ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0286/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Euron väärentäminen.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0077 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0286/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (9. helmikuuta 2001) Aihe: Euron väärentäminen Miten komissio aikoo toimia taatakseen, että liikkeenharjoittajilla ja muilla kauppiailla on euron käyttöönoton yhteydessä käytössään uusien setelien ominaisuuksia koskevat selkeät ohjeet, jotta he eivät hyväksyisi väärennettyä valuuttaa? Tekeekö komissio jonkin ohjelman puitteissa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan valvoa laittomilta markkinoilta peräisin olevan valuutan enimmäismäärää ja vaihtoa siirryttäessä kansallisista valuutoista euroon? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 2001) Euroopan keskuspankki (EKP), kansalliset keskuspankit, komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat parhaillaan niin suurelle yleisölle kuin erityisryhmillekin suunnattuja eurotiedotuskampanjoita. Syyskuusta 2001 alkaen kampanjoissa keskitytään erityisesti euroseteleiden ja -kolikoiden ominaisuuksiin, jotta käyttäjät oppisivat tunnistamaan rahat oikein ja karttamaan väärennöksiä. Euroseteleiden ja -kolikoiden väärentämisen torjumiseksi niissä on runsaasti turvallisuutta lisääviä ominaisuuksia. Rahojen aitoustekijöissä on noudatettu korkeimpia teknisiä normeja. Lisäksi 12. helmikuuta 2001 päästiin neuvostossa poliittiseen sopimukseen ehdotuksesta neuvoston asetukseksi euron väärentämisen torjunnasta(1). Sen tavoitteena on perustaa menettelyt, joilla vaihdetaan tietoja väärennöksistä ja väärentämisestä, sekä jäsenvaltioiden, komission, EKP:n ja Europolin yhteistyömenettelyt. Komissio laatii lisäksi parhaillaan ehdotusta monivuotiseksi koulutus- ja avustusohjelmaksi, jolla suojataan euroa väärentämiseltä, ja lainsäädäntötoimenpiteiksi, joilla valvotaan käteisen rahan kuljettamista maasta toiseen ja näin rajoitetaan käteisen rahan saatavuutta ja vaihtoa pimeillä markkinoilla. Ehdotuksella pyritään erityisesti vahvistamaan rajoituksia koskevaa lainsäädäntöä ja mahdollistetaan tietojen vaihto. Komissio on myös ehdottanut(2) aloitetta, jolla muutetaan rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/308/ETY(3), jota koskevasta yhteisestä kannasta neuvosto sopi 30. marraskuuta 2000. Merkittävää on, että kun se on hyväksytty parlamentissa ja neuvostossa, se laajentaa direktiivin velvoitteita, erityisesti asiakkaan tunnistamista ja rahanpesuepäilyjen ilmoittamista. (1) EYVL C 337 E, 28.11.2000. (2) EYVL C 177 E, 27.6.2000. (3) EYVL L 166, 28.6.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1724/01 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle. Euroopan maanviljelijät.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0192 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1724/01 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle (6. kesäkuuta 2001) Aihe: Euroopan maanviljelijät Kuinka paljon maanviljelijöitä kussakin jäsenehdokasvaltiossa on? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2001) On vaikea vastata tähän kysymykseen seuraavista syistä: 1) ei ole olemassa yhteistä määritelmää maanviljelijöistä ja jopa määritelmä maatilasta saattaa vaihdella suuresti eri maiden kesken; 2) maatilojen vähimmäiskokoa koskevaa kynnystä ei ole vielä yhdenmukaistettu; 3) selkeä käsitys saadaan vasta, kun kaikki hakijamaat ovat suorittaneet täydellisen maatalouslaskennan yhteisön menetelmien mukaisesti. Seuraavassa taulukossa esitetään yleiskatsaus ehdokasmaiden maatilojen määrästä niiden virallisten lukujen perusteella, jotka hakijamaiden tilastotoimistot ovat toimittaneet Eurostatille. Tiedot työvoimatutkimuksissa esitetyistä maatalouden työpaikoista annetaan myös. Vaikka nämä luvut maatalouden työpaikoista saattavat olla erilaisia kuin maatalouslaskennan yhteydessä saadut, ne ovat paremmin vertailtavissa, koska ne perustuvat samoihin