ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1905/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Interreg II ja Interreg II C (1994‐1999).



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1905/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Interreg II ja Interreg II C (19941999) Yhteisön rakennerahastoista rajat ylittävään yhteistyöhön ja energiaverkkoihin tarkoitetusta yhteisöaloitteesta Interreg II Italialle myönnetty rahoitus on yhteensä 270 miljoonaa ecua vuosina 19941999 ja rahoitus kansainväliseen aluesuunnittelualan yhteistyöhön tarkoitetusta yhteisöaloitteesta Interreg II C on yhteensä 33 miljoonaa ecua kaudella 19951999. Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille oppilaitoksille, yhtiöille, osuuskunnille tai yksityishenkilöille on myönnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja vielä toteuttamattomat maksut) Interreg II ja Interreg II C -ohjelmista? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Interreg II -yhteisöaloitteelle Italiassa varattu yhteisön rahoitus on 16 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn komission päätöksen mukaan yhteensä 376 miljoonaa euroa. Voimassa olevien asetusten mukaisesti komissio maksaa Interreg-tuen suoraan toimenpideohjelmista ja niiden täytäntöönpanosta vastaaville jäsenvaltioiden viranomaisille. Kaikki lopullisia tuensaajia koskevat tiedot ovat saatavissa Italian yleisten töiden ministeriöstä. Komission, ministeriöiden ja asianomaisten alueiden edustajista muodostetut seurantakomiteat valvovat ohjelmien toteuttamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1711/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Suomen rajasuoja munakaupan yhteydessä.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0030 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1711/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Suomen rajasuoja munakaupan yhteydessä Onko oikein, että Suomen valtio voi EU:n kanssa tekemänsä sopimuksen mukaisesti ottaa käyttöön munientuontia koskevan rajasuojan, kun Ruotsin viranomaisilla ei ole vastaavaa mahdollisuutta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1999) Komissio ei ole tietoinen yhteisön ja Suomen väliseen sopimukseen sisältyvistä määräyksistä, joilla sallittaisiin tarkastukset Suomen rajoilla Ruotsista peräisin olevien munatoimitusten estämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1678/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) neuvostolle. Antibioottien käyttö eläinten ruokinnassa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0021 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1678/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) neuvostolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Antibioottien käyttö eläinten ruokinnassa Antibiootteja on käytetty rehuissa jo vuosikymmenten ajan kasvua edistävinä lisäaineina. Niiden käytössä piilee vaara, että antibiootteja ei ehkä voidakaan aina käyttää eläinsairauksien hoitamiseen, koska bakteerikannat ovat tulleet vastustuskykyisiksi. Lisäksi antibioottien jäämät saattavat päätyä ihmisiin esimerkiksi munien, maidon ja lihan kautta, mikä on huomattava uhka terveydelle. Ruotsi kielsi antibioottien käytön rehuissa kasvua edistävinä lisäaineina jo 1.1.1986 eli ennen liittymistään Euroopan unioniin. Itävallan puheenjohtajakauden aikana EU:ssa kiellettiin neljän eri antibiootin käyttö lisäaineena. Kannattaako neuvosto kaikkien antibioottien kasvua edistävän käytön kieltämistä eläinten ruokinnassa? Jos neuvosto kannattaa kieltämistä, mitä toimia se aikoo toteuttaa, jotta kielto otetaan käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa? Vastaus (24. tammikuuta 2000) Neuvosto antoi istunnossaan 17. joulukuuta 1998 asetuksen(1) rehujen lisäaineista annetun neuvoston direktiivin 70/524/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen antibioottien hyväksymisen peruuttamista. Kyseiset antibiootit ovat virginiamysiini, spiramysiini, tylosiinifosfaatti ja sinkkibasitrasiini. Mainittua asetusta annettaessa neuvosto ja komissio vahvistivat, että kaikki asiaa koskevat päätökset on edelleenkin tehtävä yhteisön tieteellisten lausuntojen perusteella ja ottaen huomioon varovaisuusperiaate. Neuvosto merkitsi 14. ja 15. kesäkuuta 1999 pitämässään istunnossa tiedoksi tieteen ohjailukomitean