KIRJALLINEN KYSYMYS P-3499/02

esittäjä(t): Franz Turchi (UEN) komissiolle

(2. joulukuuta 2002)

Aihe: Keskus Euroopan unionin virkamiesten vammaisille lapsille

Euroopan unioni tarjoaa Brysseliin sijoittautuneiden virkamiestensä lapsille päiväkoteja, joiden rahoitus hoidetaan kokonaan yhteisön talousarviosta.

Lisäksi siitä rahoitetaan osittain virkamiesten kouluikäisille lapsille tarkoitetut, vuonna 1957 perustetut Eurooppa-koulut.

Koulujen loma-aikoina unioni tarjoaa virkamiesten lapsille iltapäivätarhoja ja kesäleirejä, jotka rahoitetaan kokonaan yhteisön talousarviosta.

Euroopan unionin toimielimet ovat siis jo vuosia tarjonneet hoitopaikkoja, kouluja ja koulun ulkopuolista toimintaa virkamiesten tavallisille lapsille miksi ne eivät vielä ole luoneet virkamiesten vammaisille lapsille päivä- ja yöhoitoa, joka rahoitettaisiin yhteisön talousarviosta (otsake 5)?

Jos tällainen hoitomuoto on hallinnossa suunnitteilla, mikä on sen aikataulu, ja jos ei ole, miksi ei? Eikö tällaista suhtautumista voi ja tule pitää syrjintänä unionin virkamiesten vammaisia lapsia kohtaan?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(13. tammikuuta 2003)

Komissio haluaa ensiksikin korostaa, että mitään Euroopan unionin virkamiesten lapsille tarkoitetuista päivähoitopalveluista ei rahoiteta kokonaisuudessaan yhteisön talousarviosta. Vanhempien suorittamat maksut ovat merkittävä osa rahoitusta. Täysipäiväisessä hoidossa olevan yhden lapsen päivähoitomaksut ovat 59 %(1) perheen kokonaistuloista. Vanhemmat maksavat iltapäivähoidosta 57,67158,60 euroa kuukaudessa(2), ja loma-aikojen päivähoitopalveluista veloitetaan 43,30 euroa viikossa lasta kohden.

Päivähoitokeskukset sijaitsevat yhteisön toimielinten tilojen tai Eurooppa-koulujen läheisyydessä, ja niiden aukioloajat ja loma-ajat vastaavat yhteisön toimielinten työ- ja loma-aikoja. Eurooppa-kouluissa on vasta hiljattain tarjottu iltapäivähoitomahdollisuuksia.

Hoito- ja koulupaikan saaminen ei ole taattua, vaan tiettyjen edellytysten on täytyttävä. Päiväkotihakemuksiin sovelletaan yhdeksää eri perustetta, ja jonotuslistat ovat valitettavasti pitkät, koska hyväksyttäviä hakemuksia on enemmän kuin tarjolla olevia hoitopaikkoja.

Eurooppa-koulut tarjoavat vain tavanomaisen opinto-ohjelman, jonka tavoitteena on eurooppalaisen ylioppilastutkinnon suorittaminen. Kuten parlamentin jäsen mainitsee, komissio on vuodesta 1957 osallistunut Eurooppa-koulujen budjetin rahoittamiseen (58,6 % vuonna 2002), ja sillä on yksi edustuspaikka Eurooppa-kouluja hallinnoivassa hallitustenvälisessä johtokunnassa. Eurooppa-kouluissa (Brysselissä, Luxemburgissa ja muissa sijaintipaikoissa) on nykyisin yhteensä 18 285 oppilasta. Vuonna 2001 erityisopetuksen piiriin hyväksyttiin 126 oppilasta, joilla oli todettu erilaisia häiriöitä tai vammoja. Tähän varattiin 1 334 814 euroa yhteisön talousarviosta. Komission sosiaaliyksiköt järjestivät vuonna 2002 kaksi kokousta Eurooppa-koulujen ja vanhempien edustajien kanssa keskustellakseen nimenomaan vammaisten lasten tarpeista ja heidän opetuksestaan Eurooppa-kouluissa.

