ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0612/98 komissiolle esittäjä(t): Fernando Moniz (PSE) (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Selan pato - uhka luonnolle Ympäristön suojelu on EU:n tärkeimpiä huolenaiheita. On tehty useita aloitteita ja päätöksiä, joiden tarkoituksena on käynnistää jatkuva tiedotuskampanja yhdessä jäsenvaltioissa voimaan astuvien uusien standardien ja säännösten kanssa. Strasbourgin helmikuun 1998 täysistunnon aikana neuvosto, komissio ja Euroopan parlamentti kiinnittivät huomiota tähän aiheeseen ja etenkin ilmastonmuutokseen. Vuonna 1968 allekirjoitetussa sopimuksessa sanotaan, että ¨Minho-joessa Pohjois-Portugalissa lähellä Monçãota ja Melgaçoa sijaitsevan Selan vesivoiman hyödyntäminen annetaan portugalilaiselle EDP-yhtiölle ja espanjalaiselle Union Fenosalle¨. 22-kilometriä pitkän tekojärven rakentaminen merkitsisi tuhoa sadoille kalastusalueille ja se aiheuttaisi luonnollisten elinympäristöjen häviämistä, mikä kohdistuisi useihin lajeihin (monneihin, nahkiaisiin ja lohiin). Tekojärvi aiheuttaisi ilmastonmuutoksen; kosteus ja auringonvalo lisääntyisivät, mikä muuttaisi paikallista ilmastoa, joka on välttämätön perinteiselle laatuviinin tuotannolle (vinho alvarinho), joka on ainoa markkinarako ja todella kannattava tuote kahdelle portugalilaiselle kunnalle, jotka ovat alkuperäisiä ja perinteisiä mutta kuuluvat myös kaikkein köyhimpiin. Kunnat, alueelliset edustuslaitokset ja yleisesti ottaen koko väestö kokevat kärsineensä vesivoimalahankkeen seurauksista ja ne osoittavat selkeästi mieltään sitä vastaan, että talousajattelu ja sen vaikutukset ohittavat ympäristönsuojelun ja maaseudun perinteisen yhteiskunnallisen ja taloudellisen järjestelmän, joka on välttämättä säilytettävä. Ennenkuin kyseistä hanketta, joka on EU:n puolustamien periaatteiden vastainen, mahdollisesti toteutetaan, kysyn aikooko komissio saatuaan kaikki asiaa koskevat tiedot käyttää vaikutusvaltaansa näiden oikeutettujen etujen suojelemiseksi. Jos vastaus on kyllä, mihin konkreettisiin toimenpiteisiin se ryhtyy? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1998) Kysymyksessä tarkoitettuun hankkeeseen ei ole pyydetty yhteisön osarahoitus. Komission saamien tietojen mukaan tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetussa neuvoston direktiivissä 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985. )) säädetyn ympäristövaikutusten arviointimenettelyn edellyttämä väestön kuuleminen on parhaillaan käynnissä. Komissio valvoo, että kansalliset viranomaiset noudattavat yhteisön lainsäädäntöä varsinkin luonnonsuojelun alalla.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0659/98 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Eurooppalainen oikeusaputoimisto 1. Onko komissio tietoinen siitä suuresta määrästä Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisia, joita pidetään (liian pitkään) tutkintavankeudessa niin Euroopan unionin jäsenvaltioissa kuin niiden ulkopuolellakin? 2. Eikö neuvosto katsokin, että tästä syntyy tilanne, joka on ristiriidassa eurooppalaisen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen kanssa? 3. Voisiko neuvosto ilmoittaa pikaisesti, miten se aikoo tukea Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten heikkoa oikeusasemaa? 