ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1335/00

esittäjä(t): Pervenche Berès (PSE) komissiolle

(4. toukokuuta 2000)

Aihe: Ilmainen välineistö ja Internet-yhteys kouluissa

Huomattava saksalainen televiestintäoperaattori ilmoitti äskettäin toimittavansa ennen vuoden loppua 40 000 saksalaiselle koululle ilmaiseksi sähköpostiosoitteen, aloitussivun ja yhteyden Internet-palvelimeensa.

1. Katsooko komissio, että Euroopan unionissa sijaitsevien koulujen ilmainen Internet-yhteys on Euroopan parlamentin käsityksen mukaisesti osa yleismaailmallista televiestintäpalvelua eikä siihen sovelleta perussopimuksen 86 artiklan (entinen 90 artikla) 2 kohdan mukaisesti yhteisön kilpailusääntöjä?

2. Onko komissio sitä mieltä, että koulujen ilmainen Internet-yhteys on paras keino saavuttaa tavoite yhdistää kaikki koulut asteittain transeurooppalaiseen erittäin nopeaan verkkoon Lissabonissa 23.24. maaliskuuta kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(14. kesäkuuta 2000)

1. Komissiota ei ole pyydetty tutkimaan Schulen ans Netz -aloitetta, jonka Deutsche Telekom ja Saksan opetus- ja tutkimusministeriö käynnistivät yhdessä vuonna 1996. Komissio ei tästä syystä voi ottaa kantaa siihen, onko aloite yhteisön kilpailusääntöjen mukainen. EY:n perustamissopimuksen määräyksissä ei kielletä valtion osallistumista koulujen hankkimien laitteiden ja Internet-liittymien kustannuksiin. Rahoitusjärjestelmän on kuitenkin oltava valtiontukisääntöjen mukainen ja rahoitusosuus on myönnettävä syrjimättömin perustein. Valtion rahoitusosuuden turvin kouluille hankitut Internet-liittymät eivät kuulu avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan ja teleyleispalvelusta kilpailuympäristössä 26 päivänä helmikuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/10/EY(1) tarkoitettuihin teleyleispalveluihin. Kyseisessä direktiivissä selvitetään EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan (ent. 90 artikla) poikkeuksen sovellettavuutta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin telepalveluihin. Jos direktiivin 98/10/EY soveltamisalaan kuulumattomia palveluita halutaan tarjota yleispalvelurahastosta myönnettävän rahoituksen turvin, rahoitusta ei voida myöntää perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla.

2. Pitää paikkansa, että Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita pyrkimään siihen, että yhteisön kaikilla kouluilla on Internet-liittymä vuoden 2001 loppuun mennessä. Neuvosto ei kuitenkaan ole ehdottanut, että liittymät olisi toimitettava kouluille ilmaiseksi, sillä Internet-verkkoon liittymisestä aiheutuu aina kustannuksia. Avustusten myöntäminen voi edistää verkkoon liittymistä ja Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmissä tarkoitetun tavoitteen saavuttamista. On kuitenkin varmistettava, että koulut voivat edelleen käytännössä valita itse haluamansa liittymän ja liittymäinfrastruktuurin tarjoajan. Kuten muilla aloilla, myös telealalla kilpailu on laadukkaan tarjonnan tae ja paras tapa edistää innovaatioita.

