ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0662/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Vaarallisen ydinreaktorin sijoittaminen Akkuyuun Kuten tiedetään, Turkki aikoo tehdä päätöksen huhtikuussa 1998 siitä, minkä tyyppinen ydinreaktori tullaan sijoittamaan Akkuyun erittäin maanjäristysalttiille alueelle. Alue on muun muassa harvinaisen ja rauhoitetun hyljelajin ¨MONACHUS-MONACHUS¨ elinalue. Saatujen tietojen mukaan Turkki suunnittelee valitsevansa kanadalaisen ¨CANDU¨ -tyyppisen reaktorin, jossa (erityisen menetelmän avulla tuotetun) ydinaseiden valmistukseen tarvittavan plutoniumin määrä on suurempi. Ei ole sattuma, että tällaisia reaktoreita on sijoitettu esimerkiksi Pohjois-Korean, Intian, Pakistanin ja Kiinan herkille alueille. USA:n ja Kanadan asianosaiset tahot ovat kritisoineet tällaisten reaktoreiden turvallisuutta ja laatua ja Kanada sitoutui Kiotossa (viime joulukuussa) pidetyssä ympäristökonferenssissa sulkemaan seitsemän ¨CANDU¨ -tyyppistä reaktoria. Voiko Euroopan unioni ilmoittaa, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa estääkseen sen, ettei ¨CANDU¨ -tyyppistä reaktoria liitetä verkkoon vain muutaman mailin päässä EU:n ulkorajasta? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 1998) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään palaamaan komission hänen kirjalliseen kysymykseensä E-3787/97 ((EYVL L 223, 17.7.1998, s. 22. )) antamaan vastaukseen. Turkin viranomaiset vaativat hyväksyttäviltä tarjouksen tekijöiltä näyttöä siitä, että ne ovat vastanneet vähintään kahden ydinvoimalan suunnittelusta, rakentamisesta ja toiminnasta, joista vähintään toista on voitava pitää suosituksena Akkuyun hankkeelle. Tarjouksen tekijöiden on samoin osoitettava kykynsä kansainvälisten hankkeiden johtamisesta. Tarjousten on lisäksi oltava lähtöisin yrityksistä tai järjestöistä, joilla on riittävät rahoitusvarat näin laajamittaisten hankkeiden toteuttamiseen liittyvien velvoitteiden hoitamiseksi. Turkin viranomaiset ovat sitä paitsi ottaneet avukseen useita tarjousten tekniseen arviointiin, sopimusneuvotteluihin sekä oikeudellisiin ja taloudellisiin kysymyksiin erikoistuneita konsulttiyrityksiä. Näitä yrityksiä ovat erityisesti Korean atomienergiatutkimuslaitos sekä espanjalainen yritys Emresarios Agrupados Internacional. Komissio muistuttaa siitä, että yhteisön direktiivejä ei voida soveltaa arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamiin kysymyksiin, koska ne koskevat yhteisön ulkopuolella sijaitsevia alueita.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0463/98 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Vuoristoseudulla pidettävän karjan tasaushyvityksen aiheuttamat hallinnointikustannukset Minkä suuruisia maksuja yksittäiset jäsenvaltiot perivät vuoristoseudulla pidettävän karjan tasaushyvityksiä koskevien hakemusten käsittelystä? Voidaanko tämä esittää taulukkona, jossa on kaikkein ajankohtaisimmat saatavilla olevat tiedot? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoja maanviljelijöille tarkoitettujen tasaushyvitysten hallinnointikuluista kysymyksessä mainittujen epäsuotuisten alueiden kaltaisilla alueilla. Ne eivät sisälly jäsenvaltion ilmoittamiin ja komission hyväksymiin lakeihin. Tästä syystä komissio ei voi antaa arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja. Lisäksi on todettava, että yhteisön yhteisrahoitusta ei myönnetä hallintokuluihin.