KIRJALLINEN KYSYMYS E-0296/00

esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2000)

Aihe: Euroopan unionin tavoitteiden toteutuminen Tekin tasavallassa

Tekkoslovakia syyllistyi eri kansallisuuksien edustajien ihmisoikeuksien loukkauksiin toisen maailmansodan päättymisen jälkeisten karkotusten aikana. Asiaa ei vieläkään ole otettu käsiteltäväksi. Moni karkotetuista on yhä elossa. Tekin tasavallan presidentin antamien säädösten ja muiden lakien nojalla toteutettiin vuosina 19451946 pääosin saksalaisten ja unkarilaisten täydellinen omaisuuden pakkolunastus. Tämä

ongelma painaa vielä nykyäänkin ihmisten mieliä ja Tekin tasavalta ylläpitää sitä nykyisellä lainsäädännöllään. Tekin tasavalta on edelleenkin sitä mieltä, että 8. toukokuuta 1946 annettu armahduslaki on karkotusten aikaan tehtyjen laittomuuksien osalta yhä voimassa.

Onko komissio sitä mieltä, että niiden lakien ja säädösten säilyttäminen, jotka annettiin vuosina 19451946 ja jotka johtivat yli kolmen miljoonan eurooppalaisen karkotukseen ja kansalaisuuden riistämiseen, ei vaikuta millään lailla yhä tiiviimmän Euroopan kansojen unionin toteutumiseen?

Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 ja E-0398/00

(20. maaliskuuta 2000)

Tekin tasavallan kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa on keskitytty pääasiallisesti siihen, että Tekki hyväksyy Euroopan unionin yhteisösäännöstön ja yhdenmukaistaa kansalliset säädöksensä sen mukaisiksi sekä sen kykyyn täyttää Eurooppa-neuvoston asettamat liittymisehdot. Jäsenvaltiona Tekin on hyväksyttävä ja toteutettava kaikki yhteisön lainsäädännön ja politiikan alat, mukaan luettuina henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat periaatteet. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa kysymystä on tarkasteltava ensisijaisesti tässä yhteydessä, mutta luonnollisesti myös Kööpenhaminassa vahvistetuilla poliittisilla kriteereillä on merkitystä sen vuoksi, että ne pitävät sisällään ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevia näkökantoja. Komissio valvoo kyseisten oikeuksien kehitystä kaikissa hakijamaissa.

On kuitenkin tärkeää huomata, että näissä kysymyksissä esille otettu aihe liittyy ennen EY:n perustamissopimuksen voimaantuloa sattuneisiin tapahtumiin. Niin sanotuilla Benesch-säädöksillä ei tämän vuoksi ole merkitystä liittymisneuvotteluissa. Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan, että sopimuksella puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Komissiolla ei siten ole valtuuksia puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisessä tai tulevassa jäsenvaltiossa.

Tekki on kuitenkin vuodesta 1992 osallistunut ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen. Vastuu kyseisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta kuuluu Euroopan neuvostolle. Kyseistä yleissopimusta koskevat kysymykset olisi sen vuoksi parasta osoittaa Euroopan neuvostolle.

Komissio haluaisi lisäksi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota Tekin ja Saksan väliseen 21. tammikuuta 1997 hyväksyttyyn julistukseen kahdenkeskeisistä suhteista.

Edellä mainittujen useiden syiden vuoksi komissio katsoo, että sen on vaikeaa ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomiin yksittäisiin tapauksiin.