ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3707/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) neuvostolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Ihmisten alkusolut ja kudosten valmistaminen Äskettäisten selvitysten mukaan amerikkalaiset ja britannialaiset tutkimuslaitokset ovat sekaantuneet ihmissikiöistä otettujen alkusolujen kloonaukseen ja muokkaukseen tuottaakseen ruumiinosia. 1. Voiko neuvosto vahvistaa, että EU:n varoja ei käytetä suoraan eikä epäsuorasti tällaisiin tutkimuksiin? 2. Voiko neuvosto myös ilmoittaa, missä jäsenvaltioissa tällaiset tutkimukset ovat sallittuja ja mitä laillista ja eettistä valvontaa on olemassa? Vastaus (29. maaliskuuta 1999) 1. Tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan (1998-2002) kuuluvan aihepiirikohtaisen erityisohjelman "Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen" tutkimukseen liittyviin yleisiin toimiin sisältyy biolääketieteen etiikan ja bioetiikan ongelmien tutkimus inhimillisten perusarvojen kunnioittamisen näkökulmasta. Tämän osalta todetaan, että ohjelman puitteissa toteutettavan tutkimustoiminnan on oltava kansainvälisten yleissopimusten ja käytännesääntöjen sekä asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön mukaista. Erityisesti todetaan, että "tässä puiteohjelmassa ei toteuteta mitään tutkimustoimintaa, joka muuttaa tai jolla on tarkoitus muuttaa ihmisen perimää muuttamalla itusoluja tai vaikuttamalla alkion kehitykseen missään muussa vaiheessa niin, että tämä voisi tehdä muutoksesta periytyvän". 2. Neuvostolla ei ole toimivaltaa valvoa jäsenvaltioiden tällä alalla toteuttamaa toimintaa.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4006/98 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle (5. tammikuuta 1999) Aihe: Etelä-Korean telakoiden epäreilu kilpailu Euroopan telakat kärsivät Etelä-Korean telakoiden epäreilusta kilpailusta. Etelä-Korea käyttää Kansainvälisestä valuuttarahastosta (IMF) saamiaan lainoja tarjotakseen paljon halvempia hintoja. Onko komission mielestä oikein, että Etelä-Korea käyttää IMF:n lainoja telakoidensa väärään kilpailuun? Mitä toimenpiteitä komissio on valmis ehdottamaan tai hyväksymään Etelä-Korean telakoiden harjoittaman epäreilun kilpailun estämiseksi ja Euroopan telakoiden toiminnan tehostamiseksi? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 1999) Komissio seuraa tiiviisti Aasian talouskriisin kehitystä sekä kriisin vaikutuksia Euroopan laivanrakennusteollisuuteen. Näin ollen komissio seuraa myös hyvin tarkkaan sitä, miten Etelä-Korea käyttää kansainvälisten toimielinten myöntämää taloudellista tukea. Äskettäisen Etelä-Korean vierailunsa aikana Sir Leon Brittan saattoi vahvistaa, että sikäläiset monialayritykset, joihin myös eteläkorealaiset telakat kuuluvat, eivät missään tapauksessa ansaitse viranomaisten erikoiskohtelua. Myös komission jäsen Martin Bangemannilla oli 16. marraskuuta pidetyssä teollisuusneuvoston kokouksessa tilaisuus antaa selonteko aiheesta ja siihen liittyvistä komission toimenpiteistä. Komissio sai neuvoston tuen sille, että epäreilu kilpailu on ehdottomasti saatava loppumaan ja ehdotti, että jäsenvaltiot käyttävät vaikutusvaltaansa Kansainvälisessä valuuttarahastossa (IMF) sen varmistamiseksi, että Etelä-Korea noudattaa kansainvälisen tuen edellyttämiä ehtoja. Tähän päivään mennessä komissiolla ei ole ollut vahvistettua tietoa siitä, että Etelä-Korea olisi laiminlyönyt kansainvälisten sääntöjen sille asettamia ehtoja. Tässä vaiheessa myöskään IMF:n selonteot eivät ole osoittaneet, että IMF:n varoja olisi käytetty teollisen toiminnan ja erityisesti eteläkorealaisten telakoiden rahoittamiseen. Lopuksi komissio haluaa kiinnittää parlamentin jäsenen huomion siihen, että 29 päivänä kesäkuuta 1998 annettu uusi asetus (EY) 1540/98(1) laivanrakennusteollisuudelle myönnettävistä tuista astui voimaan 1. tammikuuta 1999. Ottaen huomioon, ettei alalla ole kansainvälistä (Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD:n) sopimusta, komission tavoite on vahvistaa eurooppalaisten telakoiden kilpailukykyä sopivalla tukipolitiikalla, jotta ne pystyisivät kuromaan umpeen välimatkaa kansainvälisiin kilpailijoihin, erityisesti Japaniin ja Etelä-Koreaan. (1) EYVL L 202, 18.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3987/98

esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle

(4. tammikuuta 1999)

Aihe: Luottamus komission ja parlamentin välisissä suhteissa

Komission puheenjohtaja Jacques Santer esitti parlamentille mielenkiintoisen katsauksen ajatuksistaan komission kehittämiseksi. Koska seuranneen keskustelun aikana en saanut pyytämääni puheenvuoroa, esitän kysymykseni kirjallisesti.

Puheenvuorossa korostui moneen otteeseen ja aivan oikein sana luottamus. Sitä tarvitaan myös komission ja parlamentin välisissä suhteissa. Nyt luottamusta voidaan mitata vain parlamentin koko komissiolle antamalla luottamus- tai epäluottamuslauseella. Kuitenkin esimerkiksi ns. hullun lehmän taudin ja viime aikoina puhuttaneiden taloudellisten väärinkäytösten yhteydessä vastuu kuuluu yhdelle tai muutamalle komission jäsenelle, jotka eivät ole toimineet luottamusta aiheuttavalla tavalla. Näille annettu epäluottamuslause, joka tehostaisi toimintaa ja korostaisi yksilön vastuuta, ei kuitenkaan ole mahdollinen.

Kysynkin, miten komission puheenjohtaja suhtautuu siihen, että perussäännöstöjä muutettaessa tehtäisiin mahdolliseksi epäluottamuslauseen antaminen yhdelle toiminnassaan epäonnistuneelle komission jäsenelle, mikä ei häiritsisi parlamentin ja muun komission luottamuksellisia suhteita? Jos vastaus on myönteinen, mihin toimenpiteisiin hän aikoo ryhtyä tarvittavien muutosten aikaansaamiseksi?

Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 1999)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen aivan oikein toteaa, ainoastaan yhtä komission jäsentä koskevan luottamusäänestyksen mahdollistaminen edellyttäisi perustamissopimusten muuttamista. Koska kyseessä olisi varsin merkittävä muutos komission luonteeltaan kollegiaaliseen järjestelmään, joka on vahvistettu Amsterdamin sopimuksessa, asiaa olisi tarkasteltava hyvin perusteellisesti.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2711/98 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Maataloustuen hakemisen yksinkertaistaminen Suurta osaa Ruotsille tarkoitetusta maataloustuesta ei koskaan edes haeta. Viljelijöiden mukaan yksi tähän tilanteeseen johtaneista syistä on se, että hakumenettely kaikkine lomakkeineen on liian monimutkainen ja vie liikaa työaikaa. Viljelijähän ei ole valinnut ammattiaan istuakseen paperinivaskan ääressä. Onko komissio käynyt läpi hakemusmenettelyyn liittyvän järjestelmän hakulomakkeiden määrän supistamiseksi minimiin? Jos ei ole, ymmärtääkö komissio yksinkertaisemman hakemusmenettelyn tarpeen viljelijän työn kannalta? Aikooko komissio siten ryhtyä toimenpiteisiin yksinkertaisemman, vähemmän lomakkeita vaativan järjestelmän luomiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Komissio ei tunne sellaista tukityyppiä, johon parlamentaarikko kysymyksessään viittaa. Esimerkiksi peltokasvialalla tukihakemuksia tehdään alasta, joka vastaa yli 90 prosenttia Ruotsin perusviljelyalasta. Komissio on tietoinen ponnistuksista, joita viljelijät joutuvat tekemään hakulomakkeita täyttäessään. On kuitenkin todettava, että hakulomakkeiden kehittely ja selkeys on jokaisen jäsenvaltion omalla vastuulla. Tukihakemusten muodollisen menettelyn tarve liittyy väistämättömänä osana yhteiseen politiikkaan, sillä sitä rahoitetaan valtioiden varoilla, joiden käyttöä on voitava perustella veronmaksajalle. Vaikka tehtävä ei olekaan helppo, komissio yrittää kuitenkin jatkuvasti yksinkertaistaa yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) toimilla, jotka vähentävät hallinnollista taakkaa ja joiden tarkoituksena on maatalouslainsäädännön selkeyttäminen ja sen muuttaminen avoimemmaksi ja ymmärrettävämmäksi. Viime vuosina komissio on kiinnittänyt erityistä huomiota menettelyjen yksinkertaistamiseen YMP:n uudistusten yhteydessä. Yhtenä esimerkkinä tästä on Agenda 2000 -asiakirjan(1) maataloutta koskevat ehdotukset, jotka esitettiin maaliskuussa(2) ja joilla yksinkertaistetaan huomattavasti erityisesti peltokasvien ja maaseudun kehittämisen menettelyjä. Komission ehdotukset oliiviöljyn ja viinin markkinajärjestelyjen uudistamisesta sisältävät merkittäviä yksinkertaistamistoimenpiteitä. Asia ei kuitenkaan kuulu pelkästään komissiolle. Jäsenvaltioiden erilaisten ja toisinaan myös ristiriitaisten etujen huomioon ottaminen johtaa usein eri soveltamisasetusten monimutkaisuuteen. (1) KOM(97) 2000 lopullinen. (2) EYVL C 170, 4.6.1998.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3963/98 esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle (21. joulukuuta 1998) Aihe: Työmarkkinasuhteiden kehittämisen seurantakeskus - Dublinin säätiö Voisiko komissio antaa yksityiskohtaiset tiedot seurantakeskuksen toiminnasta ja tuloksista, mukaan lukien 1. seurantakeskuksen työohjelma vuodeksi 1998 2. kopiot kaikista seurantakeskuksen vuonna 1998 tuottamista kertomuksista ja asiakirjoista 3. yksityiskohtaiset tiedot seurantakeskuksen vuoden 1999 työohjelmasta? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 1999) 1. Euroopan työmarkkina-asiain seurantakeskus (EIRO) aloitti toimintansa täysimääräisesti vuonna 1998. Vuoden 1998 työohjelma toteutui kokonaisuudessaan, ja toiminta oli seuraavanlaista: julkaistiin EIRObserver-tiedotteen kuusi numeroa - kyseinen julkaisu sisältää tietoa työmarkkinasuhteista jäsenvaltioissa ja yhteisössä - ja kuusi vertailevaa tutkimusta vanhempainlomasta, ammatillisesta jatkokoulutuksesta, työajasta, eurooppalaisista yritysneuvostoista, työntekijöiden osallistumisesta ja etätyöstä. Lisäksi vuoden 1998 työohjelmaan kuuluivat vielä vuoden 1997 työmarkkinasuhteita käsittelevän raportin julkaiseminen, EIROnline-tietokannan käyttömahdollisuuksien laajentaminen sekä tietopalvelun käynnistäminen. 2. Näitä julkaisuja voi pyytää Dublinin säätiöltä (European foundation for the improvement of living and working conditions, Wyattville Road, Loughlinstown, Co. Dublin, Ireland, puh. (353) 120 431 00, faksi (353) 128 265 45, sähköpostiosoite: eiroinfo@eiro.eurofound.ie). 