ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0143/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Päiväntasaajan Guinean välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0159 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0143/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Päiväntasaajan Guinean välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Päiväntasaajan Guinean välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Päiväntasaajan Guinean kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) Osapuolet parafoivat 1. heinäkuuta 2001 ja 30. kesäkuuta 2004 välistä aikaa koskevan pöytäkirjan 2. helmikuuta 2001, mutta sitä ei ole tähän mennessä vielä pantu täytäntöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0508/03 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Eläinten suojelu kuljetusten aikana Espanjassa.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0194 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0508/03 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (24. helmikuuta 2003) Aihe: Eläinten suojelu kuljetusten aikana Espanjassa Vuonna 2000 ja myöhemmin viime vuoden huhtikuussa komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto tarkasti Espanjassa joitakin lihamarkkinoita ja teurastamoita. Tarkastuskäynnin aikana havaittiin eläinten yleistä hyvinvointia koskevia ongelmia ja puutteita eläinten kuljetuksissa. Voiko komissio vahvistaa onko se tähän mennessä ryhtynyt toimiin tilanteen korjaamiseksi? Noudattaako Espanja vieläkään direktiiviä 91/628/ETY(1)? (1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 2003) Espanjan maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriö toimitti elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston huhtikuussa 2002 tekemän tarkastusmatkan jälkeen kirjalliset takeet siitä, että se aikoo ryhtyä toimiin oikeusperustan puuttumisen suhteen määräämällä seuraamuksia kuljetuksiin liittyvistä rikkomuksista. Ministeriö ryhtyy myös muihin toimiin tilanteen kohentamiseksi. Nämä liittyvät erityisesti eläinkuljetusten harjoittajien hyväksymiseen, ajoneuvojen tarkastamiseen ja kuljetettavien eläinten kuntoon. Ministeriöltä ei kuitenkaan saatu mitään sitoumusta siitä, että teurastamoissa havaittuihin puutteisiin aiottaisiin paneutua. Komissio on edelleen hyvin huolissaan tätä alaa koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon ja sen valvonnan asteesta Espanjassa eikä epäröi ryhtyä muihin tarpeellisiin toimenpiteisiin, kuten EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaiseen jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevaan menettelyyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0535/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Työaika ja Simap-tuomio.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0535/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (26. helmikuuta 2003) Aihe: Työaika ja Simap-tuomio Haluaisin kuulla komissiolta, sovelletaanko yhteisöjen tuomioistuimen 3 päivänä lokakuuta 2000 ns. Simap-tapauksessa antamaa päätöstä koulutuksessa olevien lääkäreiden työaikoihin, kun heitä koskevan työaikadirektiivin säännökset tulevat myöhemmin tänä vuonna voimaan? Millaiset ovat komission mielestä päätöksen todennäköiset vaikutukset terveydenhoitohenkilöstön kykyyn huolehtia potilaista? Miten komissio aikoo selvittää työaikadirektiivin vaikutuksia terveydenhoitohenkilöstöön? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2003) Työaikadirektiiviä (tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/104/EY(1)) sovelletaan 1. elokuuta 2004 lähtien lääkärien harjoitteluun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen direktiiville antaman tulkinnan mukaisesti. Komissio on käynnistänyt selvityksen yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Simap antaman tuomion(2) vaikutuksista kaikissa jäsenvaltioissa. Kansallisten asiantuntijoiden kanssa on jo pidetty kokous, ja tarjouspyyntö tutkimuksen tekemiseksi on käynnistetty. Tutkimuksessa olisi luotava yksityiskohtainen katsaus lääkärien työaikaa koskevaan jäsenvaltioiden lainsäädäntöön ja käytäntöön, arvioitava Simap-asian seurauksia kaikissa jäsenvaltioissa sekä arvioitava asian mahdollisia vaikutuksia muilla aloilla. Komissio aikoo paneutua asiaan työaikaa koskevassa tiedonannossa, joka annetaan tämän vuoden aikana. (1) EYVL L 307, 13.12.1993. (2) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-303/98, Sindicato de Médicos de Asistencia Pública (Simap) v. Conselleria de Sanidad y Consumo de la Generalidad Valenciana, 3. lokakuuta 2000 antama tuomio, Kok. 2000, s. I-07963.