kansainvälisiin standardeihin. >TAULUKON PAIKKA> Tämän taulukon toinen sarake sisältää useimpien maiden osalta sellaisten maatalousmaata omistavien yksikköjen arvioidun kokonaismäärän, joista suurin osa tuottaa ainoastaan omaan kulutukseen. Kolmannessa sarakkeessa on hakijamaiden omien luokitustensa mukaisesti maatiloina pitämien tilojen arvioitu yksikkömäärä. Neljännestä sarakkeesta ilmenee sellaisten ansiotyössä olevien henkilöiden määrä, jotka saivat vuoden 2000 toisen neljänneksen aikana merkittävän osan tuloistaan maataloudesta työvoimatutkimusten määritelmien mukaisesti. Työllisyyttä koskevat luvut voivat vaihdella vuoden mittaan johtuen maatalouden kausivaihteluista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1064/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Sensus-hankkeen koordinointi.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0160 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1064/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (5. huhtikuuta 2001) Aihe: Sensus-hankkeen koordinointi Yhteisön Sensus-hankkeen koordinointi on erään Stephan Bodenkampin vastuulla. Kyseinen henkilö on virallisesti (ulkomaankysymyksiä käsittelevän) Amt für Auslandfragen -viraston palveluksessa Münchenissä. Müncheniläisen tuomioistuimen antamasta tuomiosta (20. joulukuuta 2000) käy kuitenkin ilmi, että Stephan Bodenkamp onkin Christoph Kionowski ja että hän on Saksan turvallisuuspalvelun, Bundesnachrichtendienstin, asiamies. Viime tietojen mukaan hänet on tällä välin pidätetty virantoimituksesta. 1. Tietääkö neuvosto, että Sensus-hankkeen koordinointi on Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowskin, Bundesnachrichtendienstin asiamiehen, vastuulla? Jos neuvosto on tästä tietoinen, tukeeko se Sensus-hankkeen koordinointivastuun antamista kyseiselle henkilölle? 2. Aikooko neuvosto pyytää komissiota ottamaan Sensus-hankkeen koordinoinnin pois Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowskilta, ottaen huomioon, että kyseinen henkilö on Bundesnachrichtendienstin asiamies? Jos neuvosto ei aio tehdä sitä, miksi se tukee edelleen komission päätöstä antaa Sensus-hankkeen koordinointitehtävä Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowskille? 3. Aikooko neuvosto pyytää komissiota ottamaan Sensus-hankkeen koordinoinnin pois Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowskilta, ottaen huomioon, että müncheniläinen tuomioistuin on langettanut hänelle tuomion saksalaisen teknologiayrityksen kanssa tehdyn ja Sensus-hankkeeseen liittyvän sopimuksen väärentämistä? Jos neuvosto ei aio tehdä sitä, miksi se tukee edelleen komission päätöstä antaa siitä huolimatta Sensus-hankkeen koordinointitehtävä Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowskille? 4. Aikooko neuvosto pyytää komissiota ottamaan Sensus-hankkeen koordinoinnin pois Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowskilta, ottaen huomioon, että Bundesnachrichtendienst on pidättänyt hänet virantoimituksesta? Jos neuvosto ei aio tehdä sitä, miksi se tukee edelleen komission päätöstä antaa siitä huolimatta Sensus-hankkeen koordinointitehtävä Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowskille? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1064/01, E-1081/01 ja E-1083/01 (16. heinäkuuta 2001) Kysymyksissä n:o E-1064/01, n:o E-1081/01 ja n:o E-1083/01 mainitut tapaukset eivät kuulu Euroopan unionin neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1059/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. GATS-säännöt.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0070 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1059/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (5. huhtikuuta 2001) Aihe: GATS-säännöt Sovelletaanko julkisen palvelun GATS-sääntöjä eri tavalla yksityisen omistuksen ja julkisen omistuksen tapauksissa? Voivatko hallitukset ja viranomaiset rajoittaa unionin ulkopuolisten maiden palveluntarjoajien mahdollisuuksia toimia jo yksityistetyillä julkisen palvelun markkinoilla? