ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3429/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Frosinonen kunnan käyttämät Equal-ohjelmasta, Euroopan sosiaalirahastosta ja miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevasta neljännestä toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3429/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (2. joulukuuta 2002) Aihe: Frosinonen kunnan käyttämät Equal-ohjelmasta, Euroopan sosiaalirahastosta ja miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevasta neljännestä toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön seurantakomitea julkaisi syyskuussa 2002 selvityksen Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Selvityksestä käy huolestuttavalla tavalla ilmi, miten hitaasti ja tehottomasti paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita. Itse asiassa vuoden 2000 maksusitoumukset olisivat vain 2 prosenttia koko yhteisön tukikehyksestä. Komissio on useaan otteeseen muistuttanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät epäasianmukaisesti yhteisön varoja. Ottaen huomioon, että erityisesti tietyillä paikallisilla viranomaisilla, kuten esimerkiksi Frosinonen kunnan viranomaisilla, on todellinen tarve käyttää yhteisön varoja ammatillisen koulutuksen ja työllisyyden sekä tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseen ja yhteiskunnallisen syrjäytymättömyyden tukemiseen, tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Onko Frosinonen kunta esittänyt Equal-ohjelmaa, Euroopan sosiaalirahastoa sekä miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksien neljättä toimintaohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Frosinonen kunta saanut rahoitusta edellä mainittuihin hankkeisiin? 3. Onko kyseisiä varoja jo käytetty? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2003) Komissio hyväksyi 21. syyskuuta 2000 tavoitetta 3 koskevan toimenpideohjelman toteutettavaksi Lazion alueella rakennerahastojen ohjelmakaudella 20002006. Käytettävissä olevan kokonaisrahoituksen määrä on 884 miljoonaa euroa (45 % Euroopan sosiaalirahaston tukea, 44 % kansallista rahoitusta ja 11 % alueellista rahoitusta), josta 90 miljoonaa euroa (10,3 %) osoitetaan yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen. Ohjelmakauden alussa on hyväksytty vähän hankkeita, mikä on ollut syynä heikkoon toteutumisasteeseen. Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi jätettiin vuosien 20002001 aikana 740 hakemusta, joista 188 hyväksytylle myönnettiin tukea. Myös Euroopan sosiaalirahaston rahoittamassa Equal-aloitteessa mahdollistetaan uusien keinojen kokeileminen torjuttaessa syrjintää ja eriarvoisuutta, joiden kohteiksi voivat joutua sekä työntekijät että työnhakijat. Equal koostuu yhdeksästä teema-alueesta, joista yksi on naisten ja miesten tasa-arvo. Frosinonen kunta ei ole tähän mennessä osallistunut Equal-hankkeisiin. Frosinonen kunta ei ole saanut rahoitusta neljännestä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta toimintaohjelmasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2474/02 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) neuvostolle. Katastrofirahasto tulvien uhreille.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0085 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2474/02 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) neuvostolle (6. syyskuuta 2002) Aihe: Katastrofirahasto tulvien uhreille Itävaltaa, samoin kuin Saksaa ja Tekin tasavaltaa, on viime viikkoina koetellut ennalta arvaamattoman suuri tulvakatastrofi. Tuhannet ihmiset ovat menettäneet kotinsa ja elämänsä perusedellytykset. Tulvat ovat aiheuttaneet miljardien eurojen suuruiset vahingot. Pyydän tämän johdosta neuvostolta vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Kannattaako komissio EU:n oman katastrofirahaston perustamista, jotta vahingot jäsenvaltioissa voidaan korjata niin pian kuin mahdollista? 2. Jos kannattaa, mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa katastrofirahaston perustamiseksi? 