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0783/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Yhtenäismarkkinat.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0783/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (14. maaliskuuta 2003) Aihe: Yhtenäismarkkinat Vastauksessaan yhtenäisten sisämarkkinoiden pirstoutumisesta 8. tammikuuta 2002 esittämääni kysymykseen E-3516/01(1) komissio toteaa, että Kreikan vaje direktiivien siirtämisessä osaksi kansallista lainsäädäntöä on jäsenvaltioiden suurin. Lisäksi komission vastauksen mukaan tämä viivästyminen edistää sisämarkkinoiden pirstoutumista ja heikentää niiden kykyä edesauttaa kasvua ja luoda työpaikkoja. Samoin vastauksessa mainitaan, että syntyvä oikeudellinen epävarmuus aiheuttaa huomattavia kustannuksia kansalaisille ja yrityksille. Millä sijalla Kreikka on tällä hetkellä tässä tilastossa, ja millä sijoilla muut jäsenvaltiot ovat? Kuinka suuria kustannuksia tämänhetkisestä tilanteesta aiheutuu Euroopan taloudelle? Onko Kreikka saattanut julkisia sopimuksia koskevat yhteisön direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta yhtenäiset sisämarkkinat toteutuisivat täydellisesti Euroopan tasolla, jos näin ei ole vielä tapahtunut? (1) EYVL C 134 E, 6.6.2002, s. 241. Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 2003) Eurooppa-neuvoston kevään kokouksessa (21. maaliskuuta 2003) esitettyjen viimeisimpien lukujen mukaan Kreikan täytäntöönpanovaje on nyt 3,8 prosenttia, joka on kolmanneksi korkein vaje kaikista jäsenvaltioista ja vastaa 58:aa direktiiviä, joita ei ole pantu täytäntöön ajallaan. Kreikan vaje on kasvanut huomattavasti viime vuonna Barcelonassa pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta (2,6 prosenttia). Kaikkien jäsenvaltioiden keskimääräinen täytäntöönpanovaje on myös kasvanut Barcelonan kokouksen aikaisesta 1,8 prosentista tämänhetkiseen 2,6 prosenttiin. Kaikki julkisia hankintoja koskevat direktiivit on nyt kuitenkin saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä Kreikassa ja muissa jäsenvaltioissa. Komissio tarkastelee parhaillaan kysymystä sisämarkkinalainsäädännön myöhästyneen täytäntöönpanon kielteisten vaikutusten arvioinnista, mutta on jo ilmoittanut, että se on erittäin vaikea toteuttaa (ks. vastaus kirjalliseen kysymykseen E-3516/01). Joulukuussa 2002 komissio teki useita ehdotuksia yhteisön lainsäädännön soveltamisen tehokkaammasta valvonnasta(1). Tulevassa sisämarkkinoiden strategiassa vuosiksi 20032006 esitetään pääpiirteittäin uudet tärkeät ehdotukset, joiden avulla on tarkoitus käsitellä monia jäljellä olevia ongelmia. Koska parlamentti antoi myönteisen lausunnon sisämarkkinoiden strategian katsauksesta vuodeksi 2002 (esittelijä: Malcolm Harbour), komissio uskoo, että parlamentti voi myös antaa täyden tukensa joulukuun tiedonannolle ja strategialle. (1) KOM(2002) 725 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0552/03 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Slovakian työoikeus — EU:n säännösten rikkominen.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0552/03 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (27. helmikuuta 2003) Aihe: Slovakian työoikeus EU:n säännösten rikkominen Slovakian hallitus suunnittelee seuraavia muutoksia työoikeuteen: - työntekijöiden oikeuksien heikentäminen irtisanomisen ja virasta erottamisen yhteydessä - vammaisten (erityis)oikeuksien heikentäminen - minimipalkan poistaminen - erorahan poistaminen - viisipäiväisen työviikon poistaminen - työntekijöiden ja ammattiyhdistysten oikeuksien rajoittaminen 1. Voiko komissio ilmoittaa, loukkaavatko suunnitellut muutokset Euroopan unionin säännöksiä? 