KIRJALLINEN KYSYMYS E-0738/03 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Saksan pankkien ja vakuutuslaitosten riskilainojen siirtäminen valtion rahoittamalle yritykselle.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0045 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0738/03 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (11. maaliskuuta 2003) Aihe: Saksan pankkien ja vakuutuslaitosten riskilainojen siirtäminen valtion rahoittamalle yritykselle 1. Onko komissio tietoinen Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitungin 23. helmikuuta 2003 ilmestyneessä numerossa olleista tiedoista, joiden mukaan Commerzbank, Dresdner Bank ja HypoVereinsbank olisivat lainanneet vähintään 7 miljardin euron summan Saksan hallituksen tai Bundesbankin rahoittamalle roskapankille?. 2. Onko muissa EU:n jäsenvaltioissa säännöksiä, joiden perusteella pankkien ja vakuutusyritysten riskeistä ja tappioista vastaa hallitus tai julkisesti rahoitetut elimet, vaikka lainojen tuotto hyödyttää rahoituslaitosta? 3. Mitä vaikutusta euron arvoon on sillä, että Bundesbankin tehtäviin ei 1. tammikuuta 2002 jälkeen kuulu Saksan rahayksikköön liittyvät toimet, ja että se on liittynyt EMU-järjestelmä? Tarkoittaako tämä, että kysymyksessä 1 käsiteltyä menettelyä rahoitetaan osittain koko 12 valtion euroalueen yhteisillä ja yksittäisten henkilöiden varoilla? 4. Aikooko komissio laajentaa tällaisen toimnnan mahdollisuutta kaikkiin jäsenvaltioihin, vai aikooko se rajoittaa ja vastustaa tällaisia toimia, koska niitä voitaisiin pitää tietynlaisena valtiontukena? Lähde: alankomaalainen päivälehti De Volkskrant, 24. helmikuuta 2003 ilmestynyt numero Mario Montin komission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 2003) 1. Komissio on tietoinen lehtijutuista, joiden mukaan muutamat saksalaispankit olisivat vaatineet perustettavaksi niin kutsuttua roskapankkia, joka ottaisi vastuulleen riskiluotot. Vastauksena komission tietojensaantipyyntöön Saksan viranomaiset ilmoittivat, että tällaisia suunnitelmia ei ole vireillä. 2. Komission tietojen mukaan kyseisessä jäsenvaltiossa ei ole olemassa mitään koko pankki- ja vakuutusalan kattavia yleissuunnitelmia roskaluottojen keräämiseksi yhteen. Yksittäisissä pelastusoperaatioissa ja rakenneuudistuksissa riskilainojen siirto on joissakin erityistapauksissa sallittu (esim. Crédit Lyonnais). 3. Jos tällainen järjestelmä toteutettaisiin, sen kustannukset jäisivät ensisijaisesti kansallisten veronmaksajien kannettavaksi. Kuten jo todettiin, Saksan hallitus ei kuitenkaan suunnittele tällaisen järjestelmän toteuttamista. 4. Jos tällainen järjestelmä toteutetaan, se saattaa täyttää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen tunnusmerkit. Periaatteessa valtiontuet on kielletty, vaikka kielto ei olekaan ehdoton. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdissa määritellään ehdot, joiden toteutuessa tiettyjen valtiontukien voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Erityisesti 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan komissio voi sallia vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävän tuen.(1) Tällaisesta tuesta on kuitenkin tehtävä ilmoitus komissiolle, ja se on arvioitava kunkin edunsaajapankin osalta erikseen. Yleiset tukiohjelmat vaikeuksissa oleville yrityksille ovat sallittuja vain pk-yrityksille. Mikäli roskapankin perustamiseen liittyy yritysten välisiä sopimuksia, siihen saattaa valtiontukea koskevien unionin säännösten lisäksi soveltua myös EY:n perustamissopimuksen 81 artikla. Tällä hetkellä komissiolla ei ole syytä olettaa, että näin olisi. (1) Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, EYVL C 288, 9.10.1999.