ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/861

(2004/C 84 E/0952)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0732/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe: Patojen rakentaminen kansainväliselle alueelle Minho-jokeen

Unión Fenosa -yrityksen (espanjalainen sähköalan yhtymä) tiedetään lähettäneen Portugalin vesivirastolle ehdotuksen kolmen vesivoimalaitoksen rakentamiseksi kansainväliselle alueelle Minho-jokeen.

Kyseiset ehdotukset on tehty vuoden 1998 jälkeen, jolloin hylättiin ajatus rakentaa kyseiseen jokeen Selan pato, jonka rakentaminen todettiin toteutuskelvottomaksi siitä aiheutuvien äärimmäisen kielteisten ympäristövaikutusten vuoksi.

Myös kyseessä olevilla ehdotuksilla voi olla ainoastaan äärimmäisen kielteisiä vaikutuksia, kuten ympäristönsuojelijat, kunnanvaltuutetut, kalastajat ja viininviljelijät pelkäävät.

Pyydän komissiota ilmoittamaan minulle seuraavaa:

1. Onko komissio tietoinen Unión Fenosan hankkeesta rakentaa kolme vesivoimalaitosta Portugalin ja Espanjan rajalla olevaan Minho-jokeen?

2. Miten komissio arvioi mainittujen ehdotusten ympäristövaikutuksia ja mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä ottaakseen huomioon alueen portugalilaisen väestön, yhdistysten ja laitosten huolestuneisuuden?

3. Onko kyseisille hankkeille suunniteltu myönnettäväksi yhteisön rahoitusta?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2004)

Komissio ei ole tietoinen Unión Fenosa -yrityksen ehdotuksesta rakentaa patoja Minho-jokeen.

Yhteisön lainsäädännön mukaisesti padonrakentamisehdotuksille on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi (YVA), mikäli niillä on todennäköisesti merkittäviä ympäristövaikutuksia. Jos padon allastilavuus on yli 10 miljoonaa kuutiometriä, YVA on pakollinen (tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/1l/EY (2), liitteen I mukaisesti). Muissa tapauksissa, joita saman direktiivin liite II koskee, jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen täytyy tutkia ehdotus selvittääkseen ovatko merkittävät vaikutukset todennäköisiä. YVA sisältää tiedottamisen ehdotetusta hankkeesta ja sen todennäköisistä vaikutuksista sekä ympäristöviranomaisten ja kansalaisten kuulemisen. Mikäli hankkeesta mahdollisesti aiheutuu rajat ylittäviä vaikutuksia on kuultava kaikkia jäsenvaltioita, joiden alueelle vaikutus todennäköisesti ulottuu. Toimivaltaisen viranomaisen on otettava huomioon kuulemisista saadut tiedot ja tulokset päätöksentekomenettelyssä.

Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomalle hankkeelle ei ole myönnetty rakennerahastojen Portugalille tarkoitettua rahoitusta.

(1) EYVL L 175, 5.7.1985.

(2) EYVL L 73, 14.3.1997.
2. ja 4.

Komissiolla ei ole tietoa niiden paikkojen täsmällisestä sijainnista, jonne 230 000 tonnia vaarallisia jätteitä on tilapäisesti varastoitu. Tämän vuoksi on aloitettu rikkomismenettely. Yhteisöjen tuomioistuimen annettua tuomion (7)13. kesäkuuta 2002 komissio on saanut puutteelliset tiedot toimenpiteistä, jotka Kreikka on toteuttanut noudattaakseen tuomiota. Näin ollen komissio katsoi Kreikan laiminlyöneen EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut velvoitteensa ja lähetti sille virallisen ilmoituksen EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdan nojalla. Kreikan viranomaisten vastaus viralliseen ilmoitukseen on parhaillaan arvioitavana. Jos todetaan, että Kreikka ei ole noudattanut edellä mainittua yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota, komissio antaa lausunnon perusteluineen EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdan nojalla. Komission toteuttamista toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että Kreikka noudattaa yhteisön jätelainsäädäntöä, on syytä muistaa, että äskettäin yhteisöjen tuomioistuin (8) totesi Kreikan laiminlyöneen polykloorattujen bifenyylien ja polykloorattujen terfenyylien käsittelystä 16. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/59/EY (9) 4 artiklan 1 kohdassa ja 11 artiklassa tarkoitetut velvoitteensa. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi on jätetty asia C-163/03, jonka mukaan Kreikka ei ole ottanut käyttöön asianmukaista vaarallisten jätteiden hoitosuunnitelmaa Thriassio Pedion seudulla (Attikin hallintoalueella). Käsiteltäväksi jätetyn asian mukaan Kreikka ei ole myöskään estänyt vaarallisista jätteistä johtuvaa pohjaveden pilaantumista. Komissio jatkaa tietojen tarkastelemista, minkä perusteella voidaan olettaa, että Kreikka ei sovella yhteisön jätelainsäädäntöä asianmukaisella tavalla.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/406