2. Loukkaavatko suunnitellut muutokset Slovakian Euroopan unionin kanssa neuvotteleman liittymissopimuksen säännöksiä? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jos Slovakia ei noudata yhteisön säännöksiä tai liittymissopimusta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2003) 1. Komissio tietää varsin hyvin, että on varmistettava, että työlainsäädäntöä koskeva yhteisön säännöstö saatetaan ehdokasmaissa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan tehokkaasti täytäntöön. Komissio ei ole saanut kyseisistä muutoksista virallista luonnosta, jossa esitettäisiin Slovakian hallituksen tämänhetkinen kanta asiasta. Tällä hetkellä on siis mahdotonta tarkastella, ovatko muutokset työlainsäädäntöä koskevan yhteisön säännöstön mukaisia. Yhteisöllä ei ole työlainsäädännöllisiä direktiivejä yksittäisten työntekijöiden viraltapanosta, minimipalkoista eikä kollektiivisista oikeuksista. 2. Liittymissopimuksen loukkauksista ei ole tällä hetkellä minkäänlaisia viitteitä. 3. Tällä hetkellä ei ole tarpeen suunnitella toimenpiteitä sen varalta, että tulevaisuudessa säännöksiä tai liittymissopimuksia mahdollisesti rikotaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0366/03 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Rautatietunneleita koskeva direktiivi.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0366/03 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (12. helmikuuta 2003) Aihe: Rautatietunneleita koskeva direktiivi Ranskan tuomioistuimissa käsitellään Tendassa (Alpe Marittime) hiljattain tapahtunutta junaonnettomuutta. Tuomioistuinten arvioinnista huolimatta ongelmana on rautatietunneleiden turvallisuus. Parlamentille esitettiin äskettäin maantietunneleita koskeva direktiivi. Onko vastaavaa aloitetta suunnitteilla rautatietunneleista? Jos on, niin milloin, ja mitä sen odotetaan sisältävän? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2003) Komissio aikoo vahvistaa Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY(1) soveltamiseksi yhteentoimivuuden teknisen eritelmän (YTE), joka koskee rautatietunneleiden turvallisuutta. Tätä tarkoitusta varten Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden liitto (AEIF) annettiin lokakuussa 2002 mainitun direktiivin 6 artiklan 1 kohdassa säädetty toimeksianto. Toimeksiannossa annetaan AEIF:lle tehtäväksi laatia 30 kuukauden kuluessa YTE-luonnos. YTE-luonnoksesta tehdään kustannus-hyötyanalyysi, ja siitä kuullaan käyttäjiä edustavia järjestöjä ja työmarkkinaosapuolia mainitun direktiivin 6 artiklan mukaisesti. Tämän jälkeen mainitun direktiivin 21 artiklalla perustettu komitea antaa siitä lausuntonsa. Mainittu YTE on tarkoitus vahvistaa vuonna 2005. (1) EYVL L 110, 20.4.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0444/03 esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle. Työnantajan vastuuvakuutus.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0444/03 esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) komissiolle (19. helmikuuta 2003) Aihe: Työnantajan vastuuvakuutus Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa hallitus vastaa siitä, että työnantajan vastuuvakuutukset katetaan kansallisten vakuutusjärjestelmien kautta. Isossa-Britanniassa kyseisistä vakuutuksista huolehtivat yksityiset vakuutusyhtiöt. Aikooko komissio ryhtyä toimiin taatakseen tasavertaiset toimintaedellytykset työnantajan vastuuvakuutusalalle koko EU:ssa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2003) Komissiolla ei ole riittävän tarkkoja tietoja asiasta, jotta se voisi tutkia esitettyä ongelmaa ja sen vuoksi se ei pysty tällä hetkellä vastaamaan kysymykseen. Se pyytää kunnianarvoisaa jäsentä toimittamaan lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0142/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Guinean välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0142/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Guinean välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Guinean välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Guinean kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2003) 1. Euroopan talousyhteisön ja Guinean tasavallan välisestä kalastussopimuksesta tehdyn voimassa olevan pöytäkirjan(1) 2 artiklassa vahvistetaan taloudellisen korvauksen määräksi 2 960 000 euroa vuodessa. Osalla tästä määrästä, eli 1 360 000 eurolla, rahoitetaan pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettuja, Guinean kalastusalan kehittämiseen tähtääviä toimia. Tämän määrän lisäksi yhteisö sitoutuu maksamaan kunkin vuoden lopussa 370 000 euroa taloudellista tukea hallinto- ja valvontatoimien aiheuttamien kustannusten kattamiseksi, jos tietyt yhdessä sovitut edellytykset täyttyvät. 2. Taloudellisen korvauksen määräksi on vahvistettu 2 960 000 euroa vuodessa, ja se suoritetaan korvauksena yhteisön aluksille myönnetyistä kalastusmahdollisuuksista. 3. Varustajien vastuulla olevat maksut vahvistetaan pöytäkirjan liitteessä seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Tonnikala-alukset ja pintasiima-alukset: - Vuosimaksuksi vahvistetaan 25 euroa Guinean tasavallan kalastusvyöhykkeellä pyydettyä tonnia kohti. - Lisenssit myönnetään sitten, kun valtionkassaan on maksettu vuosittainen ennakko, joka on 2 250 euroa nuottaa käyttävien tonnikala-alusten osalta, 375 euroa vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten osalta, 875 euroa bruttorekisteritonniltaan yli 150 tonnia olevien pintasiima-alusten osalta ja 625 euroa bruttorekisteritonniltaan enintään 150 tonnia olevien pintasiima-alusten osalta; tämä ennakko vastaa: - 90 tonnin vuotuista saalista nuottaa käyttävien tonnikala-alusten osalta, - 15 tonnin vuotuista saalista vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten osalta, - 35 tonnin vuotuista saalista bruttorekisteritonniltaan (brt) yli 150 tonnia olevien pintasiima-alusten osalta, - 25 tonnin vuotuista saalista bruttorekisteritonniltaan (brt) enintään 150 tonnia olevien pintasiima-alusten osalta. (1) EYVL L 250, 5.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0341/03 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Direktiivin 89/48/ETY rikkominen.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0219 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0341/03 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (5. helmikuuta 2003) Aihe: Direktiivin 89/48/ETY rikkominen Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että Kreikka panee täytäntöön direktiivin 89/48/ETY(1), kun otetaan huomioon, että Kreikan säätämä presidentin asetus 52/93, joka koskee oikeustieteen loppututkinnon suorittaneita henkilöitä ja heidän mahdollisuuttaan harjoittaa asianajajan ammattia, on direktiivin vastainen ja sallii Ateenan asianajajaliiton toimia tietoisesti vastoin lakia? (1) EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16. Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2003) Presidentin asetuksella 52/93 on saatettu direktiivi 89/48/ETY(1) osaksi Kreikan lainsäädäntöä asianajajan ammatin osalta. Komissio on tutkinut kyseisen asetuksen ja tullut siihen johtopäätökseen, että se on direktiivin säännösten mukainen. Direktiiviä 89/48/ETY sovelletaan vain täysin päteviin ammatinharjoittajiin. Tutkintotodistusten on direktiivin 1 artiklan a alakohdassa määritellyllä tavalla osoitettava, että haltija on suorittanut täyden ammattipätevyyden antavan koulutuksen. Useimmissa jäsenvaltioissa asianajajan koulutukseen sisältyy tutkinnon lisäksi erityinen koe ja työharjoittelujakso. Tällaisessa tapauksessa oikeustieteen loppututkinnon suorittaneita ei voida pitää täysin pätevinä asianajajina, eikä heidän tutkintoaan näin ollen voida tunnustaa direktiivin nojalla. (1) Neuvoston direktiivi 89/48/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 19, 24.1.1989.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/1

