KIRJALLINEN KYSYMYS E-1955/98

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(30. kesäkuuta 1998)

Aihe: "Joustavuus" ja AKT:n ja EU:n välisten suhteiden tulevaisuus

Barbadoksella pidetyssä ministerikokouksessa käsiteltiin Lomén sopimukseen liittyvään "sosiaalista ja poliittista käytöstä" koskevia asioita.

Voisiko komissio määritellä annettujen selontekojen mukaan Euroopan unionin ja AKT-valtioiden suhteissa nyt noudatettavan "joustavuus"-käsitteen luonteen?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(11. syyskuuta 1998)

Komissio tulkitsee arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen koskevan erityisesti taloudelliseen ja kaupalliseen kumppanuuteen liittyvää ehdotettua lähestymistapaa. Aluksi komissio kuitenkin haluaisi tarkentaa juostavuuden käsitettä yleensä.

Jotta Euroopan unioni voisi olla tehokkaampi ja vastata paremmin kunkin maan erityistarpeisiin kumppanuudessa yleensä, se ehdottaa, että kumppanuuden ensisijaiset tavoitteet ja sitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt sopeutetaan ja mukautetaan kehitystasoon, tiettyjen maiden erityisen heikkoon asemaan ja kehitysstrategioihin. Maat itse suunnittelevat kehitysstrategiansa joko kansallisella tai alueiden tasolla. Sitoumus edistää sosiaalista kehitystä ja torjua köyhyyttä on osa strategiaa.

Joustavuus koskee myös poliittista vuoropuhelua. Jotta vuoropuhelu olisi tehokasta, se olisi ulotettava koskemaan useampia yhteisen edun mukaisia aiheita, ja sitä olisi käytävä tarkoituksenmukaisimmalla tasolla ja erityisesti alueiden tasolla.

On ehdotettu neuvotteluja, jotka koskevat taloudellisen kumppanuuden sopimusten tekemistä AKT-maiden alueellisten ryhmittymien kanssa. Näistä neuvotteluista voidaan todeta, että kyseisillä sopimuksilla tuettaisiin puitesopimusten tavoitteita. Sopimukset on tarkoitus tehdä 1997 kesäkuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien edellytysten ja WTO:n sääntöjen mukaisesti. Niillä pyritään vähitellen vapauttamaan kumppanien välinen kauppa, lujittamaan ja parantamaan AKT-maiden pääsyä yhteisön markkinoille ja ottamaan käyttöön vastavuoroisuus yhteisöstä suuntautuvan viennin osalta siirtymäkautena, joka vahvistetaan WTO:n sääntöjen mukaisesti. Sopimuspuolten koko kauppa kuuluu sopimusten soveltamisalaan, eikä mikään kaupan ala jää niiden ulkopuolelle (huomioon otetaan kuitenkin sopimuspuolten tiettyjen tuotteiden arkuus). Sopimuksiin tulee myös määräyksiä yhteistyöstä muilla kaupan liitännäisaloilla. Yhteistyön tasoa voidaan sopeuttaa samojen arvosteluperusteiden mukaisesti.

Neuvotteluissa otetaan huomioon kyseisten maiden kehitystaso ja kauppatoimenpiteiden sosiaaliset vaikutukset sekä maiden kyky sopeutua kaupan vapautumiseen ja talouksiensa mukauttamiseen. Tämän vuoksi neuvotteluissa pyritään olemaan mahdollisimman joustavia vahvistettaessa siirtymäkauden pituus sekä tullien poiston aikataulu ja lopullisen tuotekattavuuden yhteismitattomuuden aste. Tässä on samalla noudatettava täysin WTO:n sääntöjä. Sopimuksiin voidaan sisällyttää myös lauseke, jonka perusteella voidaan arvioida AKT-maiden edistymistä yhteisöstä suuntautuvan tuonnin vapauttamisessa ja tarvittaessa sopeuttaa tahtia sen mukaan, miten edistytään kohti lopullista tavoitetta eli WTO:n sääntöjen mukaisesti perustettavaa vapaakauppa-aluetta.

Komissio on tietoinen siitä, että vastavuoroisuus edellyttää erityisiä mukautumisponnistuksia yhteisön ja AKT-maiden välisiin alueellisiin järjestelyihin liittyviltä vähiten kehittyneiltä ATK-mailta. Nämä ponnistukset otetaan huomioon kyseisten maiden tarpeita arvioitaessa, ja niiden perusteella voidaan myöntää lisäapua mukautumiseen (siirtymäapua, makrotaloudellista ja alakohtaista apua jne.). Vastavuoroisuutta ei edellytetä vähiten kehittyneiltä mailta, jotka eivät kuulu sellaisiin alueellisiin ryhmittymiin, joiden kanssa yhteisö tekee alueellisen sopimuksen. Yhteisö tukee vähiten kehittyneiden maiden pyrkimyksiä avata markkinansa alueen maille ja koko maailmalle.