ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3791/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Työntekijöiden joukkovähentäminen.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0188 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3791/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (7. tammikuuta 2003) Aihe: Työntekijöiden joukkovähentäminen Marraskuun 21. päivänä 2002 antamassaan vastauksessaan kysymykseeni E-2883/02(1) komission jäsen Anna Diamantopoulou viittaa rikkomismenettelyyn C-55/02. Portugalia vastaan on aloitettu menettely yhteisön tuomioistuimessa, koska maa on siirtänyt puutteellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään 20. heinäkuuta 1998 työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 98/59/EY(2). Pyydän komissiota toimittamaan minulle lisää tätä prosessia koskevia tietoja ja ilmoittamaan erityisesti, mitkä ovat ne seikat, jota edellä mainitusta direktiivistä ei ole siirretty osaksi Portugalin lainsäädäntöä ja joiden perusteella menettely on aloitettu. (1) Katso sivu 57. (2) EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2003) Arvoisa parlamentin jäsenen mainitseman Portugalia vastaan aloitetun rikkomusmenettelyn(1) tavoitteena on saattaa työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annettu neuvoston direktiivi 98/59/EY täysimääräisesti osaksi Portugalin lainsäädäntöä. Komissio moittii Portugalia erityisesti siitä, että se ei ole täyttänyt sille EY:n perustamissopimuksen ja edellä mainitun direktiivin 1, 6 ja 7 artiklan nojalla kuuluvia velvollisuuksia, koska joukkovähentämisen käsite kattaa Portugalin asianomaisessa lainsäädännössä ainoastaan rakenteellisista, teknisistä tai taloudellisista syistä tapahtuvat irtisanomiset. Komission mielestä tämä käsite määritellään laajemmin direktiivissä 98/59/EY. Siinä säädetään joukkovähentämisistä, joita työnantaja toteuttaa yhdestä tai useammasta syystä, jotka eivät liity asianomaisiin työntekijöihin. Joukkovähentämisen käsitteen rajoittaminen Portugalin lainsäädännössä merkitsee sitä, että direktiivissä säädetty työntekijöiden suojelu ei toteudu esimerkiksi konkurssi-, pakkolunastus- ja tulipalotapauksissa eikä tapauksissa, joissa yrityksen toiminta lopetetaan yrittäjän kuoleman johdosta. (1) Tuomioistuimessa käsiteltävänä oleva asia C-55/02.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3555/02 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle. Alueellisten yhteisöjen oikeus nostaa kanne.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3555/02 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle (5. joulukuuta 2002) Aihe: Alueellisten yhteisöjen oikeus nostaa kanne Euroopan parlamentin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta hyväksyi 28. marraskuuta 2002 Giorgio Napolitanon mietinnön, jossa vaaditaan, että lainsäädäntövaltaa käyttäville alueellisille ja kunnallisille yhteisöille myönnetään niiden oikeuksien turvaamiseksi oikeus nostaa kanne yhteisöjen tuomioistuimessa. Voiko neuvosto tukea tätä vaatimusta? Vastaus (3. maaliskuuta 2003) Koska kyseessä on perussopimusten muuttaminen, neuvoston tehtävänä ei ole ottaa kantaa tähän kysymykseen, jota käsitellään lisäksi Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä valmistelukunnassa. Neuvosto pidetään säännöllisesti ajan tasalla valmistelukunnassa käsiteltävien asioiden edistymisestä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaan vuonna 2004 kokoonkutsuttavan hallitustenvälisen konferenssin tehtävänä on tehdä lopulliset päätökset käyttämällä valmistelukunnan käsittelyjen tuloksena syntynyttä lopullista asiakirjaa näiden keskustelujen lähtökohtana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3918/02 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. EU:n laajuinen terveyskortti.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3918/02 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (14. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n laajuinen terveyskortti Ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevan komission toimintasuunnitelman(1) kohdassa 3.2.1 todetaan seuraavaa: olisi otettava käyttöön EU:n laajuinen terveyskortti, jolla on tarkoitus muuttaa nykyiset eurooppalaiset paperilomakkeet sähköiseksi kortiksi. Kortin haltijat voivat vaatia mahdollisuutta käyttää välittömästi tarvitsemiaan terveydenhuoltopalveluita muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa he ovat vakuutettuja. Kustannuksista vastaa kuitenkin vakuuttanut jäsenvaltio. Komissio esittelee ehdotuksen EU:n laajuisen terveyskortin käyttöön ottamisesta vuoden 2003 alkupuolella. Ehdotus on määrä hyväksyä vuoteen 2004 mennessä. Ehdotus annettiin maaliskuussa 2002 käsiteltäväksi Barcelonan Eurooppa-neuvostolle, joka ilmaisi puheenjohtajan päätelmien 33 kohdassa tyytyväisyytensä komission toimintasuunnitelmaan. Voiko komissio jo ilmoittaa mahdollisen päivämäärän, jolloin se aikoo esittää ehdotuksensa? Missä vaiheessa on asian valmistelu? Kuinka paljon maksaisi ja miten rahoitettaisiin EU:n laajuinen terveyskortti? (1) KOM(2002) 72. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2003) Kuultuaan jäsenvaltioita siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnassa komissio aikoo antaa helmikuun 2003 loppuun mennessä tiedonannon eurooppalaisen sairausvakuutuskortin käyttöönotosta. Tiedonannossa se ehdottaa aikataulua, jonka kuluessa kortilla korvataan vähitellen paperilomakkeet, joilla saa terveydenhoitoa toisessa jäsenvaltiossa sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14. kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71(1) mukaisesti. Eurooppalaisen sairausvakuutuskortin käyttöönottoon liittyvistä kustannuksista komissio ei pysty antamaan vastausta tässä vaiheessa. Kustannukset riippuvat esimerkiksi teknologiaan liittyvistä valinnoista, joita kukin jäsenvaltio tekee ottaakseen kortin käyttöön kansallisessa sosiaaliturvajärjestelmässään, ja kukin jäsenvaltio vastaa itse kustannuksista. Edellä mainitussa komission tiedonannossa esitetään eri vaihtoehdot, ja sen jälkeen jäsenvaltiot voivat itse päättää, millä tavalla ne ottavat kortin käyttöön ja hoitavat sen rahoituksen. Komissio kuitenkin katsoo, että paperilomakkeiden korvaaminen eurooppalaisella sairausvakuutuskortilla tuo merkittäviä etuja jäsenvaltioille, etenkin hallinnon yksinkertaistuessa ja jäsenvaltioiden välisten korvausten nopeutuessa. Tämän vuoksi kortin käyttöönottokustannuksissa on otettava huomioon myös tuottavuuden nousu, josta sosiaaliturvalaitokset hyötyvät. (1) EYVL L 149, 5.7.1971.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2984/02

esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle

(23. lokakuuta 2002)

Aihe: Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla

Euroopan parlamentti hyväksyi 5. huhtikuuta 2001 päätöslauselman kalastuksen turvallisuudesta ja onnettomuuksien syistä(1), jonka 3 kohdassa se kehotti neuvostoa edistämään kalastajien sisällyttämistä tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annettuun neuvoston direktiiviin 93/104/EY, jota on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/34/EY, heidän suojelunsa parantamiseksi.

Onko komissio tehnyt mitään asian hyväksi?

(1) EYVL C 21 E, 24.1.2002, s. 359.

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(5. joulukuuta 2002)

Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY(1) soveltamisalaan kuuluvat kaikki sekä yksityiset että julkiset toimialat paitsi lento-, rautatie-, maantie-, meri-, joki- ja järviliikenne, merikalastus, muu merellä tehtävä työ ja lääkärien harjoittelu (direktiivin ulkopuoliset toimialat).

Kyseiset direktiivin 93/104/EY ulkopuoliset toimialat kuuluvat 22 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/34/EY(2) soveltamisalaan. Direktiivi tulee voimaan 1. elokuuta 2003 (lääkärien harjoittelun osalta 1. elokuuta 2004).

Mitä tulee merikalastusalusten työntekijöihin, direktiivin 2000/34/EY mukaan enimmäistyöajasta tai vähimmäislepoajasta on säädettävä lailla tai asetuksilla, tai niistä on määrättävä hallinnollisissa määräyksissä tai työehtosopimuksissa taikka työmarkkinaosapuolten välisissä sopimuksissa. Direktiivissä sädetään työ- tai lepoajoista seuraavasti: työaika saa olla enintään 14 tuntia 24 tunnin aikana ja 72 tuntia seitsemän päivän aikana, tai vähimmäislepoajan on oltava vähintään 10 tuntia 24 tunnin aikana ja 77 tuntia seitsemän päivän aikana.