4. Aikooko neuvosto perustaa eurooppalaisen oikeusaputoimiston, jotta edellä mainittujen yleissopimusten mukaiset oikeudet taattaisiin? Vastaus (13. - 14. heinäkuuta 1998) Neuvosto toistaa aluksi, että se pitää erittäin tärkeänä erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi 4. marraskuuta 1950 tehdyn yleissopimuksen periaatteiden suojelua. Tämän osalta se muistuttaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat sopimuksen sopimuspuolia. Lisäksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.2 artiklassa määrätään, että tässä yhteydessä ratkaistavia asioita käsitellään noudattaen kyseistä yleissopimusta. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, tutkintavankeutta koskevat säännökset kuuluvat kunkin jäsenvaltion toimivaltaan ja ovat osa sen sisäistä oikeusjärjestystä. Tämän lisäksi eri jäsenvaltiot ovat jo kauan sitten tehneet kahdenvälisiä sopimuksia kolmansien maiden kanssa ja ovat osapuolina kansainvälisissä rikosoikeuden alan sopimuksissa, erityisesti Euroopan neuvoston puitteissa. Niiden henkilöiden osalta, joiden luovuttamista rikoksen johdosta voidaan pyytää, neuvosto muistuttaa, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä 10. maaliskuuta 1995 tehdyllä yleissopimuksella yksinkertaistetusta menettelystä rikoksen johdosta tapahtuvassa luovuttamisessa luodaan jo edellytykset rikoksen johdosta tapahtuvan luovuttamisen vaatiman ajan ja tällaiseen luovuttamiseen liittyvän vankeusajan minimointiin, jos henkilö ei vastusta luovuttamistaan. Lisäksi parhaillaan tarkastellaan, kuullen täysimääräisesti parlamenttia perussopimuksen K.6 artiklan mukaisesti, mahdollisuutta tehostaa jäsenvaltioiden välistä keskinäistä oikeusapua, minkä ansiosta voidaan nopeuttaa joitakin Euroopan unionin jäsenvaltioissa käynnissä olevia menettelyjä. Neuvosto huomauttaa kuitenkin, että neuvoston vahvistamiin, oikeus- ja sisäasioiden alalla 1. tammikuuta 1998 alkaen Amsterdamin sopimuksen voimaantuloon saakka voimassa oleviin painopistealueisiin, joista Euroopan parlamenttia on kuultu perussopimuksen K.6 artiklan mukaisesti, ei kuulu arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien asioiden käsittely.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0898/98 komissiolle esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin pysyvät edustustot Unionin itään laajentumista käsittelevän työryhmän jäseniä valittaessa keskusteltiin myös jäseniksi haluavien maiden pysyvien edustustojen johtotehtävien täyttämisestä. 1. Onko kyseiset paikat jo täytetty? 2. Mitkä kriteerit otettiin huomioon paikkoja täytettäessä? 3. Onko Itävallan liittohallitus osoittanut erityistä kiinnostusta jotakin paikkaa kohtaan? 4. Jatkavatko pysyvät edustustot toimintaansa myös siinä tapauksessa, ettei hakijamaata otetakaan yhteisön jäseneksi? 5. Onko Norjassa, Sveitsissä ja Turkissa pysyvä edustusto? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) 1. Unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa sijaitsevien edustustojen päälliköiden virat on yhtä lukuun ottamatta täytetty. 2. Komissio täyttää virat samaan tapaan kuin muutkin keskijohdon virat ottaen kuitenkin huomioon komission ulkomaanedustustojen tehtävien erityisluonteen. 3. Slovakiassa sijaitsevan edustuston päällikön virka on varattu Itävallan kansalaiselle. 4. Kyllä. 5. Komissiolla on edustusto Norjassa ja Turkissa mutta ei Sveitsissä, koska komission Geneven edustusto ei ole akkreditoitu Sveitsin valtioon vaan Genevessä sijaitseviin kansainvälisiin järjestöihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0862/98 neuvostolle esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE) (31. maaliskuuta 1998)

