KIRJALLINEN KYSYMYS E-2808/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Tavanomaisiin kirjallisiin kysymyksiin vastaamisen määräaikojen rakenteellinen ylittäminen 46,05 prosentilla.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2808/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (10. lokakuuta 2001) Aihe: Tavanomaisiin kirjallisiin kysymyksiin vastaamisen määräaikojen rakenteellinen ylittäminen 46,05 prosentilla Komissio on vastannut syyskuun 1999 ja syyskuun 2001 alun välisenä aikana sataan esittämääni tavanomaiseen kirjalliseen kysymykseen. Komission lyhyin vastausaika jättämääni tavanomaiseen kysymykseen oli 18 päivää, pisin peräti 125 päivää. Virallisen odotusajan pituus oli keskimäärin yli 61 päivää, siis melkein 9 viikkoa. Tämä tarkoittaa sitä, että määräaika ylitettiin ((61,34 / 42) 100 % =) 46,05 prosentilla. Aika on laskettu virallisesti kirjatusta vastaanottopäivästä. Kyseinen päivä on keskimäärin 18,75 päivää siitä hetkestä, jolloin toimitin kysymyksen sähköpostitse tai telekopiona parlamentin asiasta vastaavalle yksikölle. Vaikuttaa siltä, että mitä tulee tavanomaisiin kirjallisiin kysymyksiin vastaamiseen, Euroopan komissio toimii samalla tavoin kuin neuvosto, joka antaa ymmärtää, ettei se oikeastaan halua olla juuri missään tekemisissä Euroopan parlamentin kanssa, antaen sen jäsenten usein odottaa puoli vuotta ennen kuin se vastaa näiden esittämiin kysymyksiin. Lähetän pyydettäessä mielelläni laatimani taulukot komissiolle; sähköpostiosoitteeni on emeijer@europarl.eu.int. Taulukoissa seurasin, kuinka kauan kesti saada vastaus yksittäisiin kysymyksiin kultakin komission jäseneltä: 18 komissaarista vastasivat ainoastaan komission jäsenet Franz Fischler ja Mario Monti ja puheenjohtaja Romano Prodi keskimäärin määräajan puitteissa. Olettaen, että jättämieni kysymysten käsittely ei eroa muiden parlamentin jäsenten kysymysten saamasta kohtelusta, esitän seuraavat yleisluonteiset kysymykset: 1. Onko komissio tietoinen siitä, että Euroopan parlamentin työjärjestyksen 44 artiklan 6 kohdan mukaan on tavanomaisiin kirjallisiin kysymyksiin annettava vastaus kuuden viikon kuluessa? Katsooko komissio, että kyseinen määräaika sitoo sitä? 2. Koskeeko kirjalliseen kysymykseeni E-2806/00(1) annettu vastaus, jossa komissio muiden viivästymisten yhteydessä toteaa analysoivansa jatkuvasti omaa toimintaansa ja pyrkivänsä parantamaan sitä, myös tavanomaisiin kirjallisiin kysymyksiin vastaamisen nopeuttamista? 3. Voidaanko Euroopan unionissa yhä laajemmalle leviävää mitattavuuden (benchmarking), parhaiden käytäntöjen (best practises) ja vertaisryhmien luomien paineiden (peer pressure) menetelmää soveltaa myös komissioon parlamentin esittämien kirjallisten kysymysten osalta? 4. Voiko komissio selvittää ja kertoa, mikä oli kunkin komission jäsenen keskimääräinen vastausaika ajanjaksolla 20. heinäkuuta 1999 1. lokakuuta 2001? Yhtyykö komissio arviooni, jonka mukaan antamalla tarkkoja tietoja todellisista vastausajoista luodaan pääosastojen ja kabinettien välille tervettä painetta olla olematta toista huonompi mitä vastausaikojen pituuksiin tulee? 5. Voisivatko parlamentin jäsenet saada kirjallisten kysymysten vastaukset paperiversion lisäksi myös suoraan komissiolta sähköpostin välityksellä, jotta ne eivät hukkuisi paperipostin suureen joukkoon ja jotta vastaukset voitaisiin esimerkiksi välittää mahdollisimman varhaisessa vaiheessa kysymysten alullepanijoille ja niistä kiinnostuneille osapuolille tai julkistaa ne poliittisten puolueiden verkkosivuilla? Jos vastaus on kielteinen, miksei vastauksia voi saada suoraan sähköpostitse? Lähde: oma kirjanpitoni esittämieni kysymysten eri vaiheista. (1) EYVL C 163 E, 6.6.2001, s. 10. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 2001) Komissio korostaa pitävänsä hyvin tärkeänä Euroopan unionin perustamissopimuksen 197 artiklan (ent. 140 artikla) 3 kohtaan perustuvaa parlamentin jäsenten täyttä ja jakamatonta oikeutta kääntyä suoraan komission puoleen saadakseen tältä tietoja ja täydentää siten poliittista valvontaa, jota parlamentin harjoittaa komissioon nähden. Komission tavoitteena on antaa vastaukset parlamentin jäsenten sille esittämiin kysymyksiin parlamentin asettamassa määräajassa. Komissio pahoittelee sitä, ettei se parlamentin jäsenen mainitsemissa tapauksissa ole kyennyt vastaamaan määrääaikaan mennessä. Se vakuuttaa kuitenkin pyrkivänsä jatkuvasti lyhentämään vastausaikoja erityisesti yksinkertaistamalla nykyisiä menettelyjä ja käytäntöjä ja lisäämällä sähköisten välineiden käyttöä vastausten antamisessa. Näiden toimenpiteiden toteutus on mahdollisesti lyhyellä aikavälillä johtanut vastausaikojen pidentymiseen, mutta tilanteen odotetaan paranevan vastaisuudessa. Se aika, joka tarvitaan vastauksen valmistelemiseen ja sen hyväksymiseen komissiossa eli siis siihen, että komissio kykenee antamaan vastauksen parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen, riippuu erittäin monista tekijöistä, muun muassa siitä, onko komission hallussa välittömästi sellaisia tietoja, joiden perusteella se voi ottaa kantaa kysymykseen ja toimittaa pyydetyt tiedot, vai onko turvauduttava perinpohjaiseen tiedonhakuun. Mikäli jokin pääosasto tai kabinetti laatisi tilastoja vastausten valmisteluun tarvittavista keskimääräisistä ajoista, niissä ei kyettäisi riittävässä määrin ottamaan huomioon mainittuja seikkoja. Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle ottaneensa käyttöön menettelyn, jonka mukaan vastaukset toimitetaan vastedes kysyjälle postitse toimitettavan vastauksen lisäksi samana päivänä sähköpostilla parlamentin asianomaiselle yksikölle.