ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0235/00

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(31. tammikuuta 2000)

Aihe: Portugalin puheenjohtajakauden ohjelman koulutustavoitteet

Portugali on julkaissut puheenjohtajakauttaan käsittelevän ohjelman. Voisiko komissio esittää selkeän yhteenvedon siitä, millainen tulkinta sillä on asetetusta tavoitteesta tutkia ajatusta koulutuksen eurooppalaisesta ulottuvuudesta?

Millaisena komissio näkee oman roolinsa ja toisaalta myös jäsenvaltioiden hallitusten roolin tämän tavoitteen saavuttamisessa?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(14. helmikuuta 2000)

Komissio on täysin samaa mieltä puheenjohtajavaltion Portugalin kanssa koulutusalan ensisijaisista tavoitteista, joihin kuuluu eurooppalaisen tietoyhteiskunnan edistäminen elinikäisen oppimisen avulla. Komissio tukee puheenjohtajavaltion aloitetta ottaa käyttöön uusi jäsennelty yhteistyökehys (rolling agenda), jonka tarkoituksena on lisätä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevan neuvoston toiminnan pysyvyyttä ja tehokkuutta. Tässä yhteydessä komissio odottaa, että yhteisön Sokrates- ja Leonardo-toimintaohjelmista saadaan laajempia vaikutuksia, sillä kyseisten ohjelmien päätavoitteisiin kuuluu yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistaminen.

Mitä tulee jäsenvaltioiden ja komission rooliin näiden tavoitteiden edistämisessä, on syytä muistaa, että yhteisön toimivalta koulutuksen alalla on määritelty selkeästi EY:n perustamissopimuksen 149 artiklassa (entisessä 126 artiklassa). Kyseisessä artiklassa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa täydentämällä ja tukemalla jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2798/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. S. Andrean (Gorizian maakunta, Italia) tullialueen pysäköintialueen laajentaminen unionin seuraavasta laajentumisesta ja Slovenian liittymisestä unioniin huolimatta.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2798/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: S. Andrean (Gorizian maakunta, Italia) tullialueen pysäköintialueen laajentaminen unionin seuraavasta laajentumisesta ja Slovenian liittymisestä unioniin huolimatta Gorizian paikallisviranomaiset aikovat tehdä laajennustöitä S. Andreassa sijaitsevalla pysäköintialueella, joka kuuluu Italian nykyiseen, kauttakulusta Sloveniaan vastaavaan tullialueeseen. Tämä huolimatta kaikkien asianosaisten (kaupunginosaneuvosto, yhdistykset ja alueen väestö, joka haluaa irrottautua Gorizian kunnasta) antamista kielteisistä lausunnoista ja lähiaikoina tapahtuvasta Slovenian liittymisestä Euroopan unioniin. Gorizian kunta on allekirjoittanut yhdessä naapurikuntiensa Nova Gorièan ja Vrtojban kanssa sopimuksen, jossa määrätään nykyisille rakenteille vaihtoehtoisista hankkeista ja niiden rahoituksesta. Tullitoiminta ja siihen liittyvät rakenteet olisi hankkeen toteutuessa lakkautettava. Jo nyt on nähtävissä, että pysäköintialue ei tulisi olemaan täysimittaisessa käytössä, vaikka sitä käytettäisiin satunnaista toimintaa ja hätätilanteita varten. Lisäksi kyseinen alue, jossa pysäköintialueelle on jo muutaman vuoden ajan kannettu valtava määrä sementtiä, on historiallisesti merkittävä paikka slovaniankieliselle väestölle, jonka alue on aikojen kuluessa kutistunut puoleen. Voiko komissio kertoa, onko Gorizian kunnan suunnittelema pysäköintialueen laajentamishanke nykyisellä tullialueella yhdenmukainen naapurikuntien kanssa tehdyn sopimuksen sekä Slovenian liittymistä Euroopan unioniin edeltävän valmisteluvaiheen ja itse liittymisen kanssa ja onko hanke puolusteltavissa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2000) Gorizian maakunnassa sijaitsevan S. Andrean tulliaseman kuorma-autojen pysäköintialueen laajentamisessa on kyse lähinnä infrastruktuurista eikä se tullin näkökulmasta ole ristiriidassa yhteisön tullia koskevan säännöstön täytäntöönpanon, tullialaa koskevan liittymisstrategian eikä Slovenian mahdollisen unioniin liittymisen kanssa. Komissiolla ei ole valtuuksia arvioida toimenpiteen yhteensopivuutta Gorizian ja Nova Gorizian välisen sopimuksen osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2586/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle. YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0025 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2586/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista YK:n lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 10-vuotispäivä oli 20. marraskuuta 1999. Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat ratifioineet sopimuksen. Somalia ei ole allekirjoittanut eikä ratifioinut sopimusta. USA on allekirjoittanut sopimuksen, mutta ei ole ratifioinut sitä. Komissiolla on tiettävästi tarkoitus julkaista lasten oikeuksia koskeva tiedonanto. Aikooko komissio viitata tiedonannossa siihen, että Somalia ja USA ovat ainoat valtiot, jotka eivät ole ratifioineet YK:n yleissopimusta lapsen oikeuksista? Harkitseeko komissio toimia Somalian ja USA:n taivuttelemiseksi ratifioimaan sopimuksen mahdollisimman pian? Jos vastaus on kyllä, mitä toimia komissio suunnittelee? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Komissio pitää erittäin tärkeänä lasten oikeuksien tukemista siinä muodossa kuin Yhdistyneet kansakunnat (YK) ne on määritellyt. Komissio on tietoinen siitä, että kaikki maat Yhdysvaltoja ja Somaliaa lukuun ottamatta ovat ratifioineet lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen. Se näkisi mielellään myös näiden maiden ratifioivan yleissopimuksen. Päätös YK:n yleissopimusten ratifioimisesta kuuluu jokaisen valtion oman harkintavallan piiriin, mutta komissio pyrkii läheisissä kahdenvälisissä suhteissaan Yhdysvaltoihin ottamaan kysymyksen esille asianmukaisella tavalla. Somalian osalta on kuitenkin selvää, ettei maa voi allekirjoittaa mitään yleissopimusta niin kauan kuin sillä ei ole hallitusta. YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen on ratifioinut peräti 191 maata, eli siinä on useampia sopimuspuolia kuin missään muussa yleissopimuksessa. Se on ensimmäinen sitova kansainvälinen ihmisoikeussäädös, jonka lähes kaikki maat ovat ratifioineet. Euroopan unioni on vedonnut useaan otteeseen niihin maihin, jotka eivät vielä ole liittyneet tähän yleissopimukseen, että ne ratifioisivat sen ensi tilassa. Pelkkä ratifioiminen ei kuitenkaan riitä, vaan yleissopimus on myös pantava täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä. Euroopan unioni onkin huolestunut yleissopimukseen tehtyjen varausten suuresta määrästä. Se tuo jatkuvasti esiin vastustavansa yleissopimuksen tavoitteiden ja päämäärien vastaisia varauksia, jotka herättävät epäilyksen siitä, ovatko kyseiset sopimusvaltiot todella sitoutuneet yleissopimuksen täytäntöönpanoon. Euroopan unioni myös kehottaa sopimuspuolia tarkistamaan säännöllisesti muita varauksia, jotta niistä voitaisiin luopua. Lasten oikeuksia koskevasta komission tiedonannosta ei ole tehty lopullista päätöstä. Muita erityistoimenpiteitä lasten hyväksi on jo toteutettu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2846/99