3. EIROn EIROnline-tietokantaan lisätään edelleen vuonna 1999 uutisia, erikoisartikkeleita ja vertailevia tutkimuksia. EIROn vertailevia tutkimuksia tehdään edelleen joka toinen kuukausi, ja ne käsittelevät tilapäistä työvoimaa välittävien yritysten toimintaa, työn organisointia, työmarkkinasuhteita pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, työehtosopimusneuvotteluiden eurooppalaistumista, yksityistämisen sosiaalisia vaikutuksia ja komennuksella olevia työntekijöitä. Vuotta 1998 koskeva katsaus julkaistaan sekä online-muodossa että painetussa muodossa keväällä 1999. EIRObserver-tiedotetta, jossa esitetään valikoima EIROnline-tietoja, julkaistaan edelleen sekä painettuna että sähköisessä muodossa ja jaetaan EIROn kohdeyleisölle. EIROn keskeisestä kohdeyleisöstä valituille edustajille suunnattua tietopalvelua jatketaan, ja erilaisia markkinointitoimia järjestetään jälleen. Lisäksi tarkastellaan niiden maiden ottamista mukaan EIRO-projektiin, joiden on tulevina vuosina määrä liittyä yhteisöön.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2903/98 esittäjä(t): Robin Teverson (ELDR) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: WTO-neuvottelut ja eläinten hyvinvointia koskevat normit Eläinten hyvinvointia koskevat normit ovat erilaisia Euroopan unionin eri osissa. Joissain jäsenvaltioissa, ja erityisesti Britanniassa, ankarampien normien noudattaminen aiheuttaa tuottajille suurempia kustannuksia. Kun WTO-neuvottelujen seuraava kierros alkaa vuonna 1999, millä keinoilla komissio aikoo suojella näitä EU:n tuottajia, joiden on noudatettava korkeampia eläinten hyvinvointia koskevia normeja? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1998) Maatiloilla pidettävien eläinten suojelua koskevissa yhteisön säännöissä määrätään vähimmäistasoista, joita kaikkien jäsenvaltioiden on noudatettava. Niiden nojalla jäsenvaltiot saavat myös ottaa käyttöön tai säilyttää tätä tiukemmat standardit eläinten suojelemiseksi. Tällaisia kansallisia säännöksiä on joka tapauksessa sovellettava EY:n perustamissopimuksen yleissääntöjen mukaisesti ja niistä on aina ilmoitettava komissiolle. Koska tuottajat voivat saada tukea eläinten hyvinvointia edistävien järjestelmien käytöstä, ei ole selvää, ovatko tällaiset suurempaan hyvinvointiin tähtäävät standardit taloudellisesti kannattamattomampia. Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjä sovelletaan koko yhteisön ja muiden WTO:n jäsenmaiden väliseen kauppaan. Niitä ei sovelleta EU:n jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. WTO:n sääntöjen muuttaminen eläinten hyvinvoinnin parantamiseksi otetaan esille, kun yhteisön neuvottelutavoitteet seuraavaa WTO-neuvotteluvaihetta varten määritellään.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3980/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Kreikan kansallinen toimintasuunnitelma Voisiko komissio kertoa minulle: Onko Kreikan hallitus sitoutunut konkreettisiin velvoitteisiin, ja mihin velvoitteisiin se on sitoutunut, jotta se vuonna 1998 ryhtyisi sopivilla toimilla ennaltaehkäisemään työttömyyttä ja määrittelisi täsmälliset työllisyyspoliittiset tavoitteet sekä tilastolliset työllisyysindikaattorit, sillä Kreikan vuoden 1998 toimintasuunnitelman suurimmat heikkoudet liittyvät näihin kolmeen kohtaan? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1999) Kreikan kansallisesta työllisyyssuunnitelmasta ilmenee Kreikan hallituksen halukkuus ratkaista maan keskeiset työllisyysongelmat. Pyrkimyksenä on omaksua ennaltaehkäisevämpi ja työmarkkinoita aktivoivampi lähestymistapa. Kreikan hallitus on sitoutunut noudattamaan suuntaviivoja nuorten ja aikuisten pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseksi, ja useita toimenpiteitä onkin jo esitetty. Koska ei kuitenkaan ole järjestelmää, jonka avulla voitaisiin kartoittaa, raportoida ja valvoa työnsaantia ja työttömäksi joutumista, useimmissa toimenpiteissä keskitytään yhä pääasiassa työttömiin. Erityistä huomiota kiinnitetään nuoriin, ja ohjelmassa "Youth into active life" ryhdytään toimenpiteisiin ennen kuin nuoren työttömyys on kestänyt puoli vuotta. Ohjelman piiriin kuuluu vuoteen 2000 mennessä arviolta 200 000 nuorta. Lisäksi Kreikan kansallisessa työllisyyssuunnitelmassa pyritään antamaan etusija alle vuoden työttömänä olleille aikuisille. Tavoitteena on, että vuonna 2000 ohjelman piiriin kuuluu 60 000 henkilöä. Kansallisen työllisyyssuunnitelman mukaan Kreikka saavuttaa eurooppalaisen aktivointitavoitteen (vähintään 20 prosenttia työttömistä hyötyy aktivointitoimenpiteistä). Komission kanssa käydyissä keskusteluissa Kreikan hallitus totesi laativansa vuoden 1999 työllisyyssuunnitelmansa kattavammaksi ja parantavansa ennaltaehkäisevää ja aktivoivaa lähestymistapaa työmarkkinapolitiikassaan.