ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1861/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle. Valencian autonomiseen yhteisöön kuuluvat erityiset lintujensuojelualueet.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1861/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Valencian autonomiseen yhteisöön kuuluvat erityiset lintujensuojelualueet Valencian autonominen alue on viivytellyt vuosia Euroopan unionin säätämien lintujensuojelualueiden toteuttamisessa. Nyt kun Euroopan komissio itse toi tilanteen esiin, Valencian hallitus aikoo laajentaa kyseistä lintujensuojelualuetta sellaisille alueille, joita jo suojellaan. Tästä huolimatta suojeluohjelma toteutuu erittäin suppeana Euroopan unionin antamiin määräyksiin nähden. SEO-Birdlifen komissiolle laatiman tiedonannon mukaisesti Valencian lintujensuojelualueen pitäisi olla lähes 736 637 hehtaaria, kun taas Valencian neuvosto aikoo suojella ainoastaan 266 049 hehtaaria. Jos lintujensuojelualueita määritellään edellä mainitulla tavalla, ne jäävät pinta-alaltaan erittäin pieniksi, ja suojelun ulkopuolelle jää laajoja alueita, kuten Marjal d'Almenara, suuri osa Alicanten vuoristosta, Marínan vuoristo ja Morellan ja Beceitin satamat. Miten komissio aikoo taata, että lintujensuojeluohjelma toteutetaan ja suojelualueita lisätään? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2000) Komissio ei tiedä Valencian autonomisen alueen neuvoston erityiseksi lintujen suojelualueeksi määrittelemän alueen tarkkaa pinta-alaa. Kuten parlamentin jäsen kysymyksessään mainitsee, komissio on aloittanut rikkomisesta johtuvan menettelyn Espanjaa vastaan siitä syystä, että Espanja ei ole nimennyt erityisiä lintujen suojelualueita Espanjan alueella tai on nimennyt ne vain osittain. Menettely koskee luonnollisesti myös Valencian autonomisella alueella ilmenneitä tapauksia, joissa alueita ei ole nimetty lainkaan tai ne on nimetty puutteellisesti. Koska komission tehtävänä on valvoa perustamissopimusten noudattamista, se ei epäröi ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen takaamiseksi, että yhteisön oikeutta noudatetaan koko Espanjan alueella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1251/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle. Iranin juutalaisten oikeudelliset takeet ja ihmisoikeudet.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0069 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1251/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Iranin juutalaisten oikeudelliset takeet ja ihmisoikeudet Euroopan parlamentti ja monet yhteiskunnalliset tiedotusvälineet ovat useaan otteeseen käsitelleet uhkaa, että ryhmä vakoilusta syytettyjä Iranin juutalaisia saatetaan oikeudenkäynnissä tuomita jopa kuolemaan. Parlamentti hyväksyi aihetta koskevan päätöslauselman syyskuussa 1999. Mitä toimia komissio on toteuttanut näiden henkilöiden ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi ja erityisesti heidän oikeudenmukaisen oikeudenkäyntinsä takaamiseksi, tai mitä aloitteita se voisi harkita tässä kysymyksessä? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1088/00, E-1209/00 ja E-1251/00 (24. toukokuuta 2000) Komissio seuraa tiiviisti Iranin ihmisoikeustilannetta. EU huolehtii siitä, että ihmisoikeuskysymykset ovat keskeisellä sijalla Iranin kanssa käytävässä kaikenkattavassa vuoropuhelussa. Sekä EU että yksittäiset jäsenvaltiot ovat viime vuoden aikana toteuttaneet toimenpiteitä vakoilusta syytettyjen ja Shirazissa pidätettyinä olevien 13 Iranin juutalaisen ja 8 muslimin johdosta. Iranin edustajat ovat vakuuttaneet, että kyseiset henkilöt saavat oikeudenmukaisen ja avoimen oikeudenkäynnin, ja Iranin viranomaiset ovat varmasti tietoisia siitä, että oikeuden kielteisestä päätöksestä seuraisi voimakas kansainvälinen reaktio. Pidätetyistä juutalaisista kolme vapautettiin hiljattain takuita vastaan. EU on toistuvasti ottanut Iranin viranomaisten kanssa puheeksi sen, miten tärkeää on varmistaa oikeudenmukainen ja avoin oikeudenkäynti mukaan luettuna pidätettyjen oikeudellinen edustus. On sääli, ettei aiempia lupauksia avoimesta oikeudenkäynnistä ole lunastettu. Vaikka Iranin hallitus on edelleen herkkä kansainväliselle painostukselle, on syytä välttää luomasta vaikutelmaa ulkomaiden puuttumisesta asiaan, koska se ei olisi pidätettyjen edun mukaista. Tätä taustaa vasten on selvää, että oikeudenkäynnin tulos sekä kansainvälisen yhteisön arvio oikeudenkäyntiprosessista määrittelevät sen, mihin suuntaan suhteet Iranin kanssa kehittyvät.