FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/378

(2004/C 78 E/0400)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1647/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(16. toukokuuta 2003)

Aihe: EU:n Bulgarian romaniväestön integroimiseen ja elinolojen parantamiseen myönnettävien varojen toteuttaminen ja hallinnointi

1. Onko komissio tietoinen epäluuloista, jotka aiheutuvat siitä tavasta, miten Phare-ohjelmasta myönnetään varoja Bulgarian romaniväestölle ja erityisesti, miten Sofiassa sijaitsevan EU-lähetystön toimesta perustetaan hallituksista riippumattomia järjestöjä, ja miten Plovdivin kaupungissa, jossa romaniväestön osuus on suurin, ja erityisesti 40 000 asukkaan Stolipinovon kaupunginosassa, myönnetään varoja?

2. EU tukee seuraavia hankkeita: — Phare BG9907.01.01 ”Access to Education”: 200 000 euroa, — Phare BG9907.01.02 ”Urbanization of Roma Neighbourhoods”: 257 000 euroa, — Phare BG0104.01.01 ”Roma Population Integration”: 765 000 euroa, — Phare BG0104.01.02 ”Roma Population Integration”: 1 350 000 euroa, — Phare BG0104.01.03 ”Roma Population Integration”: 210 000 euroa, — Phare BG0102.06 ”Social Integration of Roma”: 2 299 000 euroa, — Phare BG0104.02 ”Access of Roma to Healthcare”: 1 000 000 euroa, — Phare 2001 ”Study of the Housing Conditions of the Roma Population”: 160 000 euroa. Voiko komissio ilmoittaa laatuun ja määrään perustuvien indikaattorien perustella, miten jokaisella näistä ohjelmista on todella edistetty romaniväestön elinolojen parantamista?

3. Miten näiden ja tulevien romaniväestön integrointia koskevien hankkeiden avoimuus varmistetaan?

4. Miten varmistetaan romanien osallistuminen ohjelmiin ja estetään se, että niihin osallistuisi paljon romaniväestöön kuulumattomia henkilöitä?

5. Mihin toimiin komission mielestä on ryhdyttävä, jotta tähän asti saavutettuja tuloksia tehostettaisiin?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(16. kesäkuuta 2003)

Komissio on tukenut Bulgarian romaniyhteisöä auttavia hankkeita vuodesta 1999 lähtien. Plovdivin kaupunki ja sen kaupunginosa Stolinpinovo kuuluvat tuensaajiin, koska romaniväestön osuus niissä on melko suuri. Joissakin kouluttautumismahdollisuuksia koskevaan ohjelmaan sisältyvissä ns. pienhankkeissa on itse asiassa rahoitettu romanien kansalaisjärjestöjä Stolipinovon kaupunginosassa. Näiden hankkeiden tavoitteena on kannustaa sellaisten henkilöiden ja ryhmien osallisuutta ja osallistumista, jotka ovat vaarassa syrjäytyä taloudellisesti, sosiaalisesti tai poliittisesti muutosprosessin aikana. Komissio ei kuitenkaan ole itse perustanut mitään näistä kansalaisjärjestöistä.

Kirjallisessa kysymyksessä mainituista Phare-hankkeista voidaan todeta, että tähän mennessä ainoastaan yksi niistä on saatu päätökseen. Tässä hankkeessa (BG9907 ”Romanien integroimisen edistäminen”) on saavutettu hyviä tuloksia. Hankkeen osana oli ”romanien edustajien kouluttautumismahdollisuudet julkishallinnossa ja poliisissa työskentelyä varten”, minkä puitteissa toteutettiin seuraavaa: romanipoliiseja koulutettiin, julkaistiin romanikielen käytännön opas ja kaksi romanikulttuuria ja -historiaa käsittelevää perusoppikirjaa (opettajan oppaineen), oppikirjoja jaettiin moniin kouluihin, ja opettajia koulutettiin käyttämään niitä jne. Hankkeen osana oli myös ”romanien asuinalueiden urbanisointi”, minkä puitteissa parannettiin romanikorttelien infrastruktuuria. Muut Phare-hankkeet ovat vielä käynnissä, ja niiden vaikutuksia olisi liian aikaista arvioida tässä vaiheessa.