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2001) Palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimus) määräyksiä sovelletaan kaikkialla riippumatta siitä, onko palveluntarjoaja yksityisessä vai julkisessa omistuksessa. GATS-sopimuksen soveltamisalaan eivät kuitenkaan kuulu mitkään julkisen vallan käyttöön liittyvät toimet. Näitä yleisiä määräyksiä on tarkasteltava yhdessä kunkin Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenen tekemien erityisten sitoumusten kanssa. Tästä käy ilmi GATS-sopimuksen alhaalta ylös etenevä lähestymistapa, joka perustuu vapaaehtoisiin alakohtaisiin sitoumuksiin avata asianomaiset markkinat ulkomaisille palveluntarjoajille. Näistä sitoumuksista, jotka esitetään GATS-sopimuksen maaliitteissä, ilmenee kunkin jäsenen markkinoiden avoimuuden taso eri palvelualoilla. On korostettava sitä, että yhteisön ja sen jäsenvaltioiden Uruguayn kierroksen aikana tekemät sitoumukset eivät heikennä jäsenvaltioiden etuoikeutta järjestää asianomaisen alan rakenne kaikkein tarkoituksenmukaisimmalla tavalla: jäsenillä ei ole velvollisuutta yksityistää osia julkisesta sektorista tai rajoittaa mahdollisuutta tukea tiettyä palvelua. Siinä, voivatko hallitukset ja viranomaiset rajoittaa GATS-sopimuksen määräysten mukaisesti kolmannen maan palveluntarjoajien pääsyä julkisten palvelujen kotimarkkinoillensa, ei ole kyse siitä, onko nämä palvelut yksityistetty vaiko eivät (sillä se on sisäpoliittinen päätös), vaan se riippuu siitä, ovatko yhteisö ja sen jäsenvaltiot tehneet asiaan liittyviä sitoumuksia Uruguayn kierroksen aikana ja jos ovat, niin millaisia sitoumuksia. Tämä tarkoittaa sitä, että yksittäisen alan yksityistämispäätös, jollei se liity asianomaista alaa koskevaan yhteisön erityiseen GATS-sitoumukseen, ei tarjoa oikeudellista kehystä ulkomaisten palveluntarjoajien mahdollisuudelle tarjota palveluitaan asianomaisilla markkinoilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0813/01 esittäjä(t): Bernard Poignant (PSE) komissiolle. Meriahvenen pyyntitilanne.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0813/01 esittäjä(t): Bernard Poignant (PSE) komissiolle (19. maaliskuuta 2001) Aihe: Meriahvenen pyyntitilanne Lähes vuosi sitten esitettiin kirjallinen kysymys, joka koski meriahvenen pyyntitilannetta ja meriahvenkantoja (E-1334/00(1)). Vaikuttaa siltä, ettei tilanteessa ole tapahtunut juurikaan parannusta. Päinvastoin, troolilla pyydettyjen meriahventen määrä tuntuu kasvaneen räjähdysmäisesti. Voidaan siten kysyä, olisiko mahdollista ottaa käyttöön nykyisestä poikkeava ja henkilökohtainen erityiskalastuslupa. Näin voitaisiin saavuttaa jälleen sellainen sopiva kalastuksen taso, jolla kalakannat voivat uusiutua. Voidaan myös kysyä, voisiko meriahvenen kalastuksen kieltää yleisesti 15. helmikuuta ja 31. maaliskuuta välisenä aikana, jona laji on haavoittuvimmillaan. Mitä mieltä komissio on kyseisistä kahdesta ehdotuksesta? (1) EYVL C 81 E, 13.3.2001, s. 28. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2001) Kuten arvoisan parlamentin jäsenen aiemmin esittämään kirjalliseen kysymykseen(1) annetussa vastauksessa mainittiin, komissio pyysi kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) selvitystä meriahvenkantojen pyyntitilanteesta Koillis-Atlantin vesillä ja ehdotuksia teknisiksi toimenpiteiksi, joiden avulla ongelmat voitaisiin ratkaista. ICES:in työryhmän odotetaan toimittavan selvityksensä toukokuussa 2001, ja komissio tarkastelee asiaa lähemmin sen perusteella. Molemmat kysyjän ehdottamat vaihtoehdot ovat mahdollisia, mutta ennen ICES:in selvityksen valmistumista ja komission jatkokäsittelyä on liian aikaista päättää täsmällisistä hoitotoimenpiteistä. (1) EYVL C 81 E, 13.