FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/457

(2004/C 88 E/0469)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3253/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe: Somalia: sisäinen tilanne, pakolaiset ja terrorismi

Monet lähinnä Mogadishusta kotoisin olevat somalipakolaiset ovat kuolleet nälkään ja muihin kärsimyksiin tai hukkuneet Italian rannikoiden tuntumassa. Tuhansia somalipakolaisia on kuollut vuoden 1991 jälkeen Intian valtamerellä, Adeninlahdella ja Punaisellamerellä. Kaikki ovat olleet epätoivoisella pakomatkalla diktatorisesta järjestelmästä, joka liittyy islamilaiseen fundamentalismiin, jonka kannattajat ovat vastuussa italialaisen avustustyöntekijän Annalena Tonellin ja kahden SOS-lapsikylän brittityöntekijän kuolemasta ja jota edustavat terroristijärjestöt Al-Ittihad ja Al-Islah.

Somalian nykyinen, väliaikainen presidentti on Salad Hassan, jonka toimikausi päättyi jo kuukausia sitten. Kansainvälisistä terroristijärjestöistä tehdyn luettelon mukaan hän on myös Al-Islahin johtaja. Salad Hassan on jättäytynyt pois yli vuoden kestäneestä Nairobin konferenssista, ja kuulemani mukaan hän haluaa tehdä tyhjäksi sen, mitä Somalivaltioiden edustajat ovat Nairobissa kansainvälisten tarkkailijoiden läsnä ollessa sopineet, ja ehdottaa uudelleen sovittelukonferenssia Mogadishussa — kaupungissa, josta somalit pakenevat jopa kuolemaan.

Väliaikaishallinnon presidentti julkisti lausuman niitä somalijohtajia vastaan, jotka ilmiantavat kenialaisille ja amerikkalaisille ”muslimiveljiä”, joita syytetään terrorismista, ja pyysi, että Al-Barakat-rahoitusverkon jäädytetyt 8,5 miljoonaa dollaria vapautetaan. Hän väitti niiden olevan yksityisiä varoja, joiden joukossa on hänen omia rahojaan.

Somaliassa jatkuvat fundamentalismia ja terrorismia vastustavien sotilaiden murhat ja teloitukset. Mogadishun ”uudessa koalitiossa” on mukana Jumale, Al-Barakatin johtaja, joka on jo karkotettu Arabiemiraateista.

1. Voiko komissio käyttää asiassa aktiivista diplomatiaa, jotta Nairobin konferenssi saataisiin päätökseen ja jotta Somalialle saataisiin federalistinen hallitus, joka panisi alulle tarvittavat toimet demokraattisten vaalien järjestämiseksi?

2. Voiko komissio sitoutua aktiivisella tavalla terrorismin kitkentään ja niiden eristämiseen, jotka ovat näinä vuosina enemmän tai vähemmän avoimesti hyväksyneet ja suojelleet Al-Qaidaan liittyviä terroristiryhmittymiä, jotka ovat vastuussa muun muassa Nairobin, Dar-es-Salaamin ja Mombasan attentaateista?

3. Voiko komissio panna alulle, yksinään tai yhdessä YK:n kanssa, humanitaarisen suunnitelman somaliväestön auttamiseksi?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(12. joulukuuta 2003)

Komissio on aktiivisesti tukenut IGAD:n (Intergovernmental Authority on Development) rauhankonferenssia, joka on ollut käynnissä Keniassa vuoden 2002 lokakuusta lähtien. Komissio on tukenut prosessia huomattavalla rahoituksella (5,6 miljoonalla eurolla), ja se on mukana konferenssiin osallistuvassa kansainvälisessä tarkkailijaryhmässä.

Lisäksi komissio on eri tasoilla osallistunut useisiin unionin troikan vierailuihin, joiden tavoitteena on ollut kiinnittää tärkeimpien kansainvälisten sidosryhmien huomio somalien tilanteeseen ja rohkaista niitä tukemaan IGAD:n rauhanneuvotteluja.

Euroopan terrorismin vastaisen taistelun — unionin politiikan tärkeän tavoitteen — oikeusperusta sisältyy niin kutsuttuun kolmanteen pilariin, nimittäin määräyksiin poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa. Tältä osin komissio on tehnyt poliisi- ja oikeudellisen yhteistyön helpottamiseksi useita ehdotuksia, muun muassa eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja terrorismin yhteisestä määritelmästä. Lisäksi komissio on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa osallistunut aktiivisesti terrorismin rahoituksen torjuntaan ja tähän liittyvänä pannut täytäntöön Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373/2001 varojen jäädyttämisestä ja päätöslauselman 1390/2002 taliban-hallinnon sanktioista.

Edelleen komissio muistuttaa, että se noudattaa tarkoin turvallisuusneuvoston määräyksiä, jotka koskevat päätöslauselmien 1267/1999 ja 1333/2000 perusteella laadittua luetteloa talibaneihin ja Al-Qaidaan kuuluvista tai niihin yhteydessä olevista — myös Somaliassa oleskelevista — henkilöistä.

Somalian vaikeasta tilanteesta huolimatta komissio on vaikuttanut maassa keskeytyksettä toimien merkittävänä lahjoittajana. Vuodeksi 2003 on varattu 25 miljoonaa euroa, joiden käyttökohteet vaihtelevat humanitaarisesta avusta hätäapuun, kunnostukseen ja kehitysyhteistyöhön. Tätä työtä jatketaan lähivuosina Somalialle myönnetyllä erityisapupaketilla, jonka ansiosta käytettävissä on 199 miljoonaa euroa vuosina 2002—2007. Lisäksi komissio käyttää tulevaisuudessakin Somalian avustamiseen myös omien budjetti-kohtiensa varoja, mukaan luettuna Humanitaarisen avun toimiston humanitaarinen apu.