ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1094/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (15. huhtikuuta 1999) Aihe: Poikkeus perustamissopimuksen 92 artiklasta Pitkän aikavälin talousarviota koskevassa Eurooppa-neuvoston ratkaisussa Pohjois-Ruotsi saa kahden tyyppistä tukea. Osa alueesta kuuluu tavoitteen 1 piiriin (aiemmin tavoite 6). Rannikolla sijaitseva toinen alue on saanut erillistä tukea. Tarkoittaako tämä suunnitelma sitä, että näille kahdelle alueelle myönnetään poikkeus EU:n perustamissopimuksen 92 artiklan mukaisista, valtiontukia koskevista säännöistä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) Mikään yhteisön alue ei muodosta "poikkeusta" valtiontukia koskeviin yhteisön sääntöihin. Valtiontukia koskevat yhteisön säännöt käsittävät myös EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan (entisen 92 artiklan 3 kohdan) poikkeusmääräykseen kuuluvat alueet. Berliinin Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä (jotka noudattavat komission esittämää luonnosta rakennerahastoa koskevaksi yleiseksi asetukseksi) mainitaan kolme tukikelpoisuuteen liittyvää valintaperustetta rakennerahaston tavoitteen 1 perusteella. Vain niille NUTS II -alueille, jotka täyttävät ensimmäisen valintaperusteen, eli alueille, joiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, voidaan ilman eri toimenpiteitä myöntää EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa esitettyä tukea, johon sovelletaan samoja valintaperusteita. Muut tavoitteen 1 mukaiset alueet, Pohjois-Ruotsi mukaan luettuna, voivat saada alueellista tukea EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, jos jäsenvaltio lisää ne komissiolle esitettävään luetteloon tukialueista. Pohjois-Ruotsissa sijaitsevien alueiden osalta alueellista valtiontukea koskevista suuntaviivoista(1) annetuista määräyksistä kaksi on erityisen merkittävää (kohta 3.10.4 ja 3.1.5). Toisaalta kaikki NUTS III -alueet, joiden väestötiheys on alle 12,5 henkilöä neliökilometriä kohti voivat saada tukea EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Toisaalta saman artiklan perusteella jokaiselle rakennerahastojen mukaan aluetukikelpoiselle alueelle voidaan myöntää tukea, jos alue täyttää sen määritystä koskevat tietyt edellytykset (alueellista valtiontukea koskevien suuntaviivojen kohta 3.10.3). (1) EYVL C 74, 10.3.1998.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0716/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Melillan tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1. Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0698/99, E-0699/99, E-0700/99, E-0701/99, E-0702/99, E-0703/99, E-0704/99, E-0705/99,E-0706/99, E-0707/99, E-0708/99, E-0709/99, E-0710/99, E-0711/99, E-0712/99, E-0713/99,E-0714/99, E-0715/99 ja E-0716/99 (6. toukokuuta 1999) Kuten arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0697/99(1) annetussa vastauksessa selitetään, Eurostat ei mittaa suoraan harmaan talouden määrää jäsenvaltioissa. Komissio on kuitenkin pyytänyt jäsenvaltioita lisäämään arvioihinsa harmaan talouden osuuden tiettyjä menettelyjä käyttämällä, jotta bruttokansantuloa (BKTL) ja bruttokansantuotetta (BKT) koskevia arvioita voitaisiin tarkistaa ja parantaa. Tämän työn tulokset sisältyvät Espanjan lokakuussa 1998 toimittamiin vuosia 1994-1996 koskeviin kansallisiin tilastotietoihin. Tiedot ovat siten kattavat ja niihin sisältyy harmaan talouden osuus. Eurostatille toimitettujen kansallisten tilastotietojen perusteella ei kuitenkaan ole mahdollista selvittää, kuinka suuri osuus kokonaismäärästä tulee harmaasta taloudesta. Vastaavat arviot eivät myöskään ole mahdollisia alueellisella tasolla. (1) Katso sivu 115.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0599/99 esittäjä(t): Frédéric Striby (I-EDN) komissiolle (3. maaliskuuta 1999) Aihe: Elsassilaisten huvialusten rekisteröinti ja verotus Ranskassa laivojen rekisteröintiin liittyy mm. se, että jos veneellä purjehditaan kansainvälisillä vesillä, on maksettava "taxe de francisation", maksu, joka oikeuttaa purjehtimaan Ranskan lipun alla. Sisävesireiteillä - ja tämä koskee elsassilaisia huvialuksia - on maksettava VNF-maksu (Ranskan purjehduskelpoisten väylien maksu). Koska Elsassin pohjois- ja eteläosat toisiinsa yhdistävän Rhônen ja Reinin välisen kanavan luokitusta on alennettu, elsassilaisten huvialusten on käytettävä Elsassin kanavaa (Canal d'Alsace). Kyseisen kanavan liikennettä sääntelee kansainvälinen säädös, ja huolimatta siitä, että Strasbourgiin, Colmariin tai Mulhouseiin matkalla olevat elsassilaisalukset käyttävät kanavaa vain läpikulkuun, niiden on suoritettava tullissa "taxe de francisation". Tämä merkitsee kaksinkertaista verotusta; ulkomaisten lippujen alla purjehtivat alukset on vapautettu tästä maksusta. Onko komissio tietoinen tästä kaksoisverotuksesta? Mihin Ranskan valtion vastaisiin toimiin komissio aikoo asiassa ryhtyä? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 1999) Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen kuvaamasta tilanteesta. Komissio haluaa kuitenkin huomauttaa, että niin kauan kuin tiettyihin kulkuneuvoihin (huvialukset mukaanluettuna) sovellettavia rekisteröinti- ja käyttömaksuja ei ole yhdenmukaistettu yhteisössä, jäsenvaltiot voivat vapaasti ottaa käyttöön tällaisia maksuja tai jatkaa niiden perimistä, jos ne eivät riko yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaa. Tällä artiklalla kielletään jäsenvaltioita ottamasta käyttöön tai soveltamasta sellaisia veroja, joissa tuontitavaroiden ja vastaavien kotimaisten tuotteiden verotus lasketaan erilaisia perusteita käyttäen, mikä johtaa tuontitavaroiden korkeampaan verotukseen. Annettujen tietojen perusteella näyttäisi siltä, että tiettyihin aluksiin kohdistuva kaksinkertainen verotus koskee vain kotimaan reiteillä liikennöiviä aluksia, eikä näin ollen riko yhteisön lainsäädäntöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0178/99

