KIRJALLINEN KYSYMYS E-1927/99 esittäjä(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle. Vähemmistöoikeuksien kunnioittamisen kriteerit.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0032 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1927/99 esittäjä(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Vähemmistöoikeuksien kunnioittamisen kriteerit Yksi laajentumisen kriteereistä on vähemmistöoikeuksien kunnioittaminen. Kuitenkaan missään komission julkaisussa ei ole olemassa virallista luetteloa siitä, mitä vähemmistöoikeuksiin kuuluu. Komissio on valmistelemassa toista vuosiraporttia hakijamaiden edistymisestä. Eri maihin sovellettavat ehdot poikennevat toisistaan. Onko komissio laatinut luetteloa vähimmäisvaatimuksista? Mitkä ovat komission käyttämät laadulliset ja määrälliset kriteerit, kun selvitetään vähemmistöoikeuksien tyydyttävän kunnioittamisen tasoa kansalaisuuden, rodun, kielen sekä uskonnon suhteen? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) On totta, kuten arvoisa parlamentin jäsen esittää, että komissio ei ole julkaissut virallista luetteloa vähemmistöjen oikeuksista. Komissio kuitenkin muistuttaa, että kyseiset oikeudet sisältyvät kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen vuodelta 1996, Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) vähemmistöjen oikeuksia koskevaan julistukseen vuodelta 1992, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan yleissopimukseen sekä erityisesti Euroopan neuvoston piirissä vuonna 1994 tehtyyn kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaan puiteyleissopimukseen. Juuri näiden asiakirjojen sisältämät oikeudet on otettu huomioon arvioitaessa vähemmistöjen kohtelua ja niiden suojelua unionin jäsenyyttä hakeneissa ehdokasmaissa sekä vuonna 1997 annetuissa lausunnoissa kyseisten maiden hakemuksista Euroopan unionin jäseniksi että parlamentille ja neuvostolle vuosina 1998 ja 1999 esitetyissä määräaikaiskertomuksissa kunkin maan edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa. Näistä lausunnoista ja kertomuksista käy ilmi, että komission huomioon ottamat vähemmistöjen oikeudet koskevat erityisesti vähemmistöjen kansallisen ja kulttuuri-identiteetin säilyttämistä sekä ennen kaikkea niiden kielen, uskonnon, perinteiden ja muun kulttuuriperinnön säilyttämistä. Nämä oikeudet koskevat myös yhdenvertaista kohtelua enemmistönä olevan väestön kanssa yhteiskunta- ja talouselämän eri aloilla, erityisesti työhön pääsyn, asumisen, koulutuksen, tavaroiden ja palvelujen hankkimisen, sosiaalisen suojelun sekä terveydenhuollon aloilla. Oikeus kansalaisuuteen, oikeus käyttää tietyin edellytyksin vähemmistökieltä virallisissa yhteyksissä ja oikeudenkäynnissä puolustautuessa sekä kokoontumis- ja sananvapaus, jotka on myös otettu huomioon komission laatimissa selvityksissä, tähtäävät niin ikään siihen, että vähemmistöille taattaisiin sama kohtelu kuin muulle väestölle. Lisäksi nämä oikeudet koskevat vähemmistöjen suojelua heihin kansallisen, kulttuuri- tai kielellisen identiteetin vuoksi kohdistuvalta vihamieliseltä kohtelulta ja väkivallalta. Komissio voi taata, että kutakin ehdokasmaata koskevat selvitykset on laadittu samoin perustein. Jos maakohtaiset arviot poikkeavat toisistaan, tämä johtuu havaittujen ongelmien eikä käytettyjen perusteiden välisistä huomattavista eroista. Komissio muistuttaa myös parlamentin jäsenelle, että se muodostaa kantansa vähemmistöjen oikeuksien noudattamisesta ehdokasmaissa kuultuaan asiassa alan merkittävimpiä kansainvälisiä viranomaisia ja elimiä. Sekä lausuntoja että määräaikaiskertomuksia laatiessaan komissio kuuli siten Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) vähemmistöasioiden valtuutettua, Euroopan neuvostoa, International Helsinki Federation for Human Rights -järjestöä sekä Amnesty International -järjestöä. Komissio täsmentää lisäksi, että sen asiassa käynnistämät toimet ovat jo johtaneet myönteisiin tuloksiin ehdokasmaissa. Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat, komission erityisen tärkeinä pitämät kysymykset: Virossa ja Latviassa on saatu aikaan huomattavia parannuksia kansalaisuuden myöntämisessä venäjänkieliseen vähemmistöön kuuluville henkilöille, ja Slovakiassa on vihdoinkin annettu laki vähemmistökielten käytöstä virallisissa yhteyksissä. Lopuksi komissio korostaa Kölnissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle antamansa tiedonannon merkitystä, joka koskee rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin vastustamista jäsenyyttä hakeneissa maissa(1). Komissio luottaa siihen, että ehdokasmaiden tilannetta jatkuvasti kriittisesti tarkastelemalla edistetään vähemmistöjen oikeuksien täysimääräistä toteutumista ja niiden suojelua. (1) KOM(1999) 256 lopullinen.