ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0109/01 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle. Eläinten kuljetukseen käytettävien moottoriajoneuvojen valmistamisen parantaminen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0186 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0109/01 esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Eläinten kuljetukseen käytettävien moottoriajoneuvojen valmistamisen parantaminen Kuten komissio muistaa, suuren työn ja asianomaisten osapuolten kuulemisen jälkeen heinäkuussa 1997 julkaistiin ehdotus direktiivin 70/156/ETY(1) muuttamisesta tiettyjen eläinten kuljetukseen käytettävien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksynnän osalta. Parlamentti suhtautui ehdotukseen myönteisesti ja se esitti heinäkuussa 1998 hyväksytyssä mietinnössä lukuisia tarkistuksia. Komissio hyväksyi monet näistä tarkistuksista ja julkaisi huhtikuussa 1999 muutetun ehdotuksen. Kun otetaan huomioon komission hiljattain julkaisema raportti, jossa korostetaan kuljetettavien eläinten hyvinvointiongelmien jatkumista, ja se, että osa näistä ongelmista johtuu puutteellisesti valmistetuista ajoneuvoista, onko komissio samaa mieltä siitä, että ehdotetulle direktiiville, jossa säädetään eläinten kuljetukseen käytettävien ajoneuvojen valmistamisen parantamisesta, olisi annettava ensisijainen asema? Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä saavuttaakseen yhteisen kannan neuvoston kanssa ilman lisäviivästyksiä, jotta tämän tärkeän säädöksen käsittely edistyisi? (1) EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2001) Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että on tärkeää parantaa karjankuljetusolosuhteita. Tässä tarkoituksessa annettiin heinäkuussa 1997 ehdotus direktiiviksi, joka koskee tiettyjen eläinten kuljetukseen käytettävien moottoriajoneuvojen ja perävaunujen tyyppihyväksyntää(1). Tämä direktiivi auttaa osaltaan turvaamaan tekniset edellytykset eläinten hyvinvoinnille kuljetusten aikana. Ehdotusluonnoksessa määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklaan (entinen 100 a artikla) perustuvat edellytykset ja säädetään tiettyjen eläinten kuljetukseen käytetyistä ajoneuvoista annettujen teknisten määräysten kokonaisvaltaisesta yhdenmukaistamisesta. Ehdotettu lähestymistapa noudattaa moottoriajoneuvosektorilla noudatettua yleistä lähestymistapaa, joka käy ilmi yhteisön moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää säätelevästä puitedirektiivistä (neuvoston direktiivi 70/156/ETY, annettu 6 päivänä helmikuuta 1970, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 26 päivänä kesäkuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/40/EY(2)). Parlamentissa 16. heinäkuuta 1998 tapahtuneen ensimmäisen käsittelyn jälkeen muutettu ehdotus hyväksyttiin 2. maaliskuuta 1999(3) ja lähetettiin neuvostolle. Puheenjohtajamaa Ruotsin aikomuksena on saavuttaa asiassa yhteinen kanta puheenjohtajuuskautensa aikana. (1) EYVL C 290, 24.9.1997. (2) EYVL L 203, 10.8.2000. (3) EYVL C 110, 21.4.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0210/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle. Uudet kalastussopimukset.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0210/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 2001) Aihe: Uudet kalastussopimukset Onko komissiolle annettu valtuudet neuvotella uusista kalastussopimuksista kolmansien maiden kanssa? Jos on, minkä kolmansien maiden kanssa se käy neuvotteluita? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0175/01 ja E-0210/01 (8. maaliskuuta 2001) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että komissiolle ei ole tässä vaiheessa annettu valtuuksia neuvotella uusista kalastussopimuksista kolmansien maiden kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0209/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle. Kalastuslaivaston ylikapasiteetti.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0144 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0209/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 2001) Aihe: Kalastuslaivaston ylikapasiteetti Komission arvioiden mukaan EU:n laivastolla on ylikapasiteettia vähintään 40 prosenttia suhteessa käytettävissä oleviin resursseihin. Mitä suunnitelmia komissio aikoo ehdottaa tämän vakavan ongelman ratkaisemiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0176/01 ja E-0209/01 (9. maaliskuuta 2001) Komission valmistellessa kalastuslaivastoa koskevia monivuotisia ohjausohjelmia (MAGP) sen avuksi on perustettu riippumattomista asiantuntijoista kaksi neuvoa-antavaa ryhmää, joiden antamien kertomusten mukaan kalakantojen kuolleisuus Euroopan vesillä on liian suuri. Kalastuskuolevuuden vähentämisessä 40 prosentin luku on yleisesti mainittu osuutena, joka tarvittaisiin kalakantojen kestävän hoidon varmistamiseksi. Vastaukseksi asiantuntijaryhmien päätelmiin komissio ehdotti pyyntiponnistusten vähentämistä merkittävästi sekä MAGP III:n (1992-1996) että MAGP IV:n (1997-2001) yhteydessä. Kummassakin tapauksessa neuvosto piti kuitenkin komission alun perin ehdottamia vähennyksiä liian ankarina. MAGP III:n ja MAGP IV:n yhteydessä toteutetut vähennykset eivät olleet laivaston tehokkuutta ajan myötä lisäävän teknisen edistyksen vaikutusten vastapainoksi riittäviä. Tästä syystä komissio katsoo, että Euroopan kalastuslaivasto on edelleen aivan liian suuri suhteessa käytettävissä oleviin kalavaroihin. Tämän ongelman ratkaisemiseksi komissio aikoo ehdottaa lisää pysyviä pyyntiponnistusten vähentämistoimenpiteitä MAGP IV:n jälkeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0166/01 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Valtiontuki hollantilaisille kasvihuoneviljelijöille.