ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1867/99 esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle. Norjan tullit jalostetulle poronlihalle.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0076 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1867/99 esittäjä(t): Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Norjan tullit jalostetulle poronlihalle Suomen lapista on perinteisesti viety paljon poronlihaa Norjaan. Alan kehittymisen kannalta olisi tärkeää, että liha vietäisiin jalostettuina tuotteina eikä vain raakalihana. Norja suojaa lihanjalostusteollisuuttaan korkeilla tulli- ja tuontimaksuilla. Raakalihan maksuja alennetaan tilapäisesti silloin, kun Norjan lihanjalostusteollisuus tarvitsee raaka-ainetta. Tästä seuraa, että poronlihaa ei kannata jalostaa Suomen puolella. Mitä komissio aikoo tehdä, jotta ETA-alueen puitteissa ko. valikoivaa tullausta ei voitaisi käyttää kilpailua vääristävästi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1999) Maatalous- ja kalataloustuotteiden (eli harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän 2597 ryhmään kuulumattomien tuotteiden) kauppa on rajattu Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle sopimuksen 8 artiklassa. ETA ei ole tulliliitto, joten tullien ja tullikäytäntöjen yhdenmukaistamisesta ei ole olemassa yhteisiä sääntöjä. Näin ollen ei ole olemassa oikeusperustaa, jotta komissio voisi ryhtyä toimenpiteisiin saadakseen Norjan muuttamaan tariffirakennettaan. Euroopan talousalueesta tehty sopimus (19 artikla) antaa mahdollisuuden neuvotella pidemmälle menevästä maataloustuotteiden kaupan kahdenvälisestä vapauttamisesta. Norjan tariffirakenteen uudistusta koskeva pyyntö johtaisi kuitenkin epäilemättä Norjan vastavuoroiseen pyyntöön alentaa yhteisön tariffia. Näin ollen komissio ei pidä tällaista menettelyä tällä hetkellä viisaana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2471/99 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaisten ohjelmien toimistot Belgiassa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0172 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2471/99 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Eurooppalaisten ohjelmien toimistot Belgiassa 1. Pitääkö paikkansa, että komissio suunnittelee kolmen eurooppalaisista koulutus- ja jatkokoulutusohjelmista vastaavan toimiston (flaamin-, ranskan- ja saksankieliset yhteisöt) yhdistämistä yhdeksi ainoaksi toimistoksi, joka vastaa näistä ohjelmista koko Belgiassa? 2. Miten kauan tämä kolmen toimiston järjestelmä vielä varmasti säilyy? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Luonnos päätökseksi kansallisia toimistoja koskevaan jäsenvaltioiden ja komission vastuuseen liittyvistä velvollisuuksista on laadittu ja toimitetaan lähiaikoina komission hyväksyttäväksi. Päätöksellä pyritään luomaan Euroopan yhteisöön yhteinen kehys yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen sekä nuorisoalaan liittyvien kolmen toimintaohjelman täytäntöönpanoa varten vuosiksi 20002006. Päätöksessä vahvistetaan esimerkiksi periaatteet, jotka koskevat komission ja ohjelmiin osallistuvien maiden velvollisuuksia kansallisten toimistojen osalta. Luonnoksessa päätökseksi esitetään selkeästi, että osallistuvien jäsenvaltioiden viranomaiset perustavat ja nimeävät kansalliset toimistot, eikä komissiolla ole toimivaltaa tässä asiassa. Komissio kannustaa jäsenvaltioita perustamaan vain yhden kansallisen toimiston, mutta kuuluu täysin osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaan päättää toimistojen lukumäärästä ja muodosta. Belgian hallinnolliset erityispiirteet erityisesti se, että ohjelmien kohteena olevat alat kuuluvat yksinomaan aluehallinnon toimivaltaan tunnustetaan, ja tekstissä esitetään selkeää poikkeusta. Jos arvoisa parlamentin jäsen haluaa lisätietoja Belgian toimistoon tai toimistoihin liittyvistä järjestelyistä, hänen on syytä ottaa yhteyttä ohjelmakomiteoiden Belgian edustajiin, jotka kansalliset viranomaiset ovat nimenneet. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston yksiköt voivat tarvittaessa toimittaa komiteoiden jäsenten osoitteet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1998/99 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) neuvostolle. Kyproksen liittyminen Euroopan unioniin.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1998/99 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Kyproksen liittyminen Euroopan unioniin Kypros on EU:n jäsenyyttä hakenut valtio, jonka talouden tila on kadehdittavan hyvä ja jonka bruttokansantulo henkilöä kohti on yhtä suuri kuin unionin kehittyneimmissä jäsenvaltioissa. EU käynnisti jäsenyysneuvottelut Kyproksen kanssa 31.3.1998. Nyt kun jäsenyysneuvottelujen käynnistämisestä on kulunut 18 kuukautta, voisiko neuvosto ilmoittaa minulle neuvotteluissa tähän mennessä saavutetusta edistymisestä koskien yhteisön säännöstön sisällyttämistä osaksi Kyproksen lainsäädäntöä sekä Kyproksen sijoittumisesta muihin viiteen Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaahan nähden? Milloin jäsenyysneuvottelut on tarkoitus saada päätökseen? Siinä tapauksessa, että Kyproksen todetaan täyttävän kaikki jäsenyydelle asetetut ehdot, voiko neuvosto vakuuttaa, että Kypros hyväksytään unionin täysivaltaiseksi jäseneksi, vaikka kyproksenturkkilainen osapuoli ja Turkki edelleen kieltäytyisivät osallistumasta Kyproksen kysymyksen ratkaisuun? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Liittymisneuvotteluissa Kyproksen kanssa on tähän mennessä edistytty keskimääräistä paremmin. Kolmasosa kaikista neuvotteluluvuista ei tällä hetkellä edellytä lisäneuvotteluja. Lisäksi Kölnin Eurooppa-neuvosto ilmaisi päättäväisyytensä aloittaa neuvottelut kaikista luvuista mahdollisimman varhain ensi vuonna. Kuten muidenkin hakijamaiden kohdalla, liittymisneuvottelujen päättymispäivä ja Kyproksen liittymispäivä riippuvat sen edistymisestä jäsenyysvalmisteluissa sekä unionin valmiudesta ottaa uusia jäseniä. Neuvosto toistaa lopuksi uskovansa, että Kyproksen liittyminen Euroopan unioniin hyödyttäisi kaikkia yhteisöjä, myös Kyproksen turkkilaista yhteisöä, ja auttaisi aikaansaamaan saarelle rauhan ja sovinnon kansalaisten välille. Neuvosto luottaa siihen, että edistyminen liittymisen valmisteluissa sekä edistyminen oikeudenmukaisen ja toteuttamiskelpoisen ratkaisun aikaansaamisessa Kyproksen ongelmaan vahvistavat luonnostaan toinen toisiaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2004/99 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Terra Mítica -huvipuiston julkisten tukien ja yhteismarkkinoiden yhteensopivuus (Benidorm, Alicante).



