FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/936

(2004/C 78 E/0990)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0157/04

esittäjä(t): Catherine Guy-Quint (PSE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe: Ystävyyskuntatoiminta Bulgarian ja Romanian kanssa

Vuonna 2004 annettiin määräyksiä EU-maiden ja ehdokasvaltioiden välisen ystävyyskuntatoiminnan tulevaisuudesta. Näyttää siltä, että ystävyyskuntatoiminta Romanian ja Bulgarian kanssa on jätetty koulutuksen ja kulttuurin pääosaston julkaisemassa ehdotuspyynnössä nro 64/03 mainittujen valintamenettelyjen ulkopuolelle. Ehdotuspyynnön julkaisemista edeltäneen toimielinten yhteistyön tuloksena syntyneissä asiakirjoissa ei kuitenkaan missään mainita kyseisenkaltaista rajoitusta. Ihmettelenkin tällaisen tulkinnan oikeudellista pätevyyttä sekä sitä, onko poliittisesti asiallista sulkea kyseiset valtiot ystävyyskuntatoimintaan myönnetyn yhteisön tuen ulkopuolelle.

Jotta yhteisön toimintaohjelmalle unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi tulisi luotua oikeusperusta, jota vuonna 2002 annettu uusi varainhoitoasetus yhteisön avustuksilta edellyttää, ja komission asiaa koskevan ehdotuksen (1) ja Euroopan parlamentin mietinnön A5-0368/2003 johdosta Euroopan parlamentti antoi 20. marraskuuta 2003 lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi. Mietinnössä ei kuitenkaan missään kohtaa viitata ystävyyskuntatoiminnan rajoittamiseen ehdokasvaltioihin, joiden on vahvistettu liittyvän EU:hun vuonna 2004. Siinä todetaan päinvastoin, että ”Euroopan unionin laajentumista ajatellen on olennaisen tärkeää, että ystävyyskaupunkisuhteille annettavia resursseja lisätään merkittävästi vuoteen 2003 nähden”.

Poliittiselta kannalta lienee myös tarpeen muistuttaa aktiivista Euroopan kansalaisuutta edistävän ystävyyskuntatoiminnan tukemisen hyödyllisyydestä. Unionin kansalaisuuden laajentuessa kattamaan uusien jäsenvaltioiden kansalaiset kyseisiä toimia on sovellettava ilman minkäänlaista erottelua kaikkien valtioiden hyödyksi. Tästä todistaa mm. ystävyyskaupunkitoiminnan laaja levinneisyys kyseisissä maissa: esimerkiksi Romania on vuodesta 1990 osallistunut yli 231:een komission tukemaan ystävyyskuntahankkeeseen eli keskimäärin selvästi enemmän kuin monet jäsenvaltiot (lähde: Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto). Miksi katkaista vuosia jatkunut prosessi, jossa on kertynyt taitotietoa, vaihdettu kokemuksia ja luotu unionin kansalaisuutta, jota näissä maissa, joista on määrä tulla jäsenvaltioita, tarvitaan?

Komission jäsen Reding totesi Kultaiset tähdet -ystävyyskuntapalkintojen jakotilaisuudessa 14. toukokuuta 2003, että Euroopan yhdentyminen ei olisi voinut edistyä paikallistasolla niin paljon ilman niiden henkilöiden ponnisteluja ja hyvää tahtoa, jotka omistavat aikansa kumppanuuksien kehittämiselle muiden kaupunkien ja kuntien kansalaisten ja järjestöjen kanssa kaikkialla Euroopassa. Tilaisuudessa palkittujen kymmenen hankkeen joukossa oli kolme ehdokasvaltioiden alulle panemaa hanketta. Kaikista edellä esitetyistä syistä haluaisin tietää, miksi ja minkä oikeusperustan nojalla komissio on tässä kaikkia hyödyttävässä ja menestyksekkääksi osoittautuneessa toiminnassa erotellut ehdokasvaltiot eri ryhmiin?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(13. helmikuuta 2004)

Komissio on täysin samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että ehdokasmaiden osallistuminen ystävyyskuntatoimintaan on tärkeää. Komissio ei millään muotoa aio erotella ehdokasmaita toisistaan. Se ei aio sulkea Romaniaa ja Bulgariaa eikä myöskään Turkkia niiden mahdollisuuksien ulkopuolelle, joita vastikään hyväksytty unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämistä koskeva yhteisön toimintaohjelma tarjoaa.

Komissio on tehnyt ohjelmasta ehdotuksen neuvoston päätökseksi (2), joka hyväksyttiin neuvostossa 26. tammikuuta 2004 ja jossa säädetään ohjelman avaamisesta ehdokasmaille. Myös ehdotuspyynnössä EAC nro 64/03 mainitaan, että kyseiset maat voivat osallistua ohjelmaan sillä edellytyksellä, että niiden osallistumisehdot vahvistetaan erikseen tehtävissä sopimuksissa.

Periaatteet, edellytykset ja yleiset säännöt ehdokasmaiden osallistumisesta liittymisstrategian nojalla kaikkiin yhteisön ohjelmiin vahvistetaan assosiaationeuvostojen päätöksissä. Näiden päätösten mukaisesti kutakin ohjelmaa koskevista osallistumisehdoista on tehtävä yhteisymmärryspöytäkirja komission ja osallistumishalukkuutensa ilmaisseen maan välillä. Ehdokasmaille tarkoitetut avustukset ovat riippuvaisia yhteisymmärryspöytäkirjoista samoin kuin yhteisön avustukset ovat riippuvaisia ohjelman vahvistuspäätöksestä, joka on ainoa virallinen uuden varainhoitoasetuksen edellyttämä oikeusperusta yhteisön avustuksille.

Samaa lähestymistapaa noudatetaan myös kaikkien ehdokasmaiden — Bulgarian, Romanian ja Turkin — osalta. Liittymissopimuksen määräysten mukaisesti vuonna 2004 unioniin liittyvät maat osallistuvat puolestaan yhteisön ohjelmiin EU:n jäsenvaltioina.

Koska komissio on tietoinen ystävyyskuntatoiminnan merkityksestä kolmelle ehdokasmaalle, se on jo ennen ohjelman hyväksymistä ollut yhteydessä kyseisten maiden lähetystöihin toimittaakseen näille tietoja siitä, mitä menettelyjä niiden on noudatettava.

(1) KOM(2003)276.

(2) KOM(2003) 276 lopullinen.