ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2039/98 komissiolle esittäjä(t): Klaus Hänsch (PSE) (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevaan Wuppertaliin jaetut EU-määrärahat Voiko komissio kertoa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevalle Wuppertalin kaupungille myönnetyistä EU-määrärahoista seuraavaa: 1. Wuppertalin kaupungille vuodesta 1994 lähtien myönnettyjen EU:n rakennemäärärahojen määrä ja niiden jakautuminen joko yksittäisten rahastojen mukaisesti tai erilaisten yhteisöohjelmien ja -aloitteiden mukaisesti sekä niiden EU-määrärahojen määrä, joita on myönnetty - suorana tukena - kaupungin yliopistoille, tutkimuslaitoksille, yrityksille ja muille toimijoille tai pilottihankkeisiin ja erilaisiin toimiin muiden budjettikohtien mukaisesti? 2. Tällaisten varojen avulla luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1232/98 komissiolle esittäjä(t): Anna Terrón i Cusí (PSE) (9. huhtikuuta 1998) Aihe: Määrärahojen toteuttamisaste vuosina 1996 ja 1997 Kataloniassa Mikä oli rakennerahaston, koheesiorahaston ja yhteisön aloitteiden maksusitoumus- ja maksumääräahojen toteuttamisaste Kataloniassa varainhoitovuosina 1996 ja 1997? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0485/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Jatkuvuus ja muutokset tukikelpoisissa alueissa rakennerahaston eri ohjelmakausilla Aikooko komissio esittää taulukon, josta käy ilmi alueiden lukumäärää ja niiden kokonaisrahoituksesta saamaa prosenttiosuutta koskeva jatkuvuus niillä tukikelpoisilla alueilla, jotka ovat säilyneet tukikelpoisina vuosien 1998 ja 1993 välisenä aikana toteutetuissa Euroopan aluekehitysrahaston perättäisissä uudistuksissa? Aikooko komissio esittää nykyisten arvioiden perusteella kuvauksen vastaavista luvuista uudella, vuosia 1999-2006 koskevalla ohjelmakaudella? Mitä tutkimuksia komissio on teettänyt jatkuvuudesta koituvista hyödyistä, kun rakennemuutokset on pyritty viemään loppuun, siihen verrattuna, että tukikelpoisuutta muutettaisiin, jotta tuki pystyttäisiin kohdentamaan tarpeiden mukaisesti? Mitä alustavia johtopäätöksiä komissio tekee tästä asiasta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 1998) Haluttaessa tietoja tukikelpoisista alueista ja rakennerahastoista myönnettävän rahoitustuen yhteismäärästä, komissio pyytää tutustumaan aluekehitystutkimukseen nro 26, joka on lähetetty Teille arvoisana parlamentin jäsenenä sekä parlamentin sihteeristölle, sekä erityisesti tilastotietoja sisältävään liitteeseen, jossa kyseiset tiedot esitetään jäsenmaittain. Komissiolla ei ole mahdollisuutta esittää vastaavia tietoja vuosista 2000-2006. Tietoja voidaan antaa sitten, kun neuvosto on sopinut rakennerahastoja koskevasta uudesta lainsäädännöstä, joka muodostaa perustan tuleville päätöksille tukikelpoisista alueista ja vastaavasti määrärahojen ohjeelliselle jakamiselle. Komissio katsoo, että päätettäessä tukikelpoisista alueista, jotka voivat saada tukea rakennerahastoista, on välttämätöntä keskittyä avustamaan heikoiten menestyneitä alueita, jotta voitaisiin vähentää eroja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 a artiklan mukaisesti. Tavoitteen 2 tapauksessa nykyisessä lainsäädännössä säädetään kolmevuotisista ohjelmakausista. Luettelo tavoitteen 2 mukaisesti tukikelpoisista alueista on pysynyt kuitenkin käytännössä muuttumattomana kahden ohjelmakauden aikana, mikä on seurausta päätöksestä, jonka komissio on tehnyt neuvoteltuaan tiiviisti jäsenvaltioiden kanssa jatkuvuutta silmällä pitäen. Komissio ottaa nämä kokemukset huomioon ehdotuksissaan, jotka koskevat ohjelmien kestoa seuraavalla ohjelmakaudella.