(2004/C 65 E/001)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0547/02

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(27. helmikuuta 2002)

Aihe: Lentokenttämaksun kumoaminen

Suuri osa ilmailualan markkinoiden toimijoista katsoo lentokenttämaksun, jota yhtiöiltä ja itsepalveluperiaatteella toimivilta käyttäjiltä vuokrien ja muiden maksujen lisäksi peritään, jotta ne saisivat oikeuden käyttää lentokentän maanpäällisiä palveluja, olevan kohtuutonta riistoa.

Lufthansa on onnistunut saamaan lentokenttämaksun kumottua saksalaisen tuomioistuimen päätöksellä. Liikkeellä on myös tietoja, joiden mukaan Air France on ryhtynyt samansuuntaisiin toimiin.

Voiko komissio kommentoida saksalaisten tuomioistuinten päätöstä?

Aikooko se tehdä tämänsuuntaisen lainsäädäntöaloitteen?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(17. huhtikuuta 2002)

Parlamentin jäsen viitannee Frankfurt-am-Mainin Oberlandesgerichtin (ylemmän alueellisen tuomioistuimen) määräykseen, joka annettiin vuonna 2001 Hannover-Langenhagenin lentoaseman ja Lufthansan välisessä oikeudenkäynnissä.

Osapuolet olivat asiassa eri mieltä siitä, onko Hannoverin lentoasemalla oikeus vaatia Lufthansaa maksamaan lentokenttämaksua sen omahuolintana omille matkustajilleen suorittamista lähtöselvityspalve-luista ja tällaisten palvelujen tarjoamisesta muiden lentoyhtiöiden matkustajille.

Määräyksessä ei anneta päätöstä asiassa, vaan siinä lykätään asian käsittelyä ja pyydetään joistakin kysymyksistä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisua EY:n perustamissopimuksen 234 artiklan mukaisesti. Kysymykset liittyvät pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla 15. lokakuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/67/EY (1) tulkitsemiseen, ja yhteisöjen tuomioistuinta pyydetään pääasiassa tarkentamaan, missä määrin lentokenttämaksu voidaan poistaa omahuolintaa ja kolmannen osapuolen suorittamaa huolintaa harjoittavilta yhtiöiltä, jotka toimivat lentoasemalla jo ennen direktiivin voimaantuloa.

Yhteisöjen tuomioistuin kirjasi asian vastaanotetuksi 24. syyskuuta 2001, ja komissio toimitti tuomioistuimelle asiaa koskevat huomautuksensa 14. tammikuuta 2002.

Kyseessä olevasta asiasta ei ole suunnitteilla lainsäädäntöaloitetta, mutta komissio aloittaa vuonna 2003 koko direktiivin uudelleentarkastelun, joka voi johtaa joitakin direktiivin osia koskeviin muutosehdotuksiin.

(1) EYVL L 272, 25.10.1996.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/8

(2004/C 78 E/0007)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3644/02

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(17. joulukuuta 2002)

Aihe: Shaiboubin vangitseminen

Onko komissio tietoinen koptikristityn Shaiboub William Arsalin tapauksesta? Shaiboub William Arsalia on pidetty vangittuna syyskuusta 1998 lähtien kahden kristityn murhista, jotka tehtiin hänen kotikylässään El Koshehissa. Onko komissio tietoinen, että tuomiosta tehty valitus on ollut vireillä yli kaksi ja puoli vuotta ja että Shaiboub on edelleen vankilassa? Katsooko komissio, että asia on sopusoinnussa EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen 2 artiklan kanssa?

Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se on ryhtynyt Shaiboub William Arsalin tapauksessa? Aikooko komissio käyttää vaikutusvaltaansa varmistaakseen, että Shaiboubin vetoomus käsitellään pikaisesti ja että kaikki relevantti todistusaineisto tutkitaan perinpohjaisesti oikeudenmukaisen tuomion saamiseksi?
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/291

(2004/C 88 E/0298)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2677/02

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(24. syyskuuta 2002)

Aihe: Paloturvallisuus

Mikä osuus komissiolla on parhaiden käytäntöjen edistämisessä jäsenvaltioiden ja jäsenvaltioiden paloviranomaisten välillä pyrittäessä vähentämään tulipalojen aiheuttamia kuolemia ja loukkaantumisia?

Aikooko komissio ottaa käyttöön rakennusten suunnittelua koskevia uusia sääntöjä, joilla taattaisiin kaikille EU:n kansalaisille vähimmäissuoja tulipalojen aiheuttamilta loukkaantumisilta edellyttämällä muun muassa palovaroittimien ja palonsammutin-hälytinjärjestelmien asentamista?