Aihe: Tupakan mainontaa koskevan kiellon vaikutukset

Onko direktiiviä tulkittava siten, että tupakkatuotteiden nimen tai merkin käyttämistä muissa tuotteissa on periaatteessa pidettävä mainontaa koskevan kiellon ¨kiertämisenä¨?

Jos on, niin päteekö tämä myös tapauksiin, joissa nimien yhtäläisyys on täysin sattumanvaraista (esim. ¨St. Moritz¨ kylpyläpaikkakuntana ja samalla myös savukemerkkinä) tai joissa muun tuotteen merkki on vanhempi kuin tupakkamerkki?

Jos ei ole, niin kuka päättää, tai kenen on osoitettava, onko ¨kiertäminen¨ ollut tarkoituksellista?

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0856/98, E-0857/98, E-0858/98, E-0859/98, E-0860/98, E-0861/98 ja E-0862/98 (13.-14. heinäkuuta 1998)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Euroopan parlamentti hyväksyi perusteellisen keskustelun jälkeen toisessa käsittelyssä 13. toukokuuta 1998 ilman tarkistuksia neuvoston yhteisen kannan, joka koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä tupakkatuotteiden mainontaa ja niiden hyväksi tapahtuvaa sponsorointia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä. Neuvosto antoi kyseisen direktiivin 22. kesäkuuta 1998 pitämässään istunnossa ((Annetaan sinä päivänä, jolloin vastaus hyväksytään. )).

Kun arvoisan parlamentin jäsenen esittämiä kysymyksiä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin, on todettava, että käsitellessään komission ehdotusta neuvosto pyrki parhaansa mukaan päätymään tekstiin, jossa huomioidaan sekä sisämarkkinoiden tehokas toiminta että terveyden suojelun korkean tason vaatimukset.

Seikat, jotka ovat olennaisesti vaikuttaneet direktiiviehdotuksen käsittelyyn neuvostossa, on selvitetty yksityiskohtaisesti johdanto-osan kappaleissa ja neuvoston perusteluissa, jotka on toimitettu Euroopan parlamentille ennen toista käsittelyä. Jäsenvaltioiden tehtävänä on antaa asianmukaiset säännökset ja määräykset, joilla varmistetaan direktiivin soveltaminen, niin että tavoitteet saavutetaan.

Neuvosto muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että komission tehtävänä on valvoa toimielinten perustamissopimuksen nojalla antamien säännösten ja määräysten soveltamista ja että yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen tulkitsemaan niitä ja varmistamaan, että ne ovat perustamissopimuksen mukaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0775/98 komissiolle esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) (5. maaliskuuta 1998)

Aihe: Rakennetoimiin osoitetut vielä maksamatta olevat määrärahat

Voiko komissio vastata seuraaviin 31. joulukuuta 1997 tilannetta koskeviin kysymyksiin:

- Mikä on vielä maksamatta olevien määrärahojen summa EMOTR-ohjausosaston, KOR:n, EAKR:n, ESR:n ja koheesiorahaston osalta, ja miten se jakautuu jäsenvaltioiden kesken? Ovatko jäljellä olevat määrärahat maksamatta vuosilta 1997, 1996, 1995, 1994 vai aikaisemmilta vuosilta?

- Kuinka paljon määrärahoja on vielä maksamatta jokaista jäsenvaltiota kohti suhteessa niille myönnettyihin määrärahoihin vuosina 1994 - 1997?

- Missä järjestyksessä toteutetaan myönnettyjen määrärahojen ja vielä maksamatta olevien määrärahojen maksaminen?

- Mikä on joka vuoden 31. joulukuuta kirjattu vielä maksamatta olevien määrärahojen osuus verrattuna joka vuoden myönnettyihin määrärahoihin vuosina 1994 - 1997?

Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1998)

Arvoisa parlamentin jäsen on pyytänyt vuotta 1997 koskevia tietoja, jotka toimitetaan laajuutensa takia suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.

Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan kiinnittämään huomiota siihen, että tilannetta rakennerahastoja koskevien maksattamatta olevien määrärahojen osalta voidaan pitää normaalina. Kyse on monivuotisista hankkeista, joissa maksusitoumusten maksattaminen jakautuu usealle vuodelle.

Kuten arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle suoraan toimitetun asiakirjan kaaviokuvassa 1 osoitetaan, maksattamatta olevien määrärahojen laji ja määrä muuttuvat sitä mukaa, kun maksusitoumuksia suoritetaan. Siitä käy myös ilmi, että vaikka maksattamatta olevat määrät ovat kasvaneet vuodesta 1996 vuoteen 1997 enemmän (+10 %) kuin maksusitoumukset (+4 %), niiden vuosittainen kasvuvauhti vuosina 1994*1997 on selvästi hidastunut (ks. kaaviokuva 2).

Kaaviokuvan 3 perusteella voidaan todeta, että 31. joulukuuta 1997 lähes 90 % maksattamatta olevista määrärahoista oli peräisin tämänhetkiseltä ohjelmakaudelta. Aiemmat maksusitoumukset on suurelta osin maksatettu.

