KIRJALLINEN KYSYMYS E-0580/02

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(5. maaliskuuta 2002)

Aihe: Kreikan vakausohjelman arviointi

Komission arviossa (30. tammikuuta 2002) Kreikan vakausohjelman 20012004 ajantasaistamisesta mainitaan, että arvioitu julkisen velan alentuminen on hitaampaa kuin vuoden 2000 vakausohjelmassa ennakoitiin: julkinen velka alenee 99,6 %:n BKT-osuudesta vuonna 2001 90 %:n BKT-osuuteen vuonna 2004, kun alunperin ennakoitiin sen vähenevän 84 %:iin. Toteutettavat rahoitustoimet vaikuttavat pysyvästi julkisen velan kehitykseen. Kuitenkaan osaa näistä toimista ei kirjata talousarvioon ja tästä seuraava avoimuuden puute synnyttää epäilyksiä julkisen talouden mukautuksen laadusta. Valtiovarainministerien neuvosto muutti komission päätöstä, kun se hyväksyi ajantasaistetun vakausohjelman, ja pyysi viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaisempia tietoja rahoitustoimista, kun ohjelmia tulevaisuudessa saatetaan ajan tasalle, jotta velkakehityksestä saataisiin parempi käsitys. Kysyn komissiolta: Mitkä ovat ne toimet, joita komission ilmoituksen mukaan ei kirjata talousarvioon? Onko olemassa julkisia menoja, jotka kirjataan yleistä hallintoa koskevan talousarvion ulkopuolella? Mitkä seikat synnyttävät avoimuuden puutetta ja epäilyksiä finanssipolitiikan laadusta?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(22. huhtikuuta 2002)

Kreikassa velan osuus BKT:sta on Euroopan yhteisön suurimpia ja ylittää reilusti EY:n perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin ylärajan. On äärimmäisen tärkeää pienentää nopeasti velkasuhdetta erityisesti valtiontalouden vakauden takaamiseksi pitkällä aikavälillä. Kreikka on onnistunut viime vuosina merkittävästi korjaamaan valtiontalouden epätasapainoa, mutta velkasuhde on pienentynyt paljon vähemmän kuin nimellisen BKT:n nopea kasvu, suuri ja kasvava perusylijäämä ja korkotason lasku olisivat antaneet odottaa. Tämä johtuu osittain ennen Kreikan liittymistä euroalueeseen tapahtuneista muuntokurssivaihteluista, sillä valtionvelasta suuri osa on valuuttamääräistä. Vuoden 2001 tarkistetun vakausohjelman mukaan velkasuhde pienenee vuosina 20022004 vain noin neljä prosenttia tiettyjen määrittelemättömien tekijöiden takia, vaikka yksityistämisestä saatavia tuloja (keskimäärin yli yksi prosentti BKT:sta) aiotaan käyttää valtionvelan hoitoon.

Vuoden 2001 tarkistetussa vakausohjelmassa vuoden 2001 lopun velkatilannetta on verrattu vuoden 2001 budjettiennusteisiin. Kokonaisvelkakanta kasvoi arviolta 6,55 miljardia euroa, vaikka kasvun piti budjettiennusteiden mukaan olla vain 4,78 miljardia euroa. Muut tekijät kuin alijäämä ja valuuttakustannukset maksoivat 6,35 miljardia euroa eivätkä 3,20 miljardia kuten oli budjetoitu. Menojen kasvu johtuu hyvin vähäisessä määrin armeijan kasvaneesta lainanotosta; muista velkakannan odotettua nopeampaan kasvuun vaikuttaneista tekijöistä ei ole saatu tietoja. Lisäksi DEKA (valtion omistama, julkisyhteisöihin kuulumaton holding-yhtiö) maksoi valtionvelkaa 4,46 miljardia euroa eikä 2,20 miljardia euroa niin kuin vuodelle 2001 oli budjetoitu.

Kreikka on viime vuosina toteuttanut lukuisia toimia, jotka eivät näy alijäämässä mutta vaikuttavat velkakehitykseen. Vuoden 2001 tarkistetussa vakausohjelmassa aiotaan jatkaa näitä toimia keskipitkällä aikavälillä ilman että niiden tarkoituksesta tehdään selkoa. Komissio katsoo näin ollen, että Kreikan tiedotus on puutteellista, minkä vuoksi on vaikea arvioida Kreikan vakausohjelmassa ehdotetun valtiontalouden vakauttamisen laatua.