ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1485/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) neuvostolle. Henkilöllisyystarkastukset Charles de Gaulle -lentokentällä.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1485/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Henkilöllisyystarkastukset Charles de Gaulle -lentokentällä Schengenin sopimus ja sen sisällyttäminen Amsterdamin Eurooppa-neuvoston pöytäkirjalla säännöstöön, johon Euroopan unionin toiminta perustuu, oli merkittävä edistysaskel kansalaisten Euroopalle. Schengen-alueella matkustavien henkilöiden järjestelmällisistä henkilöllisyystarkastuksista luopuminen vaikuttaa merkittävästi kansalaisten vapaaseen liikkuvuuteen Euroopan unionissa. Sääntöä ei kuitenkaan tällä hetkellä noudateta Ranskan Roissyssa sijaitsevalla Charles de Gaulle -lentokentällä. Air France -lentoyhtiö vaatii kentällä valvontayrityksen suorittamaa, kaikkien unionissa sijaitseviin kohteisiin matkustavien henkilöiden henkilöllisyyden tarkastamista ennen lähtöhalliin pääsyä ja siten myös kulkua metallinpaljastimien kautta. Miten neuvosto aikoo vastustaa tätä vapaan liikkuvuuden uutta estettä? Vastaus (27. syyskuuta 2001) Amsterdamin sopimuksen tullessa voimaan maahanmuutto-, viisumi- ja turvapaikka-asiat siirtyivät yhteisön toimivaltaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osaston nojalla. Koska komissio valvoo perustamissopimusten noudattamista, on näin ollen sen tehtävä valvoa, että jäsenvaltiot noudattavat kyseisiä velvoitteitaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1638/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. Versailles'n Ecofin-neuvoston päätös.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1638/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Versailles'n Ecofin-neuvoston päätös Torjuakseen yleisön pyynnöt saada haltuunsa kohtuullisia määriä pienempiä euroseteleitä ennen valuutan virallista käyttöönottoa komissio, neuvosto ja Euroopan keskuspankki nojautuvat Versailles'n Ecofin-neuvoston niin sanottuun päätökseen, joka kieltää seteleiden liikkeelle laskemisen ennen tammikuun ensimmäistä päivää vuonna 2002. Kuinka laillinen tämä päätös on ottaen huomioon, että Versailles'n Ecofin-neuvostossa valtionvarainministerit olivat koolla epävirallisesti ja että perustamissopimuksen mukaan epävirallisesti kokoontuvilla neuvostoilla ei ole minkäänlaista päätösvaltaa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 2001) Virallisten tai epävirallisten Ecofin-neuvoston kokousten päätteeksi julkaistut päätökset ovat poliittisia sitoumuksia. Päätös siitä, jaetaanko yleisölle seteleitä ennen käteiseuron virallista käyttöönottoa, on poliittinen. Se vaatii yksimielisyyden neuvostossa ja EKP:n suostumuksen, sillä EKP on vastuussa seteleiden liikkeeseenlaskusta ja käyttöönotosta. Koska epävirallinen Ecofin-neuvosto kokoaa kaikki ne viranomaiset, joita asia koskee, se on sopiva elin tämäntyyppisille keskusteluille. Ecofin-neuvosto teki päätöksen Versailles'ssa pitkän keskustelun jälkeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0943/01 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Aluetukivarojen myöntäminen Steiermarkin kurpitsansiemenöljyn laadunvalvontaa varten asetuksen (ETY) N:o 2081/92 mukaisesti.