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0111 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2004/99 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Terra Mítica -huvipuiston julkisten tukien ja yhteismarkkinoiden yhteensopivuus (Benidorm, Alicante) Vuonna 1997 Euroopan huvipuistoyhdistys (Asociación Europea de Parques de Ocio) jossa Port Aventura -huvipuistoa hoitavalla yrityksellä oli merkittävä rooli teki valituksen Benidormiin suunnitellun Terra Mítica -huvipuiston rakennushankkeesta, koska sen mielestä hanke hyötyi Valencian itsehallintoalueen hallituksen (Generalitat Valenciana) myöntämistä julkisista tuista. Vaikka aikaa on kulunut, mistään päätöksestä ei ole kuulunut uutisia, joten kysyn: Onko komissio sitä mieltä, että Benidormin Terra Mítica -hankkeeseen liittyy yhteismarkkinoiden kanssa yhteensopimattomia julkisia tukia? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 1999) Komissio on tutkinut arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman kantelun perusteellisesti. Komissio on järjestänyt lukuisia kokouksia kantelun tekijän, Espanjan viranomaisten ja Terra Mitican edustajien kanssa. Komissio on lähettänyt Espanjan viranomaisille ja kantelun tekijöille 11 kirjettä, joihin on saatu 28 vastausta. Laaja kirjeenvaihto ja suhteellisen pitkä tutkimus johtuvat toisaalta lukuisista, osittain monimutkaisistakin huomautuksista (esimerkiksi osuuksien arvottaminen ja huvipuiston tukeminen) ja toisaalta siitä, että kantelija ei esittänyt kaikkia huomautuksia kerralla. Toistaiseksi komissio ei ole tullut siihen tulokseen, että Valencian hallitus ja Benidormin kunta olisivat myöntäneet Terra Miticalle EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (ent. 92 artiklan) 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Lopullinen päätös asiasta tehdään mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2227/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Ostovoimapariteetit.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0151 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2227/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Ostovoimapariteetit Voiko komissio ilmoittaa Eurostatin tietojen perusteella a) kunkin EU:n jäsenvaltion BKT:n ostovoimapariteetit euroissa ja b) kunkin EU:n jäsenvaltion teollisuuden ostovoimapariteetit (käyttäen tehdasteollisuuden ostovoimapariteetteja, jos parempia tietoja ei ole saatavilla)? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Ostovoimapariteetit (PPP:t) saadaan jäsenvaltioiden ja muiden osallistujamaiden hintavertailusta, ja ne ilmaistaan lopulta sellaisessa muodossa, että 15 jäsenvaltion bruttokansantuotteen (tai minkä hyvänsä vertailtavan BKT:n osan) kokonaismäärä on sama riippumatta siitä, ilmaistaanko se euroina vaiko standardoituina pariteetteina. Standardoidut pariteetit kuvastavat hintatasojen eroja suhteessa 15 jäsenvaltion keskiarvoon. Ostovoimapariteetit lasketaan kulutusmenojen luokituksen perusteella. Tämän vuoksi ei ole saatavilla erillisiä ostovoimapariteetteja kaupan alalle tai teollisuustuotannolle. Kotitalouksien kulutusmenoja ja kiinteän pääoman bruttomuodostusta koskevat ostovoimapariteetit voivat kuitenkin antaa viitteitä näiden sektoreiden ostovoimapariteeteista. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Ostovoimapariteetteihin perustuvat hintaindeksit osoittavat kukin jäsenvaltion hintatason verrattuna 15 jäsenvaltion keskiarvoon. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2288/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle. Eksoottiset eläimet.