esittäjä(t): Irene Soltwedel-Schäfer (V) komissiolle

(11. helmikuuta 1999)

Aihe: BSE - Sveitsin ja EU:n vertailu

1. Mitä mieltä komissio on siitä, että Sveitsissä on havaittu verrattain paljon BSE-tartunnan saaneita nautoja?

2. Missä määrin pitää paikkansa, että BSE-tautia koskevat tarkastukset eivät ole Saksassa läheskään yhtä perinpohjaisia kuin Sveitsissä?

3. Missä määrin pitää paikkansa, että diagnostisointimahdollisuudet ovat Saksassa huonommat kuin Sveitsissä?

Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 1999)

1. Komissio on tietoinen naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) tapausten suuresta määrästä Sveitsissä. Suhteessa karjan määrään Sveitsin tilanne eroaa kuitenkin Yhdistyneen kuningaskunnan tilanteesta. Lisäksi BSE-tapausten määrä on vähentynyt vuoden 1995 epidemian aikaisesta huipusta. Tätä vähenemistä pidetään osoituksena tehokkaista taudin hävittämistoimenpiteistä. Komissio toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle kaksi taulukkoa, joissa on tietoja BSE:n esiintymisestä viimeksi kuluneiden kahdentoista kuukauden aikana sekä BSE-tapausten kokonaismäärä vuodesta 1988.

