ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1617/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Tuki kevyiden pakkausten erottelu- ja käsittelylaitosten rakentamista varten.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0160 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1617/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Tuki kevyiden pakkausten erottelu- ja käsittelylaitosten rakentamista varten Aurinkorannikon (Costa del Sol) länsiosan kuntien liitto on allekirjoittanut Malagan provinssissa sopimuksen yrityksen kanssa kevyiden pakkausten (muovi- ja tetrapakkausten ja tölkkien) valikoivaa keräystä varten. Sopimus koskee myös pakkausten erottelulaitoksen rakentamista ja ylläpitoa kuntainliitossa. Tällä pyritään noudattamaan jätteiden valikoivaa keräämistä koskevissa EU:n direktiiveissä vahvistettuja määräaikoja. Voiko komissio kertoa, miten kollektiiviset tahot, kuten kuntainliitot, voivat hyötyä yhteisön tuista laitosten rakentamista, säilyttämistä ja ylläpitoa varten? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. heinäkuuta 2001) Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että jäsenvaltioilla on tiettyä harkintavaltaa pannessaan täytäntöön pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/62/EY(1) mukaisia velvoitteitaan. Tämä koskee erityisesti velvoitetta saavuttaa direktiivin 6 artiklassa esitetyt hyödyntämistä ja kierrätystä koskevat tavoitteet ja 7 artiklassa tarkoitettujen palautus-, keruu- ja hyödyntämisjärjestelmien perustamista. Mitä tulee yhteisön tukeen jäsenvaltioissa sijaitseville jätteenkäsittelylaitoksille, voidaan todeta, että meneillään ei ole erityistä ohjelmaa, josta rahoitetaan jätteenkäsittelylaitoksia tai osallistutaan niiden rahoitukseen. Rakenne- ja koheesiorahastoissa on kuitenkin saatavilla erilaisia rahoitusvaihtoehtoja ympäristön tilan parantamiseksi. Jäsenvaltiot voivat vapaasti tehdä ehdotuksia tällaisista hankkeista. Lisäksi Life-ohjelmasta myönnetään varoja ympäristöongelmien innovatiivisiin ratkaisuihin. Kaikesta ympäristöasioiden pääosaston myöntämästä rahoituksesta on tietoja osoitteessa www.europa.eu.int/comm/environment/funding/intro_en.htm. (1) EYVL L 365, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1339/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Uskonnollisista syistä tapahtuva syrjintä.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1339/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (4. toukokuuta 2001) Aihe: Uskonnollisista syistä tapahtuva syrjintä Voiko komissio vahvistaa, että Amsterdamin sopimuksen 13 artiklassa kielletään uskonnollista syistä tapahtuva syrjintä? Voiko komissio vahvistaa, että kyseessä on tällainen syrjintä, jos kristinuskon pappeja kohdellaan työlainsäädännössä eri tavalla kuin islaminuskon imaameja tai baha'i-uskon johtajia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2001) 1. Amsterdamin sopimus toi Euroopan yhteisöjen perustamissopimukseen 13 artiklan (entinen 6 artiklan a kohta), jonka mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet muun muassa uskontoon tai vakaumukseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Tällä säännöksellä ei kuitenkaan ole välitöntä oikeusvaikutusta eikä se takaa yksilöille oikeuksia, jotka voitaisiin panna täytäntöön kansallisissa tuomioistuimissa tai Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/78/EY(1) perustuu EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan. Direktiivissä määritellään yleiset periaatteet muun muassa uskontoon tai vakaumukseen pohjautuvan suoran tai epäsuoran syrjinnän estämiseksi. Direktiivin 4 artiklan 2 kohdassa käsitellään erityisesti kirkkoja ja muita uskontoon tai vakaumukseen perustuvia julkisia ja yksityisiä organisaatioita. Kyseisen säännöksen mukaan uskonnollinen yhteisö voi työnantajana perustella erilaista kohtelua uskonnollisilla tai vakaumuksellisilla syillä, jos uskonto tai vakaumus on välttämätön kyseisen järjestön tai laitoksen eetoksen säilyttämiseksi, ja vaatia palveluksessaan olevilta henkilöiltä vilpittömyyttä ja uskollisuutta suhteessa järjestön eetokseen. Kyseinen 4 artiklan 2 kohta ei kuitenkaan ole yleinen poikkeussäännös, vaan siinä edellytetään, että erilainen kohtelu, joka on perusteltavissa tiettyä työtä koskevalla todellisella, perustellulla ja oikeutetulla vaatimuksella, riippuu työn suorittamiseen liittyvistä yhteyksistä tai työn luonteesta. Direktiivissä todetaan myös hyvin selvästi, että kyseinen säännös ei saisi oikeuttaa syrjintään minkään muun seikan perusteella. Jäsenvaltioilla on nyt joulukuuhun 2003 asti aikaa toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kansallisella tasolla direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanemiseksi. 