Direktiivin 3 artiklan mukaan komissio tarkastelee viimeistään 1. elokuuta 2009 jäsenvaltioita ja eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia kuultuaan merikalastusalusten työntekijöitä koskevia säännöksiä ja erityisesti sitä, ovatko säännökset edelleen asianmukaiset erityisesti terveyden ja turvallisuuden osalta, ja ehdottaa tarvittaessa sopivia muutoksia.

(1) EYVL L 307, 13.12.1993.

(2) EYVL L 195, 1.8.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2690/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Määränpäätodistusten yhteisön tason järjestelmä.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2690/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (26. syyskuuta 2002) Aihe: Määränpäätodistusten yhteisön tason järjestelmä Belgian parlamentin kansanedustajien kamarin ulkoasiainvaliokunnan asevientiä käsitelleen alivaliokunnan loppuraportin (asiak. 614/4 95/96, 28. huhtikuuta 1999) kohdassa 1.2.2. todetaan, että on välttämätöntä saada aikaan kyseisen [ase]kaupan liikkeitä koskeva aukoton valvontajärjestelmä. Raportissa tähdennetään erityisesti tarvetta luoda tiukka määränpäätodistusten myöntämistä ja varmistamista koskeva yhteinen eurooppalainen järjestelmä. Voiko neuvosto kertoa, onko se tietoinen kyseisestä kehotuksesta ja jakaako se Belgian liittovaltion kansanedustajien näkemyksen? 1. Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin se on jo ryhtynyt kyseisenlaisen järjestelmän luomiseksi ja milloin se arvioi sen olevan toimintavalmis? 2. Jos vastaus on kielteinen, miksi neuvosto ei jaa näkemystä? Aikooko neuvosto lähettää tarvittaessa myöhemmin tämän kehotuksen parlamentin jäsenille arvioitavaksi? Jos neuvosto aikoo niin tehdä, mihin mennessä se tapahtuu? Vastaus (18. helmikuuta 2003) Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä palaamaan tämän aikaisempaan kysymykseen E-2689/02 annettuun vastaukseen. Lisäksi neuvosto korostaa, että Euroopan unionin aseiden vientiä koskevien käytännesääntöjen toimintaohjeiden 8 kohdan mukaisessa kolmannessa vuosikertomuksessa tuotiin esiin joukko suuntaviivoja asioista, joita on käsiteltävä tai joissa on toimittava lähitulevaisuudessa. Suuntaviivojen avulla jäsenvaltiot ja niiden kumppanit Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella voisivat seurata ja mitata edistymistä käytännesääntöjen täytäntöönpanossa. Näissä puitteissa jäsenvaltiot päättivät jatkaa työtä määränpäätodistuksiin merkittävien tietojen yhdenmukaistamiseksi. Vuoden 2002 alkupuolella jäsenvaltiot sopivat yhteisistä pääkohdista, jotka olisi merkittävä määränpäätodistukseen jäsenvaltion vaatiessa sellaisen, vietäessä yhteiseen puolustustarvikeluetteloon kuuluvia tavaroita. Ne myös määrittelivät lisäkohdat, jotka voitaisiin niin ikään vaatia niiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Kaikki nämä tiedot sisältyvät käytännesääntöjä koskevien jäsenvaltioiden sovittujen käytäntöjen kokoelmaan, joka liitetään neljänteen vuosikertomukseen, joka on tarkoitus viimeistellä ja julkaista ennen vuoden 2002 loppua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/02 esittäjä(t): Geoffrey Van Orden (PPE-DE) komissiolle. Euroopan parlamentin vaalit 2004.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0069 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/02 esittäjä(t): Geoffrey Van Orden (PPE-DE) komissiolle (25. heinäkuuta 2002) Aihe: Euroopan parlamentin vaalit 2004 Sovelletaanko Euroopan parlamentin vähennettyä paikkamäärää (sovittu Nizzassa) parlamentin vuoden 2004 vaaleissa? Pieneneekö Yhdistyneen kuningaskunnan edustajanpaikkojen määrä 87 paikasta 72 paikkaan kesäkuussa 2004? Jos Yhdistyneen kuningaskunnan edustajanpaikkojen määrä pienenee, millä alueellisella perusteella paikat jaetaan uudelleen? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 2002) Nizzan sopimuksen mukaisesti parlamentin edustajapaikkojen enimmäismäärä tulee vastaisuudessa olemaan 732 paikkaa. Nizzan sopimukseen liitetyn Euroopan unionin laajentumista koskevan pöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti Yhdistyneestä kuningaskunnasta valittavien edustajien lukumäärä on vuodesta 2004 lähtien 72 edustajaa. Mainitun pöytäkirjan 2 artiklan kolmannen kohdan mukaan kuitenkin siinä tapauksessa, että parlamenttiin valittavien jäsenten kokonaismäärä olisi vaalikautena 20042009 pienempi kuin 732, kustakin jäsenvaltiosta valittavien edustajien määrä korjataan suhteessa kokonaismäärään siten, että kokonaismäärä olisi mahdollisimman lähellä lukua 732. Edellä mainittujen säädösten mukaisesti neuvosto päättää kustakin jäsenvaltiosta vuonna 2004 valittavien parlamentin jäsenten tarkasta lukumäärästä. Parlamenttipaikkojen jakautuminen kussakin jäsenvaltiossa määräytyy tällä hetkellä kansallisten säädösten mukaisesti. Komissio muistuttaa, että parlamentti antoi 12. kesäkuuta 2002 puoltavan lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi, jolla muutetaan edustajien valitsemisesta parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla annettua säädöstä (A5-0225/2002). Tässä lausunnossa todetaan erityisesti, että parlamentin jäsenet valitaan suhteellisilla vaaleilla, mutta että sanamuodossa määrätään vaalipiirien mahdollisuudesta noudattaa kansallisia erityispiirteitä siten, että jäsenvaltiot voivat perustaa vaalipiirejä tai määrätä muista alajaotteluista vaaleja varten vaikuttamatta yleisesti vaalitavan suhteellisuuteen. Jokainen jäsenvaltio voi siis säädöksiään noudattaen päättää, millaisin perustein alueelliset vaalipiirit määritetään, jos sellaisia käytetään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2165/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Palkattomat työntekijät.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0033 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2165/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Palkattomat työntekijät Kuinka monta palkatonta työntekijää komission palveluksessa on? Kuinka moni komissiossa työskentelevä henkilö saa kotimaansa minimipalkkaa pienempää palkkaa? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (30. syyskuuta 2002) Komissiolla ei ole palkattomia työntekijöitä. Komission virkamiehet sekä muut työntekijät, joilla on työsopimus, ansaitsevat kotimaansa minimipalkkaa enemmän. Komissiolla on työsopimus 17 erityisneuvonantajan kanssa. Nämä ovat eläkkeellä olevia johtavia virkamiehiä, jotka nauttivat eläkettä eivätkä saa palkkaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2330/02 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Vastaus kysymykseen E-1474/02 — sijoituspalveluita koskeva direktiivi.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2330/02 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (26. heinäkuuta 2002) Aihe: Vastaus kysymykseen E-1474/02 sijoituspalveluita koskeva direktiivi Sijoituspalveluita koskevaan direktiiviin liittyneeseen aiempaan kysymykseeni E-1474/02(1) annetun vastauksen johdosta pyytäisin komissiota vielä selventämään joitakin seikkoja. 1. Kuka myöntäisi luvan neuvontapalvelujen tarjoamiseen? 2. Miksi säädetään alustavasta luvasta ainoastaan yritysten tapauksessa? Katsooko komissio, että olisi tarpeen pitää selkeästi erillään sijoitusalan neuvontapalveluita tarjoavat yritykset (pankit, yhtiöt tai muut) ja toimijat, jotka tarjoavat palveluita joltakin muulta pohjalta? Vai onko viimeksi mainitut tarkoitus sulkea pois direktiivin soveltamisalasta? 3. Mitkä elimet sääntelisivät arvopaperipalveluita ja mitkä muun tyyppisiä palveluita? 4. Millaisia esteitä (firewalls) komissio aikoo asettaa eturistiriitojen välttämiseksi neuvontapalvelujen ja investointipankkipalvelujen välillä? 