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0702/98 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Harvinaiset sairaudet Komission tiedonanto harvinaisia sairauksia koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta kansanterveyden toimintakehyksessä. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi harvinaisia sairauksia koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä vuosiksi 1999 - 2003 kansanterveyden toimintakehyksessä. Asiak. KOM(97) 225 lopull. - 97/0146 (COD) ((EYVL C 203, 3.7.1997, s. 6. )). Toisen tavoitteen osalta Euroopan komissiolta pyydetään, että Internet voisi keskusteluryhmien avulla edistää myös potilaiden ja ammattilaisten välistä yhteydenpitoa, mikä olisi erittäin hyödyllistä, koska harvinaisista sairauksista kärsivät elävät usein kaukana toisistaan. Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0700/98, E-0701/98, E-0702/98 ja E-0703/98 (6. toukokuuta 1998) Tiedonannossaan ja ehdotuksessaan harvinaisia sairauksia koskevasta kansanterveyden toimintaohjelmasta ((EYVL C 203, 3.7.1997. )) komissio esitti kolmikantaisen lähestymistavan: 1) tietojen hankkiminen harvinaisista sairauksista erityisesti potilaita, terveydenhoidon ammattilaisia ja tutkijoita varten, 2) sellaisten vapaaehtoisjärjestöjen perustaminen ja niiden toiminnan edistäminen, jotka tukevat harvinaisista sairauksista suoraan tai epäsuorasti kärsiviä ihmisiä, ja 3) tautiklustereita koskevan ongelman tehokas käsittely, mikä on erittäin tärkeää harvinaisten sairauksien yhteydessä. Ensimmäisen tavoitteen osalta komissio aikoo tukea harvinaisia sairauksia koskevan eurooppalaisen tietokannan perustamista asianmukaisin keinoin, muun muassa Internetin välityksellä, ja kiinnittää erityistä huomiota tarjottavien tietojen laatuun ja kattavuuteen. Harvinaisia sairauksia koskevien yhteisön toimien yhteydessä mainitut verkostot tarkoittavat rakenteiden luomista tiedonhaltijoiden välille. Toisen tavoitteen toisen toimen yhteydessä mainittu ryhmien yhteistyö ja verkottuminen viittaa puolestaan potilaiden ja perheiden tukiryhmiä edustavien henkilöiden järjestöihin. Toisen tavoitteen suhteen komissio on yhtä mieltä siitä, että Internetillä (sekä uutisryhmillä että keskusteluryhmillä) voi olla tärkeä merkitys potilaiden ja alan ammattilaisten välisten yhteyksien edistämisessä. Useimmissa tapauksissahan harvinaisista sairauksista kärsivät ihmiset asuvat etäällä toisistaan. Kolmannen tavoitteen suhteen komissio haluaa tuoda esiin, että luonteeltaan ja laajuudeltaan erilaisiin klustereihin (joiden syynä voi olla erilaisia tekijöitä) puuttumisesta saatu kokemus on ainutlaatuista ja erityisen arvokasta ja johtaa varmasti suuntaviivojen laatimiseen sairauksien rajoittamiseen pyrkivien Yhdysvaltojen keskusten mallin mukaisesti. Komissio ei valitettavasti voi vielä ilmoittaa ehdotuksen rahoituspuitteita ensimmäistä toimintavuotta (1999) pidemmälle, koska asia riippuu kokonaan tulevien rahoitusnäkymien vahvistamisesta. Lisäksi komissio harkitsee tämän alan toimien jatkamisen tarvetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0821/98 komissiolle esittäjä(t): José Apolinário (PSE) (26. maaliskuuta 1998)