2. Komissiolla ei ole käytössään asiaan liittyvää tietoa, jonka perusteella se voisi tutkia, tapahtuuko eri uskontoja edustavien pappien työhönotossa mahdollista syrjintää. (1) EYVL L 303, 2.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0259/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle. Jälleenmyyntikorvaus.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0015 - 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0259/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle (14. helmikuuta 2001) Aihe: Jälleenmyyntikorvaus Mitä jälleenmyyntikorvausta koskevan direktiiviehdotuksen 9 artiklassa tarkoitettujen luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden on tehtävä mahdollisen korvauksen saamiseksi silloin, kun korvausvaatimusta ei ole täsmennetty tai ei voida täsmentää? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-257/01, E-0259/01, E-0261/01 ja E-0263/01 (13. heinäkuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset koskevat jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvia asioita. Vastaukset riippuvat näin ollen siitä, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön alkuperäisen taideteoksen tekijän oikeutta jälleenmyyntikorvaukseen koskevan direktiivin, ja muusta asiaan liittyvästä kansallisesta lainsäädännöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0187/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Kosovo ja yhteinen ulkopolitiikka.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0058 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0187/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (5. helmikuuta 2001) Aihe: Kosovo ja yhteinen ulkopolitiikka Jugoslavian liittotasavallan parlamentti hyväksi äskettäin Jugoslavian kansanarmeijan aseistakieltäytyjiä ja armeijan vastaisista rikoksista tai valtionvastaisesta toiminnasta tuomittuja vankeja koskevan armahduslain. Jugoslavian oikeusministerin Moncilo Grubacin 9. tammikuuta 2001 antamista lausunnoista ilmenee, että kyseistä lakia ei aiota soveltaa terrorismista tuomittujen tapauksissa. Tämä merkitsee sitä, että Serbian noin 700:aa Kosovon albanialaista vankia ei voida armahtaa, koska heidät on tuomittu terrorismista. Näin siitä huolimatta, että Jugoslavian ulkoministeri Goran Svilanovic lupasi jokin aika sitten Washingtonissa, että albanialaiset vangit vapautettaisiin sekä presidentti Kostunican muun muassa EU:lle antamista samansuuntaisista lupauksista huolimatta. Edellä mainitun johdosta haluaisin kysyä seuraavaa: 1. Harkitseeko neuvosto tuomitsevan lausunnon antamista kehittyneen tilanteen johdosta? Jos vastaus on kielteinen, miksi neuvosto ei harkitse tuomitsevaa lausuntoa? 2. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä painostaakseen Jugoslavian liittotasavaltaa lunastamaan kaikkien albanialaisten poliittisten vankien vapauttamista koskevat lupauksensa? Vastaus (31. toukokuuta 2001) Neuvosto on yhä vakavasti huolestunut Serbiassa olevista poliittisista vangeista, joiden joukossa ovat arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat noin 700 Kosovon albaania, ja on toistuvasti painostanut toimivaltaisia viranomaisia vapauttamaan heidät. Jugoslavian liittohallitus antoi 22. tammikuuta parlamentille armahduslakia koskevan ehdotuksen, jota käsitellään parhaillaan. Se hyväksyttäneen helmikuun loppuun mennessä. Laki koskee poliittisia vankeja ja siten osaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista 700 Kosovon albaanista. Euroopan unioni suhtautuu myönteisesti Jugoslavian liittotasavallan uuden johdon tekemään aloitteeseen, mutta katsoo, ettei siinä ole menty riittävän pitkälle. Näin ollen Euroopan unioni on painostanut voimakkaasti Belgradia, jopa presidentti Kostunicaa suoraan EU:n ministeritroikan 8. helmikuuta tapahtuneen vierailun aikana. Tässä yhteydessä samoin kuin edellisen Tukholman vierailun yhteydessä presidentti Kostunica vakuutti EU:n edustajille, että kaikkien niiden vankien tapaukset, joita armahduslaki ei koske, käsitellään uudelleen. Hän ilmoitti kuitenkin, että tämä prosessi kestää kaksi tai kolme kuukautta. Euroopan unioni pitää jatkossakin tätä asiaa erittäin tärkeänä suhteissaan Jugoslavian liittotasavallan viranomaisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1545/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Belgian kielto, joka estää kyyhkysiä kuljettavien autojen pääsyn maahan.