ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2003/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Namibia.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2003/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Namibia Voiko komissio esittää selonteon niistä Namibiaa koskevista hankkeista, joiden rahoitus on hyväksytty Euroopan unionin vuoden 2001 talousarviossa, ja voiko se määritellä, mikä on kyseisen vuoden investointien kokonaismäärä? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2706/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Rahtiliikenteen palvelut Englannin kanaalin tunnelissa.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0203 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2706/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (26. syyskuuta 2002) Aihe: Rahtiliikenteen palvelut Englannin kanaalin tunnelissa Uusimpien raporttien mukaan rautateiden rahtiliikenne Englannin kanaalin läpi toimii vain rajoitetusti tiettyjen tuntien ajan joka päivä, vaikka turva-aidan rakentaminen Fréthuniin onkin parantanut tilannetta. Ranskan viranomaiset ovat epäonnistuneet yrityksissään toimittaa paikalle riittävästi voimavaroja ylläpitämään turvallisuutta koko päivän ajan. Onko komissio tyytyväinen siihen, että rahtiliikenne joudutaan jatkuvasti keskeyttämään? Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa tilanteen korjaamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2002) Komissio on hiljattain saanut sekä kantajilta että Ranskan viranomaisilta samankaltaisia tietoja töiden edistymisestä ja rautatieliikenteen sujumisesta Englannin kanaalin tunnelissa. Näistä tiedoista käy ilmi, että Calais-Fréthunin rautatieterminaalin tilanne on paranemassa ja että tämä heijastuu tunnelin kautta kulkevan rautatieliikenteen asteittaisena lisääntymisenä. Komissio on tyytyväinen tästä rohkaisevasta parannuksesta, joka on tulosta Ranskan viranomaisten jo toteuttamista toimenpiteistä kuten kaksinkertaisen turva-aidan rakentamisesta alueen ympärille. Komissio on kuitenkin tähdentänyt, erityisesti sisämarkkinoista vastaavan komission jäsenen ja EU-asioista vastaavan Noëlle Lenoirin välisessä kokouksessa 30. syyskuuta 2002, kyseisille viranomaisille sitä, että se odottaa esteiden täydellistä ja pysyvää poistamista tavaroiden vapaalta liikkuvuudelta. Esteiden poistaminen voi ilmetä ainoastaan liikenteen luistavana sujumisena koko päivän ajan, kuten tilanne oli ennen häiriöiden ilmaantumista marraskuussa 2001. Liikenteen nykymäärä, johon pitkällinen rajoitusten kausi on vaikuttanut, ei vielä edellytä rautatieterminaalin aukioloa 24 tuntia vuorokaudessa. Komissio kuitenkin katsoo, että kun liikenteen määrä palaa tasolle, jolla se oli ennen häiriöiden alkamista, alueen on oltava auki yötä päivää. Näin ollen komissio seuraa edelleen Ranskan viranomaisten tämän tavoitteen saavuttamiseksi toteuttamien toimien edistymistä. Ranskan viranomaisia on myös pyydetty ilmoittamaan komissiolle säännöllisesti toimenpiteistä, joita on vielä toteutettava turvallisuuden lisäämiseksi Fréthunin terminaalialueella, ja tuloksena olevista mahdollisista parannuksista liikenteen sujumisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1301/02 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. EU:n kansalaisten äänioikeus.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0044 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1301/02 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 2002) Aihe: EU:n kansalaisten äänioikeus Onko komissio tietoinen siitä, että tällä hetkellä ne Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset, jotka ovat asuneet ulkomailla pidempään kuin 15 vuotta, menettävät äänioikeutensa Yhdistyneessä kuningaskunnassa? Onko komissio tietoinen vastaavista säännöistä muissa EU:n jäsenvaltioissa? Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se ryhtyä toimenpiteisiin tässä asiassa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen tuo esille, että ulkomailla pidempään kuin 15 vuotta asuneet Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset menettävät äänioikeutensa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Jäsenvaltion omien kansalaisten äänioikeus tuon jäsenvaltion vaaleissa kuuluu täysin jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin riippumatta siitä, asuvatko kyseiset kansalaiset tuon jäsenvaltion alueella vai sen ulkopuolella. Tämä on vahvistettu selväsanaisesti asiaa koskevissa direktiiveissä 93/109/EY(1) ja 94/80/EY(2), joissa säädetään, että näiden direktiivien säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden antamiin säännöksiin sellaisten tämän valtion kansalaisten äänioikeudesta ja vaalikelpoisuudesta, jotka asuvat kyseisen valtion vaalialueen ulkopuolella. Yhteisön lainsäädäntö takaa vain, että kaikilla unionin kansalaisilla on oikeus äänestää ja asettua ehdolle Euroopan parlamentin vaaleissa ja sen jäsenvaltion kunnallisvaaleissa, jossa hän asuu, samoin edellytyksin kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaiset. Komissio ei aio toimivaltuuksien puuttuessa ryhtyä mihinkään toimiin suhteessa niiden jäsenvaltion kansalaisten äänioikeuteen, jotka asuvat kyseisen jäsenvaltion alueen ulkopuolella. (1) Niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 6 päivänä joulukuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/109/EY (EYVL L 329, 30.12.1993). (2) Niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole, 19 päivänä joulukuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/80/EY (EYVL L 368, 31.12.1994).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2001/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Mosambik.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2001/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Mosambik Voiko komissio esittää selonteon niistä Mosambikia koskevista hankkeista, joiden rahoitus on hyväksytty Euroopan unionin vuoden 2001 talousarviossa, ja voiko se määritellä, mikä on kyseisen vuoden investointien kokonaismäärä? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2119/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Henkilöllisyystarkastukset Malpensan lentokentällä.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2119/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (11. heinäkuuta 2002) Aihe: Henkilöllisyystarkastukset Malpensan lentokentällä Italian poliisi on viime päivinä ryhtynyt jälleen tekemään henkilöllisyystarkastuksia Malpensan lentokentällä myös Schengenin alueen matkustajille, lentoyhtiöiltä edellytettävien Schengenin alueen sisäisten henkilöllisyystarkastusten lisäksi. Nykyisin poliisit pysäyttävät myös Schengenin alueen matkustajat ja tarkastavat näiden henkilöllisyystodistukset maihinnousukorttien lisäksi. Voiko komissio ilmoittaa, onko tällaisesta Schengenin sopimuksen lykkäämisestä ilmoitettu Euroopan viranomaisille? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (12. elokuuta 2002) Komissio ei ole vastaanottanut ilmoitusta siitä, että Italian viranomaiset olisivat ottaneet uudelleen käyttöön tarkastukset sisärajoilla. Komissio kerää Italian viranomaisilta asiaa koskevat tarpeelliset tiedot ja toimittaa teille tutkimusten tulokset mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1828/02 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle. Ilman selvää syytä kadonneet henkilöt.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1828/02 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle (27. kesäkuuta 2002) Aihe: Ilman selvää syytä kadonneet henkilöt Kansalaisyhteiskunnan panoksesta kadonneiden ja seksuaalisesti hyväksikäytettyjen lasten etsinnöissä antamassaan päätöslauselmassa 2001/C 283/01(1) neuvosto kehotti komissiota laatimaan tutkimuksen tästä aiheesta sekä esittämään kertomuksen kyseisen tutkimuksen tuloksista ennen kuluvan vuoden loppua. Haluaisin tietää, onko komissio laatimassa edellä mainittua tutkimusta ja kertomusta ja jos on, olisiko mahdollista laajentaa niitä koskemaan ilman selvää syytä kadonneisiin alaikäisiin ja aikuisiin henkilöihin. Haluaisin myös tietää, aikooko komissio ehdottaa kadonneita henkilöitä koskevan ongelman takia lainsäädäntöaloitetta, kuten se teki kadonneiden ja seksuaalisesti hyväksikäytettyjen lasten tapauksessa. (1) EYVL C 283, 9.10.2001, s. 1. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 2002) Komissio on ehdottanut päätöslauselmaan 2001/C 283/01 perustuvan ja STOP II -ohjelmaan liittyvän tutkimuksen laatimista. STOP II -komitea kokoontuu 24. heinäkuuta 2002 pohtimaan kantaansa komission ehdotukseen. Tutkimuksen ensimmäinen osa käsittelee lasten katoamisen ja seksuaalisen hyväksikäytön todellista laajuutta. Toisessa osassa on tarkoitus luoda yleiskatsaus kadonneiden ja seksuaalisesti hyväksikäytettyjen lasten etsimistä aktiivisesti tukevien jäsenvaltioissa toimivien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen olemassaoloon, asemaan ja rakenteisiin. Tutkimuksen kolmannessa osassa on tarkoitus käsitellä kadonneiden ja seksuaalisesti hyväksikäytettyjen lasten etsintää aktiivisesti tukevien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen toimintaan liittyviä oikeudellisia kysymyksiä ja erityisesti kysymyksiä, jotka koskevat toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuutta toimittaa niille luottamuksellisia tietoja. Tutkimuksen tekoaikana on myös tarkoitus järjestää kolme pyöreän pöydän keskustelua. Komission suunnitelmiin ei tällä hetkellä kuulu laatia lainsäädäntöä, joka koskisi erityisesti kadonneita henkilöitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2595/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Moottoripyöräilijöiden kypärät ja sakotus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0188 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2595/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (18. syyskuuta 2002) Aihe: Moottoripyöräilijöiden kypärät ja sakotus Kreikassa Kreikkalaiset viranomaiset ovat viime aikoina ryhtyneet määräämään sakkoja ja moottoripyörien takavarikointeja niille kuljettajille, jotka eivät käytä kypärää moottoripyörällä liikkuessaan. Kuitenkin kreikkalaiset moottoripyöräilijät valittavat, että hyvien ja turvallisten kypärien hinnat vaihtelevat 300 ja 600 euron välillä Kreikassa, johtuen lähinnä kreikkalaisten viranomaisten määräämistä korkeista tulli- ja veromaksuista. Mikä on komission näkemys kypäriä koskevien kreikkalaisten tulli- ja veromaksujen korkeudesta? Mikä on tarkalleen veromaksujen suuruus muissa 14:ssä Euroopan unionin jäsenvaltiossa? Frederik Bolkestein komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1842/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. EY:n perustamissopimuksen 13 artikla ja transseksuaaleihin kohdistuva syrjintä.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1842/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: EY:n perustamissopimuksen 13 artikla ja transseksuaaleihin kohdistuva syrjintä Eikö EY:n perustamissopimuksen 13 artikla komissionkin mielestä kata transseksuaaleihin kohdistuvan syrjinnän? Kattaako myös työpaikoilla esiintyvää syrjintää koskeva direktiivi transseksuaalit? Jos ei kata, mitä komissio aikoo tehdä estääkseen transseksuaaleihin kohdistuvan syrjinnän? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (29. heinäkuuta 2002) 1. Arvoisan parlamentin jäsenen transseksuaalien syrjinnästä esittämät kysymykset herättävät monimutkaisia kysymyksiä yhteisön lainsäädännön tulkinnasta ja sen ja perusoikeuksien (erityisesti Euroopan ihmisoikeussopimuksen) yhteensopivuudesta. Jokainen tapaus on analysoitava erikseen ottaen huomioon kunkin syrjintätapauksen erityispiirteet. 2. Vaikka perustamissopimuksen 13 artikla ei nimenomaisesti kata transseksuaaleihin kohdistuvaa syrjintää, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä(1) voidaan päätellä, että sukupuolenvaihdoksesta johtuva henkilön syrjiminen kuuluu sukupuoleen perustuvaa syrjintää koskevan kiellon piiriin. 3. Olettaen, että arvoisan parlamentin jäsenen viittaus työpaikoilla esiintyvää syrjintää koskevaan direktiiviin tarkoittaa direktiiviä 2000/78/EY(2), on syytä huomata, että kyseinen direktiivi kattaa uskontoon ja vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän. Transseksuaaleihin kohdistuva syrjintä ei kuitenkaan ole yksi tämän nimenomaisen direktiivin kattamista perusteista. (1) Asia C-13/94, P v. S ja Cornwall County Council, tuomio 30. huhtikuuta 1996. Tämä asia koski transseksuaalin sukupuolenvaihdoksen vuoksi tapahtuneen irtisanomisen lainvoimaisuutta suhteessa miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa 9. helmikuuta 1976 annettuun neuvoston direktiiviin 76/207/ETY, EYVL L 39, 14.2.1976. (2) Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/78/EY, EYVL L 303, 2.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0543/02