(2004/C 84 E/0472)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0459/04

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe: Ternissä sijaitsevan Thyssen Kruppin tehtaan lakkauttaminen

Thyssen Krupp -yhtiö on ilmoittanut lakkauttavansa lähiaikoina omistamansa magneettista terästä valmistavan Ast-laitoksen Ternissä Italiassa. Kyseisen tehtaan lakkauttaminen johtaa 900 työntekijän irtisanomiseen, ja sillä on lisäksi työllisyysvaikutuksia Ternin koko teräsalan alihankintateollisuuteen. Thyssen Kruppille on myönnetty viime vuosina yhteisön rahoitusta muun muassa Euroopan sosiaalirahastosta, ja kyseiset varat on tarkoitettu henkilöstön kouluttamiseen ja paikallisten infrastruktuurien kehittämiseen Ternin laitosta varten.

1. Mihin kiireellisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta voidaan välttää Ternissä sijaitsevan, magneettista terästä valmistavan Thyssen Kruppin tehtaan lakkauttaminen?

2. Millaisia työllisyystakuita vaaditaan niiltä yrityksiltä, joille myönnetään varoja yhteisön rahastoista, kuten esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastosta, henkilöstön kouluttamiseen ja yrityksen infrastruktuurin parantamiseen?

Stavros Dimasin komission puolesta antama vastaus

(31. maaliskuuta 2004)

Komissio pyytää arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut kirjallisiin kysymyksiin P-0376/04 (esittäjä Sbarbati), P-0388/04 (esittäjä Angelilli) ja P-0445/04 (esittäjä Mastella) (1). Joka tapauksessa komissio toteaa tyytyväisenä, että ilmeisesti on päästy sopimukseen siitä, ettei tehdasta suljeta.

(1) Katso sivu 206.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/580

(2004/C 84 E/0656)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0394/04

esittäjä(t): Francesco Fiori (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE) ja Georges Garot (PSE) komissiolle

(16. helmikuuta 2004)

Aihe: Aloite nälän torjumiseksi EU:ssa

Nälkää näkevien määrän hälyttävä kasvu Euroopassa (arviolta 110 miljoonaa eurooppalaista 25 jäsenvaltion unionissa) yhdessä yhteisen maatalouspolitiikan uusista suuntaviivoista johtuvan interventiovarastojen hupenemisen kanssa ovat todellinen huolenaihe Euroopan unionissa. Yhteisellä maatalouspolitiikalla ei pystytä enää varmistamaan, kuten perussopimuksissa määrätään, riittävää elintarvikehuoltoa kaikille unionin kansalaisille, eritoten kaikkein varattomimmille.

Samaan aikaan kaikki valtiosta riippumattomat ja yhteisvastuulliset järjestöt, jotka työskentelevät päivittäin köyhimpien parissa, eivät pysty enää toimimaan ja täyttämään sosiaalisen ja inhimillisen yhteenkuuluvuuden tehtäväänsä.

Aikooko komissio, jonka aloitteesta eurooppalainen avustusohjelma kaikkein varattomimpien hyväksi on perustettu, tässä tilanteessa muuttaa asetusta (ETY) N:o 3149/92 (1) ja millä aikataululla, jotta voitaisiin varmistaa interventiovarastojen olemassaolo, laajentaa vaihtokauppakäytäntöä, joka on osoittautunut yksinkertaiseksi ja tehokkaaksi, helpottaa tarvittaessa markkinoille pääsyä ja ottaa nämä järjestöt mukaan tarpeiden arviointiin?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2004)

Komissio on aina pyrkinyt mukauttamaan yhteisön vähävaraisimmille henkilöille annettavaa tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt muuttuviin olosuhteisiin. Komissio onkin muuttanut useaan kertaan asiaan sovellettavia säännöksiä erityisesti sisällyttämällä niihin kaksi joustomahdollisuutta, joihin myös parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa, eli mahdollisuuden ostaa elintarvikkeita markkinoilta, jos niitä ei ole tilapäisesti saatavilla interventiovarastoista, sekä aivan äskettäin mahdollisuuden vaihtaa interventiovarastoissa olevia tuotteita muihin elintarvikkeisiin.

