ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2737/98 esittäjä(t): Christine Oddy (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Lindaanit Aikooko komissio harkita viipymättä mahdollisuutta kieltää lindaani, joka on orgaanista klooria sisältävä erittäin myrkyllinen torjunta-aine ja joka saattaa olla vakava uhka terveydelle ja ympäristölle? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1998) Lindaanijäämien nykyiset enimmäismäärät vahvistetaan hedelmien ja vihannesten torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 23 päivänä marraskuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 76/895/ETY(1), viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/362/ETY(2) ja torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/642/ETY(3). Kyseinen tehoaine on yksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/414/ETY(4) luetelluista 90 tehoaineesta. Itävalta valmistelee parhaillaan sitä koskevaa kertomusta. Kun komissio saa Itävallan kertomuksen, kaikkien jäsenvaltioiden kanssa aloitetaan intensiivinen tieteellinen ja tekninen tutkimus kyseisen tehoaineen ihmisten terveyttä ja ympäristöä koskevien vaikutusten selvittämiseksi. Sen jälkeen komissiolla on tarvittavat tiedot kyseistä tehoainetta koskevan asianmukaisen päätöksen tekemiseen. (1) EYVL L 340, 9.12.1976. (2) EYVL L 221, 7.8.1986. (3) EYVL L 350, 14.12.1990. (4) EYVL L 230, 19.8.1991.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2759/98 esittäjä(t): Ian White (PSE) komissiolle (10. syyskuuta 1998) Aihe: Rintasyöpä ja tuholaismyrkky lindaani Vastauksessaan kysymykseen E-0405/96(1) komissio viittasi "vuoden 1997 kuluessa" odotettavaan päätökseen lindaanin mahdollisten vaikutusten uudelleenarvioinnista. Koska komissio ei ole ottanut yhteyttä kysymyksen esittäjään tämän asian johdosta, voisiko komissio nyt kertoa nykyisestä suhtautumisestaan asiaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1998) Parlamentin jäsentä pyydetään ystävällisesti tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut Christine Margaret Oddyn kirjalliseen kysymykseen E-2737/98(2). Lindaania koskeva erityistutkimus on viivästynyt. Komissio lähetti asiaa koskevan muistutuksen 8. kesäkuuta 1998. Itävalta, joka on lindaanin osalta kertomuksen antava jäsenvaltio, ilmoitti, että erityistutkimus toimitettaisiin komissiolle loka-marraskuussa 1998. On todennäköistä, että tutkimusta seuraa intensiivisiä keskusteluja tutkimuksen kattamien eri alojen asiantuntijoiden kesken. Tämä tarkastelu, johon sisältyy myös valittujen asiantuntijoiden tekemä yksityiskohtainen vertaileva tutkimus, aloitetaan vuoden 1999 alkupuolella. Komissio tekee päätöksen mahdollisimman pian sen jälkeen, kun se on kuullut kasvinsuojelun tiedekomiteaa. (1) EYVL C 185, 25.6.1996, s. 57. (2) Katso sivu 18.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3795/98 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Akkuyun ydinvoimalan rakentaminen ja itäisen Välimeren alueelle aiheutuvat riskit Huolimatta yleisestä paheksunnasta Turkin hallitus päätti äskettäin aloittaa ydinvoimalan rakentamisen Välimeren rannikolle, tarkemmin sanoen Akkuyun alueelle. Kyseisen ydinvoimalan pitäisi aloittaa toimintansa vuonna 2006. Mainittakoon, että ydinvoimalaonnettomuuden riski on korkea, sillä Akkuyun alue on altista maanjäristyksille. Viime kesäkuussa siellä oli maanjäristys, joka oli voimakkuudeltaan Richterin asteikolla 6,2 ja jossa kuoli 100 ihmistä ja loukkaantui 1 000. Tämän ydinvoimalan tuotannon osuus Turkin energiantuotannosta tulee olemaan vähäinen (2-3 %), mikä herättää kysymyksiä rakentamisen tarpeellisuudesta. Lisäksi on korostettava, että odotettavissa on ydinonnettomuuden sattuessa vakavia ympäristövaikutuksia ja myös jatkuva ympäristöriski, joka johtuu ydinjätteen varastointia koskevan turvallisen menetelmän puuttumisesta. Voiko komissio kertoa, millä tavalla se on lähestynyt Turkin hallitusta ja mitä se aikoo tehdä itäisen Välimeren ympäristöllisen tasapainon suojelemiseksi? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut kirjallisiin kysymyksiin P-662/98 (Nikitas Kaklamanis)(1), E-2107/98 (Alexandros Alavanos)(2), ja E-2190/98 (Nikitas Kaklamanis)(3), sekä vastaukseen, jonka se on antanut Angela Kokkolan helmikuussa 1998 parlamentin kyselytunnilla tekemään suulliseen kysymykseen H-11/98(4). Turkkia koskevan eurooppalaisen strategian mukaan Turkin kanssa tehtävää yhteistyötä tehostetaan ympäristöalalla erityisenä pyrkimyksenä Turkin lainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön lainsäädännön mukaiseksi. Yhteistyön todellinen toteutuminen riippuu siitä, paljonko eurooppalaiseen strategiaan on käytettävissä budjettivaroja. Komissio hyväksyi 21. lokakuuta 1998, Cardiffissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotuksen mukaisesti, asiaa koskevia ehdotuksia. Ne on toimitettu budjettivallan käyttäjälle. (1) EYVL C 304, 20.10.1998. (2) EYVL C 96, 8.4.1999, s. 37. (3) EYVL C 96, 8.4.1999, s. 54. (4) Parlamentin keskustelu (helmikuussa 1998).
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3885/98 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin tuki Alankomaiden Antilleille Pitääkö paikkansa, että Frankfurtissa sijaitseva Dutch-Caribbean-Travel-Centre (DCTC) on saanut EU:n tukea mainoskampanjaa varten? Onko myös totta, että tämä mainoskampanja saa EU-tukea yhteensä 5,5 miljoonaa euroa? Millä oikeusperustalla ja mistä tukirahastoista nämä summat maksettiin DCTC:lle? Miten komissio perustelee nämä tuet siihen nähden, että näillä Karibian saarilla on korkea elintaso verrattuna muihin alueisiin, ja että niillä ei juuri esiinny köyhyyttä eikä rikollisuutta? Mikä on tuen tarkoitus? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Frankfurtissa sijaitseva Dutch Caribbean Travel Center ei saanut tukea komissiolta mainoskampanjaan. Apua myönnettiin Karibian maita koskevan alueellisen tukiohjelman osana toteutettavaan 5 miljoonan euron suuruiseen hankkeeseen. Hankkeella on tarkoitus edistää Alankomaiden Antilleille ja Arubaan suuntautuvaa matkailua. Aloite kohdistetaan saksankielisiin maihin (Itävalta, Saksa ja Sveitsi) sekä Italiaan ja Alankomaihin. Ohjelmaan kuuluu teknisen avun antaminen, johon käytetään 1,56 miljoonaa euroa neljän vuoden ajan. Teknisellä avulla pyritään koordinoimaan ohjelmaa ja antamaan teknistä tukea Dutch Caribbean Travel Centerille. Tämän avun ja kaiken tähän luokkaan kuuluville maille 7. Euroopan kehitysrahaston (EKR) mukaisesti myönnettävän yhteisön rahoituksen oikeusperusta on neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden 25. heinäkuuta 1991 tekemä päätös 91/482/ETY, joka koskee merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiota Euroopan talousyhteisöön(1). Komissio päättää kunkin hankkeen rahoituksesta sen jälkeen, kun se on saanut EKR-komiteassa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien myönteisen lausunnon. (1) EYVL L 263, 19.9.1991.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Espanjan Interreg-Seca -ohjelma Espanjaa varten hyväksyttiin Interreg-Seca -ohjelma, joka saa EAKR:n ja EMOTR:n rahoitusta 107 miljoonaa ecua. Voiko komissio ilmoittaa, mitä ehtoja se sovelsi hankeen rahoitukseen? Tarvitsen näitä tietoja voidakseni verrata niitä ehtoihin, joita asetettiin Alquevan hankkeelle, jonka rahoitus EAKR:sta on pienempi. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1998) Alquevan hankkeen rahoitusta koskevat ehdot ja yksityiskohtaiset säännöt perustuvat sekä rakennerahastojen toimintaan sovellettavaan yleiseen lainsäädäntöön että nimenomaan kyseiseen suurhankkeeseen liittyviin erityisiin ehtoihin, jotka komissio ja edunsaajajäsenvaltio ovat yhdessä määritelleet ja hyväksyneet. Kuivuuden aiheuttamien vahinkojen torjumiseksi Espanjassa toteutettavan Interreg-Seca -ohjelman rahoitusta koskevat ehdot ovat samat, joita sovelletaan kaikkiin yhteisöohjelmiin, ja tuen myöntämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, de minimis -sääntöjen, tuen kumuloitumisen sekä yhteisön rahoituksen toteutumisen osalta niihin sovelletaan samaa yleistä lainsäädäntöä. Verrattuna Euroopan aluekehitysrahaston toimintaan Alquevan hankkeen yhteydessä voidaan mainita, että kyseinen rahasto osallistuu Espanjassa seitsemää tavoite 1 -aluetta (yhteensä 344 189 km2 ja 18,7 miljoonaa asukasta) koskevaan Interreg-II-C ohjelmaan 56,65 miljoonalla eculla. Komissio toimittaa lisäksi välittömästi kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle jäljennöksen lehdistötiedotteesta, hankkeen tiivistelmästä ja hyväksytystä ohjelmasta, joita komission 29. kesäkuuta 1998 tekemä päätös koskee.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3617/98 esittäjä(t): Nelly Maes (ARE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Echon nykyisen johtajan vastuu Echo-jutussa Vastauksessaan 11. syyskuuta 1998 Fabra Vallésin työasiakirjaan (PE 226.913) komission toteuttamista toimista tilintarkastustuomioistuimen erikoiskertomuksen 2/97 ja Echo-jutun johdosta, komissio mainitsi, että nyt virantoimituksesta pidätettyä virkamiestä kohtaan on vain epäilyksiä. Voiko komissio selittää, miten se voi edelleen väittää, että Echon johtaja oli tietämätön sääntöjen vastaisesti palvelukseen otetun henkilöstön lukumäärästä, kun otetaan huomioon, että hän ilmoitti komission jäsen Marínin kabinetille 18. helmikuuta 1994 päivätyssä muistiossaan (Sgz/mg D(94) 192), että Echossa työskentelee 12 henkilöä, jotka on otettu sääntöjen vastaisesti palvelukseen toimintamäärärahoilla ja vielä 4 muuta tutkimusmäärärahoilla. Muistiossa kyseinen Echon johtaja arvioi näiden "sukellusveneiden" osuutta Echon henkilökunnassa. Arviot vaihtelevat 3:sta 15:een prosenttiin.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3087/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Karhunlaukan ja karhunlaukkatuotannon luokittelu Mikä on komission mielipide karhunlaukan luokittelusta ravinto- tai lääkeaineeksi? Onko komissio tietoinen siitä, että kuivatut karhunlaukan lehdet (rakeet, jauheet kapseleissa) ovat laillisesti käytössä Kreikassa, Alankomaissa ja Itävallassa elintarvikkeina, kun taas muissa maissa kuten esimerkiksi Saksassa ne on kuitenkin luokiteltava lääkeaineiksi? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Karhunlaukan (alium ursinum) luokittelu elintarvikkeeksi tai lääkkeeksi riippuu siitä, miten tuote esitetään kuluttajalle. Lääkevalmisteita koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 26 päivänä tammikuuta 1965 annetun neuvoston direktiivin 65/65/ETY(1) artiklan mukaan lääkkeinä pidetään "kaikkia aineita tai aineitten yhdistelmiä, jotka on tarkoitettu ihmisen tai eläimen sairauden hoitoon tai ehkäisyyn". Jos karhunlaukkaa sisältävän tuotteen etiketissä viitataan lääkinnällisiin ominaisuuksiin, tuotetta on pidettävä lääkkeenä, vaikka samaa tuotetta voidaan laillisesti markkinoida elintarvikkeena, jos tuotteessa ei viitata lääkinnällisiin ominaisuuksiin. Komissiolla ei ole erityistietoja kuivattuja karhunlaukan lehtiä sisältävien tuotteiden kaupan pitämisestä yhteisössä. Se, että näitä tuotteita markkinoidaan joskus elintarvikkeina ja joskus lääkkeinä, voi kuitenkin johtua edellä selitetystä oikeudellisesta tilanteesta. (1) EYVL L 22, 9.2.1965.