Lisäksi komissio käsittelee tällä hetkellä vuosilta 1994*1997 peräisin olevia tietoja, jotka koskevat rakennerahastojen maksusitoumus- ja maksumäärärahoja sekä maksattamatta olevien määrien kehitystä rahastoittain ja jäsenvaltioittain. Työn tulokset saatetaan budjettivallan käyttäjän tietoon.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0321/98 komissiolle esittäjä(t): Iñigo Méndez de Vigo (PPE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin Prince-ohjelmasta rahoitetut tiedotustoimet Espanjassa Vuoden 1997 aikana Euroopan komissio on järjestänyt useita tapahtumia selventääkseen yhteisön kansalaisille hallitusten välisen konferenssin ja Amsterdamin sopimuksen merkitystä ja sisältöä. Voiko komissio antaa luettelon niistä espanjalaisista parlamentin jäsenistä, jotka osallistuivat komission Espanjassa järjestämiin ja unionin budjettivaroista Prince-ohjelman mukaisesti rahoitettuihin tilaisuuksiin? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Vastaukseksi arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen komissio lähettää sekä kysyjälle että Euroopan parlamentin sihteeristöön luettelon tärkeimmistä tapahtumista, jotka on järjestetty Euroopan kansalaisten tiedotusohjelman (Prince) yhteydessä. Komissio kuitenkin huomauttaa, että tapahtumiin osallistuneiden parlamentin jäsenten nimiä ei ole aina ollut mahdollista saada selville, koska jäsenten osallistumishakemukset on tietyissä tapauksissa hoidettu poliittisten ryhmien sihteeristöjen kautta, kuten Espanjassa toimivan komission edustuston ja parlamentin tiedotustoimiston välisessä yhteistyöjärjestelyissä on sovittu.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1525/98 neuvostolle esittäjä(t): Bertel Haarder (ELDR) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteisöjen palveluksessa olevia virkamiehiä koskevat henkilöstösäännöt Koska monissa jäsenvaltioissa suhtaudutaan kriittisesti unioniin ja koska EU:n virkamiehiä koskevia henkilöstösääntöjä ollaan uudistamassa, aikooko komissio toteuttaa aloitteen EU:n virkamiehiä koskevien henkilöstösääntöjen muuttamiseksi siten, että komission ja Euroopan parlamentin tiedotustoimistoissa omassa kotimaassaan työskentelevät virkamiehet otetaan palkkaluokasta riippumatta palvelukseen paikallisina työntekijöinä siksi ajaksi, jonka he työskentelevät siellä? Vastaus (13.-14. heinäkuuta 1998) Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja kuultuaan niitä muita toimielimiä, joita asia koskee, Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt. Neuvosto ei ole tähän mennessä saanut komissiolta yhtään ehdotusta, jonka tarkoituksena olisi sisällyttää henkilöstösääntöihin erityisiä säännöksiä, jotka koskisivat komission ja Euroopan parlamentin tiedotustoimistoissa työskenteleviä virkamiehiä.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1245/98 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (28. huhtikuuta 1998) Aihe: Maksuttomien eurolaskimien jakaminen pienituloisille henkilöille 1. Onko neuvosto tietoinen siitä, että euron käyttöönotto aiheuttaa kuluttajille ylimääräisiä kustannuksia, koska heidän on ostettava erityinen eurolaskin, jonka avulla kulloinkin kyseessä oleva valuutta on mahdollista ilmoittaa euroina? 2. Onko neuvosto valmis toteuttamaan toimenpiteitä, joiden avulla pienituloisille henkilöille, kuten vanhuksille ja eläkeläisille, olisi mahdollista antaa tarvittavat eurolaskimet maksutta? 3. Voiko neuvosto ilmoittaa, mitä muita lisäkustannuksia euron käyttöönotto tulee mahdollisesti aiheuttamaan kuluttajille? 