ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1369/00 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle. Tupakka ‐ yhteisön tutkimus- ja tiedotusrahasto.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0034 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1369/00 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Tupakka yhteisön tutkimus- ja tiedotusrahasto 1. Voiko komissio vahvistaa, että vuosittain 2 prosenttia summasta, joka on osoitettu tupakkaa koskeville palkkioille (budjettikohta B1-17), noin 20 miljoonaa euroa, lisätään yhteisön tupakan tutkimus- ja tiedotusrahastoon (B1-175), kuten neuvosto on ilmoittanut? 2. Voiko komissio kertoa, onko vuoden 1997 jälkeen kyseisestä rahastosta rahoitettu yhtään hanketta? 3. Voiko komissio ilmoittaa, mihin tupakkaa koskeviin tutkimus- ja tiedotushankkeisiin kyseiset varat käytettiin vuosina 19971999 ja mitkä olivat niihin käytetyt summat? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1369/00 ja P-1370/00 (15. kesäkuuta 2000) 1. Yhteisön tupakan tutkimus- ja tiedotusrahasto on perustettu raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92(1) 13 artiklan säännösten mukaisesti. Tätä artiklaa on muutettu 20. heinäkuuta 1998 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1636/98(2). Rahaston tavoitteita on laajennettu ja sen saama pidätys on kaksinkertaistettu 2 prosenttiin jokaisen sadon yhteydessä tupakan tuottajille maksettavasta palkkiosta, joka on nykyisin noin 19 miljoonaa euroa. Käytännössä komissio ottaa käyttöön toimia, jotka on rahoitettu tilapäisestä budjettikohdasta Yhteisön tutkimus- ja tiedotusrahasto (B1-185). Tämän budjettikohdan määrärahat vastaavat arviolta tietyn varainhoitovuoden aikana aiheutuneita todellisia kustannuksia. Komissio valvoo, että tämän budjettikohdan määrärahat/menot eivät ylitä pidätyksestä saatua tuloa. 2. Rahastosta ei ole vuodesta 1997 rahoitettu uusia hankkeita, mutta käytettävissä olevilla määrärahoilla on voitu rahoittaa käynnissä olevia hankkeita, jotka on valittu kahden ehdotuspyynnön perusteella vuosina 1994 ja 1996. Nämä monivuotiset hankkeet on itse asiassa rahoitettu vuoden mittaisina osina. Komissio suunnittelee aloittavansa lähikuukausina uusia hankkeita. 3. Kolmannen kysymyksen osalta käynnissä olevat vuosien 19971999 hankkeet ja myönnetyt määrärahat ovat seuraavat: Tutkimus: - 1997: 2 747 666 hankkeille 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/66 ja 96/T/67. - 1998: 2 690 916 hankkeille 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/24, 96/T/35, 96/T/55, 96/T/66 ja 96/T/67. - 1999: 2 385 727 hankkeille 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/24, 96/T/35, 96/T/55, 96/T/66 ja 96/T/67. Tiedotus: - 1997: 610 719,16 hankkeille 96/I.T./13, 96/I.T./26, 96/I.T./28, 96/I.T./33, 96/I.T./37, 96/I.T./57 ja 96/I.T./73. - 1998: 1 311 027,30 hankkeille 96/I.T./13, 96/I.T./26, 96/I.T./33, 96/I.T./36, 96/I.T./44, 96/I.T./55, 96/I.T./57, 97/I.T./12 ja 97/I.T./33. - 1999: 210 748,61 hankkeille 96/I.T./28, 96/I.T./37, 97/I.T./3 ja 97/I.T./33. (1) EYVL L 215, 30.7.1992. (2) EYVL L 210, 28.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2459/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Saksan viranomaiset takavarikoivat jalkapallohuligaaneiksi epäiltyjen passit.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2459/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Saksan viranomaiset takavarikoivat jalkapallohuligaaneiksi epäiltyjen passit Katsooko komissio, että Saksan viranomaiset toimivat Euroopan yhteisöjen sopimusten mukaisesti takavarikoidessaan noin viidensadan jalkapallohuligaaniksi epäillyn passin juuri ennen Euro 2000 -jalkapalloturnausta? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 2000) Jäsenvaltioiden toimia yleisen järjestyksen turvaamiseksi on tarkasteltava direktiivin 64/221/ETY(1) ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön valossa. Näissä määritellään niiden henkilöiden oikeudet, joihin kohdistuu liikkumisvapauden ja oleskeluoikeuden rajoituksia. Yleisen järjestyksen ja turvallisuuden asettamilla vaatimuksilla ei saa rajoittaa EY:n perustamissopimuksessa taattuja oikeuksia enempää kuin on välttämätöntä näiden vaatimusten turvaamiseksi(2). Jäsenvaltioiden viranomaisten tulee ensisijaisesti arvioida käytännön tilanteita ja ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin yhteisön oikeuden mukaisesti. Komissio katsoo saamiensa tietojen perusteella ja olosuhteet huomioon ottaen, että arvoisan kysyjän mainitsemat toimet ovat tarkoitetun tavoitteen mukaisia kohdistuessaan soveltamisalaltaan ja ajallisesti rajoitettuina huligaanien toimintaan. (1) Neuvoston direktiivi 64/221/ETY, annettu 25 päivänä helmikuuta 1964, ulkomaalaisten liikkumista ja oleskelua koskevien, yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä kansanterveyteen perustuvien erityistoimenpiteiden yhteensovittamisesta (EYVL 56, 4.4.1964). (2) Ks. asia 36/75, Rutili, (Kok. 1975, s. II-1219).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1771/00

