komission osuustoiminnallisille yrityksille antaman arvon, miten komissio toimii edistääkseen näiden yritysten toimintaa sosiaali- ja aluerahastojen avulla? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2000) Komissio korostaa tiedonannossaan(1) rakennerahastojen ohjelmien laatimisohjeista kaudeksi 20002006 osuus- ja yhteisötalouden (osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset ja säätiöt) merkitystä työpaikkojen luomisessa. Yksi vuoden 2000 suuntaviivoista (suuntaviiva 12) kehottaa jäsenvaltioita edistämään toimenpiteitä, joilla hyödynnetään kaikki mahdollisuudet, joita tarjoutuu uusien työpaikkojen luomisessa paikallistasolla, yhteisötaloudessa ja uusilla aloilla, joilla markkinat eivät vielä pysty täyttämään tarpeita, ja tutkivat tätä vaikeuttavia esteitä voidakseen vähentää niitä. Kumppanuusperiaatteen mukaisesti komissio varmistaa sen, että jäsenvaltiot ottavat huomioon sovitut suuntaviivat laatiessaan asiakirjoja tavoitteeseen 1 ja 2 kuuluville tukikelpoisille alueille kaudella 20002006. Euroopan aluekehitysrahaston ollessa kyseessä osuuskunnat, kuten muutkin yritykset niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta, ovat oikeutettuja hyötymään yhteisrahoituksesta. Euroopan sosiaalirahasto tukee eurooppalaiseen työllisyysstrategiaan kuuluvia toimia ja vuosittaisia työllisyyttä koskevien suuntaviivojen toteuttamista. Tukitoiminta vaikuttaa aivan erityisesti osuustoimintasektoriin. Edellä mainittujen rahastojen toimintaa hallinnoivat kansalliset viranomaiset ja niitä ei analysoida yrityksen oikeudellisen muodon perusteella (eli täytäntöönpanosta vastaava taho). Siten ei ole mahdollista toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tarkkoja tilastotietoja niiden osuuskuntien määrästä, jotka osallistuvat sosiaali- ja aluerahastojen rahoittamiin hankkeisiin. Komissio ylläpitää säännöllistä yhteyttä osuuskuntasektoria Euroopan tasolla edustaviin järjestöihin ja on avoin järjestöjen jäsentensä puolesta esittämille sosiaali- ja aluerahastoja koskeville kyselyille. (1) EYVL C 267, 22.9.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2549/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Kanarian saarten yksinomaisen talousvyöhykkeen määrittely.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2549/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (28. heinäkuuta 2000) Aihe: Kanarian saarten yksinomaisen talousvyöhykkeen määrittely Komission pääsihteeristö kuvaa komission internet-sivuilla yleisesti yhteisön äärialueita (Ranskan merentakaiset departementit, Espanjalle kuuluvat Kanarian saaret sekä Portugalille kuuluvat Azorit ja Madeira) ja toteaa, että Euroopan unionista muodostuu äärialueiden ansiosta maailman suurin merialue: noin 25 miljoonaa neliökilometriä talousvyöhykettä, jonka asema 2000-luvulla on olennaisen tärkeä sen lukuisten voimavarojen ja mahdollisuuksien vuoksi. Voiko komissio kertoa Kanarian saarten talousvyöhykkeen määrittelyssä noudatetusta menettelystä sekä ilmoittaa, minkä asiakirjojen perusteella se on tämän määrittelyn tehnyt? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Komissio haluaisi muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että merellisten talousvyöhykkeiden vahvistaminen ja määrittely eivät kuulu yhteisön toimivallan piiriin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0545/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle. Ison-Britannian yrityksiä syrjivä leimavero.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0002 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0545/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Ison-Britannian yrityksiä syrjivä leimavero Perustamissopimuksen periaatteiden mukaan Euroopan unionin kansalaisia on kohdeltava samanarvoisesti. Katsooko komissio, että Ison-Britannian hallitus toimii laillisesti, kun se perii leimaveroa brittiläisten yhtiöiden osakekaupoista, mutta sallii ei-brittiläisten yhtiöiden osakekaupat ilman leimaveroa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama täydentävä vastaus (14. syyskuuta 2000) Leimaverosta säädetään Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1986 finanssilain (Finance Act) IV osassa (86 pykälä ja sitä seuraavat pykälät). Siinä säädetään, että leimaveroa sovelletaan ostajan asuinpaikasta riippumatta brittiläisten yhtiöiden osakekauppoihin tai osakkeisiin, joista pidetään rekisteriä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tämä veronkannon rajoitus vastaa alueellisuusperiaatetta, joka on yleinen periaate kansainvälisessä oikeudessa. Koska leimaveroa ei ole yhdenmukaistettu yhteisössä, Yhdistynyt kuningaskunta voi päättää siitä parhaaksi katsomallaan tavalla edellyttäen, että se noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen periaatteita ja erityisesti syrjimättömyyden periaatetta. Sellaisen kansallisen veron kantaminen, jota ei ole käytössä muissa jäsenvaltioissa, rasittaa luonnollisestikin kyseisen jäsenvaltion asukkaita ja kansalaisia. Tämä vaikutus ei kuitenkaan ole yhteisön perustamissopimuksen vastaista syrjintää.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3877/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Sähkömoottorilla varustetut polkupyörät.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0208 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3877/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Sähkömoottorilla varustetut polkupyörät Voiko komissio vahvistaa, että EU:n lainsäädännössä edellytetään pian, että sähkömoottorilla varustettuja polkupyöriä on poljettava niitä käytettäessä (eli polkemisen päätyttyä myös moottori lakkaa käymästä)? Jos vastaus on kyllä, Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntöä, jossa nykyisin sallitaan pyörien käyttäminen vain sähkömoottoritoiminnolla, on muutettava. Eikö komissio katso, että nykyisillä kulkuneuvon painoa, moottoritehoa ja maksiminopeutta koskevilla rajoituksilla on huolehdittu riittävän perusteellisista näitä kulkuneuvoja koskevista rajoituksista siten, että niitä voidaan pitää polkupyörinä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2001) Ehdotus parlamentin ja neuvoston direktiiviksi(1), joka koskee kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 30. kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/61/ETY(2) muuttamista, on parhaillaan keskusteltavana moottoriajoneuvoja käsittelevässä neuvoston työryhmässä. Alkuperäisessä komission ehdotuksessa, jonka parlamentti hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä 27. lokakuuta 1999, tietyt ajoneuvot poistetaan direktiivin soveltamisalasta. Tässä komission ehdotuksessa direktiivin soveltamisalasta poistetaan eräiden muiden ajoneuvojen ohella polkimin varustetut ajoneuvot, joissa on enimmäisteholtaan 0,25 kW:n sähkökäyttöinen apumoottori, jonka tehonsyöttö pienenee asteittain ajoneuvon nopeuden kasvaessa ja lakkaa nopeudella 25 km/h, ja joita ei voida kuljettaa pelkästään kyseisen moottorin voimalla. Useista jäsenvaltioiden tekemistä muutosehdotuksista komission ehdotukseen on keskusteltu, mutta päätöstä ei ole vielä tehty. Komissio ei voi sen vuoksi tässä vaiheessa ennakoida, missä määrin sanamuoto tulee muuttumaan neuvoston yhteisessä kannassa ja tullaanko esimerkiksi sähkömoottorilla varustettuihin polkupyöriin vaatimaan mahdollisuutta polkea pyörää samanaikaisesti. (1) EYVL C 337 E, 28.11.2000. (2) EYVL L 225, 10.8.1992.