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(27. helmikuuta 2002)

Aihe: Kuolemantuomio Khartumissa (Sudan)

Human Rights Watch -ihmisoikeusjärjestö on tuonut julkisuuteen18-vuotiaan kristityn naisen, Abok Afa Akokin tapauksen. Sudanilainen Etelä-Darfurin oikeusistuin tuomitsi hänet kivitettäväksi avioliiton ulkopuolisen raskauden vuoksi, vaikka hän ilmoitti oikeudenkäynnissä joutuneensa raiskatuksi. HRW korosti, että sharia-lakia ei pitäisi soveltaa rikostuomioistuimessa ja muistutti, että Sudanin viranomaiset ovat usein väittäneet, että shariaa ei ole koskaan sovellettu kristittyihin.

1. Voiko komissio ilmoittaa tunteeko se edellä mainitut tapahtumat?

2. Onko komissiolla taloudellista yhteistyötä Sudanin kanssa, ja jos on, onko se ottanut huomioon järkyttävät olosuhteet, joissa osa kansaa joutuu elämään syrjittynä vain ja ainoastaan rotunsa ja uskontonsa vuoksi?

3. Katsooko komissio, että sen puheenjohtajan pitäisi vaatia Sudanin hallitusta palauttamaan ihmisoikeuksien kunnioitus maahan, jossa islamilaisessa fundamentalismilla on erittäin vahva asema yhteiskunnallisessa elämässä?

4. Aikana, jolloin terrorismin ja kaikenlaisen fundamentalismin torjunta näyttää olevan etusijalla monen hallituksen poliittisessa toiminnassa, eikö olisi syytä tarkistaa EU:n ulkopolitiikan kriteereitä ja sisältöjä, jotta voidaan ottaa huomioon perusoikeuksien kunnioittaminen olennaisena vaatimuksena diplomaattisten suhteiden ylläpitämiselle kolmansien maiden kanssa?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(9. huhtikuuta 2002)

1. Komissio on toiminut aktiivisesti tässä asiassa Sudanin-edustustonsa kautta, ja Sudanin viranomaisiin on oltu yhteydessä.

2. Sudan on Lomén yleissopimusten ja Cotonoun sopimuksen osapuoli. Maan tilanteen vuoksi kehitysrahoitusyhteistyötä ei ole voitu toteuttaa maaliskuusta 1990 lähtien. Ottaen huomioon edistymisen vuoropuhelussa rauhan palauttamiseksi Sudaniin vaihtoehtona voisi olla yhteistyön ehdollinen jatkaminen.

3. On selvää, että kansainvälisen yhteisön huolestuneisuus on vaikuttanut tähän asiaan. Etelä-Darfurin muutoksenhakutuomioistuin kumosi kivittämällä täytäntöön pantavan kuolemantuomion ja palautti asian Nyalan alemman rikostuomioistuimen käsiteltäväksi uutta tuomiota varten, ja siellä Akok tuomittiin saamaan 75 ruoskaniskua. Akokin asianajaja on kuitenkin valittanut korkeimpaan oikeuteen siitä, että tuomio annettiin ja pantiin välittömästi täytäntöön, minkä vuoksi Akokin on mahdotonta hankkia oikeudellista neuvontaa ja käyttää muutoksenhakuoikeuttaan.

Komissio käy yhdessä jäsenvaltioiden kanssa nykyisin poliittista vuoropuhelua Sudanin kanssa ja seuraa tarkasti ihmisoikeustilannetta. Unionin ministeritroikka kävi keskusteluja Sudanin hallituksen kanssa joulukuussa 2001 ja sopi vuodeksi 2002 sitoumuksista ihmisoikeuksien, demokratisoinnin, oikeusvaltion ja rauhanprosessin aloilla.

4. Ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltion kunnioittaminen on oleellinen osa Cotonoun sopimusta, joka yhdistää unionia ja Sudania. Vaikka perusoikeuksien noudattaminen ei ole ennakkoedellytyksenä diplomaattisille suhteille, se on kuitenkin edellytyksenä yhteistyölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1282/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. European Business Summit -kokouksen rahoitus.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0055 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1282/02 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (7. toukokuuta 2002) Aihe: European Business Summit -kokouksen rahoitus Brysselissä pidetään 6.8. kesäkuuta 2002 European Business Summit -kokous. Kokouksen osallistumismaksu on 2 178 euroa (ehdokasvaltioita edustavat osanottajat maksavat alennetun maksun 1 815 euroa). Koska osanottajamäärän arvioidaan nousevan 1 500 henkeen, kokous tuottaa tuloja noin 3 miljoonaa euroa. Kokouksen järjestäjät mainostavat kokousta ilmoittamalla, että Euroopan komissio tukee heitä. Ohjelman mukaan kahdeksan komission jäsenen on määrä puhua kokouksen osanottajille. Voiko komissio ilmoittaa, keitä tämän kokouksen järjestäjät ovat ja missä muodossa heille annetaan lisätukea? Voiko komissio erityisesti ilmoittaa, maksaako se suoraan varoja järjestäjille (esim. lisinä tai pääsymaksuina)? Voiko komissio ilmoittaa, kuka saa mainitut osallistumismaksut ja mitä niille tapahtuu? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 2002) European Business Summit (EBS) -kokouksen järjesti European Business Forum Asbl, voittoa tavoittelematon yhdistys, joka perustettiin 1999 ensimmäisen EBS-kokouksen järjestämistä kesäkuussa 2000 varten. Komissio vuokrasi kaikkiaan 105 m2:n suuruisen näyttelyosaston ACE-yritykseltä normaaliin, kaikilta organisaatioilta perittävään hintaan, ja sen lukuisat osastot oli kerätty Euroopan unionin yhteiselle näyttelyosastolle. Ainoa komission EBS:lle myöntämä tuki oli laajentumisasioiden pääosaston myöntämä 39 000 euron avustus kokouksen aikana järjestettäviä konferensseja varten, joiden tarkoituksena oli esitellä kaikki 13 ehdokasmaata, toisin sanoen 3 000 euroa maata kohden. Noin kahdeksankymmentä prosenttia EBS:iin odotetuista 1 500 henkilöstä oli vieraita, jotka pääsivät sisään ilman osallistumismaksua: poliitikkoja, sponsoreita, näytteillä olevien yritysten työntekijöitä, Euroopan unionin näyttelyosastoon osallistuvien pääosastojen yksikönpäällikköä ylempiä virkamiehiä sekä Euroopan parlamentin jäseniä. Toisen EBS:n kokonaisbudjetiksi arvioitiin 1,8 miljoonaa euroa, mistä noin kolmasosa katettiin noin 300 osallistujan osallistumismaksujen tuotoilla. Jäljelle jäävät kaksi kolmasosaa katettiin sponsorirahoilla. EBS uskoo pääsevänsä omilleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2023/02 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Lentoreittien ympäristövaikutusten arviointia koskeva velvoite.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0122 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2023/02 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (9. heinäkuuta 2002) Aihe: Lentoreittien ympäristövaikutusten arviointia koskeva velvoite Saksan liittotasavallan ilmailuviranomaiset myönsivät Frankfurtin lentokentälle yhden lisäreitin, joka kulkee Taunuksen virkistysalueen yli ja jonka johdosta Frankfurtin lentokenttä on jo ensimmäisen vuoden aikana saanut yli 160 000 valitusta lentomelusta. Saksan lentoturvallisuusviranomaisten (Deutsche Flugsicherheit, DSF) ehdotuksesta lentoreitistä päätettiin paikallisia asukkaita, kuntia ja kyseisiä alueita kuulematta, eikä ympäristövaikutuksia tässä tapauksessa arvioitu. Frankfurtin lentokenttä on 4 000 metrin kiitoratoineen direktiivin 85/337/EEY(1) 4 artiklan 1 kohdan (liite I, 7 kohta) mukainen hanke. Direktiivin 1 artiklan 2 kohdan mukaan myös muu luonnonympäristöön ja maisemaan kajoaminen edellyttää ympäristövaikutusten arviointia. Onko komissio yhtä mieltä siitä, että sellaisia uusia lentoreittejä myönnettäessä, jotka voivat aiheuttaa meluhaittoja virkistys- ja asuinalueilla, on suoritettava ympäristövaikutusten arviointi? (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2022/02 ja E-2023/02 (2. elokuuta 2002) Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettua neuvoston direktiiviä 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY(1), sovelletaan hankkeisiin, jotka luetellaan direktiivin liitteissä I ja II ja joiden toteuttamiseen on saatava lupa. Olemassa olevan lentoihin oikeuttavan luvan laajentaminen tai uuden yölentoluvan myöntäminen eivät kuulu ympäristövaikutusten arviointia koskevassa direktiivissä olevan hankkeen määritelmän soveltamisalaan, eivätkä mainitun määritelmän soveltamisalaan kuulu myöskään lentoreitit ja olemassa olevien kiitoratojen käyttö. (1) EYVL L 73, 14.3.1997.