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0028 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0943/01 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Aluetukivarojen myöntäminen Steiermarkin kurpitsansiemenöljyn laadunvalvontaa varten asetuksen (ETY) N:o 2081/92 mukaisesti Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin (ETY) N:o 2081/92(1) 10 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on luotava tarkastuksen rakenteet, joiden tehtävänä on varmistaa, että maataloustuotteet ja elintarvikkeet, joilla on suojattu nimitys, vastaavat eritelmissä tarkoitettuja vaatimuksia. Asetuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti valvontaviranomainen voi antaa valvonnan muiden laitosten tehtäväksi. Näiden tutkimusten kustannuksista vastaa 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti suojattua nimitystä käyttävä tuottaja. Steiermarkin kurpitsansiemenöljy on tämän asetuksen mukaisesti suojattu nimitys. Mitkä laitokset Itävallan tasavalta ilmoitti komissiolle Steiermarkin kurpitsansiemenöljyn valvonnasta vastaaviksi tarkastuslaitoksiksi? Myönnettiinkö Steiermarkin kurpitsansiemenöljyn valvontaan EU:n aluetukivaroja, ja jos myönnettiin, niin miten paljon? Jos kyllä, kenelle nämä varat välitettiin? Jos kyllä, onko näiden tukivarojen käytöstä esitetty selvityksiä? Jos kyllä, voidaanko näiden selvitysten perusteella sulkea pois, että varoilla on tuettu tutkimusta? Jos kyllä, olisiko tutkimusten tukeminen EU:n tukivarojen tarkoituksen vastaista käyttöä? Jos kyllä, vastaako tutkimusten tukeminen asetuksen N:o 2081/92 10 artiklan 7 kohtaa? Jos kyllä, liittyykö aluetukivarojen käyttöön määräyksiä, joiden mukaan varat eivät saa aiheuttaa eri tutkimuslaitosten välisen kilpailun vääristymistä? (1) EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. kesäkuuta 2001) Jäsenvaltioiden maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92(1) 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamat tarkastuksen rakenteet on äskettäin julkaistu. Itävalta on ilmoittanut komissiolle, että Steiemarkin kurpitsansiemenöljyn (Steierisches Kürbiskernölin) valvontaviranomaisena on osoitteessa Herrengasse 16, 8010 Graz toimiva virasto Der Landeshauptmann Steiermark. Yhteisön rahoittamaa aluetukea ei myönnetty neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 mukaiseen valvontaan. (1) EYVL C 365, 19.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1503/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Kemikaalipolitiikkaa koskeva valkoinen kirja.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0233 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1503/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (11. toukokuuta 2001) Aihe: Kemikaalipolitiikkaa koskeva valkoinen kirja Onko komissio selvittänyt, millaisia resursseja Euroopan unionilla on käytettävissä 30 000 kemikaalin testaamiseksi kymmenen vuoden kuluessa? Millaista tieteellistä asiantuntemusta on olemassa, kuinka paljon toksikologeja on ja millaiset ovat eläintestausresurssit? Mitä on vielä tehtävä, jotta tavoite saavutettaisiin? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2001) Testausten kokonaislaajuutta ei voida tällä hetkellä ennustaa, vaan tarvittava laajuus ilmenee vasta arviointiprosessin edetessä. Jotta testaukset voitaisiin rajoittaa ehdottomaan minimiin, komissio on ehdottanut, että testaukset määritellään ainekohtaisesti ottaen huomioon - ennestään saatavilla oleva tieto; nykyään tällaista tietoa on viranomaisten saatavilla vain niistä aineista, joiden tuotantomäärä on yli 1 000 tonnia(1); - aineiden käyttötarkoitukset ja altistumisskenaariot; - testaamalla havaitut aineiden ominaisuudet; - aineiden kemiallinen rakenne. Kyseessä olevista 30 000 aineesta komissio ehdottaa eläinkokeita noin 10 000 sellaiselle aineelle, joiden tuotantomäärä on yli 10 tonnia. Testattaessa tuotteita, joiden tuotantomäärät ovat 10-100 tonnia, keskitytään yleensä välittömiin tai nopeasti ilmeneviin vaikutuksiin. Näihin testauksiin tarvitaan vain vähän rahoitusta (noin 85 000 euroa kutakin ainetta kohti). Noin 4 300 ainetta, joita tuotetaan yli 100 tonnia, on testattava perusteellisesti niiden pitkäaikaisten vaikutusten kannalta. Testausvelvoitteet eivät vaikuta vain Euroopan yhteisön kemianteollisuuteen. Koska myös maahantuojien on tehtävä testejä ja arvioitava niiden tuloksia, tarvittavan tiedon hankkimiseen käytetään tosiasiassa kaikkialla maailmassa olevia resursseja. (1) Tonnimäärällä tarkoitetaan yhden valmistajan vuodessa tuottamaa (tai yhden maahantuojan vuodessa tuomaa) määrää.