ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0949/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. EU:n verotusta koskevan säännöstön noudattamatta jättäminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0949/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (9. huhtikuuta 2002) Aihe: EU:n verotusta koskevan säännöstön noudattamatta jättäminen Kreikassa Voiko komissio kertoa, montako mahdollista yhteisön verotusta koskevan säännöstön rikkomistapausta Kreikassa on esiintynyt ja mihin kysymyksiin nämä rikkomukset liittyvät? Monessako tapauksessa (jos tällaisia tapauksia on esiintynyt) ja missä tapauksissa komissio valmistautuu viemään Kreikan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2002) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kahdeksanteentoista vuosikertomukseen yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta(1), jossa selostetaan komission vuonna 2000 toteuttamia toimia yhteisön oikeuden soveltamisen valvomiseksi. Siinä seurataan edistymistä komission vireille panemissa ja hallinnoimissa rikkomismenettelyissä sekä yleisesti että alakohtaisesti. Kyseinen kertomus on toimitettu parlamentille (PE/2001/1303). Yhdeksästoista vuosikertomus annetaan vuoden 2002 aikana ja lähetetään hyväksymisen jälkeen parlamentille. (1) KOM(2001) 309 lopullinen, osa I.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1298/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusosuuden oikaisu.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1298/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (7. toukokuuta 2002) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusosuuden oikaisu Yhdistyneen kuningaskunnan oikaisua koskevaa laskentamenetelmää on muokattu, jotta voitaisiin mitätöidä Yhdistyneen kuningaskunnan saamat poikkeukselliset nettohyödyt, jotka ovat seurausta EU:n jäsenvaltioiden ylläpitämän perinteisten omien varojen (TOR) prosentuaalisesta kasvusta. Mikä prosessi aiheutti tämän muutoksen ja milloin? Mikä oli Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisön talousarvioon maksama rahoitusosuus viitenä viimeksi kuluneena vuonna sekä ennen vuosittaista oikaisua että sen jälkeen? Miten EU:n laajentuminen vaikuttaa Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusosuuden oikaisuun? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2002) Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan hyvitykseen tehtävä, perinteisten omien varojen (TOR) järjestelmää koskevien poikkeuksellisten hyötyjen oikaisu otettiin käyttöön Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/597/EY, Euratom(1) 4 artiklan e kohdalla. Oikaisua sovelletaan taannehtivasti 1. tammikuuta 2001 alkaen, koska jäsenvaltioiden itselleen pidättämien omien varojen osuutta nostettiin tuosta ajankohdasta alkaen. Tästä sovittiin jäsenvaltioiden kesken Berliinissä maaliskuussa 1999 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, ja sitä käsitellään puheenjohtajan päätelmien 72 kohdassa. Yhdistyneen kuningaskunnan kokonaismaksut yhteisön talousarvioon viiden viime vuoden aikana olivat: >TAULUKON PAIKKA> Yhdistyneen kuningaskunnan hyvityksen suuruus on suoraan verrannollinen kohdennettujen kokonaismenojen (kullekin jäsenvaltiolle kohdennetut yhteisön menot) määrään. Koska nämä kohdennetut menot kasvavat laajentumisen jälkeen uusien jäsenvaltioiden menojen takia, Yhdistyneen kuningaskunnan hyvitys nousee.(2) Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta joutuu maksamaan laajentumisen kustannuksista vähemmän kuin sen normaaliosuus edellyttäisi.