ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0494/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Turvallisuus- ja toimivaltaongelma.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0494/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Turvallisuus- ja toimivaltaongelma Vastauksessa kirjalliseen kysymykseen E-2160/99(1) komissio toteaa, että Tampereen Eurooppa-neuvoston tavoite korkeatasoisen turvallisuuden tarjoamisesta kansalaisille pitäisi toteuttaa mm. kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa poliisiyhteistyössä ja että toimintaan sisältyisi yhteistyö ja yhteiset aloitteet, jotka koskevat mm. tiettyjen välineiden käyttämistä. Komissio lisää kuitenkin, että tämän alan toiminnalla ei pidä vaikeuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvien lain ja järjestyksen ylläpitämiseen ja sisäisen turvallisuuden suojeluun liittyvien tehtävien hoitamista. Kysymyksen esittäjän ehdottamat toimet ovat komission mukaan luultavasti jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin kuuluvia. 1. Voiko komissio tarkentaa, kuuluvatko nämä toimet luultavasti vai todellisuudessa jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin? 2. Jos ne kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin, miten voidaan yhdenmukaistaa eri valtioittain vaihtelevat käytännöt erilaisten itsepuolustusvälineiden, kuten spraypullojen käytössä? 3. Miten voidaan puhua yhtenäismarkkinoista, jos eräitä Ranskassa myytäviä ja käytettäviä itsepuolustusvälineitä ei saa tuoda rajan yli Italiaan, jossa niiden käyttö on kielletty? 4. Mitä kansalainen, joka käyttää laillista itsepuolustusvälinettä Ranskassa, voi ajatella EU:sta, jos häntä pidetään Italiassa rikollisena saman välineen käyttämisen perusteella? 5. Mitä ehdotuksia komissio aikoo tehdä tämän yhteensopimattomuuden poistamiseksi ja yhteisen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisen nopeuttamiseksi? (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 61. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2000) Komissiolla ei ole tällä hetkellä aikomuksia laatia aloitetta itsepuolustuslaitteiden käyttöä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta, vaikka esimerkiksi spraypullojen ja matalajännitteisten sähköaitojen käyttö on joissain jäsenvaltioissa sallittua. Komissio katsoo, että jokainen jäsenvaltio voi itse säännellä kyseisten laitteiden käyttöä alueellaan, jos laitteiden käytöstä arvellaan aiheutuvan vaaraa yleiselle järjestykselle ja turvallisuudelle. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklan mukaan VI osaston määräyksillä poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa ei rajoiteta niitä velvollisuuksia, joita jäsenvaltioilla on yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi sekä sisäisen turvallisuuden suojaamiseksi. Komissio on sitä mieltä, että 33 artiklan soveltaminen ei tässä tapauksessa vaikuta EU:sta tehdyn sopimuksen soveltamiseen Wienin toimintasuunnitelman ja Tampereen Eurooppa-neuvoston sopimien poliittisten suuntaviivojen ja konkreettisten tavoitteiden perusteella tarkoituksena taata kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0836/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle. Naton pommitusten Tonavalle ja sen varrella sijaitseville alueille aiheuttamat ympäristötuhot.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0836/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Naton pommitusten Tonavalle ja sen varrella sijaitseville alueille aiheuttamat ympäristötuhot Romanian ympäristöministeri Liliane Maran esittämien syytösten mukaan Naton pommitukset, joissa tuhoutui siltoja, öljynjalostamoja ja kemian tehtaita, aiheuttivat Tonavalle suurempia ympäristötuhoja kuin äskettäin sattunut syanidivuoto. Tonavan kärsimät ekologiset, taloudelliset ja kulttuurilliset tuhot ulottuvat Serbian rajojen ulkopuolelle ja niiden haitalliset vaikutukset tuntuvat joenvarsialueen maissa useita vuosia. Kysyn komissiolta, onko se tietoinen tuhojen laajuudesta, ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä tukeakseen kyseisiä maita, jotta tämä herkkä alue palaisi ekologiseen, taloudelliseen ja kulttuuriseen tasapainoon mahdollisimman pian? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2000) Kosovon selkkauksen aikana komissio rahoitti selkkauksesta tehdyn alustavan ympäristövaikutusten arvioinnin. Sen suoritti Keski- ja Itä-Euroopan alueellinen ympäristökeskus (Regional environment centre (REC) for Central and Eastern Europe) ja se on saatavissa keskuksen Internet-sivulla (http://www.rec.org). Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) Balkanin työryhmä (Balkan Task Force) suoritti sodan ympäristövaikutusten yksityiskohtaisemman arvioinnin, joka on myös saatavissa Internetissä sen sivulla (http://www.grid.unep.ch). Molempien raporttien mukaan Kosovon selkkaus ei aiheuttanut koko Balkanin alueeseen vaikuttavaa ympäristökatastrofia. Tulevaisuuden osalta komissio tukee Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen puitteissa alueellista ympäristön jälleenrakennusohjelmaa, jolla autetaan ympäristön jälleenrakentamista ja valmiuksien kehittämistä koko Balkanin alueella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1376/00 esittäjä(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle. Eläkkeen maksaminen Australiaan muuttavalle EU:n kansalaiselle.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1376/00 esittäjä(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Eläkkeen maksaminen Australiaan muuttavalle EU:n kansalaiselle Syntyperäinen Alankomaiden kansalainen muutti Englantiin, meni naimisiin ja otti Ison-Britannian kansalaisuuden vuonna 1954. Nyt, seitsemissäkymmenissä ja eronneena, hän haluaisi muuttaa Australiaan lastensa luokse. Hänen Yhdistyneeltä kuningaskunnalta saamansa eläkkeen taso jäädytetään hänen lähtiessään maasta, mutta sen maksamista jatketaan. Sen sijaan pieni eläke, johon hänellä on tällä hetkellä oikeus Alankomaista, loppuu hänen muuttaessaan pois Euroopan unionin alueelta Australiaan. Selitykseksi ei riitä, että Alankomaissa vanhuuseläkettä alkoi saada vuonna 1957 eli sen jälkeen, kun rouva oli lähtenyt sieltä, eikä hän siten ole oikeutettu eläkkeeseen Alankomaiden oikeuden, vaan ainoastaan yhteisön oikeuden perusteella. Eikö kyse ole kansallisuuteen perustuvasta syrjinnästä? Onko komissiokin sitä mieltä, että EU:n eläkeoikeuksia olisi sovellettava yhtäläisesti kaikkiin EU:n kansalaisiin kaikkialla? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen esittää kysymyksen Alankomaiden lainsäädännön mukaisesti maksettavasta vanhuuseläkkeestä entiselle Alankomaiden kansalaiselle, joka sai Ison-Britannian kansalaisuuden ja joka aikoo nyt muuttaa Australiaan. Koska yhteisön laisäädäntöön perustuvaa yhtenäistä Euroopan sosiaaliturvajärjestelmää ei ole, kukin jäsenvaltio vastaa itse sosiaaliturvajärjestelmästään ja päättää, mitä etuuksia myönnetään, mitkä ovat etuuksien saannin edellytykset ja minkä suuruisia etuuksia annetaan. Näiden sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnista on sen sijaan säädetty yhteisön lainsäädännössä sosiaaliturvajärjestelmän soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1408/71(1) sekä sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 574/72.(2) Näillä säädöksillä pyritään varmistamaan, että siirtotyöläiset ja heidän perheenjäsenensä säilyttävät sosiaaliturvansa muuttaessaan Euroopan yhteisön sisällä. Etuuksien maksaminen henkilölle, joka ei asu Euroopan yhteisön sisällä, ei siis kuulu näiden asetusten soveltamisalaan. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämää kysymystä käsitellään ainoastaan Alankomaiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti. (1) EYVL L 149, 5.7.1971. (2) EYVL L 74, 27.3.1972, viimeinen konsolidoitu versio: neuvoston asetus (EY) N:o 118/97, annettu 2 päivänä joulukuuta 1996 EYVL L 28, 30.