4. Onko neuvosto valmis varmistamaan sen, etteivät pienituloiset henkilöt, kuten vanhukset ja eläkeläiset, joudu vastaamaan edellä mainituista mahdollisesti aiheutuvista lisäkustannuksista? Vastaus (6. heinäkuuta 1998) 1. Neuvosto ei aio huolehtia taskulaskinten jakamisesta pienituloisille siinä vaiheessa, kun euro otetaan käyttöön rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden yhteisenä rahana, ei maksutta eikä muutenkaan. Tässä yhteydessä on huomattava, että jäsenvaltioiden tehtävänä on huolehtia tiedotuspolitiikasta parhaaksi katsomallaan tavalla ja tarvittaessa yhteisön taloudellisen tuen avulla helpottaakseen euron käyttöönottoa. 2. Mitä tulee euron käyttöönotosta kuluttajille mahdollisesti aiheutuviin ylimääräisiin kustannuksiin, neuvosto pani istunnossaan 2. toukokuuta 1998 tyytyväisenä merkille sen, että euroon siirtymistä koskeviin käytännön järjestelyihin on kiinnitetty huomiota, ja katsoi, että 23. huhtikuuta 1998 annetuista komission suosituksista, jotka koskevat euroiksi muuntamisen pankkimaksuja sekä hintojen ja muiden rahamäärien kaksoismerkintää, saattaa myös olla hyötyä kansallisissa valmisteluissa. Neuvoston mielestä komission suosittelemat hyvien toimintatapojen säännöt, jotka perustuvat siihen, että kansallisen rahan vaihto euroon on periaatteessa maksutonta ja pyöristys tehdään lähimpään senttiin, helpottavat euroon siirtymistä erityisesti kuluttajien ilmaisemien huolenaiheiden osalta.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0226/98 komissiolle esittäjä(t): Armelle Guinebertière (UPE) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin poikkeusmenettely palo- ja pelastustoimen käyttämän polttoaineen vapauttamiseksi verosta Paikalliset yhteisöt rahoittavat tällä hetkellä departementtien palo- ja pelastustoimen investointeja ja toimintaa. Kyseessä on merkittävä osuus, etenkin kun polttoaineiden verotus kiristyy ja koskee näin ollen myös palo- ja pelastustointa. Kyseinen toiminto on vapautettu autoverosta, joten olisi paikallaan vapauttaa se myös polttoaineverosta. Ranskan hallitus katsoo kuitenkin, että palo- ja pelastustoimen käyttämän polttoaineen verovapautta ei sovelleta missään muussa Euroopan unionin jäsenvaltiossa ja arvioi, että tällainen poikkeusmenettelyä koskeva pyyntö tulisi hyväksyä yksimielisesti ja että se ei tulevaisuudessa kuulu verotuksen yhdenmukaistamisen piiriin Euroopan unionissa. Mikä on komission kanta mahdollisista toimista palo- ja pelastustoimen käyttämän polttoaineen vapauttamiseksi verosta? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 1998) Kivennäisöljyjen verotusta yhteisön alueella säännellään kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY säännöksillä ((EYVL L 316, 31.10.1992. )). Tässä direktiivissä ei ole sellaista yhteisön säännöstä, joka sallisi erityisiä verovapautuksia tai veronalennuksia julkisen palvelun kulkuneuvoille, kuten esimerkiksi arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemille. Jäsenvaltion on kuitenkin mahdollista pyytää poikkeusta käyttämällä saman direktiivin 8 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä. Kaikki tällaiset pyynnöt edellyttävät komission ja kaikkien muiden jäsenvaltioiden hyväksymistä. Tällä hetkellä yhdellekään jäsenvaltiolle ei ole myönnetty poikkeusta tämän menettelyn kautta erityiskohtelun antamiseksi palo- ja pelastustoimen käyttämille kulkuneuvoille, vaikkakin Italialla on tällainen poikkeus ambulansseille ja Kreikalla kansallisille poliisivoimille. Nämä poikkeukset on myönnetty 30 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/425/EY mukaisesti, joka koskee luvan antamista jäsenvaltioille soveltaa tai edelleen soveltaa tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivissä 92/81/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti ((EYVL L 182, 10.7.1997. )).