Lakisääteisten etuuksien (esim. kaksinkertaisen lapsilisän ja sairaskulujen korvaamista koskevien erityismääräyksien) lisäksi kuluvan varainhoitovuoden aikana 6575 henkilöä sai tukea toimielintenvälisestä budjettikohdasta A-4103(3). Tästä budjettikohdasta rahoitetaan alustavien suuntaviivojen(4) mukaisesti tukea kustannuksiin, jotka aiheutuvat vammaisille tarkoitetussa laitoksessa tai palvelukeskuksessa oleskelusta, vamman edellyttämästä erityisopetuksesta tai harjaannuttamisesta, hoitopalveluista, matkoista ja/tai kuljetuksista sekä tietyistä apuvälineistä. Vuonna 2001 ainoastaan 21 edunsaajaa haki korvauksia oleskelukustannuksiin (esim. oleskelu erityiskoulutusta tarjoavissa sisäoppilaitoksissa tai erityislaitoksissa). Yhteisön talousarviosta tällaisiin muihin kuin lääketieteellisiin kustannuksiin käytetään keskimäärin 700 000 euroa vuodessa (toisin sanoen ± 10 000 euroa vuodessa henkeä kohden). Tuki ei ole sidoksissa tiettyyn ikään, koska vamma on useimmiten elinikäinen.

Yhteisön toimielinten tarjoamien päivähoitopalvelujen piirissä olevilla lapsiryhmillä on yleensä samanlaiset taidot ja tarpeet (samassa päiväkotiryhmässä olevien lasten ikäero on tavallisesti enintään muutama kuukausi). Jos toimielinten virkamiesten vammaisia lapsia varten perustettaisiin päiväkoti, ryhmien ikäerot olisivat kuitenkin suuret (pikkulapsista aikuisiin), ja vammojen laatu ja niiden vaikeusaste vaihtelisi myös huomattavasti, esim. oppimisvaikeuksista kärsivistä jatkuvaa hoitoa tarvitseviin lapsiin, nuoriin tai aikuisiin.

Belgia ja muut asemamaat sekä virkamiesten kotimaat tarjoavat erityisiä ja erikoistuneita palveluja ja laitoksia vammaisille(5). Tällaiset palvelut ja laitokset on mukautettu lasten, nuorten ja aikuisten eritystarpeisiin vamman, iän ja kielen mukaan. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö oppilaita, joilla on opetuksellisia erityistarpeita, haluttaisi integroida tavanomaiseen järjestelmään. Koska Eurooppa-kouluilla ei kuitenkaan ole mahdollisuuksia vastata kaikkien vammaisten erityistarpeisiin, asemamaan tai kotimaan tarjoamat palvelut lapsille, nuorille tai aikuisille, joilla on erityistarpeita, ovat tärkeämmässä asemassa.

Komissiolle ei ollut ennen vuoden 2001 loppua koskaan ehdotettu palvelukeskuksen perustamista yhteisön toimielinten virkamiesten vammaisille lapsille. Tämä johtunee siitä, että virkamiehet ovat käyttäneet asemamaansa tai kotimaansa palveluja, ja niiden lasten määrä, joilla on erityisiä tarpeita(6), on ollut melko pieni.

Vuonna 2001 ryhmä vammaisten aikuisten vanhempia ehdotti komissiolle vammaisille aikuisille tarkoitetun palvelukeskuksen perustamista. Hankkeen arvioidut kustannukset olisivat noin 96 000 euroa vuodessa henkeä kohden. Tällaisen hankkeen toteuttaminen edellyttäisi luonnollisestikin kyseisen budjettikohdan huomattavaa tarkistamista. Komissio on aloittanut yhteisön toimielinten virkamiesten vammaisille lapsille tarkoitetun keskuksen perustamista koskevan toteutettavuustutkimuksen. Tämä tutkimus ja sen tulokset toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille.

Komissio ymmärtää täysin vammaisten lasten vanhempien vaikean tilanteen ja toteuttaa erityisiä tutkimuksia (esim. laitosvierailut, pedagogisten hankkeiden kokoaminen, käytettävissä olevien paikkojen kartoittaminen) voidakseen auttaa parhaimman ratkaisun löytämistä tarjolla olevista mahdollisuuksista.

(1) Riippuen perheen lapsiluvusta (14).

(2) Riippuen perheen tuloista; ko. summa vastaa yhden lapsen kokoaikaista hoitoa.

(3) A-4103 = Vammaisille myönnettävä erityistuki, joka kattaa vammasta aiheutuvat muut kuin lääketieteelliset menot.

(4) Hallintojohtajien vuonna 1994 hyväksymät, tarkistettu vuonna 1999.

(5) Päivä- ja yöhoitopaikat aikuisille ja lapsille, psyykkisesti tai fyysisesti vammaisille, vammaisten työkeskukset, erityiskoulut, palveluasunnot jne.

(6) Lääketieteen edistyksen ansiosta vammaisten odotettavissa oleva elinikä on nykyisin korkeampi.