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0174/98 komissiolle esittäjä(t): David Bowe (PSE) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Tuontielintarvikkeiden valvonta Nykyisin kaikki kolmansista maista Euroopan unioniin tuotavat eläimistä peräisin olevat elintarvikkeet ovat tarkan valvonnan kohteena. Niitä voidaan tuoda EU:n alueelle vain määrätyissä rajatarkastuspaikoissa, maahantuojaa vaaditaan tekemään saapumisilmoitus 24 tuntia aikaisemmin, tavaralähetyksen täytyy läpäistä eläinlääkärin tarkastus, joka sisältää vahvistetut tarkastustasot, ja maahantuojan täytyy maksaa eläinlääkärin tutkimuskulut ennen kuin tavaralähetys saa tulliselvityksen. Kuitenkin elintarvikkeilta, jotka eivät ole peräisin eläimistä, ei vaadita edeltävää maahantuonti-ilmoitusta eikä niitä varten ole vahvistettua valvontajärjestelmää ja tutkimuskulut lankeavat toimeenpanevan viranomaisen maksettaviksi. Kun tiedetään, että monet elintarvikkeet, jotka eivät ole peräisin eläimistä, voivat olla huomattava uhka kansanterveydelle, esimerkiksi monet niistä voivat sisältää mykotoksiineja, aikooko komissio yhtenäistää muista kuin eläimistä peräisin olevien elintarvikkeiden tutkimustason samalle tasolle kuin eläimistä peräisin olevien elintarvikkeiden tutkimustaso. Jos ei, niin miksi ei? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0526/98 neuvostolle esittäjä(t): Iñigo Méndez de Vigo (PPE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Henkilöiden vapaa liikkuvuus Schengen-alueella Schengenin sopimus on yksi Euroopan yhdentämisen suurista haasteista. Kyse on siis henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella. Yksi sopimuksen tavoitteista on poistaa tulli- ja poliisivalvonta sopimuksen allekirjoittaneiden maiden sisärajoilta sanotun kuitenkaan rajoittamatta julkisen järjestyksen ja kansallisen turvallisuuden säilyttämistä. Valvontaa ulkorajoilla sen sijaan tehostetaan. Mikä on neuvoston kanta Sabena-lentoyhtiön harjoittamaan käytäntöön pyytää matkustajilta lähtöselvityksessä kansallinen henkilöllisyystodistus ja tarkistaa sen voimassaolo? Vastaus (11. toukokuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys, joka liittyy joidenkin Euroopan unionin jäsenvaltioiden perustamaan Schengenin alueeseen, ei kuulu neuvoston toimivallan piiriin.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0026/98 komissiolle esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Vammaisten tukeminen Vuonna 1998 Itävallassa toteutetaan ainoalaatuinen vammaisten integrointiin liittyvä hanke. Wienissä järjestetään 20.6.1998 - 26.6.1998 erityisolympialaiset (Special Olympics). Tähän urheilutapahtumaan osallistuu yli 1000 aikuista ja nuorta vammaista 14 eri maasta. Onko edellä mainittu urheilutilaisuus komission mielestä asianmukainen syy ryhtyä edistämään vammaisten yhteiskuntaan integroimista aikaisempaa voimakkaammin? Katsooko komissio, että sen on mahdollista antaa tapahtumalle taloudellista tukea? Mitä konkreettisia vammaisten tukemiseen liittyviä toimenpiteitä on suunniteltu toteutettavaksi vuonna 1998? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Komissio ei ole saanut tukihakemusta, joka koskisi Itävallassa järjestettäviä erityisolympialaisia (Special Olympics) Euroopan vammaisurheiluohjelman vuoden 1998 toimintaan liittyen. Erityisolympialaisten järjestäjät ovat tietoisia siitä, että vuotta 1998 koskevat hakemukset olisi pitänyt jättää komissiolle viimeistään 1. syyskuuta 1997. Komissio tukee todellakin aktiivisesti vammaisten integroimista, ja se on saanut toista sataa vuoden 1998 ohjelmaa koskevaa hakemusta. Euroopan vammaisurheilukomitea (ECSPD), johon kuuluu kaikkien jäsenvaltioiden vammaisurheilujärjestöjen edustajia, antoi lausuntonsa hakemuksista. Euroopan vammaisurheilukomitea antoi myönteisen lausunnon 75 hakemuksesta, joita komissio aikoo tukea.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0329/98 komissiolle esittäjä(t): Luisa Todini (UPE) (10. helmikuuta 1998) Aihe: Rakennerahastojen uudistus Voiko komissio antaa tiedot uuden tavoitetta 2 koskevan asetuksen valmistelutyön tämänhetkisestä tilanteesta? Millä tavalla komissio vahvistaa hyväksymisehdot ja -rajoitukset tavoitteeseen 2 pyrkiville alueille? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Komissio laatii parhaillaan ehdotuksia rakennerahastoja koskeva uutta sääntelyä varten ajanjaksoksi 2000-2006. Ehdotukset perustuvat heinäkuussa 1997 julkaistuun komission Agenda 2000 -asiakirjaan ((KOM(97)2000 lopullinen. )). Uusissa asetuksissa on tarkoitus säätää uuteen tavoitteeseen 2 liittyvistä myöntämisperusteista ja -tavoista. Komissio on vahvistanut työohjelman, jonka mukaan komission ehdotukset hyväksytään 18. maaliskuuta 1998, minkä jälkeen ne esitetään välittömästi parlamentille ja neuvostolle. Parlamentille tiedotetaan säännöllisesti, mitä komissio aikoo tehdä yleensä rakennepolitiikan ja erityisesti uuden tavoitteen 2 suhteen. Tästä syystä on liian aikaista antaa lopullista lausuntoa uutta tavoitetta 2 koskevista perusteista, vaikka perusta on vahvistettu Agenda 2000 -asiakirjassa. Komissio ehdottaa, että uuden tavoitteen 2 mukainen luettelo on laadittava yksinkertaisten, objektiivisten ja avoimien perusteiden mukaan. Perusteita käytettäisiin teollisuus- tai palvelusektorin muutoksista eniten kärsivien alueiden, taantuvien maaseutualueiden, vaikeuksissa olevien kaupunkialueiden ja kalastuksesta riippuvaisten alueiden määrittämiseksi. Lopullinen alueluettelo päätetään yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa, ja siinä otetaan huomioon kansalliset toimintalinjat. Komissio ehdottaa vaiheittaista luopumista niiden alueiden osalta, joissa tilanne on parantunut ja jotka eivät enää ole perusteiden mukaisia.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0029/98 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Jalkapallon maailmanmestaruuskisojen lipunmyynti Ranskan jalkapalloliitto on päättänyt rajoittaa 80 % tulevien jalkapallon maailmanmestaruuskisojen lipunmyynnistä koskemaan Ranskan kansalaisia ja asukkaita. Onko komissio yhtä mieltä siitä, että tämä päätös rikkoo EU:n kilpailulakia? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 1998) Ranskan jalkapallon maailmanmestaruuskisojen järjestelytoimikunta suunnitteli aluksi lipunmyyntijärjestelmää, joka olisi perustunut alueelliseen yksinoikeuteen. Tämä järjestelmä olisi estänyt tehokkaasti lippujen myynnin yhteisössä yli rajojen. Lisäksi toimikunta suunnitteli liittävänsä lipunmyynnin muihin palveluihin, kuten majoitus- ja matkanjärjestelyyn. Komission puututtua asiaan järjestelytoimikunta suostui muuttamaan suunnitelmiaan siten, että sekä viralliset matkanjärjestäjät että matkatoimistot voivat ensinnäkin myydä joko yksittäisiä lippuja tai lippupaketteja ja toiseksi ne voivat myydä niitä yli kansallisten rajojen. Näin varmistetaan usean jakelijan välinen kilpailu yhteisössä. Komission saatavilla olevien tietojen mukaan selvästi yli 20 % lipuista myydään Ranskan ulkopuolella asuville. Koska lippujen varaus on edelleen käynnissä useissa Euroopan maissa, on liian aikaista sanoa, mikä osuus lipuista myydään Ranskassa asuville ja mikä osuus muualla Euroopan jalkapalloliiton UEFAn alueella asuville. Kyseinen alue käsittää koko Euroopan talousalueen. Koska lehdistö on esittänyt väitteitä, että vuoden 1998 jalkapallon maailmanmestaruuskisojen pääsylippujen myynnissä rikottaisiin Euroopan kilpailulainsäädäntöä, komissio on kääntynyt Ranskan järjestelytoimikunnan ja viiden UEFAn alueella pääsylippuja myyvän matkanjärjestäjän puoleen. Näihin tiedusteluihin saamiensa vastausten perusteella komissio saanee paremman käsityksen siitä, miten Ranskan järjestelytoimikunta on jakanut pääsylippuja. Tähän mennessä ei ole pystytty todistamaan, että vuoden 1998 jalkapallon maailmanmestaruuskisojen lipunmyynnissä rikottaisiin Euroopan kilpailulainsäädäntöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0102/98 komissiolle esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE) (30. tammikuuta 1998)

Aihe: EU:n laajuiset ympäristönormit

Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se antaa ympäristötarkastajien koulutusta ja toimintaa koskevia Euroopan laajuisia normeja koskevan direktiiviehdotuksen, koska tällä hetkellä erilaiset normit vaarantavat EU:n ympäristölainsäädännön yhtäläisen soveltamisen?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1998)

Komissio pitää tarkastuksia ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa erittäin tärkeänä yhteisön ympäristölainsäädännön asianmukaisen soveltamisen saavuttamiseksi.