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0166/01 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (29. tammikuuta 2001) Aihe: Valtiontuki hollantilaisille kasvihuoneviljelijöille Tanskan elintarvikeministeriön ja Alankomaiden maatalousministeriön mukaan hollantilaisia kasvihuoneviljelijöitä on tuettu 574 miljoonalla Tanskan kruunulla. Syyksi tuen maksamiseen Alankomaiden maatalousministeriö ilmoittaa energiansäästöohjelman. Voidaanko tätä Alankomaiden kasvihuoneviljelijöille maksamaa tukea komission mielestä pitää minään muuna kuin selvänä valtiontukena? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2001) Komissiolla ei ole mahdollisuuksia sanoa, ovatko hollantilaisille kasvihuoneviljelijöille väitteen mukaan energiansäästöohjelmaa varten myönnetyt 574 miljoonaa Tanskan kruunua EY:n perustamissopimuksen 8789 artiklassa (ex 9294 artiklassa) tarkoitettua valtiontukea Tällaista lausuntoa varten tarvittaisiin lisätietoja väitetystä avustuksesta ja sen ehdoista. Komissio on tiedustellut Alankomaiden viranomaisilta tukitoimenpiteistä, jotka olisi toteutettu kohonneiden energian hintojen korvaamiseksi Alankomaiden maatalousalalle ja erityisesti sen kasvihuoneviljelylle. Alankomaiden viranomaiset ovat vahvistaneet 19. tammikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, ettei kyseisiä toimenpiteitä ole vielä toteutettu. Tiettyjä toimenpiteitä on suunnitteilla energiasta riippuvuuden ja hiilidioksidipäästöjen (CO2) vähentämiseksi. Konkreettisia toimenpiteitä ei ole vielä tiedossa. Alankomaiden viranomaiset ovat vakuuttaneet komissiolle, että mahdollisista tällaisista toimenpiteistä ilmoitettaisiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan (ex 93 artiklan) mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0045/01 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) komissiolle. Kyproksenturkkilaisten syyllistyminen kyproksenkreikkalaisen kidnappaukseen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0168 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0045/01 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) komissiolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Kyproksenturkkilaisten syyllistyminen kyproksenkreikkalaisen kidnappaukseen Kyproksenturkkilainen rakennusurakoitsija Panikos Tziakourmas kidnapattiin 13. joulukuuta hänen ollessaan brittitukikohtien alueella. Kyproksen brittitukikohtien poliisin laatiman selonteon mukaan kidnappaukseen syyllistyi joukko tuntemattomia kyproksenturkkilaisia miehiä. Kidnappauksen jälkeen P. Tziakourmas vietiin väkipakolla Turkin miehittämälle alueelle ja jätettiin sinne. Hänen viereensä oli jätetty puolitoista kiloa kannabista. Heti kidnappaajien poistuttua paikan päälle tuli niin kutsuttu kyproksenturkkilainen poliisi, joka pidätti hänet syytettynä huumeiden hallussapidosta. Tziakourmasin rikosrekisteri on täysin puhdas ja hän työllisti viimeisten kymmenen vuoden aikana kyproksenturkkilaisia työntekijöitä. Kun otetaan huomioon, että P. Tziakourmasin kidnappaus ja laiton pidättäminen on katsottava terroriteoksi, panttivangin ottamiseksi ja tässä mielessä kansainvälisen oikeuden ja Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen rikkomiseksi, ja se, että Turkki on viime aikoina antanut Euroopan unionille demokratisointia ja ihmisoikeuksien, yhteisön oikeuden ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamista koskevan sitoumuksen, komissiolta kysytään: 1. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa painostaakseen Turkkia vapauttamaan P. Tziakourmasin välittömästi? 2. Mitä vaikutuksia tällä kiistanalaisella toimenpiteellä on Turkin edistymiseen Euroopan unionin jäsenyyden tiellä ja siihen rahoitukseen, jota Euroopan unioni aikoo sille myöntää edellä mainitun jäseneksi liittymisen helpottamiseksi? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 2001) Komissio on selvillä olosuhteista, jotka liittyvät kyproksenkreikkalaisen rakennusurakoitsijan Panikos Tziakourmasin säilöönottoon 13. joulukuuta 2000. On ilmeistä, että Panikos Tziakourmas siepattiin brittien itäisellä suvereenilla tukikohta-alueella. Britannian hallitus on tämän vuoksi ottanut asian esiin Kyproksen turkkilaisen yhteisön päällikön sekä Ankaran viranomaisten kanssa. Komissio jatkaa tilanteen seurantaa tiiviisti. Oikeusvaltion sekä ihmisoikeuksien takaaminen kuuluvat Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston vuonna 1993 hyväksymiin jäsenyyden arviointiperusteisiin. Tässä yhteydessä on tärkeää, että Turkki täyttää ne velvoitteet, jotka sille Eurooppa-neuvoston jäsenenä kuuluvat. Komissio seuraa näiden sitoumusten noudattamista kaikkien ehdokasmaiden osalta ja raportoi säännöllisesti parlamentille ja jäsenvaltioille kehityksestä näillä aloilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0385/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. EU:n rahoitus.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0262 - 0262



