KIRJALLINEN KYSYMYS E-2722/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maatalousalan tulotaso.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2722/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maatalousalan tulotaso Kuinka suuri oli maataloudessa työskentelevien ihmisten keskimääräinen tulotaso (ecuina/euroina) kussakin jäsenvaltiossa vuosittain viimeisen kymmenen vuoden aikana? Kuinka paljon kunkin jäsenvaltion keskimääräisestä tulotasosta se oli vuosittain viimeisen kymmenen vuoden aikana? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 2000) Maataloustulo voidaan määritellä eri tavoin. Verratessaan maatalouselinkeinon tulotasoja eri jäsenvaltioiden välillä komissio käyttää yleensä todellista nettoarvonlisäystä tuotantokustannushintaan vuotuista työpanosyksikköä kohti. Tämä tieto on saatavilla kaikista jäsenvaltioista. Tämä parametri kattaa maatalouselinkeinosta saadun tulon, mutta se ei vastaa täysin maanviljelijöiden kokonaisansiota. Ensinnäkään siitä ei ole vähennetty maksettuja vuokria, korkoja tai palkkoja. Toiseksi maanviljelijät saattavat saada muunlaisia tuloja kuten palkkaa, sosiaalietuuksia tai tuloja muusta kuin maatalouselinkeinosta. He saattavat myös maksaa veroja, sosiaalimaksuja tms. Tulo henkeä kohti ilmaistaan vuotuisena työpanosyksikkönä, joka vastaa suurin piirtein työtä kokoaikaiseksi muutettuna. Maatalouselinkeinosta saadun tulon osuus maatalousväestön kaikesta käytettävissä olevasta tulosta vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Myös sekä sellaisten tekijöiden osuus, kuten vuokrat, korot tai palkat, vaihtelee merkittävästi. Nämä tekijät sekä jäsenvaltioissa käytössä olevien tulonlaskentatapojen yhtenäistäminen on pidettävä mielessä, kun yritetään vetää johtopäätöksiä mistä tahansa tulojen vertailusta. Kaikkien 15 jäsenvaltion keskimääräinen maatalouselinkeinosta saatu tulo vuosilta 19901998 on esitetty euroina ja ostovoimastandardina taulukoissa, jotka lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Mukana ei ole tulotilastoja vuodelta 1999, sillä maataloustilit kyseiseltä vuodelta ovat vielä alustavia. Sitä paitsi tulotilastot vuodelta 1999 on laadittu maataloustileihin sovellettavalla uudella laskentamenetelmällä. Tämän uuden menetelmän mukaisia tietoja ei ole saatavilla kaikista jäsenvaltioista pitkältä ajanjaksolta. Toisen kysymyksen osalta on korostettava, että edellä kerrotulla tavalla määritelty maatalouselinkeinosta saatu tulo suhteutettuna kansalliseen keskituloon ei ole mielekäs tapa mitata maataloudessa toimivien ihmisten suhteellista asemaa. Maatalouden kohdalla käytetty tulomittari ei ole vertailukelpoinen talouselämässä muuten käytetyn henkeä kohti lasketun keskimääräisen tulon kanssa. Sen kanssa vertailukelpoisia eivät ole varsinkaan sellaisten alojen tulomittarit, joilla palkat ovat pääasiallinen tulonlähde. Maataloustulo muodostuu sekä maanviljelijän työstään saamasta palkasta että hänen yrityksensä tuotosta tai voitosta. (Tätä tuloa kutsutaankin kansallisessa tilinpidossa nimellä sekatulo.) Lisäksi maataloudessa toimivien ihmisten määrä ilmaistaan vuotuisina työpanosyksikköinä, eikä vastaavia tilastoja ylläpidetä muilla talouselämän aloilla.