julkistetun lausunnon mikrobilääkeresistanssista. Tässä yhteydessä komission edustaja ilmoitti muiden lausunnossa mainittujen antibioottituotteiden luokkien osalta, että komission yksiköt valmistelevat parhaillaan tarvittavia ehdotuksia. Neuvosto tarkastelee erittäin huolellisesti kaikkia niitä toimenpiteitä, joita komissio katsoo aiheelliseksi tässä asiassa ehdottaa. Antibioottien käyttöä käsitellään myös antibioottiresistenssiä koskevassa neuvoston päätöslauselmassa Mikrobiologisen uhan vastainen strategia, annettu 8. kesäkuuta 1999. Tässä päätöslauselmassa komissiota kehotetaan ottamaan erityisesti antibioottiresistenssin seuranta huomioon ensisijaisena kysymyksenä ihmislääketieteessä ja zoonoosivalvonnan alalla. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2821/98, annettu 17.12.1998, julkaistu EYVL L 351, 29.12.1998, s. 4.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2265/99 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle. Suomen EU-liittymissopimuksen 141 artikla.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0160 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2265/99 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Suomen EU-liittymissopimuksen 141 artikla Suomen EU-liittymissopimukseen kirjattiin 141 artikla, jonka mukaan Suomen liittymisestä aiheutuvien, jäljelle jäävien vakavien vaikeuksien osalta voidaan turvautua kansalliseen suoraan tukeen. Viiden vuoden siirtymäkauden aikana Suomella on ollut mahdollisuus maksaa siirtymäkauden tukea. Vuoden 1999 lopussa siirtymäkausi päättyy ja näiden tukien maksaminen loppuu. On laskettu, että ellei korvaavaa tukea makseta, Etelä-Suomen kotieläin-, kasvihuone- ja avomaanvihannesviljelijöiden tulot alenevat välittömästi 3090 prosentilla. Vuoden 1997 Luxemburgin huippukokouksen julkilausumassa todettiin, että maataloustuotantoa on voitava harjoittaa koko EU:n alueella, myös epäsuotuisissa oloissa. 141 artiklan mukaisen tuen käyttämättä jättäminen johtaisi tukitasoerojen kasvamiseen kestämättömiksi eteläisen Suomen ja muun Suomen välillä. Tämä veisi myös pohjaa EU:n uskottavuudelta erityisesti maanviljelijäväestön silmissä. Mitä komissio aikoo tehdä tämän Suomen liittymissopimuksen mukaisen tuen jatkamisen varmistamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Komissio tarkastelee parhaillaan Suomen esittämää kertomusta Etelä-Suomen maatalouden vaikeuksista sekä liittymissopimuksen 143 artiklan ja EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan (entinen 93 artikla) mukaista ilmoitusta liittymissopimuksen 141 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta tukiohjelmasta. Kun tämä tarkastelu on saatu päätökseen, komissio toteuttaa aiheelliset toimenpiteet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2196/99 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle. Maailman nälän torjuminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0149 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2196/99 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Maailman nälän torjuminen FAO:n (YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö) ensimmäinen raportti antaa erittäin synkän kuvan maailmassa vallitsevasta tilanteesta, koska näyttää siltä, että vuonna 1996 asetettua tavoitetta vähentää nälästä kärsivien ihmisten määrä puoleen vuoteen 2015 mennessä, ei saavuteta. Nälkää näkee Intiassa 204 miljoonaa ihmistä, Kiinassa 164 miljoonaa, Pohjois-Koreassa ja Mongoliassa puolet väestöstä, Kambodassa, Laosissa ja Saharan eteläpuolisessa Afrikassa kolmasosa väestöstä, ja lapsista kaksi viidestä on aliravittuja. Kun otetaan huomioon, että YK on määritellyt kehitysmaille annettavan humanitaarisen avun suuruudeksi 0,7 % kehittyneiden maiden BKT:sta, komissiolta kysytään: Noudatetaanko tätä päätöstä ja mitkä Euroopan unionin maat sitä noudattavat? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komissio on vakuuttunut siitä, että on välttämätöntä jatkaa ja vahvistaa kansainvälisiä ponnisteluja julkisen kehitysavun tukemiseksi, joka on pudonnut alhaisimpiin lukemiinsa vuosikymmeniin. Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysyhteistyön rahoittamista koskevan työn yhteydessä Euroopan yhteisö on vakuuttanut olevansa sitoutunut yhteistyöhön ja olevansa halukas toimimaan sen hyväksi, että 0,7 prosentin tavoite BKT:sta saavutetaan. Useat jäsenvaltiot, kuten Tanska, Alankomaat ja Ruotsi, ovat saavuttaneet tai ylittäneet tämän tavoitteen. Yhteisön keskiarvo on 0,34 prosenttia BKT:sta. Elintarviketurvallisuuspolitiikan tukeminen on erottamaton osa yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2259/99 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Verokeskustelu.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2259/99 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Verokeskustelu Euroopan komission vuonna 1998 tekemä ehdotus (KOM(98) 364) EU:n veroviranomaisten keskinäistä avunantoa velanperimisasioissa koskevien määräysten ajanmukaistamisesta on menossa läpi ministerineuvostossa. Lehdistössä julkaistujen uutisten mukaan neuvoston talouskysymyksiä käsittelevä työryhmä on päässyt laajaan yhteisymmärrykseen siitä, millaisia tietoja viranomaisten on toimitettava pyytäessään apua. On liikkunut myös tietoja siitä, että Espanjan hallitus on ehdottanut näitä asioita käsittelevän työryhmän perustamista. Kommentoiko komissio avoimuuden nimissä näitä aloitteita? Entä toimittaako se parlamentille yksityiskohtaisia tietoja työryhmän töiden tuloksista ja ilmoittaako se oman kantansa asiaan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komission ehdotus(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, jolla muutetaan neuvoston direktiiviä 76/308/ETY keskinäisestä avunannosta mm. veronperimisasioissa, on ollut ensimmäisessä käsittelyssä yhteispäätösmenettelyssä Euroopan parlamentissa. Komissio on esittänyt muutetun ehdotuksen(2) parlamentin muutosehdotusten perusteella. Tästä ehdotuksesta keskustellaan parhaillaan asianomaisessa neuvoston työryhmässä, ja heti kun se on päässyt yksimielisyyteen, ehdotus lähetetään takaisin parlamenttiin toiseen käsittelyyn. Tilapäinen veropetoksia käsittelevä työryhmä, joka perustettiin Espanjan hallituksen ehdotuksesta, ei ole vastuussa tätä ehdotusta koskevasta keskustelusta. Kyseisen työryhmän suorittamaa työtä koskevat kysymykset olisi osoitettava neuvostolle. (1) EYVL C 269, 28.8.1998. (2) EYVL C 179, 24.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2436/99 esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) komissiolle. Tietosuojadirektiivi.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0161 - 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2436/99 esittäjä(t): Diana Wallis (ELDR) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Tietosuojadirektiivi Onko komissio tietoinen siitä, että vuoden 1995 tietosuojadirektiivin kansallisen tason täytäntöönpanossa esiintyneiden eroavaisuuksien vuoksi kansalliset tietosuojalait vaikeuttavat rajan ylittävää kauppaa ja että tällä on oleva huomattava vaikutus EU:n sisällä tapahtuvan sähköisen kaupankäynnin kehitykseen? Esimerkiksi tietosuojalakien soveltamisalaa on laajennettu niin, että ne koskevat paitsi direktiivissä tarkoitettuja henkilökohtaisia tietoja myös yritysten toimintaan liittyviä tietoja. Aikooko komissio ryhtyä mihinkään toimiin rajoittaakseen sitä vahinkoa sisämarkkinoiden periaatteelle, mikä seuraa kun jäsenvaltiot kultaavat direktiiviä liikaa saattaessaan sen osaksi kansallista lainsäädäntöään? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Komissio katsoo, että yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/46/EY(1), johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on tärkeä merkitys sähköisen kaupankäynnin kehittämisessä. Direktiivin tarkoituksena on sallia henkilötietojen vapaa liikkuvuus jäsenvaltioiden välillä ja samalla taata koko yhteisössä korkeatasoinen suoja yksilöiden perusoikeuksille, erityisesti oikeudelle yksityiselämään. Korkeatasoinen suoja on tarpeen, jotta varmistetaan kuluttajien luottamus online-palveluihin ja mahdollistetaan siten sähköisen kaupankäynnin kehittyminen. Tästä syystä komissio seuraa erityisen tarkkaan direktiivin saattamista osaksi kansallisia lainsäädäntöjä. On useita jäsenvaltioita, joissa tämä ei ole vielä toteutunut, ja näitä vastaan komissio on nostanut yhteisön velvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan kanteen. Komissiolla ei ole käytettävissään tietoja, jotka osoittaisivat parlamentin jäsenen mainitsemat eroavaisuudet. Tällaisia eroavaisuuksia saattaa kuitenkin aiheutua siitä, että direktiiviä ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jos ilmenisi, että direktiivissä jäsenvaltioille jätetty toimenpidemarginaali erityisesti parlamentin jäsenen mainitsemien oikeushenkilöiden tietosuojan tason osalta voisi aiheuttaa esteitä sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle, komissio ryhtyisi tarvittaviin toimenpiteisiin. (1) EYVL L 281, 23.11.