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0183 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1545/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (14. toukokuuta 2001) Aihe: Belgian kielto, joka estää kyyhkysiä kuljettavien autojen pääsyn maahan Onko komissio tietoinen siitä, että Belgian viranomaiset ovat esittäneet kiellon, joka koskee kyyhkysiä kuljettavien autojen pääsyä maahan? Voiko komissio vahvistaa, että tämä ei ole hyväksyttävää eikä asianmukaista, koska kyyhkysten kuljetuksia ei ole tällä hetkellä millään tavalla rajoitettu Yhdistyneessä kuningaskunnassa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 2001) Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että tiettyjä rajoituksia eläinten liikkuvuudelle on annettu tietyillä yhteisön alueilla esiintyvien vakavien suu- ja sorkkatautitapausten vuoksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluu myös kielto tuoda kyyhkysiä Yhdistyneestä kuningaskunnasta, mikäli on olemassa vaara, että ne ovat olleet kosketuksissa mahdollisesti suu- ja sorkkatautitartunnan saaneisiin eläimiin. Komissio on tarkastellut tilannetta pysyvän eläinlääkintäkomitean yhteydessä. Belgian viranomaisten antamat rajoitukset kyyhkysten liikkuvuudelle poistettiin 15. toukokuuta 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0486/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Linkkitornit.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0060 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0486/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: Linkkitornit Onko komission tiedossa voimassa olevaa eurooppalaista lainsäädäntöä, joka koskee lyhytaaltoradiomastojen ja matkapuhelinlinkkitornien sijoittamista julkisten rakennusten läheisyyteen? Onko tällaista lainsäädäntöä valmisteilla? Onko komissio tilannut tutkimuksia tällaisiin mastoihin tai linkkitorneihin liittyvistä mahdollisista terveysriskeistä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (30. toukokuuta 2001) Radiotuotteita ja televiestintää kilpailuympäristössä koskevan yhteisön lainsäädännön mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että GSM-tukiasemien antennien säteily ei altista yleisöä tasoille, jotka voisivat olla vaarallisia. Erityisesti radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9. maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY(1) 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti valmistajien on taattava, että heidän tuotteillaan ei ole terveysvaikutuksia, kun ne on asennettu niille suunniteltuun tarkoitukseen. Lisäksi kyseisen direktiivin 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat säännellä radiolaitteiden asentamista taatakseen, että yleisön terveyttä ei vaaranneta. Euroopan yhteisön on antanut jäsenvaltioille ohjeita tämän asian vastuullisesta hoitamisesta. Heinäkuun 12. päivänä 1999 neuvosto antoi jäsenvaltioille suosituksen (1999/519/EY) sähkömagneettisia kenttiä koskevista altistusrajoista (0 Hz - 77300 GHz)(2). Jos suosituksen mukaisia perusrajoituksia ja viitetasoja noudatetaan täysimääräisesti, käyttäjille taataan korkea suojelun taso ionisoimattoman säteilyn akuutteja ja pitkäaikaisia vaikutuksia vastaan. Kyseiset säännöt on tietysti pantava täytäntöön paikallisesti, ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että lainsäädännön mukaisia suojelutavoitteita noudatetaan kaikissa tapauksissa. Sähkömagneettinen säteily sisältyy nykyään tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan, josta rahoitetaan viittä tutkimushanketta yhteensä yhdeksällä miljoonalla eurolla. Hankkeissa keskitytään lähinnä radiotaajuuksien mahdollisiin karsinogeenisiin vaikutuksiin. Ne käynnistyivät alkuvuodesta 2000 ja tuottavat tuloksia noin neljän vuoden kuluttua. Käynnissä olevia tutkimuksia täydennetään tulevilla avaintoimintoon ympäristö ja terveys liittyvillä ehdotuspyynnöillä, joissa keskitytään mahdollisiin muihin terveysvaikutuksiin. Lisäksi komissio pyysi hiljattain tieteellistä ohjauskomiteaansa päivittämään edellistä, kesäkuussa 1998 julkaistua lausuntoaan sähkömagneettisten kenttien terveysriskeistä uuden teknologisen kehityksen ja altistusolojen valossa. Päivitetty lausunto julkaistaan heinäkuussa 2001, ja sitä käytetään tarvittaessa alalla tehtävien yhteisön uusien lainsäädäntöehdotusten valmistelussa. (1) EYVL L 91, 7.4.1999. (2) EYVL L 199, 30.