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0103/00 esittäjä(t): Jo Leinen (PSE) komissiolle. Tanskan osakevoittojen verotusta koskevien lakien ja yhteisön oikeuden yhdenmukaisuus.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0103/00 esittäjä(t): Jo Leinen (PSE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Tanskan osakevoittojen verotusta koskevien lakien ja yhteisön oikeuden yhdenmukaisuus Tanskan vuodelta 1987 peräisin olevassa verotusta koskevassa laissa säädetään, että Tanskan kansalaiselta peritään veroa osakevoitoista, jos hän muuttaa Tanskasta muuhun EU:n jäsenvaltioon. Tämä syrjii tanskalaisia, joiden on ammatillisista tai muista syistä työskenneltävä tai asuttava muussa jäsenvaltiossa, kuin Tanskassa. 1. Onko osakkeiden pääomavoittoja koskevan lain 13a § (Lovbekendtgørelse, 5.11.1987, nro 698, Karnovs Lovsamling 6 (1988), s. 5880) yhdenmukainen Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen 12, 18, 43 ja 56 artiklan kanssa? 2. Jos ei ole yhdenmukainen, mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä, jotta Tanskan kuningaskunta noudattaa yhteisön oikeutta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) Komissio on tietoinen Tanskan verosäännöksistä, joiden mukaan realisoimattomia pääomatuloja osakkeista verotetaan, jos henkilö muuttaa maasta pois. Vastaavia säännöksiä on myös Saksassa, Ranskassa ja Itävallassa. Tanskan lainsäädännön mukaan Tanskassa realisoidut osakevoitot ovat verotettavaa pääomatuloa. Jotta Tanskasta sellaiseen jäsenvaltioon, jossa pääomatuloja ei veroteta, muuttavaa veronmaksajaa kohdeltaisiin samalla tavoin kuin muitakin, pääomatuloja koskevaa verovelvollisuutta arvioidaan henkilön muuttaessa pois Tanskasta. Veroa ei kuitenkaan kanneta välittömästi, vaan vasta sitten kun pääomavoitot on realisoitu eli kun kyseisistä osakkeista on tosiasiallisesti luovuttu. Vero määräytyy Tanskasta muutettaessa lasketun voiton perusteella, mutta jos osakkeiden arvo laskee myöhemmin, Tanska hyväksyy veron laskemisen uudelleen niin, että veroa kannetaan ainoastaan todellisesta pääomatulosta. Lisäksi uudessa asuinjäsenvaltiossa kannetusta pääomaverosta annetaan täysi hyvitys Tanskan verotuksessa. On totta, että veronmaksajan on taattava hänelle hänen Tanskasta muuttaessaan määrätyn veron maksaminen, mutta Tanskan viranomaiset hyväksyvät vakuudeksi kyseiset osakkeet (osittain). Tanskassa vakituisesti asuvien ja muiden Tanskasta pois muuttavien verotuskohtelussa ei näytä olevan merkittävää eroa. Komissio tarkastelee joka tapauksessa edelleen Tanskan säännösten yhdenmukaisuutta yhteisön lainsäädännön kanssa, koska sille on esitetty samaa asiaa koskeva valitus, joka on parhaillaan tarkasteltavana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1496/00 esittäjä(t): Per Gahrton (Verts/ALE) komissiolle. Ruotsinkielinen Infeuro-lehti.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0189 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1496/00 esittäjä(t): Per Gahrton (Verts/ALE) komissiolle (11. toukokuuta 2000) Aihe: Ruotsinkielinen Infeuro-lehti Mitä Infeuro-lehden ruotsinkielinen painos maksaa? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1411/00, E-1495/00 ja E-1496/00 (9. kesäkuuta 2000) Tiedotetta Infeuro on painettu 11 kielellä yhteensä 380 000 kappaletta. Ruotsinkielellä sitä on painettu 7 000 kappaletta. Tiedotteen yhden numeron painamisesta ja levityksestä aiheutuvat kulut ovat 65 000 euroa suunnitteluun, 45 000 euroa painatukseen ja 70 000 euroa levitykseen (osoitetiedostot). Yhteensä yhden numeron kustannukset ovat 180 000 euroa (yhden tiedotteen kustannukset 0,47 euroa). Kokonaisbudjetin osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan taulukoihin, jotka lähetetään suoraan hänelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Taulukoissa annetaan yksityiskohtaiset tiedot sopimuksista niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat päättäneet tehdä yhteistyötä Euroopan unionin kanssa, ja toimintakustannusten jakautuminen menoluokittain vuonna 2000 ja kahtena edellisvuonna. Helmikuun 2. päivänä 2000 hyväksytyssä komission tiedonannossa Tiedotusstrategia EMUn toteuttamisen loppuvaiheessa(1) on liite, jossa esitetään keskeiset kehitetyt tuotteet. (1) KOM(2000) 57 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0280/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Uusiutuvia energiavaroja koskeva direktiivi.