KIRJALLINEN KYSYMYS E-1835/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Investoinnit Itä-Eurooppaan.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1835/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2002) Aihe: Investoinnit Itä-Eurooppaan Yhteisön viranomaiset ovat toistuvasti kehottaneet yhteisön yrityksiä investoimaan Itä-Eurooppaan ja käyttämään hyväkseen maaperää, jota Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki pohjustaa tällä alueella. Lukuisat yhteisön yrittäjät, jotka ovat halukkaita investoimaan näihin maihin, eivät kuitenkaan löydä soveliasta logistista tukea, jotta he saisivat tarvittavat tiedot ja apua, joka helpottaisi heitä päättämään mihin ja miten heidän pitäisi investoida Itä-Euroopan maissa. Voiko komissio kertoa, millaista logistista tukea se voi antaa yhteisön yrittäjille, jotka haluavat investoida Itä-Eurooppaan? Millä tavoin yrittäjät voivat kääntyä yhteisön toimielinten puoleen pyytääkseen apua ja tukea asiassa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 2002) Ulkomaisten investointien houkutteleminen on ensisijaisesti valtioiden oma tehtävä. Komissio on tukenut Keski- ja Itä-Euroopassa monin tavoin aloitteita, joiden tarkoituksena on houkutella ulkomaisia investointeja. Soveltamalla Eurooppa-sopimuksia sekä tekemällä tiivistä yhteistyötä unionin jäsenyyteen valmistautuvien ehdokasmaiden kanssa komissio on varmistanut, että monet liikeyrityksiin vaikuttavat lait ja asetukset saatetaan vastaamaan yhteisössä sovellettavia lakeja ja asetuksia; tähän kuuluu muun muassa se, että yhteisöstä peräisin olevia yrityksiä koskevat perustamisen ja toiminnan osalta samat säännöt kuin vastaanottavan valtion yrityksiä (ns. kansallinen kohtelu). Liittymistä valmistelevan yhteistyön ansiosta myös muut yritysten toimintaympäristöön kuuluvat alueet, kuten yleinen järjestys, julkisten palvelujen laatu, julkishallinto ja infrastruktuuri, ovat parantuneet merkittävästi. Kun ehdokasmaat lisäksi osallistuvat Euroopan yhteisön monivuotiseen ohjelmaan yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (20012005), liikeyritykset saavat tietoa ja neuvoja ehdokasmaiden markkinoista euroneuvontakeskusten kautta. Euroneuvontakeskukset auttavat yrityksiä kansainvälistämään toimintojaan antamalla tietoa yhteisön ulkopuolisista liiketoimintamahdollisuuksista, mukaan lukien rahoitusmahdollisuudet, ulkopuolelle suuntautuvaan tukeen liittyvät tarjoukset, markkina-analyysit, yritysostoihin ja yritysten perustamiseen sovellettavat oikeudelliset säännökset, pienten ja keskisuurten yritysten rahoituslähteet, tuonti- ja vientisäännökset, yhteistyöaloitteet ja kumppaneiden etsiminen sekä alakohtaiset mahdollisuudet esimerkiksi ympäristön, energian, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla. Euroneuvontakeskusten verkosto koostuu 282 euroneuvontakeskuksesta, joista 231 sijaitsee jäsenvaltioissa ja 51 ehdokasmaissa (Puolassa 12, Bulgariassa 8, Tekin tasavallassa 7, Unkarissa 7, Romaniassa 6, Sloveniassa 3, Virossa 2, Liettuassa 2, Slovakiassa 2, Latviassa 1, Kyproksessa 1). Myöhemmin vuoden 2002 aikana avataan vielä 23 euroneuvontakeskusta (Puolaan 4, Unkariin 2, Romaniaan 2, Latviaan 1, Liettuaan 1, Maltaan 1 ja Turkkiin 12). Muun muassa Venäjällä ja Ukrainassa kumppanuus- ja yhteistyösopimukset ovat tärkeä väline maiden järjestelmien saattamisessa sopusointuun Euroopan yhtenäismarkkinoiden oikeudellisen kehyksen sekä Maailman kauppajärjestön (WTO) järjestelmän kanssa. Kumppanuus- ja yhteistyösopimukset sisältävät joitakin kehitystä koskevia lausekkeita, esimerkiksi vapaakauppa-alueen tulevaisuudennäkymästä, ja luovat puitteet laaja-alaiselle yhteistyölle muun muassa kaupan ja teollisuuden alalla. Teknistä apua Venäjän ja Ukrainan taloudelliseen rakennemuutokseen annetaan Tacis-ohjelman kautta. Tietoa yritysten toimintaympäristöstä antavat yksityiset järjestöt kuten Moskovan European Business Club.