ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3441/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Rooman uusi taksiasetus Rooman kunnanvaltuusto aikoo lähi viikkoina ottaa käyttöön kaupungin takseja koskevan uuden asetuksen, jota koko ammattikunta on arvostellut kärkevästi. Erityisesti Rooman taksinkuljettajien ammattiyhdistykset eivät kannata ajovuorojen, aikataulujen ja taksojen täydellistä vapauttamista. Vaikka vapaa kilpailu on välttämätöntä, uuden asetuksen voimaantulo saisi aikaan todellisen sekasorron, koska säännöstelyä, jolla taattaisiin kuluttujansuoja, ei ole olemassa. Edellä esitetyn perusteella tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Onko tätä asiaa koskevia direktiivejä tai asiakirjoja olemassa? 2. Minkälaisia aloitteita tämän asian suhteen on tehty muissa Euroopan unionin maissa? 3. Onko tällaisesta sääntelystä luopumisesta mahdollisesti vaaraa kuluttujansuojalle? 4. Mikä on komission yleinen mielipide tästä asiasta? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 1999) Taksipalveluja säännellään tiukasti lukuisissa EU:n kaupungeissa. Komissio on tietoinen siitä, että eräät näistä säännöksistä saattavat haitata taloudellisen toiminnan tuloksellisuutta ja nostaa hintoja. Näin tapahtuu etenkin silloin kun sääntelyllä rajoitetaan perusteettomasti ammattiin pääsyä (numerus clausus) tai palvelujen laajuutta (esim. taksikuskit velvoitetaan palaamaan lentokentiltä ilman matkustajia). Komissio ei ole vielä käyttänyt EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 3 kohdassa sille annettuja valtuuksia, koska se on ollut sitä mieltä, että kyseisellä sääntelyllä on kielteisiä vaikutuksia lähinnä kansallisiin markkinoihin. Kyseiseen sääntelyyn ei siis voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohtaa, koska se ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Markkinoille pääsystä(1) ja ammattiin pääsystä(2) maanteiden henkilöliikenteessä annetussa yhteisön nykyisessä lainsäädännössä viitataan yksinomaan henkilöliikenteeseen, jossa käytetään (kuljettaja mukaan lukien) yli yhdeksän hengen kuljettamiseen soveltuvia ajoneuvoja. Yhteisössä ei ole vielä annettu yhtään säädöstä henkilöliikenteestä, jossa käytetään alle kahdeksan hengen kuljettamiseen soveltuvia ajoneuvoja. Toimivalta kansallisten, alueellisten tai paikallisten taksipalvelujen sääntelyssä kuuluu siis lähinnä jäsenvaltioiden viranomaisille. Komissio on kuitenkin tyytyväinen kaikkiin toimiin, joiden tavoitteena on vapauttaa taksipalveluja ja parantaa näin niihin liittyvän taloudellisen toiminnan tuloksellisuutta. Tässä tapauksessa komissiolla ei ole käytössään Rooman kaupunginhallituksen antamaa asetusta. (1) Neuvoston asetus (ETY) 684/92, annettu 16.3.1992, (EYVL L 74, 20.3.1992), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) 11/98, annettu 11.12.1997 (EYVL L 4, 8.1.1998). Asetus (EY) 12/98, annettu 11.12.1997 (EYVL L 4, 8.1.1998). (2) Direktiivi 96/26/EY, annettu 29.4.1996, (EYVL L 124, 23.5.1996) sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/76/EY, annettu 1.10.1998 (EYVL L 277, 14.10.1998).
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3443/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Ilman laatu Ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi ilmassa olevien rikkidioksidin, typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista (KOM(97) 0500 lopull. - 97/0266 SYN)(1) määritellään tilapäisesti raja-arvot hiukkasille, joiden halkaisija on korkeintaan 10 mikrogrammaa, mutta siinä ei määritellä raja-arvoja tätä pienemmille hiukkasille (2,5 mikrogrammaa). Näitä viitearvoja on tarkoitus tarkistaa sen jälkeen kun on saatu aikaan tarkempia mittaustekniikoita ja esitetty mittaustuloksia. Voisiko komissio laatia kertomuksen tästä aiheesta viimeistään kahden vuoden kuluessa direktiivin