ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1818/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Hiukkaset.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0144 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1818/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (2. kesäkuuta 2003) Aihe: Hiukkaset Voisiko komissio ilmoittaa, onko olemassa eurooppalaista viitekehystä ilmansaasteiden mittaamiseen teiden lähellä, ja jos on, niin mikä se on? Voisiko komissio lisäksi kuvailla pääasialliset rajoitukset saasteille, joita pidetään terveydelle vaarallisimpina? Miten rajoitusten noudattamista valvotaan ja arvioidaan? Mitä suunnitelmia, jos mitään, komissiolla on tarkistaa rajoituksia ottaen huomioon viimeaikaiset tieteelliset tutkimukset? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 2003) Nykyinen viitekehys ilmansaasteiden arvioinnille on puitedirektiivi 96/62/EY (ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27. syyskuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/62/EY(1)), jossa säädetään useiden ilmansaasteiden tarkkailusta ja ennakoidaan raja-arvojen käyttöönottoa. Raja-arvot on säädetty useille keskeisille ilmansaasteille (ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista 22. huhtikuuta 1999 annettu neuvoston direktiivi 1999/30/EY(2) ja ilmassa olevan bentseenin ja hiilimonoksidin raja-arvoista 16. marraskuuta 2000 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/69/EY(3)) ja myös otsonille (ilman otsonista 12. helmikuuta 2002 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/3/EY(4)). Lisäksi suunnitteilla on muitakin puitedirektiivissä lueteltuja ilmansaasteita (polyaromaattiset hiilivedyt ja raskasmetallit) koskeva direktiivi. Kaikki raja- ja tavoitearvot koskevat ilmaa kaikkialla ja näin ollen myös tienvarsilla. Kukin direktiivi sisältää mittausjärjestelmien laatua ja raja-arvojen noudattamisen raportointikäytäntöä koskevia säännöksiä. Direktiivejä tarkistetaan parhaillaan Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelman yhteydessä. Ohjelman tavoitteena on laatia kuudennessa ympäristötoimintaohjelmassa kaavailtu ilmansaasteita koskeva teemastrategia. Lisätietoja yhteisön ilmanlaatupolitiikasta, nykyisestä lainsäädännöstä sekä uuden politiikan kehitystyöstä löytyy osoitteesta http://europa.eu.int/comm/environment/air/. (1) EYVL L 296, 21.11.1996. (2) EYVL L 163, 29.6.1999. (3) EYVL L 313, 13.12.2000. (4) EYVL L 67, 9.3.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2461/03 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Thessalonikin metron rahoituksen hyväksyminen.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0250 - 0251



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2461/03 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (16. heinäkuuta 2003) Aihe: Thessalonikin metron rahoituksen hyväksyminen Komission vastauksesta Thessalonikin metrosta tehtyyn kysymykseen (H-0824/02(1)) käy ilmi, että Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle neuvotteluiden loppuun saattamisesta eri toimijoiden ja pankkien kanssa, osapuolet ovat sopineet Thessalonikin metroa koskevan sopimuksen muuttamisesta, ja komissio on saanut Kreikan viranomaisilta tämän asiakirjan. Komission käytössä olevien tietojen ja sen tekemän perusteellisen tutkinnan perusteella se katsoi 30. huhtikuuta 2003 tekemässään päätöksessä, että edellä mainittu sopimus ei ole vastoin yhteisön lainsäädäntöä. Miksi komissio viivyttelee töiden rahoituksen hyväksymisessä? Mitkä syyt aiheuttavat sen, että hankkeen hyväksyminen ja toteutus viivästyy, sillä rahoitusneuvottelut lainan myöntävän Euroopan investointipankin ja yksityisten pankkien kanssa on saatu päätökseen ja yhteisön osittaisella rahoituksella toteutettavan metron tarjouskilpailusta on kulunut jo yksitoista vuotta? (1) Kirjallinen vastaus, 17.12.2002. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (22. elokuuta 2003) Komissio ei ole vielä tässä vaiheessa saanut Kreikan viranomaisilta virallista pyyntöä vahvistaa rakennerahastoista arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan hankkeeseen myönnettävän tuen taso. Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaakin, komissio päätti 30. huhtikuuta 2003, että julkinen hankintamenettely, joka johtaa Thessalonikin metroa koskevan käyttöoikeussopimuksen tekoon, ei riko julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä. Tämä päätös ei kuitenkaan estä soveltamasta muuta yhteisön lainsäädäntöä kuten valtiontukisääntöjä. Kreikan viranomaiset antoivat komissiolle tiedoksi 4. kesäkuuta 2003 EY:n perustamissopimuksen valtiontukia koskevan 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti Thessalonikin metroa koskevaan käyttöoikeussopimukseen liittyvät rahoitusjärjestelyt. Komissio tarkastelee parhaillaan näitä järjestelyjä valtiontukia koskevan yhteisön lainsäädännön perusteella, ja komission päätös hankkeelle myönnettävästä yhteisön rahoituksesta riippuu tämän tarkastelun tuloksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1899/03 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle. Delfiinit troolareiden verkoissa.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1899/03 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle (6. kesäkuuta 2003) Aihe: Delfiinit troolareiden verkoissa Englannin kanaalin rannoille ajautuu vuosittain suuri määrä kuolleita delfiinejä, mikä vaikuttaisi olevan yhteydessä siihen, että alueella kalastetaan suurilla pelagisilla troolareilla. Näiden delfiinien ruumiinavauksissa käy ilmi, että lähes kaikki ovat kuolleet sivusaaliina. Koska rantaan ajautuvien ruumiiden määrä saattaa olla alle 5 prosenttia kaikista kuolleista delfiineistä, on äärimmäisen tärkeää, että asialle tehdään jotakin. Aikooko komissio ottaa käyttöön pakollisen tarkkailijajärjestelmän eurooppalaisille pelagisille aluksille, jotta tietojen kerääminen helpottuisi, jolloin ongelmalle voitaisiin löytää täysipainoisempi ja pitkäaikaisempi ratkaisu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2003) Komissio on hyvin tietoinen ongelmasta, joka aiheutuu kuolleiden delfiinien huuhtoutumisesta jäsenmaiden rannoille, erityisesti talvisaikaan Englannin kanaalin alueella. Luontotyyppidirektiivissä(1) säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä delfiinien suojelemiseksi ja sen varmistamiseksi, että näillä lajeilla on suotuisat suojeluolosuhteet (tähän sisältyy kannan seuranta, sivusaaliina kuolleiden delfiinimäärien tilastointi, korjaavia toimenpiteitä ja elinympäristöjen suojelua). Komissio kuitenkin katsoo, että yhteisöltä vaaditaan lisätoimia erityisesti kalastussektorilla, jotta delfiinien suojelua voitaisiin parantaa johdonmukaisesti yhteistyössä yhteisön tasolla. Kalastusalueiden pakollinen tarkkailu on osa parhaillaan harkittavaa toimenpidepakettia. Komission esitys aiheesta on odotettavissa muutaman viikon kuluttua. Lisäksi komissio julkaisi 22. toukokuuta 2003 avoimen tarjouspyynnön tutkimuksesta, jolla on määrä selvittää pelagisten trooliverkkojen vaikutusta delfiineihin aluksista käsin suoritettavalla tarkkailuohjelmalla(2). Tarkoituksena on saada tutkimus aloitettua ennen vuoden 2003 loppua, jos sopimusehdot saadaan siihen mennessä täytettyä. (1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992). (2) Avoin tarjouspyyntö FISH/2003/09, EUVL S 98, 22.5.2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2179/03

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(30. kesäkuuta 2003)

Aihe: EU:n ja Korean välinen tieteellinen ja teknologinen sopimus

Milloin komissio aikoo allekirjoittaa EU:n ja Korean välisen tieteellisen ja teknologisen sopimuksen? Onko komissio samaa mieltä siitä, että olisi myönteistä saada sopimus mahdollisimman pian aikaan?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(29. heinäkuuta 2003)

EU:n ja Korean välisestä tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyösopimuksesta keskusteltiin Korean pyynnöstä ensiksi Korean tiedeministerin H. Parkin ja tutkimuksesta vastaavan komission jäsenen välisissä neuvotteluissa Brysselissä 16. toukokuuta 2003.