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1631/00 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle. Geoffry Westonin ja Klays Pahlichin tekemä tarjous ‐ Danube Watch -lehtien julkaiseminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1631/00 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Geoffry Westonin ja Klays Pahlichin tekemä tarjous Danube Watch -lehtien julkaiseminen Onko Euroopan komissio tarkistanut, että Danube Watch -lehden julkaisemiseksi 7. lokakuuta 1998 käynnistetty tarjouskilpailu on toimitettu Euroopan komission sääntöjen mukaisesti? Kun projekti rahoitetaan Phare- ja Tacis-ohjelmista, hyväksyykö komissio sen, että sopimuksen täytyy täyttää kaikki EY:n tilintarkastuksen toimittamiselle asettamat vaatimukset? Millä perusteilla komissio ei enää anna sopimusta Westonille ja Pahlichille, vaikka myös Danube Programme Coordination Unit (Danube PCU) on sitä mieltä, että vaalipiiristäni olevien yllämainittujen henkilöiden julkaisema lehti on ollut korkeatasoinen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2000) Komissio ei ole tehnyt sopimusta arvoisan parlamentin jäsenen äänestäjien kanssa Danube Watch -lehden julkaisemisesta. Kyseinen sopimus tehtiin Arquus Verlag -yrityksen (Geoffry Westonin ja Klays Pahlichin työnantajan) ja YK:n projektipalvelutoimiston (United Nations Office for Project Services, UNOPS) välillä. Tämä sopimus umpeutui lokakuussa 1998. Phare-ohjelman palvelusopimuksen ehdot Danube-hankkeen koordinointiyksikkö 98/99 velvoittavat sopimuspuolen (Alankomaiden taloustutkimuslaitos, NEI) julkaisemaan kolme lisänumeroa Danube Watch -lehdestä. Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP) on päättänyt rahoittaa kaksi numeroa ja Itävallan liittokanslerinvirasto yhden numeron. He päättivät myös noudattaa komission sopimuspuolen valitsemaa menettelytapaa lehden julkaisu- ja jakeluyhtiön valitsemisesta. Tämä menettelytapa on täysin Phare-ohjelman palvelusopimuksen ehtojen mukainen. Komissio on samaa mieltä siitä, että Alankomaiden taloustutkimuslaitoksen tulee noudattaa varainhoito- ja tilintarkastusmääräyksiä, jotka esitetään komission Phare/Tacis -varoista rahoitettuja palvelusopimuksia koskevissa yleisehdoissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2267/00 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle. AKT-valtiot.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0203 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2267/00 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: AKT-valtiot Mikä on EU:n AKT-valtioissa sijaitsevien virastojen rakennusten ylläpidosta aiheutuvien vuosittaisten kustannusten kokonaismäärä? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2265/00, E-2266/00, E-2267/00 ja E-2268/00 (28. elokuuta 2000) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1751/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Korkeajännitteisen maanalaisen sähkönsiirtolinjan sijoittaminen asutulle alueelle.