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3921/98 esittäjä(t): Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Lääkärin tutkintoon johtavista opinnoista annettavien todistusten vastavuoroinen tunnustaminen Onko jäsenvaltiolla oikeus kieltäytyä tunnustamasta lääkärin tutkintoa - jonka Euroopan unionissa asuva henkilö on suorittanut toisessa jäsenvaltiossa, josta on annettu direktiivin 93/16/ETY(1) mukainen todistus siitä, että kyseinen henkilö on käynyt läpi tarvittavan käytännön jakson (direktiivin 3 artikla) ja että hänellä on oikeus harjoittaa lääkärintointa - sillä ainoalla perusteella, että kyseinen henkilö on suorittanut osan opinnoistaan kolmannessa, eli Euroopan unionin ulkopuolisessa maassa? Voisiko jäsenvaltio asettaa vielä muita ehtoja, ennen kuin kansalainen (tässä tapauksessa jäsenvaltiossa asuva henkilö) on valtuutettu harjoittamaan lääkärintointaan? Koskeeko kyseinen yhteisön lainsäädäntö ainoastaan kansalaisia vai myös Euroopan unionissa asuvia henkilöitä? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/16/ETY(2) 1 artiklassa säädetään nimenomaisesti, että direktiivi koskee ainoastaan jäsenvaltioiden kansalaisia. Jäsenvaltioita ei sido se, että jokin jäsenvaltio on tunnustanut sellaisen lääkärin ammatillisen pätevyyden, joka on suorittanut opintonsa yhteisössä, muttei ole minkään jäsenvaltion kansalainen. Tässä yhteydessä on huomattava, että myös yhteisön kansalaisen koulutuksen on oltava edellä mainitun direktiivin mukainen ja että jos osa koulutuksesta on suoritettu yhteisön ulkopuolisessa maassa, pääosan on oltava suoritettu yhteisössä. Komissio on ilmaissut tämän parlamentin jäsenen Lariven esittämään kirjalliseen kysymykseen E-936/90(3) antamassaan vastauksessa, johon komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan. (1) EYVL L 165, 7.7.1993, s. 1. (2) EYVL L 165, 7.7.1993. (3) EYVL C 79, 25.3.1991.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2470/98 esittäjä(t): Nuala Ahern (V) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Irlantiin suunniteltua moottoritietä koskevan komission hyväksymispäätöksen lykkääminen Nyt kun komissio on lykännyt Kildaren ohitustien osan hyväksymispäätöstä, mihin toimiin se aikoo ryhtyä Pollardstownin suon suojelemiseksi ja hankkeen suunnittelemiseksi uudelleen? EU:n lainsäädännössä kyseinen suo on määritelty erityissuojelualueeksi, ja sen lähteenä oleva Curraghin pohjavesialue tuottaa veden myös Grand Canaliin ja Guinnessin panimolle. Kyseinen alue on Irlannin suurin ja tärkein pohjavettä johtava sora-alue. Pollardstownin suon koskemattomuus on uhattuna, koska osa kaavaillusta Kildaren moottoritiestä aiheuttaisi kolme kilometriä pitkän ja jopa kuusi metriä syvän leikkauksen Curraghin pohjavesialueeseen. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Parlamentin jäsenen esittämä kysymys on siinä mielessä epätarkka, että siinä oletetaan komission lykänneen ehdotetun Kildaren ohitustien erään osuuden hyväksymistä. Todellisuudessa on tapahtunut niin, että komissiolle esitettiin vuonna 1998 valituksia ohitustien mahdollisista vaikutuksista Pollardstownin suolle, minkä jälkeen komissio otti yhteyttä Irlannin viranomaisiin. Viranomaiset vahvistivat, että hankkeen vaikutuksia koskevien lisätutkimusten tulokset tullaan esittämään ennen ohitustietä koskevan pääsopimuksen tekemistä. Näitä tuloksia odotetaan saatavan syksyllä 1998. Komissio tulee tutkimaan nämä tulokset tarkoin selvittääkseen, mitä vaikutuksia niillä saattaa olla hankkeen kannalta.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3732/98 esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Neuvoston direktiivi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18. kesäkuuta 1991 annetun direktiivin 91/477/ETY(1) 17 artiklassa todetaan, että: "Komissio laatii viiden vuoden kuluessa tämän direktiivin täytäntöönpanosta kansallisessa lainsäädännössä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja tarvittaessa ehdotuksia tämän direktiivin soveltamisesta aiheutuvasta tilanteesta." Tätä direktiiviä sovelletaan jäsenvaltioissa kuitenkin hyvin erilaisin tavoin ja se asettaa metsästäjät ja kilpa-ampujat tukalaan asemaan. - Milloin komissio aikoo antaa 17 artiklassa mainitun kertomuksen? - Milloin komissio aikoo ilmoittaa niiden jäsenvaltioiden nimet, jotka eivät sovella direktiiviä oikealla tavalla? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 1999) Komissio vahvistaa aikomuksensa antaa vuonna 1999 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY soveltamisesta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia. Kertomus tulee sisältämään tietoja direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Arvoisalla parlamentin jäsenellä on jo mahdollisuus saada vastaavia tietoja komission viidennestätoista vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta - 1997(2). (1) EYVL L 256, 13.9.1991, s. 51. (2) EYVL C 250, 10.8.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3472/98

