KIRJALLINEN KYSYMYS E-2031/99

esittäjä(t): Lennart Sacrédeus (PPE-DE) komissiolle

(3. marraskuuta 1999)

Aihe: Paul van Buitenenin nuhtelu

Van Buitenenin tapauksesta on keskusteltu kaikkialla Euroopassa siitä lähtien kun hän jätti komission toiminnan virheellisyydet paljastavan muistionsa. Samalla kun Ruotsin veronmaksajien yhdistyksen kaltaiset järjestöt kehuvat van Buitenenia tämän osoittamasta rohkeudesta, hän saa nuhteet komission kurinpitokomitealta. Itse komission jäsen Kinnock ja nuhteet antanut komitea ovat tunnustaneet, että tapahtumahetkellä säännöt olivat epäselviä ja riittämättömiä.

Ovatko nuhteet todellakin oikeutettuja kun otetaan huomioon, kuinka paljon van Buitenenin toiminta on auttanut sääntöjen muuttamisessa ja petoksista aiheutuneiden ongelmien torjunnassa? Katsooko komissio, että sen henkilöstösääntöihin nyt tehdyt muutokset ovat riittäviä, vai olisiko lisäksi mahdollista toteuttaa esim. Ruotsin mallin mukainen oikeus ilmoittaa rikkomuksista?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2000)

Komissio voi kertoa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että henkilöstösäännöissä tarkoitettua kurinpitolautakuntaa voidaan pyytää antamaan nimittävälle viranomaiselle lausunto mahdollisista kurinpitoseuraamuksista. Nimittävä viranomainen voi kuitenkin antaa kirjallisen huomautuksen tai varoituksen kuulematta kurinpitolautakuntaa. Tapauksessa, johon parlamentin jäsen viittaa, ei kuultu kurinpitolautakuntaa.

Paul van Buitenen sai virallisen varoituksen, koska hän oli toiminut vastoin Euroopan yhteisöjen virkamiehiä koskevia voimassa olleita sääntöjä paljastaessaan luvatta komission ulkopuolisille asiakirjoja, jotka liittyivät oikeusviranomaisten tutkittavana oleviin tapauksiin, joita koskivat myös kurinpitomenettelyt. Näin toimiessaan hän oli rikkonut periaatteetta, jonka mukaan epäilty on syytön, kunnes toisin osoitetaan. Päätöstä tehdessään työnantajaa edustava viranomainen otti huomioon sen, että tiedot oli toimitettu Euroopan parlamentin jäsenelle, ja myönsi, että kyseisten sääntöjen tiukka soveltaminen ei välttämättä vastaisi tarvittavaa avoimuuden tasoa. Näissä olosuhteissa komissio päätyi varoitukseen, joka on henkilöstösäännöissä määrätyistä kurinpitoseuraamuksista toiseksi lievin.

Komissio haluaa muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että 14. heinäkuuta 1998 tehdyn, petostentorjunnan koordinointityöryhmän toteuttamia tutkimuksia koskevan komission päätöksen mukaisesti virkamiesten, joilla on epäiltyihin väärinkäytöksiin liittyviä tietoja, on ilmoitettava niistä pääjohtajalle tai johtajalle, tai suoraan työryhmälle, jos he katsovat sen hyödylliseksi. Kun petosten, lahjonnan ja yhteisöjen etua vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjumista koskevien sisäisten tutkimusten edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä tehty komission päätös 1999/396/EY, EHTY, Euratom on tullut

voimaan(1), virkamiesten on sen mukaisesti ilmoitettava tällaisista tiedoista johtajalle tai pääjohtajalle, tai jos he katsovat sen tarpeelliseksi, suoraan komission pääsihteerille tai OLAFille. Virkamiehillä, jotka ovat toimittaneet tai toimittavat tietoja näillä keinoilla, on ollut ja on edelleen varmuus siitä, että heitä ei tämän vuoksi kohdella epäoikeudenmukaisesti tai syrjivästi. Osana hallintouudistustaan komissio parantaa parhaillaan järjestelmää, jolla nykyisten säädösten ohella varmistetaan, että virkamiehillä, jotka täyttävät velvollisuutensa ilmoittaa oletetuista väärinkäytöksistä, on käytössään oikeudenmukaiset ja tehokkaat lisäkeinot, joilla he voivat ilmoittaa epäilyistään ja tiedoistaan ja joilla niihin voidaan vastata kattavasti ja tehokkaasti.

(1) EYVL L 149, 16.6.1999.