esittäjä(t): Michel Raymond (EDD) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, 30 artiklan 1 kohdan kolmas luetelmakohta (metsätaloustuki)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1), annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, 30 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetään, että metsätaloustuen on liityttävä metsätaloustuotteiden jalostukseen ja että investoinnit, jotka koskevat puun käyttöä raaka-aineena, rajoitetaan teollista jalostusta edeltäviin työvaiheisiin.

Ilmaisun ristiriitaisuuden vuoksi Euroopan unionin kanta metsätaloustuotteiden jalostuksen tukemiseen jää epäselväksi.

Voisiko komissio selventää kantansa tähän tärkeään kysymykseen?

Tarkoittaako tämä, että puun ensimmäisen jalostusvaiheen (sahaus) tuet lakkautetaan?

Jos tulkinta on oikea, päätös merkitsisi kovaa iskua taloudellisesti yhä tärkeämmän puunjalostusteollisuuden kehittämiselle useissa Euroopan maissa.

(1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2000)

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999, jonka parlamentin jäsen mainitsee, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuki rajoitetaan investointeihin, joiden tarkoituksena on puun korjuun, jalostuksen ja kaupan pitämisen parantaminen ja järkiperäistäminen; investoinnit, jotka koskevat puun käyttöä raaka-aineena, rajoitetaan teollista jalostusta edeltäviin työvaiheisiin. Parlamentin jäsen tulkitsee asetusta oikein todetessaan, että puun ensimmäinen jalostusvaihe jää tuen ulkopuolelle.