5. Miksei komissio aio asettaa säästäjien etujen turvaamiseksi vaatimuksia, jotka koskisivat meklaripalvelujen (jotka käsittelevät tilauksia arvopaperimarkkinoilla) ja omaisuuden hallinnointipalvelujen konkreettista erottamista toisistaan? Katsooko komissio, että on tarpeen ottaa opiksi lehtien etusivuilla olleesta Nasdaqin suuren meklariyhtiön Knight Tradingin skandaalista? (1) EYVL C 92 E, 17.4.2003, s. 59. Frederik Bolkestein komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 2002) Komissio viimeistelee ehdotustaan sijoituspalveludirektiivin (sijoituspalveluista arvopaperimarkkinoilla 10 päivänä toukokuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/22/ETY(1)) tarkistamiseksi. Julkisen kuulemiskierroksen aikana saatiin runsaasti kommentteja, jotka komissio on huolellisesti tutkinut. Komission on tarkoitus antaa direktiiviehdotus tämän vuoden loppuun mennessä. Komissio ei voi tässä vaiheessa ilmoittaa lopullista näkemystään sijoitusneuvontaan liittyvistä säätelykysymyksistä tai direktiiviehdotuksen muusta sisällöstä. Pyydämme parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota voimassa olevan sijoituspalveludirektiivin seuraaviin piirteisiin, joita komissio ei kuulemisen aikana ehdottanut muutettaviksi: - jäsenvaltioiden nimeämät toimivaltaiset viranomaiset myöntävät toimiluvan sijoituspalvelujen tarjoamiseen, - sijoituspalveluyrityksen nykyisen määritelmän mukaan jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin myöntää sijoituspalveluyrityksen aseman yhteisöille, jotka eivät ole oikeushenkilöitä, - yksilölliseen salkunhoitoon ja sijoitusneuvontaan liittyvät palvelut erotellaan selvästi. Komissio pitää eturistiriitojen hallintaa ja ennaltaehkäisyä tärkeinä kysymyksinä, joita on käsiteltävä aiempaa kattavammin tarkistetussa direktiivissä. Komissio harkitsee parhaillaan edellä mainittuja seikkoja. (1) EYVL L 141, 11.6.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2731/02 esittäjä(t): Mary Honeyball (PSE) neuvostolle. Miss maailma -kilpailujen järjestäminen Nigeriassa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0115 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2731/02 esittäjä(t): Mary Honeyball (PSE) neuvostolle (30. syyskuuta 2002) Aihe: Miss maailma -kilpailujen järjestäminen Nigeriassa Voisiko neuvosto kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ja ehdokasmaita tuomitsemaan kuolemanrangaistuksen, jonka on saanut nuori nigerialainen nainen Amina Lawal synnytettyään lapsen avioliiton ulkopuolella? Voisiko neuvosto lisäksi vedota kaikkiin jäsenvaltioihin ja ehdokasmaihin, jotta ne eivät osallistuisi Nigeriassa myöhemmin tänä vuonna pidettäviin Miss maailma -kilpailuihin? Vastaus (18. helmikuuta 2003) Puheenjohtajavaltio ilmaisi Euroopan unionin puolesta 21. elokuuta 2002 antamassaan julkilausumassa syvän huolensa muutoksenhakutuomioistuimen päätöksestä hylätä Amina Lawalin hakemus kivitystuomion kumoamiseksi. Ehdokasmaat yhtyivät tähän julkilausumaan. Kuten aiemmassakin(1) tapauksessa EU palautti mieliin kantansa kuolemanrangaistukseen ja rohkaisi Nigerian hallitusta jatkamaan työtä kuolemanrangaistuksen poistamiseksi ja korostamaan näin ihmisarvoa ja ihmisoikeuksien asteittaista kehittymistä. Tämä kanta toistettiin neuvoston 30. syyskuuta 2002 antamassa julkilausumassa kuolemanrangaistuksesta ja sen täytäntöönpanon erityisen julmista muodoista. Neuvosto ei ole käsitellyt kysymystä Nigeriassa myöhemmin tänä vuonna järjestettävien Miss maailma -kilpailujen boikotoimisesta. (1) 27. maaliskuuta 2002 annettu julkilausuma, jossa neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä Safija Husseinin vapauttamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1598/02 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle. Auton oston yhteydessä maksettavat verot.