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1851/99 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Ulkosuhteet.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0068 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1851/99 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Ulkosuhteet Torstaina 16. syyskuuta 1999 Euroopan komissio myönsi, että vain pieni osa TACIS-ohjelman määrärahoista päätyy Venäjälle. Tarkalleen ottaen tätä kautta apuna myönnetyistä 140 miljoonasta eurosta vain 4 miljoonaa päätyi maahan. Mitä mekanismeja komissio aikoo ottaa käyttöön estääkseen tämänkaltaisten tilanteiden toistumisen? Mihin mennessä näitä mekanismeja ryhdytään soveltamaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 1999) Komission parlamentille 16. syyskuuta 1999 antamassa julkilausumassa todettiin seuraavaa: Kuten parlamentti tietänee, yhteisön tukea toimitetaan ensisijaisesti Tacis-ohjelmasta, jonka hoito on keskitetty Brysseliin. Tätä tukea käytetään lähinnä teknistä asiantuntija-apua ja neuvontaa Venäjälle tarjoavien EU:n yritysten kuluihin. Vain hyvin pieni osa tukirahoista on siis suunnattu Venäjälle, eli kyseessä on vain 4 miljoonaa euroa koko 140 miljoonan euron kokonaissummasta. Nuo 4 miljoonaa euroa ovat tietenkin suoraan oman Moskovan edustustomme käsissä. Toisin sanoen Venäjälle myönnetyistä Tacis-ohjelman varoista (noin 140 miljoonaa euroa vuodessa) ei siirretä juuri mitään venäläisten pankkien tileille, vaan varat käytetään pikemminkin yhteisön yritysten Venäjälle tarjoaman teknisen asiantuntija-avun ja neuvontapalveluiden maksamiseen. Tällaiset järjestelyt ovat tavanomaisia toteutettaessa teknisen avun ohjelmia siirtymätalousmaissa. Tämä ei tarkoita, ettei Venäjä pääsisi osalliseksi hankkeen hyödyistä ja tuloksista. Tällä tavoin yksinkertaisesti varmistetaan, että varat on suojattu väärinkäytöltä Venäjällä. Loput julkilausumassa mainitut 4 miljoonaa euroa liittyvät Bistroon, pienimuotoisten hankkeiden ohjelmaan, joka on tarkoitettu vastaamaan nopeasti Venäjän erityistarpeisiin. Yleensä myös nämä sopimukset tehdään yhteisön yritysten kanssa teknisen asiantuntija-avun ja neuvontapalveluiden tarjoamiseksi yritysten venäläisille kumppaneille. Ainoa ero on se, että tässä tapauksessa varoja hallinnoi komission Venäjän-edustusto päätoimipaikan valvonnan alaisena. Toivottavasti tämä vastaus selvittää kaikki komission 16. syyskuuta 1999 antamaan julkilausumaan liittyvät väärinkäsitykset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1936/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle. Alennettu arvonlisävero ravintoloissa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0091 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1936/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Alennettu arvonlisävero ravintoloissa Epävirallisessa Ecofin-neuvoston kokouksessa, joka pidettiin syyskuussa 1999, jäsenvaltioiden ministerit keskustelivat niiden palveluiden luettelosta, jotka voidaan valita alennetun arvonlisäveron soveltamisen piiriin. Tässä luettelossa, joka on voimassa 1.1.2000 alkaen, oli ehdotuksia ateriapalveluiden ottamisesta mukaan, mutta nämä ehdotukset eivät saaneet yleistä hyväksyntää. Koska ateriapalveluiden ala on tärkeä maille, joiden matkailuala on pitkälle kehittynyt, neuvostolta kysytään: Tuleeko se ottamaan ravintola-alan mukaan niiden palveluiden luetteloon, joihin voidaan soveltaa alennettua arvonlisäveroa, ja mikäli vastaus on kielteinen, miksi ei? Vastaus (24. tammikuuta 2000) Neuvosto saanee muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että annettaessa direktiiviä mahdollisuudesta soveltaa kokeiluluontoisesti alennettua arvonlisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin, neuvosto pani merkille komission lausuman, jonka mukaan komissio sitoutui tutkimaan rakentavassa hengessä Portugalin pyyntöä soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa ateriapalveluiden alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1672/99

esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE-DE) komissiolle

(22. syyskuuta 1999)

Aihe: EY:n ja Grönlannin kalastuspöytäkirja

Ottaen huomioon, että suurin edunsaajamaa Saksa jättää järjestelmällisesti käyttämättä Grönlannin kanssa tehdyssä kolmannessa pöytäkirjassa Euroopan yhteisölle annettuja vuosittaisia kalastusmahdollisuuksia, mitä komissio aikoo tehdä hyödyntääkseen näitä yhteisön ulkopuolisilla vesillä sijaitsevia arvokkaita kalavaroja parhaalla mahdollisella tavalla? Näiden kalavarojen vuoksi sopimus Grönlannin kanssa on yhteisön kallein kalastussopimus.

Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1669/99, E-1670/99, E-1671/99 ja E-1672/99

(9. marraskuuta 1999)

Sekä vuonna 1985 tehdyn, Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisen kalastusta koskevan sopimukse että kauden 19952000 kattavan kolmannen pöytäkirjan voimassaoloaika päättyy 31. joulukuuta 2000. Vuoden 1985 sopimusta jatketaan kuitenkin ilman eri toimenpiteitä uudeksi kuusivuotiskaudeksi (20012006), jollei jompikumpi sopimuspuoli irtisano sopimusta vähintään yhdeksän kuukautta ennen kuluvan kauden päättymistä (toisin sanoen ennen 31. maaliskuuta 2000). Tässä tapauksessa neuvotellaan uusi pöytäkirja jatkoajan saaliskiintiöistä ja taloudellisesta korvauksesta.

Nämä määräajat huomioon ottaen alustavat keskustelut on jo aloitettu Grönlannin ja jäsenvaltioiden kanssa sekä komission sisällä. Keskusteluissa ei ole kuitenkaan vielä päästy niin pitkälle, että komissio voisi täsmentää sen välineen muodon ja sisällön, jolla hallinnoidaan yhteisön ja Grönlannin kalastussuhteita 31. joulukuuta 2000 alkavalla kaudella.

Arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle toimitetaan aineistoa, josta käy ilmi Grönlannin kanssa kolmessa pöytäkirjassa sovitut saaliskiintiöt kausiksi 19851989, 19901994 ja 19952000 sekä asianomaisten jäsenvaltioiden saaliit kyseisinä kausina.

Saaliskiintiöiden alikäyttö Grönlannin vesillä on monitahoinen ilmiö. Alikäyttö todettiin jo ensimmäisen pöytäkirjan kaudella ja on jatkunut siitä asti. Sen pääasiallinen syy on biologinen. Ottaen huomion asian monimutkaisuuden yhteisön tuomioistuin totesi 13. lokakuuta 1992 asiassa C-63/90, Portugali vs. neuvosto, antamassaan tuomiossa, että suhteellisen vakauden periaatteen mukaisesti alikäyttö yksinään ei ole pätevä syy saaliskiintiöiden uudelleen jakamiseksi muille niistä kiinnostuneille jäsenvaltioille.

