ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1832/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Attikan toimintaohjelmaan sisältyvien oikeudellisten sitoumusten määräajan jatkaminen kuudella kuukaudella.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0060 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1832/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Attikan toimintaohjelmaan sisältyvien oikeudellisten sitoumusten määräajan jatkaminen kuudella kuukaudella Attikan toimintaohjelman, samoin kuin muidenkin yhteisön Kreikalle suunnattuun toiseen tukikehykseen sisältyvien ohjelmien osalta oikeudellisten sitoumusten määräaika on 31.12.1999. Kun otetaan huomioon Ateenan tuhoisan maanjäristyksen aiheuttamat poikkeukselliset olosuhteet, on olemassa vaara, että esimerkiksi huutokauppoja, tarjouskilpailuja ja kilpailuja ei ehditä toteuttaa edellä mainitun määräajan puitteissa. Tämän seurauksena määrärahoja ei todennäköisesti myönnettäisi lainkaan. Aikooko komissio jatkaa oikeudellisten sitoumusten määräaikaa kuudella kuukaudella maanjäristysten aiheuttaman poikkeuksellisen tilanteen vuoksi? Onko Kreikan hallitus esittänyt vastaavan pyynnön? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) Kreikan nykyisen ohjelmakauden (19941999) yhteisön tukikehykseen (YTK) kuuluviin toimintaohjelmiin liittyvien oikeudellisten sitoumusten määräaika päättyy todellakin 31. joulukuuta 1999. Niihin kuuluvat myös Ateenassa 7. syyskuuta 1999 tapahtuneen maanjäristyksen tuhojen korjaamiseksi ehdotettavat sitoumukset. Komissio on hiljattain vahvistanut, että kaikkien osapuolten on noudatettava kyseistä oikeudellista rajoitusta. Vielä tekemättömille sopimuksille voidaan myöntää tukea YTK:sta seuraavalla ohjelmakaudella (20002006). Kreikan viranomaiset eivät ole pyytäneet oikeudellisten sitoumusten määräajan pidentämistä kuudella kuukaudella. Nykyisten YTK-ohjelmien määrärahojen käyttöasteen perusteella määrärahojen menettämisvaara ei näytä lainkaan todennäköiseltä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2325/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Perinteisten pienten kalastusalusten säilyttäminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2325/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Perinteisten pienten kalastusalusten säilyttäminen Vastauksessaan kysymykseeni (E-3436/95)(1), joka koski teollisen perinnön säilyttämistä ja erityisesti itäisen Välimeren kalastusaluksia, komissio viittasi tuolloin vielä käsiteltävänä olleeseen Raphael-ohjelman hyväksymiseen ja vakuutti, että sikäli kuin olemassa tämän asian alaan liittyviä aloitteita, komissio ottaa mielellään ne huomioon. Monilla Kreikan saarilla on säilynyt perinteisiä puurakenteisia kalastusveneitä, jotka on valmistettu käsikäyttöisillä työkaluilla ja usein varhaiselta bysanttilaiskaudelta asti periytyneillä tekniikoilla, joita ei viime vuosina ole enää käytetty. Ottaen huomioon, että maan museot osoittavat voimakasta mielenkiintoa tällaisten veneenrunkojen kokoelmiinsa ottamista kohtaan, mutta eivät kykene suoriutumaan ostoon, kunnossapitoon ja korjaamiseen liittyvistä kustannuksista, komissiolta kysytään: - voidaanko tällaisia menoja hyväksyä yhteisrahoituksen piiriin? - minkä ohjelmien puitteissa? (1) EYVL C 112, 17.4.1996, s. 31. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Rafael-ohjelman täytäntöönpano päättyi vuonna 1999. Vuonna 2000 se ja Kaleidoskooppi- ja Ariane-ohjelmat korvataan Kulttuuri 2000 -puiteohjelmalla. Yksi Kulttuuri 2000 -ohjelman tavoitteista on edistää eurooppalaisia yhteistyöaloitteita, joilla pyritään vaihtamaan tietoja, kokemuksia ja osaamista. Näin on tarkoitus ottaa käyttöön parhaat toimintatavat, jotta pystytään säilyttämään ja parantamaan Euroopan kulttuuriperintöä. Perinteisten alusten parhaita säilytys- ja näytteillepanomenetelmiä voitaisiin tässä yhteydessä pitää osana hankkeita, joille voidaan hakea tukea Kulttuuri 2000 -ohjelmasta, mikäli hankkeet täyttävät kaikki tukikelpoisuutta koskevat ohjelman kriteerit. Ohjelma ei kuitenkaan kata alusten ostamiseen ja niiden ylläpito- tai entistämistöihin liittyviä kustannuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2052/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikkalaisten yritysten petokset.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2052/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Kreikkalaisten yritysten petokset Kreikan valvonta- ja oikeusviranomaisten päätelmistä käy ilmi, että Kreikan lailla 1892/90 myönnettyä huomattavaa tukea saaneet osakeyhtiöt ovat syyllistyneet lukuisiin rikkomuksiin (esimerkiksi väärennöksiin sekä raaka-aineiden ja välineiden ylihinnoitteluun) ja laittomasti pidättäneet itselleen tukea useiden miljardien arvosta. Tähän ovat syyllistyneet SOFEM AE, FARMER AE, ENDISI AE, VIOTEP AE, PLEXI AE, ASTRIA AE, ATHLITIKA ORGANA AE, DIAVITIKA EDESMATA AE, IATRIKA EIDI VOREIOU ELLADAS AE, KLIMATISTIKA VOREIOU ELLADAS AE ja mahdollisesti myös muut yritykset. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Ovatko edellä mainitut yritykset saaneet tukea EU:lta kyseisen lain tai muiden ohjelmien kautta? 2. Jos ovat, voiko komissio ilmoittaa minulle yksityiskohtaiset tiedot laittomasti maksettujen tukien laadusta ja määrästä yrityksittäin? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden tapausten täydelliseksi selvittämiseksi? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan mikään arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista yhtiöistä tai muista yhtiöistä, joiden väitetään saaneen julkista tukea säännösten vastaisesti, ei ole saanut yhteisön rakennerahastojen tukea.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2223/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Alueelliset elintasoerot.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2223/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Alueelliset elintasoerot Voiko komissio ystävällisesti esittää taulukkomuodossa jäsenvaltioiden todellisen BKT:n asukasta kohti ja todellisen BKT:n asukasta kohti EU:n 15 jäsenvaltion kullakin alueella (ostovoimapariteetti) viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen pohjalta, ja viiden sitä aikaisemman vuoden osalta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 2000) Komission laskemat ja julkaisemat aluekohtaiset BKT-tiedot ilmaistaan käypinä euromääräisinä hintoina, ostovoimapariteetteina sekä prosenttilukuina yhteisön keskiarvoon verrattuna. Vuosia 19921996 koskevat NUTS 2 -tason tiedot (NUTS = tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö; 211 aluetta) lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle samoin kuin parlamentin pääsihteeristölle. Vuoden 1997 tiedot julkaistaan muutaman viikon kuluessa, ja ne ovat käytettävissä Eurostatin NewCronos-tietokannassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2474/99 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle. Turvapaikkojen turvallisuusnormit.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0174 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2474/99 esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Turvapaikkojen turvallisuusnormit Uutiset vanhusten kuolemista turvapaikoissa, turvapaikkojen heikkotasoisesta toiminnasta ja niiden muista puutteista ovat huolestuttavan jokapäiväisiä. Voiko komissio kertoa, onko EU:ssa lainsäädäntöä, jolla yhdenmukaistetaan jäsenvaltioiden näitä keskuksia koskevia vähimmäisturvanormeja, tai suunnitteleeko komissio toimenpiteitä tällä alalla? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 2000) Useimmissa jäsenvaltioissa on vähimmäisnormit sekä niiden seurantaa ja valvontaa koskevat järjestelmät kansallisella ja alueellisella tasolla. Komissio on tietoinen siitä, että jotkin eurooppalaiset hoitokotien ammattihenkilöstön järjestöt esimerkiksi vanhusten hoitokotien johtajien eurooppalainen järjestö (EDE) pyrkivät kehittämään eurooppalaisia hyvän käytännön ohjeita ja hoitokotien henkilöstön koulutuksen tunnustamisjärjestelmää. Komissio ei kuitenkaan osallistu näihin toimiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2358/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Hoito ja valvonta psykiatrisissa sairaaloissa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2358/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Hoito ja valvonta psykiatrisissa sairaaloissa Roomassa Santa Maria della Pietàn psykiatrisessa sairaalassa kaksi potilasta on vastikään ilmoittanut vakavista vammoista (yksi pysyvään invaliditeettiin johtanut tapaus), jotka ovat seurausta sairaalan turvallisuudesta vastaavan erikoistuneen henkilökunnan poissaollessa tapahtuneesta tappelusta. Joulukuussa 1998 tutkimuksista vastannut tuomari hylkäsi loukkaantuneiden potilaiden omaisten Santa Maria della Pietàn sairaalan osastojen turvallisuudesta ja valvonnasta vastaavia viranomaisia vastaan nostaman syytteen ja pyysi tapauksen käsittelyn päättämistä. Siksi kysyisinkin komissiolta seuraavaa: - Eikö puutteellinen valvonta, jonka vuoksi tappelussa saadut fyysiset vammat olivat hyvin vakavia, osoita, että henkilöiden luovuttamattomia oikeuksia ja sairaiden ihmisarvoa on loukattu ja sairaiden perustarpeisiin on suhtauduttu piittaamattomasti, ja kun kyseessä on vielä psykiatrisen sairaalan vankeinhoidosta vastaava osasto, eikö tarvittaisi enemmän hoitoa ja valvontaa? - Eikö potilaiden perheillä olisi edellä esitetyn perusteella mahdollisuus kääntyä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen puoleen, jotta tapahtumat tutkittaisiin tarkemmin? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2000) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2038/99 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Suurten nopeuksien ratahankkeen (AVE) rakennustyöt Calatayudissa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2038/99 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Suurten nopeuksien ratahankkeen (AVE) rakennustyöt Calatayudissa Suurten nopeuksien rataverkon rakennustyöt Calatayudin kaupungin kohdalla saivat hiljattain aikaan Marivellan pohjavesikerrostuman pinnan laskemisen, sillä tunnelin rakentaminen puhkaisi kerrostuman. Tapauksen johdosta kaivoista vetensä nostavat lukuiset ihmiset menettivät juomavesilähteensä, minkä seurauksena kaupungin oli ryhdyttävä jakamaan vettä säiliöautoista. Tähän päivään mennessä rakennustöistä vastaava yritys ei ole korjannut pohjavesikerrostumalle aiheuttamiaan vahinkoja, joten ongelma on edelleen ratkaisematta. Suurten nopeuksien ratahankkeen rakennustyöt välillä Madrid-Zaragoza-Barcelona rahoitetaan Euroopan unionin koheesiorahastosta. Calatayudin kunnalle pohjavesivarojen hyödyntäminen pullottamalla kivennäisvettä ja toimittamalla vettä kylpylöihin lääkinnälliseen ja virkistyskäyttöön on merkittävä tulonlähde. Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta? Onko komissio tehnyt mitään tutkiakseen asiaa? Ellei ole, voisiko komissio tutkia sitä, niin että vältettäisiin tämänkaltaisten, paikallistaloudelle vakavia uhkia tuovien tapausten sattuminen tulevaisuudessa? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komissio ei ole saanut virallista tietoa suurten nopeuksien rataverkon rakennustöiden aiheuttamista ongelmista, joita arvoisan parlamentinjäsenen kysymys koskee. Espanjan viranomaisten hankkeen ennakkoarvioinnin yhteydessä toimittamien tietojen perusteella Miravellan alueella mahdollisesti esiintyvien vaikeuksien ei olisi kuitenkaan pitänyt vaikuttaa sen enempää kylpylöiden käyttämiin pohjavesikerrostumiin kuin kivennäisveden pullotustoimintaankaan. Nämä sijaitsevat pääasiassa Jarabassa ja Alhama d'Aragonissa, jotka ovat melko kaukana Miravellan alueelta. Tilanteesta johtuen komissio on pyytänyt Espanjan viranomaisilta täsmällisiä lisätietoja. Calatayudin alueen pohjavesikerrostumien osalta Calatayudin-Riclan osuuden ympäristövaikutuksia koskevassa selvityksessä osoitettiin joukko toimenpiteitä suurten nopeuksien rataverkon rakennustöiden aiheuttamien vaikutusten minimoimiseksi. Tällaisia olivat muun muassa seuraavat: alueelle ei tuoda raskaita työkoneita eikä sitä kuormiteta minkäänlaisilla aineilla eikä jätteillä; tutkitaan tarvittavat toimenpiteet, joilla voidaan välttää aiheuttamasta merkittävää vahinkoa pohjavesikerrostumille ratapenkereen rakentamisessa tarvittavien kaivutöiden yhteydessä; suunnitellaan ja toteutetaan tarvittavat työt, joilla estetään sadevesien virtaaminen pois pohjavesialueelta. Espanjan viranomaiset ovat sitoutuneet noudattamaan näitä suosituksia hankkeen koko täytäntöönpanon ajan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2327/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Tuoreiden maataloustuotteiden vientiin Kreikasta liittyvien kuljetuskustannusten tukeminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2327/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Tuoreiden maataloustuotteiden vientiin Kreikasta liittyvien kuljetuskustannusten tukeminen Euroopan markkinoille tarkoitettujen kreikkalaisten hedelmien ja vihannesten vientiin liittyy erityisiä ongelmia, jotka johtuvat niiden korkeista kuljetuskustannuksista (suuret etäisyydet, kylmäautojen omistajien suorittama kuljetusmaksujen korotus vilkkaimpina vientikausina). Nämä ongelmat ovat tulleet entistä pahemmiksi Jugoslavian sodan ja sen tieverkon kärsimien tuhojen vuoksi, jonka vuoksi viejien on käytettävä vaihtoehtoisia reittejä, joiden kustannukset ovat korkeat ajassa ja rahassa mitattuina. Kreikan maatalousministeriön tiedonannon mukaan pääosaston VI pääjohtaja Legras hyväksyi kreikkalaisen maatalousministeriön valtiosihteerin Vrettosin kanssa 6.7.1999 järjestetyssä tapaamisessa sen, että ongelman suhteen on tarpeen ryhtyä toimiin, ja pyysi asiaa koskevien lisätietojen toimittamista Kreikasta, jotta asian järjestely voitaisiin toteuttaa. Aikooko komissio ryhtyä toimiin kreikkalaisten hedelmien ja vihannesten viejien kohonneiden kuljetuskustannusten suhteen? Onko Kreikka toimittanut tarvittavat tiedot asiaa koskevien järjestelyjen toteuttamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komissio vakuuttaa, että Kreikka on toimittanut kaikki komission edellyttämät tekniset tiedot kreikkalaisille viejille aiheutuneiden vaikeuksien selvittämiseksi. Vuoden 2000 vaikean talousarviotilanteen vuoksi komissio ei voi ehdottaa neuvostolle vuosina 19911996 Jugoslavian selkkauksen seurauksena toteutettujen kuljetusalan tukitoimenpiteiden kaltaisia uusia toimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1873/99 esittäjä(t): Margot Keßler (PSE) komissiolle. Suojelualueeksi nimittäminen direktiivin 92/43/ETY (Fauna-flora-habitat-direktiivi) mukaisesti.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1873/99 esittäjä(t): Margot Keßler (PSE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Suojelualueeksi nimittäminen direktiivin 92/43/ETY (Fauna-flora-habitat-direktiivi) mukaisesti Miten Thüringenissä (Saksassa) sijaitsevan Schmücken alueen nimittämisessä erityiseksi suojelualueeksi direktiivin 92/43/ETY(1) mukaisesti on edistytty oikeudellisesti ja teknisesti? Mihin toimiin komissio on tässä asiassa ryhtynyt tai mitä toimia aiotaan toteuttaa, jotta tämä ongelma voitaisiin ratkaista pikaisesti? Vastauksessa pyydetään erityisesti kiinnittämään huomiota mahdollisesta kalkkikiven louhinnasta Gorslebenissä ja B 71 -moottoritien suunnittelusta aiheutuviin potentiaalisiin konflikteihin, myös ottaen huomioon alueen merkityksen Wippertal-Wipperdurchbruch-Hainleite-Schmücke-Finnen biotooppijärjestelmälle. Miten sisäisiä päätöksentekomenettelyjä voitaisiin komission mielestä tehostaa? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1999) Saksa ei ole vielä ehdottanut komissiolle, että Thüringenissä sijaitseva Schmücken alue nimitettäisiin yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY perusteella. Komissiolle on kuitenkin ilmoitettu, että alue on todennäköisesti Euroopan kannalta erittäin merkityksellinen, koska siellä on erilaisia liitteessä I lueteltuja yhteisön kannalta merkityksellisiä luontotyyppejä, liitteessä II lueteltuja yhteisön kannalta merkityksellisiä eläin- ja kasvilajeja sekä erilaisia ensisijaisia luontotyyppejä. Alueen tärkeyden ovat vahvistaneet asiasta vastaavat Thüringenin paikallisviranomaiset, jotka ovat ottaneet jo kaksi osaa Schmücken alueesta vuosina 19941995 vahvistettuun tieteelliset perustelut sisältävään luetteloon alueista, joita on katsottu aiheelliseksi ehdottaa Natura 2000 -verkostoon. Komissio ei ole kuitenkaan vielä saanut tätä Saksan osaa koskevaa yhtenäistä luetteloa. Tästä syystä komissio on ulkopuolisten toimittamien tietojen perusteella ottanut yhteyttä Saksan hallitukseen. Se on pyytänyt Saksan viranomaisia esittämään kantansa sekä kyseessä olevaan alueeseen että kahteen suunniteltuun hankkeeseen, kalkkikivilouhokseen sekä moottoritien BAB 71 rakentamiseen, jotka saattavat vaikuttaa alueeseen merkittävästi. Komissio ei ole kuitenkaan vielä saanut vastausta. Väliintulollaan se haluaa varmistaa, että direktiivin 92/43/ETY säännöksiä noudatetaan. Jäsenvaltioiden sisäisen päätöksenteon tehokkuus on asianomaisten hallintoviranomaisten vastuulla. Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen mukaan komission tehtävänä on ainoastaan varmistaa, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1733/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Strasbourgin virkamatkojen kustannukset.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1733/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Strasbourgin virkamatkojen kustannukset Lähes koko Euroopan parlamentti hallintoineen siirtyy kerran kuussa neljäksi viideksi päiväksi Brysselistä Strasbourgiin mukanaan neuvoston, komission ja muiden EU-elinten arvovaltaisia edustajia. Lisäksi siirrytään noin kahdeksi viikoksi kuukaudessa Strasbourgista Brysseliin. Voisiko komissio kertoa, kuinka suuresta ihmismäärästä ja kustannuksista on kysymys? Kuinka monta henkilöä 626 parlamentin jäsenen ja noin 1000 avustajan lisäksi siirtyy paikasta toiseen? Tarkemmin sanottuna kuinka monta henkeä tekee silloin virkamatkan? Kuinka paljon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission sekä yhteisön muiden elinten ja siihen liittyvien elinten henkilökunnan virkamatkat maksavat? Paljonko virkamatkat ja siirtyminen maksavat kokonaisuudessaan (kulkuneuvot, ulkopuoliset yritykset)? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1999) Vuonna 1998 komission virkamiehet tekivät Strasbourgiin 2 581 virkamatkaa, joiden kokonaiskustannukset olivat 1 242 602 euroa. Näin yhden virkamatkan keskimääräiset kustannukset olivat 481,44 euroa. Vuoden 1999 tammikuun ja toukokuun välisenä aikana komission virkamiehet tekivät Strasbourgiin 1 122 virkamatkaa. Niiden kokonaiskustannukset olivat 598 310 euroa eli 533,25 euroa matkaa kohden. Komissiolla ei ole tietoa neuvoston ja parlamentin henkilöstön virkamatkoista, vaan niistä on tiedusteltava kyseisiltä toimielimiltä. Edellä esitetyt luvut liittyvät välttämättömiin kuljetus- ja majoituskustannuksiin. Arvoisa parlamentin jäsen pyysi myös siirtymistä kokonaisuudessaan koskevien lukujen (mukaan luettuna esimerkiksi käytetty aika) laskemista, mutta tämä edellyttäisi julkisten varojen suhteetonta käyttöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2801/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Eurooppalaiset opiskelija-apurahat.