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(29. toukokuuta 2000)

Aihe: Irlannin raideliikennepalvelut

Ottaen huomioon, että EU on vastuussa raideliikenteen, maantieliikenteen ja muut liikennemuodot sisältävän yhteisen liikennepolitiikan kehittämisestä, mitkä ovat komission valtuudet sen varmistamisessa, että jäsenvaltiot investoivat riittävästi raideliikennepalveluihin, ja miten komissio suhtautuu Iarnrod Eireannin päätökseen olla avaamatta uudelleen Monasterevinin rautatieasemaa Irlannin Kildaren kreivikunnassa siitä huolimatta, että Dubliniin päivittäin autolla ajavien joukossa on monia, jotka haluaisivat tehdä työmatkansa junalla?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(3. heinäkuuta 2000)

Komissio voi myöntää osarahoitusta sellaisille rautatieinfrastruktuurin tutkimukseen ja investointeihin liittyville hankkeille, jotka on määritelty Euroopan laajuisia liikenneverkkoja (TEN-T) koskevissa suuntaviivoissa. Rahoitus maksetaan tällöin Euroopan laajuisille verkoille osoitetusta budjetista ja rakennerahastoista. Irlannissa Dublinin ja Portarlingtonin välinen päärataosuus (Galway-Limerick-Cork-Tralee) on määritelty TEN-rautatieverkon karttaluonnoksen osaksi. Periaatteessa tätä rataosuutta koskevat parannus- ja rakennushankkeet voivat saada yhteisön rahoitusta, jos ne ovat TEN-suuntaviivoissa määriteltyjen kriteerit ja prioriteettien mukaisia.

Investointien tärkeysjärjestyksestä päättävät kansalliset viranomaiset yksin riippumatta siitä, haetaanko hankkeelle yhteisön rahoitusta.