Romaneja koskevat Phare-hankkeet toteutetaan yleensä läheisessä yhteistyössä romanien edustajien kanssa. Kansallinen ohjauskomitea, jossa ovat edustettuina etnisiä ja väestötieteellisiä kysymyksiä käsittelevä kansallinen neuvosto ja 35 romanien kansalaisjärjestöä, vastaa yleisestä koordinoinnista. Komission edustusto lähettää tarkkailijoita kansallisen ohjauskomitean kokouksiin. Avoimuus varmistetaan velvoittamalla julkistamaan kaikki hankkeet ja strategiat asianmukaisten ministeriöiden sekä etnisiä ja väestö-tieteellisiä kysymyksiä käsittelevän kansallisen neuvoston (NCEDI) www-sivuilla samoin kuin tiedotusvälineiden kautta.

Romanien ja heitä edustavien järjestöjen asianmukainen osallistuminen tarpeiden kartoittamiseen sekä hankkeiden suunnitteluun ja toteuttamiseen on oleellisen tärkeää hankkeiden onnistumisen kannalta. Näin ollen romani- tai vähemmistöasioista vastaavissa kansallisissa hallintoelimissä ja hallituksen elimissä toimivia romanineuvonantajia kuullaan säännöllisesti suunnitteluprosessin aikana siinä määrin kuin mahdollista. Rahoituksen tärkeimmistä painopisteistä keskustellaan komission ollessa usein yhteydessä etnisiä ja väestötieteellisiä kysymyksiä käsittelevään kansalliseen neuvostoon, joka on valtuutettu koordinoimaan etnisiin kysymyksiin liittyviä hallituksen politiikkoja, ohjelmia ja varoja sekä helpottamaan Bulgarian etnisten vähemmistöjen, hallituksen ja kansalaisjärjestöjen välistä vuoropuhelua ja vuorovaikutusta. Tähän kansalliseen neuvostoon kuuluu monien ministeriöiden, hallituksen elinten sekä myös etnisten vähemmistöjen 35 kansalaisjärjestön edustajia. Ensisijaiset tavoitteet ovat romanien integroimista koskevan puiteohjelman mukaisia. Viimeiset kaksi hallitusta ja 150 romanien kansalaisjärjestöä ovat hyväksyneet tämän puiteohjelman. Lisäksi on perustettu puiteohjelman eri näkökohtia käsitteleviä neuvoa-antavia elimiä, joiden toimintaan kansalaisjärjestöt osallistuvat.

Näistä ponnisteluista huolimatta romaniväestön sosioekonominen tilanne ja elinolot ovat edelleen vaikeat. Romanit kärsivät myös laajalle levinneestä syrjinnästä. Romanien integroimisen yhteiskuntaan olisi oltava ensisijainen tavoite, vaikka lyhyellä aikavälillä on vaikea saavuttaa näkyviä tuloksia. Tätä ensisijaista tavoitetta olisi käsiteltävä kaikkien tärkeimpien kansallisten politiikkojen, kuten koulutus-, asunto-, kansanterveys- ja työllisyyspolitiikkojen, yhteydessä, osoittaen siihen kaikki tarvittavat määrärahat. Lisäksi asianmukaisten oikeudellisten puitteiden kehittäminen vähemmistökysymyksiin puuttumiseksi parantaa edelleen useiden hankkeiden kestävyyttä. Tässä yhteydessä esimerkiksi kattavan syrjinnän vastaisen lainsäädännön hyväksyminen olisi tärkeä askel eteenpäin. Erittäin tärkeä lisänäkökohta on romaneja koskevan politiikan hajauttaminen alueellisella ja kansallisella tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Komissio on pyytänyt Bulgariaa käsittelemään näitä kysymyksiä hiljattain tarkistetun liittymistä valmistelevan kumppanuuden puitteissa.