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0108 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1751/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Korkeajännitteisen maanalaisen sähkönsiirtolinjan sijoittaminen asutulle alueelle Korkeimpaan hallinto-oikeuteen asiansa vieneiden Rion kunnan asukkaiden vastalauseiden mukaan Länsi-Kreikan ja Peloponnesoksen välinen korkeajännitteinen sähkönsiirron päälinja on päätetty siirtää Kastellokambosin alueelle, kulkemaan Feidias-tien vartta, minne tullaan sijoittamaan kaksi maanalaista sähkökaapelia. Niiden molempien jännite on 175 000 volttia, eivätkä ne kulje kovin syvällä maan alla (ne kulkevat yhden metrin syvyydessä). Koska kaapelit tulevat kulkemaan hyvin läheltä taloja asutulla alueella ja näin ollen ne herättävät voimakasta asukkaiden terveyteen, tuleviin syöpätapauksiin, liittyvää huolta, komissiolta kysytään: 1. Onko välttämättömät tekniset selvitykset ja ympäristövaikutusten arvioinnit tehty ja onko hankkeelle myönnetty kaikki tarvittavat luvat? 2. Voiko se puuttua asiaan, jotta päätöstä viedä linja asuinalueiden läpi tarkasteltaisiin uudelleen ja tutkittaisiin mahdollista muuta ratkaisua, joka ei uhkaisi asukkaiden terveyttä ja turvaisi samanaikaisesti ympäristön tasapainon? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2000) Maanalaisen sähkönsiirtolinjan rakentamista koskevat hankkeet eivät kuulu direktiivin 85/337/ETY sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY(1), soveltamisalaan. Asiasta tehdyn valituksen vuoksi komissio kuitenkin tutkii kaikilta osin ympäristövaikutusten arvioinnin, joka on tehty DEI:n (julkinen sähköyritys) kyseisellä alueella toteuttamasta energiansiirtohankkeesta. (1) Neuvoston direktiivi 97/11/EY, annettu 3 päivänä maaliskuuta, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta, EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2744/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Kiinteistönvälittäjät.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0220 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2744/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Kiinteistönvälittäjät Ottaen huomioon, että kiinteistönvälitysala on kasvanut huomattavasti viime vuosina sekä liikevaihdolla että työntekijöiden määrällä mitattuna, voiko komissio toimittaa kaikki mahdolliset tiedot uusista EU-säännöksistä, jotka koskevat kiinteistönvälittäjiä ja etenkin ammattiin pätevyyden antavia kokeita? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 2000) Kiinteistönvälittäjän ammattipätevyyden vastavuoroiseen tunnustamiseen sovelletaan vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1988 annettua neuvoston direktiiviä 89/48/ETY(1) sekä direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18 päivänä kesäkuuta annettua neuvoston direktiiviä 92/51/ETY(2). Se, kumpaa direktiiviä sovelletaan, riippuu vaadittavasta koulutuksen tasosta siinä jäsenvaltiossa, jossa henkilö on hankkinut ammattipätevyytensä (kotijäsenvaltio) ja siinä jäsenvaltiossa, jossa henkilö haluaa harjoittaa ammattia (vastaanottava jäsenvaltio). Näillä direktiiveillä ei ole yhdenmukaistettu kiinteistönvälittäjän koulutusvaatimuksia, vaan kukin jäsenvaltio voi vapaasti säännellä ammattia omalla alueellaan ja asettaa ammatin harjoittamisen ehdoksi sen, että henkilöllä on tietty tutkintotodistus tai pätevyys. Direktiivien nojalla henkilön, jolla on asianmukainen pätevyys harjoittaa kyseistä ammattia kotijäsenvaltiossaan, on voitava periaatteessa harjoittaa samaa ammattia sellaisessa toisessa jäsenvaltiossa, jossa kyseisen ammatin harjoittamista tai ammattiin pääsyä säännellään. Koska koulutusvaatimuksia ei ole yhdenmukaistettu, ja jos henkilön saaman koulutuksen ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa annettavan koulutuksen välillä on merkittäviä eroja, vastaanottava jäsenvaltio voi kuitenkin vaatia henkilöltä osoitusta ammattikokemuksesta tai korvaavana toimenpiteenä kelpoisuuskokeen tai sopeutumisajan suorittamista. Kyseinen henkilö voi periaatteessa valita sen, kumpaa korvaavaa toimenpidettä sovelletaan. Koska tutkintotodistusten tunnustamisen yleinen järjestelmä toimii kokonaisuutena tyydyttävästi, komissio ei suunnittele periaatteiden muuttamista. (1) EYVL L 19, 24.1.1989. (2) EYVL L 209, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1499/00

esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) neuvostolle

(15. toukokuuta 2000)

Aihe: Naton taistelulentokoneiden mahdollinen uhka Länsi-Slovakian ydinvoimaloille

Naton taistelulentokoneet lentävät Länsi-Slovakian ydinvoimaloiden yli aiheuttaen vaaratilanteita. Sen voivat todistaa ydinvoimaloiden välittömässä läheisyydessä asuvat ihmiset.

Naton taistelulentokoneiden mahdollisen putoamisen vuoksi ovat vaarassa Jaslovske Bohunicen ydinvoimala ja Mohovcen ydinvoimala. Niissä on yhteensä 5 WWER 440 -reaktoria, jotka ovat peräisin vanhan neuvostoteknologian ajoilta ja joissa ei ole tarvittavaa turvallista suojarakennusta. Vaarassa on myös Jaslovske Bohunicen A 1 -ydinvoimala, joka hylättiin vuonna 1977 tapahtuneen onnettomuuden jälkeen. Tämän voimalan rakennuksia ei ole suojattu ja sen puutteelliset varastot ovat täynnä erittäin radioaktiivisia aineita ja ydinjätettä. Lisäksi laitoksessa on 20 tonnia käytettyä ydinpolttoainetta, jota ei voida käsitellä, ja sitäkin enemmän vanhentamisaltaissa käytettyjä polttoainesauvoja, joita on kerääntynyt 1980-luvulta lähtien.

Länsi-Slovakia ja sen kummatkin ydinvoimala-alueet toimivat tällä hetkellä Naton taistelulentokoneiden ylilento- ja tankkausalueina. Näitä voimaloiden yli lennettäviä vaarallisia lentoja voidaan havaita eri aikoina, ja on ymmärrettävää, että ne huolestuttavat suuresti tämän pienen ja köyhän maan asukkaita. On täysin mahdollista, että Euroopan sydämessä voisi tapahtua Ternobyliäkin pahempi katastrofi.

Miten neuvosto suhtautuu näihin suuriin ongelmiin?

Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt tämän suuren vaaran mahdollisuuden torjumiseksi?

Vastaus

(26. syyskuuta 2000)