(3) (1) EYVL L 253, 7.10.2000. (2) Hyvityksen kasvua lieventävät jonkin verran omia varoja koskevan päätöksen 4 artiklan f kohdan määräykset; omia varoja koskeva päätös perustuu puheenjohtajan päätelmiin. Tuossa artiklassa todetaan, että laajentumisen ajankohtana mukautus tehdään vähentämällä kokonaismenoja määrällä, joka vastaa liittyvien maiden saaman liittymistä edeltävän tuen vuosittaista määrää. (3) Koska laajentumisen kustannukset rahoitetaan yleensä bruttokansantulon (BKTL) nousun synnyttämillä varoilla, normaali rahoitusosuus vastaa Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta unionin BKTL:stä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2297/02 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Liikenteen valkoisen kirjan tarkistaminen vuonna 2004.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0221 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2297/02 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (25. heinäkuuta 2002) Aihe: Liikenteen valkoisen kirjan tarkistaminen vuonna 2004 Valkoista kirjaa eurooppalaisesta liikennepolitiikasta tarkistetaan vuonna 2004. Voisiko komissio tuolloin sisällyttää Teruelin provinssin MadridCuencaValencia-suurnopeusrautatietä varten tehtäviin liikenneverkkokarttoihin, jotta tämä Espanjan maakunta ei jäisi eristyksiin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (22. elokuuta 2002) Komissio on kertonut aikovansa ehdottaa vuonna 2004 yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi tehdyn päätöksen 1692/96/EY(1) tarkistamista. Kuten valkoisessa kirjassa mainitaan, tarkistuksen tarkoituksena on keskittää yhteisön toimenpiteet rajoitettuun määrään pääliikenneväylillä toteutettavia ensisijaisia aiheita, liittää ehdokasmaiden verkot unionin verkkoihin ja yhdistää verkkoon myös meriliikennekäytävät. Komissiolla ja jäsenvaltioilla on jaettu toimivalta Euroopan laajuisten verkkojen alalla, joten komissio on tarkistusehdotuksen valmisteluvaiheessa tiiviissä yhteistyössä kansallisten hallintojen kanssa. Komissio haluaa kiinnittää parlamentin jäsenen huomiota myös neuvostossa käsiteltävänä olevaan ehdotukseen kyseisen päätöksen N:o 1692/96/EY muuttamisesta(2). Ehdotuksen liitteessä I olevissa kartoissa esitetään rataosuus HuescaSaragosseTeruel suunniteltuna suurten nopeuksien junan ratana, jonka toteuttaminen auttaa avaamaan Teruelin maakunnan. Parlamentti on jo antanut ehdotuksesta myönteisen lausunnon. (1) EYVL L 228, 9.9.1996. (2) EYVL C 362 E, 18.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0337/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Euroopan tulevaisuuskonventin talousarvio ja kustannukset.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0337/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (12. helmikuuta 2002) Aihe: Euroopan tulevaisuuskonventin talousarvio ja kustannukset Viime aikoina julkaistujen tietojen mukaan Euroopan tulevaisuuskonventin kustannusten arvioidaan nousevan korkeiksi. Voiko komissio ilmoittaa tämän konventin talousarvion suuruuden? Voiko komissio myös kertoa eräitä yksityiskohtia talousarviosta, kuten esimerkiksi kuinka suuren osuuden muodostavat käännöspalvelut, julkaisut, puheenjohtajan ja konventin jäsenten kulut sekä konventin puheenjohtajan palkka? Mistä Euroopan unionin talousarvion osasta nämä rahat otetaan? Michaele Schreyerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0139/02, E-0337/02 ja E-0419/02 (15. toukokuuta 2002) Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio hyväksyivät 28. helmikuuta 2002 toimielinten sopimuksen, jossa ne sopivat Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan toimintaan liittyvistä rahoitusosuuksistaan. Sopimus perustuu valmistelukunnan arvioituun talousarvioon, jonka on määrä olla 4 miljoonaa euroa ensimmäisen varainhoitovuoden aikana (eli maaliskuusta joulukuuhun 2002). Tämä määrä siirretään unionin yleisestä talousarviosta sen ulkopuoliseen erityisrahastoon. Rahoitusosuudet jakautuvat seuraavasti: - 1 miljoonaa euroa pääluokasta I (Euroopan parlamentti), - 0,4 miljoonaa euroa pääluokasta II (neuvosto), - 2,6 miljoonaa euroa pääluokasta III (komissio) osa A. Nämä määrät vastaavat 0,1 prosenttia kunkin toimielimen hallintomenoista, eläkkeet poisluettuina. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi 28. helmikuuta 2002 lisätalousarvion, jolla perustettiin tarvittavat budjettikohdat ja toteutettiin määrärahasiirrot, joita tarvitaan rahoitusosuuksien suorittamiseksi rahastoon. Toimielinten hyväksymien sääntöjen mukaan valmistelukunnan talousarvio vahvistetaan sen pääsihteerin ehdotuksesta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission annettua suostumuksensa. Valmistelukunnan talousarvioon eivät periaatteessa sisälly valmistelukunnan jäsenten (valmistelukunnan puheenjohtajistoa lukuun ottamatta) matka- ja majoituskustannukset, joista vastaavat Euroopan parlamentti, jäsenvaltiot sekä valmistelukunnassa edustettuina olevat ehdokasmaat, eivätkä valmistelukunnan sihteeristön palkat, jos kyseiset toimihenkilöt on siirretty tehtävään unionin toimielimistä. Talousarvioon eivät myöskään sisälly eräät kokousinfrastruktuuriin liittyvät kustannukset (tulkkaus, käännöspalvelut, rakennukset ja avustava henkilöstö), joista vastaavat valmistelukunnan kokouksia isännöivät toimielimet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2170/02 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Jätemääritelmän selventämisen aikataulu.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2170/02 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Jätemääritelmän selventämisen aikataulu Kirjalliseen kysymykseen E-0885/02(1) antamassaan vastauksessa komission jäsen Margot Wallström mainitsee, että ympäristöä koskevassa kuudennessa toimintaohjelmassa kehotetaan selventämään jätteen ja muun kuin jätteen välinen oikeudellinen ero. Hän mainitsi komission ryhtyvän toimintaohjelman yhteydessä toimiin tarkastellakseen sitä, kuinka tämä tehtävä on parhaimmin toteutettavissa. Jätteen määritelmää tulisi selkeyttää mahdollisimman pian, etteivät prosessiensa sivutuotteita hyötykäyttöön tuotteistavat yritykset joudu kärsimään enää kauempaa vallitsevasta, taloudellisesti epätarkoituksenmukaisesta tilanteesta. Mm. UNICE (Union of Industrial and Employers' Confederations of Europe) on tiedostanut tämän ongelman ja tehnyt aloitteen asiassa. Milloin komissio aikoo ryhtyä toimenpiteisiin jätteen määritelmän selkeyttämiseksi? (1) EYVL C 229 E, 26.9.2002, s. 155. Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2170/02 ja E-2195/02 (5. syyskuuta 2002) Ympäristöä koskevasta kuudennesta yhteisön toimintaohjelmasta tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä neuvoston 11. kesäkuuta 2002 hyväksymässä muodossa(1) säädetään yhdeksi ensisijaiseksi toimeksi luonnonvarojen ja jätteen kestävän käytön ja hallinnoinnin alalla se, että selvennetään ero jätteen ja muun kuin jätteen välillä(2). Jäte määritellään jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 75/442/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna. Mainittu direktiivi on yksi yhteisön jätehuoltoa koskevan lainsäädännön keskeisiä säädöksiä. Komissio aikoo määritellä ympäristöä koskevan kuudennen yhteisön toimintaohjelman alkuvaiheessa, mikä on paras tapa toteuttaa mainitun eron selventäminen. Samassa yhteydessä arvioidaan, miten tämä voitaisiin toteuttaa mikäli se katsotaan tarpeelliseksi ja asianmukaiseksi yhteisön lainsäädännössä jo olevien käsitteiden ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen määritelmää koskevan oikeuskäytännön perusteella. Päätös jäteveron keräämisestä kuuluu kunkin jäsenvaltion yksinomaiseen toimivaltaan, eikä yhteisön lainsäädäntö velvoita jäsenvaltioita keräämään jäteveroa. Näin ollen kuuluu kullekin jäsenvaltiolle eikä yhteisölle ottaa kantaa parlamentin jäsenen esittämään kaksoisverotusta koskevaan kysymykseen. (1) Neuvoston 2435. kokous (kalastus) Luxemburgissa 11. kesäkuuta 2002 (C/02/172). (2) Ks. mainitun päätöksen 8 artiklan 2 kohdan iv alakohta. (3) EYVL L 194, 25.7.1975.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2013/02 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Kreikan maatalousministeriön varainhoito.