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0185 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2801/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Eurooppalaiset opiskelija-apurahat Muutamien jäsenvaltioiden nykyinen lainsäädäntö ei salli opiskelijoiden saada apurahaa, jos he eivät ole oleskelleet kyseisissä jäsenvaltioissa tiettyä ajanjaksoa. Onko komissio sitä mieltä, että sen olisi aiheellista aloittaa monikansallinen ohjelma sellaisten opiskelijoiden tukemiseksi, jotka eivät ole oleskelleet vaadittua ajanjaksoa näissä jäsenvaltioissa, mutta kuitenkin yhteisön alueella? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1981/99 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle. Rakennerahastoista peräisin olevien määrärahojen käyttö Belgiassa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0103 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1981/99 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastoista peräisin olevien määrärahojen käyttö Belgiassa 1. Missä vaiheessa Belgialle rakennerahastoista myönnettyjen määrärahojen käyttö on: a) tavoitekohtaisesti ja alueittain? b) Mikä on väliaikaisten maksusitoumusmäärärahojen ja sellaisten varojen, joista ei ole vielä esitetty maksusitoumusehdotusta, nykyinen tilanne? 2. Missä vaiheessa on yhteisöaloitemäärärahojen käyttö? Mikä on väliaikaisten maksusitoumusmäärärahojen ja sellaisten varojen, joista ei ole vielä esitetty maksusitoumusehdotusta, nykyinen tilanne? 3. Mikäli Belgialle tarkoitettuja määrärahoja ei ole vielä käytetty loppuun, mihin mennessä kauden 19941999 määrärahoja koskevat hankkeet olisi esitettävä? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle toimitetaan suoraan taulukko, josta käy ilmi maksusitoumusten ja maksujen tilanne 15. marraskuuta 1999 tavoitteiden 1, 2, 3, 4, 5a ja 5b sekä yhteisöaloitteiden osalta Belgiassa. Kuluvaan ohjelmakauteen 19941999 sisältyviä hankkeita koskevat maksusitoumukset on tehtävä viimeistään 31. joulukuuta 1999. On huomattava, että kyseisten tukitoimien maksatus jatkuu 31. joulukuuta 2001 saakka ja että useiden hankkeiden menojen toteuttamisaikataulua on muutettu siten, että kaikki määrärahat voidaan sitoa 31. päivään joulukuuta 1999 mennessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2049/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Van Buitenenin nykyinen asema.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2049/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Van Buitenenin nykyinen asema Voiko komissio ilmoittaa, koska virkamies van Buitenen, joka oikealla tavalla teki ilmoituksen Euroopan unionissa esiintyvästä korruptiosta, petoksellisesta toiminnasta ja nepotismista, palautetaan täydellisesti virkaansa? Jos hän ei vielä ole saanut virkaansa takaisin, voiko komissio ilmoittaa, minkä vuoksi? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) Paul van Buitenen palautettiin 16. huhtikuuta 1999 palkkaluokkansa mukaiseen virkaan, joka vastaa hänen pätevyyttään ja koulutustaan. Mainitusta päivästä alkaen hän työskentelee komission henkilöstön ja hallinnon pääosastossa. Van Buitenenille on myös ilmoitettu yhteisön lainsäädännön mukaisesti, että hänellä on halutessaan oikeus milloin tahansa hakea mitä tahansa sellaista paikkaa komissiossa tai muissa Euroopan yhteisön toimielimissä, jonka pätevyysvaatimukset hän täyttää.