Komissio on tietoinen siitä, että tämä järjestelmä muodostaa hankintalähteen monille unionin vähävaraisten parissa toimiville järjestöille. Jäsenvaltiot ovat kuulleet näitä järjestöjä laatiessaan vuosisuunnitelmaan liittyviä pyyntöjään, ja komissio on kuullut niitä kokouksissa, joita järjestetään vähintään kerran vuodessa.

Komissio seuraa tarkasti tämän järjestelmän toteuttamisympäristössä tapahtuvia muutoksia eikä epäröi mukauttaa säännöksiä, jos se osoittautuu tarpeelliseksi. Komissio tarkastelee järjestelmän tulevaisuudennäkymiä suhteessa julkisten varastojen merkittävään pienenemiseen (tai jopa näiden varastojen täydelliseen häviämiseen tiettyjen tuotteiden kuten naudanlihan ja oliiviöljyn osalta), joka on yhteisen maatalouspolitiikan uudistusten toivottu tulos.

(1) EYVL L 313, 30.10.1992, s. 50.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/888

(2004/C 84 E/0981)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0829/04

esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle

(15. maaliskuuta 2004)

Aihe: Parmalatin romahduksessa mukana ollut Tanzin perheen omistama matkailualan yritys Parmatour

On tullut ilmi, että Parmatouria on käytetty myös muihin kuin sen alkuperäiseen tarkoitukseen. Tämä on johtanut epäsuotuisiin tuloksiin yrityksen hallinnossa, joita on useaan otteeseen yritetty korjata erilaisilla uudelleenjärjestelytoimilla. Niistä viimeisin on ollut käynnissä vuoden ajan, ja sen myötä on irtisanottu 60 henkilöä ja laadittu elvytyssuunnitelma, jonka johdosta yritys oli tarkoitus saada tuottamaan myönteisiä tuloksia kolmen vuoden kuluessa. Yrityksen jouduttua maksukyvyttömyysmenettelyyn ja selvittäjien hallintaan elvytyssuunnitelma pantiin jäihin.

Matkailualan yrityksen hallinnointi eroaa huomattavasti teollisuuslaitoksen hallinnoimisesta, sillä teollisuuslaitos voi erottaa tuotantohetken ja myyntihetken ajallisesti toisistaan.

Matkailualan lähinnä palvelupainotteinen toiminta perustuu ehdottoman välttämättömään molemminpuoliseen luottamukseen palveluntarjoajan ja asiakkaiden välillä sekä markkinoiden vähimmäisedellytysten noudattamiseen sen uhalla, ettei kyseessä oleva yritys voi muuten enää jatkaa toimintaansa markkinoilla.

Jos yrityksen toiminta markkinoilla keskeytyy vähäksikin aikaa, koko yrityksen arvo romahtaa, ja samalla häviävät myös sen mahdollisuudet hankkiutua uusiin asemiin, jolloin yrityksen edustamat erilaiset intressit joutuvat vaakalaudalle.

Voiko komissio ilmoittaa, mitä aloitteita se aikoo tehdä, jotta myös kyseinen elinkeinoelämän ala — sanan laajassa merkityksessä — saisi optimaaliset mahdollisuudet saada osakseen arvostusta ja saada elinvoimansa takaisin sen sijaan, että se tulisi tukahdutetuksi ja joutuisi suorastaan taistelemaan eloonjäämisestään, kuten asian laita on tällä hetkellä?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(6. huhtikuuta 2004)

Komissiolla ei ole aikomusta osallistua Italian oikeuslaitoksen tutkimuksen kohteena olevan Parmalatin romahduksessa mukana olleen Parmatourin toimiin.