Yleisesti komission politiikan tavoitteena on edistää rautatieliikennettä, jotta siitä voisi tulla tehokas liikennemuoto ja jotta onnistuttaisiin ratkaisemaan olemassa olevia liikenneongelmia, kuten ruuhkia ja ympäristöön kohdistuvia ulkoisvaikutuksia. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi komissio on antanut voimassa olevan lainsäädännön mukauttamiseen liittyviä ehdotuksia, jotka koskevat esimerkiksi markkinoiden avaamista ja infrastruktuurin hinnoittelun periaatteita. Mitä tulee Monasterevinin rautatieaseman avaamiseen, komissio katsoo, että rautateitse tapahtuvan työpaikkaliikenteen infrastruktuuria koskevien investointipäätösten tekeminen kuuluu paikallisille tai alueellisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2291/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Elohopeapitoisen saippuan tuotanto Euroopassa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0186 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2291/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Elohopeapitoisen saippuan tuotanto Euroopassa Onko komissio tietoinen, että Euroopassa tuotetaan suuria elohopeamääriä sisältävää saippuaa, jota salakuljetetaan Afrikkaan, missä sitä käytetään hiusten ja ihon vaalentamiseen? Saippua aiheuttaa vakavaa haittaa terveydelle ja saastuttaa ympäristöä. Kannattaako komissio elohopeasaippuan tuotannon kieltämistä Euroopassa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Neuvoston direktiivissä 76/768/ETY kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä(1) säädetään pääperiaatteena, että Euroopan markkinoilla myytävä kosmeettinen valmiste ei saa sisältää elohopeaa (liite II n:o 221 b.). Tästä kiellosta huolimatta on viimeaikaisissa tarkastuksissa Tanskan, Suomen, Ruotsin ja Norjan kotimarkkinoilta löytynyt elohopeaa sisältäviä saippuoita. Saippuat oli yllättäen valmistettu joko Espanjassa tai Yhdistyneessä Kuningaskunnassa. Kaikille jäsenvaltioille on tiedotettu löydöistä. Lisäksi komissio on kehottanut sekä Espanjaa että Yhdistynyttä kuningaskuntaa ryhtymään tarvittaviin toimiin kyseisten saippuoiden valmistamisen lopettamiseksi maassaan. Tämä ehkäisee elohopeasaippuoiden vientiä Euroopasta Afrikkaan. Colipaa, kosmetiikkatuotteiden valmistajien yhdistystä, on myös kehotettu ryhtymään tarvittaviin toimiin ja ilmoittamaan jäsenilleen löydöistä. Komissio seuraa tarkasti elohopeasaippuoiden valmistuskiellon toimeenpanemista. (1) EYVL L 269, 27.9.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2452/00

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(24. heinäkuuta 2000)

Aihe: Notaarien vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa

Tietyt jäsenvaltiot vaativat, että notaarin toimen harjoittamista haluavien muiden jäsenvaltioiden kansalaisten on ensin hankittava sen maan kansalaisuus, jossa he haluavat työskennellä. Onko tämä vaatimus komission mielestä Euroopan yhteisöjen sopimusten vastainen ja jos on, mihin toimiin on ryhdytty tilanteen korjaamiseksi?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(13. syyskuuta 2000)

Jotkin jäsenvaltiot vaativat notaarin ammatin harjoittajalta maan kansalaisuutta vedoten Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 45 artiklaan (ent. 55 artikla). Yhdenmukaisuus artiklan kanssa herättää epäilyjä, vaikka artiklaan liittyvä oikeuskäytäntö onkin vähäistä(1), ja komissio on näin ollen puuttunut asiaan. Portugali on luopunut vaatimuksesta, ja Espanja ja Italia ovat osoittaneet olevansa valmiita suomaan kyseisen ammatin harjoittamisen myös muiden jäsenvaltioiden kansalaisille. Seitsemän muun jäsenvaltion, Belgian, Saksan, Kreikan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden ja Itävallan, laajasti perustellut vastaukset ovat perusteellisen tutkimuksen kohteena, ja tarvittavat päätökset pyritään tekemään viipymättä.