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0666/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) neuvostolle. Lissabonin Eurooppa-neuvosto ja sovitut indikaattorit.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0065 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0666/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) neuvostolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Lissabonin Eurooppa-neuvosto ja sovitut indikaattorit Vuonna 2000 Lissabonissa järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin neuvostoa ja komissiota erityisesti edistämään sosiaalisen syrjäytymisen parempaa ymmärtämistä jatkuvan vuoropuhelun sekä tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihdon avulla yhteisesti sovittujen indikaattoreiden pohjalta. Onko tällaiset indikaattorit määritetty, ja jos on, millaisia ne ovat? Vastaus (16. heinäkuuta 2001) Lissabonin Eurooppa-neuvoston antaman valtuutuksen mukaisesti neuvosto on pyytänyt sosiaalisen suojelun komiteaa valitsemaan ja kehittämään indikaattoreita, joilla tuetaan tavoitetta torjua sosiaalista syrjäytymistä. Koska tämä tehtävä on luonteeltaan pääasiassa tekninen, sosiaalisen suojelun komitea on perustanut alakomitean, jonka tehtävänä on käsitellä tätä kysymystä. Alakomitean on tarkoitus antaa selontekonsa sosiaalisen suojelun komitealle tämän vuoden kesäkuussa ja marraskuussa, jotta komitean neuvostolle joulukuun 2001 Laekenin Eurooppa-neuvostoa varten toimittamiin selvityksiin voitaisiin sisällyttää ehdotuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0695/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Tekstiiliteollisuus Bangladeshissä.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0029 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0695/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Tekstiiliteollisuus Bangladeshissä Aikooko komissio reagoida Bangladeshin pääministerin sheikki Hasinan pyyntöihin, jotta USA sallisi Bangladeshin tekstiili- ja vaatetuotteiden tulli- ja kiintiövapaan pääsyn markkinoilleen? Menettely on hyväksytty jo 33 kehitysmaalle. Aikooko se ottaa suoria yhteyksiä EU:n kauppakumppaneihin USA:ssa? Pascal Lamyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0695/01 ja P-1068/01 (14. toukokuuta 2001) Komissio ymmärtää Bangladeshin huolen markkina-asemastaan ja markkinaosuudestaan Amerikan kauppa- ja kehityslain (USTDA 2000) antamisen jälkeen, jonka ulkopuolelle se on jäänyt muiden Aasian vähiten kehittyneiden maiden kanssa. Yhteisön osalta Bangladeshin asema vähiten kehittyneenä maana edellyttää sen tekstiili- ja vaatetustuotteiden viennin tulli- ja kiintiövapaata pääsyä yhteisöön. Tämä on mahdollistanut sen, että maa on voinut lisätä merkittävästi näiden tuotteiden vientiä Euroopan markkinoille, ja siitä on tullut yhteisön kymmenenneksi suurin toimittaja. Komissio haluaa rohkaista muita kehittyneitä maita myöntämään samanlaisen kohtelun vähiten kehittyneille maille ja on saanut tukea Chilen ja Uuden Seelannin kaltaisten maiden suhtautumisesta yhteisön kaikkea muuta paitsi aseita -aloitteeseen, jolla tulli- ja kiintiövapaa pääsy yhteisön markkinoille ulotetaan 49 vähiten kehittyneen maan kaikkiin tuotteisiin. Kaikkea muuta paitsi aseita -aloite osoittaa, miten tärkeänä yhteisö pitää kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden täydellistä integroimista monenväliseen kauppajärjestelmään. Tästä aiheesta on tietenkin keskusteltava muiden kehittyneiden maiden kauppakumppanien, myös Yhdysvaltojen kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0564/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston tarkastuslausuma.