Aihe: Leader-yhteisöaloite ja matkailuala

Pyydän komissiota toimittamaan minulle tiedot siitä, kuinka suuri on LEADER-yhteisöaloitteeseen kirjattujen toimien ja hankkeiden kokonaismäärä rahoitusohjelmakaudella 1994-1999, erityisesti matkailualalla.

Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998)

Leader II -yhteisöaloitteelle on ominaista erityisesti hajautettu toimeenpano kunkin alueellisen yhteisön institutionaalista toimivaltaa kunnioittaen ja läheisyysperiaatetta soveltaen. Komission tämän aloitteen mukaisesti jokaisen jäsenvaltion tai alueen osalta hyväksymät ohjelmat sisältävät yleisen rahoituskehyksen, joka voidaan jakaa neljään toimenpiteeseen: pätevyyden hankkiminen, paikalliset toimintaryhmät (PTR), muut yhteiset toimijat ja valtioiden välinen yhteistyö.

Jäsenvaltioille Leader II -yhteisöaloitteesta annetun tiedonannon ((EYVL C 180, 1.7.1994. )) mukaisesti jokaisen PTR:n jokainen maaseudun innovaatio-ohjelma (julkisista ja yksityisistä yhteistyökumppaneista koostuva joukko, joka panee toimeen paikallisen ulottuvuuden käsittävällä yhtenäisellä alueella monialaisen kehitysstrategian) voi koskea useampaa toiminta-alaa, joita ovat: tekninen tuki maaseudun kehittämiselle, ammatillinen koulutus ja tuki työvoiman hankintaan, maaseutumatkailu, pienyritykset, käsityöläisyys ja sitä lähellä olevat palvelut, paikallisten maa- ja metsätaloustuotteiden ja kalastustuotteiden hyödyntäminen paikan päällä ja niiden markkinointi sekä luonnon ja elinympäristön säilyttäminen ja parantaminen.

Komissio ei osallistu paikallisten toimintaryhmien valintaan (noin 800 PTR:ää 15 jäsenvaltiossa) ja maaseudun innovaatio-ohjelmien, joiden toimeenpanosta PTR:t vastaavat, hyväksyminen on jäsenvaltioiden tehtävä. Hankkeiden yksittäinen valinta on alueellisen päätöksiä tekevän yhteistyökumppanin tehtävä yhteisön politiikkoja ja niitä valintaperusteita noudattaen, joiden perusteella toimet hyväksytään rakennerahastojen toimiksi.

Koska maaseutumatkailu käsittää monenlaista toimintaa, maaseutumatkailun merkitys vaihtelee jäsenvaltioittain ja Leader-ryhmittäin riippuen siitä, millaiset mahdollisuudet kullakin paikallisella toimintaryhmällä on kehittää matkailuhankkeita ja siitä, kuinka suuri merkitys tälle toiminnalle on annettu kehityssuunnitelmissa.

Leader I -aloitteesta saadun kokemuksen ja Leader II -aloitteesta saatujen ensimmäisten tietojen perusteella voidaan arvioida, että yhteisön 1 700 miljoonan ecun (tai 680 miljoonan ecun) suuruisesta osuudesta 40 prosenttia investoidaan maaseutumatkailuhankkeisiin kuluvalla ohjelmakaudella 1994-1999. Kun otetaan huomioon kansallinen ja yksityinen rahoitus, paikallisten Leader-investointien määrä maaseutumatkailuun on noin 1 300 miljoonaa ecua.

Komissio valmistelee aivan lähiaikoina Leader I -ohjelmaa käsittelevän jälkiarviointikertomuksen, josta on mahdollista saada yksityiskohtaisempi käsitys maaseutumatkailuun liittyvästä toiminnasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0218/98 komissiolle esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) (11. helmikuuta 1998)

Aihe: Uusi tienkäyttömaksu Puolassa

1. Pitääkö paikkansa, että Puolan teillä kannetaan 1. tammikuuta 1998 alkaen käyttömaksua ja että tämä maksu kannetaan eurovinjetin lisäksi?

2. Pitääkö paikkansa, että Puolan vinjettimaksu on noin nelinkertainen verrattuna eurovinjetin hintaan?

3. Pitääkö paikkansa, että ulkomaalaisten on puolalaisia vaikeampi saada hankituksi näitä vinjettejä?

4. Aikooko Euroopan komissio ryhtyä toimenpiteisiin 1. tammikuuta 1998 Puolassa tapahtuneesta uuden tienkäyttömaksun käyttöönotosta aiheutuvien seurausten kumoamiseksi?

Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1998)

Puolan liikenne- ja kuljetusministeriö antoi 3. joulukuuta 1997 määräyksen 1. päivästä tammikuuta 1998 sovellettavista uusista tiemaksuista. Määräys perustui Puolassa 2. elokuuta 1997 annettuun lakiin kansainvälisen maantieliikenteen hallintoedellytyksistä. Kyseisessä laissa yhdenmukaistettiin Puolan tiemaksujärjestelmän rakennetta niin kutsuttua Euro-lupatarraa koskevan direktiivin ((Tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen sekä tiettyjen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie- ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa 25 päivänä lokakuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/89/ETY - EYVL L 279, 12.11.1993. )) pääpiirteiden kanssa. Määräyksen mukaan Puolan infrastruktuureihin liittyviä maksuja olisi sovellettava sekä koti- että ulkomaisiin kansainvälisessä liikenteessä oleviin kulkuneuvoihin, ja ne maksetaan lupatarratyyppisinä päivän, viikon, kuukauden, puolen vuoden tai vuoden kortteina. Päivämaksu on Puolassa noin nelinkertainen Euro-lupatarraan verrattuna ja vuosimaksu vain hieman sitä kalliimpi. Ulkomaisten liikennöitsijöiden on hankittava nämä kortit ylittäessään rajan matkalla Puolaan.