Hiljattain annetun komission tiedonannon ”Euroopan matkailun kestävyyden suuntaviivat” (1) tavoitteena on muun muassa määritellä viitekehys matkailutoimialan elinkelpoisuuden, jatkuvan kasvun, kilpailukyvyn ja kaupallisen menestyksen varmistamiseksi. Siinä korostetaan, että avoin hallintotapa edellyttää, että yritykset kantavat vastuun siitä, että ne toimivat yritysten sosiaaliseen vastuuseen liittyviä käytäntöjä täysin noudattaen kaikenlaisissa ja kaikenkokoisissa matkailun arvoketjun palveluissa ja yrityksissä.

(1) KOM(2003) 716 lopullinen.
2.

Liittymissopimuksen ehtojen mukaisesti nykyisten jäsenvaltioiden ei tarvitse osoittaa, että työmarkkinoilla on häiriö (tai häiriön riski), jos ne haluavat soveltaa rajoituksia siirtymäkauden viiden ensimmäisen vuoden ajan. Liittymissopimuksessa määrätään ainoastaan, että siirtymäkauden kahden viimeisen vuoden aikana, eli vuoden 2009 jälkeen, nykyinen jäsenvaltio voi rajoittaa työmarkkinoille pääsyä ainoastaan silloin, kun on näyttöä työmarkkinoiden vakavasta häiriöstä tai sen uhasta. Liittymissopimuksen mukaisesti nykyiset jäsenvaltiot voivat kuitenkin milloin tahansa päättää työmarkkinoidensa täydellisestä tai osittaisesta avaamisesta siirtymäkauden aikana. Jos jäsenvaltio on luopunut rajoituksista näiden seitsemän vuoden aikana, se voi turvautua ”turvalausekkeeseen” ja säätää uusista rajoituksista, jos on näyttöä vakavista häiriöistä (tai niiden uhasta) työmarkkinoilla. Komissio uskoo, että useimmat työmarkkinoille pääsyä koskevat rajoitukset poistetaan liittymistä seuraavien viiden vuoden aikana, eli vuoteen 2009 mennessä. Vuodesta 2011 lähtien — seitsemän vuoden kuluttua liittymisestä — uusista jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden liikkuminen on täysin vapaata.
—

”kaikki yritykset, joille jäsenvaltio on myöntänyt perustamissopimuksen 86 artiklan 1 kohdan mukaisia erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia, tai joille on uskottu perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottaminen, joille on myönnetty kyseistä palvelua varten jossain muodossa valtiontukea, joka voi olla muun muassa avustus, tuki tai korvaus, ja joilla on muita toimintoja”,
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/311

(2004/C 84 E/0358)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0132/04

esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle

(26. tammikuuta 2004)

Aihe: Lentoturvallisuuden parantaminen tiedonvälitystä lisäämällä

Flash Airlinesin tuhoisan onnettomuuden jälkeen on käynyt ilmi, ettei tieto eri lentoyhtiöiden mahdollisista turvallisuusriskeistä saavuta viranomaisia, matkatoimistoja tai matkustajia riittävällä tavalla. Tietoa ei ole helposti saatavilla, ja joissakin tapauksissa lainsäädäntö kieltää tiedon julkaisemisen kokonaan. Näin ollen on mahdollista, että lentoyhtiö, joka on asetettu lentokieltoon yhdessä maassa, voi jatkaa toimintaansa muissa maissa. Tämä ei ole hyväksyttävää matkustajien turvallisuuden kannalta.

Onko komissiossa valmisteilla olevalla lentoturvallisuusdirektiivillä tarkoitus luoda yhtenäinen käytäntö EU-maihin siitä, miten lentokoneet ja lentoyhtiöt tarkastetaan, miten tarkastusten tulokset raportoidaan ja miten ne välitetään tehokkaasti kaikkiin EU-maihin? Millä aikataululla komissio on laatimassa lento-turvallisuusdirektiiviä?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta myös matkatoimistot ja matkustajat saisivat tarkkoja ja ajankohtaisia tietoja mahdollisista turvallisuusriskeistä ja säilyttäisivät näin valinnanvapautensa omaa turvallisuuttaan koskevassa tärkeässä asiassa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut Brice Hortefeux'n esittämään kirjalliseen kysymykseen P-0158/04 (1).