(1) EYVL L 101, 1.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1558/00 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Kissojen ja koirien turkkien maailmanlaajuinen kauppa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1558/00 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 2000) Aihe: Kissojen ja koirien turkkien maailmanlaajuinen kauppa Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kissojen tai koirien turkeista valmistettujen tuotteiden tuonnin kieltämiseksi Euroopan unioniin? Humane Society International -järjestön tutkimusten mukaan miljoonia koiria ja kissoja teurastetaan vuosittain niiden turkkien vuoksi ja usein erittäin julmalla tavalla. Näitä turkkeja tuodaan Euroopan unioniin useimmiten saappaiden tai takkien vuorina. Euroopan unionin kuluttajat eivät ehkä tiedä, että heidän ostamansa tuotteet on valmistettu kissoista ja koirista tai siitä hirvittävästä tavasta, jolla eläimiä teurastetaan, sillä merkinnät ovat parhaimmillaankin harhaanjohtavia ja pahimmillaan suorastaan petollisia. EU:n kuluttajilla on oikeus saada tietää ostamissaan tuotteissa käytettyjen materiaalien todellinen alkuperä. Onko komissio valmis aluksi takaamaan sen, että näiden tuotteiden merkintöjä valvotaan tiukemmin? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1465/00 ja P-1558/00 (8. kesäkuuta 2000) Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen kansainvälisestä koiran- ja kissanturkiksilla käytävästä kaupasta, erityisesti eläinten hyvinvointia koskevien mahdollisten vaikutusten osalta. Komissio on ottanut käyttöön kattavan säännöstön, joka koskee useita eläinten hyvinvointiin liittyviä kysymyksiä. Maailman kauppajärjestön (WTO:n) säännöissä ei ole mitään sellaista, mikä estäisi yhteisöä ryhtymästä toimenpiteisiin, eli ottamasta käyttöön vaativia standardeja, rajojensa sisäpuolella sellaisissa asioissa, joita pidetään olennaisina eläinten hyvinvoinnin kannalta. Komission kanta on kuitenkin se, ettei yhteisö voi yksipuolisesti ottaa käyttöön eläinten hyvinvointiin perustuvia tuotantostandardejansa kolmansiin maihin nähden. WTO:n säännöt eivät anna yhteisölle mahdollisuutta kieltää tuotteita yksinomaan sillä perusteella, että ne on tuotettu erilaisia eläinten hyvinvointia koskevia sääntöjä noudattaen. Kansainvälisten eläinten hyvinvointiin perustuvien standardien käyttöön ottaminen monenvälisten sopimusten yhteydessä voi auttaa kauppakumppanien välisten mahdollisten konfliktien ratkaisemisessa. Komissio pyrki varmistamaan, että eläinten hyvinvointi olisi otettu esille WTO:n vuosituhannen vaihteen kierroksella. Seattlessa komissio ei kuitenkaan käytännössä saanut tukea eläinten hyvinvointiin liittyville tavoitteilleen. Komission pyrkimykset edistää näitä tavoitteita WTO:ssa jatkuvat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2212/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Tiedotusaineiston rahoittaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0186 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2212/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Tiedotusaineiston rahoittaminen ILGA (Eurooppalaisten seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen yhteisjärjestö) julkaisi syyskuussa 1999 tiedotuslehtisen nimeltä Amsterdamin jälkeen: Euroopan unioni ja seksuaalinen suuntautuminen. Tiedotuslehtisen julkaisemiseen saatiin taloudellista tukea Euroopan komissiolta. Esipuheessa todetaan, että opas on julkaistu osana Euroopan komission (PO X) tukemaa hanketta Euroopan kansalaisille suunnatun Prince-tiedotusohjelman yhteydessä. Haluaisin kuulla komissiolta: 1. mitkä ovat Prince-ohjelman tavoitteet ja toteuttamisperiaatteet? 2. millaisissa tapauksissa komissiolla on lupa myöntää varoja yksityiselle yhdistykselle Euroopan kansalaisille tarkoitetun tiedotusaineiston julkaisemiseen? 3. voidaanko katsoa, että edellä mainitun julkaisun sisältö kuuluu yhteisön varoista rahoitettavan, Euroopan kansalaisille suunnatun yleisen tiedotuksen piiriin? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Prince-ohjelman (Euroopan kansalaisten tiedotusohjelman) tavoitteena on tiedottaa Euroopan kansalaisille unioniin liittyvistä aiheista, joita pidetään ensisijaisen tärkeinä. Ensisijaisista aiheista päätetään talousarviomenettelyn puitteissa toimielinten välisen neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella. Ryhmässä on korkean tason edustajia parlamentista ja komissiosta. Prince-tiedotusohjelman täytäntöönpanossa sovelletaan kumppanuusperiaatetta sitä haluavien jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa (sopimukset) tai järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri tahojen kanssa tiedotushankkeita koskevien ehdotuspyyntöjen perusteella, jolloin tiedotushankkeet saavat rahoitusta ohjelmasta. Järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla tarkoitetaan esimerkiksi erilaisia yhdistyksiä, kansalaisjärjestöjä, liittoja ja ammattiyhdistyksiä. Arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottaman kysymyksen osalta voidaan todeta, että Eurooppalaisten seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen yhteisjärjestö ILGA, kuten muutkin oikeudellisesti tunnustetut järjestöt, on tukikelpoinen, jos hankkeiden valinnasta vastaava lautakunta hyväksyy sen esittämän hankkeen. Kaikilla kansalaisilla on oikeus saada tietoa voidakseen muodostaa mielipiteensä eri aiheista. Tiedotuslehtisellä Amsterdamin jälkeen: Euroopan unioni ja seksuaalinen suuntautuminen on oikeus tiedottaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1551/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Ostovoimapariteetin käyttö.