Yhteisö on myös tähän saakka noudattanut tätä politiikkaa, sillä sahojen toimintaa ei ole rahoitettu EMOTR:sta vuoden 1990 jälkeen. Tällöin hyväksyttiin metsätaloustuotteiden jalostuksesta ja markkinoille saattamisesta 29 päivänä maaliskuuta 1990 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 867/90(1).

Tästä voidaan päätellä, että asetuksella (EY) N:o 1257/1999 ei suljeta pois tuen piiristä sellaista metsäalan toimintaa, jota olisi aiemmin rahoitettu EMOTR:sta. Päinvastoin, rahoitusperusteet ovat edelleen samat.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin tietyissä olosuhteissa ehdottaa kansallisista varoista rahoitettavaa valtiontukijärjestelmää, jolla tuetaan tiettyjä metsäalan toimia. Nämä tukijärjestelmät voitaisiin tavoite 1 ja 2 -alueilla rahoittaa osittain Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), jos jäsenvaltiot tekevät tätä koskevan ehdotuksen aluekehitysohjelmassaan.

(1) EYVL L 191, 6.4.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2702/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. EAKR:n tukea hakevien hankkeiden hyväksyntämenettely.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2702/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: EAKR:n tukea hakevien hankkeiden hyväksyntämenettely Tahot, jotka hakevat EAKR:n tukea teollisuuslaitoksen rakentamiseen väittävät usein, että hanke tulee tarjoamaan uusia työpaikkoja. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että tällaiset väitteet ovat perusteltuja ja että näin mahdollisesti luotavat työpaikat ovat todellakin uusia eivätkä muista teollisuuslaitoksista siirrettyjä työpaikkoja? Uusia teollisuusalueita rakennetaan usein luonnontilassa oleville alueille. Miten komissio varmistaa, että uudet rakennushankkeet noudattavat EU:n vaatimuksia kestävästä kehityksestä esimerkiksi seuraavilla tavoilla: a) luontotyyppien suojeleminen, b) etusijan antaminen vanhojen teollisuusalueiden kehittämiselle, c) maantiekuljetusten lisäämisen vastustaminen? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2000) Komissio on kehittänyt järjestelmällisen lähestymistavan arvioidakseen työpaikkojen luomista koskevia tavoitteita. Siitä on lyhyt kuvaus esitteessä Counting the Jobs (Työpaikkojen laskeminen), joka on julkaistu sarjassa Evaluation Documents, joka taas toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle. Parlamentin jäsenen esiintuoma huoli siitä, että väitetyt uudet työpaikat muodostuvat tosiasiassa siirroista muista teollisuuslaitoksista, olisi eräänlaista työpaikkojen siirtymistä, jota tarkastellaan erityisesti työpaikkojen nettomäärän laskemisen yhteydessä. On totta, että useimmat työllisyysvaikutusta koskevat ennakkoarviot perustuvat uusien työpaikkojen bruttomäärään, mutta nettovaikutusta tarkastellaan väliarvioinnissa ja erityisesti jälkiarvioinnissa. Kestävän kehityksen osalta komissio korostaa laatimissaan alustavissa ohjelmien laatimisohjeissa ohjelmakaudeksi 20002006(1), että etusija olisi annettava hylättyjen teollisuusalueiden kunnostamiselle viheralueiden kunnostamisen sijaan. Komissio pyrkii lisäksi integroimaan liikenteen tukitoimet kestäviä liikennejärjestelmiä koskeviin strategioihin. Vaikka laatimisohjeet eivät olekaan oikeudellisesti sitovia, kaiken rakennerahaston tuen myöntäminen edellyttää yhteisön lainsäädännön noudattamista ja tässä yhteydessä erityisesti luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(2) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(3) noudattamista. (1) EYVL C 267, 22.9.1999, s. 2. (2) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. (3) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2756/99 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Lintualan sääntely.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0009 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2756/99 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Lintualan sääntely Joillakin unionin alueilla viime vuoden aikana esiintyneet lintualan ongelmat ovat johtaneet kansalaisten kulutustottumusten muuttumiseen, ja tämän muutoksen aiheuttama ylitarjonta on johtanut kanan hinnan laskemiseen tuotantokustannusten alapuolelle, mikä on haitallista niille tuotantoalueille, joilla ei ole mitään tekemistä skandaalien kanssa. Kun otetaan huomioon tappiot, joita ala tämän seurauksena kärsii, ja kun muistetaan, että lintujen tuottajat ovat pyytäneet, että ala järjestellään uudelleen tavalla, joka rajoittaa siitoskanojen määrää, onko komissio toteuttanut tai aikooko se toteuttaa aloitteita vastatakseen tähän vetoomukseen ja lievittääkseen siten kriisiä, jonka tilanne on aiheuttanut? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Espanjan siipikarja-alan vuonna 1999 kohtaamat vaikeudet eivät näytä olevan välitön seuraus dioksiinikriisiä seuranneesta kulutuskriisistä. Vaikeudet johtuvat pikemminkin siitä, että kananlihan tuotanto lisääntyi Espanjassa vuonna 1999 vuoteen 1998 verrattuna. Itse asiassa Espanjan siipikarjateollisuus arvioi tuotannon kasvaneen vuosien 1998 ja 1999 välillä arviolta 15 prosenttia, mikä johtui vuoden 1998 lopussa kirjatuista positiivisista taloudellisista tuloksista, jotka aiheuttivat hintojen laskun vuoden 1999 alusta alkaen jo paljon ennen dioksiinikriisiä. Tällä kriisillä oli vain lisävaikutus Espanjan siipikarjatalousmarkkinoihin vuoden 1999 kesäkuusta alkaen. Vuoden 1999 alusta lähtien esiintyvien tuotannon ylijäämien osalta tämän alan yhteisessä markkinajärjestelyssä ei oteta huomioon markkinoiden vakauttamistoimenpiteitä kuten julkista interventiota. Siipikarja-ala on itse vastuussa tarjonnan suhteuttamisesta kysyntään noudattaen samalla yhteisön kilpailusääntöjä. Komissiolla ei ole yhteismarkkinoiden tasapainottamiseksi muita markkinatukitoimenpiteitä kuin vientituet. Näihin toimenpiteisiin sovelletaan Maailman kauppajärjestön WTO:n asettamia rajoituksia. Kuitenkin näistä rajoituksista huolimatta komissio otti kesällä 1999 käyttöön muille kuin tavanomaisille määräalueille suunnattua vientiä koskevat vientituet helpottaakseen vientiä kaikilta yhteisön alueilta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2820/99 esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle. Asbestikielto.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0056 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2820/99 esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Asbestikielto Mihin toimiin komissio on ryhtynyt, ja mihin lisätoimenpiteisiin se aikoo ryhtyä kieltääkseen asbestin käytön EU:ssa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Komission antoi 26. heinäkuuta 1999 direktiivin 1999/77/EY(1) tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden (asbesti) markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY liitteen I mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kuudennen kerran, jolla kiellettiin kaikkien asbestimuotojen markkinointi ja käyttö viimeistään 1. tammikuuta 2005 alkaen. Kieltoon on vain hyvin rajoitettuja poikkeuksia, joita komissio tarkastelee vielä uudelleen ennen 1. tammikuuta 2003. Komissio tarkastelee kiellon kannalta uudelleen myös työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä, annetun direktiivin 83/477/ETY (toinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi) annettua direktiiviä 83/477/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 25. kesäkuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/382/ETY(2). (1) EYVL L 207, 6.8.1999. (2) EYVL L 206, 29.7.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2762/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. Venäjän federaation uhkavaatimus Groznyin kaupungille.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0012 - 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2762/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Venäjän federaation uhkavaatimus Groznyin kaupungille Venäjän federaation sotilaallisten ja poliittisten viranomaisten julma uhkavaatimus Groznyin kaupungin 50 000 asukkaalle ja vastarintaa tekeville joukoille on herättänyt suuttumusta koko maailmassa. Puheenjohtajavaltio, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja sekä komissio ovat kuitenkin tuominneet uhkavaatimuksen ainoastaan puheissaan, ilmaisseet huolensa ja esittäneet varoituksia sekä tutkineet mahdollisia vastatoimia. Vaikka Venäjän viranomaiset ovat tarkistaneet 7. joulukuuta 1999 antamansa uhkavaatimuksen ajankohtaa, tuho uhkaa edelleen kymmeniä tuhansia siviilejä, joiden evakuointi pommitusten keskeltä on täysin epärealistista. Eikö neuvosto katso, että olisi edettävä puheista tekoihin siten, että jäädytetään tilapäisesti, mutta välittömästi Moskovan kanssa tehdyt kumppanuus- ja yhteistyösopimukset sekä kaikenlainen suora ja välillinen tuki Venäjän federaatiolle? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Tetenian tilanteen ja Helsingissä viime joulukuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston Teteniaa koskevan julkilausuman perusteella 24. 