3. Milloin voidaan odottaa ensimmäisiä konkreettisia toimenpiteitä rahaston toteuttamiseksi? Vastaus (18. helmikuuta 2003) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Euroopan unioni on toiminut hyvin nopeasti voidakseen ripeästi reagoida erityisesti rahoitukseen liittyvin järjestelyin niihin kauheisiin tuhoihin, joita tulvat aiheuttivat elokuussa 2002 Itävallassa, Saksassa ja eräissä ehdokasmaissa. Neuvosto palauttaa parlamentin jäsenen mieleen sen, että Euroopan parlamentissa 3. syyskuuta 2002 tulvista käydyn keskustelun aikana neuvoston puheenjohtaja informoi Euroopan parlamenttia tällaisen rahaston perustamiselle antamastaan poliittisesta tuesta. Euroopan komissio esitti 11. syyskuuta 2002 ehdotuksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten sopimukseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoituksesta ja 18. syyskuuta 2002 ehdotuksen neuvoston asetukseksi solidaarisuusrahaston perustamisesta. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio kävivät jo 23. syyskuuta 2002 toimielinten sopimusta koskevia kolmikantaneuvotteluja Strasbourgissa. Kaikki osapuolet osoittivat huomattavaa joustavuutta asian kiireellisyyden vuoksi ja ilmoittivat aikovansa päästä mahdollisimman pian yhteisymmärrykseen kokonaismekanismista, jotta todellista apua voidaan antaa tulvista kärsimään joutuneille ihmisille ensi tilassa vuonna 2002. Neuvoston valmistelevissa elimissä saatiin 16. lokakuuta 2002 aikaan yhteinen näkemys edellä mainitun asetuksen laatimisesta. Neuvosto muistuttaa lopuksi siitä, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 7. marraskuuta 2002 tehdyn toimielinten sopimuksen yhteydessä ratkaistiin myös Euroopan unionin solidaarisuusrahaston rahoituskysymys(1). Rahasto perustettiin 11. marraskuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2012/2002(2). (1) EYVL C 283, 20.11.2002, s. 1. (2) EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2613/02 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle. Euroopan tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0099 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2613/02 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle (18. syyskuuta 2002) Aihe: Euroopan tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta Laekenin Eurooppa-neuvosto päätti kutsua koolle valmistelukunnan, jonka tehtävänä olisi laatia Euroopan tulevaisuutta koskevat laajat suuntaviivat. Valmistelukunnan johtopäätökset ovat pohjana vuonna 2004 kokoontuvan perussopimusten tarkistamista käsittelevän hallitusten välisen konferenssin työlle. Valmistelukunnan työn ensimmäisen vaiheen kuulemisvaiheen aikana useat tahot ovat esittäneet sille näkökantansa. Myös komissio esitti valmistelukunnalle viime toukokuussa käsityksensä Euroopan unionin perustehtävistä ja siitä, millaiset perustuslailliset puitteet ovat sopivimmat niiden kehittämiseksi. Komission esittämät näkökohdat olivat kattavia ja hyvin varteenotettavia. Valmistelukunnan viime heinäkuussa päättyneessä kuulemisvaiheessa saamat kannanotot näyttivät jo suuntaa käsiteltyjä kysymyksiä koskeville johtopäätöksille. 1. Mikä on komission kanta suuntaviivoihin, jotka ovat hahmottumassa valmistelukunnan eri kysymyksiä koskevan pohdinnan tuloksena? 2. Aikooko komissio antaa jonkin virallisen lausunnon valmistelukunnan työn tässä vaiheessa ja ilmoittaa mielipiteensä näiden laajojen kuulemisten myötä esiin tulleista erityiskysymyksistä? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2002) Komissio ottaa kantaa valmistelukunnassa olevien edustajiensa lausuntojen kautta niihin erilaisiin kysymyksiin, joita valmistelulautakunnan on määrä käsitellä täysistunnossa tai työryhmissä. Komissio aikoo syksyllä täydentää 22. toukokuuta 2002 antamaansa tiedonantoa Euroopan unionin suunnitelma(1) tiedonannolla, jossa käsitellään yksityiskohtaisemmin toimielimiä koskevia kysymyksiä. (1) KOM(2002) 247 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2113/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Digitaaliradion käyttö yhteisön tiedonvälityksessä koko Euroopan unionin alueella.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2113/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (17. heinäkuuta 2002) Aihe: Digitaaliradion käyttö yhteisön tiedonvälityksessä koko Euroopan unionin alueella Radio on joutunut 21. vuosisadalla mittavan haasteen eteen: kuinka mukautua digitaalivallankumoukseen. Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa yleisradiotoiminta edistää digitaaliradion yleistymistä, minkä vuoksi digitaaliradio on vääjäämättä tulevaisuuden tiedotusväline. Nyt Euroopan unionilla on sopiva tilaisuus ehdottaa uuden digitaaliradion käyttämistä kaikkia toimiaan koskevan tiedon levittämiseen yhteisön kansalaisille. Tällä tavoin radio voisi toimia EU:n toimielinten ja yhteisön kansalaisten välisenä sillanrakentajana. Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se hyödyntää EU:n ja yhteisön kansalaisten välisen tiedonkulun parantamista koskevassa ohjelmassaan uuden digitaaliradion yleistymisestä johtuvia etuja ja ehdottaa radion käyttöä yhteisön yleisluontoisen toiminnan äänitorvena? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2002) Komissio antoi 2. heinäkuuta 2002 Euroopan unionin uutta tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa koskevan tiedonannon(1), jonka mukaan radion merkitys kasvaa tulevaisuudessa ja tiedon esittämistapa täytyy sovittaa käytettävään viestintävälineeseen. Pyrkimyksenä on muuttaa tiedotuspolitiikkaa siten, että tietoa tarjotaan enemmän radion ja television välityksellä, sillä ne ovat selvästi EU:n kansalaisten suosimat tiedonlähteet. Käytettävä radiojärjestelmä eli se, kuinka nopeasti digitaaliset radiopalvelut yleistyvät, taas riippuu markkinoista. Komissio on aktiivisesti edistänyt uuden teknologian kehitystä ja takaa omasta puolestaan, että sen tarjoama tieto (myös Europe by Satellite (EbS)) on aina saatavissa digitaalisessa muodossa. Mikäli yhä useammilla on digitaalisen vallankumouksen seurauksena käytettävissään radio, Euroopan unionia koskevan tiedon pitäisi tavoittaa suurempi joukko kansalaisia. (1) COM(2002) 350 final (suomenkielistä toisintoa ei ole saatavissa).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2899/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle. EU:n aseviennin menettelysääntöjen loukkaaminen.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0132 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2899/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle (14. lokakuuta 2002) Aihe: EU:n aseviennin menettelysääntöjen loukkaaminen Saimme vastikään tietää, että Belgian vientitakuulaitos on myöntänyt valtiontakausta Fabrique Nationale -asetehtaan Nepalin hallituksen kanssa tekemälle sopimukselle 5 500 rynnäkkökiväärin toimittamisesta. Euroopan unionin käytännesäännöt aseiden viennistä poljettiin jalkoihin. Saksan hallitus puolestaan ei sallinut samanlaista asetoimitusta kuin Belgian hallitus. Lisäksi 15,4 miljoonan euron kauppahinta maksetaan, vaikka aseita ei toimitettaisikaan. Eikö tässä tapauksessa ole kyse yksityisen yrityksen epäoikeudenmukaisesta suosimisesta ja kilpailun vääristymisestä? Eikö tämä vie pohjaa pois sopimuksilta, jotka koskevat Euroopan unionin käytännesääntöjä aseiden viennistä? Vastaus (18. helmikuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottamaa tapausta ei ole käsitelty neuvostossa, vaan kukin jäsenvaltio tekee itse päätökset vientilupien myöntämisestä ottaen huomioon käytännesäännöt ja niissä esitetyt perusteet. Käytännesäännöt eivät edellytä jäsenvaltioiden antavan tietoja vientilupien myöntämisen tai hylkäämisen perusteista, eikä yksittäisen toimen arvioiminen kuulu myöskään neuvoston toimivaltaan. Jäsenvaltioiden on kuitenkin vuosittain ilmoitettava neuvostolle aseviennistään ja sen perusteella laaditaan vuosittainen kertomus. Sen perusteella voidaan yhteisesti arvioida käytännesääntöjen toimivuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1824/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(27. kesäkuuta 2002)

Aihe: Vanhojen ohjelmistojen käytön rajoituksista aiheutuva tarve ostaa uusia ja kalliimpia Microsoft-tuotteita

1. Onko komissio tietoinen, että ammattikäyttöön suunnitellut Microsoftin vanhat tietokoneen käyttöjärjestelmät Windows '95, '98 ja Millenium Edition ja uudemmat Windows NT3, NT4 ja 2000 Professional korvattiin loppuvuodesta 2001 Windows XP Home Edition -järjestelmällä ja siitä vain hieman eroavalla, mutta puolitoista kertaa niin kalliilla ammattikäyttöön suunnitellulla Windows XP Professional -järjestelmällä ja että halvemmat hallintajärjestelmät ovat kadonneet useammalla lisenssillä toimivilla yrityksille tarkoitetuista hintaluetteloista ja että Windows XP Home Edition -järjestelmässä ei ole mahdollisuutta käyttää yrityksen lähiverkkopalvelua, minkä vuoksi ne yritykset, jotka ovat aikaisemmin valinneet sen tarjoaman turvallisuuden vuoksi, pakotetaan käyttämään puolestatoista kahteen kertaa kalliimpaa tuotetta ja että vanhojen ja uusien järjestelmien teknisen yhteensopivuuden puutteen ja vanhojen järjestelmien teknisen tuen lopettamisen takia käyttäjiä painostetaan jatkuvasti ostamaan uusimmat ohjelmistoversiot?

