KIRJALLINEN KYSYMYS E-3915/02

esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle

(14. tammikuuta 2003)

Aihe: Rahoitustuki Latinalaiselle Amerikalle

Voisiko komissio antaa joka vuodelta yksityiskohtaisen selvityksen, josta ilmenee budjettikohdittain Euroopan unionin rahoitustuki Latinalaiselle Amerikalle vuosina 19951999 ja 20002002?

Kuinka paljon vuosittain annettiin rahoitustukea kyseisinä ajanjaksoina?

Miten komissio perustelee, että budjettikohtia on perinteisesti toteutettu vain vähäisessä määrin?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2003)

Latinalaisen Amerikan yhteistyötoimia koskevien maksusitoumusten ja maksujen vuosittainen jakauma 19962002 (vuoden 2002 luvut ovat alustavia, sillä maksusitoumuksia ei ole vielä kirjattu tietojärjestelmään tiettyjen budjettikohtien osalta)(1) lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle.

Maksusitoumusten kokonaismäärä (kaikki asianomaiset budjettikohdat mukaan luettuina) oli kyseisellä kaudella 3,12 miljardia euroa, kun taas maksujen kokonaismäärä oli 2,04 miljardia euroa.

Näiden kokonaismäärien välinen 1,08 miljardin euron ero johtuu useista tekijöistä.

Tästä luvusta olisi ensiksikin vähennettävä suuri osa maksusitoumuksista, jotka koskevat vuosia 2001 ja 2002. Kyse on itse asiassa määristä, jotka on viety maksusitoumuksina yhteisön kirjanpitoon ja jotka toteutuvat maksuina edellyttäen että vastaavat sopimukset tehdään ennalta. Tämä edellyttää, että edunsaajana olevien maiden/elinten kanssa tehdään rahoitussopimukset. On selvää, että vuonna 2001 tehtyjen maksusitoumusten noudattamiseksi tehdyt rahoitussopimukset ovat johtaneet menoihin ja maksuihin, jotka ovat määrältään erittäin vähäiset. Vuoden 2002 maksusitoumusten perusteella ei ole vielä kaikilta osin tehty rahoitussopimuksia.

Toiseksi on otettava huomioon, että tietyissä toimissa ei käytetä alun perin tarkoitettuja määrärahoja kokonaisuudessaan. Tämä voi johtua kahdesta syystä: tavoitteita muutetaan, jotta ne vastaavat vastaanottokykyä toiminta-alueella, tai toteutus keskeytetään tai päätetään ennenaikaisesti, kun toimia ei paikallisen tilanteen vuoksi voida enää toteuttaa tyydyttävin edellytyksin. Tällaisessa tilanteessa maksujen määrä jää maksusitoumusten määrää pienemmäksi.

Jos lisäksi tarkastellaan maksujen kehittymistä Latinalaista Amerikkaa koskevissa budjettikohdissa, voidaan todeta seuraavaa:

- Budjettikohdan B7-310 (rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö) maksujen toteutusvauhti on parantunut selvästi. Vuonna 2002 maksujen kokonaismäärä oli 85 prosenttia kyseisen vuoden maksusitoumusten määrästä. Vastaava luku oli 60 prosenttia vuonna 1998.

- Maksujen ja maksusitoumusten suhde on pienentynyt kohdassa B7-311 (taloudellinen yhteistyö). Vuonna 1998 maksujen määrä vastasi 58 prosenttia kyseisen vuoden maksusitoumuksista. Vuonna 2002 vastaava luku oli ainoastaan 20 prosenttia. Syynä on se, että tämän kohdan maksusitoumukset ovat kasvaneet huomattavasti (49 miljoona euroa vuonna 1998 ja 125 miljoonaa euroa vuonna 2002), sillä viimeksi kuluneina vuosina on hyväksytty laajoja alueellisia ohjelmia (ALFA, AlBan, Alis, AL-Invest), jotka johtavat merkittäviin maksuihin vasta tarvittavien täytäntöönpanoaikojen jälkeen.

- Toteutusvauhti on viime aikoina parantunut kohdassa B7-313 (kunnostaminen) niiden maksujen osalta, jotka kuuluvat Keski-Amerikan alueelliseen jälleenrakennusohjelmaan (PRRAC) ja johtuvat Mitch-pyörremyrskystä. Maksujen kokonaismäärä suhteessa maksusitoumuksiin oli 12,8 prosenttia vuonna 1999 ja 34,8 prosenttia vuonna 2002. On syytä huomata, että jo tehdyt maksusitoumukset on tämän kohdan maksuja koskevan suunnitelman mukaan määrä käyttää sataprosenttisesti neljän vuoden kuluessa.

Näiden selvitysten lisäksi komissio myöntää, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema ongelma eli maksumäärärahojen heikko toteutusaste on viime vuosina ollut kriittinen tekijä yhteisön yhteistyötoimissa.

Tätä ongelmaa on seurattu yhteisön ulkopuolelle osoitettavien tukien hallinnointiuudistuksesta lähtien jatkuvasti. Lisäksi ongelman vuoksi on laadittu toimintasuunnitelma, jossa on asetettu määrälliset tavoitteet suoritettavien maksujen määrän pienenemiselle ja sellaisten hankkeiden päättämiselle, joissa on jäänyt jäljelle maksusitoumusmäärärahoja. Toteutettujen toimenpiteiden sekä yksiköissä tehtyjen ponnistelujen ansiosta maksuvirta paranee ja maksattamatta oleva määrä pienenee koko ajan.

(1) Vastaavaa jaottelua ei voitu tehdä varainhoitovuodelta 1995, sillä eri budjettikohtia koskevat nimikkeistömuutokset sekä tuolloin toteutetut tietojärjestelmämuutokset heikentävät tietojen vertailtavuutta varsin huomattavasti. Toimitetut tiedot koskevat ainoastaan budjettikohtia B7-310 (rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö) ja B7-311 (taloudellinen yhteistyö).