ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3946/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Kestävä kalatalous Onko komissio arvioinut omaa kalastuksen rahoituspolitiikkaansa, jotta ympäristötietoinen kalastaminen voitaisiin palkita esim. tarjoamalla kannustimia ympäristöresurssien hoitoon ja luontoa säilyttäviin toimiin ja jotta hupenevien kalakalakantojen liiallisesta kaupallisesta hyödyntämisestä voitaisiin rangaista? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 1999) Rakennerahastojen ohjelmien osalta jäsenvaltioiden ja komission tehtävänä on arvioida yhteisön rahoituksen, jota koskevat säännöt neuvosto antaa, vaikutuksia kyseisillä aloilla ja alueilla, kalastus mukaan lukien. Lisäksi komissio on yhteisrahoittanut useita tieteellisiä tutkimushankkeita, joihin liittyy kysymys tukien vaikutuksista pyyntikapasiteettien kehitykseen ja näin ollen siis kalavaroihin. Kyseiset toimet on lueteltu FAIR-ohjelman hankkeiden luettelossa(1) ja niihin kuuluvat erityisesti FAIR-ohjelman hankkeet nro 1454, 3541 ja 3936. Komissio vahvistaa, etteivät uudistamistuet saa haitata kalavarojen säilyttämistavoitteita. Valikoivampien pyydysten ja kalastusmenetelmien käyttö on sitä paitsi yksi tärkeimmistä yhteisön tukikelpoisuuden perusteista. Kalavarojen hyödyntämisen sääntely TACien ja saaliskiintiöiden avulla tai kalastusponnistusten supistamistoimenpiteillä rajoittaa kalakantojen liiallista kalastusta ja asettaa etusijalle vastuullisen kalastuksen. Jokainen jäsenvaltio voi lisäksi soveltaa vapaasti omia sisäisiä saaliiden jakamissääntöjä, kalavarojen ja ympäristön vaatimuksia parhaiten noudattavat säännöt mukaan lukien. Kaikkien näiden yhteisön lainsäädännön säännösten noudattamatta jättämisestä voidaan asettaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa määrättyjen menettelyiden mukaisia seuraamuksia. Lisäksi komissio on juuri antanut ehdotuksen neuvoston asetukseksi(2), jossa luetellaan YKP:n sääntöjä vakavasti rikkovia toimenpiteitä, kuten liiallinen kalastus. Jos tämä asetus ei johda seuraamusten yhdenmukaistamiseen yhteisön tasolla, se lisää ainakin avoimuutta YKP:n sääntöjen soveltamisessa. (1) Hankkeiden tiivistelmä. Osa VI: Kalastus & vesiviljely (FAIR: 1994-1998). (2) KOM(1999) 70 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3992/98 esittäjä(t): David Hallam (PSE) komissiolle (21. joulukuuta 1998) Aihe: Antibioottien kieltäminen Komissio suunnittelee tutkimuksiin perustuvien suositusten nojalla seuraavien neljän valmisteen kieltämistä: - sinkkibasitrasiini - virginiamysiini - spiramysiini - tylosiini Suurta huolta on aiheuttanut se, että samalla kun kielto heikentää Euroopan maatalouden kilpailukykyä, näitä valmisteita voidaan antaa kolmansissa maissa kasvatettaville eläimille ja linnuille. Näiden aineiden liiallisesta käytöstä saattaa olla vaaraa kansanterveydelle. Pyytäisin komissiota selvittämään, mihin toimiin se aikoo ryhtyä näitä antibiootteja sisältävän lihan sekä sellaisten eläinten ja lintujen tuonnin estämiseksi, joille on annettu näitä antibiootteja? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1999) Neuvoston kokouksessa, jossa päätettiin kieltää arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien aineiden käyttö kasvun lisäämiseen, keskusteltiin myös siitä, mitä vaikutuksia elävien eläinten ja eläinperäisten elintarvikkeiden tuonnilla kolmansista maista voi olla. Neuvosto ja komissio tunnustivat tällä asialla olevan myös yhteisön ulkopuolista merkitystä. Tässä suhteessa ne painottivat yhteistä päätöstään turvata kuluttajien terveyden suojelu noudattaen samalla yhteisön kansainvälisiä sitoumuksia. Keskusteluista oli tuloksena se, että komissiota pyydettiin antamaan viimeistään 30. kesäkuuta 1999 kertomus antibioottienvastustuskyvyn taloudellisista, oikeudellisista ja kansanterveyteen liittyvistä vaikutuksista sekä tämän asian yhteisön ulkopuolisista ulottuvuuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3764/98

esittäjä(t): Eva Kjer Hansen (ELDR) komissiolle

(11. joulukuuta 1998)