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0385/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (15. helmikuuta 2001) Aihe: EU:n rahoitus Mikä on Yhdistyneen kuningaskunnan kaakkoisosiin käytettyjen tai alueelle myönnettyjen EU:n avustusten ja rahoitusosuuksien vuosittainen kokonaissumma niiden viimeisen viiden vuoden aikana, joilta tiedot ovat saatavilla? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0583/01 esittäjä(t): Sergio Berlato (UEN) komissiolle. Korvausten maksaminen pakkotyöläisille.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0228 - 0228



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0583/01 esittäjä(t): Sergio Berlato (UEN) komissiolle (1. maaliskuuta 2001) Aihe: Korvausten maksaminen pakkotyöläisille Saksan liittopäivät hyväksyi Saksan teollisuuden edustajien ja toisen maailmansodan aikana pakkotyössä olleiden uhrien järjestön edustajien käymien neuvottelujen jälkeen 17. heinäkuuta 2000 lain 10 000 miljardin Saksan markan rahaston perustamisesta korvausten maksamiseksi tuolloin pakkosiirretyille ja saksalaisissa tehtaissa työhön pakotetuille henkilöille. Myös Yhdysvallat ovat painostaneet, jotta tällainen rahasto perustettaisiin yhteiskanteiden perusteella, jotka ovat johtaneet Yhdysvaltojen ja Saksan liittotasavallan väliseen sopimukseen korvausten maksamiseksi Saksan sotateollisuudessa pakkotyössä olleille. Tässä sopimuksessa määrätään korvausten maksamisesta Ukrainan, Unkarin, Valkovenäjän ja entisen Tekkoslovakian kansalaisille, mutta ei Italian kansalaisille. On syytä muistaa, että vuonna 1944 Italian sosialistisen tasavallan ja natsi-Saksan solmiman sopimuksen nojalla kymmenet tuhannet italialaiset sotilaat ja siviilit, sodan aikana vangiksi joutuneet ja pakkotyöläiset joutuivat pakkotyöhön ja heidät pakotettiin työskentelemään sotateollisuudessa. Näin ollen italialaisille ei myönnetä taloudellisia etuja, jotka rahastosta maksetaan neuvotteluihin osallistuneiden muiden maiden kansalaisille. Italian hallituksella on kuitenkin moraalinen velvollisuus toimia, jotta italialaisille pakkotyöläisille myönnetään tasavertainen ja arvokas/ansaittu korvaus. Tiedustelisin komissiolta, aikooko se ottaa yhteyttä Italian hallitukseen selvittääkseen, mihin toimiin se on mahdollisesti ryhtynyt, jotta toisen maailmansodan aikana pakkotyössä olleet saavat täyden ja asianmukaisen korvauksen Saksalta? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 2001) Kyseinen asia ei kuulu komission toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0728/01 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle. Muuttoautojen verovapauden rajoitukset.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0242 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0728/01 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle (6. maaliskuuta 2001) Aihe: Muuttoautojen verovapauden rajoitukset Kun EU:n komissio vuonna 1998 antoi virallisen huomautuksen muista jäsenmaista Suomeen tuotavien käytettyjen ajoneuvojen verotuksesta, se pyysi samalla, että sille ilmoitetaan muista asiaan liittyvistä yhteisöoikeuden vastaisuuksista. Komissio on jo ottanut kantaa käytettyjen tuontiautojen verotuksen epäkohtiin. Muuttoautojen Suomeen tuontia rajoittavat säädökset vaativat myös komission toimenpiteitä. Suomen autoverolaki rajoittaa muuttoautojen verovapaata tuontia direktiivin 83/183/ETY(1) vastaisella tavalla: - muuttoautoille säädetty 80 000 markan verovapausraja - 72 päivän oleskeluraja Suomessa - muuttoautojen lukumäärän rajaaminen yhteen - auton tuojalta edellytetty 18 vuoden ikä - vaatimus muuttoauton tuonnin ajoittamisesta muuton yhteyteen - autoverolaista pois jätetyt avioliittoa ja perintöä koskevat verottomuusperusteet - muuttoauton tuonnin jälkeisen luovuttamisen kohtuuttoman pitkä rajoittaminen. Nämä rajoitukset estävät henkilöiden vapaata liikkuvuutta EU:n alueella. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä muuttoautojen verovapaan tuonnin turvaamiseksi Suomen osalta? (1) EYVL L 105, 23.4.1983, s. 64. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 2001) Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että luonnollisten henkilöiden henkilökohtaisen omaisuuden lopullisessa maahantuonnissa jäsenvaltiosta sovellettavista verovapautuksista 28 päivänä maaliskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/183/ETY soveltamatta jättäminen tai osittainen soveltaminen voi haitata henkilöiden vapaata liikkuvuutta. Kysymystä kyseisen direktiivin täydestä soveltamisesta Suomessa on tarkasteltu perusteellisesti komission yksiköiden virkamatkan aikana Suomen viranomaisten kanssa. Komissio jatkaa sen selvittämistä, ovatko asiaa koskeva Suomen lainsäädäntö ja käytännöt yhteensopivia yhteisön oikeuden kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0165/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) ja Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Luontotyyppidirektiivin mukainen tiedottaminen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0165/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) ja Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: Luontotyyppidirektiivin mukainen tiedottaminen Luontotyyppidirektiivissä tarjotaan EU:n jäsenvaltioille mahdollisuus toteuttaa yhteiskunnallisesti merkittäviä hankkeita, vaikka ne olisivatkin ristiriidassa luonnonsuojelullisten määräysten kanssa. Direktiivin 92/43/ETY(1) 6 artiklan 4 kohdassa todetaan nimittäin seuraavaa: Jos suunnitelma tai hanke on alueelle aiheutuvien vaikutusten arvioinnin kielteisestä tuloksesta huolimatta ja vaihtoehtoisten ratkaisujen puuttuessa kuitenkin toteutettava erittäin tärkeän yleisen edun kannalta pakottavista syistä, mukaan lukien sosiaaliset tai taloudelliset syyt, jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat korvaavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Natura 2000:n yleinen kokonaisuus säilyy yhtenäisenä. Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle toteutetut korvaavat toimenpiteet. Voiko komissio antaa kattavan ja yksityiskohtaisen selvityksen niistä ilmoituksista, jotka se on vastaanottanut direktiivin voimaantulon jälkeen? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2001) Luontotyyppidirektiivi eli luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY tuli voimaan 5. kesäkuuta 1994, minkä jälkeen komissio on jäsenvaltioiden pyynnöstä antanut kaksi 6 artiklan 4 kohdan 2 alakohdan soveltamiseen liittyvää lausuntoa. Lausunnot koskivat seuraavia tapauksia Saksassa: - Mecklenburgische Schweiz, Recknitz- und Trebtal ja Peenetal vom Kummerower See bis Schadefaehre -luonnonsuojelualueiden poikki kulkevan A20-moottoritien rakentamista Mecklenburg-Etu-Pommerin alueelle. Mainitut luonnonsuojelualueet ovat myös erityissuojelualueita ja yhteisön tärkeinä pitämiä alueita. Tapauksesta käynnistettiin