FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/42

(2004/C 88 E/0045)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1695/03

esittäjä(t): Mario Mantovani (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle

(21. toukokuuta 2003)

Aihe: Irakin humanitaarinen kriisi ja sairaalahoidossa olevien lasten, vammaisten ja vanhusten vaikea tilanne

Nyt kun komission jäsen Poul Nielson on vieraillut Bagdadissa, voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja erityisesti lasten, vammaisten ja vanhusten, jotka ovat Irakin syrjäytetyn hallinnon pääasiallisia viattomia uhreja, vaikeasta tilanteesta irakilaisissa sairaaloissa?

Onko komissiolla tarkkaa tietoa siitä, voidaanko potilaita mahdollisesti siirtää erityisen kiireellisissä tapauksissa Euroopan unionin jäsenvaltioihin saamaan nopeasti asianmukaista hoitoa? Mihin maihin potilaita voitaisiin mahdollisesti siirtää?

Sen lisäksi, että Euroopan unioni on myöntänyt Irakille nopeasti varoja ja humanitaarista hätäapua, eri jäsenvaltioiden välillä on käyty viime päivinä keskusteluja potilaiden siirtämisestä. Tietääkö komissio, onko mahdollisesta potilaiden siirtämisestä tehty päätöksiä? Jos kyseisessä asiassa on tehty päätöksiä, miten ne aiotaan toteuttaa? Muussa tapauksessa mitä muita ratkaisuja komissio ehdottaa?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(3. heinäkuuta 2003)

Irakissa edelleen vallitsevan kaoottisen tilanteen vuoksi on hyvin vaikeaa saada tarkkoja arvioita irakilaisissa sairaaloissa olevien lasten, vammaisten ja vanhusten tilasta.

Tuoreen Unicefin raportin mukaan kuitenkin yksi pahimmista irakilaisia lapsia kohtaavista uhista ovat räjähtämättömät taisteluvälineet, kuten surullisesti kävi ilmi äskettäin Basrassa, kun kuusi ammuksilla leikkinyttä lasta sai surmansa. Toinen paha uhkatekijä on heikkolaatuinen vesi.

Veden laatu heikkenee, kun vioittuneista putkistoista tuleva jätevesi saastuttaa puhtaan veden. Veden keittämiseen tarvittavasta polttoaineesta on myös pulaa. Nämä tekijät vaikuttavat yhdessä vakavasti lasten terveyteen ja ravitsemukseen. Basrassa ripulitapausten määrä on kaksinkertaistunut verrattuna viime vuoteen. Unicefin tutkimus puolestaan osoitti, että aliravitsemus on lisääntynyt Bagdadissa. Tutkituista alle viisivuotiaista lapsista 7,7 prosenttia kärsi akuutista aliravitsemuksesta, kun taas viime vuonna vastaava luku oli neljä prosenttia.

Humanitaarisen avun toimiston (ECHO) välityksellä komissio on tähän mennessä myöntänyt humanitaarista hätäapua kokonaisuudessaan 32,5 miljoonan euron edestä helpottaakseen Irakin väestön, etenkin lasten, kärsimystä.

Myönnettyyn apuun sisältyy hätätarvikeapu kuten sairaaloiden ruoka, hygieniatuotteet ja humanitaaristen avustuslentojen tukeminen. Tärkeimmät kohteet ovat kuitenkin terveyspalveluiden elvyttäminen, viemäröinti ja vesihuolto, joihin pommitusten aiheuttamat vahingot ja laajalle levinnyt ryöstely vakavasti vaikuttivat (yksityiskohdat liitteissä).

Viimeisin myönnetty 10 miljoonan euron suuruinen humanitaarinen hätäapu keskittyy räjähtämättömien taisteluvälineiden hävittämiseen (miinanraivaus) sekä miinoista valistamiseen. Päämääränä on pienentää maamiinojen ja räjähtämättömien taisteluvälineiden välitöntä uhkaa väestölle, humanitaarisille avustustyöntekijöille sekä myös turvata ja vahvistaa humanitaarisen avun seurantaa ja jakelua Irakin heikossa asemassa olevalle väestölle.

Komission puheenjohtaja ja unionin jäsenvaltioiden päämiehet pääsivät Ateenassa 17. huhtikuuta 2003 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa yhteisymmärrykseen siitä, että jäsenvaltiot voivat lennättää pahasti loukkaantuneita lapsia hoitoon Eurooppaan. Tämän jälkeen humanitaarisen avun toimisto on ollut yhteydessä asiasta kiinnostuneisiin jäsenmaihin selvittääkseen, miten tällaiset toimenpiteet voidaan panna täytäntöön.

Humanitaarista hätää koskevassa päätöksessä, joka tehtiin 22. huhtikuuta 2003, päätettiin muun muassa tukea ensi- ja leikkaushoitoa. Päätöksen mukaan loukkaantuneita ja sairaita, etenkin lapsia, saatetaan joutua siirtämään naapurimaihin tai tarvittaessa Eurooppaan.

Humanitaarisen avun toimisto kutsui 30. huhtikuuta 2003 järjestettyyn kokoukseen jäsenvaltiot, jotka humanitaarisen avun komiteassa 24. huhtikuuta 2003 olivat ilmaisseet halukkuutensa neuvotella potilaiden kuljettamisesta lentoteitse. Tässä kokouksessa humanitaarisen avun toimisto selvensi, että humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96 (1) estää sitä rahoittamasta operaatioita, jotka sijoittuvat kriisialueen ulkopuolelle. Humanitaarisen avun toimisto ei myöskään voi saada tarvittavia lupia jäsenvaltioiden sijasta, sillä jokaisen jäsenvaltion, jota asia koskee, on otettava vastuu yllämainittujen vaatimusten täyttämisestä.

Näin ollen humanitaarisen avun toimiston rooli voisi olla kahdenlainen:

— ECHO:n päätoimipaikka ja sen Bagdadin toimisto koordinoivat toimia tiiviisti; Bagdadin toimisto myös helpottaa toimia paikan päällä,

— taloudellisen tuen myöntäminen Irakissa suoritettaville toimille (alustava hoito maassa, tarvittavat lääkkeet ja muut hoitotarvikkeet, potilaiden kuljetus lentokoneille, Euroopan matkaa valmistelevien lasten ja vanhempien matka-apurahat).

Tähän mennessä komissiolle on ilmoitettu, että kymmenen lasta on siirretty Itävaltaan 15. toukokuuta 2003. Se on myös tietoinen, että jotkin saksalaiset ja ranskalaiset valtiosta riippumattomat järjestöt tutkivat mahdollisuuksia evakuoida loukkaantuneita tai vakavasti sairaita lapsia hoitoon.

Tällä hetkellä humanitaarisen avun toimisto neuvottelee kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IOM) kanssa tuen säännöistä, jotka koskevat tilannetta ennen kuin lapset ja näitä saattavat vanhemmat lähtevät maasta. Tähän sisältyy oletettavasti lääke- ja sairaalahoitokuluja lapsen saattamiseksi lähtökuntoon ja sairaankuljetuksesta lentokentälle aiheutuvia kuluja. Lapsi ja saattava vanhempi tarvitsevat myös matka-apurahoja esimerkiksi sopivan vaatetuksen hankkimista ja muita mahdollisia lähtöön liittyviä valmisteluja varten.

(1) EYVL L 163, 2.7.1996.