voimaantulosta? Voisiko Euroopan komissio myös tarkistaa, olisiko enimmillään 10 mikrogrammaa halkaisijaltaan olevien hiukkasten raja-arvojen voimaantuloa mahdollista nopeuttaa, koska joissakin jäsenvaltioissa vuodeksi 2010 suunniteltuja raja-arvoja voidaan soveltaa jo vuonna 2005. Aikooko komissio olla esittämättä raja-arvoja hiukkasille aineellisten vahinkojen estämiseksi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Komissio esittää viimeistään 31. joulukuuta 2003 täytäntöönpanoraportin, joka koskee ehdotusta neuvoston direktiiviksi ilmassa olevien rikkidioksidin, typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista. Komissio tutkii tässä yhteydessä uudelleen aineellisiin vahinkoihin liittyvää kysymystä. Ilman hiukkaspitoisuutta koskevien raja-arvojen toteuttamisaikataulua ei ole komission mielestä mahdollista nopeuttaa. Ehdotettujen raja-arvojen saavuttaminen on huomattava haaste suurimmalle osalle yhteisöä. Komissio olettaa, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat kansalliset standardit ovat ne, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2005 mennessä. Vaikka standardit vaikuttavatkin pintapuolisesti tarkasteltuna samanlaisilta, ei kansallisia standardeja kuitenkaan voida suoraan verrata yhteisössä vuoteen 2010 mennessä saavutettaviksi tarkoitettuihin standardeihin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetty hiukkasten mittausmenetelmä eroaa direktiiviehdotuksessa käytetystä menetelmästä. Yhdistyneen kuningaskunnan kansalliset standardit ovat väljemmät kuin direktiiviehdotuksen sisältämät raja-arvot, mikäli edellä mainitut seikat otetaan huomioon. (1) EYVL C 9, 14.1.1998, s. 6.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3555/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: S.Teresa di Lericin purjehduskoulu Lericin kunnanvaltuusto hyväksyi 30. joulukuuta 1993 kyseistä purjehduskoulua koskevan hankkeen, joka rahoitettiin Ligurian aluehallinnon kautta EY:n RENEVAL-ohjelmasta. Työ valmistui ja luovutettiin Lericin kunnalle 16. huhtikuuta 1997. Tähän päivään mennessä, kun on kulunut viisi vuotta hankkeen rahoituksen hyväksymisestä ja puolitoista vuotta töiden valmistumisesta, kunta ei vieläkään ole saanut purjehduskoulua toimintaan. Lisäksi tilojen käyttöönoton viivästyminen pahentaa rakenteiden luonnollista rappeutumista, mitä vandalismi vielä lisää. 1. Tietääkö komissio, miksi tällaista valitettavaa viivästymistä on tapahtunut ja kuka on vastuussa asiasta? 2. Voiko se arvioida, kuinka töiden kustannukset ja myönnetyt varat vastaavat toisiaan? 3. Voiko komissio kertoa RENEVAL-ohjelmasta saadun rahoituksen määrän? 4. Onko asiaa koskevissa säännöksissä säädetty määräajasta varojen myöntämisen ja hankkeen toteuttamisen välillä? Jos on, mikä tämä määräaika on? 5. Jos määräaikaa ei noudateta, mitkä ovat seuraukset? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathieskomission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3418/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Ilman laatu Komissio on antanut ehdotuksen neuvoston direktiiviksi ilmassa olevien rikkidioksidin, typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista (KOM(97) 0500-97/0266 SYN)(1). Tähän liittyen, voisiko komissio rikkidioksidin (SO2) raja-arvojen osalta tarkistaa, ovatko nämä arvot riittävän tiukat sekä kansanterveyden kannalta katsoen että aineellisten vahinkojen estämiseksi? Tältä osin voitaisiin myös harkita mahdollisuutta tietyn raja-arvon vahvistamiseksi aineellisten vahinkojen estämiseksi. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 1999) Ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi ilmassa olevien rikkidioksidin, typpioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista(2) ehdotetut rikkidioksidin raja-arvot perustuvat Maailman terveysjärjestön lokakuussa 1996 hyväksymiin uusiin ilman laatua koskeviin suosituksiin. Raja-arvoilla varmistetaan ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso. Niiden avulla myös aineelliset vahingot pienenevät. Komission mielestä tällä hetkellä ei ole mahdollista kehittää ja panna täytäntöön erillisiä raja-arvoja erityisesti aineellisen omaisuuden suojelemiseksi. Komissio kuitenkin tukee edelleen rikkidioksidin ja muiden epäpuhtauksien ihmisten terveydelle, ympäristölle ja Euroopan kulttuuriperinnölle aiheuttamien vaikutusten tutkimusta. Komissio ottaa viimeisimmät tieteelliset todisteet huomioon laatiessaan 13. joulukuuta 2003 mennessä kertomuksen direktiivin täytäntöönpanosta. (1) EYVL C 9, 14.1.1998, s. 6. (2) EYVL C 360, 23.11.1998.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2852/98 esittäjä(t): Umberto Bossi (TDI) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Luonnollisen elinympäristön suojeleminen Ravennan ja Emilia Romagnan alueen kunnallis- ja maakuntaviranomaiset ovat allekirjoittaneet sopimuksen "Ravennan satama-alue" -erityisohjelman toteuttamiseksi, jonka tarkoituksena on rakentaa matkustajaterminaali sekä siihen liittyvät maayhteydet. Alustavan suunnitelman mukaan nämä yhteystiet kulkisivat valtion omistamien mäntymetsäalueiden, Pislassa Baionan ja Pineta di San Vitalen läpi, mikä rikkoisi lukuisia, Adrianmeren rannikon viimeisten koskemattomien alueiden suojelemiseksi laadittuja lakimääräyksiä. - Ottaen huomioon, että perustuslakituomioistuin on kerran toisensa jälkeen vahvistanut luonnon ja ympäristön sekä niihin liittyvien suojelumääräysten arvon ensisijaisuuden, - ottaen huomioon, että suunnitellut toimet lisäävät huomattavasti tiepinta-alaa sekä valaistuslaitteiden määrää Pialassa Baionassa (alue kuuluu RAMSAR-sopimuksen suojelemiin alueisiin ja se saa rahoitusta yhteisön LIFE-ohjelmalta), - ottaen huomioon, että suunnitellut toimet rikkoisivat erityisiä, luonnonpuistoissa sijaitsevien männikköjen suojelemiseksi laadittuja määräyksiä (ASFD-männikkö, sez. Staggioni, la Pineta di San Vitale), - ottaen huomioon, että jotkut kyseessä olevista alueista katsotaan Z.P.S.-alueiksi (erityissuojelun kohteena olevat alueet) ja toiset S.I.C.-alueiksi, - ottaen huomioon, että kyseessä olevaa hanketta ei voida pitää intermodaalisena, sillä se itse asiassa lisää liikenteen määrää teillä, - ottaen huomioon, että edellä mainitut viranomaiset ovat kansalaisten toistuvista vastalauseista johtuen laatineet toisen sopimuksen, joka ei kuitenkaan korvaa ensimmäistä sopimusta, voiko komissio kertoa, onko mainittujen "intermodaalisten" hankkeiden toteutus direktiivin 92/43(1) tai muiden direktiivien vastaista Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 1998) Komissiolle on vastikään tehty parlamentin jäsenen mainitsemaa hanketta koskeva valitus, joka on parhaillaan käsiteltävänä komissiossa. Italian viranomaisia on pyydetty toimittamaan yksityiskohtaisia lisätietoja hankkeesta. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan yhteisön lainsäädännön noudattaminen. (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2378/98 esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Julkisia palveluhankintoja koskevan lainsäädännön rikkominen Beneventon maakunnassa sijaitsevan San Giorgio del Sannion kunnanvaltuusto päätti vuonna 1988 myöntää Italgas Sud -yritykselle 30 vuoden mittaisen sopimuksen kaasun jakeluverkoston suunnittelemiseksi ja rakentamiseksi kyseiselle alueelle. Kunnanhallitus hyväksyi 15. lokakuuta 1997 uuden toteuttamista koskevan suunnitelman, jossa ehdotettiin edellä mainitun sopimuksen muuttamista. Koska suunnitelmaan sisältyi huomattavia muutoksia kustannuksiin ja sopimuksen kestoon, kyse oli itse asiassa aivan uudesta sopimuksesta. Tämä on selvästi julkisista palveluhankinnoista annetun direktiivin 92/50/ETY(1) ja vapaata kilpailua