Puolalla ei ole velvoitetta käyttää Euro-lupatarran hintaa tai hintasuhdetta. Puolan tiemaksuista keskustellaan kuitenkin Puolan viranomaisten kanssa pidettävässä erityisessä maantieliikenneasioita käsittelevässä kokouksessa. Komissio ei ole tietoinen ulkomaisten liikennöitsijöiden vaikeuksista saada näitä kortteja rajalla, mutta asia tuodaan myös esille edellä mainitussa kokouksessa.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0368/98 komissiolle esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Belgian tullilaitoksessa annettavat palkkiot Onko komissio tietoinen, että Belgian tulliviranomaiset saavat palkkion, jos he huomaavat säännöstenvastaisuuksia ulkomaalaisten kuljettajien papereissa? Onko komissio tietoinen, että tullilaitoksen käyttämä palkkiojärjestelmä, jota sovelletaan ainoastaan verotusoikeudellisten laiminlyöntien, kuten Eurovignettien ja ajoneuvoverotuksen yhteydessä, on perustettu ministeritason päätöksellä ja että siinä jopa määrätään palkkioiden maksamisessa käytettävät tariffit? Katsooko komissio tällaisen järjestelmän sopivan yhteen 75 artiklan ja direktiivin 88/599 mukaisen syrjinnän vastaisen periaatteen ja palvelujen tarjonnan vapauden kanssa? Onko komissio valmis ottamaan yhteyttä kansallisiin viranomaisiin, jotta tällaiset säännöstenvastaiset menettelyt saataisiin loppumaan? Onko komissio valmis tutkimaan, millaisia ulkomaisten kuljettajien sakottamiseen liittyviä ja syrjivinä pidettäviä palkkiojärjestelmiä muissa jäsenvaltioissa sovelletaan ja ovatko ne yhteensopivia eurooppalaisen lainsäädännön kanssa? Jos komissio on valmis tekemään tällaisen tutkimuksen, miten se aikoo sen tehdä? Voisiko se ilmoittaa syyn, jos se ei ole valmis tutkimaan asiaa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen palkkiojärjestelmästä eikä Belgiassa tehdystä ministeritason päätöksestä, joita parlamentin jäsenen esittämä kysymys koskee. Komissio ottaa asian esille Belgian viranomaisten kanssa tilanteen selvittämiseksi.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0582/98 komissiolle esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Eurooppalaisten yritysten valinta toteuttamaan EKR:n varoista rahoitettavia hankkeita PO IV valitsee osana kehitysapua eurooppalaisia yrityksiä toteuttamaan kehitysmaissa hankkeita, jotka rahoitetaan EKR:sta. 1. Voiko komissio ilmoittaa, minkälaista menettelyä noudatetaan valittaessa yrityksiä toteuttamaan näitä hankkeita, esimerkiksi missä ja mitä tietoja niistä ilmoitetaan sekä mitkä ovat myöntämisperusteet ja hakemusten jättämisen määräajat? 2. Kuinka monta tällaista hakemusta saapui vuonna 1996 ja mistä jäsenvaltioista ne tulivat? 3. Kuinka monta hanketta annettiin eurooppalaisten yritysten toteutettaviksi vuonna 1996? 4. Miten nämä hankkeet ja niihin liittyvät rahasummat jakautuivat jäsenvaltioittain vuonna 1996? Komission jäsenen J. Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 1998) Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitettavat hankkeet ja sopimukset ohjataan Lomén yleissopimuksesta, joka perustuu erityisesti tuen yhteishallinnon periaatteeseen edunsaajamaina olevien Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren maiden (AKT-maat) kanssa. Tässä yhteydessä AKT-edunsaajamaan kansallinen viranomainen tekee sopimukset yleissopimuksen määräysten mukaisesti ja EY-AKT ministerineuvoston 29 päivänä maaliskuuta 1990 tekemän päätöksen 3/90 ((EYVL L 382, 31.12.1990. )) mukaisesti. Kansainväliset tarjouskilpailut julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä sekä AKT-maiden virallisessa lehdessä. Julkaistussa ilmoituksessa on osoitteet, joista tarjouskilpailuasiakirjat voi saada tai missä niitä voi konsultoida (yhteisössä komission jäsenvaltioissa sijaitsevat toimistot ja Belgiassa tarjouskilpailuja