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0781/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. OLAF:n kertomuksen julkistaminen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0781/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (13. maaliskuuta 2001) Aihe: OLAF:n kertomuksen julkistaminen On epäilemättä yleisen edun mukaista, että komission Tukholman-tiedotustoimistossa tapahtuneet petokset selvitetään täysin ja julkisesti, jotta asiaa koskeva spekulointi saataisiin loppumaan. Aikooko komissio julkistaa OLAF:n kertomuksen komission Tukholman-tiedotustoimistossa tapahtuneista petoksista? Jos ei, voiko komissio perustella, miksi OLAF:n kertomus halutaan pitää edelleen salaisena? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (29. kesäkuuta 2001) Komissio on jo selvittänyt kantaansa Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin kyseistä asiaa koskevan raportin julkistamiseen vastauksessaan, jonka se antoi parlamentin jäsenen Marit Paulsenin kirjalliseen kysymykseen P-3457/00(1). Tässä vastauksessa komissio toteaa, että OLAFin laatima tutkintakertomus on toimitettu komissiolle ja Ruotsin oikeusviranomaisille Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999(2) mukaisesti. Tällaisissa tutkimuksissa annetut tai saadut tiedot ovat luottamuksellisia; niitä ei saa antaa muille kuin niille henkilöille, joiden kuuluu tehtäviensä vuoksi Euroopan yhteisöjen tai jäsenvaltioiden toimielimissä saada ne, eikä niitä saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin petosten ja lahjonnan torjumiseen. Lainsäätäjä on päättänyt asetusta (EY) N:o 1073/1999 antaessaan, että yleinen etu vaatii kyseisen raportin pitämistä salaisena. Saatuaan Ruotsin oikeusviranomaisilta siihen luvan OLAF toimitti 19. maaliskuuta 2001 luottamuksellisena parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle kyseisen raportin, jota tämä oli pyytänyt. Asian oikeudellinen käsittely on edelleen käynnissä Ruotsissa. Komissio tiedottaa parlamentille asian kehittymisestä. (1) EYVL C 163 E, 6.6.2001. (2) EYVL L 136, 31.5.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1677/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön uudelleen määrittely.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1677/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön uudelleen määrittely Komissio on tehnyt ehdotuksen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) uudelleen määrittelystä rakennerahastojen maantieteellistä rajoittamista varten. Seuraavalla ohjelmakaudella päätöksenteko perustuu tähän ehdotukseen. Tilastollisiin alueyksiköihin perustuvassa alueellisessa rajoittamisessa on otettava huomioon saman valtion rikkaat ja köyhät alueet. Missä määrin ja millä tavalla komissio sitoo tämän uudelleen määrittelyn koheesiopolitiikan uudelleen määrittelyyn? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 2001) Asetusehdotuksen tarkoituksena ei ole koheesiopolitiikan toteuttamisessa käytettävien tilastollisen alueluokituksen yksikköjen (NUTS) uudelleen määritteleminen, vaan sillä halutaan vahvistaa oikeusperusta nykyiselle luokitusjärjestelmälle. Komissio ei aio muuttaa tämän uuden asetuksen myötä Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston nykyisessä NUTS-luokitusjärjestelmässä määriteltyjen yhteisön alueiden tämänhetkisiä rajoja. Se haluaa päin vastoin ottaa käyttöön avoimemmat säännöt luokitukseen vastaisuudessa tehtävien muutosten toteuttamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0441/01 esittäjä(t): Michiel van Hulten (PSE) komissiolle. Euroopan komission vakituisten virkamiesten palvelukseenotto.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0441/01 esittäjä(t): Michiel van Hulten (PSE) komissiolle (16. helmikuuta 2001) Aihe: Euroopan komission vakituisten virkamiesten palvelukseenotto Voiko komissio ilmoittaa kansallisuuden, ura-alueen ja palkkaluokan mukaan eriteltynä: 1. Kuinka monta vakituista virkamiestä komissio on ottanut palvelukseen avoimella kilpailulla 1. tammikuuta 1991 jälkeen? 2. Kuinka moni näistä uusista virkamiehistä on sen jälkeen pysyvästi lopettanut työskentelynsä komissiossa? Kuinka moni on tällä hetkellä palkattomalla virkavapaalla (CCP)? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (11. huhtikuuta 2001) Tammikuun 1991 ja helmikuun 2001 lopun välisenä aikana komissio on ottanut palvelukseen 5 119 vakinaista virkamiestä avoimien kilpailujen kautta. >TAULUKON PAIKKA> Taulukon lukuihin sisältyvät toimintabudjetin perusteella palvelukseen otetut virkamiehet sekä virallisten julkaisujen toimiston ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) palvelukseen otetut. Kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetään taulukko, jossa nämä henkilöt on eritelty kansalaisuuden, ura-alueen ja palkkaluokan mukaan. Näistä virkamiehistä 171 (3,34 prosenttia) on pysyvästi lopettanut työskentelynsä komissiossa vuoden 1991 jälkeen. Tärkeimmät syyt tähän ovat irtisanoutuminen (94), siirtyminen jonkin toisen EU-toimielimen palvelukseen (54) ja työkyvyttömyys (15). Kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetään taulukko, jossa nämä henkilöt on eritelty kansalaisuuden, ura-alueen ja palkkaluokan mukaan. Tällä hetkellä (maaliskuun 2001 alussa) näistä virkamiehistä 194 (3,79 prosenttia) on palkattomalla virkavapaalla. Kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetään taulukko, jossa nämä henkilöt on eritelty kansalaisuuden, ura-alueen ja palkkaluokan mukaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0320/01 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Telakkateollisuus.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0320/01 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Telakkateollisuus Komissio on ilmoittanut äskettäin aikovansa ehdottaa EU:n laivanrakennusteollisuuden väliaikaisen suojajärjestelmän perustamista Korean jo vuosia harjoittaman vilpillisen kilpailun takia. Järjestelmä alkaisi toimia mahdollisesti 1. toukokuuta 2001 lähtien. Mistä tämä väliaikainen suojajärjestelmä tarkalleen ottaen koostuu? Miten EU:n telakoita on aiottu tukea mainittuun päivämäärään saakka? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (11. huhtikuuta 2001) Komissio päätti 29. marraskuuta 2000, että jos Etelä-Korean kanssa ei päästä neuvotteluissa 1. toukokuuta 2001 mennessä sopimukseen, se voisi ehdottaa väliaikaisen tukijärjestelmän käyttöönottoa Maailman kauppajärjestön (WTO) mahdollisen toimen ratkaisua odotettaessa. Komissio on jo alkanut hahmotella kyseisen väliaikaisen tukijärjestelmän rakennetta. Järjestelmän soveltamisala rajoitettaisiin sellaisille markkinalohkoille, joilla kansainvälisen kilpailun vääristymät heijastuvat suoraan yhteisön telakoihin. Lisäksi käynnissä olevan tutkimuksen (kaupan esteistä annettu asetus)(1) arvioinnin pitäisi päättyä 1. toukokuuta 2001 mennessä, jotta komissio voisi antaa neuvostolle kertomuksen kyseisenä ajankohtana. Tämä menettely tarjoaa kuitenkin korealaiselle osapuolelle mahdollisuuden esittää ehdotuksen todettujen ongelmien ratkaisemiseksi ja korjata maailmanmarkkinahintoja merkittävästi liiketaloudellisesti kestävälle tasolle. Tämän vuoksi komissio on ottanut tämän kysymyksen esille Soulissa Etelä-Korean kauppaministerin ja teollisuusministerin kanssa 14. ja 15. helmikuuta 2001 käymissään keskusteluissa. Jos kahdenvälisissä yhteydenotoissa ei päästä yhteisön kannalta tyydyttävään ratkaisuun, komissio aikoo toteuttaa määrittelemänsä suuntaviivat, jotka teollisuusneuvosto hyväksyi 5. joulukuuta 2000. Mainittakoon, että yhteisön telakoille annetaan yhä asetuksen (EY) N:o 1540/98(2) mukaisesti muita teollisuustukia (innovaatiotuki, tutkimus- ja kehitystuki, alueellinen nykyaikaistamistuki ja rakenneuudistustuki), joiden avulla ne voivat sopeutua kansainväliseen kilpailuun. Tämän vuoksi komissio aikoo hyödyntää kaikki käytettävissä olevat keinot yhteisön tuotannonalan puolustamiseksi. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 3286/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi (EYVL L 349, 31.12.1994). (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 1540/98, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998, laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta (EYVL L 202, 18.7.1998).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1314/01