Neuvoston toimivaltaan ei kuulu vastata sen kaltaisiin Naton toimintaan ja sen mahdollisiin vaikutuksiin liittyviin kysymyksiin, joita arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1926/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle. Kalavarat.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1926/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Kalavarat Viime vuosina Valencian alueen kalastajayhdistykset ovat pitäneet kalastuksessaan biologisia taukoja, josta saadut tulokset ovat olleet tyydyttäviä kalavarojen säilymisen kannalta. Tätä valencialaisten kalastajien käytäntöä olisi laajennettava koko Välimeren alueelle, erityisesti Espanjan vesille, jotta Välimeren tämän alueen kalakannat uudistuisivat ja hankkeen vaikutukset olisivat täten entistä myönteisemmät. Valencian biologinen tauko on autonomisen alueen rahoittama, ja siihen kohdistetut varat ovat käytännössä mitättömät. Onko komissiolla suunnitteilla vahvistaa kalastusta koskevat rauhoituskaudet ja velvoittaa niiden noudattamiseen Välimeren alueella? Aikooko komissio suunnata varoja Välimeren kalakantojen uudistumiseen antamalla tukea kalastajille ja kalastajayhdistyksille biologisena rauhoitusaikana? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. heinäkuuta 2000) Kalastuksen pyyntikieltokaudet ovat tekninen toimenpide, joka kohdelajin tarpeiden mukaan sekä ajallisen että maantieteellisen kattavuuden osalta oikein toteutettuna voi olla eduksi kalavaroille. Tämän vuoksi on toimenpiteen yhteydessä aina mainittava mistä lajeista on kysymys. Kyseessä ei kuitenkaan ole ihmelääke, koska muiden toimenpiteiden tavoin tälläkin toimenpiteellä on heikkoutensa (esimerkiksi pyyntiponnistusten lisääminen kyseisen ajanjakson ulkopuolella). Pyyntikieltokausien on oltava osa yhdennettyä kalavarojen kattavaa säilyttämistä ja hoitoa muiden toimenpiteiden ohella. Neuvoston tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27. kesäkuuta 1994 antamassa asetuksessa (EY) N:o 1626/94(1) ja myöhemmissä sitä koskevissa muutoksissa (erityisesti asetuksessa (EY) N:o 812/2000(2)) kielletään tonnikalan kalastus saartopyydyksellä 1.31. toukokuuta Adrianmerellä ja 16. heinäkuuta 15. elokuuta Välimeren muilla alueilla. Tällä hetkellä komissio ei aio ottaa käyttöön muita pyyntikieltokausia Välimeren alueella. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin edelleenkin soveltaa lainsäädäntöä, joka ylittää asetuksessa N:o 1626/94 vahvistetut vähimmäisvaatimukset, sillä edellytyksellä että toimenpiteet ovat yhteisön lainsäädännön ja yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia. Kalastuksen biologisia taukoja, jotka ovat osa kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa ja jotka kieltävät kalastuksen kausiluonteisesti, ei voida tukea yhteisön varoin. (1) EYVL L 171, 6.7.1994. (2) EYVL L 100, 20.4.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1744/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Verenvuototauti.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1744/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Verenvuototauti Voiko komissio ystävällisesti antaa seuraavat tiedot verenvuototautia sairastavista kaikista EU:n jäsenvaltioista: 1. Verenvuototautia sairastavien lukumäärä/prosenttiluku kussakin jäsenvaltiossa 2. HIV-virusta kantavien verenvuototautia sairastavien prosenttiluku kussakin jäsenvaltiossa 3. Hepatiitti C -virusta kantavien verenvuototautia sairastavien prosenttiluku kussakin jäsenvaltiossa 4. Mitkä jäsenvaltiot maksavat korvauksia niille verenvuototautia sairastaville, jotka ovat saaneet toisen tai kummatkin näistä viruksista saastuneiden verituotteiden välityksellä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (29. kesäkuuta 2000) Komissio ei kerää tietoja verenvuototautia sairastavien määrästä kussakin jäsenvaltiossa eikä myöskään Hi-virustartunnan tai Hepatiitti C -tartunnan saaneiden prosenttiosuudesta. Verenvuototaudin esiintymäksi väestössä on kuitenkin arvioitu noin 1/10 000. Komission käsityksen mukaan lähes kaikki jäsenvaltiot maksavat korvausta tai rahallista avustusta verenvuototautia sairastaville, jotka ovat saaneet Hiv-tartunnan verituotteista. Hepatiitti C -viruksesta maksettavien korvausten osalta arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle toimitetaan European Haemophilia Consortiumin vuonna 1999 kokoamat tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1626/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan työttömyyttä koskevat tilastotiedot.