Yhteisön ympäristölainsäädännön voimaan saattamisesta 22. lokakuuta 1996 annetussa tiedonannossa ((KOM(96)500 lopullinen. )) komissio tunnustaa, että jäsenvaltioiden täytäntöönpanossa soveltamat erilaiset normit voivat olla ongelma. Se onkin ehdottanut asian korjaamiseksi useita toimenpiteitä, joista osa koskee erityisesti jäsenvaltioiden ympäristötarkastajia ja muita ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavia virkamiehiä.

Tiedonantoa koskevien parlamentin ja neuvoston päätöslauselmien jälkeen komissio on valmistellut IMPELin (jäsenvaltioiden ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavista virkamiehistä koostuva komission epävirallinen verkosto) kanssa jäsenvaltioiden ympäristötarkastusten vähimmäisvaatimuksia. Komissio aikoo tehdä osana ympäristöä koskevaa yhteisön säännöstöä asianmukaisia ehdotuksia saastuttavien laitosten tarkastusten muotoa, sisältöä ja julkistamista koskevista normeista. Ne kattavat tarkastusten suunnittelun, laitosten tarkastusten suorittamisen ja löydösten tutkimisen, raportit ja tulosten julkistamisen. Tämä on ensimmäinen ja tärkein osa komission lähestymistapaa, jolla pyritään parantamaan jäsenvaltioissa sijaitsevien laitosten ympäristötarkastuksia.

Ympäristötarkastajien koulutusta ja toimintaa koskevien Euroopan laajuisten normien osalta voidaan todeta, että IMPEL käsittelee parhaillaan koulutukseen, tarkastajien optimaalisen työtavan edistämiseen sekä tarkastusten tiheyteen ja tarkastuslaitosten toimintaan liittyviä kysymyksiä. Työhön kuuluu vaihto-ohjelmia, eräisiin teollisuudenaloihin tai prosesseihin liittyvistä teknisistä kysymyksistä järjestettäviä seminaareja sekä hakuteoksen ja tarkastajien koulutuskurssien kehittämistä. Tämä auttaa kiistatta parantamaan ja yhteensovittamaan tarkastajien koulutusta ja toimintaa koskevia normeja jäsenvaltioissa. Näiden ohjelmien tulokset esitetään komission julkaisemassa vuosikertomuksessa.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0046/98 komissiolle esittäjä(t): Ian White (PSE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Tarkennus Euroopan parlamentin ja neuvoston 19. joulukuuta 1996 antamaan direktiivin 96/83/EY Direktiivin 96/83/EY ((EYVL L 48, 19.2.1997, s. 16. )) 2 artiklan a alakohdassa viitataan vauvojen ja lasten ruoissa käytettäviin makeutusaineisiin. Voiko komissio ilmoittaa, 1. minkä ikäisiä lapsia direktiivissä tarkoitetaan ¨vauvoilla¨ ja ¨lapsilla¨? 2. mitä direktiivin mukaan pidetään ¨ruokana¨? 3. minkä vuoksi eräät elintarvikkeet, kuten dieetti-kola, eivät näytä kuuluvan direktiivin sovellusalaan? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 1998) 1. Äidinmaidonkorvikkeista ja vieroitusvalmisteista annetun komission direktiivin 91/321/ETY ((EYVL L 175, 4.7.1991. )) 1 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa annetaan seuraava määritelmä: 'imeväisillä' tarkoitetaan alle 12 kuukauden ikäisiä lapsia ja 'pikkulapsilla' 1-3 -vuotiaita lapsia. 2. Yhteisön lainsäädännössä ei ole määritelmää käsitteelle 'ruoka'. 3. Elintarvikkeissa käytettäväksi tarkoitetuista makeutusaineista annetun direktiivin 94/35/EY ((EYVL L 237, 10.9.1994. )), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/83/EY, 2 artiklan 3 kohdassa kielletään makeutusaineiden käyttö vauvan- ja pikkulasten ruoaksi tarkoitetuissa elintarvikkeissa. ¨Dieettikolan¨ kaltaiset elintarvikkeet eivät kuulu tähän ryhmään.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0155/98 komissiolle esittäjä(t): Dagmar Roth-Behrendt (PSE) (2. helmikuuta 1998) Aihe: EU-varat: Tiedot Berliinin saamien EU:n avustusten määrästä vuonna 1997 Mistä hankkeista ja rahastoista ja kuinka paljon Berliini on saanut vuonna 1997 yhteisön määrärahoja: 1. Euroopan aluekehitysrahastosta 2. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR), ohjaus- ja tukiosastoista 3. Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) 4. Yhteisön tutkimusohjelmistaa) yliopistojen ja korkeakoulujen alallab) yksityistalouden alalla 5. Yhteisön ohjelmista energia-alalla 6. Yhteisön ohjelmista ympäristöalalla 7. Terveydenalan ohjelmista 8. Nuoriso- ja koulutusalan ohjelmista 9. Naisia koskevia hankkeita varten 10. Kulttuurihankkeita varten 11. Keski- ja Itä-Euroopan maiden suhteiden ja niiden kanssa käytävän kaupan tukemiseksi 12. Muista yhteisön ohjelmista? 13. Mitä mieltä EU on toimenpiteiden onnistumisesta? Komission puheenjohtajan jäsenen Jacques Santerin Komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0015/98 komissiolle esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Rakennerahastot vuodesta 1999 eteenpäin Ottaen huomioon, että rakennerahastojen muotoa vuodesta 1999 eteenpäin koskeva keskustelu on vasta alkamassa ja ottaen huomioon, että uusien ohjelmien käynnistämispäivään on vain kaksi vuotta, mitä ehdotuksia komissiolla on sen varmistamiseksi, että alueet ja heikommassa asemassa olevat sosiaaliryhmät eivät joudu kärsimään siinä tapauksessa, että täytäntöönpano viivästyy yli tammikuun 1. päivän vuonna 2000? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (12. maalikuuta 1998) Komission mielestä on erittäin tärkeää, että yhteisön uuden rakennepolitiikan toteuttaminen alkaa aikataulua noudattaen 1. tammikuuta 2000. Tästä syystä komissio aikoo esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle muodolliset ehdotukset kaikkien yhteisön politiikkojen tulevasta rahoituksesta sekä rakennepolitiikan uudesta sääntelystä maaliskuussa 1998. Tällöin tulisi jäädä riittävästi aikaa uusien rakenneohjelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon heti nykyisen ohjelmakauden päättymisen jälkeen.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0153/98 komissiolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Kysymyksiä EU:n avustusten käytöstä Surinamissa 1. Onko oikein, että Surinamin itä-länsi-maantien (joka ulottuu itärajalla sijaitsevasta Albinasta länsirajan Nieuw Nickerieen) parannustyöt, joihin EU:n talousarviosta on myönnetty noin 50 miljoonaa guldenia, on keskeytetty? 2. Voiko komissio ilmoittaa, miten on mahdollista, että nämä varat ovat lopussa, vaikka tien parannustyöt eivät ole edenneet lainkaan? 3. Miten komissio on valvonut Surinamin itä-länsi-maantien parantamiseen myönnettyjen varojen käyttöä ja missä julkaisuissa ja yhteyksissä komissio on ottanut tästä vastuun? 4. Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut sen välttämiseksi, että itä-länsi-maantien parantamiseen tarkoitetut varat eivät päädy urakoitsijan konkurssiin, ja miten on mahdollista että rahat ovat kadonneet ¨selittämättömällä¨ tavalla? 5. Onko komissio toteuttanut toimenpiteitä, jotta varat, jotka Euroopan unioni antoi Baramaribon konttisataman rakentamiseen eivät häviä samalla ¨selittämättömällä' tavalla, ilman että konttisatamaa todenteolla rakennetaan? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1998) 1. Komissio hyväksyi 20. joulukuuta 1994 arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman hankkeen, joka koski 376 kilometrin pituisen rannikkotien osien kunnostamista. Työt jaettiin kahteen erään, joista ensimmäiseen kuuluivat Meerzorgin ja Albinan väliset ja toiseen Paramaribon ja Nickerien väliset sillat ja tieosuus. Toisen erän työt on käytännöllisesti katsoen saatettu päätökseen. Ensimmäisen erän töissä on kuitenkin ilmennyt vakavia ongelmia, minkä vuoksi komissio keskeytti niiden rahoittamisen 1. elokuuta 1997 alkaen. Tämän seurauksena Surinamin hallinto keskeytti töiden jatkamisen. 