Korea on tärkeä teollisuusvaltio ja taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n jäsen, ja sillä on merkittäviä tieteellisiä ja teknologisia kykyjä tietyillä erityisaloilla. Korea käyttää lähes kolme prosenttia bruttokansantuotteestaan tutkimukseen. Kolme neljäsosaa on peräisin yksityissektorilta.

Korealla on huomattavia toimivia tieteellisiä yhteistyösuhteita eri jäsenvaltioiden (muun muassa Saksan, Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan) kanssa, ja se haluaa kehittää tieteellistä yhteistyötä Euroopan unionin kanssa edelleen muiden yhteistyökumppaneidensa kuten Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa käymänsä yhteistyön tasolle.

Komission jäsen ja Korean ministeri tunnustivat, että unioni ja Korea painottavat samankaltaisia tieteenhaaroja bioteknologiaa, nanoteknologiaa, ympäristöä, avaruutta, informaatioteknologiaa ja kestävää energiaa, ja Korea on hiljattain päättänyt osallistua kansainväliseen lämpöydinkoereaktorihankkeeseen (ITER) ja samankaltaisia tieteellistä toimintaa koskevia tavoitteita. Lisäksi he sopivat tutkivansa tieteellisen ja teknologisen yhteistyösopimuksen edellytyksiä.

Tällaisella sopimuksella luotaisiin yleiset yhteistyöehdot ja helpotettaisiin Korean osallistumista unionin tutkimusohjelmiin ja päin vastoin. Sopimuksenteon mahdollisuuksia arvioidaan parhaillaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1811/03 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle. Erasmus Mundus -ohjelma.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0230 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1811/03 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle (2. kesäkuuta 2003) Aihe: Erasmus Mundus -ohjelma Euroopan unionin neuvosto on hiljattain päässyt poliittiseen sopimukseen Erasmus Mundus -ohjelman aloittamisesta. Tarkoituksena on luoda laadukas ohjelma maisteritutkintoa suorittavien yliopisto-opiskelijoiden houkuttelemiseksi Eurooppaan kaikkialta maailmasta. Useat tahot ovat ilmaisseet, että ohjelma voi merkitä mahdollisuutta parantaa kilpailukykyä, ja lisäksi se voi edistää Eurooppa-neuvoston Lissabonissa maaliskuussa 2000 asettamia tavoitteita tehdä Euroopasta maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous. Ohjelmassa on tarkoitus antaa apurahoja yliopistojen maisteritutkinto-ohjelmiin sillä ehdolla, että opinnot suoritetaan kahdella Euroopan unionin virallisella kielellä. Tämä sulkee selvästi pois katalaaninkieliset maisteriohjelmat ja muun opetuksen. Vaikka katalaani on yli seitsemän miljoonan ihmisen äidinkieli sekä virallinen kieli Kataloniassa, Valenciassa ja Baleaarien saarilla, sen virallista asemaa ei ole tunnustettu eurooppalaisella tasolla. Tämä tarkoittaa, ettei se ole osallisena edellä mainittuihin avustuksiin. Kyseessä on vääryys Katalonian tuhatvuotista kieltä ja kulttuuria kohtaan ottaen erityisesti huomioon, että Barcelona, jossa yliopisto-opetusta annetaan etupäässä katalaanin kielellä, on Erasmus-opiskelijoiden suosituin yliopistokohde. 1. Aikooko komissio toteuttaa toimia korjatakseen tämän vääryyden katalaaninkielistä yliopisto-opetusta kohtaan verrattuna muihin eurooppalaisiin kieliin? 2. Onko komissio sitä mieltä, että toimenpide on yhdenmukainen niiden toimien kanssa, joita samainen komissio on toteuttanut jäsenvaltioissa edistääkseen monikielisyyttä ja vähemmistökielistä opetusta? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 2003) Erasmus Mundus -ohjelmaa koskevan neuvoston yhteisen kannan(1) liitteessä toimeen 1 sisältyvän 2 kohdan i alakohdassa esitetään masterkurssien osalta seuraavaa: [2. Ohjelman yhteydessä Erasmus Mundus -masterkursseilla:] opiskelijoille järjestetään tarvittaessa opetusta ja apua käytettävässä kielessä, jotta he voivat käyttää vähintään kahta Erasmus Mundus -masterkursseja tarjoavien korkeakoulujen sijaintijäsenvaltioissa käytettyä kieltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta opetuskielen valintaa. Komissio kannattaa täysin tätä sanamuotoa. Tekstissä ei viitata unionin virallisiin kieliin, vaan pikemminkin eurooppalaisiin kieliin eikä siinä määrätä ennakolta tai kielletä minkään kielen käyttöä opetuskielenä. Tekstissä kannustetaan käyttämään vähintään kahta Erasmus Mundus -masterkursseja tarjoavien korkeakoulujen sijaintijäsenvaltioissa käytettyä kieltä. Komissio katsoo, ettei mikään eurooppalainen kieli tule syrjityksi tämän säännöksen nojalla. Pikemminkin tällainen säännös on yhteneväinen monikielisyyttä ja eurooppalaisten kielten oppimista koskevien muiden komission aloitteiden kanssa. (1) 2002/0165 (COD).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1438/03 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) neuvostolle. Kurinpitomenettelyn uudistaminen.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0092 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1438/03 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) neuvostolle (24. huhtikuuta 2003) Aihe: Kurinpitomenettelyn uudistaminen Euroopan komissio on ehdottanut henkilöstösääntöjen uudistamisen yhteydessä muutoksia myös säännöissä määrättyyn kurinpitomenettelyyn. Nykyisten sääntöjen mukaan jo päätökseen saatettu kurinpitomenettely voidaan käynnistää uudelleen paitsi asianomaisen virkamiehen kanteesta myös nimittävän viranomaisen aloitteesta, mikäli asiassa ilmenee uusia ja vakuuttavia tosiseikkoja, joiden perusteella virkamiehen käytöstä on arvioitava uudelleen. Jos komission ehdotus hyväksytään, kurinpitomenettely voidaan tulevaisuudessa käynnistää uudelleen ainoastaan asianomaisen virkamiehen sitä vaatiessa. Käytännössä tämä tarkoittaisi, että nimittävä viranomainen ei voisi tehdä mitään, vaikka sen tietoon tulisi uusia raskauttavia seikkoja rikkomuksesta, josta virkamies alun perin oli selvinnyt ilman kurinpidollisia seuraamuksia. Pitääkö neuvosto kyseistä muutosta nykyisiin sääntöihin järkevänä? Miten neuvosto mahdollisesti perustelee myönteisen kantansa? Aikooko neuvosto vaihtoehtoisesti vaatia komissiota vetämään ehdotuksensa takaisin? Vastaus (2. lokakuuta 2003) Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 283 artiklan mukaisesti neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja kuultuaan niitä muita toimielimiä, joita asia koskee, Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot. Neuvoston elimet tarkastelevat parhaillaan ehdotusta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta (henkilöstösääntöjen tarkistaminen). Euroopan parlamentti voi ilmaista kantansa asian käsittelyssä noudatettavan menettelyn puitteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1503/03 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. Astrologisten merkkien (horoskooppimerkkien) mukaiset vakuutukset.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1503/03 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (5. toukokuuta 2003) Aihe: Astrologisten merkkien (horoskooppimerkkien) mukaiset vakuutukset Generali-ryhmään kuuluva ranskalainen vakuutusyhtiö l'Equité tarjoaa erikoista kokeiluhanketta. Kyseisessä yhtiössä horoskooppimerkiltään leijonaa, rapua ja vesimiestä edustavat ihmiset voivat saada alennusta autovakuutuksestaan. Sen sijaan kaksoset, vaa'at ja neitsyet joutuvat maksamaan enemmän. Vakuutusyhtiön mukaan viimeksi mainitut aiheuttavat enemmän onnettomuuksia. Onko komissio tietoinen l'Equité-yhtiön aloitteesta, ja mitä mieltä komissio on siitä? Saavatko vakuutusyhtiöt jaotella asiakkaansa horoskooppimerkkien mukaan? Jos eivät saa, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä asiassa? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. kesäkuuta 2003) Komission saamien tietojen mukaan arvoisan parlamentinjäsenen mainitsema vakuutusyhtiö on todella alkanut tarjota moottoriajoneuvovakuutusta, jonka ominaisuudet ovat riippuvaisia vakuutuksenottajan horoskooppimerkistä. Nähtävästi vakuutusmaksut on laskettu perinteisellä tavalla ja horoskooppinäkökohtaa on käytetty lähinnä mainostarkoituksiin. Komission tietojen mukaan aloite ei ole ollut kovin menestyksekäs (vakuutussopimuksia on tähän mennessä allekirjoitettu vain 300), ja vakuutusyhtiö harkitsee mahdollisuutta vetää tuote pois markkinoilta lähiaikoina. Komissio katsoo, että tehokkailla vakuutusmarkkinoilla vakuutusmatemaattisten menetelmien osuutta riskinarvioinnissa ei missään tapauksessa pitäisi korvata astrologisilla kriteereillä, eikä laskelmien pitäisi sellaisiin perustua. On kuitenkin huomattava, että yhteisön rahoituspalveluja yleensä ja vakuutuksia erityisesti koskeva lainsäädäntö perustuu hinnoitteluvapauden periaatteeseen. Vakuutusyhtiöt voivat arvioida vapaasti riskinsä ja määritellä vakuutusmaksunsa kilpailuun perustuvilla markkinoilla, kunhan yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1870/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Vakuudet.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0235 - 0236



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1870/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (6. kesäkuuta 2003) Aihe: Vakuudet Voiko komissio julkaista kulutusluottodirektiiviin liittyen julkaista omat arvionsa tai riippumattomat arviot siitä, kuinka pitkä aika kussakin jäsenvaltiossa keskimäärin kuluu laiminlyötyjen kulutusluottojen takaisin perimiseen, sekä velalliselta keskimäärin takaisin saatavan osuuden määrästä? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/03 ja E-1871/03 (15. heinäkuuta 2003) Takaisinperintään liittyvät vaikeudet voivat todellakin olla este rajatylittävien kulutusluottojen myöntämiselle. Kuluttajille myönnettäviä luottoja koskevassa direktiiviehdotuksessa(1) päähuomio kohdistetaan kuitenkin sääntöihin, joita sovelletaan kuluttajille tarjottaviin luottosopimuksiin. Ehdotuksessa ei pyritä yhdenmukaistamaan velkojen perinnässä noudatettavia yleisiä menettelyjä eikä korvausvaateiden kansallisia täytäntöönpanomenettelyjä. Tämän vuoksi komissio ei tällä hetkellä aio laatia arvoisan parlamentin jäsenen ehdottamia arvioita. Koska useimmat kulutusluottoihin liittyvät laiminlyödyt velat ovat kuitenkin riitauttamattomia vaateita, komissio tarkastelee tätä kysymystä vuonna 2002 tekemässään ehdotuksessa neuvoston asetukseksi riitauttamattomista vaateista(2). Lisäksi komissio laati vuonna 2002 vihreän kirjan eurooppalaiseen maksusuoritusmääräykseen sovellettavasta yhtenäisestä tai yhdenmukaistetusta menettelystä(3). Tavoitteena on ottaa käyttöön erityinen riidattomien oikeudenkäyntien nopea ratkaisumenettely, jota voidaan soveltaa kaikissa jäsenvaltioissa. Tähän vihreään kirjaan liittyvä kuuleminen päättyi 31. toukokuuta 2003. Julkinen kuulemistilaisuus järjestettiin 26. kesäkuuta 2003 Brysselissä(4), ja sen tuloksia tarkastellaan parhaillaan. (1) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajille myönnettäviä luottoja koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhdenmukaistamisesta (EYVL C 331 E, 31.12.2002). (2) Ehdotus neuvoston asetukseksi riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta (EYVL C 203 E, 27.8.2002). (3) KOM(2002) 746 lopullinen. (4) Charlemagne-rakennus Rue de la Loi, 170 1040 Bryssel kirjautumislomake: http://europa.eu.int/comm/justice_home/news/consulting_public/docs/regis_form_260603_en.doc.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0032/03 esittäjä(t): Terence Wynn (PSE) komissiolle. Tulliviranomaiset.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0063 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0032/03 esittäjä(t): Terence Wynn (PSE) komissiolle (21. tammikuuta 2003) Aihe: Tulliviranomaiset Vastaus kysymykseeni E-3264/02(1) ei ole täsmällinen. Onko Palma de Mallorcan lentoaseman tulliviranomaisilla oikeus takavarikoida lähteviltä matkustajilta savukkeita, joiden valmistevero on maksettu ostaessa? Oletan, että edellinen vastaus oli kielteinen, mutta voinko saada tähän vahvistuksen? (1) Katso sivu 44. Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2003) Sisämarkkinoiden kulmakiven muodostavan tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaan yksityishenkilöiden pitäisi voida esteettömästi kuljettaa jäsenmaasta toiseen tupakkatuotteita, joista on maksettu valmistevero. Kaikesta huolimatta sellaiset tilanteet, joissa jäsenvaltioiden viranomaisten voi olla perusteltua puuttua tavaroiden liikkuvuuteen, esim. mahdollisten veropetosten tai muiden väärinkäytösten yhteydessä, ovat mahdollisia. Kuitenkin tällaisten toimenpiteiden yhteensopivuus yhteisön oikeuden periaatteiden kanssa täytyy arvioida jokaisessa tapauksessa erikseen. Komissio tutkii parhaillaan valituksia, jotka koskevat tupakkatuotteiden takavarikoimista Espanjasta poistuvilta matkustajilta. Kun nämä tutkimukset on saatu päätökseen, arvoisalle parlamentin jäsenelle luonnollisesti kerrotaan niiden tuloksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1704/03 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön nuorison solidaarisuus.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1704/03 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (22. toukokuuta 2003) Aihe: Yhteisön nuorison solidaarisuus Espanjan sekä muiden jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden nuorten osoittama solidaarisuus öljysäiliöalus Prestigen haaksirikon aiheuttaman ympäristökatastrofin seurausten lievittämiseksi on esimerkki siitä, että Euroopan nuoriso on omaksunut vapaaehtoistyön ajatuksen ja sillä voi olla merkittävä tehtävä hätä- tai katastrofitilanteissa. Vaikka nuorisopolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, tällä hetkellä pyritään voimakkaasti asianomaisten kriteerien yhdenmukaistamiseen avoimen koordinointimenetelmän avulla. Aikooko komissio nuoriso-ohjelman edistämisen lisäksi luoda myös välineitä yhteisön nuorten vapaaehtoistyön tukemiseksi nuorten osallistumiseksi yhteisiin tavoitteisiin, kuten yhteistyöhön katastrofitilanteissa? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2003) Unionilla on jo nykyisin nuorten vapaaehtoistoimintaa tukeva väline: Nuoriso-ohjelmaan 20002006 kuuluva Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö antaa nuorille mahdollisuuden toteuttaa itseään eri aloilla kuten sosiaali- tai ympäristöalalla ja hankkia samalla taitoja opetushenkilöstön johdolla. Kyseiseen vapaaehtoistyöhön osallistuu joka vuosi noin 3 500 nuorta. Vapaaehtoistyöhön osallistuvilla nuorilla on tietyin ehdoin mahdollisuus osallistua henkilökohtaisesti solidaarisuustoimintaan katastrofitilanteissa. Ohjelma ei kuitenkaan sovellu nopeisiin kollektiivisiin suurtehointerventioihin ekologisissa tai humanitaarisissa kriisitilanteissa. Tämän vuoksi komissio onkin vuodesta 2007 käynnistettäviä uuden sukupolven ohjelmia koskevissa pohdinnoissaan parhaillaan selvittämässä, mitä muutoksia ja parannuksia se voisi tässä yhteydessä toteuttaa vapaaehtoistyössä. Myös Eurooppa-valmistelukunta on ehdottanut viimeaikaisen työskentelynsä yhteydessä, että humanitaarisen avun alalle perustettaisiin nuorten eurooppalaisten vapaaehtoisosasto. Jos ehdotus saa vahvistusta, komissio selvittää tämän uuden palvelumuodon toteuttamismahdollisuuden ja yhteydet Nuorten eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön. Lopuksi todettakoon, että valkoisessa kirjassaan EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet(1), jonka neuvosto on hyväksynyt 27. kesäkuuta 2002 antamallaan päätöslauselmalla(2), komissio ehdottaa nuorisoalalle avointa koordinaatiomenetelmää. Sen puitteissa komissio ehdottaa vuonna 2004 tavoitteita kaikkien nuorten vapaaehtoistyöhön liittyvien toimintojen vahvistamiseksi. (1) KOM(2001) 681 lopullinen. (2) EYVL C 168, 13.7.2002.