2. Huhtikuusta 1998 alkaen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) valvonta-ja seurantatoimenpiteitä on yhdenmukaistettu yhteisön tasolla tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden epidemiologisesta valvonnasta ja päätöksen 94/474/EY muuttamisesta 23 päivänä huhtikuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/272/EY(1). Useimmat jäsenvaltiot, Saksa mukaan lukien, ovat jo raportoineet tämän päätöksen täytäntöönpanon edistymisestä pysyvässä eläinlääkintäkomiteassa.

Nämä raportit tai komission suorittamat kansallisten valvontajärjestelmien tarkastukset eivät anna aihetta olettaa, että BSE-tarkastukset eivät Saksassa olisi yhtä perinpohjaisia kuin Sveitsissä.

3. Edellä mainitussa päätöksessä myös säädetään TSE:n toteamiseksi suoritettavia näytteiden ottoa ja laboratoriotestejä koskevista edellytyksistä kansainvälisen eläintautiviraston (OIE) julkaiseman diagnostisia testejä ja rokotteita käsittelevän käsikirjan (Manual of Standards for Diagnostic Tests and Vaccines) suositusten mukaisesti. OIE ei ole vielä hyväksynyt testejä, joita monet laboratoriot muun muassa Sveitsissä kehittelevät BSE:n havaitsemiseksi nopeasti teurastuksen jälkeen. Komissio arvioi parhaillaan eräitä näistä testeistä, mutta se ei ole vielä saanut arviointiaan päätökseen.

Yhteenvetona voidaan sanoa, että monet laboratoriot eri puolilla maailmaa suosittelevat useita eri vaihtoehtoja TSE:iden toteamiseksi. Vielä on kuitenkin liian aikaista tehdä johtopäätöksiä näiden testien tasosta tai luotettavuudesta.

