FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/101

(2004/C 78 E/0101)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2291/03

esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle

(11. heinäkuuta 2003)

Aihe: Jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu EU-virkoja täytettäessä

Euroopan unionin keskeisiin toimintaperiaatteisiin kuuluvat tasa-arvo ja jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu. Tällä hetkellä kyseiset periaatteet eivät toteudu ylimpien virkojen täytössä. Suomi on ainoa EU:n jäsenmaa, jonka kansalaista ei ole yhdessäkään EU:n pääjohtajavirassa. Kuitenkaan pätevistä suomalaisista hakijoista EU:n A1-tason virkoihin ei ole puutetta.

Tilanne koetaan ikävänä Suomessa, ja tällainen asetelma on omiaan huonontamaan koko EU:n imagoa suomalaisten silmissä. Myös pitkään jatkunut kiista elintarvikeviraston sijaintipaikasta on rasittanut suomalaisten luottamusta EU:hun. Suomelta puuttuu edelleen paitsi pääjohtajan paikka myös EU-virasto. Lähestyvän laajentumisen johdosta suomalaisten huolet ovat nyt erityisen akuutteja.

Miksi tasa-arvon periaate ja kiintiöiden soveltaminen eivät toteudu silloin, kun valitaan unionin ylimmän virkamiesvallan käyttäjiä? Millä tavalla ja millä aikataululla komissio aikoo korjata virkojen täyttämiseen liittyvän epäkohdan?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(23. syyskuuta 2003)

Komissio voi luonnollisesti vastata arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen vain tämän toimielimen osalta. Muut tiedustelut, joita hän haluaa esittää pääjohtajien viroista muissa EU:n toimielimissä on esitettävä näiden hallinnosta vastaaville henkilöille.

Komissio ei sovella kiintiöitä valitessaan virkamiehiä avoimeen kilpailuun perustuvassa valintamenettelyssä tai täyttäessään ylimmän tason virkoja. Henkilöstösääntöjen 27 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”virkaa ei saa varata tietyn jäsenvaltion kansalaisille”.

Maantieteellisen tasapainon säilyttäminen ei ole ainoastaan komission poliittinen tavoite ja käytäntö monikansallisena ja -kielisenä julkisena toimijana. Se on myös Euroopan yhteisöjen henkilöstösäännöissä asetettu vaatimus, joka on riippuvainen ansioihin perustuvasta ensisijaisesta harkinnasta. Tämä selviää myös henkilöstösääntöjen 27 artiklan 1 kohdasta, jonka mukaan ”palvelukseen otettaessa on tarkoitus varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia virkamiehiä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta”.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on antanut selkeän tulkinnan tälle säännökselle: henkilöstösääntöjen mukaan ansiot ja pätevyys ovat tärkeimmät perusteet, jolloin kansallisuusperusteeseen voidaan nojautua vain ratkaisun tekemiseksi kahden yhtä ansioituneen ehdokkaan välillä.

Kun Prodin komissio aloitti toimintansa syyskuussa 1999, se vahvisti seuraavat selkeät periaatteet ylimmän tason virkojen osalta:

— ansiot ovat tärkein peruste nimityspäätöksiä tehtäessä

— kansallisuuksien välisen tasapainon tarvetta on pyrittävä kunnioittamaan kaikin keinoin ylimmän tason virkojen osalta

— pätevien naisten ja miesten välistä paremman tasapainon tarvetta on pyrittävä kunnioittamaan kaikin keinoin useimpien komission ylimmän tason virkojen osalta.

Tätä politiikkaa on sovellettu kyseisestä ajankohdasta lähtien, ja kaikki nimitykset on tehty yhdenmukaisesti näitä periaatteita koskevan komission sitoutumisen kanssa. Sitoutuminen on nähtävissä sisäisissä menettelytavoissa, joita komissio soveltaa ylimmän tason virkamiesten valinnassa ja nimittämisessä.

Suomen kansalaisten nimittämisen osalta palkkaluokan A1 virkoihin se tosiseikka, että tällä hetkellä ei ole suomalaista pääjohtajaa, ei merkitse sitä, että komissio ei ottaisi huomioon maantieteellisen tasapainon periaatetta ylimmän tason viroissaan.

Itse asiassa siitä lähtien, kun komissio nimitti kesäkuussa 2002 suomalaisen henkilön palkkaluokan A1 virkaan terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston varapääjohtajaksi, kaksi Suomen kansalaista on ollut komissiossa palkkaluokan A1 virassa. Kunkin jäsenvaltion niiden kansalaisten lukumäärä, jotka ovat palkkaluokan A1 virassa, voi tietenkin vaihdella aika ajoin. Esimerkiksi niiden suomalaisten määrä, jotka ovat A1 palkkaluokan virassa, on tällä hetkellä suurempi kuin muiden väkimäärältään samankokoisten tai suurempien jäsenvaltioiden kansalaisten.

Ylimmän tason virkamiesten nimityksille ei ole muuta ”aikataulua” kuin se, joka on luotu nykyisen komission toteuttamalla politiikalla, joka edellyttää kaikkien pääjohtajien, varapääjohtajien ja johtajien ”kierrättämistä” vastaaviin virkoihin enintään viiden tai, erityisissä olosuhteissa ehdottomana takarajana olevan, seitsemän vuoden kuluessa. Lukuun ottamatta tätä yleistä kiertoa, joka ei merkitse automaattista tai taattua siirtymistä pääjohtajan paikalta toiseen, ylimmän tason virat täytetään sitä mukaan kuin niitä avautuu.

Tehdessään nimityksiä kyseisen kierron perusteella tai muutoin komissio ottaa tietysti jatkuvasti huomioon maantieteellisen ja sukupuolisen tasapainon periaatteen sekä pitää kiinni ensisijaisesta sitoutumistaan hakijan ansioihin.

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, EU:n virastojen sijaintia koskevilla päätöksillä ei ole mitään tekemistä komission kanssa. Valtioiden ja hallitusten päämiehet tekevät nämä päätökset Eurooppa-neuvostossa.