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0884/98 komissiolle esittäjä(t): Bill Miller (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Vastausten antamisen määräaika Kuinka pitkän ajan komission virkamies tarvitsee keskimäärin voidakseen vastata Euroopan parlamentin jäseneltä saamaansa postiin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0882/98, E-0883/98 ja E-0884/98 (14. huhtikuuta 1998) Komissio vakuuttaa, että kaikkeen kirjeenvaihtoon vastataan mahdollisimman nopeasti. Paljon riippuu kuitenkin siitä, täytyykö vastaus kääntää vai ei ja tarvitaanko sen laatimiseen eri yksiköiden välistä yhteistyötä. Lisäksi esille tulevien asioiden tekninen luonne vaikuttaa vastausten antamiseen. Toimielinten välisen tehokkaan yhteistyön mahdollistamiseksi on päätetty, että Euroopan parlamentin jäsenen lähettämään kirjeeseen olisi yleensä vastattava kolmen viikon kuluessa. Jos Euroopan parlamentin jäsenen kirje kirjataan komission postinkäsittelystä vastaavassa yksikössä saapuneeksi, tämä komission pääsihteeristöön kuuluva yksikkö seuraa vastausten antamista ja lähettää asianomaisille yksiköille muistutuksen siinä tapauksessa, että ne eivät ole vastanneet määräajan kuluessa. Vuosituhannen vaihtumiseen liittyvät tietojenkäsittelyn ongelmat eivät mitenkään vaikuta tähän menettelyyn.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0481/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Asiantuntijoiden käyttö rakennerahastoa koskevien pyyntöjen ja suoritusten arvioinnissa Voiko komissio esittää luettelon ulkoisista asiantuntijoista, joita se käytti vuonna 1997 rakennerahaston ohjelmia koskevia hakemuksia käsitellessään ja arvioidessaan kyseisiä ohjelmia ja voitaisiinko tämä luettelo jaotella kansallisuuden ja sukupuolen mukaisesti? Missä määrin nämä asiantuntijat saivat muodollista koulutusta EU:n rakennerahaston ohjelmille asettamista edellytyksistä ennen kuin he aloittivat työnsä? Kuinka suuret kokonaiskustannukset tästä työstä aiheutui vuonna 1997? Millaisia palvelukseen ottamista koskevia kriteerejä komissio sovelsi varmistaakseen avoimuuden ja syrjimättömyyden? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0574/98 komissiolle esittäjä(t): Edouard des Places (I-EDN) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Laki maatalouden suuntaviivoista Ranskassa maatalousministeriö on esittänyt maantalousjärjestöille maatalouden suuntaviivoja koskevan lakiluonnoksen, jonka I kappaleessa ehdotetaan ¨alueellisten maanviljelyssopimusten¨ (CTE) luomista. Nämä sopimukset, jotka kattaisivat kaiken viljelystoiminnan, allekirjoitettaisiin asianomaisen viranomaisen kanssa ja ne sisältäisivät toimenpideohjelman, joka ottaa huomioon tavaroita ja palveluja koskevat tuotantotavoitteet, maankäytön ja ympäristönsuojelun, ja ne olisivat kansallisten ja alueellisten suuntaviivojen mukaisia. Alueellisten maanviljelyssopimusten rahoittamista koskevan rahaston perustamiseen liittyvässä perusteluosan 3 artiklassa esitetään selkeästi, että kyseisen rahaston toimintaa rahoitettaisiin aluksi kansallisin määrärahoin ja tämän jälkeen yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta johtuvien tukimuutosten yhteydessä vapautuvilla määrärahoilla. Olisiko komission mielestä mahdollista, talousarvion johdonmukaisuutta ajatellen, siirtää tietyn yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisen yhteydessä määrärahoja muiden, mahdollisesti toisen yhteisen markkinajärjestelyn piiriin kuuluvien, maataloustuotteiden tuotantoon? Eivätkö alueelliset maanviljelyssopimukset merkitse tietynlaista YMP:n uutta kansallistamista ja murenna sen maatalouspolitiikan perusteita, joka on kaikkien yhteisten markkinajärjestelyjen taustalla? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Pyydän parlamentin jäsentä katsomaan vastausta, jonka komissio antoi hänen kirjalliseen kysymykseensä P-514/98 ((Katso sivu 77. )). Lisäksi komissio muistuttaa, että se pyrkii takaamaan maataloutta koskevien valtiontukien ja yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden välisen yhdenmukaisuuden erityisesti välttämällä sen, että kansalliset tuet pääsisivät vaikuttamaan yhteisiin markkinajärjestelyihin.