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2288/99 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Eksoottiset eläimet Neuvoston 9. joulukuuta 1996 antama asetus (EY) N:o 338/97(1) luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä sisältää kauppaa koskevien säännösten lisäksi myös niiden kuljetusta koskevia säännöksiä. Yhteisö valvoo kuljetuksen aikana sattuneiden kuolemantapauksien määrää ja rajoittaa tarvittaessa eläinten tuontia. Mitä eläinlajeja ja kuinka monta eläintä on kuollut kuljetusten aikana sen jälkeen, kun edellä mainittu asetus tuli voimaan? Onko tuontirajoituksia täytynyt säätää tähän mennessä? (1) EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelemisesta niiden kauppaa sääntelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97(1) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 26 päivänä toukokuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 939/97 39 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan ylläpidettävä tietoja asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteissä A ja B lueteltujen lajien sellaisten yksilöiden prosentuaalisesta osuudesta, jotka olivat kuolleita yhteisöön tuotaessa. Näiden prosenttiosuuksien vahvistaminen yhteisön tasolla on osoittautunut vaikeaksi. Useimmat jäsenvaltiot pyrkivät kuitenkin parantamaan kyseisten elävien eläinten kuolleisuuslukujen seurantaa osallistumalla nykyisin CITES-yleissopimuksen mukaisen eläinkomitean ehdottamaan tutkintaohjelmaan, jonka perusteella elävien yksilöiden tarkastuksiin osallistuvien tullitoimipaikkojen on ilmoitettava eräiden usein tuotavien ja vietävien nisäkkäiden, lintujen, matelijoiden ja sammakkoeläinten kuolleisuus tuonnin yhteydessä. Tästä seurantajärjestelmästä saatavien tietojen pitäisi olla käytettävissä tästä vuodesta alkaen. Belgian tulliviranomaisten vuosina 19941996 keräämistä tiedoista kävi ilmi, että kaikkien lintulajien kuolleisuusprosentti oli 3 (papukaijojen osalta 1 prosentti) ja nisäkkäiden kuolleisuusprosentti oli lähellä nollaa. Kuljetuksen aikaiseen kuolleisuuteen perustuvia tuonnin rajoituksia ei ole tähän mennessä suunniteltu. (1) EYVL L 140, 31.5.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2340/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Parthenonin veistosten suojelu.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0165 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2340/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Parthenonin veistosten suojelu Lontoon British Museum tarjoaa maksua vastaan saleja, joissa Parthenonin veistokset ovat näytteillä, virallisten lounaiden pitopaikaksi rikkaille ja huomattaville lahjoittajille edellyttäen rahatakuiden maksamista veistoksille mahdollisesti aiheutuvien vaurioiden varalta. Kuten tunnettua, veistokset ovat osa Parthenonia, jonka Unesco on julistanut maailmanperintökohteeksi. Kun otetaan huomioon, että tämä British Museumin harjoittama käytäntö toisaalta loukkaa sitä kunnioitusta, jota maailmanperintökohteelle tulisi osoittaa, ja toisaalta siihen liittyy veistosten tuhoutumisvaara, joka käytännössä ilmenee British Museumin vaatimista mahdolliset vauriot kattavista takuista, kysyn komissiolta, mitä se aikoo tehdä noudattaakseen EY:n perustamissopimuksen 128 artiklassa yhteisölle asetettua velvollisuutta osallistua Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja suojaamiseen ja suojellakseen British Museumissa säilytettäviä veistoksia? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 2000) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklassa (entisessä 128 artiklassa) annetaan yhteisölle valtuudet edistää yhteistyötä kulttuurin alalla. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys ei kuulu yhteisön toimivaltaan, vaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1709/99