valitusmenettelyt 94/4764 ja 97/4967. Komissio julkaisi 18. joulukuuta 1995 tapauksesta lausunnon 96/15/EY(1). - DASA-lentokonetehtaan laajentamista Muehlenberger Lochin erityissuojelualueelle/yhteisön tärkeänä pitämälle alueelle Hampurissa. Hankkeen myötä oli odotettavissa, että Muehlenberger Loch, josta vuoroveden vaikutuksesta tulee matala laguuni, olisi osittain tuhoutunut tehtaan laajennuksen edellyttämän maantäyttöalueen vuoksi. Tapauksesta käynnistettiin valitusmenettely 96/4181, johon liitettiin seitsemän muuta valitusta. Komissio antoi 19. huhtikuuta 2000 tapauksesta lausunnon, josta on lähetetty jäljennös parlamentin jäsenelle ja parlamentin yksiköille. Komissio on saanut jäsenvaltioilta useita ilmoituksia toimista alueilla, joita ei (vielä) ole nimetty Natura 2000 -alueiksi. Komissio ei ole antanut näihin ilmoituksiin mitään virallista vastausta, sillä alueiden nimeämisen pitäisi olla ensimmäinen toimi luontotyyppidirektiivin 6 artiklan soveltamisessa. (1) EYVL L 6, 9.1.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3961/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Kaasuturbiinivoimalan rakentaminen.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3961/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Kaasuturbiinivoimalan rakentaminen Alueellisen kehityksen ministeriö ilmoitti äskettäin, että Iraklion Ellinoperamataan rakennetaan kaasuturbiinivoimala Kreikan valtion sähkölaitoksen (DEI) laskuun. Tämä päätös on ristiriidassa läänin- ja paikallishallinnon päätösten kanssa. Mainittakoon, että alueella jo toiminnassa oleva DEI:n voimala saastuttaa pahasti alueen ilmaa. Kyseinen voimala, joka toimii luvattomasti, on rakennettu rannikkoalueelle, ja lähistöllä toimivien muiden yritysten kanssa se saastuttaa voimakkaasti Iraklion kaupungin länsipuolista aluetta. Kunnan teettämissä sähkövoimalan ympäristövaikutuksia vuosina 1998 ja 1999 koskeneissa tutkimuksissa havaittiin, että alueen typpioksidi- ja rikkipitoisuudet olivat kasvaneet 300400 prosenttia. Onko komissio tietoinen näistä erittäin vakavista syytöksistä? Mitä se aikoo tehdä varmistaakseen, että yhteisön ympäristölainsäädäntöä noudatetaan ja Ellinoperamatan alueen saastuttaminen lopetetaan? Margot Wallströmin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (12. marraskuuta 2001) Komissiolle on tehty ilmoitus Ellinoperamatassa sijaitsevan keskuslämpövoimalan aiheuttamasta ilman saastumisesta. Kreikan viranomaisille lähetettiin 13. huhtikuuta 2000 virallinen ilmoitus sen vuoksi, että Kreikka rikkoo direktiivin 84/360/ETY(1) 3 ja 13 artiklan säännöksiä. Vastauksena viralliseen ilmoitukseen Kreikan viranomaiset ovat tehneet komissiolle ilmoituksen voimalalle annetuista luvista ja ministerin päätöksestä, jolla hyväksytään keskusvoimalan ympäristövaikutuksista tehty arviointi. Toimitettujen asiakirjojen perusteella näyttää kuitenkin siltä, että tapauksessa rikotaan direktiivin 84/360/ETY 13 artiklan säännöksiä. Voimalalle on näet annettu toimilupa, vaikka Kreikka ei ole vielä toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on toteuttaa parhaan saatavilla olevan tekniikan käyttämistä koskevia mukautuksia, mitä tulee rikkidioksidipäästöihin. (1) Neuvoston direktiivi 84/360/ETY, annettu 28. kesäkuuta 1984, teollisuuslaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen estämisestä, EYVL L 188, 16.7.1984.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3845/00

