KIRJALLINEN KYSYMYS P-0307/03

esittäjä(t): Othmar Karas (PPE-DE) komissiolle

(4. helmikuuta 2003)

Aihe: Kolmikantakokoukseen osallistuminen

Komissio antoi 26. kesäkuuta 2002 tiedonannon Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu uudistumisen ja muutoksen taustavoima sekä ehdotuksen neuvoston päätökseksi kasvua ja työllisyyttä käsittelevän kolmikantakokouksen perustamisesta(1). Kolmikantakokouksen on tarkoitus korvata pysyvä työllisyyskomitea, ja sen pääasiallinen tehtävä on antaa työmarkkinaosapuolille mahdollisuus osallistua Lissabonin strategian eri osa-alueisiin.

Niin talous-, sosiaali- kuin ympäristöpolitiikankin alaan kuuluva Lissabonin strategia tuo mukanaan haasteita, joihin Val Duchessen vuoropuheluun osallistuneet työmarkkinaosapuolet (UNICE, EAY ja CEEP) eivät yksin pysty vastaamaan. Miten komissio aikoo ottaa tämän huomioon?

Komissio on useassa yhteydessä ilmaissut, että sosioekonomiset osapuolet ovat tärkeitä Lissabonin prosessin kannalta ja että kauppakamarit ovat vahvistaneet asemaansa muutoksen hallinnoijana. Miksi kolmikantakokouksen perustamista koskevassa ehdotuksessa ei kuitenkaan mainita Eurochambres-kauppakamarin osallistumista kokoukseen?

Mistä syystä kolmikantakokouksen perustamista koskevaan ehdotukseen ei ole sisällytetty EuroCommerce-ammattialajärjestön osallistumista kokoukseen, vaikka sen edustama ala on Euroopan toiseksi suurin työnantaja?

(1) KOM(2002) 341 lopullinen.

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(27. helmikuuta 2003)

Komissio esitti ehdotuksen perustaa virallisesti kolmikantakokous neuvoston päätöksellä samanaikaisesti kuin se antoi tiedonannon Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu uudistumisen ja muutoksen taustavoima(1) 26. kesäkuuta 2002. Se oli vastaus yhteiseen kannanottoon, jonka nk. Val Duchessen vuoropuheluun kuuluvat alojen väliset työmarkkinaosapuolet esittivät Laekenissa joulukuussa 2001 pidetylle Eurooppa-neuvostolle.

Kolmikantakokouksella institutionalisoitiin jo käytetty järjestely, jossa troikka, komission puheenjohtaja ja alojen välisten työmarkkinaosapuolten suppea valtuuskunta tapaavat ennen kevään Eurooppa-neuvostoa keskustellakseen työmarkkinaosapuolten panoksesta Lissabonin strategiaan. Tällaisia kokouksia on jo järjestetty Tukholmassa maaliskuussa 2001 ja Barcelonassa maaliskuussa 2002 pidettyjen Eurooppa-neuvoston kokousten edellä.

Kolmikantakokous ei korvaa nykyisiä kolmikantaneuvottelujen menettelyjä, joissa on enemmän osallistujia kuin Val Duchessen vuoropuhelussa, vaan sen pyrkimyksenä on hyödyntää keskusteluja, joita käydään vuoropuhelujen yhteydessä makrotalouteen, työllisyyteen, sosiaaliseen suojeluun ja koulutukseen liittyvistä aiheista. Lisäksi se on vain yksi monista foorumeista Eurooppa-neuvoston

valmistelemiseksi ja Lissabonin strategian seuraamiseksi, ja on monia muitakin kanavia, joiden kautta Euroopan yhteisöjen toimielimet sekä ulkopuoliset toimijat ja sidosryhmät voivat esittää omia ajatuksiaan ja panoksiaan prosessin hyväksi. Näihin kuuluvat erityiset ja alakohtaiset työmarkkinajärjestöt, muut Euroopan taloudellisen ja yhteiskunnallisen alan toimijat sekä kansalaisjärjestöt, joilla kaikilla on keskeinen tehtävä Lissabonin strategian saavuttamisessa.

Komissio on korostanut kaikkien sosioekonomisten toimijoiden merkittävää panosta Lissabonin strategian täytäntöönpanon onnistumisessa sekä taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten tavoitteiden saavuttamisessa, ja se tunnustaa täysin EuroChambresin edustamien kauppakamarien tehtävät muutoksen hallinnoinnissa sekä EuroCommercen edustaman kaupan ja vähittäismyynnin alan merkityksen.

Osallistumista kolmikantakokoukseen on ollut tarpeen rajoittaa ensinnäkin käytännön syistä, jotta taataan, että kyseinen foorumi toimii tehokkaasti kolmikantaneuvottelujen mekanismina. Toiseksi kolmikantakokouksen keskustelujen alojenvälisestä luonteesta seuraa, että ei olisi soveliasta kutsua osallistujiksi tiettyjä alakohtaisia tai erityisjärjestöjä. EuroChambres sisältyy perustamissopimuksen 138 artiklan mukaisesti kuultavien organisaatioiden luettelon kohtaan erityisorganisaatiot ja EuroCommerce kohtaan alakohtaiset organisaatiot. Siten näiden järjestöjen kannanotot otetaan huomioon niiden osallistuessa muihin Euroopan tasoisiin foorumeihin; esimerkiksi EuroCommerce osallistuu asianomaiseen alakohtaiseen neuvottelukomiteaan. Lisäksi päätösehdotuksessa viitataan nyt nimenomaisesti siihen seikkaan, että Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön EAY:n ja Euroopan teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestön UNICE:n on työntekijöiden ja työnantajien edustajina varmistettava, että niiden kannanotoissa otetaan huomioon erityisten ja alakohtaisten organisaatioiden mielipiteet. Tämä korostaa sitä, että Lissabonin strategian tavoitteita ei odoteta saavutettavan ainoastaan Val Duchesse -kumppaneiden kautta vaan kaikkien sosioekonomisten kumppanien, myös EuroChambresin ja EuroCommercen avulla.

(1) KOM(2002) 341 lopullinen.