Aihe: Suorat maksut maanviljelijöille

Pyydän komissiolta oikeudellista selvitystä seurauksista, joita aiheutuu, kun pannaan täytäntöön ehdotus asetukseksi (KOM(98) 0158 - CNS 98/0113(1)) yhteisistä määräyksistä, jotka koskevat yhteisen maatalouspolitiikan järjestelyjä, jotka liittyvät suoraan tukeen, joka kokonaan tai osittain maksetaan EMOTR:n tukiosastosta.

Pyydän sisällyttämään selvitykseen yksittäisten maanviljelijöiden oikeudellisen aseman arvioinnin ennen kaikkea hallinnollisten päätösten, käänteisen todistustaakan ja seuraamusten määräämisen suhteellisuuden osalta.

Lisäksi pyydän sisällyttämään selvitykseen arvion erilaisesta kohtelusta, jota ilmenee, kun maat voivat ottaa käyttöön erilaisia määräyksiä kansallisten ympäristömääräysten noudattamisesta, mukaan luettuna sääntöjen noudattamisen valvonnan erot. Lopuksi pyydän, että selvityksessä arvioidaan ongelmia, jotka liittyvät maatalousalan menojen yleiseen valvontaan sekä tilinpäätökseen.

Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus

(27. tammikuuta 1999)

Komissio vahvistaa ehdottamassaan yleisessä tukiasetuksessa tiettyjä yhteisen maatalouspolitiikan suoran tuen järjestelmiin sovellettavia yhteisiä sääntöjä. Näillä säännöillä pyritään erityisesti sisällyttämään ympäristötavoitteet paremmin yhteiseen maatalouspolitiikkaan, edistämään tämän politiikan sosiaalista tasapuolisuutta ja lisäämään sen hyväksyttävyyttä yleisön silmissä antamalla jäsenvaltioille lisää toimintavapautta, jonka ansiosta niiden vastuu kasvaa ja säädettyjen toimenpiteiden mukauttaminen yhteisön eri osien ja alueiden erityistilanteeseen helpottuu. Koska ehdotus on parhaillaan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä, komissio ei pysty antamaan arvoisalle parlamentin jäsenelle tyhjentäviä vastauksia, vaan käsittelee mieluummin kahta ehdotuksen tärkeintä kohtaa.

Komissio ei usko ympäristölauseketta koskevalla 3 artiklalla olevan syrjivää vaikutusta. Yhteisön viljelijöiden eriarvoista kohtelua saattaa sitä vastoin syntyä jäsenvaltioiden ympäristöolosuhteiden ja asiaa koskevien kansallisten sääntöjen eroavaisuuksista. Ehdotetulla välineellä, jonka soveltamiselle on asetettu yhteisön perusteet, voidaan pikemminkin edistää olemassa olevien eriarvoisuuksien tasaamista.

Ehdotuksen 8 artiklan tuen rajoittamista koskevan säännöksen tarkoituksena on kohdistaa maatalousvarat niille viljelijöille, jotka harjoittavat aktiivista maataloustoimintaa ja joiden ainoana tavoitteena ei ole hyötyä suoran tuen järjestelmistä. Tällä voidaan epäilemättä vastata maatalousvarojen hallinnolta entistä enemmän oikeudenmukaisuutta, ankaruutta ja tehokkuutta vaativan yleisön odotuksiin.

Komissio velvoittaa lisäksi ehdotuksen 5 artiklassa jäsenvaltiot soveltamaan 3 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä tavalla, jolla varmistetaan viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja estetään markkinoiden ja kilpailun vääristyminen.