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0564/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (27. helmikuuta 2001) Aihe: Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston tarkastuslausuma Komissaari Fischler totesi 7. helmikuuta 2001 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa, että vuonna 1999 maatalouden pääosaston rahatapahtumien täsmällinen virhemarginaali oli 3,06 %. Voisiko erityisesti terveys- ja kuluttaja-asioista vastaava komissaari EU:n toimielinten yhteistyön ja avoimuuden nimissä ilmoittaa vastaavan luvun pääosastonsa rahatapahtumista? Jos lukua ei voida ilmoittaa, mikä siihen on syynä? Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 ja E-0570/01 (11. huhtikuuta 2001) Komissio muistuttaa arvoisalle kysyjälle, että tilintarkastustuomioistuin ei ilmoita yleistä talousarviota koskevassa tarkastuslausumassaan virheprosentteja, koska sen mielestä olisi liiallista yksinkertaistamista punnita komission taloushallinnon menestyksellisyyttä tämän yhden luvun perusteella. Tilintarkastustuomioistuin päättikin kolme vuotta sitten, ettei se julkista enää yleisiä virheprosentteja, vaan kehittää tarkastuslausumaan liittyviä menetelmiä antaakseen vastuuvapauden myöntäjälle yksityiskohtaista havainnollista tietoa. Tilintarkastustuomioistuin on lisäksi tehnyt useaan otteeseen selväksi, että yleistä virheprosenttia alemman tason luvun ilmoittaminen esimerkiksi jollekin toiminta-alalle tai pääosastolle veisi täysin harhaan. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa vain rajoitetun määrän tapahtumia, joten se ei voi vahvistaa pitävästi tällaista alemman tason virheprosenttia. Komissio ei näin ollen voi toimittaa pyydettyjä tietoja arvoisalle kysyjälle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0989/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Yhdysvaltojen senaattorien kielteinen kanta.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0989/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Yhdysvaltojen senaattorien kielteinen kanta Ryhmä EU:n edustajia, joiden joukossa myös 29 artiklaa käsittelevän työryhmän puheenjohtaja Rodota, vieraili 8. maaliskuuta 2001 Yhdysvaltojen kongressissa. Eurooppalaisessa lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan senaattorit ilmaisivat työryhmälle jyrkän vastustuksensa, koska he pitävät henkilötietojen suojelua Internetissä koskevaa direktiiviä liian tiukkana. Erityisesti senaattori Buyer ylisti esi-isiään, jotka tekivät oikean päätöksen lähteä Euroopasta. Kysyn komissiolta, aikooko se antaa periksi Yhdysvaltojen painostuksen alaisena vai jatkaa aloittamaansa työtä Internetin käyttäjien oikeuksien entistä tehokkaammaksi suojelemiseksi? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2001) Komission 12. heinäkuuta 2000 tekemää ehdotusta(1) direktiiviksi henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, käsitellään parhaillaan yhteispäätösmenettelyn mukaisesti. Komissio katsoo, että ehdotuksessa sovelletaan sopivinta lähestymistapaa henkilötietojen suojeluun sähköisen viestinnän alalla, Internet mukaan luettuna, ja se toivoo, että parlamentti ja neuvosto antavat direktiivin tämän vuoden aikana. (1) EYVL C 365 E, 19.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0257/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle. Jälleenmyyntikorvaus.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0257/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle (14. helmikuuta 2001) Aihe: Jälleenmyyntikorvaus Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä taatakseen jälleenmyyntikorvausta koskevan direktiiviehdotuksen tavoitteiden mukaisen riittävän ja yhtenäisen suojan ja varmistaakseen, että jäsenvaltiot noudattavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklan määräyksiä direktiiviehdotuksen täytäntöönpanossa, erityisesti kun on kyse verotuksesta? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-257/01, E-0259/01, E-0261/01 ja E-0263/01 (13. heinäkuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset koskevat jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvia asioita. Vastaukset riippuvat näin ollen siitä, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön alkuperäisen taideteoksen tekijän oikeutta jälleenmyyntikorvaukseen koskevan direktiivin, ja muusta asiaan liittyvästä kansallisesta lainsäädännöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1074/01 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle. Pakkotyön käyttö Burmassa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0164 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1074/01 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle (5. huhtikuuta 2001) Aihe: Pakkotyön käyttö Burmassa Onko neuvosto tietoinen pakkotyön käytöstä Burmassa? Jos on, mihin toimiin se aikoo ryhtyä tilanteen parantamiseksi? Vastaus (16. heinäkuuta 2001) Neuvosto kuten muutkin kansainväliset tahot on järkyttynyt pakkotyövoiman käytöstä Burmassa ja pelkää, että se jatkuu edelleen. Kuten arvoisa parlamentin jäsen muistanee, Euroopan yhteisö keskeytti vuonna 1997 yleiseen tullietuusjärjestelmään perustuvat etuudet pakkotyövoiman käytön vuoksi. Neuvosto on luonnollisesti toteuttanut viimeisten neljän vuoden aikana myös monia muita, neuvoston yhteisessä kannassa esitettyjä toimenpiteitä Burman/Myanmarin poliittisen tilanteen johdosta. Neuvosto antoi täyden tukensa kansainvälisen työkonferenssin kesäkuussa 2000 antamalle päätöslauselmalle ja suhtautui myönteisesti päätöslauselmassa suositettujen toimenpiteiden voimaantuloon 30. marraskuuta 2000 ILO:n (Kansainvälisen työjärjestön) hallintoneuvoston kokouksen jälkeen. Jäsenvaltioiden hallitukset ovat keskustelleet työmarkkinaosapuolten kanssa siitä, miten päätöslauselmassa olevat suositukset parhaiten toteutettaisiin. Ne ovat myös yhdessä komission kanssa raportoineet näistä pyrkimyksistä ILO:n pääjohtajalle. Neuvosto toteaa, että Burman/Myanmarin hallitus on ryhtynyt tiettyihin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on lopettaa pakkotyövoiman käyttö. Pakkotyövoiman käyttö on kuitenkin julistettava laittomaksi, sen käyttö lopetettava ja jatkossa pakkotyövoimaa käyttäviä olisi rangaistava. Neuvosto seuraa tilannetta tiiviisti ja jos Burman/Myanmarin viranomaiset eivät onnistu toteuttamaan tarvittavia toimia asian edistämiseksi, neuvosto on valmis ryhtymään muihin toimenpiteisiin. Neuvosto ilmaisi selvästi olevansa huolissaan pakkotyövoiman käytöstä EU:n troikan vierailun yhteydessä Burmaan/Myanmariin tammikuussa 2001. Se odottaa, että ILO ja kansainvälinen työkonferenssi sekä ECOSOC (YK:n talous- ja sosiaalineuvosto) jatkavat edelleen kysymyksen käsittelemistä. Neuvosto toivoo vilpittömästi, että ILO:n ja Burman/Myanmarin väliset yhteydet saadaan solmittua uudelleen ja että ILO:n läsnäolo vakiintuu maassa sen varmistamiseksi, että pakkotyövoiman käyttö saadaan lopullisesti päättymään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1800/01 esittäjä(t): Bernard Poignant (PSE) komissiolle. Merinisäkkäiden tahatonta pyydystämistä koskevat tieteelliset tutkimukset.