KIRJALLINEN KYSYMYS E-2323/99

esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle

(13. joulukuuta 1999)

Aihe: EY:n ja Kiinan kansantasavallan välinen sopimus tieteellis-teknisestä yhteistyöstä

Komissio ehdottaa, että Kiinan kansantasavallan kanssa tehtäisiin sopimus tieteellis-teknisestä yhteistyöstä. Tällä sopimuksella on määrä tehostaa tutkimuksen ja kehityksen alan yhteistyötä ja keskusteluja.

Kuten budjettivaliokunta on jo todennut, komissiolta on saatava täsmällisempiä lisätietoja asiasta.

Asian huolellinen käsittely edellyttää vastauksia seuraaviin kysymyksiin:

1. Miten suurella rahoitusmäärällä Kiinan osapuolet osallistuvat tutkimustoimintaan?

2. Onko tällaisten kansainvälisten yhteistyösopimusten etuja ja kustannusvastaavuutta arvioitu? Jos on, millaisiin tuloksiin arvioinneissa on päädytty?

3. Missä määrin näihin yhteistyösopimuksiin osallistuu tutkijoita ja tiedemiehiä tai virkamiehiä ja muuta henkilöstöä?

4. Kuuluuko biotekniikan tai sotilaskäyttöön tarkoitetun biotekniikan alan tutkimus tämän sopimuksen soveltamisalaan?

Philippe Busquinin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2322/99, E-2323/99 ja E-2324/99

(11. tammikuuta 2000)

Kaikkiin näiden eri sopimusten mukaisesti toteutettuihin tieteellisiin ja teknisiin hankkeisiin osallistuvien yhteisön ulkopuolisista maista tulevien kumppanien on rahoitettava itse omat tutkimuskustannuksensa.

Sopimusten mukaan näiden maiden kumppaneille ei siis anneta yhteisön rahoitusta. Sen sijaan Kiina ja Argentiina ovat, kuten ennen sopimusten voimaantuloakin, neuvoston ja parlamentin päätösten mukaisesti oikeutettuja yhteisön rahoitukseen kehitystä edistävästä tutkimuksen erityisohjelmasta. Venäjä puolestaan voi sopimuksen voimaantulon jälkeenkin saada INCO-Copernicus- ja INTAS-toimiin yhteisön rahoitusta.

Yhteisön ja Argentiinan, Kiinan ja Venäjän väliset tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevat sopimukset eivät itsessään aiheuta niihin liittyvien hallintokustannusten lisäksi muita lisäkuluja yhteisön talousarvioon. Tähän mennessä muista tieteen ja teknologian alan yhteistyösopimuksista ei ole tehty kustannustehokkuusarviota.

Argentiinan, Kiinan ja Venäjän kanssa tehtyjen sopimusten samoin kuin muiden voimassa olevien sopimusten mukaisesti toteutettavista hankkeista ja/tai niihin sisältyvistä välineistä tehdään kuitenkin arvioita.

Argentiinan ja Kiinan kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään nimenomaan, että tällaisia arvioita on tehtävä säännöllisin väliajoin, ja sopimusten jatkaminen riippuu niiden tuloksista.

Nämä sopimukset koskevat suoraan yhteisön tiedemiehiä ja tutkijoita, jotka voivat niiden nojalla tehdä tieteellistä ja teknistä yhteistyötä asianomaisten yhteisön ulkopuolisten maiden kollegoidensa kanssa sekä vaihtaa ajatuksia, kokemuksia ja asiantuntemusta. Tällainen yhteistyö ja vaihto voi kehittää tutkimuksen keinoja myös yhteisössä.

Komission virkamiesten ja muun henkilöstön tehtävä puolestaan on tiedottaa tiedeyhteisölle sopimuksen tarjoamista mahdollisuuksista ja toteutettavan yhteistyön seurannasta ja arvioinnista sekä osallistua sopimusten täytäntöönpanoa varten perustettujen yhteisten sekakomiteoiden työskentelyyn, josta he raportoivat yhteisesti edustetuille tahoille, jotka vastaavat kunkin maan ja yhteisön välisten suhteiden seurannasta.

Tieteelliset ja tekniset yhteistyösopimukset koskevat ainoastaan siviilitutkimusta, ja niihin sisältyy myös biotekniikan tutkimus. Venäjän osalta sopimuksessa ei erityisesti mainita biotekniikkaa, mutta se sisältyy siihen epäsuorasti, koska biotekniikasta yhä enenevässä määrin riippuvaiset biolääketieteen ja terveyden alan tutkimus mainitaan sopimuksessa.