FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/862

(2004/C 84 E/0954)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0741/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe: Työllisyyden edistämiseksi myönnetyt verohelpotukset

Onko komissiolla täsmällisiä tilastotietoja siitä, kuinka monta uutta työpaikkaa Euroopan unionissa on syntynyt tiettyjä väestöryhmiä (kuten naisia ja nuoria) työllistäville yrityksille myönnettyjen verohelpotusten ansiosta?

Onko näiden palkasta vähennettävien verojen (sosiaalimaksut mukaan luettuina) alentamisen vaikutuksista työmarkkinoihin tehty kustannushyötytutkimuksia?

Onko tutkimuksissa selvitetty, voiko kyseisten verotulojen väheneminen vaarantaa talousarvion tasapainon ja riittäisikö kohtuullinen välillisten verojen korottaminen kompensoimaan nämä vaarat?

Stravos Dimasin komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2004)

Yritysten verohelpotusten vaikutuksista työllisyyteen ei ole EU:ta koskevia tilastoja.

Jotkut jäsenvaltiot ovat kuitenkin ilmoittaneet työllisyyttä koskevissa toimintasuunnitelmissaan ja näiden suunnitelmien arvioinneissa, että yrityksiltä perittävän työnantajan sosiaaliturvamaksun alentamisella on merkittävä vaikutus työllisyyteen. Ranskassa arvioitiin, että työnantajien sosiaaliturvamaksun alentaminen 40 miljardilla Ranskan frangilla oli tuottanut 106000-170000 työpaikkaa vuosina 1993-1999 (ja 35-tuntisen viikon käyttöönotto tuotti 67 000 työpaikkaa lisää). Alennettu työnantajan SSC on jopa kääntänyt epäpätevän työvoiman käytön nousevan suuntauksen laskuun.

Sen lisäksi Espanjan kertomuksessa on ekonometrisia arvioita eri tyyppisten verojen vaikutuksesta työvoimaan. Sen johtopäätöksenä on, että joistain menetelmällisistä epävarmuuksista huolimatta työnantajan sosiaaliturvamaksun alentamisella on myönteisin vaikutus työllisyyteen. Vastaaviin päätelmiin tullaan myös Belgian kertomuksessa, joka perustuu liittovaltion suunnitteluviraston makrosimulointeihin (1,2 miljardin euron alennuksella työnantajien sosiaaliturvamaksussa luotiin 23 000 työpaikkaa ja 0,25 miljardin euron alennuksella luotiin 10 700 työpaikkaa sosiaalialalle). Tärkein tässä yhteydessä käytetty harkintaperuste on luotujen työpaikkojen lukumäärä miljardin euron eri tavoin tehtyä nettosijoitusta kohti, jolloin sanalla nettosijoitus tarkoitetaan sitä, että palautevaikutukset on otettu huomioon (palkkoja ja hintoja tarkistamalla, hallituksen talousarviossa, kulutuksessa jne.).

On laajasti tunnustettu, että työvoiman verotus on tärkeä työvoiman tarjonnan päätöksiä määräävä tekijä, erityisesti matalapalkkaisille, työuraansa aloittaville ja yhden työssäkäyvän talouden jäsenille, joilla on lapsia (1). Edellä mainittujen mallintamistutkimusten tuloksista huolimatta verojen ja sosiaaliturvamaksujen alentamisen makroekonomisista vaikutuksista työllisyyteen ei kuitenkaan ole riittävästi empiiristä näyttöä (2). Työllisyyden nettovaikutusten täsmällistä arviointia varten pitäisi ottaa huomioon hukka-, siirtymä- ja korvausvaikutukset. Ja näitä vaikutuksia on vaikea arvioida.

Kuten edellä todetaan, verojen ja sosiaaliturvamaksujen alentamisen makroekonomisista vaikutuksista työllisyyteen ei kuitenkaan ole riittävästi tieteellistä näyttöä. Kaksoishyötyvaikutuksesta on kuitenkin jotain makroekonomisista simulaatiotutkimuksista saatua näyttöä. Kyseiset tutkimukset osoittavat yleisesti, että ympäristöverouudistuksilla voi olla pieni myönteinen vaikutus työllisyyteen ilman talousarvion vakauden vaarantamista, kun korotetusta ympäristöverosta saadut varat käytetään työnantajan sosiaaliturvamaksun alentamiseen. Käsityksemme mukaan pystymme tarjoamaan hiukan enemmän tietoa verojen ja sosiaaliturvamaksujen alentamisen vaikutuksista EY-julkaisussa Employment in Europe 2004 (työllisyys Euroopassa 2004).

(1) Lisätietoja varten katso EY-julkaisu Employment in Europe 2003 (työllisyys Euroopassa 2003), syyskuu 2003 (luku 3).

(2) Joitain viitteitä voidaan löytää komission asiakirjasta ”Impact evaluation of the European Employment strategy. Technical analysis” (eurooppalaisen työllisyysstrategian vaikutusten arvioinnin tekninen tutkimus) ja OECD:n vuonna 1999 antamasta asiakirjasta ”Benefit systems and work incentives” (etuusjärjestelmät ja työn kannusteet) sekä myös maaliskuun 2003 EC Economic Paper nro 183:sta ”How much has labour taxation contributed to European structural employment?” (Paljonko työvoiman verotus on hyödyttänyt Euroopan rakenteellista työttömyyttä?). Lisätietoja varten ks. (http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_strategy/impact_en.htm).