(1) EYVL C 170, 4.6.1998, s. 93.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4065/98 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) neuvostolle (15. tammikuuta 1999) Aihe: Wassenaar-asetukset Wassenaar-järjestö, joka jatkaa kylmän sodan aikaisen COCOM-järjestön toimintaa, on päättänyt suostua USA:n ja sen salaisten palvelujen intressien mukaisesti siihen, että salausteknologian vienti ei ole vapaata. Kyseessä on periaate, joka loukkaa palvelusten vapaata kauppaa EU:n alueella. Kuinka EU:ssa valmistellaan Wassenaarissa sovittu salausteknologian viennin luvanvaraisuusasetus? Kuinka neuvosto perustelee juridisesti tällaisen vapaakaupalle hyväksytyn rajoituksen? Vastaus (22. huhtikuuta 1999) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, kaikki jäsenvaltiot osallistuvat Wassenaarin järjestelyyn. Tällä vienninvalvontajärjestelmällä pyritään varmistamaan se, että osallistuvat valtiot soveltavat asianmukaista valvontaa kaksikäyttötuotteiden ja niihin liittyvän sotilasteknologian vientiin. Wassenaarin järjestelyn sekä muiden vienninvalvontajärjestelmien mukaiset jäsenvaltioiden sitoumukset on siirretty osaksi EU:n integroitua järjestelmää. Näitä ovat 19. joulukuuta 1994 annettu asetus (EY) 3381/94 (oikeusperusta EY:n perustamissopimuksen 113 artikla) ja YUTP:n näkökohtein osalta 19. joulukuuta 1994 tehty neuvoston päätös 94/943/YUTP (oikeusperusta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artikla). Muutokset asiaa koskeviin luetteloihin, jotka on hyväksytty Wassenaarin yhteydessä, liitetään perustamissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti kaksikäyttötuotteita koskevaan Euroopan unionin järjestelmään. Komissio toimitti äskettäin ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY), joka perustuu yksinomaan 113 artiklaan ja joka muuttaisi, saattaisi ajan tasalle ja täydentäisi kaksikäyttötuotteiden ja siihen liittyvän teknologian viennin valvontaa koskevaa yhteisön järjestelmää. Ehdotusta käsitellään parhaillaan neuvostossa.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4113/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Elintarvikehygienia: direktiivin 93/43/ETY soveltaminen Onko komissio tietoinen direktiivin 93/43/ETY(1) soveltamiseen liittyvistä ongelmista, jotka johtuvat siitä, että satamien ja lentokenttien viranomaisilla ei ole riittäviä valtuuksia nousta laivoihin ja lentokoneisiin valvomaan elintarvikehygieniasääntöjen noudattamista? Jos elintarvikehygieniasääntöjen noudattamisen tarkistamiseksi on välttämätöntä nousta laivoihin ja lentokoneisiin, eikö jäsenvaltioilla ole velvollisuus myöntää vastaaville terveystarkastusviranomaisille tarvittavat valtuudet? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1999) Elintarvikehygieniasta 14. kesäkuuta 1993 annettua direktiiviä 93/43/ETY sovelletaan elintarvikealan yrityksiin, jotka valmistavat, jalostavat, tuottavat teollisesti, pakkaavat, varastoivat, kuljettavat, jakelevat, käsittelevät ja myyvät tai luovuttavat kuluttajalle elintarvikkeita. Elintarvikkeiden tarkastuksesta vastaavat jäsenmaiden viranomaiset ovat virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta 14. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/397/ETY(2) 2, 4 ja 11 artiklan säännösten mukaisesti velvollisia takaamaan, että elintarvikeyritykset noudattavat elintarvikkeita koskevia määräyksiä sekä kansallisella että yhteisön tasolla. Määräysten noudattamista valvotaan erilaisin tarkastustoimenpitein, joita ovat mm. katselmukset, näytteenotto ja kirjallisten selvitysten tutkiminen. Jäsenvaltioiden on myös taattava, että tarkastajilla on vaatimustenmukaisuuden valvomiseen tarvittavat valtuudet. Mainituissa oikeudellisissa teksteissä ei erityisesti viitata siihen, onko tarkastajat päästettävä tarkastettaviin tiloihin, mutta järkevästi ajatellen elintarvikehygienian valvominen olisi ylipäänsä mahdotonta, jos viranomaisia ei päästettäisi tekemään työtään. (1) EYVL L 175, 19.7.1993, s. 1. (2) EYVL L 186, 30.6.1989.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3612/98 esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: SAN- ja SMM-tunnusten myöntäminen balsamiviinietikoille Euroopan komissio on ottamassa käsittelyynsä Italian toimivaltaisten viranomaisten viime kuukausien aikana esittämän pyynnön suojatun alkuperäisnimityksen (SAN) myöntämisestä Modenan perinteikkäälle balsamiviinietikalle ja Reggio Emilian balsamiviinietikalle sekä suojatun maantieteellisen merkinnän (SMM) antamisesta Modenan balsamiviinietikalle. Tunnusten myöntäminen on elintärkeää, jotta voidaan suojella ja jotta osataan arvostaa korkealaatuisia ja lajissaan ainutlaatuisia tuotteita. Kysyn komissiolta: 1. Mikä on komission mielipide kyseisistä pyynnöistä? 2. Kuinka pian komissio aikoo myöntää yllämainitut DOP- ja IGT-tunnukset? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1998) Italian hallitus ilmoitti komissiolle tammikuussa 1994 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2081/9(1) 17 artiklan mukaisesti ne kansallisella tasolla oikeudellisesti suojatut tai käytössä vakiintuneet nimitykset, jotka se haluaa rekisteröidä suojattuna alkuperänimityksenä (SAN) tai maantieteellisenä merkintänä (SMM). Kansallisella tasolla oikeudellisesti suojattujen nimitysten joukossa on "aceto balsamico et aceto balsamico tradizionale di Modena e Reggio Emilia", joka pyydettiin rekisteröitävän suojattuna alkuperänimityksenä. Komissiolle alunperin jätetystä eritelmästä käy kuitenkin ilmi, että kyseessä on kolme eri tuotetta: "aceto balsamico tradizionale di Modena", "aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia" ja "aceto balsamico di Modena". Komissio aloitti vilkkaan kirjeenvaihdon asiasta Italian hallituksen kanssa, jonka seurauksena Italian hallitus teki vuoden 1998 aikana erillisen rekisteröintihakemuksen kaikista kolmesta tuotteesta. Komission pitää nyt antaa lausuntonsa asetuksessa (ETY) 2081/92 mainittujen kriteerien perusteella kolmesta esitetystä rekisteröintihakemuksesta. Komissio tietää erittäin hyvin, että nämä ovat tärkeitä tuotteita ja että tiettyjä erityispiirteitä omaavien tuotteiden myynnin edistämisellä voi olla merkittävää etua maaseudulle. Mikäli rekisteröintihakemukset täyttävät asetuksessa (EY) 2081/92 säädetyt edellytykset, tehdään ehdotus näiden tuotteiden nimitysten rekisteröimisestä mainitussa asetuksessa säädettyä menettelyä noudattaen. (1) EYVL L 208, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4047/98