käsittelevä asianomainen elin). Lisäksi pääosasto VIII:n Internet-sivuilta voi lukea hankkeita ja käynnissä olevia tarjouskilpailuja koskevista tiedoista. Kotisivun osoite on: http://europa.eu.int/en/comm/dg08/dgviii.htm. Osallistuminen EKR:n tarjouskilpailuihin ja sopimuksiin on avointa yhtäläisin ehdoin EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden yrityksille. Kullakin sopimuksella on omat julkaisupäivämääränsä ja valintaperusteensa. Avoimissa tarjouskilpailuissa tarjousten jättämiselle asetettu määräaika on vähintään 90 päivää tarjouskilpailun julkaisupäivästä. Tilastoja pidetään vain yrityksistä, joiden kanssa on tehty sopimus. Komissio toimittaa suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle vuoden 1996 tilastot, joista näkyy, kuinka EKR:n sopimukset kunkin kansainvälisen tarjouskilpailun osalta ovat jakautuneet jäsenvaltioittain rahamääräisinä ja prosenttiosuuksina.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1268/98 neuvostolle esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) (21. huhtikuuta 1998) Aihe: Turkkilaisten uudet vandalismin osoitukset Istanbulissa on tehty uusi uskonnollisia muistomerkkejä vastaan suunnattu törkeä hyökkäys. Kohteena oli tällä kertaa ortodoksinen kristittyjen hautausmaa, jossa 51 hautaa häpäistiin. Tätä on edeltänyt tunnettu Pyhän Theraponin pyhäkön tapaus (jonka yhteydessä suntio murhattiin raa'asti) sekä useita ekumeenista patriarkaattia vastaan suunnattuja iskuja sekä hyökkäys Neitsyt Marian ilmestyskirkkoon Imvros-saarella (turk. Gökçeada). Syyllisiä (joukkioita, jotka valitsevat kohteikseen myös juutalaisia hautausmaita) ei koskaan pidätetä. Aina kun EU:n neuvostolle esitetään kysymys, se vastaa ylimalkaisesti ja hyvin toivotuksin. Nyt kysytään: Aikooko se toteuttaa konkreettisia Turkkia koskevia toimenpiteitä tämän vandalismin johdosta, varsinkin kun se osoittaa entistä suurempaa mielenkiintoa tämän maan ¨Eurooppaan suuntautuneisuutta¨ kohtaan? Vastaus (6. heinäkuuta 1998) Neuvosto pahoittelee arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia tapahtumia ja on täysin tietoinen siitä, että heinäkuussa 1923 allekirjoitetun Lausannen sopimuksen mukaisesti Turkin hallitus on sitoutunut antamaan ei-islamilaisten vähemmistöjen kirkoille, synagogille, hautausmaille ja muille uskonnollisille laitoksille täyden suojelun. Neuvosto korostaa jälleen kerran, että se pitää tärkeänä Turkin ja Euroopan unionin välisten yhteyksien lujittamista, mutta samalla se muistuttaa, että kyseisten yhteyksien vahvistuminen riippuu myös siitä, jatkaako Turkki sitoumustensa mukaisesti poliittisia ja taloudellisia uudistuksia, joihin kuuluvat myös ihmisoikeuksia koskevien vaatimusten ja käytäntöjen mukauttaminen Euroopan unionissa voimassa oleviin vaatimuksiin ja käytäntöihin. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia yksittäisiä tapauksia ei ole toistaiseksi otettu esille neuvostossa, joka kuitenkin tekee selväksi Turkin viranomaisille, miten tärkeänä se pitää ihmisoikeuksien asiaankuuluvaa suojelua. Yhteistyö ihmisoikeuksien ja humanitaaristen kysymysten alalla on Turkin hallituksen kanssa käytävän vuoropuhelun vakioaihe ja osa Turkkia koskevaa eurooppalaista strategiaa.