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) ja Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle

(3. toukokuuta 2001)

Aihe: Arvio euron käyttöönoton vaikutuksista liiketoimintaan

1. Onko komissio tehnyt arvion euron käyttöönoton vaikutuksista liitetoimintaan?

2. Jos tämä arvio on tehty, voiko komissio esittää sen tuloksia ja ilmoittaa, miten arvio tehtiin?

3. Jos komissio ei ole tehnyt arviota, miksi ei? Onhan euron käyttöönotolla syvällinen vaikutus liiketoimintaan Euroopassa.

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(19. heinäkuuta 2001)

1. ja 2. Komissio ei ole toteuttanut yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointijärjestelmän (BIA) mukaista virallista arviointia euron käyttöönoton vaikutuksista, koska järjestelmä on suunniteltu pelkästään lainsäädäntöehdotuksia varten. Talous- ja rahaliiton (EMU) perustamisen vaikutuksia on kuitenkin arvioitu perusteellisesti erilaisissa komission raporteissa ja työryhmissä (esimerkiksi kaksoishinnoittelun teknisiä ja kustannusnäkökohtia käsittelevän asiantuntijaryhmän raportissa(1) sekä euroa ja pienyrityksiä käsittelevän asiantuntijaryhmän raportissa(2)). Aihetta on käsitelty myös useissa keskustelutilaisuuksissa, eritoten komission Brysselissä toukokuussa 1997 ja helmikuussa 1998 järjestämissä keskustelutilaisuuksissa, joissa todettiin euron myönteinen vaikutus talouden eri aloihin. Parlamentti on osallistunut aiheen käsittelyyn tiiviisti ja antanut täyden tukensa euron käyttöönotolle.

3. Talous- ja rahaliiton saattamisella päätökseen on ilman muuta myönteinen vaikutus eurooppalaisiin yrityksiin, kuten useissa raporteissa (esimerkiksi Marco Cecchinin raportissa One market, one money) on tuotu esiin. Valuuttariskien poistuminen, hintavertailun helpottuminen, kilpailun lisääntyminen ja näistä

aiheutuva yhtenäismarkkinoiden toiminnan parantuminen ovat yritysten kannalta merkittäviä etuja. Talous- ja rahaliiton myötä muuttunut makrotaloudellinen ympäristö on tuonut mukanaan esimerkiksi korkojen alenemisen kaltaisia merkittäviä etuja, joista myös on hyötyä yrityksille (ks. EMU: The First Two years, Euro Paper nro 42).

(1) Euro Paper nro 13.

(2) Euro Paper nro 21.