(1) Ks. erityisesti asiassa 2/74 Reyners annettu asianajajan ammattiin liittyvä tuomio. Asioissa 42/92, C-114/97 ja C-355/98 annetut tuomiot koskevat ammatteja, jotka eroavat vielä enemmän notaarin ammatista.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1802/00 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle. Özgürin tapaus.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0121 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1802/00 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Özgürin tapaus Turkin miehittämän Kyproksen osan viranomaiset lähettävät kyproksenturkkilaisen poliitikon Özker Özgürin oikeuden eteen 26. toukokuuta syytettynä kapinaan yllyttämisestä. Özgüria ja Avrupa-sanomalehden kustantajaa ja toimitusta syytetään siksi, että Özgür on toistuvasti asettunut kirjoituksissaan vastustamaan sitä, että kansalaisia ajetaan kodeistaan, jotta turkkilaiset sotilaat voivat ottaa ne käyttöönsä. Özgür on ilmoittanut kieltäytyvänsä asettumasta miehitysvallan tuomioistuimen tuomittavaksi. Tämä tapaus on jatkoa niille Turkin sotilasvallan epäsuorille väliintuloille, joiden tarkoituksena on säilyttää Denktash kyproksenturkkilaisen yhteisön johtajana. Özgürin tapaus edustaa epäilemättä räikeää yksilön oikeuksien ja ilmaisuvapauden loukkausta, puhumattakaan siitä, mitä se kertoo demokratian toimivuudesta. Komissiolta kysytään, aikooko se ottaa esiin kysymyksen yksilön oikeuksien ja ihmisoikeuksien jatkuvasta loukkaamisesta Turkin joukkojen miehittämässä osassa Kyprosta ja kuinka se aikoo toimia saadakseen oikeudenkäynnin oikeudenmukaisuuden turvattua? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2000) Komissio on täysin tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamasta kyproksenturkkilaisen poliitikon Özker Özgürin lähettämisestä äskettäin oikeuden eteen ja se seuraa tarkasti tapahtumien kulkua. Edellä sanottu pätee myös Avrupa-sanomalehden kustantajaan ja toimitukseen. Komissio valmistelee joka vuosi kustakin ehdokasmaasta määräaikaiskertomuksen, jossa tarkastellaan maan edistymistä Kööpenhaminassa vahvistettujen liittymisperusteiden pohjalta, ihmisoikeudet mukaan luettuina. Kyproksesta on erityinen osio, jossa käsitellään tilannetta saaren pohjoisosassa(1). On todennäköistä, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia tapauksia käsitellään tämän vuoden kertomuksessa, joka on määrä julkaista syksyllä 2000. (1) KOM(1999) 502 lopullinen, 13.10.99, s. 11.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1684/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan investointipankin rahoitusvalvonta.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0071 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1684/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle (24. toukokuuta 2000) Aihe: Euroopan investointipankin rahoitusvalvonta Onko neuvosto huolestunut Euroopan investointipankin (EIP) entisen työntekijän Carlo de Nicolan äskettäin esittämistä syytöksistä, jotka koskevat satojen miljoonien eurojen suuruisia tappioita kansainvälisillä joukkovelkakirjamarkkinoilla sekä pankin tapaa asioida ainoastaan tiettyjen meklarien välityksellä, joista ainakin yksi oli pankin entinen työntekijä, ja maksaa kohtuuttoman suuria provisioita? Katsooko neuvosto, että perustamissopimuksen konsolidoitua toisintoa tulisi muuttaa tulevan hallitustenvälisen konferenssin aikana siten, että tilintarkastustuomioistuimelle annetaan toimivalta valvoa EIP:n toimintaa? Vastaus (10. lokakuuta 2000) Perustamissopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin tarkastaa yhteisön kaikkia tuloja ja menoja koskevat tilit. Näin ollen tilintarkastustuomioistuimen suorittama Euroopan investointipankin tilien tarkastus rajoittuu periaatteessa niihin alamomentteihin, joihin sisältyy tällaisia tuloja ja menoja. Euroopan investointipankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 14 artiklan mukaan komitea, jonka muodostavat valtuuston asianomaisten pätevyyden perusteella nimittämät kolme jäsentä, tarkastaa vuosittain pankin toiminnan ja kirjanpidon asianmukaisuuden. Komitea vahvistaa lisäksi, että tase ja tuloslaskelma vastaavat tilejä ja antavat oikean kuvan pankin tilanteesta sen varojen ja sitoumusten suhteen. Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmaankin tietää, neuvosto ei osallistu jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssiin eikä sen vuoksi voi kommentoida konferenssin työskentelyä. Euroopan parlamentilla sitä vastoin on kaksi tarkkailijaa, jotka seuraavat läheltä konferenssin valmisteluvaiheen työskentelyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1911/00 esittäjä(t): Christine De Veyrac (PPE-DE) komissiolle. Vaihto-ohjelmista saatavat apurahat.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1911/00 esittäjä(t): Christine De Veyrac (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Vaihto-ohjelmista saatavat apurahat Saan lukuisia valituskirjeitä, jotka koskevat Erasmus- ja Sokrates-ohjelmista saatavien apurahojen pienuutta. Voiko komissio selvittää tilanteen parantamiseksi, onko mahdollista perustaa yhteistyössä sekä julkisten että yksityisten toimijoiden kanssa eurooppalainen rahasto, jonka tavoitteena olisi edistää nuorten vapaata liikkuvuutta Euroopan unionissa? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (25. heinäkuuta 2000) Erasmus-ohjelman opiskelijavaihdon suosio on kasvanut huomattavasti joka vuosi, mutta vaihtoon osallistuvien apurahoihin varattu talousarvio on kasvanut niukasti. Komissio on tietoinen Erasmus-apurahan pienuuden vaikutuksista ja sen mahdollisesti aiheuttamista turhautumista. Komissio hakee aktiivisesti ratkaisua tähän ongelmaan yhdessä eri osapuolten (kansallisten Sokrates- ja Erasmus-toimistojen, akateemisten piirien edustajien ja opiskelijajärjestöjen) kanssa. Arvoisan parlamentin jäsenen on syytä muistaa, että Erasmus-apurahalla ei pyritä kattamaan kaikkia opiskelijalle ulkomailla olon aikana aiheutuvia kuluja vaan sen tarkoituksena on auttaa kattamaan oleskelusta koituvat ylimääräiset kulut. Yhteisön tuen lisäksi tarvitaan ehdottomasti tukea myös muista rahoituslähteistä, ja monissa Erasmus-vaihtoon osallistuvissa maissa opiskelijoille tarjotaankin (kansallista, alueellista, yksityistä) lisärahoitusta. Tämä käy selvästi ilmi Erasmus-opiskelijoiden sosio-ekonomista tilannetta koskevasta tutkimuksesta, jonka tulokset on toimitettu parlamentille 18. tammikuuta 2000(1) ja jota kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta tarkastelee parhaillaan. Tutkimuksen suosituksessa 20 korostetaan tarvetta etsiä muita keinoja rahoittaa opiskelijavaihtoa. Voitaisiin esimerkiksi etsiä muita suoria tai välillisiä tukimuotoja, kuten tarjota matkalippuja alennetuin hinnoin tai kerätä rahaa teollisuudelta, liikeyrityksiltä tai paikallistason viranomaisilta. Lisäksi voitaisiin perustaa kansallisen tai Euroopan yhteisön tason lainajärjestelmä opiskelijoille vaihdoista aiheutuvien kulujen kattamiseksi. Viimeksi mainitusta keinosta on hiljattain käynnistetty toteutettavuustutkimus. (1) Komission kertomus Erasmus-opiskelijoiden sosioekonomista tilannetta käsittelevä tutkimus, KOM(2000) 4 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0867/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Rahdatut alukset Kreikan vesillä.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0867/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Rahdatut alukset Kreikan vesillä Ymmärtääkseni Kreikka on saadut luvan poiketa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92(1) 6 artiklan 3 kohdan määräyksistä 1. tammikuuta 2004 saakka. Merkitseekö tämä sitä, että Kreikalla on oikeus sallia rahdattujen alusten pääsy Kreikan vesille vain siinä tapauksessa, että ne on rekisteröity Kreikassa (Kreikan lipun alle) ja että kapteeni on kreikkalainen? (1) EYVL L 364, 12.12.1992, s. 7. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2000) Kreikalle on myönnetty väliaikainen poikkeus palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) 7. joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 soveltamisesta 1. päivään tammikuuta 2004 saakka kahdella meriliikenteen kabotaasin sektorilla, jotka ovat säännöllinen matkustaja- ja lauttaliikenne sekä bruttovetoisuudeltaan alle 650 tonnin aluksilla tarjottavat saarikabotaasipalvelut. Tämä tarkoittaa sitä, että Kreikan viranomaiset voivat varata tällaiset palvelut Kreikassa rekisteröidyille aluksille, jotka purjehtivat Kreikan lipun alla. Muissa jäsenvaltioissa rekisteröidyt bruttovetoisuudeltaan alle 650 tonnin alukset, jotka purjehtivat jonkun muun jäsenvaltion lipun alla, voidaan siis sulkea pois Kreikassa harjoitettavasta saarikabotaasista edellä mainittuun päivään saakka. Mitä tulee siihen, että kapteeni on kansalaisuudeltaan kreikkalainen, komissio katsoo, ettei tällainen vaatimus ole yhteisön lainsäädännön vastainen. Kun otetaan huomioon, että aluksen kapteeni käyttää ylintä valtaa (esimerkiksi aluksella tehtyjen rikosten tutkiminen, järjestyksen noudattaminen ja matkustajien siviilisäätyyn liittyvä toimivalta), komissio katsoo, että kapteenin toimi kuuluu EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 3 kohdassa (entinen 48 artikla) määrätyn poikkeuksen soveltamisalaan (ks. komission huomiot tapauksessa komissio vs. Ranska, asia C-334/94, 7. maaliskuuta 1996 annettu tuomio).