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1321/98 komissiolle esittäjä(t): Michael McGowan (PSE) (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Ruotsalaisen AB Volvon toiminnan sisäisille kauppasuhteille aiheuttama vahinko Koska ruotsalainen AB Volvo ei ole noudattanut vaalipiirissäni sijaitsevan Synergy Dynamics UK:n kanssa tekemäänsä sopimusta, onko komissio tietoinen vahingosta, joka AB Volvon toiminnasta on aiheutunut Euroopan unionissa yhteistyössä toteutettaville tutkimus- ja kehitysohjelmille ja aikooko se tutkia AB Volvon toiminnan asiassa? Viittaan erityisesti ¨Lindholmen¨-hankkeeseen ja AB Volvon kieltäytymiseen vastata kuluista, joita Synergy Dynamics UK:lle on aiheutunut, kun se on suunnitellut Göteborgille ¨kansainvälisen tietokeskuksen¨ (International Knowledge Center) erään AB Volvon työntekijän ohjeiden mukaisesti. Kyseinen työntekijä ilmoitti virheellisesti olevansa Management Leadership Development -osaston johtaja. AB Volvo on kieltäytynyt maksamasta 100 000 punnan suuruista maksua. Tämä on tuonut Synergy Dynamicsille erittäin suuria vaikeuksia ja aiheuttanut tälle pieniin ja keskisuuriin luettavalle yritykselle lisäkuluja ja suunnatonta ajanhukkaa. Lisäksi AB Volvo on vihjannut käyttävänsä taloudellista voimaansa torjuakseen oikeusteitse kaikki rahavaatimukset, joita Synergy Dynamics UK esittää palkkiona hyvässä uskossa tehdystä työstä. Lisäksi kysyn komissiolta: 1. Mitä suojaa tämänhetkinen tai ehdotettu EU:n lainsäädäntö tarjoaa pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka harjoittavat liiketoimintaa suurten ja monikansallisten yritysten kanssa? 2. Onko olemassa tai onko ehdotettu mitään lainsäädäntöä, joka suojelisi pieniä ja keskisuuria yrityksiä niin, ettei niitä voitaisi pelotella ryhtymästä oikeudenkäynteihin tapauksissa, joissa vastapuolella on suuret taloudelliset voimavarat? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien kahden yrityksen välinen kiista on yksityisoikeudellinen asia. Komissiolla ei ole mitään oikeudellisia keinoja puuttua jonkin yrityksen toimintaan yhteisön lainsäädännön nojalla. Ei ole olemassa lainsäädäntöä, joka koskee erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten ja suurten monikansallisten yhtiöiden välistä suhdetta.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0690/98 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Altener II Viite: ¨Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (Altener II)¨ (KOM(97) 87 lop. - 97/0106 SYN) ((EYVL C 192, 24.6.1997, s. 16. )) Voiko komissio varmistaa, että Altener-ohjelmalla edistettäisiin yhteistyön harjoittamista kansainvälisten yhteistyöohjelmien, kuten MEDAn, PHAREn ja TACISin kanssa? Energia-alan Euro-Välimeri-foorumin olisi sisällettävä yhteistyö- ja yhteensovittamismekanismeja Altener-ohjelman kanssa. Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (Altener II) ((EYVL C 192, 24.6.1997. )) koskee ensisijaisesti jäsenvaltioita. Euroopan talousalueen (ETA) jäsenvaltiot voivat liittyä ohjelmaan lisäpöytäkirjoilla ja kyseisissä pöytäkirjoissa määriteltyjen lisämäärärahojen turvin. Altener II-ohjelmaa koskevan neuvoston päätösehdotuksen ((EYVL C 192, 24.6.1997. )) 7 artiklan nojalla Keski- ja Itä-Euroopan maat sekä Kypros voivat osallistua ohjelmaan halukkaiden maiden kanssa tehtävillä kahdenkeskisillä assosiointisopimuksilla lisämäärärahojen turvin. Vaikka Altener ohjelmalla onkin yhteyksiä Tacis-, Phare- ja Meda-ohjelmiin, Altener II ei ole kansainvälinen yhteistyöohjelma eikä sen puitteissa voida tästä syystä toteuttaa hankkeita yhteisön ulkopuolella muutoin kuin tietyissä, edellä kuvatuissa erityistapauksissa. Tätä vastoin kansainvälinen yhteistyö on osa valkoisessa kirjassa Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet ((KOM(97) 599 lopullinen. )) esitettyä yhteisön strategiaa. Tätä yhteistyötä voidaan toteuttaa monella tavalla, kuten kyseiseen asiakirjaan liittyvässä toimintasuunnitelmassa on esitetty. Myöskin ehdotuksessa energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman laatimisesta ((KOM(97) 550 lopullinen. )) esitetään menettelytapoja koordinaation lisäämiseksi yhtäältä energiapolitiikan aihekohtaisten ohjelmien (joihin Altenerkin kuuluu) ja toisaalta muiden yhteisön politiikkojen puitteissa toteutettavien ohjelmien (kuten Tacis, Phare ja Meda) välillä.