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1800/01 esittäjä(t): Bernard Poignant (PSE) komissiolle (19. kesäkuuta 2001) Aihe: Merinisäkkäiden tahatonta pyydystämistä koskevat tieteelliset tutkimukset Suuri yleisö liikuttuu joka vuosi unionin rannikkoalueilla rantaan ajautuneita delfiinejä koskevista uutisista. Useissa tapauksissa, ellei suorastaan poikkeuksetta, tapahtuneesta syytetään pelagisen troolin käyttöä. Luvut vaihtelevat; puhutaan jopa tuhansista vuosittain rantaan ajautuneista delfiineistä, joista 80 prosenttia olisi haavoittunut troolin käytön seurauksena. Onko olemassa edellä mainittuja lukuja vahvistavia tieteellisiä tutkimustuloksia? Mikäli ei ole, aikooko komissio käynnistää tutkimuksia ja taata niiden rahoituksen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä ongelmasta, että kalastussaaliiksi joutuu välillä valaita. Komissio onkin tukenut taloudellisesti useita tutkimushankkeita ja tutkimuksia, joissa tarkastellaan merinisäkkäiden (lähinnä valaiden) ja kalastustoiminnan välisestä yhteydestä. Tutkimukset ovat tuoneet selvyyttä havaittuihin ongelmiin. Komissio ei ole siitä huolimatta onnistunut löytämään arvovaltaista tutkimusta, jonka mukaan 80 prosenttia delfiinien rantautumisista johtuu pelagisesta troolista. Jos tällainen tutkimus on kuitenkin tehty, komissio olisi kiitollinen tiedosta. Komissio on aina valmis tukemaan tieteellista tutkimusta, joka voisi parantaa aiheen tuntemusta. Erityisesti valaita koskevat tutkimusehdotukset, jos ne ovat tieteellisesti riittävän laadukkaita, voivat saada tukea yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehityksen viidennen puiteohjelman Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen -ohjelman avaintoiminnosta 5 (Kestävä maa-, kala- ja metsätalous sekä yhtenäinen maaseudun kehittäminen vuoristoalueet mukaan luettuina) (http://www.cordis.lu/life/). Ehdotuspyyntöjen viimeinen jättöpäivä on 18. lokakuuta 2001. Meren biologisen monimuotoisuuden, valaat mukaan luettuina, katoamista koskevia tutkimusehdotuksia voitaisiin myös harkita Energia, ympäristö ja kestävä kehitys -ohjelman avaintoiminnossa 3 (Kestävä meren ekosysteemi) (http://www.cordis.lu/fp5/src/calls.htm).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0858/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Komission oikeus vetää pois ehdotuksia.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0858/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (22. maaliskuuta 2001) Aihe: Komission oikeus vetää pois ehdotuksia 1. Katsooko komissio, että sillä on oikeus lainsäädännön voimantulo vetämällä pois minkä tahansa tekemänsä ehdotuksen neuvostosta tai Euroopan parlamentista? 2. Onko mikään muu toimielin vastustanut komission näkemystä? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2001) 1. EY:n perustamissopimuksen 250 (ent. 189 a) artiklan 2 kohdan mukaisesti Kunnes neuvosto on tehnyt ratkaisunsa, komissio voi milloin tahansa yhteisön säädöksen antamiseen johtavan menettelyn aikana muuttaa ehdotustaan. Komission aloiteoikeuteen sisältyvästä muutosoikeudesta seuraa myös oikeus vetää ehdotus pois. Komission valta tässä asiassa ei ole kuitenkaan ehdoton. Voimassaolevan oikeusopin mukaan komissio voi vetää ehdotuksensa pois kahdessa tapauksessa: - Neuvosto saattaa muuttaa ehdotuksen luonteen toiseksi tai esitetty päätös saattaa johtaa EY:n perustamissopimuksen rikkomiseen (211, ent. 155, artiklan ensimmäinen luetelmakohta). Komissio ei kuitenkaan turvaudu poisvetämiseen, jos se johtaisi siihen, että lainsäätäjä tulisi laiminlyöneeksi jotakin perussopimuksen velvoitetta. Sillä ei siis ole veto-oikeutta. - Esitys ei ole enää ajankohtainen tai sen korvaa toinen ehdotus. Tällöin poisvetäminen on luonteeltaan puhtaasti hallinnollinen toimenpide. Parlamentille ilmoitetaan asiasta kuukautta ennen kyseisen päätöksen julkaisemista yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Komission ei kuulu ottaa kantaa muiden toimielinten oikeudellisten yksiköiden kannanottoihin. Se kuitenkin toteaa, että yksikään tällainen päätös ei ole johtanut kanteeseen yhteisöjen tuomioistuimessa.