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle

(7. joulukuuta 2000)

Aihe: EU:n nopean toiminnan joukot

Pitääkö paikkansa, että tietyt EU:n jäsenvaltiot lupautuivat siihen, että EU:n uudet nopean toiminnan joukot sidotaan kirjallisten sitoumusten muodossa Natoon, mutta että nyt tätä kysymystä ainoastaan tutkitaan?

Vastaus

(30. toukokuuta 2001)

1. Puheenjohtajavaltio Ranskaa pyydettiin Feiran Eurooppa-neuvostossa 19. ja 20. kesäkuuta 2000 toimittamaan Nizzan Eurooppa-neuvostolle selvitys niiden Feirassa tehtyjen päätösten täytäntöönpanosta, jotka koskevat järjestelyjä, joilla varmistetaan EU:n ja Naton ad hoc -työryhmissä tehtävän työn perusteella neuvonpito ja yhteistyö Naton kanssa sotilaallisessa kriisinhallinnassa.

2. Nizzan Eurooppa-neuvostossa hyväksytyssä puheenjohtajavaltio Ranskan selvityksessä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta todetaan, että Euroopan unioni on Ranskan puheenjohtajakaudella jatkanut työtä EU:n ja Naton välisen pysyvän ja tehokkaan suhteen luomiseksi Feiran Eurooppa-neuvostossa tehtyjen päätösten pohjalta ja tiiviissä yhteistyössä Naton kanssa. Puheenjohtajavaltion selvityksen liitteenä olevat asiakirjat, joissa käsitellään EU:n ja Naton välistä neuvonpitoa ja yhteistyötä koskevia pysyviä järjestelyjä sekä Washingtonin julkilausuman 10 kohdan täytäntöönpanoa, ovat EU:n osuus näiden kahden järjestön välisiä tulevia järjestelyjä koskevassa työskentelyssä.

3. Naton päämajassa 14. ja 15. joulukuuta 2000 pidetyn Pohjois-Atlantin neuvoston ministeritason kokouksen päätteeksi annetussa tiedonannossa todetaan, että Naton jäsenet panevat tyytyväisinä merkille Nizzan Eurooppa-neuvoston ehdotukset pysyviksi järjestelyiksi Naton ja EU:n välisen täyden avoimuuden, neuvonpidon ja yhteistyön varmistamiseksi.

4. Neuvosto pani 22. tammikuuta 2001 pidetyssä istunnossaan tyytyväisenä merkille, että EU:n ehdotukset Naton ja EU:n välistä neuvonpitoa ja yhteistyötä koskevista pysyvistä järjestelyistä siinä muodossa kun ne on esitetty Nizzan Eurooppa-neuvostossa hyväksytyssä puheenjohtajavaltion selvityksessä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta saivat myönteisen vastaanoton 14. ja 15. joulukuuta 2000 pidetyssä Pohjois-Atlantin neuvoston ministeritason kokouksessa. Jatkotoimena Pohjois-Atlantin neuvoston ministeritason kokouksen tiedonannossa mainittuun kokousten määrään neuvosto vahvisti, että Pohjois-Atlantin neuvoston ja poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean välisiä kokouksia pidettäisiin vähintään kolme kertaa ja EU:n ja Naton välisiä ministeritason kokouksia vähintään kerran EU:n puheenjohtajakauden aikana. Kumpikin organisaatioista voi tarvittaessa pyytää ylimääräisiä kokouksia. Neuvosto pani myös tyytyväisenä merkille EU:n ja Naton kantojen yhteneväisyyden.

5. Puheenjohtajavaltio on ilmoittanut Naton pääsihteeristölle EU:n ja Naton välisiä suhteita koskevista 22. tammikuuta 2001 pidetyn neuvoston päätelmistä. Tämän perusteella puheenjohtajavaltio on todennut, että EU ja Nato ovat yhtä mieltä keskinäistä neuvonpitoaan ja yhteistyötään koskevista pysyvistä järjestelyistä.