(1) EUVL C 78 E, 27.3.2004.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/592

(2004/C 84 E/0668)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0469/04

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe: Ilmailuun liittyvistä terveysriskeistä varoittaminen

Koska nykyään on saatu yhä enemmän todisteita ilmailuun liittyvistä terveysriskeistä (syvän laskimon tukos, avaruussäteily, ilman välityksellä tapahtuvien tartuntojen vaara), katsooko komissio, että lentokoneissa ennen lentoon lähtöä annettaviin turvaohjeisiin pitäisi sisällyttää asianmukaiset, terveysriskejä koskevat varoitukset?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(29. maaliskuuta 2004)

Komissio on samaa mieltä siitä, että lentoliikenteen harjoittajilla on tärkeä tehtävä terveysviranomaisten ohella tiedottaa matkustajille syvän laskimotukoksen mahdollisuudesta. Varotoimenpiteenä lentoliikenteen harjoittajien olisi varoitettava matkustajia syvän laskimotukoksen riskistä ja laskimotukokselle altistavista tekijöistä sekä tiedotettava ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä, jotka pitäisi toteuttaa ennen lentoa ja lennon aikana. Energiasta ja liikenteestä vastaava komission varapuheenjohtaja on kirjoittanut yhteisön lentoliikenteen harjoittajille ja kehottanut niitä tarjoamaan matkustajille nämä tiedot. Hän aikoo nyt kirjoittaa uudelleen saadakseen selville, mitä lentoyhtiöt ovat tehneet asian hyväksi. Komissio katsoo kuitenkin, että päättäminen tehokkaimmista keinoista viestin perille saamiseksi kuuluu pikemminkin lentoyhtiöille kuin julkisviranomaisille.

Komissio rahoittaa tutkimusta, joka koskee lentomatkailun ja syvän laskimotukoksen välisen yhteyden voimakkuutta ja luonnetta. Tutkimustulosten pitäisi olla saatavilla vuoden 2005 puolivälissä. Tulosten perusteella sairauden ja sitä ehkäisevien keinojen ymmärtämisen pitäisi olla helpompaa. Komissio tukee myös ilma-alusten matkustamo-olosuhteita (ilmanlaatu mukaan luettuna) koskevaa tutkimusta, jonka perusteella voidaan päättää mahdollisista toimenpiteistä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/145

(2004/C 33 E/143)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1618/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(13. toukokuuta 2003)

Aihe: Rakennerahastot ja koheesiorahasto Portugalissa II

Kirjallisessa kysymyksessäni P-0976/03 (1) tiedustelin komissiolta erityisesti komission jäsenen Günter Verheugenin merkittävistä lausunnoista. Hän on todennut, että komissio ehdottaa, että Portugalin saaman tuen taso seuraavassa rahoituspaketissa on suurin piirtein sama. On luonnollista, että näiden lausuntojen käsitetään vastaavan komission yksimielistä näkemystä. Vaikka on tunnustettava, että vastauksessa on yritetty antaa asianmukaista tietoa, siinä on kuitenkin sivuutettu tämä kysymys, jonka esitän periaatteessa uudelleen.

Itse asiassa komission jäsen Michel Barnier lupaa huomattavasti vähemmän kuin komission jäsen Verheugen Portugalissa. Annetussa kirjallisessa vastauksessa todetaan pelkästään, että vuoden 2006 jälkeen harjoitettavaa yhteisön koheesiopolitiikkaa koskeva pohdintaprosessi on vielä tässä vaiheessa avoin ja että rahoitusnäkymät vuoden 2006 jälkeiseksi kaudeksi esitellään myöhemmin, minkä vuoksi tällä hetkellä ei ole mahdollista ilmoittaa Portugalille vuoden 2006 jälkeen myönnettäviä suuntaa-antavia määriä.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

— Voiko komissio ilmoittaa, onko komission jäsenten Verheugenin ja Barnier'n kanta tähän tärkeään asiaan sama?

— Ovatko komission jäsen Verheugenin ilmaisemat mielipiteet, joihin viitataan edellä mainitussa kysymyksessä, yhdenmukaisia komission käsitysten kanssa?

— Vaikka komissio ei haluakaan ilmoittaa tarkasti suuntaa-antavia määriä vuoden 2006 jälkeiseksi kaudeksi, eikö sillä ole tällä hetkellä ainakin yleisluonteinen käsitys siitä, mitä se aikoo ehdottaa, kuten komission jäsen Verheugen selvästi totesi?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(5. elokuuta 2003)

Kuten vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-0976/03 todettiin, pohdinta yhteisön koheesiopolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2006 jälkeen jatkuu edelleen komission sisällä.