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0089 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1626/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Kreikan työttömyyttä koskevat tilastotiedot Eurostat on useita kertoja esittänyt muistutuksia Kreikan hallitukselle, koska huhtikuun 2000 loppuun mennessä Kreikan kansallinen tilastokeskus ei ollut antanut tietoja (ei edes alustavia ensimmäisen vuosineljänneksen tietoja) Kreikan työttömyysasteesta vuonna 1999. 1. Mikä on Kreikan hallituksen virallinen selitys tälle Kreikan työttömyyttä vuonna 1999 koskevien tietojen toimittamisen viivästymiselle? Mitkä ovat komission näitä selityksiä koskevat kommentit? 2. Onko Kreikan tilastokeskus aikaisemminkin viivästynyt tilastotietojen toimittamisessa? Mikäli näin on tapahtunut, mistä syistä nämä viivästykset johtuivat? 3. Mitkä ovat komission käytössä olevat viimeisimmät Kreikkaa koskevat tiedot ja mihin suuntaan työttömyys on menossa tässä maassa viimeisimmän kauden tilastotietojen perusteella? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2000) 1. Kreikan tilastolaitos on ilmoittanut kaksi syytä vuoden 1999 työvoimatutkimuksen tulosten ilmoittamisen viivästymiseen. Vuoden 1999 toisella neljänneksellä tietojen keruun suoritti ensimmäistä kertaa ulkopuolinen henkilöstö. Tämän henkilöstön värväämiseen ja kouluttamiseen meni odotettua kauemmin, ja tietojen keruu aloitettiin myöhässä. Tiedot kerätään nykyään paperisilla kyselylomakkeilla, ja kahtena peräkkäisenä neljännesvuotena annettujen vastausten vertaaminen on osoittautunut vaikeaksi ja siihen on mennyt ylimääräistä aikaa. Työvoimatutkimuksesta säädetään yhteisön lainsäädännössä. Määräaikoja olisi noudatettava, mutta jäsenvaltiot voivat itse päättää, miten kansalliset tutkimukset toteutetaan. 2. Tämä on ensimmäinen kerta, kun Kreikan tilastolaitoksella on ollut tällaisia ongelmia työvoimatutkimuksen tietojen keruussa. Ongelmat johtuvat lähinnä jatkuvaan tutkimukseen siirtymisestä. 3. Työttömien määrä ja työttömyysaste Kreikassa >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2012/00 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle. Liikkuvien työkoneiden käyttöä koskevien määräysten puuttuminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2012/00 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Liikkuvien työkoneiden käyttöä koskevien määräysten puuttuminen 1. Miksi liikkuvien työkoneiden, esimerkiksi vaunualusteisten nosturien, markkinoinnista tarkemmin sanottuna niiden käytöstä on määrätty toisistaan poikkeavilla kansallisilla säännöksillä? Miksi unionissa on tällä alalla säädetty ainoastaan näiden koneiden rakenteesta (direktiivillä N:o 98/37/EY)? 2. Mitä komissio aikoo tehdä niiden valmistajien syrjimisen estämiseksi, joiden koneita ei voida käyttää erilaisten kansallisten säädösten takia? 3. Miten komissio aikoo perustella edullisen sarjatuotannon estymisen sekä tarpeettomat kustannukset, joita näiden koneiden valmistajille aiheutuu erityistuotannosta kutakin maata varten? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Koneiden ja liikkuvien työkoneiden markkinoille saattamisen ja käyttöön ottamisen ehdot kuuluvat yhteisön toimivaltaan, ja ne on sen vuoksi yhdenmukaistettu koneita koskevalla direktiivillä 98/37/EY(1). Näin ollen koneita, jotka täyttävät direktiivin olennaiset vaatimukset, voidaan myydä kaikissa jäsenvaltioissa. Myös koneiden käyttö on yhdenmukaistettu yhteisön tasolla. Muutetussa direktiivissä 89/655/ETY(2) säädetään kuitenkin, että jäsenvaltiot voivat itse säätää tarvittavista vaatimuksista koneiden käytön turvallisuuden takaamiseksi sillä edellytyksellä, ettei koneisiin tarvitse tehdä muutoksia. Työkoneiden tieliikennettä koskeva sääntely sen sijaan kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat näin ollen itse määrätä vaatimuksista, joiden ne katsovat olevan tarpeen turvallisen liikenteen takaamiseksi, kunnioittaen kuitenkin Euroopan yhteisön perustamissopimusta ja erityisesti sen 28 ja 30 artiklaa (ent. 30 ja 36 artikla). Komissio on pyytänyt useaan otteeseen liikkuvien työkoneiden valmistajia kertomaan mahdollisesti kohdanneistaan ongelmista, mutta vastauksia ei ole saatu tähän päivään mennessä. Myös konkreettisten todisteiden puuttumisen vuoksi komissio ei yhdy arvoisan parlamentin jäsenen mielipiteeseen siitä, että koneiden kauppa olisi estynyt liikkuvien työkoneiden tieliikennettä koskevien kansallisten säädösten seurauksena. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/37/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 207, 23.7.1998. (2) Neuvoston direktiivi 89/655/ETY, annettu 30 päivänä marraskuuta 1989, työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista, EYVL L 393, 30.12.1989.