esittäjä(t): Hervé Novelli (PPE-DE) komissiolle

(29. syyskuuta 1999)

Aihe: EU:n aluepolitiikan ja Ranskan viranomaisten tiettyjen päätösten välinen ristiriita

Indre-et-Loiren departementissa mietitään parhaillaan EU:n aluepolitiikkauudistuksen mukaista uutta aluejakoa. Sainte-Mauren hallintopiirissä sijaitseva Nouatren kunta oli EAKR:n entistä 5 b) -aluetta ja siitä voisi nyt tulla tavoite 2 -alue.

Samanaikaisesti Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin tehneet päätöksen, jolla Nouatren sotilastukikohta lähes lakkautetaan. Sotilastukikohta työllistää noin 400 henkilöä, joista 250 on siviilejä, joten päätös on paikallistaloudelle kova isku. Esimerkiksi Nouatren koulua, jota tukikohdan työntekijöiden lapset käyvät, saattaa uhata sulkeminen ennemmin tai myöhemmin.

1. Eikö komissio ole sitä mieltä, että sen Indre-et-Loiren departementtiin soveltamien aluepolitiikan tavoitteiden ja Ranskan viranomaisten ilman minkäänlaista neuvottelua tekemän, saman departementin kuntaa koskevan päätöksen välillä on kestämätön ristiriita?

2. Eikö komissio ole sitä mieltä, että sen kuuluu ottaa yhteyttä Ranskan hallitukseen tämän ristiriidan selvittämiseksi?

3. Yleisemmällä tasolla: onko komissio saanut tietoja samankaltaisista tapauksista ja mitä toimia se aikoo toteuttaa estääkseen tulevaisuudessa tällaisten ristiriitojen syntymisen?

Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus

(17. marraskuuta 1999)

Komission asia ei ole puuttua Ranskan viranomaisten tekemiin sotilastukikohtien sijaintia koskeviin päätöksiin tai ylipäänsä esittää mielipiteitään puolustussektorin uudelleenjärjestelystä.

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaan näiden rahastojen tavoite 2 on tarkoitettu tukemaan rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellista ja sosiaalista uudelleenjärjestelyä. Asetuksen 4 artiklassa säädetään myös, että yhteisön tämän tavoitteen osana toteuttamat tukitoimet voivat koskea alueita, joilla on tai joita merkityksellisten ja todennettavissa olevien tunnusmerkkien perusteella uhkaavat vaikeat rakenneongelmat tai korkea työttömyysaste, jotka johtuvat yhden tai useamman maatalouden, teollisuuden tai palvelualan toiminnan tai toimintojen käynnissä olevasta tai suunnitellusta uudelleenjärjestelystä. Tällaisena toimintana voidaan pitää sotilastukikohtaa, jonka sulkemisella olisi huomattavia kielteisiä vaikutuksia alueen työllisyyteen.

Tämänkaltaisen alueen hyväksyminen tavoitteeseen 2 ei siten ole ristiriidassa asetuksen säännösten kanssa. On kuitenkin jäsenvaltion viranomaisten asia ehdottaa komissiolle alueet, jotka se haluaisi sisällyttää tavoitteeseen 2. Komissio laatii ehdotusten perusteella läheisessä yhteistyössä jäsenvaltion kanssa luettelon tavoitteeseen sisällytettävistä alueista kaudelle 20002006 ja varmistaa, että kyseiset alueet ovat ne, jotka ovat pahiten kärsineet uudelleenjärjestelyyn liittyvistä sosiaalis-taloudellisista ongelmista.