Laajentumisasioista vastaavan komissaarin haastattelusta ja erityisesti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta lausunnosta kirjoitettiin eri tavoin useissa portugalilaisissa sanomalehdissä (Diário Económico, Correio da Manhã jne.). Komissaari itse asiassa viittasi tunnettuun komission kantaan, jonka mukaan laajentumisen nk. tilastovaikutus olisi otettava huomioon ajanjaksona 2007—2013, jotta ei aiheutettaisi haittaa nykyisten jäsenvaltioiden tietyille alueille, jotka eivät unionin laajentuessa enää täyttäisi tavoitteen 1 tukikelpoisuusehtoja.

Komissio antaa vuoden 2003 lopussa koheesiota käsittelevän kolmannen väliraportin yhteydessä vuoden 2006 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevat taloudelliset ja sosiaaliset ehdotuksensa. Ehdotukset vuoden 2006 jälkeisen ajan rahoitusnäkymistä annetaan myöhemmin. Jo tässä vaiheessa komissio voi ilmoittaa kysyjälle, että se pyrkii oikeudenmukaiseen ja merkitykselliseen ratkaisuun niiden alueiden osalta, joihin keskimääräisen BKT/asukas alenemisen aiheuttama tilastovaikutus kohdistuu.

(1) EUVL C 268 E, 7.11.2003.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/187

(2004/C 33 E/189)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1901/03

esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle

(11. kesäkuuta 2003)

Aihe: Tomaattijalosteet

Minulle on ilmoitettu, että Kreikan hallitus on käyttänyt vuonna 2001 kansallisia varoja tukeakseen tomaattijalosteiden tuottajia Gastounin kylässä Iliaan läänissä siitä huolimatta, että EU on päättänyt, että tukia ei myönnetä.

Onko komissio tietoinen näiden tukien maksamisesta?

Hakiko Kreikan hallitus virallisesti lupaa komissiolta poikkeuksen soveltamiseen?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(28. heinäkuuta 2003)

Kreikan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet virallisesti komissiolle kysyjän esille tuomaan tapaukseen liittyvistä valtiontuista.

Yhteisön tuista jalostettaviksi tarkoitetuille tomaateille säädetään hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisestä markkinajärjestelystä 28. lokakuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2201/96 (1). Asetuksessa perustettiin tukijärjestelmä tuottajaorganisaatioille, jotka toimittavat yhteisössä korjattuja tomaatteja hyväksytyille jalostajille. Tukijärjestelmä perustuu hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28. lokakuuta 1996 annetun asetuksen (EY) N:o 2200/96 (1) mukaisesti hyväksyttyihin tuottajaorganisaatioihin kuuluvien tuottajien sekä toimivaltaisten viranomaisten hyväksymien jalostajien välisiin sopimuksiin. Tukea myönnetään tuottajaorganisaatioille, jotka maksavat sen edelleen jäsenilleen. Tuottajaorganisaatioiden hyväksyminen kuuluu jäsenvaltioiden toimialaan, ja jäsenvaltiot vahvistavat edellä mainittujen sääntöjen mukaisesti vaatimukset, jotka tuottajaorganisaation on täytettävä, jotta se voisi saada Euroopan yhteisön tukea.

Kysyjän esille tuomassa tapauksessa viitataan tuottajaorganisaatioon nimeltä A.S. Gastounis, jonka Kreikan viranomaiset ensin hyväksyivät. Myöhemmin viranomaiset kuitenkin ilmoittivat komissiolle, ettei organisaatio täyttänyt hyväksymisen vähimmäisvaatimuksia. On ensi sijassa Kreikan viranomaisten tehtävä tehdä tästä tarvittavat johtopäätökset.

Yhteisön tasolla on selvitettävä, mitä taloudellisia seurauksia on jäsenvaltiolle siitä, ettei ehtoja ole noudatettu. Erityisesti on selvitettävä Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) Kreikan valtiolle maksamia korvauksia tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelyjen yhteydessä.

Komissio on kysyjälle kiitollinen saamistaan tiedoista. Komissio on kysymyksen johdosta ottanut yhteyden Kreikan viranomaisiin varmistaakseen, maksetaanko kyseiselle tuottajaorganisaatiolle valtion tukea. Komissio pitää kysyjän ajan tasalla asian etenemisestä.

(1) EYVL L 297, 21.11.1996.