(1) EYVL L 122, 24.4.1998.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1002/99 esittäjä(t): Ian White (PSE) komissiolle (20. huhtikuuta 1999) Aihe: Lentokentillä tapahtuva avoin kaupankäynti lähtö- ja saapumisajoilla Onko komissio tietoinen siitä, että lentoyhtiöiden mahdollinen avoin kaupankäynti lähtö- ja saapumisajoilla johtaa siihen, että pienet alueelliset yhtiöt joutuvat pois merkittävistä lentoliikenteen keskuksista kaupallisten paineiden vuoksi? Eikö tämä ole vastoin aluepolitiikan periaatteita ja alueellisen lentoliikenteen saatavuuden periaatetta?
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0179/99 esittäjä(t): Irene Soltwedel-Schäfer (V) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: BSE-tutkimus - lajien välisen rajan ylittyminen 1. On tieteellisesti todistettu, että BSE-tauti voi siirtyä naudasta ihmiseen. Koska spongiforminen enkefalopatia esiintyy useissa eläinlajeissa (lajien välisen rajan ylittyminen), on olemassa vaara, että BSE-tauti siirtyy sikoihin ja kanoihin ja näin myös ihmisen ravintoketjuun. a) Mitä tutkimusohjelmia Euroopan unionissa on ollut vuoden 1991 jälkeen sen tutkimiseksi, miten BSE-tauti voi siirtyä muihin maatalouden tuotantoeläimiin? b) Mitkä yliopistot missä maissa ovat keskittyneet näihin kysymyksiin? 2. Mitä tutkimustuloksia asiassa on saatu? 3. Kuinka paljon ja minkä tyyppisiä määrärahoja talousarviosta on osoitettu tutkijoille? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 1999) 1. a) Vuodesta 1991 yhteisö on tukenut tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) alalla 54 tutkimushanketta yhteensä 46,2 miljoonalla eurolla. Näitä toimia on täydennetty tai täydennetään tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljänteen puiteohjelmaan kuuluvilla yhteisön erityisohjelmilla biolääketiede ja terveys (Biomed), biotekniikka (Biotech) sekä maatalous ja kalastus (Fair). Mainituista 54 hankkeesta 11 hanketta tuetaan osana Biomed-, Biotech- ja Fair-ohjelmien eri ehdotuspyyntöjä. Jäljelle jäävät 43 hanketta ovat syntyneet komission kesäkuussa 1996 käynnistämän TSE-tutkimusta koskevan toimintasuunnitelman tuloksena. Lisäksi yhteinen tutkimuskeskus (YTK) on komission puolesta ja yhteistyössä riippumattomien asiantuntijoiden kanssa osallisena kolmessa BSE-tautiin liittyvässä hankkeessa: kasviperäisessä rehussa olevan nautaeläinten kudoksista saadun jauhon määrittäminen, eläinperäisten jauhojen asianmukaisen lämpökäsittelyn määrittäminen ja BSE-taudin post mortem -kokeiden arviointi. Hankkeille on osoitettu määrärahoja noin miljoona euroa. BSE-taudin siirtymistä lajista toiseen tarkastellaan eri näkökulmista seitsemässä hankkeessa; niistä kahdessa tutkitaan BSE-taudin tartuntamekanismeja ja lajiestettä, yhdessä on tarkoitus arvioida BSE-taudin siirtymismahdollisuutta naudoista sikoihin ja yhdessä pyritään kehittämään esikliininen testi lampailla esiintyvän kutkataudin (scrapie) ja BSE-taudin tartunnan erottamiseksi toisistaan. Lisäksi kolmessa hankkeessa pyrittiin vähentämään siirtymisriskiä kehittämällä menetelmiä lihan saastumisen estämiseksi, parantamaan rehukäyttöön tarkoitettujen eläinproteiinien tuotannossa käytettäviä sterilisointimenetelmiä ja kehittämään menetelmiä TSE-taudinaiheuttajien inaktivoimiseksi. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön lähetetään yhteenveto hankkeista. 1. b) Parlamentin jäsenelle ja pääsihteeristöön lähetetään myös luettelo laitoksista, jotka ovat osallisina edellä mainituissa hankkeissa. 2. Kaikki BSE-taudin siirtymistä koskevat hankkeet on aloitettu vuoden 1998 aikana, joten tässä vaiheessa on liian aikaista ennakoida niiden tuloksia. 3. Tässä mainituille toimille on myönnetty määrärahoja yhteensä noin 7,6 miljoonaa euroa.