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1725/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Egeanmeren kreikkalaisten saarten hallinnan kiistanalaistaminen Turkin taholta.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1725/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Egeanmeren kreikkalaisten saarten hallinnan kiistanalaistaminen Turkin taholta NATO:n Dynamic Mix -sotaharjoituksia silmällä pitäen Turkki on nostanut jälleen etualalle vanhan kiistan eräiden Egeanmeren pienten saarten ja luotojen kuulumisesta Kreikan hallintaan. Lisäksi se on esittänyt syytöksiä koskien Kreikan kehitys- ja ympäristötoimia kyseisillä alueilla, toimia, joista monia rahoitetaan Euroopan unionin ohjelmista. Yhteydenotossaan Kreikan hallitukseen keskiviikkona 10. toukokuuta 2000 Turkki mainitsee Kreikan sotilaalliset ja muut toimet Egeanmerellä sijaitsevissa maantieteellisissä kohteissa, joiden omistus on kiistanalainen. Voisiko komissio kertoa minulle, hyväksyykö se sen, että Turkki kyseenalaistaa edellä mainitulla tavalla Kreikan hallintaoikeuden kyseisillä alueilla, ja sopiiko tämä asenne yhteen sen sopimuksen hengen kanssa, joka tehtiin Helsingissä Kreikan suostuttua myönnytyksiin, sekä Turkille myönnetyn EU:n jäsenehdokasvaltion aseman kanssa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (4. heinäkuuta 2000) Komissio on tietoinen edelleen ratkaisematta olevista Egeanmereen liittyvistä kysymyksistä. Helsingissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi päätelmissään, että se korostaa Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan mukaista riitojen rauhanomaisen ratkaisemisen periaatetta sekä kehottaa ehdokasvaltioita pyrkimään kaikin tavoin ratkaisemaan jäljellä olevat rajakiistat ja muut asiaan liittyvät kysymykset. Muussa tapauksessa niiden olisi kohtuullisen ajan kuluessa saatettava riita Kansainvälisen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Eurooppa-neuvosto tarkastelee tilannetta uudelleen vuoden 2004 loppuun mennessä mahdollisten ratkaisematta olevien riitojen osalta. Se tarkastelee tällöin erityisesti riitojen vaikutuksia liittymisprosessiin ja pyrkii edistämään riitojen ratkaisemista Kansainvälisessä tuomioistuimessa. Olisikin kannustettava kaikkia toimia, joilla pyritään sisällyttämään tämä asia Kreikan ja Turkin läheisempien suhteiden yhteydessä käytävään poliittiseen vuoropuheluun.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1804/00 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle. Euron käyttöönotto ja syrjäisimmät alueet.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0190 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1804/00 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Euron käyttöönotto ja syrjäisimmät alueet Euron käyttöönotto 1. tammikuuta 2002 on kiistattomasti tärkeä vaihe Euroopan unionin kehittämisessä. Yhteisen rahan käyttöönottoon voi kuitenkin liittyä vaaratekijöitä heikoimmassa asemassa oleville. Euroopan unionin maissa yleensä ja erityisesti syrjäisimmillä alueilla on tehostettava koulutusta. Näillä alueilla on paljon lukutaidottomia ja siksi ne on erityisesti otettava huomioon, jotta siirtyminen yhteiseen rahaan olisi mahdollisimman joustava. Mihin konkreettisiin tiedotus- ja koulutustoimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä vaikuttaakseen tämän tavoitteen saavuttamiseen? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2000) Komission tiedossa on, että yhteisön äärialueilla tarvitaan erityisesti tietoa euron käyttöön siirtymisestä. Euroopan kansalaisten tiedotusohjelman (Prince) yhteydessä on kehitetty ja myös rahoitettu hanketta, jonka tarkoituksena on tehdä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa, jotta euroon siirtyminen helpottuisi syrjäisimmillä alueilla. Hankkeen tavoitteena on kouluttaa eurokouluttajia Martiniquen, Madeiran ja Kanarian saarten väestöä varten. Äärialueiden väestö mainitaan lisäksi kohderyhmänä ehdotuspyynnössä, joka koskee vuoden 2000 eurotiedotusohjelmaa.