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2376/98 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Kielten oppiminen Hyvän kommunikaatioyhteyden luominen jäsenvaltioiden välille on erittäin tärkeätä. Voiko komissio kertoa, onko tällä hetkellä vireillä eurooppalaisia hankkeita, jotka auttavat jäsenvaltioiden aikuisväestöä oppimaan muiden jäsenvaltioiden kieliä? Jos ei, onko komissiolla aikomuksia perustaa tällaisia hankkeita? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 1998) Sokrates-ohjelmaan kuuluvat Lingua-toiminnot ovat laaja-alaisia toimenpiteitä, jotka on suunniteltu parantamaan kieltenopetuksen ja kielen oppimisen määrää ja laatua ja jotka on kohdistettu kaikille opetusaloille joka tasolla. Aikuisväestön kieltenoppiminen on sen vuoksi Linguan tavoitteita. Nämä toiminnot täydentävät Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyviä kieltenopetuksen tehostamistoimia. Aikuiset vieraiden kielten oppijoina ovat Sokrates-ohjelman kohteena erityisesti Linguan toiminnossa D, josta tuetaan kieletönopetuksen, oppimateriaalien ja opetussuunnitelmien kehittämistä ja jossa painopistealueena ovat itseopiskeluvälineiden kehittäminen sekä avoimen opetuksen ja etäopetuksen käyttö. Samassa yhteydessä kehitetään kielitaidon arviointivälineitä, joilla aikuisopiskelijat voisivat arvioida kielitaitoaan. Leonardo da Vinci -ohjelmassa aikuisten tarpeet hankkia työelämässä tarvittavaa kielitaitoa on otettu huomioon hankkeissa, joissa kehitetään opetusmateriaalia ja opetussuunnitelmia. Eurooppalainen Lingu@net-hanke, joka saa rahoitusta Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmista, kehittelee virtuaalista tieto- ja oppimateriaalikeskusta, jonka tarkoitus on antaa muun muassa aikuisopiskelijoille tietoa kielten oppimismahdollisuuksista.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3068/98 esittäjä(t): Werner Langen (PPE) neuvostolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Suunnitelmat arpajaisten siirtämisestä EU:n kilpailulainsäädännön piiriin Perustamissopimuksen rikkomista koskevan menettelyn aloittaminen Irlantia vastaan EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti, suomalaisen tuomioistuimen ennakkoratkaisupyyntö Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle ja pohdinnat, että arpajaiset siirrettäisiin kansallisen lainsäädännön alaisuudesta EU:n kilpailulainsäädännön piiriin, ovat Saksan liittotasavallassa johtaneet vilkkaisiin keskusteluihin. Saksan liittotasavallan osavaltiot eivät tietojeni mukaan ole vielä aikoneet avata Saksan arpajaismarkkinoita ulkomaalaisille rahapelijärjestäjille. Ratkaisevassa asemassa ovat monenlaiset kysymykset, ennen kaikkea kuitenkin verotukseen liittyvät näkökohdat. Esitänkin neuvostolle seuraavat kysymykset: 1. Mikä on saanut neuvoston luopumaan Edinburghissa 12. joulukuuta 1992 pidetyssä EU:n huippukokouksessa esittämästään alkuperäisestä julkilausumasta, jonka mukaan se ei ryhtyisi uhkapelien sääntelyyn? 2. Minkälaisen lausunnon neuvosto on antanut oikeudenkäyntiasiassa, josta suomalainen tuomioistuin on pyytänyt Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua asiassa Läärä C-124/97? 3. Onko asiaa käsitelty Ecofin-neuvostossa, ja jos asiaa ei ole käsitelty, milloin näin on tarkoitus tehdä? Vastaus (18.