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0280/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (3. helmikuuta 2000) Aihe: Uusiutuvia energiavaroja koskeva direktiivi Komissio on toistuvasti epäonnistunut yrityksessään esittää direktiivi, joka koskee uusiutuvista luonnonvaroista peräisin olevan energian saatavuutta sähkön sisämarkkinoilla. Epäonnistuminen johtuu uusiutuvien energiavarojen edistäjien ja alan teollisuuden kanssa käytävän keskustelun puutteesta, joka on aiheuttanut huomattavaa vastustusta alan pk-yritysten ja uusiutuviin energialähteisiin perustuviin tukijärjestelmiin enemmän sitoutuneiden jäsenvaltioiden keskuudessa. Aikooko komissio kuulla energiasta vastaavien jäsenvaltioiden tahojen lisäksi uusiutuvien energialähteiden alan edustajia estääkseen, että tukijärjestelmien ja yhdenmukaistamisvaihtoehtojen välille syntyy uusia ristiriitoja? Loyola de Palacio del Valle-Lersundin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Komissio esitteli maaliskuussa 1999 valmisteluasiakirjan, joka käsittelee sähkön tuotantoa uusiutuvista energianlähteistä ja sähkön sisämarkkinoita(1). Asiakirjassa on pyritty tuomaan esille ne lukuisat vaihtoehdot, jotka yhteisö voi ottaa huomioon pohtiessaan uusiutuvista energianlähteistä tuotetun sähkön saattamista sisämarkkinoille. Ennen asiakirjan julkaisemista komissio kuuli laajalti kaikkia asianomaisia osapuolia, joihin kuuluivat myös edustajat uusiutuviin luonnonvaroihin perustuvan energiantuotannon osasektoreilta (tuuli-, aurinko-, vesi- ja biomassaenergia). Asiassa on lisäksi virallisesti kuultu neuvoa-antavaa energiakomiteaa, jonka toimialaan uusiutuviin luonnonvaroihin perustuva energiateollisuus kuuluu, ja siltä on saatu lausunto. Edellä mainitun asiakirjan julkaisemisen jälkeen komissio on vielä saanut paljon kommentteja uusiutuviin luonnonvaroihin perustuvalta energiateollisuudelta ja muilta tahoilta, joita asia koskee. Se on tehnyt lisäselvityksiä ja järjestänyt neuvotteluja. Asiakirjassa komissio toikin jo selvästi esiin, että se tekisi lopullisen päätöksen asiassa vasta sen synnyttämien reaktioiden pohjalta. Neuvoa-antava energiakomitea on puolestaan pohtinut asiaa perinpohjaisesti, ja sen on tarkoitus antaa virallinen lausunto lähitulevaisuudessa. Komitean työryhmä, johon kuuluvat uusiutuviin luonnonvaroihin perustuvan energianteollisuuden kaikki osasektorit, on jo käynyt asiasta tiiviitä neuvotteluja. Tehdessään päätöksen asiassa komissio ottaa huomioon kaikki sellaiset mielipiteet, myös uusiutuviin luonnonvaroihin perustuvan energianteollisuuden esittämät, joilla on tässä suhteessa merkitystä. (1) SEC(1999) 470.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0093/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Investoinnit Galician rautateihin vuosina 2000‐2006.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0093/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Investoinnit Galician rautateihin vuosina 20002006 Espanjan hallituksen ministeri Mariano Rajoy ja Galician hallituksen taloudellinen neuvonantaja Xosé Antón Orza ovat julkisesti ilmoittaneet, että Espanjan valtio sijoittaa Galician rautateihin 150 000 miljoonaa pesetaa (901,5 miljoonaa euroa) vuosina 20002006. Voiko komissio vahvistaa nämä luvut ja sen, että näin taataan Galician liittäminen Euroopan laajuiseen suurnopeusrataverkkoon sekä Galician sisäisen rataverkon uudenaikaistaminen? Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0088/00, E-0092/00 ja E-0093/00 (13. maaliskuuta 2000) Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivojen (neuvoston ja Euroopan parlamentin 23. heinäkuuta 1996 tekemä päätös N:o 1692/96/EY(1)) uudelleentarkastelun valmistelun nykyisessä vaiheessa komissio ei ole tietoinen uusista konkreettisista suurten nopeuksien junia koskevista hankkeista Espanjassa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat määrät koskevat pääosin Galiciaan vievän tavanomaisen rautatien muuttamista siten, että sillä voidaan saavuttaa 200 kilometrin tuntinopeus Madridin ja Monforte de Lemosin välisellä jaksolla, sekä Orenseen ja Santiagoon, La Coruñaan, Vigoon ja Portugalin Portoon vievien tavanomaisten rautatielinjojen muuttamista. Mitä tulee parlamentin jäsenen mainitsemaan Vigosta Portoon johtavan Atlantin käytävän kehitystutkimukseen, komissio vahvistaa yhteisrahoituksen osuuden olleen vuonna 1999 50 % tutkimuksen kokonaiskustannuksista. Tutkimuksen olennainen tavoite liittyy kahteen seuraavaan aiheeseen: liikenneinfrastruktuuritoimien käynnistäminen tutkimusalueella (Galicia ja Pohjois-Portugali) etsimällä konkreettisia yksityisen ja julkisen sektorin yhteisrahoitusmahdollisuuksia ja maa-, meri- ja ilmaliikenteen infrastruktuurien asteittaisen integroitumisen edistäminen takaamalla ihmisten ja tavaroiden kestävä liikkuvuus. Tutkimuksen tulosten odotetaan valmistuvan vuonna 2001. (1) EYVL L 228, 9.9.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0272/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Ostovoimapariteettien oikeusperusta.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0272/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Ostovoimapariteettien oikeusperusta Vastuksensa kahdessa ensimmäisessä kappaleessa kysymykseeni E-2218/99(1) komissio katsoo, että ostovoimapariteetin käyttö yhteisön oikeudellisissa teksteissä perustuu näihin teksteihin, toisin sanoin nimenomaan yhteisön oikeudellisiin teksteihin. Tästä voidaan tehdä se johtopäätös, että komission mielestä ostovoimapariteettien luotettavuus perustuu niiden käyttöön oikeudellisissa teksteissä, kun taas ostovoimapariteettien käyttö yhteisön oikeudellisissa teksteissä perustuu niiden luotettavuuteen. Eikö tämä ole komission mielestä tautologinen kehäpäätelmä? (1) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 124. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen saaman vastauksen E-2218/99(1) kahden ensimmäisen kappaleen pohdintojen ei ollut tarkoitus olla tautologisia eikä kehäpäätelmiä, vaan niissä pyrittiin selittämään vastausta kahdella tavalla. Ensin viitattiin Berliinin Eurooppa-neuvostossa (24. ja 25. maaliskuuta 1999) saavutettuun poliittiseen sopimukseen ja siihen liittyvään Euroopan parlamentin lausuntoon (6. toukokuuta 1999). Euroopan unionin neuvosto vahvisti 21. kesäkuuta 1999 virallisesti uudet rakennerahastoja koskevat säädökset vuosiksi 20002006. Säädöksiin kuuluu rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1260/199(2), jonka 3 artiklassa todetaan: Tavoitteen 1 kohdealueet ovat tilastollisen alueluokituksen II-tasoa (NUTS II) vastaavia alueita, joiden yhteisön käytössä 26 päivänä maaliskuuta 1999 olevien viimeisten kolmen vuoden tietojen perusteella ostovoimapariteetilla mitattu bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Säädöksiin kuuluu myös liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä (ISPA)(3) 21. kesäkuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1267/19992, jonka 4 artiklassa sanotaan: Komissio kohdentaa... ohjeellisesti ISPA:sta myönnettävän yhteisön kokonaistuen edunsaajamaiden kesken niiden väestömäärän, asukasta kohden ostovoimapariteettina ilmaistun bruttokansantuotteen ja pinta-alan perusteella. Sekä Euroopan unionin neuvosto että Euroopan parlamentti ovat siis virallisesti todenneet ostovoimapariteettien käytön ja käyttökelpoisuuden, vaikkei niiden laatimisella olisikaan oikeusperustaa. Toiseksi painotettiin sitä, että kansainväliset järjestöt (Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto IMF, Yhdistyneet Kansakunnat, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD), viranomaiset, korkeakoulut, tutkimuslaitokset, julkiset ja yksityiset yritykset, pankit, tiedotusvälineet ja yksityishenkilöt ovat jo vuosia käyttäneet ostovoimapariteetteja. (1) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 124. (2) EYVL L 161, 26.6.1999. (3) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 124.