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0998/01 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Varainhoitovuoden 1999 vastuuvapaus ‐ maatalous.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0221 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0998/01 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Varainhoitovuoden 1999 vastuuvapaus maatalous Komission selvityksissä ei vastata varainhoitovuoden 1999 talousarvion toteuttamiseen liittyvän vastuuvapauden myöntämistä koskevan kysymyssarjan 2 kysymyksen nro 2.7 kaikkiin kohtiin. Voiko komissio selventää seuraavia seikkoja? Kysymys 2.7(d): Voiko komissio selventää käsitettä tuotantotuki ruokaöljyn tukijärjestelmiä koskevassa vastauksessaan? Viittaako komissio vastauksessaan ruokaöljyn ja maidon osalta jäsenvaltioiden vuonna 1999 antamiin ilmoituksiin vai vuonna 1999 tapahtuneisiin säännönvastaisuuksiin? Tilien tarkastamista koskeva taulukko 2 on myös vaikeaselkoinen. Voisiko komissio tehdä petokseen ja säännönvastaisuuksiin liittyvät vertailut siten, että liikatuotannon estämiseen suunnatut markkinajärjestelyt jätetään pois? Voiko komissio tehdä vertailun näiden kahden sektorin välillä saman jakson puitteissa? Voiko komissio vahvistaa, että jäsenvaltiot ilmoittivat maitoalan petosten suuruudeksi vuonna 1999 vain 4,2 miljoonaa euroa? Voiko komissio vahvistaa, että vuonna 1999 mitään rahoituserää ei vähennetty maitoalasta tarkastettaessa ja hyväksyttäessä varainhoitovuoden tilejä? Voiko komissio selittää, miten maksusuunnitelmien järjestelyllä voidaan perustella maito- ja ruokaöljyalojen väliset erot? Kun otetaan huomioon näiden sektoreiden volyymierot, komission selvitykset osoittavat, että jäsenvaltiot havaitsevat satoja kertoja enemmän säännönvastaisuuksia ruokaöljysektorilla kuin maitosektorilla? Onko komission mielestä uskottavaa, että ruokaöljyntuottajat ovat satoja kertoja alttiimpia syyllistymään säännönvastaisuuksiin kuin maidontuottajat? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. kesäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1759/01 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle. Lamput pakollisiksi uusiin polkupyöriin.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0220 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1759/01 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle (15. kesäkuuta 2001) Aihe: Lamput pakollisiksi uusiin polkupyöriin Voisiko komissio harkita esittävänsä säännöksiä, joilla etu- ja takavalojen asentaminen polkupyöriin tehtäisiin pakolliseksi valmistusvaiheessa, jotta voidaan ehkäistä onnettomuuksia? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2001) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei polkupyörien tyyppihyväksynnästä ole vielä annettu yhteisön lainsäädäntöä. Tämänkaltaisen yhteisön lainsäädännön antaminen ei myöskään ole suunnitelmissa. Valojen suunnittelu- ja rakennestandardit sekä niiden asentaminen ja niiden käyttöä koskevat vaatimukset kuuluvat jäsenvaltion lainsäädäntövaltaan. Yleistä tuoteturvallisuutta koskevassa tarkistetussa direktiivissä(1) säädetään kuitenkin siitä, että vapaaehtoisia standardeja voidaan käyttää turvallisuusvaatimusten tehokkaan ja johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi. Komissio tutkii sinä ajanjaksona, jonka kuluessa direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä, olisiko annettava standardointitoimeksianto, joka koskee valojen asentamista uusiin polkupyöriin. (1) Annetaan syyskuussa 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1489/01 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston henkilöstön palkkaaminen.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1489/01 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (18. toukokuuta 2001) Aihe: Sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston henkilöstön palkkaaminen - Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto, joka toimialaan kuuluvat tavaramerkit ja mallit ja jonka toimipaikka sijaitsee Alicantessa, ei tietojeni mukaan käytä uuden henkilöstön hankinnassa kilpailumenettelyä. - Kun ilmoitus uudesta avoimesta toimesta julkaistaan, hakijoita, jotka täyttävät edellytetyt vaatimukset, ei kuulemma kutsuta haastatteluun. - Viimeisimmässä ilmoituksessa ura-alueen A henkilöstöä haettaessa (00/24/A/CHR, hakuaika päättyi 15. lokakuuta 2000) pyydettiin lähettämään vain curriculum vitae ilman muita asiakirjoja. - Huhtikuussa 2001 eräs hakija sai tiedon hylätyksi tulemisesta ilman minkäänlaisia perusteluja. Mitä komissio aikoo tehdä, jotta otetaan käyttöön menettely, jossa henkilöstön valintaperusteet ovat avoimia ja jossa hylätyksi tulemisesta annetaan perustelut? Voisiko komissio kertoa, mitkä ovat alusta alkaen olleet henkilöstön valinnassa käytetyt perusteet? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2001) Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto soveltaa Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja. Harmonisointivirasto on kuitenkin hallinnollisesti hyvin itsenäinen. Virasto päättää itsenäisesti myös palvelukseenottopolitiikastaan. Viraston perustamissäädöksen (yhteisön tavaramerkeistä annettu asetus) mukaisesti komission tehtävänä on ainoastaan varmistaa pääjohtajan ja budjettikomitean päätösten lainmukaisuus; näihin päätöksiin ei voida hakea muutosta. Henkilöstön palvelukseen ottamiseen liittyviin asioihin on haettava muutosta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Komissiolla ei ole äänioikeutta yhdenmukaistamisviraston hallintoneuvostossa. Komissio ei voi kommentoida arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia raportteja, koska sillä ei ole asiasta riittävän yksityiskohtaisia tietoja. Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto on kuitenkin ilmoittanut komissiolle, että kyseisessä tapauksessa virasto lähetti erehdyksessä hylätyille hakijoille hylkäämisestä kertovan kirjeen, josta puuttui tavanomainen maininta hylkäysperusteesta. Perusteena oli, että valinta oli kohdistunut muihin, tehtävään paremmin soveltuviin hakijoihin. Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto on aiemmin käyttänyt työhönotossaan sisäisiä kilpailuja. Komission saamien tietojen mukaan virasto harkitsee parhaillaan ulkoisissa kilpailuissa sovellettavia menetelmiä. Tietoja sisämarkkinoiden harmonisointiviraston työhönottoperusteista saa parhaiten suoraan kyseisestä virastosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0573/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikka toimii asuinpaikkaa vaihtavien ja väliaikaisesti oleskelevien ajoneuvoja koskevan yhteisön lainsäädännön vastaisesti.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0047 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0573/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (27. helmikuuta 2001) Aihe: Kreikka toimii asuinpaikkaa vaihtavien ja väliaikaisesti oleskelevien ajoneuvoja koskevan yhteisön lainsäädännön vastaisesti Kreikka ei noudata Euroopan unionissa asuinpaikkaa vaihtavien henkilöiden ajoneuvojen käytöstä annettua yhteisön direktiiviä, vaan perii kohtuuttoman suurta rekisteröintiveroa. Lisäksi se toimii direktiivin vastaisesti, kun on kyse Kreikassa tilapäisesti oleskelevien Euroopan unionin kansalaisten ajoneuvojen käyttöoikeudesta, koska se ei noudata esimerkiksi rangaistusten suhteellisuuden periaatetta, vaan määrää suuria sakkoja maassa tilapäisesti oleskeleville henkilöauton haltijoille. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Kreikka noudattaisi yhteisön lainsäädännön tuomia velvoitteita? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 2001) Komissio on samaa mieltä kuin arvoisa parlamentin jäsen muista jäsenmaista peräisin olevien ajoneuvojen tuonnista Kreikkaan asuinpaikkaa vaihdettaessa. Kreikan viranomaisten kantamat verot, joiden määrä ylittää huomattavasti ajoneuvojen rekisteröinnistä aiheutuvat arvioidut kustannukset, onkin ristiriidassa yhteisön oikeuden kanssa ja erityisesti 28 päivänä maaliskuuta 1983 luonnollisten henkilöiden henkilökohtaisen omaisuuden lopullisessa maahantuonissa jäsenvaltiosta sovellettavista verovapauksista annetun direktiivin 83/183/ETY kanssa(1) Komissio on aloittanut perustamissopimuksen 226 (entinen 169) artiklan mukaisesti menettelyn Kreikkaa vastaan näiden määräysten rikkomisesta. Komissio on myös samaa mieltä kuin arvoisa parlamentin jäsen muissa jäsenmaissa rekisteröityjen ajoneuvojen väliaikaisesta käytöstä Kreikassa. Parlamentille esitettyjen vetoomusten ja Euroopan kansalaisten tekemien valitusten johdosta, joissa tuomitaan joukko Kreikan hallituksen soveltamia toimenpiteitä, joilla rajoitetaan muissa jäsenmaissa rekisteröityjen ajoneuvojen vapaata käyttöä Kreikassa, komissio on jo osoittanut Kreikalle perustellun lausunnon (toinen vaihe perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisessa rikkomusmenettelyssä). Pakotteiden suhteellisuusperiaatteen loukkaaminen on myös osa tässä perustellussa lausunnossa esitettyjä moitteita. Komissio jatkaa molempia menettelyjä perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. (1) EYVL L 105, 23.4.1983.