2. Voiko komissio vahvistaa NGN:n kannan, jonka mukaan jopa niiden Microsoftin ohjelmistojen, joissa ei ole lisenssiohjelman muutoksia, hinnat kasvavat jatkuvasti ja ne eivät ole missään suhteessa laitteistojen hintojen kehitykseen ja näillä huomattavilla hintojen korotuksilla ei ole mitään yhteyttä ohjelmistojen kasvaneisiin kehittämis- tai jakelukustannuksiin, koska kahden toisiaan seuranneen ohjelmistoversion parannusten määrä ja laatu on yhä vähäisempi?

3. Mihin toimiin komissio voi ryhtyä hinnan korotusten, kytkykaupan ja ostopakon estämiseksi, etenkin kun otetaan huomioon Alankomaiden kilpailuviranomaisen 22. toukokuuta 2002 päivätty kirje NGN:lle ja Alankomaiden hallituksen vastaus maan parlamentin jäsenten kysymyksiin 2. marraskuuta 2001 (TK nr. 198), jolloin hallitus esitti, että asia annetaan komission käsiteltäväksi, koska ongelma ulottuu rajojen yli?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(6. elokuuta 2002)

1. Komissio on tietoinen siitä, että Microsoft saattoi lokakuussa 2001 markkinoille Windows XP -käyttöjärjestelmän. Komissio tietää myös, että Microsoft pyrkii varmistamaan, että vanhempien Windows-järjestelmien käyttäjät siirtyisivät Windows XP -järjestelmän käyttöön.

2. Komissio ei ole vielä virallisesti tutkinut asiaa. Näin ollen komissio ei tässä vaiheessa voi vahvistaa tai kiistää tällaisia väitteitä.

3. Kuten parlamentin jäsen tietää, komissio on ilmaissut käynnissä olevan tutkimuksensa yhteydessä huolestumisensa siitä, että Microsoft on mm. rajoittanut eri järjestelmien teknistä yhteensopivuutta ja harrastanut käyttäjien sitomista tuotteisiinsa yhteisön kilpailusääntöjen vastaisella tavalla. Komissio pyrkii tutkimuksessaan varmistamaan, että Microsoft ei käytä markkina-asemaansa soveltaakseen sellaisia lainvastaisia käytäntöjä, joihin parlamentin jäsen viittaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1461/02 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Kymmenen toimittajan pidätys Eritreassa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0016 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1461/02 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: Kymmenen toimittajan pidätys Eritreassa Onko komissio tietoinen seuraavien kymmenen toimittajan pidättämisestä: - Yosef Mohamed Ali (m), päätoimittaja, Tsigenay - Amanuel Asrat (m), päätoimittaja, Zemen - Seyoum Tsehaye (m), freelance-toimittaja/valokuvaaja, Eritrean television entinen pääjohtaja - Temesgen Gebreyesus (m), reportteri, Keste Debena - Mattewos Habteab (m), toimittaja, Meqaleh - Dawit Habtemichael (m), avustava päätoimittaja, Meqaleh - Medhanie Haile (m), avustava päätoimittaja, Keste Debena - Dawit Isaac (m), reportteri, Setit (Ruotsin kansalainen) - Fessahaye Yohannes (Joshua) (m), reportteri, Setit - Said Abdulkadir (m), päätoimittaja, Admas. Onko komissio valmis pyytämään selvitystä näistä pidätyksistä Eritrean hallitukselta? Mitä komissio voi tehdä näiden toimittajien vapauttamiseksi ja tällaisten pidätysten ehkäisemiseksi tulevaisuudessa? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 2002) Komissio on tietoinen kyseisten toimittajien pidätyksestä ja on samalla erittäin huolestunut Eritreassa syyskuussa 2001 alkunsa saaneiden poliittisten tapahtumien kehityksestä. Komissio katsoo, että poliittisten toisinajattelijoiden ja toimittajien pidätykset, lehdistönvapauden kieltäminen ja parlamenttivaalien lykkääminen ovat erittäin vakava takaisku Eritrean poliittiselle kehitykselle. Komission mielestä on valitettavaa, ettei kysymyksistä, jotka liittyvät esimerkiksi pidätettyjen oikeudenkäynnin alkamisajankohtaan tai heidän vapauttamiseensa, ole vieläkään tehty päätöstä ja että poliittisten puolueiden perustamishankkeita on lykätty. On