25. tammikuuta 2000 kokoontunut yleisten asioiden neuvosto hyväksyi konkreettisia seurantatoimia koskevat päätelmät. Näihin kuuluu kauppaa koskevien säännösten tiukka soveltaminen tapauksissa, joissa Venäjä on rikkonut kumppanuus- ja yhteistyösopimusta tai siihen kuuluvia alakohtaisia sopimuksia. Tähän liittyen komissio teki 26. tammikuuta 2000 neuvostolle ehdotuksen tiettyjen venäläisten terästuotteiden tuontikiintiön vähentämisestä 20 prosentilla. Lisäksi Venäjän vuosien 20002003 Tacis-maaohjelman soveltaminen on keskeytetty. Samanaikaisesti jatketaan toimia demokraattisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen kattavan perusohjelman mahdollisten osatekijöiden määrittämiseksi neuvoston vaatimalla tavalla. Komissio tarkkailee tilannetta tulevina kuukausina arvioidakseen, olisiko Tacis 2000 -ohjelma syytä ulottaa tätä perusohjelmaa pidemmälle. Komissio sitoi jo vuonna 1999 2,4 miljoonaa euroa humanitaarista apua Etu-Kaukasian alueen toimiin. Apu toimitetaan paikalle kansainvälisten avustusjärjestöjen kautta. Tammikuussa 2000 komissio on korvamerkinnyt toiset 5 miljoonaa euroa Etu-Kaukasiaa varten, joista 1,32 miljoonaa euroa on jo myönnetty lisäavustushankkeisiin. Jotta loput varoista voitaisiin jakaa nopeasti ja tehokkaasti, on toimittava Venäjän viranomaisten kanssa turvallisuuteen liittyvien olosuhteiden parantamiseksi paikalla niin, että avustusjärjestöt voivat asianmukaisesti jakaa ja valvoa humanitaarisen avun perille toimittamista. Tässä suhteessa humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen äskettäinen vierailu alueella antoi kansainvälisille avustusjärjestöille hyvän tilaisuuden ilmaista tarpeensa suoraan toimivaltaisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2671/99 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Italian EU:n kansalaisilta vaatima maahantulolupa.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0190 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2671/99 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Italian EU:n kansalaisilta vaatima maahantulolupa Saksalaisten matkailijoiden oli leimautettava oranssinvärinen maahantulolupa 15. marraskuuta 1999 Tunisiasta Italiaan (Livornoon) matkalla olleella aluksella. Italian viranomaisten mukaan heiltä olisi muussa tapauksessa evätty pääsy Italiaan. Tulliviranomaisten mukaan he eivät olisi saaneet poistua aluksesta ilman kyseistä leimaa. Matka pitkittyi tästä syystä useita tunteja, ja matkailijat pitivät menettelyä törkeänä. Mistä syystä EU:n kansalaisten on esitettävä erityinen maahantulolupa Italiaan? Mitä Euroopan komissio aikoo tehdä asian suhteen, jos luvan esittäminen ei ole perusteltua? Antonio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Komissio ottaa yhteyttä Italian viranomaisiin saadakseen tarkempaa tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tapauksesta. Tarvittaessa käynnistää asian johdosta EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) määrätyn menettelyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2521/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Munien noutaminen ja päivämäärämerkinnät.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2521/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Munien noutaminen ja päivämäärämerkinnät Vastauksessaan esittämääni kysymykseen (E-1712/99)(1) komissio teki selväksi, että EU:n säännöksissä Ruotsille ja Suomelle on myönnetty munien noutamista koskeva poikkeus. Poikkeuksessa sallitaan munien noutaminen kerran viikossa sillä edellytyksellä, että munia säilytetään kylmässä. Sallitaanko tässä poikkeuksessa myös kerran viikossa noudettujen munien viimeisen käyttöpäivän merkitseminen 25 päivän päähän? (1) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 18. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 2000) Munien kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten mukaan vähimmäiskelpoisuusaika (parasta ennen -päiväys) on merkittävä sekä isoihin että pieniin A-luokan munia sisältäviin pakkauksiin 26. kesäkuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1907/90 tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista 10 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti(1). Asetuksen (ETY) N:o 1907/90 täytäntöönpanevan, 15. toukokuuta 1991 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1274/91(2) 16 artiklan 2 kohdan mukaan parasta ennen päiväys on seitsemän päivää viimeisen myyntipäivän jälkeen. Neuvoston 20. kesäkuuta 1994 tekemän päätöksen 94/371/EY tietyntyyppisten munien markkinoille saattamista koskevista erityisistä terveysvaatimuksista(3) viimeistä myyntipäivää koskevassa 3 artiklassa vahvistetaan, että munat on toimitettava kuluttajalle 21 päivän kuluessa munintapäivästä. Näin ollen parasta ennen -päiväys on viimeistään 28 päivää munintapäivän jälkeen. (1) EYVL L 173, 6.7.1990. (2) EYVL L 121, 16.5.1991. (3) EYVL L 168, 2.7.1994.