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2013/02 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (9. heinäkuuta 2002) Aihe: Kreikan maatalousministeriön varainhoito Vuodelle 2002 Kreikan maatalousministeriö on asettanut edunsaajien (kaupungit, kunnat ja eläinsuojeluyhdistykset) käyttöön 2 350 000 euron määrärahat. Tämä tapahtui eläinlääkinnän pääosaston ilmoituksen mukaan sillä ehdolla, että asianomaiset edunsaajat voivat osoittaa huolehtivansa kodittomien koirien asianmukaisesta kohtelusta perustamalla koirakoteja, joihin kodittomia koiria kerätään ja joissa eläinlääkäri tarkastaa ja kastroi ne, ja että edunsaajat laajimmassa mielessä huolehtivat eläinsuojelun edistämisestä Kreikassa. Pelkona on, että tätä 2 350 000 euron summaa voitaisiin käyttää eläinten tuhoamiseen, kuten on jo tapahtunut Nooan arkki -nimisessä koiratarhassa Chanian kaupungissa Kreetalla, joka jouduttiin tyhjentämään vuoden 2002 alussa. 1. Onko komissio tietoinen siitä, ovatko nämä määrärahat peräisin EU:n varoista? 2. Jos kysymys on EU:n varoista: voiko komissio ilmoittaa, kuka on saanut niitä käyttöönsä ja missä määrin, mihin varat on käytetty ja kuka on valvonut varojen käyttöä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 2002) Kuten komissio jo ilmoitti vastauksessaan parlamentin jäsenen Emmanouil Bakopouloksen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1658/02(1), kulkukoirien valvonta kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Jäsenvaltiot, niiden kansalliset tai paikalliset viranomaiset tai eläinsuojeluyhdistykset eivät saa yhteisön rahoitusta tähän tarkoitukseen. (1) EYVL C 277 E, 14.11.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2239/02 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) komissiolle. Maan kielellä laadittavat vientiasiakirjat.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2239/02 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) komissiolle (17. heinäkuuta 2002) Aihe: Maan kielellä laadittavat vientiasiakirjat Pitääkö paikkansa, että Euroopan unionin sisäistä ja muualle suuntautuvaa tavaraliikennettä koskevat vientiasiakirjat (Euroopan yhteisön vienti-ilmoitus) voidaan laatia kussakin tullikamarissa ainoastaan maan omalla kielellä? Eikö tätä asiakirjaa voida muiden tavaraliikenteen asiakirjojen tavoin laatia ja jättää englanninkielisenä? Aikooko komissio päinvastaisessa tapauksessa ottaa käyttöön yhtenäiset kielijärjestelyt tai sallia kaikki EU:n viralliset kielet? Voivatko jäsenvaltiot valita käytettävän kielen vapaasti? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. syyskuuta 2002) Komission asetuksen (ETY) 2454/93(1) 211 artiklan mukaan tulli-ilmoitukset (tässä tapauksessa vienti-ilmoitukset) on laadittava jollakin yhteisön virallisista kielistä, jonka sen jäsenvaltion tulliviranomaiset, jossa muodollisuudet suoritetaan, hyväksyvät. Jäsenvaltiot voivat itse määrittää, mitkä viralliset kielet ne hyväksyvät. Määräjäsenvaltion tulliviranomaiset voivat tarvittaessa pyytää tavaranhaltijalta tai tämän tässä jäsenvaltiossa olevalta edustajalta ilmoituksen käännöksen tämän valtion virallisella kielellä tai jollakin sen virallisista kielistä. (1) Komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä (EYVL L 253, 11.10.1993).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1479/02 esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) neuvostolle. EU:n ja Algerian välinen assosiaatiosopimus.