esittäjä(t): Ian White (PSE) komissiolle

(13. tammikuuta 1999)

Aihe: Hyytymistekijä VIII:a sisältävien verivalmisteiden väärinkäyttö Ranskassa

Ranskassa on käytetty väärin hyytymistekijä VIII:a sisältäviä verivalmisteita, mikä on aiheuttanut potilaille AIDSia että hepatiittia.

Voiko komissio kertoa:

1. Kuinka suuri prosenttiosuus hemofiliaa sairastavista on sairastunut AIDSiin tai hepatiittiin kussakin jäsenvaltiossa?

2. Missä jäsenvaltioissa on ryhdytty järjestämään hemofiliaseulontoja ja säädetty korvauksista mahdollisille uhreille?

Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 1999)

Aidsin epidemiologinen seuranta Euroopassa toteutetaan yhteisön taloudellisen tuen turvin ja aidsin ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman (1996-2000)(1) puitteissa. Eurooppalainen aidsin epidemiologinen seurantakeskus (CESES) julkaisee kolmen kuukauden välein yksityiskohtaisen raportin jäsenvaltioiden valvontakeskusten välittämistä viimeisimmistä tiedoista. Ilmenneitä aids-tapauksia koskevat tiedot on luokiteltu jäsenvaltioittain sekä vuosittaisten tapausten määrän, sukupuolen, iän ja tartuntatavan mukaan. Euroopan yhteisössä on tullut ilmi 195 785 aids-tapausta ensimmäisten tartuntatapausten ilmenemisen ja heinäkuun 1998 välillä. 3 266 tapauksessa (1,67 prosentissa tapauksista) on ollut kyseessä verenvuototautipotilas. Vuosina 1996 ja 1997 määrä oli 0,71 %. Komissio lähettää erikseen arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle CESES:in tuoreimman kolmen kuukauden raportin.