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0167/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Kilpailuun siirtymisestä aiheutuvat kustannukset Espanjan sähköteollisuudelle ja markkinamuuttujat.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0167/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Kilpailuun siirtymisestä aiheutuvat kustannukset Espanjan sähköteollisuudelle ja markkinamuuttujat Espanjan sähköalaa koskevan lain 54/97 kuudennella tilapäismääräyksellä luotiin tukijärjestelmä, jonka mukaan sähköyhtiöt voivat saada tukea kilpailuun siirtymisestä aiheutuviin kustannuksiin. Onko komissio jo vaatinut Espanjan hallitusta muuttamaan kyseistä määräystä ja kytkemään korvaukset markkinamuuttujiin (kysyntä, hinta, korot, jne.) niin kuin komissio mainitsee näiden tukien arviointimenetelmiä koskevassa asiakirjassaan? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) Espanjan viranomaiset ovat luvanneet komissiolle, etteivät ne salli sähköyhtiöiden luovuttaa kolmansille oikeutta saada lain 54/97 kuudennen tilapäismääräyksen mukaista tukea kilpailuun siirtymisestä aiheutuviin kustannuksiin (CTC) ennen kuin komissio on tehnyt asiasta lopullisen päätöksen. Tähän mennessä Espanjan viranomaiset eivät ole antaneet lupaa tällaiseen. Jos tällaista tapahtuu, Espanjan laissa on mekanismit, joilla CTC-määriä tarkistetaan markkinoiden kehittymisestä johtuvien todellisten hukkakustannusten mukaan. Komissio tekee CTC:tä koskevan päätöksensä arviointimenetelmiä koskevassa luonnoksessaan vahvistettujen periaatteiden mukaisesti ja huolehtii erityisesti siitä, että tuen maksujärjestelmässä otetaan huomioon kilpailun tuleva kehitys. Kilpailun tulevaa kehitystä on voitava mitata määrällisin tekijöin (hinta, markkinaosuus, muut asiaankuuluvat tekijät).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0623/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Irlannin Leader+ -rahoitus.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0121 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0623/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Irlannin Leader+ -rahoitus Kun muistetaan edellisten Leader-ohjelmien menestys ja niiden merkitys Irlannin maaseutualueille, sekä epävarmuus, joka liittyy seuraavan Leader-rahoituskierroksen kohteisiin ja rahoituksen jakamiseen, voisiko komissio antaa raportin sen ja Irlannin hallituksen välisten neuvottelujen nykytilasta? Voisiko komissio lisäksi antaa arvion siitä, milloin Leader+ -yhteisöaloitteen yksityiskohtaiset suunnitelmat julkaistaan, kertoa missä määrin mitkäkin alueet tulevat saamaan tukea ja antaa lausunnon tukien luovuttamiseen liittyvistä täsmällisistä järjestelyistä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) Komissio viimeistelee parhaillaan Leader+ -aloitetta koskevia asiakirjoja, ja niiden lopullinen versio vahvistetaan ja julkaistaan piakkoin virallisesssa lehdessä. Jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan ohjelmaehdotuksensa kuuden kuukauden kuluessa julkaisemisesta. Jäsenvaltioille on annettu tieto ehdotetuista määrärahoista. Neuvottelut Irlannin kanssa aloitetaan vasta kun Irlanti on esittänyt komissiolle Leader+ -ohjelmaehdotuksensa. Yksityiskohtaisempia tietoja on saatavilla kun Irlanti on esittänyt ehdotuksensa ja valinnut tukikelpoiset paikalliset toimintaryhmät.