FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/20

(2004/C 78 E/0021)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0682/03

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(7. maaliskuuta 2003)

Aihe: Rivas de Tereson vesialtaan rakentamishanke (La Rioja, Espanja)

Riojan virallisen lehden (13. lokakuuta 1998) mukaan maatalousministeriö on vuodesta 1997 lähtien suunnitellut kasteluvesialtaan rakentamista Páganosiin (Laguardian kunta). Hankkeen tärkein edistäjä on Rioja Alavesa y Sonsierran kasteluyhteisö. Ympäristövaikutusten arviointia koskevassa yhteenvetoasiakirjassa esitetään toinen vaihtoehto, joka on Rivas de Tereso. Sitä pidetään parempana, koska Páganosin asukkaat pelkäävät padon murtumista ja koska pakkolunastusten kustannukset Páganosissa olisivat korkeammat. Padon, jonka korkeus olisi 38 metriä, merkitsisi 25 viljelyhehtaarin (vilja ja viinitarhat) menettämistä.

San Vicenten kunnan ja Sonsierran alueen asukkaat vastustavat hanketta seuraavista syistä:

— sosiaalinen vastustus Rivasissa on vähintään yhtä voimakasta, mikä ei tule esiin mainitussa arviossa,

— pakkolunastettavasta maasta ei ole tehty perusteellista arviota; lisäksi se muodostaisi vain häviävän pienen osan patotyön kokonaiskustannuksista, eikä siten ole erityisen tärkeä seikka padon rakentamispaikan valinnassa; pitäisi tehdä tutkimus, jossa esitetään patojen rakentamiskustannukset useissa vaihtoehtoisissa paikoissa,

— padon sijaitseminen lähellä kylää (noin 50 metriä) ja veden vähyys kesäkuukausina merkitsisi kylälle vakavia hajuun, hyönteisiin ja terveyteen liittyviä haittoja,

— padolla olisi vakavia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia alueeseen, koska menetettäisiin viljelymaata, kuten edellä todettiin (kymmenesosa Rivasin koko viljelymaasta),

— padon ympäristövaikutukset olisivat kielteisiä esimerkiksi viininviljelylle eikä niitä ei ole arvioitu asianmukaisesti (sumu, lämmönvaihtelut, maansiirrot, muta, jätteet, jne.).

Mielestäni ei ole otettu huomioon vaihtoehtoja, kuten useiden pienempien patojen rakentamista, joilla säilytettäisiin paremmin alueen taloudellinen ja ympäristöllinen tasapaino.

Voiko komissio taata, että ympäristövaikutusten arviointi tehdään erityisesti hankkeen kolmannesta vaiheesta (kasteluvesiallas) direktiivin 85/337/ETY (1) ja sen myöhempien muutosten mukaisesti, kun otetaan huomioon, että on selvitettävä ympäristön kannalta paremmat vaihtoehdot? Eikö komissio katso, että hankkeen yhteydessä on selvästi rikottu lainsäädäntöä yleisön mahdollisuudesta saada ympäristöä koskevia tietoja?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2003)

Asiakirjoihin, joita parlamentin jäsen on toimittanut kysymyksensä yhteydessä, ei sisälly Espanjan viranomaisille valmisteltua täydellistä ympäristövaikutusten arviointia. Tästä syystä komissio ei pysty sanomaan, onko arviointi tehty tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (2), säännösten mukaisesti.

Mitä tulee siihen, onko ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta 7. kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/313/ETY (3) säännöksiä rikottu, komissio haluaa huomauttaa, että direktiivi velvoittaa julkiset viranomaiset vastaamaan ympäristöä koskevan tiedon saantipyyntöihin. Lukuun ottamatta velvoitetta antaa kansalaisille yleisiä tietoja ympäristön tilasta, direktiivi ei velvoita julkisia viranomaisia aktiivisesti levittämään ympäristöä koskevia tietoja. Parlamentin jäsenen toimittamiin tietoihin ei sisälly tietoa siitä, että toimivaltaisille julkisille viranomaisille olisi toimitettu ympäristöä koskevien tietojen saantipyyntöä tai että tällaiseen pyyntöön olisi suostuttu tai evätty tietojen saanti. Tämän tiedon puuttuessa komissio ei pysty sanomaan, että direktiivin säännöksiä olisi rikottu.

(1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.

(2) EYVL L 73, 14.3.1997.

(3) EYVL L 158, 23.6.1990.