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle

(25. marraskuuta 1998)

Aihe: Argentiinan yksinoikeutetun talousvyöhykkeen (ZEE) ulkorajan määrittäminen

Euroopan komissio vahvisti 22. huhtikuuta 1998 antamassaan vastauksessa kirjalliseen kysymykseeni E-0496/98(1) otsikossa mainitusta aiheesta, että se oli kanssani samaa mieltä siitä, että Arpón-aluksen pysäyttämiseen johtaneiden tapahtumien kaltaiset tilanteet "aiheuttavat tulkintavaikeuksia ja tiettyä epävarmuutta tällä alueella toimiville aluksille".

Komissio lisäsi, että se "on lisäksi sitä mieltä, että rannikkovaltioilla on merioikeusyleissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan ja 75 artiklan nojalla väistämätön velvollisuus esittää kaikki tarvittavat ZEE:n rajoittamista koskevat täsmennykset, ja kansainvälisen oikeuden mukaan se on vastuussa tämän velvollisuuden laiminlyönnistä", minkä vuoksi "tilanteen selvittämiseksi Argentiinan viranomaisten on pidettävä tekninen kokous Espanjan kanssa ja komissio on valmis avustamaan siinä. Jos oikeudellinen turvattomuus jatkuu yhteydenoton jälkeen, voidaan harkita muodollisempia toimenpiteitä."

Argentiinan ZEE:n selventämisessä ei ole sen jälkeen edistytty.

1. Voiko komissio ilmoittaa, mitä toimia se aikoo toteuttaa niiden ongelmien ratkaisemiseksi, jotka luovat turvattomuutta ja epävarmuutta tällä alueella toimiville yhteisön aluksille?

2. Mitä keinoja komissio aikoo käyttää, jotta Argentiinan tasavalta täyttää velvollisuudet, jotka kuuluvat sille mainittujen Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan ja 75 artiklan johdosta, ja mitä vastuita aiotaan vaatia, jos velvollisuudet laiminlyödään?

3. Voiko komissio täsmentää, mitä "muodollisempia" toimenpiteitä se aikoo toteuttaa, jos oikeudellinen turvattomuus jatkuu, kuten asian laita on?

Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus

(9. maaliskuuta 1999)

Sen jälkeen, kun Arpon-alus pysäytettiin 13. toukokuuta 1997, yhteisön alukset eivät ole joutuneet vastaavaan tilanteeseen. Näin ollen oikeudellisen turvattomuuden ongelmaa ei näyttäisi enää olevan eikä lisätoimia tarvita. Komissio ei ole osallistunut Espanjan ja Argentiinan käymiin kahdenkeskisiin keskusteluihin asiasta.

(1) EYVL C 323, 21.10.1998, s. 41.