KIRJALLINEN KYSYMYS E-1197/00 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle. Kansainvälisen maataloustutkimuksen neuvoa-antava ryhmä.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0027 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1197/00 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Kansainvälisen maataloustutkimuksen neuvoa-antava ryhmä Vuonna 1971 perustettu kansainvälisen maataloustutkimuksen neuvoa-antava ryhmä (CGIAR) on epävirallinen yhdistys, johon kuuluu 58 julkisen ja yksityisen sektorin jäsentä. CGIAR tukee kuudentoista kansainvälisen maataloustutkimuskeskuksen muodostamaa verkostoa ja sen tehtävänä on osallistua elintarvikehuollon turvaamiseen ja köyhyyden poistamiseen kehitysmaissa. Tätä tehtävää se toteuttaa harjoittamalla tutkimustoimintaa, tekemällä yhteistyötä, lisäämällä kehitysmaiden kapasiteettia sekä tarjoamalla toimintatukea. CGIAR edistää kestävää maatalouskehitystä, joka perustuu ympäristön kannalta järkevään luonnonvarojen hallintaan. Euroopan komissio on ollut CGIAR:lle tärkeä pitkän aikavälin taloudellisen tuen tarjoaja. Tuen antaminen kuitenkin keskeytettiin vuonna 1999, ja komissio on parhaillaan arvioimassa uudelleen tulevaa tukeaan CGIAR:älle. Edellä olevan johdosta kysyn seuraavaa: 1. Myöntääkö komissio, että kansainväliset tutkimuskeskukset tekevät CGIAR:än tuella arvokasta työtä, jolla torjutaan nälänhätää kehitysmaissa ja parannetaan niiden maaseutualueiden elinehtoja? 2. Onko komissio tietoinen kuuluisan kansainvälisen paneelin hiljattain tekemästä arvioinnista? Paneelin puheenjohtajana toimi maailman tilaa käsittelevän neuvoston puheenjohtaja Maurice Strong, jonka mukaan CGIAR edustaa parasta kehitysapuun koskaan tehtyä investointia. 3. Onko komissio tietoinen, että CGIAR on parhaillaan määrittämässä uudelleen ohjelmiaan, jotka on tarkoitus suunnata entistä suoraviivaisemmin maanviljelyn ja luonnonvarojen tutkimukseen kaikkein köyhimmissä maissa? 4. Onko komissio tietoinen siitä, että CGIAR:än tutkijoiden työskenteleminen tiiviissä yhteistyössä kehitysmaiden tutkijoiden kanssa antaa CGIAR:älle täysin ainutlaatuisen mahdollisuuden tukea kansallisia tutkimushankkeita ja yksittäisiä maanviljelijöitä, jotka ovat riippuvaisia näistä hankkeista? 5. Onko komissio tietoinen CGIAR:än lisääntyneestä työpanoksesta kala-, kotieläin- ja metsätaloudessa sekä metsänviljelyssä? Kaikkiin mainittuihin alueisiin sisältyy suuria mahdollisuuksia auttaa köyhää väestöä ja parantaa heidän elinympäristöään. Jos komissio on tietoinen näistä tosiasioista, haluaako se 6. täysin tunnustaa sen ainutlaatuisen ja korvaamattoman roolin, joka CGIAR:ällä on EU:n tärkeimmissä kehitysapuasioissa kuten köyhyyden vähentämisessä, elintarvikehuollon turvaamisessa ja kehitysmaiden ympäristönsuojelussa? 7. kertoa Euroopan parlamentille milloin ja miten CGIAR-keskusten rahoitusta tullaan jatkamaan? 8. tutkia sitä mahdollisuutta, että tukea lisättäisiin ja tuen jatkumisen taattaisiin useammaksi vuodeksi? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2000) Komissio on kansainvälisen maataloustutkimuksen neuvoa-antavan ryhmän (CGIAR) pitkäaikainen kumppani ja rahoittaja ja osallistuu aktiivisesti sen järjestelmän kehittämiseen. Se on tämän vuoksi luonnollisesti tietoinen sekä CGIAR:n osuudesta maatalousalan tutkimukseen että viimeaikaisesta asioiden kulusta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. CGIAR on tehnyt merkittävää työtä kehitysavun perustavoitteiden hyväksi (köyhyyden lievittäminen, elintarviketurva ja luonnonvarojen kestävä hallinta), mistä johtuen komissio pitää investoimista CGIAR:ään erittäin kannattavana. Samalla kun komissio tunnustaa CGIAR-järjestelmän tärkeän osuuden kehitysavun perustavoitteiden kannalta, se toivoisi kuitenkin, että CGIAR edistyisi järjestelmän ohjelman muotoilussa toimintakaudelle 20052010 sekä rakenteellisten muutosten ja uusien kumppanuuksien suunnittelussa, jotta se pystyisi mukautumaan nopeasti muuttuvaan toimintaympäristöön. Komissio määrittelee parhaillaan maatalousalan tutkimusta tukevaa johdonmukaista strategiaa ottaen vertailussa huomioon eri toimijoiden, CGIAR mukaan luettuna, tuomat edut. CGIAR:ää tukevan kolmevuotisohjelman rahoitusehdotuksesta suoritetaan parhaillaan ennakkoarviointia. Ensimmäisen vuoden (2000) kokonaisrahoituksen määrä on 20 miljoonaa euroa. Tällä hetkellä ei ole aikomusta nostaa nykyistä rahoitustasoa. Komissio pyrkii itse asiassa ylläpitämään CGIAR-järjestelmää koskevan painotuksen nykyisellään suhteessa yleiseen tasoon. Samalla komissio korostaa vahvasti alue- ja pienaluetasoa (avustamalla jatkossakin kansallisia tutkimusjärjestelmiä ja niiden alueellisia elimiä alueellisten tutkimusyhteistoimintaohjelmien kautta). Tämä jälkimmäinen painotus on osoittautunut hyvin tehokkaaksi muodostettaessa kumppanuuksia CGIAR:n ja alueiden välille.