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0013 - 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1598/02 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (5. kesäkuuta 2002) Aihe: Auton oston yhteydessä maksettavat verot Autojen jakeluun sovellettavan uuden asetuksen ja siitä aiheutuneen kilpailun lisääntymisen pitäisi johtaa uusien autojen kuluttajahintojen alenemiseen ja monipuolisempaan tarjontaan. Joissakin maissa, erityisesti Portugalissa, alan ammattilaiset ennakoivat kuitenkin hintojen nousevan jopa 25 prosenttia, Voiko komissio kertoa, minkä suuruinen on uuden auton oston yhteydessä perittävä vero kussakin Euroopan unionin maassa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 2002) Komissio voi kertoa arvoisalle parlamentin jäsenelle uusiin autoihin unionissa nykyisin sovellettavat veroasteet. Tietolähteenä on selvitys, jonka laati marraskuussa 2001 COWI Consulting Engineers and Planners SA. Selvitys on saatavilla seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxation/car_taxes/co2_cars_study_25-02-2002.pdf. Lisäksi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön lähetetään suoraan kolme taulukkoa uusien autojen hankkimisen yhteydessä kussakin jäsenvaltiossa kannettavista eri veroista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3174/02 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle. Yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3174/02 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle (7. marraskuuta 2002) Aihe: Yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen Kestävä kehitys on etusijalla Euroopan unionissa. Biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen on maailmanlaajuisesti tärkeää. Tehomaatalous on vaikuttanut lintujen elinoloihin. Komissio on korostanut biologisen monimuotoisuuden ja luonnollisen elinympäristön säilyttämisen merkitystä YMP:n väliarviointiin liittyvien ehdotusten puitteissa. 1. Onko komissio sitä mieltä, että toisen pilarin rahoitusta tulisi ensisijaisesti antaa viljelijöille, joiden viljelymenetelmät hyödyttävät lintu- ja luontotyyppidirektiiveihin kuuluvia eri lajeja ja alueita? 2. Miten komissio aikoo rohkaista jäsenvaltioita asettamaan toiseen pilariin kuuluvissa toiminnoissa etusijalle ne viljelijät, joiden viljelymenetelmät hyödyttävät lintu- ja luontotyyppidirektiivien mukaisia erityisiä suojelualueita? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 2002) Komissio katsoo, että jäsenvaltioille on annettava suuremmat mahdollisuudet kannustaa ympäristöpalvelujen tarjoamiseen. Tämä voidaan tehdä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) toiseen pilariin eli maaseudun kehittämiseen sisältyvien maatalouden ympäristöohjelmien avulla. Luonnon monimuotoisuuden suojeleminen ja elinympäristöjen säilyttäminen kuuluvat perusosina niihin palveluihin, joita viljelijät voivat yhteiskunnalle tarjota. Tästä syystä komissio ehdotti väliarvioinnista antamassa tiedonannossaan(1) tiettyjä tekijöitä, joilla helpotettaisiin edelleen näitä yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvia toimintoja. Näihin kuuluivat ehdotukset maaseudun kehittämisvarojen lisäämisestä, maatalouden ympäristötoimenpiteille myönnettävän tuen kasvattamisesta sekä ympäristösyistä tehtävästä pitkäaikaisesta kesannoinnista. Jäsenvaltioiden tehtävänä on päättää lisääntyneen tuen kohdentamisesta omien painopisteidensä ja tarpeidensa rajoissa. Jäsenvaltioilla on vastuu Natura 2000 -alueiden säilyttämisen hallinnoinnista suotuisalla tavalla, ja niiden on tarkasteltava, kuinka nykyisin käytettävissä olevia yhteisön varoja voitaisiin parhaiten käyttää tähän tavoitteeseen. Kuten ennenkin komissio tarkastelee maaseudun kehittämisohjelmiin ehdotettuja muutoksia kunkin jäsenvaltion oikeudellisten sitoumusten rajoissa. Komission koolle kutsuma asiantuntijaryhmä tarkastelee parhaillaan Natura 2000:n hallintoon liittyviä rahoitusvaatimuksia. Komissio on vuoden 2003 työohjelmassaan sitoutunut esittämään parlamentille ja neuvostolle asiaa koskevan tiedonannon. Tämä luo perustan tulevaisuudessa käytäville keskusteluille yhteisön osarahoituksen pitkäaikaisesta rakenteesta. (1) KOM(2002) 394 lopullinen.