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0075 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1551/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (18. toukokuuta 2000) Aihe: Ostovoimapariteetin käyttö Vastauksessaan E-0275/00(1) komissio väittää, että ostovoimapariteettia käsittelevän työryhmän kokouksessa Luxemburgissa 21. ja 22. kesäkuuta 1999 Portugalin valtuuskunta ei antanut minkäänlaista lausuntoa ostovoimapariteettien oikeellisuudesta ja niiden käyttämisestä yhteisön lainsäädännössä (ei siis vastustanut sitä) itse kokouksessa eikä sen jälkeen. Komissio ei ota kuitenkaan huomioon kokousta ennen esitettyjä lausuntoja tai vastalauseita. Eikö muka ole totta, että Portugalin tilastoviranomaiset asettivat 5. toukokuuta 1998 kyseenalaiseksi ostovoimapariteettien oikeellisuuden ja niiden käyttämisen yhteisön lainsäädännössä? Eikö ole myös totta, että ostovoimapariteettia käsittelevän työryhmän kokouksessa Luxemburgissa tilanne säilytettiin lähes ennallaan, eivätkä Portugalin viranomaiset näin ollen ole ilmaisseet muuttaneensa mielipidettä tästä asiasta? (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000, s. 169. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2000) Seikkaperäisistä tutkimuksista huolimatta ei ole ollut mahdollista löytää jälkiä lausunnoista, joita Portugalin kansalliset tilastoviranomaiset olisivat antaneet ja joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1819/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Asetuksen 3904/92 (ETY) mukainen rahoitus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1819/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: Asetuksen 3904/92 (ETY) mukainen rahoitus Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni E-0154/00(1) komissio ilmoittaa, että 17 % komission Italialle yllä mainitun asetuksen piiriin kuuluvien hankkeiden rahoittamiseksi myöntämästä tuesta on myönnetty Ligurialle ja että kyseessä on 2 707 miljoonan liiran suuruinen summa. Komissio tähdentää vielä, että 97 % rahoitustoimista oli suunniteltu hyödyttämään pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Komissio ei kuitenkaan vielä ole vastannut kahteen ensimmäiseen aikaisemmassa kirjallisessa kysymyksessäni esittämääni kysymykseen. 1. Voisiko komissio kertoa, keihin ja mihin hankkeisiin asetuksessa tarkoitettuja toimia on sovellettu? 2. Ovatko myös Ventimiglian alueen yritykset hyötyneet asetuksessa tarkoitetuista toimista? Ventimiglian aluehan on eniten kärsinyt tullimuodollisuuksien poistamisesta. (1) EYVL L 394, 31.12.1999, s. 1. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Toimenpiteistä tulliasioitsijan ammatin mukauttamiseksi sisämarkkinoihin 17. joulukuuta 1992 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3904/92(1) koskevan Ministero del Lavoro e della Previdenza Socialen komissiolle toimittaman täytäntöönpanoraportin mukaan asetuksen mukaisesti toteutettujen hankkeiden lukumäärästä ja sijainnista voidaan todeta seuraavaa: >TAULUKON PAIKKA> Samaisen täytäntöönpanoraportin perusteella voidaan Imperian provinssista (Ventimiglia sijaitsee tässä provinssissa) todeta seuraavaa: viranomaisille esitettiin 10 hanketta (2 Imperian kaupungista, 3 San Remosta, 5 Ventimigliasta). Ohjelman toteuttamisesta vastaavat Italian viranomaiset valitsivat 6 hanketta rahoitettaviksi (yhden Imperiasta ja viisi Ventimigliasta). Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan ainoastaan yksi näistä hankkeista pääsi hakija-astetta pidemmälle, kun taas viisi muuta hanketta eivät saaneet tukea ohjelmasta. Tukea saanut hanke sijaitsi Ventimigliassa. Hanke koski kuorma-autojen palvelukeskuksen perustamista(2). Lopullinen tuensaaja oli Autoporto riviera dei fiori spa. Hyväksytyt kustannukset olivat yhteensä 1 140 miljoonaa liiraa. Yhteisön rahoitusosuus oli 285 miljoonaa liiraa ja kansallinen rahoitus 285 miljoonaa liiraa. (1) EYVL L 394, 31.12.1992. (2) Realizzazione di un centro di assistenza al traffico degli autotrasportatori che preveda oltre allo svolgimento dell'attivita' edilizia, la gestione dei servizi autoportuali.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1275/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Espanjan hallituksen päätös pidättää 12 prosenttia Galicialle kuuluvasta ylimääräisestä maitokiintiöstä.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1275/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Espanjan hallituksen päätös pidättää 12 prosenttia Galicialle kuuluvasta ylimääräisestä maitokiintiöstä Espanjan maatalousministeri Jesus Posada ilmoitti äskettäin Santiago de Compostelassa, että keskushallitus pidättää 12 prosenttia Galicialle kuuluvasta 207 000 tonnin ylimääräisestä maitokiintiöstä, joka tulisi jakaa kokonaan ensi huhtikuussa. Syyksi hän väitti mahdollisten varotoimien tai satunnaisten kulujen aiheuttamat tarpeet. Onko Espanjan hallituksella valtuudet tehdä tällainen päätös? Aikooko komissio valvoa, että galicialaisille viljelijöille kuuluva ylimääräinen maitokiintiö luovutetaan heille, koska kyseisillä viljelijöillä on tarve myös huomattavaan lisätuotantoon? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Yksittäisten viitemäärien ja erityisesti Agenda 2000:n yhteydessä neuvoston päättämän käytettävissä olevien lisämäärien erityisen lisäämisen myöntäminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle maito- ja maitotuotealan lisämaksuista 28 päivänä joulukuuta 1992 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3950/92 noudattaen(1) ja objektiivisiin perusteisiin pohjautuen. Jäsenvaltioiden on kuitenkin ilmoitettava komissiolle tätä jakamista varten toteutetuista toimenpiteistä. Komissiolle toimitetussa 21. maaliskuuta 2000 päivätyssä tiedonannossa Espanja ilmoitti päässeensä sopimukseen itsenäisten yhteisöjen viranomaisten kanssa kiintiöiden jakamisesta. Komissiolla ei ole tällä hetkellä käytettävissään yksityiskohtaisempia tietoja, mutta se ei suinkaan pidä kielteisenä lisämaitokiintiön tietyn prosenttiosuuden mahdollista pidättämistä kansalliseen varantoon, tavalla, jolla arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt asian, erityistarpeiden täyttämiseksi. (1) EYVL L 405, 31.12.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1881/00

esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle

(9. kesäkuuta 2000)

Aihe: Polttoaineen hinta Espanjassa

Polttoaineen hinta nousi suureksi hämmästykseksi Espanjassa jo kuudennen peräkkäisen kerran kuukauden sisällä. Tämä viimeisin hinnannousu yllättää vielä enemmän otettaessa huomioon, että kaikki Espanjan suuret öljy-yhtiöt pitävät yllä hintoja, jotka myös komission jäsen Loyola de Palacio arvioi yllättävän yhteneväisiksi.

Mihin asiaa koskeviin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä Loyola de Palacion antaman arvion lisäksi? Voiko komission mielestä alan kilpailu olla tapahtuneen vuoksi vääristymässä?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(2. elokuuta 2000)

Havainto, että Espanjan markkinoiden suurimmat bensiinikauppayritykset noudattavat samoja vähittäishintoja ei vielä sinänsä oikeuta päättelemään, että kyseessä olisi jakelukartelli tai että kilpailu olisi Espanjassa vääristynyt. On silti totta, kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, että vähittäishintojen samankaltaisuus voi johtua yhdenmukaistetuista menettelyistä tai hintojen sopimisesta Espanjan markkinoilla ja että näiden toimien tarkoituksena tai vaikutuksena voi olla kilpailun vääristyminen.