(1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2037/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Euroopan komissio ja matkailu.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0072 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2037/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Euroopan komissio ja matkailu Voiko komissio selittää, miksi matkailu ei näy nimenomaisesti mainittuna kenenkään komission jäsenen vastuualueiden joukossa? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Kullekin uuden komission jäsenelle on annettu yksinkertainen, lyhyt ja yleisluonteinen nimike, joka kattaa hänen vastuualueensa (esimerkiksi sisämarkkinakomissaari, yritystoiminta- ja tietoyhteiskuntakomissaari). Tällöin salkun koko sisältöä ei ole lueteltu yksityiskohtaisesti nimikkeessä. Erkki Liikanen on yritystoiminnasta ja tietoyhteiskunnasta vastaava komission jäsen. Yritystoiminnan pääosaston toimialaan kuuluva matkailu sisältyy hänen salkkuunsa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2180/99 esittäjä(t): Luciana Sbarbati (ELDR) komissiolle. Välimeren kalavarojen säilyttäminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2180/99 esittäjä(t): Luciana Sbarbati (ELDR) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Välimeren kalavarojen säilyttäminen Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1626/94(1) tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että pesäverkkojen ja hinattavien verkkojen, jotka asetetaan veteen veneestä ja koetaan rannalta (rannalta vedettävät nuotat), käyttö on kielletty 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen, ellei neuvosto päätä toisin [mldr] sellaisten tieteellisten tietojen perusteella, jotka osoittavat, että kyseisten pyydysten käyttö ei vaikuta kalavaroihin kielteisesti. Tällainen kielto saa pohtimaan tämän erityisen kalastustekniikan jatkumista Välimeren useilla rannikkoalueilla ja erityisesti Adrian meren alueella. Tämä kalastustekniikka, joka eroaa merkittävästi pohjatroolien ja kurenuottien käytöstä, ei ole vaaraksi ympäristölle tai kalavaroille, edellyttäen, että noudatetaan tiettyjä erityisehtoja, kuten kalastusverkkojen vähimmäis- ja enimmäissilmäkoko, verkkojen vähimmäis- ja enimmäispituus, yläköyden pituus ja nuotan pesän koko, verkkojen käytön ajankohta ja aika jne. Voisiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä tulevaisuudessa erilaisten kalastusperinteiden suojelemiseksi, jotka ovat osa Välimeren useiden alueiden historiallista ja kulttuuriperintöä? Eikö komissio katso, että edellä mainitun asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rannalta vedettävillä nuotilla kalastamista koskevan kalastuskiellosta poikkeamisen sallivat kriteerit ja menettelyt saattavat osoittautua liian tiukoiksi? (1) EYVL L 171, 6.7.1994, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1999) Neuvosto hyväksyi vuonna 1994 toimenpiteen, johon parlamentin jäsen viittaa, suojellakseen kalanpoikasia sellaisten pyydysten vaikutuksilta, joita käytetään hyvin lähellä meren rantaa, jossa kalat viettävät osan elinkaarestaan. Jotta kalastajat voisivat sopeutua uuteen tilanteeseen, asiassa on myönnetty väliaikainen poikkeuslupa. Poikkeusluvan on määrä päättyä 31. joulukuuta 2001, ellei tieteellisesti osoiteta, että sen jatkaminen ei vaikuta kalavaroihin kielteisesti. Komissio valmistelee uusimpien tieteellisten tutkimusten perusteella neuvostolle ehdotuksen siitä, olisiko poikkeuslupaa jatkettava vai ei. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä. Tämä menettely ei ole erityisen jäykkä tai poikkeuksellinen. Itse asiassa samanlaisista menettelyistä on säädetty useissa samanlaisissa tilanteissa (ks. esimerkiksi parlamentin jäsenen mainitseman asetuksen 3 artiklan 1 kohta ja 6 artiklan 1 kohta).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1859/99 esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle. Euroopan unionin kartta.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0073 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1859/99 esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin kartta Virallisten julkaisujen toimisto on julkaissut tiedotteen (Luxemburg, 1999) otsikolla Euroopan unionin tullipolitiikka useilla eri kielillä. Kohdalleni osuivat esitteen englannin, ranskan ja kreikan kieliset painokset. Esitteen sivulla 5 on värillinen Euroopan kartta, johon on merkitty Euroopan unionin jäsenvaltiot keltaisella värillä ja hakijavaltiot ruskealla värillä. Hakijavaltioiden joukkoon on merkitty myös Turkki. Kysyn komissiolta, aikooko se tarkistaa tällaisten tietojen virallisen kanavointimenettelyn ja aikooko se vetää kyseisen esitteen välittömästi pois jakelusta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Kartasta näkyvät kaikki yhteisön jäsenyttä hakeneet maat. Turkin hakemus on jätetty 14. huhtikuuta 1987. Tästä syystä komissio ei pidä tarpeellisena vetää esitettä pois jakelusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2237/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Työasiakirjojen alkuperäinen kieli.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2237/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Työasiakirjojen alkuperäinen kieli Voiko komissio ilmoittaa, mikä on ollut eri kielien keskinäinen suhde komission työasiakirjojen alkuperäiskielinä viiden viimeisen vuoden aikana? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 2000) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1999/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Verovapaan kaupan lopettaminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1999/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Verovapaan kaupan lopettaminen Kuinka monta työpaikkaa on komission arvioiden mukaan menetetty (tai tullut lisää) verovapaan kaupan lopettamisen jälkeen kyseeseen tulevilla aloilla kussakin jäsenvaltiossa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) Koska yhteisön sisäinen veroton myynti lakkautettiin vasta 1. heinäkuuta 1999, komissio ei ole vielä arvioinut tämän toimenpiteen vaikutusta työllisyyteen. Kuten komissio ennusti, talouden toimijoiden aloitteilla ottaa käyttöön strategia, joka tähtää asiakkaiden säilyttämiseen, on kuitenkin todennäköisesti pystytty huomattavasti lieventämään verottoman myynnin lakkauttamisesta mahdollisesti aiheutuneita kielteisiä vaikutuksia.