Komissio on yleisesti sitä mieltä, että kolmansien maiden vesillä kalastussopimusten mukaisesti käytettävissä olevia saaliskiintiöitä on käytettävä järkiperäisesti ja parhain mahdollisin edellytyksin ja että käyttämättömien tai alikäytettyjen kiintiöiden siirrot muille jäsenvaltioille olisi tehtävä tavalla, joka ei vaaranna suhteellisen vakauden periaatetta. Kiistanalainen kysymys on, missä määrin voidaan puuttua jäsenvaltioiden kiintiöiden hallinnointiin suhteellisen vakauden periaatteen nojalla. Tätä kysymystä on käsiteltävä kalastussopimusten kustannushyöty-analyysin yhteydessä, joka on määrä sittää kalastusneuvostolle 26. lokakuuta 1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2120/99 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) neuvostolle. Naisten osuus komiteoissa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0095 - 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2120/99 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) neuvostolle (23. marraskuuta 1999) Aihe: Naisten osuus komiteoissa Euroopan parlamentin jäsenten ja kansalaisten on vaikea saada tietoa neuvoa-antavista komiteoista sekä hallinto- ja sääntelykomiteoista, jotka avustavat komissiota EU-säädösten täytäntöönpanossa (ns. komitologiamenettely). Nämä komiteat, joita lienee yli 450 kappaletta, koostuvat pääasiassa jäsenvaltioiden edustajista. Komissio on vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni (E-1466/99)(1) todennut, että jäsenvaltiot nimeävät komiteoiden jäsenet, joten komissiolla ei ole valtaa puuttua asiaan. Voiko neuvosto antaa selvityksen em. komiteoiden kokoonpanosta ja sukupuolijakaumasta? Mikä on naisten osuus kaikissa kansallisten viranomaisten muodostamissa komiteoissa? (1) EYVL C 27 E, 29.1.2000, s. 81. Vastaus (31. tammikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa komiteoihin, joista säädetään 28. kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/468/EY menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä(1). Tämä päätös korvasi neuvoston 13. heinäkuuta 1987 tekemän päätöksen 87/373/ETY(2). Kuten kahdessa edellä mainitussa päätöksessä todetaan, komiteat muodostuvat jäsenvaltioiden edustajista ja niiden puheenjohtajana on komission edustaja. Komissio huolehtii myös sihteeristötehtävistä. Neuvosto ei ole edustettuna kyseisissä komiteoissa, joten se ei voi toimittaa pyydettyjä tietoja arvoisalle parlamentin jäsenelle. Lisäksi jäsenvaltiot lähettävät usein eri henkilöitä kyseisiin komiteoihin, joten on mahdotonta antaa luotettavaa tietoa niiden sukupuolijakaumasta. (1) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (2) EYVL L 197, 18.7.1987, s. 33.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2512/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Kulttuuri 2000 -ohjelmaan valitut hankkeet.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0175 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2512/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Kulttuuri 2000 -ohjelmaan valitut hankkeet Komissio on valinnut Kulttuuri 2000 -ohjelmaan 55 kulttuurihanketta, joiden yhteinen rahoitus on 6 miljoonaa euroa. Onko komission hyväksymien 55 aloitteen joukossa vuoden 2000 kulttuuripääkaupunkeihin liittyvää aloitetta? Valituista koehankkeista viisi toteutetaan Espanjassa. Mitkä nämä viisi hanketta ovat? Koskeeko joku niistä Santiago de Compostelaa? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Kyse on yhteisön kulttuuriohjelmista, joten komissio haluaisi muistuttaa, että yhteisön toimien tavoitteena ei ole myöntää erityistukea jollekin jäsenvaltiolle vaan edistää kulttuuriyhteistyötä tukemalla yhteistyössä toteutettavia Euroopan laajuisia hankkeita. Komissio sai Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1) julkaistun, kulttuurin puiteohjelmaan liittyviä kokeiluhankkeita koskevan ehdotuspyynnön perusteella 410 hakemusta. Saatuaan lausunnon useita kulttuurin aloja edustavalta riippumattomien asiantuntijoiden komitealta komissio valitsi niistä 55. Näistä hankkeista ainoastaan yksi liittyy Euroopan kulttuurikaupunkitoimintaan. Kyseessä on Hotel Europa -hanke, jonka pääjärjestäjä on Intercult Production (Ruotsi) ja jonka järjestämiseen osallistuvat seuraavat tahot: Association de Gestion du Festival d'Avignon, Bologna 2000, Verein Wiener Festwoche ja Rotterdam 2001. Valituista hankkeista neljän pääjärjestäjänä on espanjalainen järjestö. Kyseiset hankkeet ovat: Electronic Map of European venues, Pain a multidisciplinary and intercultural thematic study, Globalisation and cultural identity ja Argonauts 2000. Yksikään näistä hankkeista ei liity Santiago de Compostellaan, joka on kuitenkin saanut Rafael-ohjelman perusteella (eurooppalaisia laboratorioita koskevasta kohdasta) vuonna 1999 tukea 150 000 euroa ja vuonna 1998 puolestaan 175 000 euroa. Lisäksi Santiago de Compostella sai vuosina 1997, 1996, 1995 ja 1994 (esimerkinluonteisia toimia koskevasta kohdasta) 200 000 ecua vuosittain. (1) EYVL C 163, 10.6.1999.