2. ja 4. Koska komissio on keskeyttänyt töiden rahoittamisen, niihin varatut ja tähän mennessä käyttämättömät määrärahat on jäädytetty siihen asti, kunnes tarvittavat päätökset tehdään. Määrärahat eivät siis ole kadonneet. 3. Tehdyt tarkastukset ovat Euroopan kehitysrahaston (EKR) rahoittamien hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpanon seurannassa tavanomaisesti tehtävät tarkastukset. Nämä ovat töitä valvovan konsultin laatimat tekniset ja rahoitusta koskevat kertomukset ja tekemät tarkastukset sekä komission edustuston paikalla tai komission yksiköiden Brysselissä tekemä töiden edistymisen tarkastus ja todentaminen sekä päätökseen saatettujen töiden laskujen maksumääräysten hyväksyminen. 5. EKR-rahoituksen mahdollista saamista varten parhaillaan laadittavan Paramaribon sataman kunnostusta koskevan ehdotuksen täytäntöönpanoon sovelletaan tavanomaisia sääntöjä ja menettelyjä.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0079/98 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Lasten kävelytuolit Euroopan kuluttajajärjestöjen katto-organisaatio International Testing (IT) julkaisi ennen joulua tulokset lasten kävelytuoleista tehdystä tutkimuksesta. Tutkimuksen oli rahoittanut Euroopan komission pääosasto XXIV. Testattuaan 31 lasten kävelytuolia IT tuli siihen tulokseen, ettei yksikään niistä olisi ollut EU:n turvallisuusstandardiluonnoksen mukainen. Se havaitsi, että yhdessäkään näistä lasten kävelytuoleista ei ollut otettu huomioon, kuinka paljon nopeammin ja enemmän lapset pystyvät liikkumaan niitä käyttäessään ja mitä tapaturmia sen vuoksi voi aiheutua, erityisesti vaaraa pudota portaita alas. Tutkituista lasten kävelytuoleista osa oli sellaisia, että lapset saattoivat niiden avulla liikkua jopa kaksi kertaa aikuisen tavanomaista kävelyvauhtia nopeammin. Euroopan kuluttajajärjestö BEUC on huomauttanut, että EU:n turvallisuusstandardiluonnoksessa ei ole otettu huomioon lasten kävelytuoleihin liittyvää liikkuvuuden lisääntymistä, vaikka tämä on tärkein syy niitä käytettäessä sattuviin tapaturmiin. Mitä suunnitelmia komissiolla on tämän puutteen korjaamiseksi? Aikooko komissio tarkistaa turvallisuusstandardiluonnosta siten, että siinä otetaan huomioon kuluttajajärjestöjen, lasten vanhempien ja monien muiden EU:n kansalaisten esittämät huolestuneet näkemykset lasten kävelytuoleista? Haluaisin erityisesti tietää, aikooko se toteuttaa toimenpiteitä, joilla lastentarviketuottajia vaaditaan kehittämään keinoja rajoittaa vauhtia, jonka lapset voivat kävelytuoleja käyttäessään saavuttaa? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1998) Komissio ei voi itse tarkistaa eurooppalaisia standardeja, koska ne laaditaan Euroopan standardointikomitean (CEN) eri osapuolten yhteistyönä. Koska komissio on hyvin tietoinen lasten kävelytuoleihin liittyvistä erilaisista ongelmista, se on ryhtynyt toimenpiteisiin niissä olevien mahdollisten puutteiden osalta. Jäsenvaltioiden sovittua asiasta komissio antoi Euroopan standardisointijärjestöille tehtäväksi laatia luonnos eurooppalaiseksi standardiksi, jossa otetaan huomioon kaikki mahdolliset turvallisuuteen liittyvät näkökohdat. Lisäksi rahoitettiin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema tutkimus, joka parantaa erilaisten turvallisuuteen liittyvien vaarojen tuntemusta sekä antaa tärkeää tietoa standardointityötä varten. Jotta kuluttajien turvallisuus ja muut kuluttajien edut otettaisiin täydellisesti huomioon standardointiprosessissa, komissio tukee eurooppalaisen ANEC-yhdistyksen toimintaa, joka koskee kuluttajien yhteistyötä ja edustusta standardoinnissa. Komissio seuraa edelleen tarkasti tämän asian kehittymistä.