Komissiolla ei ole tällä hetkellä tiedossaan kussakin jäsenvaltiossa hepatiittiin sairastuneiden verenvuototautipotilaiden prosenttimäärää. Neuvosto ja parlamentti tekivät 24. syyskuuta 1998 päätöksen(2) tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön. Verkoston perustaminen mahdollistaa joidenkin ensisijaisten sairauksien epidemiologisen seurannan Euroopan tasolla. Verkostoon kuuluu valmiusjärjestelmä, jonka ansiosta kansanterveyttä uhkaaviin tilanteisiin voidaan reagoida nopeasti ja tehokkaasti Euroopan tasolla. Hepatiitin epidemiologinen seuranta Euroopan tasolla tulee olemaan verkoston ensisijainen tehtävä.

Näiden sairauksien joukkoseulonnan järjestäminen on jäsenvaltioiden tehtävä. HI-viruksen joukkoseulontaa koskeva tutkimus on parhaillaan käynnissä komission aloitteesta ja valmistuu keväällä 1999.

Useissa jäsenvaltioissa on erityisiä järjestelmiä korvausten maksamisesta verensiirrossa saastunutta verta saaneille potilaille. Jäsenvaltiot ovat vastuussa näistä järjestelmistä.

(1) 29. maaliskuuta 1996, päätös 647/96/EY, EYVL C 95, 16.4.1996.

