KIRJALLINEN KYSYMYS E-1311/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL), Alexander de Roo (Verts/ALE)ja Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) komissiolle. Bulgarian Kresna-solassa sijaitsevan mahdollisen Natura 2000 -alueen tuhoaminen toteutettaessa muuttumattomat suunnitelmat moottoritien rakentamiseksi.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0183 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1311/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL), Alexander de Roo (Verts/ALE)ja Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) komissiolle (7. toukokuuta 2002) Aihe: Bulgarian Kresna-solassa sijaitsevan mahdollisen Natura 2000 -alueen tuhoaminen toteutettaessa muuttumattomat suunnitelmat moottoritien rakentamiseksi 1. Muistaako komissio 6. lokakuuta 2000 esitetyt kirjalliset kysymykset nro E-3147/00(1) Sofian ja Thessalonikin välisen Struman jokilaakson läpi Lounais-Bulgariassa kulkevan moottoritien E79 rakentamisen valmisteluista moottoritie on osa Euroopan laajuista käytävää nro 4 joiden vuoksi Kresnan kaupungin pohjoispuolella sijaitsevien luonnollisena elinympäristönä ja ekologisena yhteysalueena toimivien tärkeiden solien luonne muuttuisi voimakkaasti, ja 22. joulukuuta 2000 antamansa vastauksen, jossa se viittasi mahdollisen yhteisrahoituksen kannalta välttämättömään MER-menettelyyn, komission Sofiassa olevan valtuuskunnan osallistumiseen reitin suunnittelua koskeviin neuvotteluihin ja valmiuteensa tukea Bulgarian mahdollisesti esittämää pyyntöä sisällyttää Kresnan sola Natura 2000 -verkostoon? 2. Voiko komissio vahvistaa, että sitten kysymyksessä 1 tarkoitetun vastauksen antamisen jälkeen ei ole saavutettu edistystä Kresnan alueen luonnonarvojen kestävässä suojelussa ja vaihtoehtojen, kuten solan sivua kulkevan itäisen reitin, toteutuskelpoiseksi tekemisessä ja että moottoritien rakentamista solan pohjois- ja eteläpuolelle ollaan valmistelemassa, minkä jälkeen muodostuu pullonkaula solan läpi kulkevan kapean tien paikalle, jolloin on välttämätöntä leventää tätä tietä ja muuttaa sitä tavalla, joka ei vain vahingoita vakavasti luontoa, vaan joka ei todennäköisesti enää tarjoa tilaa muulle liikenteelle (polkupyörät, hevoset ja vaunut) paitsi autoliikenteelle, ellei samansuuntaista tietä rakenneta myös joen toiselle puolelle? 3. Tietääkö komissio, että tähän mennessä on suunniteltu viisi vaihtoehtoa tien rakentamiseksi, mutta todellinen valinta rajoittuu niistä kolmeen, jotka seuraavat joen juoksua, jolloin sekä vaihtoehto A (suoraan jokisolan itäpuolelta kulkeva kiertotie, joka leikkaa luonnonsuojelualueen reuna-alueen) että B (kauempana idässä oleva reitti Senokosin ja Dolna Gradeznican välillä) hylätään, koska rakennuskustannukset ovat korkeammat, mutta nämä hintojen vertailut eivät pidä paikkaansa, koska näissä vaihtoehdoissa rakennuskustannuksiin lasketaan noin 15 km ylimääräistä, josta syntyisi myös kustannuksia tien kulkiessa jokilaakson suuntaisesti? 4. Millä tavalla komissio aikoo toteuttaa sen, että yksipuolinen taloudellisen puolen korostaminen tai jopa paikkansa pitämättömät rahoitustiedot eivät vaikuta tehtävään päätökseen? (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 20. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2002) 1. Komissio palauttaa mieliin arvoisan parlamentinjäsenen esittämät kirjalliset kysymykset, mukaan lukien kysymyksen E-3147/00, ja vahvistaa kantansa. 