koskevan yhteisön lainsäädännön sekä vuonna 1995 annetussa Italian laissa nro 216 olevan 21 pykälän vastaista. Näiden säännösten mukaisesti kaikki sopimukset on myönnettävä taloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, ja aina kun työn arvo on vähintään 5 miljoonaa ecua, on järjestettävä avoin ja julkinen tarjouskilpailu. Edellä kuvattu menettely ei näytä vastaavan hallintotoimilta vaadittuja taloudellisuuden, avoimuuden ja julkisuuden perusteita, koska vapaan kilpailun periaatteen vastaisesti tässä nimenomaisessa tapauksessa ei järjestetty avointa tarjouskilpailua, joka olisi mahdollistanut kaikkien ehdot täyttävien yritysten tasavertaisen osallistumisen. Katsooko komissio näin ollen, että olisi tarpeen ja syytä tarkastaa, oliko edellä mainitussa kunnassa noudatettu menettely asianmukainen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (19. lokakuuta 1998) Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja niistä tosiseikoista, joihin kunnianarvoisa jäsen on viitannut. Komissio ilmoittaa hänelle näistä tiedoista. (1) EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3235/98 esittäjä(t): David Martin (PSE) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Mukautuminen vuoden 1992 "raskausdirektiivin" velvoitteisiin Voiko komissio kertoa, ovatko kaikki jäsenvaltiot mukautuneet neuvoston direktiivissä 92/85/ETY(1) ("vuoden 1992 raskausdirektiivi") säädettyyn vaatimukseen, jonka mukaan niiden on "annettava komissiolle kertomus tämän direktiivin säännösten soveltamisesta käytäntöön ja tuotava siinä esille työmarkkinaosapuolten kannat". Milloin ja missä muodossa komissio aikoo julkaista ensimmäisen kertomuksensa direktiivin soveltamisesta käytäntöön? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY(2) 14 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on joka viides vuosi annettava komissiolle raportti direktiivin säännösten soveltamisesta käytäntöön ja tuotava siinä esille työmarkkinaosapuolten kannat. Komissio lähetti jäsenvaltioille yksityiskohtaisen kyselylomakkeen direktiivin kansallisesta täytäntöönpanosta. Kaikki jäsenvaltiot palauttivat raportin - toiset yksityiskohtaisemman, toiset yleisemmän - Kreikkaa ja Luxemburgia lukuun ottamatta (jotka lähettivät vain direktiivin täytäntöönpanemiseksi annetun lainsäädäntönsä). Raportti direktiivin täytäntöönpanosta on valmistumassa ja komissio hyväksyy sen lähiaikoina. Se toimitetaan Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalle komitealle. (1) EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1. (2) EYVL L 348, 28.11.1992.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3116/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Maailmanlaajuinen ilmaston lämpeneminen Meidän on kehitettävä edelleen jäsenvaltioiden hallitusten viime joulukuisen Kioton kokouksen tuloksena olleita ensimmäisiä toimia ehkäistäksemme maailmanlaajuista ilmastokriisiä. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa suostutellakseen jäsenvaltioita ryhtymään tiukempiin toimiin Kioton pöytäkirjan noudattamiseksi, kun nämä tapaavat Buenos Airesissa marraskuussa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1998) Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että Kioton pöytäkirja on ainoastaan ensi askel. Siihen perustuvia toimia on kehitettävä edelleen, jotta vältettäisiin maailmanlaajuinen ilmastokriisi. Pöytäkirjassa määrätään vain 5,2 prosentin vähennyksestä teollisuusmaiden päästöihin, kun kansainvälinen ilmastonmuutospaneeli on arvioinut, että olisi saatava aikaan maailmanlaajuisesti 50-70 prosentin vähennys päästöihin, jotta ilmakehän muutosten tärkeimpänä syynä olevien kasvihuonekaasujen pitoisuudet vakiintuisivat nykytasolle. Kioton pöytäkirjan puutteista huolimatta komission mielestä ensisijainen tavoite on se, että pöytäkirja ratifioidaan ja että