Tunnustaako komissio, että kansalliset tai alueelliset palokunnat ovat ensisijaisesti vastuussa kuntien paloturvallisuudesta? Kohdellaanko palokuntia tämän mukaisesti ja konsultoidaanko niitä tulipaloihin liittyvistä terveyttä ja turvallisuutta koskevista kysymyksistä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(15. lokakuuta 2002)

Komissiolla ei ole varsinaista toimivaltaa paloturvallisuuden alalla. Yhteisö myötävaikuttaa kuitenkin paloturvallisuuden edistämiseen — toissijaisuusperiaatteen mukaisesti — useiden direktiivien ja aloitteiden kautta yhteisön eri politiikkojen alalla.

Näin ollen kansallisten, alueellisten ja paikallisten paloviranomaisten rakenne ja toimivalta vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen, eikä komissiolla ole toimivaltaa vahvistaa yhteisiä sääntöjä, joita kaikkien jäsenvaltioiden olisi noudatettava.

Komissio on toteuttanut pelastuspalvelun alalla useita aloitteita, joiden tarkoituksena on antaa palokunnille mahdollisuus määritellä niiden kiireellisimmät tarpeet. Mitä tulee parhaiden käytäntöjen edistämiseen jäsenvaltioiden välillä, Ruotsi on vastikään nimetty yhteisön pelastuspalvelun toimintaohjelman yhteydessä johtamaan tulipalojen torjuntahanketta, jonka tarkoituksena on selvittää parhaat käytännöt eri jäsenvaltioissa.

Komissio ei aio tehdä savunilmaisulaitteiden ja sammutusjärjestelmien asentamista pakolliseksi. Useissa jäsenvaltioissa on jo voimassa tällaiset velvoitteet. Palohälytys- ja palonilmaisulaitteet, kiinteät sammutusjärjestelmät sekä palon- ja savunhallintatuotteet kuuluvat rakennusalan tuotteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21. joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/106/ETY (1) soveltamisalaan. Direktiivissä säädetään yhteisistä turvallisuusmerkinnöistä, joilla ilmaistaan rakennusalan tuotteiden käyttäytymistä tulipalotilanteessa. Merkinnät ilmaisevat tuotteen palonkestävyyttä ja paloteknisiä ominaisuuksia (nk. euroluokat), ja niiden avulla kaikissa jäsenvaltioissa saadaan selville tuotteiden käyttäytyminen palotilanteessa.

Ainoastaan jäsenvaltiot itse voivat nimetä tahot, joiden toimialaan paloturvallisuus kuuluu yhteisössä. Yhteisön tasolla keskustellaan kuitenkin esitetyistä aloitteista kaikkien asiaan liittyvien eurooppalaisten osapuolten kanssa.

(1) EYVL L 40, 11.2.1989.
2.

Asianmukaiset, jälkitarkastuksen mahdollistavat säännökset ovat voimassa, joten tuojamaan tulliviranomaiset tekevät näitä tarkastuksia joko pistokokein tai kun niillä on perusteltu syy epäillä kyseisten asiakirjojen aitoutta, asianomaisen tuotteen alkuperäasemaa tai kyseisen pöytäkirjan muiden määräysten täyttymistä. Asiaa laajemmin tarkasteltaessa todettakoon, että komissio on julkaissut 5. joulukuuta 2000 suuntaa-antavan luettelon yleisimmistä tapauksista, jotka saattavat muodostaa perustellun epäilyn tavaroiden alkuperästä (3). AKT-valtioista tuotavan sokerin osalta komissiolla ei ole tällä hetkellä tiedossa seikkoja, joiden vuoksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (C-sarja) olisi julkaistava tuojille suunnattu ilmoitus, jossa todettaisiin, että on olemassa perusteltu syy epäillä kaikista AKT-valtioista tuotavan sokerin alkuperää. Tällaisen ilmoituksen pääasiallisena tarkoituksena on kehottaa tarkastamaan järjestelmällisesti kaikkeen asianomaiseen tuontiin liittyvät alkuperäselvitykset.