2. Komissio ei voi vahvistaa tässä kysymyksessä olevia lausumia. Komissio on tietoinen siitä, että eräät bulgarialaiset hallituksista riippumattomat ympäristöjärjestöt esittivät vuoden 2001 alussa virallisen pyynnön määritellä Kresna-solan alue Bulgarian lainsäädännön mukaiseksi luonnonsuojelualueeksi. Bulgarian ympäristö- ja vesiministeriön odotetaan päättävän asiasta. Komissio on tietoinen siitä, että 3. syyskuuta 2001 päivätyssä ja Euroopan neuvoston luonnonperinnön jaoston johtajalle Eladio Fernandez-Galianolle osoitetussa kirjeessä Bulgarian ympäristö- ja vesiministeriön apulaisministeri Fatme Iliaz totesi seuraavaa: Kresna-sola on erityissuojelualue (SPA) ja Corine-biotooppialue Bulgariassa. Kresna-sola aiotaan sisällyttää kansallisten suojelualueiden ja vyöhykkeiden verkostoon, jonka monet kohteet muodostavat Bulgarian osuuden Euroopan Natura 2000 -verkostosta Bulgarian liittyessä Euroopan unioniin. Mahdollisista vaihtoehtoisista reiteistä moottoritien suoralle linjaukselle Kresna-solan kautta komissio voi vahvistaa, että erillistä Phare-ohjelmasta rahoitettavaa toteutettavuustutkimusta ei ole tehty. Ennen toteutettavuustutkimusta tehtävä hyvin alustava arvio tehtiin osana SofiaKulata-moottoritien pääasiallista toteutettavuustutkimusta, mutta komissio ei ole hyväksynyt tätä vaihtoehtoja koskevaksi riittäväksi selvitykseksi. Komission käsitys on, että Kresna-solan osuuden alustava ympäristövaikutusten arviointi (YVA) toimitettiin Bulgarian ympäristö- ja vesiministeriölle marraskuussa 2001. Sitä seuraavat Bulgarian lainsäädännön edellyttämät julkiset kokoukset pidettiin maaliskuussa 2002. Komission tiedon mukaan Bulgarian ympäristö- ja vesiministeriö tarkastaa yhä ehdotettua ympäristövaikutusten arviointia eikä ole tehnyt vielä päätöstä sen hyväksyttävyydestä. Koska tämä antaa selvän osoituksen Bulgarian ympäristö- ja vesiministeriön valitsemasta linjasta, on tärkeää muistaa, mitä apulaisympäristöministeri Iliaz totesi tästä asiasta samassa edellä mainitussa kirjeessä Euroopan neuvostolle. Hän kirjoitti seuraavaa: Ympäristöministeriö vaatii, että hankkeelle (SofiaThessaloniki-moottoritie) kehitetään vaihtoehtoisia skenaarioita Simitlin ja Kresnan kaupunkien välisen Struma-moottoritien osan rakentamiseksi. Komissio on tähän aiheeseen liittyen useissa tilanteissa ja eri tasoilla toistuvasti painottanut, että ennen yhteisöön liittymistä sovellettavista rahoitusvälineistä rahoitetaan vain hankkeita, jotka ovat yhteisön ympäristösäännöstön mukaisia. Tämä koskee erityisesti tarvetta arvioida hankkeiden vaikutukset ympäristöön samanlaisten määräysten mukaisesti kuin ne, joita sisältyy hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (YVA) annettun direktiiviin(1). Jos SofiaKulata-moottoritien rakentamishanke toimitetaan ISPA-ohjelman rahoitettavaksi, komissio tutkii huolellisesti hankkeen varmistaakseen, että tässä asiassa noudatettavaa yhteisön ympäristösäännöstöä noudatetaan asianmukaisesti. 3. Komission tietojen mukaan täydellistä toteutettavuustutkimusta, mukaan lukien mahdolliset vaihtoehtoiset reitit Kresna-solan ulkopuolella, ei ole vielä tehty. Näin ollen komissiolla ei ole mahdollisuutta antaa tästä asiasta perusteltua lausuntoa. Mikäli Bulgarian viranomaiset hyväksyvät Kresna-solan alueen alustavan ympäristövaikutusten arvioinnin (YVA) (joka toimitettiin Bulgarian ympäristö- ja vesiministeriölle marraskuussa 2001 (katso kysymys nro 2)), komissiolla olisi silloin tilaisuus tarkistaa, onko vaihtoehtoja käsitelty ja miten. 4. Kuten komissio on useissa yhteyksissä todennut, se toistaa aikovansa käyttää kaikkia käytettävissä olevia välineitä varmistaakseen, että Struma-moottoritien rakentamishanke toteutetaan yhteisön säännöstön mukaisesti. (1) Neuvoston direktiivi 97/11/EY, annettu 3 päivänä maaliskuuta 1997, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/377/ETY muuttamisesta, EYVL L 73, 14.3.1997.