se tulee voimaan. On myös tärkeää varmistaa, että pöytäkirjan eri osiin ja erityisesti sen joustaviin toteutuskeinoihin liittyvät säännöt ja menettelytavat määritellään siten, että sekä itse ilmastosopimuksen että Kioton pöytäkirjan tavoitteet saavutetaan kustannusvaikuttavuudeltaan parhaalla mahdollisella tavalla. Noudattaen Buenos Airesissa sovittua työohjelmaa komissio tekee kaikkensa, että nämä tavoitteet saavutettaisiin lähitulevaisuudessa. Olisi kuitenkin tunnustettava, että Euroopan yhteisö ei voi yksin pysäyttää ilmastonmuutosta, koska se tuottaa vain noin 25 prosenttia teollisuusmaiden kokonaispäästöistä ja koska kehitysmaiden päästöt kasvavat teollisuusmaiden päästöjä nopeammin. Komissio uskoo, että aloitteen on tultava teollisuusmailta, mutta pitkällä aikavälillä koko maailman on osallistuttava päästöjen vähentämiseen. Jos Kioton ja Buenos Airesin kokouksista alkanut muutosprosessi pystytään pitämään käynnissä ja yhteisö toteuttaa lupauksensa päästöjen kuriin saamiseen tähtäävän politiikan ja toiminnan toteuttamisesta sekä kansallisella tasolla että koko yhteisön tasolla, yhteisön ja samalla kaikkien muidenkin osapuolten on jatkossa helpompi sitoutua tarvittaviin ankarampiin rajoituksiin.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3802/98 esittäjä(t): Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Nestlen Matosinhosissa (Portugali) sijaitsevan tehtaan sulkeminen Nestlen PR-johtajan mukaan yhtiön Matosinhosissa (Portugali) sijaitseva Longa Vida -tehdas suljetaan ja tuotanto siirretään Espanjaan tai Ranskaan. Tämän päätöksen johdosta yli sata työntekijää jää työttömäksi. Tämän lisäksi Nestle on jo sulkenut Rajá ja Findus -tehtaansa ja sanonut irti noin 70 työntekijää Longa Vida -tehtaallaan. Tämä päätös on erittäin merkittävä ottaen huomioon, että Longa Vida on uudenaikainen teollisuuslaitos, joka on saanut Portugalin valtion ja Euroopan unionin rahoitustukea investointejaan varten; tuen määrä on ollut viimeisen viiden vuoden aikana yhteensä yli kolme miljardia escudoa. Koska kyse on jälleen kerran siirtymisestä - tässä tapauksessa yhteisön alueen sisällä - ja koska kyseessä on ilmeisesti huomattava määrä yhteisön tukea, voiko komissio sanoa, tunteeko se tilanteen ja onko olemassa joitakin sopimuksia, joissa se olisi osallinen tai joista se tietää, ja saako Nestle tämän siirtymisen yhteydessä mahdollisesti vielä jotakin lisätukea? Komission jäsenen Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2960/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Kuudennelta vuosisadalta jKr peräisin olevien bysanttilaisten asumusten ja kirkkojen pelastaminen Pohjois-Syyriassa Maaseudun asukkaat, joita on kohdannut kipeä asuntopula, rakentavat omia asuntojaan kuudennelta vuosisadalta jKr peräisin olevien bysanttilaisten kirkkojen ja asumusten raunioille Pohjois-Syyriassa 140 kilometrin alueella, vaikka Syyrian hallitus on kieltänyt rakentamisen muinaisten kylien raunioille. Maan arkeologit varoittavat 2 000 kirkkoa käsittävän, erittäin suuren historiallisen arvon omaavan arkkitehtonisen perinnön osaa edustavan asutuksen todennäköisestä tuhoutumisesta. Komissiolta kysytään: Millä tavoin se aikoo puuttua syyrialaisten viranomaisten toimiin ja mitä apua se voi tarjota maalle, jotta erityistä arkkitehtonista ja historiallista arvoa omaavat alueet saadaan säilytettyä? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1998) Komissio on tietoinen Syyrian historiallisen ja kulttuuriperinnön valtavasta arvosta ja tukee monia sen säilyttämiseen tähtääviä toimia. Kun otetaan huomioon Syyrian kyseisen perinnön koko ja käytettävissä olevat rajalliset rahoitusvarat, on mahdotonta kattaa kaikki Syyrian historialliset paikat ja kulttuuripaikat. Syyrian historiallisen perinnön säilyttämistä koskevat rahoitetut hankkeet tai äskettäin rahoitetut tai valmisteilla olevat hankkeet ovat seuraavat: kunnallishallinnon uudenaikaistaminen (mukaan luettuna historialliset keskukset), kulttuurimatkailun kehittäminen (kahdeksan historiallisesti merkittävän paikan esiin tuominen), Jerf el Ahmarin arkeologiset kaivaukset, euro-syyrialaisen arkeologisen tutkimuksen tukeminen (Tell Beydar) sekä Doura Europosin ja Quasr El Heirin synagogien seinämaalausten pelastaminen. Koulutusohjelman yhteydessä, jonka tarkoituksena on kulttuuriperinnön säilyttäminen, suunnitteilla on 16 paikalla toteutettavaa koulutushanketta, jotka on tarkoitettu syyrialaisille entisöijille ja tutkijoille Syyrian perinnön säilyttämiseksi. Valinnassa, joka tehdään useista ehdotuksista, otetaan huomioon ensisijassa seuraavia tekijöitä: toimilla voi olla myönteisiä vaikutuksia Syyrian taloudelle ("kulttuurimatkailun kehittäminen"); toimilla vahvistetaan Syyrian toimielinten ja hallintojärjestelmän kykyä ("kunnallishallinnon uudenaikaistaminen"); toimilla varmistetaan sellaisten saatujen tulosten kesto ja jakaminen, jotka koskevat koko perintöä ja jotka on saatu asianmukaisten tekniikkojen opettamisesta ("koulutusohjelma kulttuuriperinnön säilyttämiseksi"). Komissio voi ottaa esille arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen useasti tapahtuvissa yhteydenotoissaan Syyrian viranomaisten kanssa.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3734/98 esittäjä(t): Aline Pailler (GUE/NGL) neuvostolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Kansainvälinen yleissopimus siirtotyöläisten oikeuksista Komissio ilmoitti vastauksessaan tämän kysymyksen esittäjän kirjalliseen kysymykseen E-2283/96(1), ettei mikään jäsenvaltio ollut ratifioinut kansainvälistä yleissopimusta siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista. Onko neuvosto päättänyt aloitteista tämän yleissopimuksen ratifioinnin kannustamiseksi kuten Euroopan parlamentti pyysi ihmisoikeuksia Euroopan unionissa koskevassa päätöslauselmassaan? Vastaus (22. huhtikuuta 1999) Neuvosto tunnustaa sen, että Euroopan parlamentti pitää tärkeänä siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen täytäntöönpanoa. Kyseinen yleissopimus hyväksyttiin 18. joulukuuta 1990 Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselmalla 45/158. Neuvostoa ei ole kuitenkaan toistaiseksi pyydetty kannustamaan jäsenvaltioita yleissopimuksen ratifioimiseen. (1) EYVL C 365, 4.12.1996, s. 103.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3814/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Tutkimuksen ja kehittämisen alan ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Komission politiikkana on varainkäytön avoimuus. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä Kataloniassa toteutetuista hankkeista saivat tukea tutkimuksen ja kehittämisen alalle tarkoitetuista tukimuodoista vuosina 1994-1999? Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka suuri summa kullekin näistä hankkeista lopulta myönnettiin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3500/98 esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Tacis-ohjelman yhteydessä lähetettyjen laskujen maksamisen viivästyminen 1. Millaisia tietoja on saatu seuraavilta tahoilta: (a) kansalliset hallitukset (b) kussakin jäsenvaltiossa toimivat muut kansalliset järjestöt (c) kunkin jäsenvaltion yksityiset yhtiöt Tacis- ohjelman yhteydessä lähetettyjen laskujen maksamisen viivästymisestä? 2. Voisiko komissio lisäksi laatia jäsenvaltioittain eritellyn luettelon Tacis-ohjelmaan liittyvistä laskuista, joiden maksaminen yrityksille on viivästynyt (a) 2 kuukautta (b) 4 kuukautta (c) 5 kuukautta (d) 6 kuukautta (e) 9 kuukautta (f) 1 vuoden (g) 18 kuukautta (h) 2 vuotta (i) yli 2 vuotta? 3. Mikä on kunkin kategorian (a-i) kokonaissumma ja mihin toimiin on ryhdytty tämän ongelman ratkaisemiseksi?