(2) 24. syyskuuta 1998, päätös 2119/98/EY, EYVL L 268, 3.10.1998.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3898/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Etninen pommi Viimeisimpien tietojen mukaan Etelä-Afrikassa ja Israelissa on mahdollisesti kehitteillä biologisia aseita, jotka pystyvät valitsemaan kohteensa etnisen alkuperän tai rodun perusteella. Pyydän komissiota vahvistamaan seuraavaa: 1. EU:n varoja ei käytetä suoraan tai epäsuorasti tällaisiin tutkimuksiin. 2. EU:n jäsenvaltioissa ei tehdä tällaisia tutkimuksia. Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1999) Komissio voi vahvistaa, ettei EU:n varoja käytetä suoraan eikä epäsuorasti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin tutkimuksiin. Komissiolla ei ole tietoa mainitun kaltaisista tutkimuksista missään jäsenvaltiossa.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4091/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) neuvostolle (15. tammikuuta 1999) Aihe: Puolustusteollisuuden koordinointi Euroopassa NATO:n perustamisen 50-vuotispäivän lähestyessä on analysoitu tärkeitä muutoksia, joita kansainvälisellä näyttämöllä on tapahtunut näinä viitenäkymmenenä vuotena, ja tarvetta uusia haasteita ja toimia koskevaan konsensukseen. Amerikan ja Euroopan erilaiset poliittiset näkemykset saattavat kärjistyä, jos Atlantin molemmin puolin ei löydetä keinoja puolustusteollisuuksien yhteistyöhön 2000-luvun uuden tekniikan kehittämistä varten. Uskooko neuvosto, että Euroopan puolustusteollisuus saavuttaa pian soveliaat mittasuhteet ja koordinaatiokyvyn rakentavaan dialogiin Yhdysvaltojen erittäin keskittyneen teollisuuden kanssa? Mikä merkitys on Ranskan pääasiassa julkisten ja Saksan sekä Iso-Britannian yksityisten suurten puolustusalan yritysten oikeudellisen statuksen erolla? Vastaus (22. huhtikuuta 1999) Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmaan tietää, eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan ad hoc työryhmä (POLARM) perustettiin 1995 käsittelemään eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikkaan liittyviä kysymyksiä ja antamaan neuvostolle suosituksia sekä yhteisön puitteissa toteutettujen että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisten toimenpiteiden mahdollisista jatkotoimista. Lisäksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tulevassa 17 artiklassa todetaan, että "Yhteisen puolustuspolitiikan asteittaista määrittelemistä tuetaan jäsenvaltioiden pitäessä sitä aiheellisena puolustusmateriaaleja koskevalla yhteistyöllä." POLARM-työryhmä käsittelee parhaillaan komission tiedonantoa "Puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja koskevan Euroopan unionin strategian täytäntöönpano". Tähän tiedonantoon sisältyy sekä puolustusteollisuutta koskeva toimintasuunnitelma että ehdotus yhteiseksi kannaksi eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan laatimisesta. Viimeksi esittämänne kysymyksen osalta toteamme, että jäsenvaltioissa voimassa olevat omistusoikeusjärjestelmät eivät kuulu neuvoston toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3023/98 esittäjä(t): Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Yhteisön tukien ympäristölle haitalliset vaikutukset (Cerâmica do Olival-Olival/Ourém e Preceram-Travasso/Pombal, Portugali) Samalla alueella, muttei kuitenkaan kovin lähellä toisiaan sijaitsevalla kahdella paikkakunnalla Olival/Ourémissa ja Travasso/Pombalissa oli vuosia sitten kaksi keramiikkatehdasta, joita paikalliset asukkaat pitivät osana omaa elin- ja työympäristöään. Nämä tehtaat saivat yhteisön varoista tukea uudenaikaistamista varten. Tämä vaikutti myönteiseltä myös asukkaiden mielestä ja alussa kaikki olikin hyvin, mutta uudenaikaistamisella oli erittäin haitallisia vaikutuksia ympäristölle, mikä johtui käyttöön otetusta uudesta polttoaineesta. Seuraavina vuosina havaittiin, että kasveja ja viljelmiä tuhoutui ja monet ihmiset tunsivat oman terveydentilansa heikenneen. Tämä tilanne sai asukkaat reagoimaan eri tavoilla, ja he ovat osoittaneet mieltään sekä viranomaisille että muille tahoille, mukaanlukien allekirjoittaneelle Euroopan parlamentin jäsenelle, joka on käynyt paikan päällä toteamassa kyseiset vaikutukset. Tällä hetkellä vallitsee tietynlainen epätoivo koska ponnistukset ovat valuneet hukkaan ja tilanne on pysynyt ennallaan tai jopa huonontunut, varsinkin ihmisten terveydentilan osalta ja yhteisön tukia, joita alussa pidettiin etuna, syytetäänkin nyt näiden seurausten aiheuttajiksi. Onko komissio tietoinen tästä asiasta? Onko se antanut lausuntonsa hankkeista ja valvooko komissio tai onko se aiemmin valvonut mitenkään rahastojen tukemien hankkeiden toteuttamista, ja erityisesti niiden ympäristövaikutuksia? Komission jäsenen Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4109/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle (15. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen rikkominen: Ison-Britannian osallistuminen Irakin vastaiseen hyökkäykseen Ison-Britannian osallistuminen Irakin vastaiseen sotilasoperaatioon on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.1 artiklan 1 ja 2 kohdan, J.2 artiklan 1 kohdan sekä J.8 artiklan vastainen, koska operaatiosta ei annettu etukäteen minkäänlaisia tietoja eikä käyty mitään neuvotteluja. Voiko neuvosto vahvistaa tai osoittaa vääräksi edellä mainitun väitteen? Jos neuvosto vahvistaa väitteen, mitä se aikoo tehdä asian suhteen? Vastaus (26. huhtikuuta 1999) Arvoisa parlamentin jäsen on todennäköisesti tietoinen, ettei neuvosto ole määritellyt yhteistä kantaa asiasta. Ilmoittamis- ja kuulemisvelvoitteita on noudatettu. Näin ollen neuvosto ei katso, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.1 artiklan 1 ja 2 kohtaa, J.2 artiklan 1 kohtaa tai J.8 artiklaa olisi rikottu.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2363/98 esittäjä(t): Lyndon Harrison (PSE) komissiolle (15. heinäkuuta 1998) Aihe: Matkailijoiden suojelu Tämän vuoden alkupuolella sattui onnettomuus, jossa pieni lapsi omasta vaalipiiristäni loukkaantui vakavasti liukastuttuaan ja satutettuaan jalkansa lomanviettopaikan lasiseen ulko-oveen Espanjassa. Onko komissio harkinnut erityisesti karkaistun lasin käyttöä kaikista Euroopan maista peräisin olevien matkailijoiden käyttämissä lomahotelleissa koskevien määräysten yhdenmukaistamista? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1998) Rakennusmääräykset ja erityisesti julkisten rakennusten turvallisuuteen liittyvät määräykset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio on valtuuttanut Euroopan standardointikomitean (CEN) yhdenmukaistamaan standardit, jotka koskevat ovia ja ikkunoita (myös kokonaan lasista valmistettuja ovia ja ikkunoita) sekä pihan ja lattian päällysteitä ottaen huomioon niiden liukuesteominaisuudet. Kukin jäsenvaltio antaa kuitenkin itse mainittujen rakennusalan tuotteiden mahdollisiin käyttötarkoituksiin liittyvät määräykset.