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0861/99 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Yhteinen kalastuspolitiikka Komissio on äskettäin esittänyt ehdotuksen säännöstöksi, jossa on luettelo menettelyistä, jotka rikkovat vakavasti yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) sääntöjä. Tätä luetteloa tarkastellessa käy ilmi, ettei siinä mainita monivuotisiin ohjausohjelmiin (MOO) kirjattujen sääntöjen noudattamatta jättämistä. Näissä ohjausohjelmissa asetetaan tavoitteet kunkin jäsenvaltion laivastokapasiteetin sopeuttamisesta olemassa oleviin kalavaroihin. Toiset jäsenvaltiot (esim. Portugali) noudattavat näitä sääntöjä ja vähentävät kapasiteettiaan, toiset taas eivät niitä noudata tai ne jopa lisäävät kapasiteettiaan (esim. Ranska, Alankomaat ja Italia). Tällaista kilpailun vääristymiseen johtavaa tilannetta ei voida hyväksyä eikä sitä, että sääntöjen rikkojia ei rangaista. Euroopan parlamentti kehotti komissiota (päätöslauselma A4-0046/98 - Cunhan mietintö(1)) laatimaan oikeudellisesti sitovan säännöstön, jolla jäsenvaltiot velvoitetaan noudattamaan YKP:n tavoitteita ja jonka nojalla niitä voidaan myös rangaista näiden sääntöjen noudattamatta jättämisestä. Koska kyse on yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen vastaisista vakavista rikkomuksista ja niiden rankaisemisesta, jotka laiminlyövät yhteisön sääntöjen noudattamista, kysyn, miksi komissio ei vielä ole noudattanut edellä mainittua parlamentin kehotusta ja aikooko komissio noudattaa sitä ja millä tavoin? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1999) Komissio on samaa mieltä siitä, että sen olisi jatkettava asianmukaisia toimenpiteitä, mukaan lukien rangaistusseuraamukset, niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät noudata monivuotisten ohjausohjelmien (MMO) kalastuslaivastoja koskevia tavoitteita Cunhan mietintöön sisältyvien parlamentin suositusten mukaisesti. Useat näistä suosituksista on otettu huomioon komission ehdotuksessa neuvoston asetukseksi kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä(2), jossa nimenomaisesti säädetään tietyistä seuraamuksista siinä tapauksessa, että monivuotisia ohjausohjelmia ei noudateta. Neuvosto tarkastelee parhaillaan tätä ehdotusta. (1) EYVL C 104, 6.4.1998, s. 278. (2) EYVL C 16, 21.1.1999.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0625/99 esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Komission vastaukset kirjallisiin kysymyksiin Euroopan parlamentin työjärjestyksen 42 artiklan mukaan komission pitää vastata Euroopan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen kuuden viikon kuluessa. Käytäntö on kuitenkin osoittanut, että useiden kysymysten osalta komission vastausaika venyy lähes 3 kuukauden mittaiseksi. Miksi komissio ei useimpien kirjallisten kysymysten osalta pysty noudattamaan parlamentin työjärjestyksessä asetettua kuuden viikon määräaikaa? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 1999) Komissio tekee parhaansa täyttääkseen perustamissopimuksen 140 artiklan mukaisen velvollisuutensa vastata parlamentin kysymyksiin. Se käyttää huomattavan määrän voimavaroja vastatakseen mahdollisimman täydellisesti ja nopeasti. Joskus näiden vastausten laatiminen edellyttää laajoja selvityksiä tai jopa tietojen pyytämistä jäsenvaltioilta. Komissio vastaa suureen osaan kysymyksistä parlamentin työjärjestyksen mukaisen kuuden viikon määräajan kuluessa, mutta ei pysty noudattamaan sitä kaikkien kysymysten kohdalla. Keskimääräisessä vastausajassa, joka vuonna 1998 oli kuusi viikkoa ja neljä päivää, on parantamisen varaa. Komissio pyrkii vastaamaan parlamentin määräämässä ajassa. Toivomme arvoisan parlamentin jäsenen ottavan huomioon, että perustamissopimuksen 140 artiklassa määrätty muodollinen kysymysmenettely edellyttää monia vaiheita (yhdentoista kielen käyttäminen, yksiköiden välinen koordinointi, hyväksyminen kollegiaalisen vastuun varmistavalla tavalla, julkaiseminen virallisessa lehdessä), jotka väistämättä kaikki vievät aikansa.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0851/99 esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: Arvonlisäveron maksamisen ajankohta Onko Euroopan komissio tietoinen jäsenvaltioiden välisistä huomattavista eroista arvonlisäveron maksamisen ajankohdan suhteen? Onko Euroopan komissio tietoinen, että Saksan järjestelmän mukaan arvonlisävero on laskettava ja maksettava ennen seuraavan kuun kymmenettä päivää, kun Alankomaiden järjestelmässä se on maksettava vastaa seuraavan kuun loppuun mennessä? Aikooko Euroopan komissio ryhtyä toimiin näiden erilaisten järjestelmien yhdenmukaistamiseksi? Jos komissio näin aikoo, miten se tulee toimimaan? Mikä on syynä, jos komissio ei aio ryhtyä toimiin? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 1999) Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamista koskevan kuudennen neuvoston direktiivin 77/380/ETY(1) 22 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti verovelvollisen on tehtävä ilmoitus jäsenvaltion vahvistamassa määräajassa. Määräaika ei saa olla pitempi kuin kaksi kuukautta kunkin verokauden päättymisestä. Periaatteessa verovelvollisen on maksettava arvonlisäveron nettomäärä sääntömääräisen ilmoituksen tekemisen yhteydessä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin asettaa maksun suoritukselle eri määräpäivän tai vaatia ilmoituksen ennakkomaksun. Komissio ei toistaiseksi aio jatkaa arvonlisäveron maksuaikoja koskevia sääntöjä, koska jäsenvaltioissa vallitsevien erojen ei katsota vääristävän yhteismarkkinoiden toimintaa. (1) EYVL L 145, 13.6.1977.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0713/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Navarran alueen tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0077/99 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Kreikkalaisen historiallisen rakennuksen purkaminen entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (EJTM) Resnan kaupungin viranomaiset ryhtyivät 12.1.1999 purkamaan yhtä maan vanhimmista kreikkalaisista muistomerkeistä. Kyseessä on kreikkalainen poikakoulu, jossa kreikkalaiset Pelagonian alueen koululaiset opiskelivat jo vuodesta 1800 lähtien ja jossa opettajana toimi suuri kreikkalainen valistusajan vaikuttaja Kosmas Aitolialainen. Koulurakennus purettiin (pikaisen päätöksen jälkeen) EJTM:n opetusministeriön luvalla. Rakennuksen purkaminen on esimerkki EJTM:n hallituksen provokatiivisista toimista, jotka on suunnattu maan kreikkalaisia muistomerkkejä vastaan. Äskettäin (niin ikään Resnan kaupungissa) kreikkalaiset seinäkirjoitukset hävisivät vuonna 1842 rakennetusta Agios Georgiosin kirkosta, samoin kuin Agia Triadan hautausmaan kreikkalaisista hautamuistomerkeistä. Mitä komissio aikoo tehdä taatakseen, että EJTM alkaa käyttäytyä todelliselle eurooppalaiselle valtiolle sopivalla tavalla, kun otetaan huomioon, että EJTM:lle on myönnetty runsaasti rahoitusta PHARE-ohjelmasta sekä Euroopan investointipankista (EIP)? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 1999) Komissio on selvillä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista tapahtumista entisessä Jugoslavian tasavalta Makedoniassa ja erityisesti yhden Makedonian vanhimman kulttuurihistoriallisesti arvokkaan kreikkalaisen muistomerkin purkamisesta. Komissio on Kreikan Skopjen-toimistoon yhteydessä olleen alueella olevan lähettiläänsä välityksellä saanut tietoonsa, että Kreikka on esittänyt Makedonian viranomaisille vetoomuksen tässä kahdenvälisessä kysymyksessä. Komissio voi asiassa mahdollisesti toteutettavista toimista riippuen tarpeen mukaan pyrkiä edistämään kreikkalaisten muistomerkkien säilymistä Makedoniassa myös Phare-ohjelman puitteissa toteutettavien kulttuurialan toimien avulla. Phare-ohjelmasta ei kuitenkaan tulevaisuudessa myönnetä varoja kulttuuriin.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0638/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE) komissiolle (16. maaliskuuta 1999) Aihe: Ihmisoikeusaktivistin pidätys Indonesiassa Onko komissio tietoinen rauhanomaisen ihmisoikeusaktivistin Izack Windesin ja kahdeksan muun henkilön pidätyksestä Irian Jayassa? Onko komissio valmis pyytämään Indonesian viranomaisilta selvitystä näitä henkilöitä kohtaan nostetuista syytteistä ja oikeudenkäyntimenettelystä? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 1999) Komissiolle on ilmoitettu, että Iszack Windesl on ollut vangittuna helmikuusta 1999 asti, jolloin hänet pidätettiin Irian Jayassa joidenkin muiden aktivistien kanssa. Komissio yrittää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa saada asiasta mahdollisimman paljon lisätietoja, minkä jälkeen se aikoo ottaa yhteyttä Indonesian viranomaisiin.