-19. tammikuuta 1999) Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen, joka koskee arpajaisten mahdollista sääntelyä yhteisöoikeudessa, neuvosto haluaisi mainita seuraavat asiat. Neuvosto ei ole vastaanottanut yhtään säädösehdotusta, jonka tarkoituksena olisi säännellä uhkapelejä. Tätä asiaa koskevaa neuvoston säädöstä ei näin ollen ole odotettavissa. Neuvosto muistuttaa toisaalta, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitetussa rikkomusmenettelyssä ei edellytetä neuvoston väliintuloa. Lisäksi koska Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa käsiteltävässä asiassa, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ei ole kyse neuvoston säädöksestä, neuvoston väliintulo tässä asiassa ei ole mahdollista.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2873/98 esittäjä(t): Fernand Le Rachinel (NI) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Huomattavat erot Euroopan unionin jäsenvaltioiden postitusmaksuissa Lehden tilausmaksu voi olla kaksinkertainen, jos se tilataan ulkomailta eikä siitä maasta, jossa lehti painetaan ja levitetään. Tällaista eroa ei voi perustella etäisyydellä, ja se johtuu ilmeisesti kohtuuttoman korkeista postitusmaksuista. Voiko Euroopan komissio vahvistaa nämä tiedot ja, jos voi, miten se aikoo korjata nämä kilpailun vääristymät, jotka haittaavat tiedon vapautta ja "henkisten tuotteiden" - jollaisia lehdet ja muut julkaisut ovat - vapaata liikkuvuutta? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 1998) Postitusmaksu muodostaa tosiaankin suuren osan sanoma- tai aikakauslehden hinnasta varsinkin päivittäin ilmestyvien lehtien osalta. Kotimaan postimaksun ja yhteisön sisäisessä postiliikenteessä perittävien postimaksujen eroon on pääasiassa kaksi syytä. Ensinnäkin lehtien lähetys ja jakelu ensimmäisen luokan postina kansallisten rajojen ulkopuolelle on kalliimpaa, kun halutaan taata tämäntyyppisiltä lähetyksiltä vaadittu postipalvelun laatu eli toimittaa lehdet tilaajille määräaikaan. Toiseksi joissakin jäsenvaltioissa sovelletaan alhaisempia postimaksuja kyseisessä maassa tapahtuvaan lehtien jakeluun. Näin ollen lehtien kotimaiset postimaksut voivat heijastua kyseisessä maassa perittävään tilaushintaan. Joissakin jäsenvaltioissa lehtien jakeluun sovellettavat alhaisemmat postimaksut eivät periaatteessa ole yhteisön lainsäädännön vastaisia, mikäli ne eivät ole syrjiviä.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3115/98 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Tilauslentoja koskevat asetukset Voiko komissio tiedottaa minulle, onko olemassa asetuksia tai ehdotuksia asetuksiksi, jotka koskevat tilauslentojen palveluehtoja Euroopassa? Erityisesti haluaisin tietää onko mitään asetuksia, jotka koskevat myöhästymisiä ja korvauksia? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1998) Siviili-ilmailumarkkinoiden vapauttaminen yhteisössä 1. tammikuuta 1993 lopetti reitti- ja tilauslentojen väliset erot yhteisön sisäisille reiteille pääsyn osalta. Tilauslentojen palveluehdoista Euroopassa ei näin ollen ole mitään erityisiä säännöksiä. Matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista 13. kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/314/ETY(1) on kuitenkin tiettyjä säännöksiä matkapaketin ostaneista matkustajista. Direktiivin 4 artiklan mukaan matkanjärjestäjän on korvattava kuluttajalle tarjottujen ja toimittujen palvelujen välinen ero. Viivästyksiä ei kuitenkaan nimenomaisesti kateta. Tilauslennoilta matkansa hankkineet matkustajat eivät tällä hetkellä kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan. Neuvoston asetuksella(2), jolla muutetaan 4. helmikuuta 1991 annettua asetusta (ETY) 295/91, pyritään korjaamaan tämä puute laajentamalla tilauslentoihin säännökset, joita sovelletaan, jos matkustajalta evätään pääsy lennolle. (1) EYVL L 158, 23.6.1990. (2) KOM(98) 580 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4058/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (13. tammikuuta 1999) Aihe: Kaakkois-Englannin alueen saama Euroopan unionin rahoitus Voiko komissio eritellä kaiken Yhdistyneen kuningaskunnan kaakkoisosien uudelle tukialueelle heinäkuun 1998 jälkeen annetun Euroopan unionin rahoituksen, mukaan luettuna rakenne- ja sosiaalirahastot, LIFE, sekä tutkimuksen rahoitus ja muu yhteisön rahoitus, niiden kohteet, rahamäärät ja yhteistyökumppanit sekä lyhyet hankekuvaukset? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3461/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n myöntämä tuki Ala-Itävallalle Pyydän komissiota antamaan seuraavat tiedot EU:n Ala-Itävallan osavaltiolle myöntämästä tuesta: 1. Mikä on EU:n rakennetuen määrä ja sen jakautuminen eri rahastojen ja eri yhteisöohjelmien ja -hankkeiden mukaan sekä niiden EU:n varojen määrä, jotka on myönnetty Ala-Itävallalle muista budjettikohdista vuodesta 1995 lähtien sen pilottihankkeita ja toimia varten tai - suorina avustuksina - esimerkiksi tutkimuslaitoksille, yliopistoille, yrityksille ja muille laitoksille? 2. Kuinka paljon työpaikkoja on luotu ja säilytetty näillä varoilla?
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3561/98 esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: YK:n Palestiinan pakolaisten avustus- ja työelin ja kadoksissa olevat EU-rahat Kysymyksen tekijä on kuullut, että noin 12 miljoonan ecun summa EU-rahaa, joka oli annettu YK:n Palestiinan pakolaisten avustus- ja työelimelle, olisi kadoksissa. - Voiko komissio vahvistaa, että noin 12 miljoonan ecun summa EU-rahaa, joka oli annettu YK:n Palestiinan pakolaisten avustus- ja työelimelle, on kadoksissa? - Mihin toimiin komissio on ryhtynyt asiassa? - Valvooko komissio sitä, tapahtuuko YK:n rahojen jako sääntöjen mukaisesti? - Jos valvoo, miksi valvonta epäonnistui kyseessä olevassa tapauksessa? - Jos ei valvo, miksi ei? Aikooko komissio muuttaa käytäntöään, jonka mukaan se antaa kansainvälisten järjestöjen käyttöön miljoonien suuruisia summia ilman valvontaa? - Mitä maksuja (summittain eriteltyinä) EU on suorittanut YK:n toimielimille viimeisten 10 vuoden aikana? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2869/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Elinympäristödirektiivillä suojeltujen alueiden koskemattomuus Jos elinympäristödirektiivillä (92/43/ETY)(1) suojellun alueen läpi kulkevaa tietä parannetaan siten, että 40 tonnia painavat ajoneuvot voivat ensimmäistä kertaa käyttää sitä, uhkaako tämä tilanne alueen koskemattomuutta ja edellyttääkö se suojeltua aluetta koskevien vaikutusten arviointia elinympäristödirektiivin mukaisesti? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-2868/98 ja E-2869/98 (10. marraskuuta 1998) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY (ns. luontotyyppidirektiivin) 6 artiklan 3 kohdan mukaan "kaikki suunnitelmat tai hankkeet, jotka eivät liity suoranaisesti alueen käyttöön tai ole sen kannalta tarpeellisia, mutta saattavat vaikuttaa tähän alueeseen merkittävästi joko erikseen tai yhdessä muiden suunnitelmien tai hankkeiden kanssa, on arvioitava asianmukaisesti sen kannalta, miten ne vaikuttavat alueen suojelutavoitteisiin". Vain Euroopan yhteisöjen tuomioistuin voi lopullisesti tulkita, kuuluvatko arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman kaltaiset toimet tämä säännöksen soveltamisalaan. Säännöksen sanamuodosta käy kuitenkin selvästi ilmi, että arviointia tarvitaan vain siinä tapauksessa, että toimella ylipäätään voi olla merkittäviä vaikutuksia. Tienviittojen pystyttäminen tai ajoneuvojen painorajoituksen nostaminen, jotka voivat lisätä jo olemassa olevan tien käyttöä, ei komission mukaan automaattisesti edellytä arvion tekemistä. Arvioinnin tarpeellisuus riippuu pitkälti suojelualueen erityisoloista.