Tässä nimenomaisessa asiassa komissiolla ei kuitenkaan ole tällä hetkellä todisteita, joiden perusteella voitaisiin todeta politiikan yhteensovittamista ja hintojen yhdenmukaistamista tapahtuneen jakeluyritysten kesken. Lisäksi komission tiedossa on, että kansalliset viranomaiset tutkivat parhaillaan asiaa. Komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että yhteisön kilpailuoikeuden noudattamista tällä alalla valvotaan jatkuvasti, ja tällöin komissio voi puuttua asiaan, jos sillä on yhteisönlaajuinen ulottuvuuus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0755/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Hevosten kuljettaminen Liettuasta Italiaan.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0023 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0755/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Hevosten kuljettaminen Liettuasta Italiaan Olen saanut tietooni, että Liettuasta Italiaan kuljetettavat hevoset joutuvat kärsimään järkyttävistä kuljetusolosuhteista. Aikooko komissio ottaa tässä asiassa yhteyttä Liettuan ja Italian hallitukseen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (28. huhtikuuta 2000) Komissio on tietoinen Keski- ja Itä-Euroopan maista peräisin olevien ja sieltä tuotujen hevosten kärsimyksistä kuljetusolosuhteidensa vuoksi. Ongelmia on edelleen myös eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun neuvoston direktiivin 91/628/EY(1), sellaisena kuin se on muutettu, riittämättömässä täytäntöönpanossa joillakin Italian rajatarkastusasemilla. Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto (FVO) on tehnyt useita eläinlääkinnällisiä tarkastuskäyntejä Italian rajatarkastusasemille. Käyntien jälkeen Italian viranomaisille toimitettiin yksityiskohtaiset suositukset. Italian viranomaiset ovat suunnitelleet järjestelyjä eläinten olosuhteiden parantamiseksi ja FVO aikoo suorittaa uuden vierailun lähitulevaisuudessa varmistaakseen näiden järjestelyjen toteuttamista. Italian viranomaisilta hiljattain saadussa ilmoituksessa rajatarkastusasemilla työskenteleville virkaeläinlääkäreille huomautettiin siitä, että yli 24 tuntia matkalla olleille tuotaville hevosille on tarpeen järjestää 24 tunnin mittainen lepojakso. Komissio tarkastelee asiaa kuitenkin uudelleen aloittaakseen mahdollisesti EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) määrätyn rikkomismenettelyn Italiaa vastaan. Lisäksi komissio uskoo, että eläinten hyvinvointia koskevien normien laajaksi parantamiseksi on tarpeen sekä kehittää nykyistä hyvinvointia koskevan lainsäädännön toimeenpanoa että pyrkiä pääsemään kansainvälisesti yhteisymmärrykseen tässä asiassa. Tässä asiassa komissio on aloittanut menettelyn neuvotellakseen yhteisön osallistumisesta tarkistettuun Euroopan yleissopimukseen eläinten suojelusta kansainvälisten kuljetusten aikana (ETS-65). Tämä auttaa varmistamaan eläinten hyvinvoinnin suojelun riittävälle tasolle Euroopassa ja nopeuttaa eläinten suojelua koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamista jäsenyyttä hakeneissa maissa. Pitkistä eläinkuljetuksista ja erityisesti hevosten tuonnista yhteisöön Keski- ja Itä-Euroopan maista keskusteltiin ja niitä analysoitiin lisäksi seitsemännessä assosioituneiden maiden virkaeläinlääkäreiden esimiehistä koostuvan työryhmän kokouksessa, joka pidettiin Lissabonissa 11.14. huhtikuuta 2000. (1) EYVL L 340, 11.12.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1359/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Ceutan ja Melillan tarkastelu yhdessä Eurostatin tilastoissa ja tietojen käyttäminen tavoitetta 1 koskevissa päätöksissä.