toivottavaa, että Eritrean lehdistön tulevaisuutta pohtimaan perustettu komitea sallii pian yksityisen lehdistön toiminnan kieltävien rajoitusten poistamisen. Komissio pyrkii yhdessä puheenjohtajavaltion ja muiden jäsenvaltioiden kanssa löytämään kriisiin kestävän ratkaisun ja katsoo, että Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaista vuoropuhelua olisi jatkettava edelleen. Troikka neuvotteli Asmarassa 5. huhtikuuta 2002 toimittajien tilanteesta ja kehotti hallitusta joko aloittamaan oikeudelliset menettelyt heitä vastaan tai vapauttamaan heidät. Korkean tason troikan vierailun aikana aiotaan tarkastella tämänhetkistä umpikujatilannetta. Kyseisen vierailun tavoitteena on neuvotella Eritrean sisäisestä tilanteesta sekä Cotonoun sopimuksen tarjoamista monipuolisista eduista ja sen keskeisten tekijöiden ja arvojen perusteista. Hallitukselle selvitetään myös, millaisia vaikutuksia sisäpoliittisia kysymyksiä koskevien neuvottelujen lukkiutumisella on unionin ja Eritrean välisiin suhteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3442/02 esittäjä(t): Jean-Maurice Dehousse (PSE) komissiolle. Eri kielten käyttö neuvotteluissa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0213 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3442/02 esittäjä(t): Jean-Maurice Dehousse (PSE) komissiolle (26. marraskuuta 2002) Aihe: Eri kielten käyttö neuvotteluissa La Quinzaine Européenne -lehdessä (numero 27, 18. marraskuuta 1. joulukuuta 2002) olleiden tietojen mukaan puheenjohtaja Romano Prodi ja komission jäsen Günter Verheugen ovat antaneet määräyksen, jonka mukaan kaikki liittymisneuvottelut käydään englanniksi. Pitävätkö edellä esitetyt tiedot paikkansa joko kokonaan tai osittain? Jos edellä esitetyt tiedot pitävät paikkansa, mikä on syynä kyseiseen määräykseen? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2002) Komissio voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei komission puheenjohtaja eikä laajentumisesta vastaava komission jäsen ole koskaan määrännyt, että kaikki jäsenyysneuvottelut on käytävä englanniksi. Jäsenyyttä käsittelevät kokoukset ovat hallitustenvälisiä kokouksia. Tämän vuoksi kokouksissa käytettävä kielivalikoima määräytyy osallistuvien valtioiden mukaan eikä suinkaan komission päättämänä. Komission jäsenyysneuvottelujen alusta asti eri tasolla saamiensa kokemusten perusteella kielivalikoimaa ei ole rajoitettu englantiin tai muuhunkaan EU:n viralliseen kieleen, joten kaikkia EU:n virallisia kieliä on voitu käyttää.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3289/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. André Bretonin ja surrealistisen liikkeen kokoelmien pelastaminen huutokaupalta.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3289/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (14. marraskuuta 2002) Aihe: André Bretonin ja surrealistisen liikkeen kokoelmien pelastaminen huutokaupalta Virallisesti annetun ilmoituksen mukaan Pariisissa Drouot-hotellissa järjestetään huhtikuussa 2003 huutokauppa, jossa myydään Bretonin valtava taideteoksia, maalauksia, kirjoja ja valokuvia käsittävä omaisuus sekä surrealistisen liikkeen koko arkisto, joita on säilytetty André Bretonin kuoleman (1966) jälkeen hänen Pariisin kodissaan, osoitteessa Rue Fontaine 42. Olisi erittäin suuri vahinko, jos tämä kulttuurisesti äärettömän arvokas kokonaisuus hajotettaisiin julkisessa huutokaupassa. Kokoelma on 1900-luvun eurooppalaisen kulttuurin säilyttämisen kannalta tärkeä. Eikö komission mielestä olisi sen vuoksi parempi säilyttää tämä poikkeuksellinen ja ainutlaatuinen surrealistinen kokoelma yhtenäisenä niin, että se olisi jatkossakin myös kaikkien tutkijoiden ja suuren yleisön ulottuvilla? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 2002) Komissio on aivan samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa, mutta sen on kuitenkin huomautettava, ettei yhteisön tason toimiin kysymyksessä mainitulla alalla ole käytettävissä oikeusperustaa. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklassa määrätään, että yhteisöllä on toimivaltuudet - rohkaista jäsenvaltioiden välistä kulttuuriyhteistyötä - tukea ja täydentää (taloudellisen tuen avulla, ja mikäli tämä on tarpeen) jäsenvaltioiden toimia seuraavilla aloilla: a) Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen ja sitä koskevan tiedon levityksen parantaminen b) Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttäminen ja suojaaminen c) muu kuin kaupallinen kulttuurivaihto d) taiteellinen ja kirjallinen luova toiminta, audiovisuaalisen alan toiminta mukaan luettuna. Näin ollen parlamentin jäsenen esiin nostama kysymys ei kuulu yhteisön toimivaltaan vaan kyseessä on jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan kuuluva asia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2267/02 esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE-DE) komissiolle. Maltalainen viini ja laajentumisneuvottelut.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0038 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2267/02 esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2002) Aihe: Maltalainen viini ja laajentumisneuvottelut Miten komissio aikoo käsitellä Maltan maatalouden erityismarkkinapolitiikkaa koskevaa ohjelmaa (SMPPMA), jolla pyritään saamaan viinintuotantoon liittyviä poikkeuksia yhteisön lainsäädäntöön? Miten komissio suhtautuu Maltan hallituksen pyrkimyksiin - tukea rypälepuristemehun tuontia (erityisesti Italiasta), - sallia Maltan viininvalmistajille rajoitukseton sokerin lisääminen kansainvälisten alkoholipitoisuutta koskevien vaatimusten täyttämiseksi, - tulkita väljemmin alkuperämerkintää Maltan erityisellä alueella tuotettu laatuviini sen käyttämiseksi myös viineihin, jotka on valmistettu ulkomailta tuodun rypälepuristemehun, rypäleiden ja sokerin jne. sekoituksesta? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2002) Komissio on liittymisneuvotteluiden yhteydessä jatkuvasti muistuttanut yleisestä neuvottelukannastaan, jonka mukaisesti siirtymäjärjestelyjä tulee myöntää vain poikkeustapauksissa, niiden on oltava voimassa vain rajoitetun ajan ja niiden soveltamisalan on oltava rajallinen. Komissio pyrkii varmistamaan, etteivät siirtymäjärjestelyt aiheuta muutoksia unionin sääntöihin ja politiikkoihin, häiritse sääntöjen tai politiikkojen moitteetonta toimintaa tai johda kilpailun selvään vääristymiseen. Komissio on soveltanut samoja periaatteita maataloutta koskevaan lukuun liittymisneuvotteluissa Maltan kanssa. Tästä syystä komissio analysoi kaikki Maltan pyynnöt tapauskohtaisesti arvioidakseen, oikeuttaako Maltan erityistilanne erityisjärjestelyn, ja jos näin on, löytääkseen ratkaisun, joka on yhteisön säännöstön mukainen ja sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta suotuisa. Komission on arvioinnissaan otettava huomioon myös Maltan maatalouden poikkeuksellinen pienimuotoisuus, saaren erityiset luonnonolosuhteet ja olemassa olevat erot paikallisten tuotteiden ja unionin tuotteiden tuottajahintojen välillä. Nämä olosuhteet huomioon ottaen komissio ei sulje pois joitain väliaikaisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on taata Maltan maatalouden onnistunut rakenneuudistus ja sen kestävä kehitys yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa. Komissio harkitsee myös Maltan esittämiä viinialaa koskevia erityispyyntöjä samojen yleisten suuntaviivojen mukaan. Neuvotteluja käydään kuitenkin parhaillaan, ja niiden tulosta on vielä ennenaikaista arvioida.