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1479/02 esittäjä(t): Cecilia Malmström (ELDR) neuvostolle (27. toukokuuta 2002) Aihe: EU:n ja Algerian välinen assosiaatiosopimus Euroopan unioni ja Algeria neuvottelevat parhaillaan assosiaatiosopimuksesta. Sopimustekstiin sisältyy lauseke, jonka mukaan sopimus perustuu ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden kunnioittamiseen. Erilaisista selvityksistä käy kuitenkin ilmi, että ihmisoikeuksia loukataan Algeriassa järjestelmällisesti ja että maan hallitus jättää usein tutkimatta nämä vakavat rikokset. Lisäksi Algeria on kieltänyt YK:n ihmisoikeusasiantuntijoiden ja erityisraportoijien pääsyn maahan. Jotta EU voisi allekirjoittaa assosiaatiosopimuksen Algerian kanssa, ihmisoikeustilannetta olisi parannettava huomattavasti. Kysyn siksi neuvostolta, miten aiotaan huolehtia siitä, että Algerian ihmisoikeustilanteesta ja assosiaatiosopimukseen sisältyvän ihmisoikeuksia koskevan artiklan noudattamisesta keskustellaan kaikissa kokouksissa, joissa sopimusta käsitellään, ja että siitä keskustellaan erityisesti assosiaationeuvostossa. Vastaus (3. lokakuuta 2002) Neuvosto pyytää kysyjää tutustumaan vastauksiin, jotka se on antanut Patricia McKennan, Philip Bushill-Matthewsin sekä Christos Zacharakisin ja Konstantinos Hatzidakisin kysymyksiin E-0881/02, E-1031/02 ja E-1109/02.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2465/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kaupankäynti.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0243 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2465/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (4. syyskuuta 2002) Aihe: Kaupankäynti Viitaten komission vastaukseen kysymyksiin E-0992/02E-0994/02 ja E-1106/02(1) voiko komissio liittää vastaukseensa vuoden 2001 tiedot? Jos kyseisiä tietoja ei vielä ole saatavissa, voiko komissio ilmoittaa, milloin ne ovat todennäköisesti käytettävissä? (1) EYVL C 205 E, 29.8.2002, s. 244. Pedro Solbes Miran komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2464/02 ja E-2465/02 (11. lokakuuta 2002) Täydennyksenä arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-0992/02E-0994/02 ja E-1106/02 annettuihin vastauksiin komissio ilmoittaa neuvottelevansa säännöllisesti Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa tietojen levittämisestä. EKP ei aio julkaista jäsenvaltioiden euroalueen aggregaatin laskemista varten toimittamia tietoja maksutaseestaan euroalueen ulkopuolisten maiden osalta. Tiedot maksutaseeseen vaikuttavista toimista euroalueeseen kuuluvien maiden välillä eivät ole EKP:n ensisijaisia vastuualueita. Parlamentin jäsenen pyynnöstä komissio on neuvotellut Euroopan keskuspankin kanssa yksittäisten jäsenvaltioiden tietojen julkistamisesta. EKP pysyy aiemmassa kannassaan. Myöskään komissio ei aio julkaista näitä tietoja, tosin eri syistä. Periaatteessa tilastot edistävät yleistä etua ja ne pitäisi julkistaa. Kuitenkaan kaikki kansallisesti eurooppalaisia tilastoja varten kerättävä tieto ei ole yleishyödyllistä. Tämä pitää paikkansa euroalueen maksutaseaggregaatin laskemiseksi kerättyjen tietojen suhteen. Jäsenvaltiot tuottavat ja julkaisevat omat maksutasetietonsa käyttäen menetelmää (alkuperäperiaate), joka on erilainen kuin eurooppalaisten tilastojen laatimiseen käytetty menetelmä (lähetysperiaate). Kahdet erilaiset tiedot, joiden eroja on vaikea tulkita, saattaisivat hämmentää käyttäjää. Tyydyttääkseen nykyisen kysynnän komissio on kuitenkin sopinut joidenkin jäsenvaltioiden kanssa näiden tietojen tuottamisesta. Tiedot lähetetään parlamentin jäsenelle liitteenä. On syytä korostaa, että Eurostat käyttää näitä tietoja laatiakseen yhteisön maksutaseen. Ne eroavat niistä tiedoista, joita jäsenvaltiot antavat kansalaisilleen. Ne ovat kuitenkin täysin yhteensopivia Eurostatin julkaiseman yhteisön maksetaseaggregaatin kanssa. Lopulliset vuoden 2001 maantieteellisesti eritellyt tiedot ovat käytettävissä lokakuun 2002 loppuun mennessä. Väliaikaiset tiedot maksutaseeseen vaikuttavista toimista unionin ja eri kumppaneiden välillä (koko maailma, yhteisön ulkopuoliset maat, EU-15, Yhdysvallat, Japani ja Kanada) julkaistiin heinäkuussa 2002 (Statistics in focus 34/2002) ja ne löytyvät myös New Cronos -tietokannasta. Tiedot lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2275/02

esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle

(24. heinäkuuta 2002)

Aihe: Vauvojen ja pikkulasten ravintoaineallergiat

Vauvat ja pikkulapset kärsivät yhä enemmän ravintoaineallergioista. Tutkimusten mukaan viisi prosenttia vauvoista kärsii niistä, ja viimeisen viiden vuoden aikana tapaukset ovat lisääntyneet 10 prosentilla. Ravintoaineallergiat johtavat kasvojen tai kielen turpoamiseen ja pahimmissa tapauksissa tukehtumiseen. Tutkimusten mukaan viisi ruoka-ainetta aiheuttavat 82 prosenttia allergioista: munat, maapähkinät ja maapähkinävoi, maito, sinappi tai majoneesi ja raaka kala. Tämä ei ole vähän, sillä lähes kaikkiin elintarvikkeisiin sisältyy munaa. Näistä allergioista 90 prosenttia häviää ennen kolmen vuoden ikää. Näin ei kuitenkaan ole maapähkinöiden kohdalla. Uusien ravintotottumusten seurauksena moniin elintarvikkeisiin lisätään maapähkinää. Tutkimusten mukaan maapähkinäallergia voi kehittyä elinikäiseksi allergiaksi.

Onko komissio tietoinen vauvojen ja pikkulasten ravintoaineallergioista?

Jos näin ei ole, mikä on komission mukaan syynä? Jos näin on, mihin toimiin komissio tulee ryhtymään?

Eikö olisi tarpeen tiedottaa kuluttajalle paremmin vauvanruoan mahdollisista sivuvaikutuksista?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(23. syyskuuta 2002)

On totta, että viime vuosina ravintoaineallergia- ja ravintoaineintoleranssitapaukset ovat lisääntyneet jatkuvasti. Ne koskevat komission käsityksen mukaan kahdeksaa prosenttia lapsista ja kolmea prosenttia aikuisista.

Näyttää siltä, että tähän ilmiöön vaikuttavat monet erilaiset tekijät. Esimerkkeinä voidaan mainita ravinnon monipuolistuminen, kaupunkien saastuminen ja lisäksi aivan toisenlaisena seikkana immuunijärjestelmään liittyvät tekijät. Eri syyt ja niiden vaikutukset tunnetaan kuitenkin toistaiseksi huonosti.

Heti kun ravintoaineallergia tai -intoleranssi on todettu, on välttämätöntä aloittaa ruokavalio, johon kyseinen ravintoaine tai kyseiset ravintoaineet eivät kuulu. Tämä merkitsee sitä, että elintarvikkeiden koostumus täytyy tuntea, jotta allergiaa aiheuttavan aineen esiintyminen voidaan huomata.

Yhdenmukaisesti myös elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaan valkoiseen kirjaan(1) sisältyvän sitoumuksensa kanssa komissio on antanut parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen direktiiviksi myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden ainesosien merkitsemisestä annetun direktiivin 2000/13/EY(2) muuttamisesta, jotta allergia- ja intoleranssiongelmat otettaisiin huomioon merkinnöissä.

Kun parlamentissa ja neuvostossa parhaillaan käsiteltävänä oleva ehdotus pannaan täytäntöön, ravintoaineallergioita tai -intoleranssia aiheuttavat ainesosat tulee ilmaista poikkeuksetta merkinnöissä.

Tämä periaate koskee arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien ravintoaineiden lisäksi myös muita ravintoaineita. Se soveltuu kaikkiin elintarvikkeisiin, myös vauvanruokiin.

(1) KOM(1999) 719 lopullinen.

(2) EYVL C 332 E, 27.11.2001.