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0031 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1359/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Ceutan ja Melillan tarkastelu yhdessä Eurostatin tilastoissa ja tietojen käyttäminen tavoitetta 1 koskevissa päätöksissä Alueet, joiden BKTL on enintään 75 prosenttia yhteisön keskimääräisestä BKTL:sta, voivat saada tukea tavoitteesta 1. Kelpoisuutta arvioitaessa kahta Espanjan kaupunkia, Ceutaa ja Melillaa, tarkastellaan yhdessä aivan kuin ne muodostaisivat yhden taloudellisen, maantieteellisen ja hallinnollisen kokonaisuuden. Nämä kaksi Pohjois-Afrikassa sijaitsevaa kaupunkia eivät kuitenkaan ole samanlaisia missään edellä mainitussa merkityksessä ja sen vuoksi niitä ei pitäisi käsitellä yhtenä kokonaisuutena kun arvioidaan niiden BKTL:n suhdetta yhteisön keskiarvoon ja päätetään niiden kelpoisuudesta tavoitteeseen 1. Katsooko komissio, että näiden kahden Espanjan kaupungin BKTL:oa pitäisi tarkastella erikseen kun arvioidaan alueiden kelpoisuutta tukeen tavoitteesta 1? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (16. kesäkuuta 2000) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 3 artiklassa säädetään, että tavoitteen 1 kohdealueet ovat tilastollisen alueluokituksen II-tasoa (NUTS II) vastaavia alueita, joiden yhteisön käytössä 26 päivänä maaliskuuta 1999 olevien viimeisten kolmen vuoden tietojen perusteella ostovoimapariteetilla mitattu bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Tilastollisen alueluokituksen mukaan Ceuta ja Melilla muodostavat yhden NUTS II-tasoa vastaavan alueen. Mainitun asetuksen 3 artiklassa mainittujen tietojen perusteella Ceutan ja Melillan BKT asukasta kohti on 71,4 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Tämän vuoksi Ceuta ja Melilla voivat saada rakennerahastojen tavoitteen 1 tukea kaudella 20002006. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1322/00 esittäjä(t): Bertel Haarder (ELDR) komissiolle. B'Tselemille luvatun tuen maksamatta jääminen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1322/00 esittäjä(t): Bertel Haarder (ELDR) komissiolle (17. huhtikuuta 2000) Aihe: B'Tselemille luvatun tuen maksamatta jääminen Komissio päätti huhtikuussa 1998 tukea B'Tselemin (The Israeli Information Center for Human Rights in the Occupied Territories) hanketta Generating Commitment for Human Rights (hanke numero 98mas15 B7-7050 MEDAn demokratiaohjelmassa). Vuonna 1999 B'Tselemille myönnettiin lisää varoja, kun se osallistui erääseen hankkeeseen neljän muun israelilaisen ihmisoikeusjärjestön kanssa (hanke numero 1998/281A B7-7050 MEDAn demokratiaohjelmassa). Koska useat Euroopan parlamentin jäsenet esittivät kyselyjä B'Tselemin vuoden 1998 määrärahoista, komission jäsen Manuel Marín vastasi, että summaa koskeva sopimus muodollistettaisiin vuoden 1999 alussa. Tähän mennessä kummastakaan hankkeesta ei ole esitetty sopimusta. Voiko komissio kertoa, milloin B'Tselem saa luvatut sopimukset myönnetyistä summista kahta hankettaan varten? Voiko komissio kertoa, miksi myönnettyjä summia ei ole vielä maksettu? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2000) Komissio on nyt allekirjoittanut kaikki vuoden 1998 MEDA-demokratiaohjelmaan liittyvät sopimukset, jotka koskevat noin 40:tä hanketta, myös B'Tselemin hanketta. Kyseiset sopimukset on lähetetty asianomaisille edunsaajille allekirjoitettaviksi. Huolimatta sopimusten valitettavasta viivästymisestä hankkeet B'Tselemin hanke mukaan lukien edistyvät pääosin suunnitelmien mukaan. Ihmisoikeuksien hallintokomitea hyväksyi lokakuussa 1999 avustusten myöntämisen vuoden 1999 MEDA-demokratiaohjelmasta neljälle israelilaiselle valtiosta riippumattomalle järjestölle (kansalaisjärjestölle), B'Tselem mukaan lukien. Komissio allekirjoittaa sopimuksen ja lähettää sen edunsaajalle mahdollisimman pian. Edunsaajan allekirjoitus merkitsee hankkeen käynnistämistä ja myönnettyjen varojen maksamista sopimusehtojen mukaisesti.