ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1458/99 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Terveysvaikutteiset elintarvikkeet.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0004 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1458/99 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Terveysvaikutteiset elintarvikkeet Eikö komissionkin mielestä suomalainen Raision valmistama kolesterolia alentava margariini olisi alistettava tarkempiin tutkimuksiin nyt kun Unileverin vastaavan tuotteen markkinoille pääsy on epävarmaa? Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1455/99, E-1456/99, E-1457/99 ja E-1458/99 (15. lokakuuta 1999) Komissio ei aio ehdottaa uusia säännöksiä ns. terveysvaikutteisten elintarvikkeiden merkitsemisestä. Terveysvaikutteisten elintarvikkeiden luokkaa ei ole tällä hetkellä lainkaan yhteisön lainsäädännössä, ja siksi niihin sovelletaan kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 79/112/ETY(1) yleisiä säännöksiä. Vuonna 1997 Unilever pyysi Alankomaissa lupaa saattaa yhteisön markkinoille keltaisesta rasvasta valmistetun levitteen, johon on lisätty fytosteroliestereitä. Tämä oli tarkoitus toteuttaa uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97(2) mukaisesti. Unileverin oli täytynyt myös olettaa, ettei heidän tuotteensa olennaisilta osiltaan vastannut suomalaisen Raision tekemää tuotetta, koska se ei vedonnut asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 4 kohtaan. Siinä määrätään lyhyempi markkinoillesaattamismenettely sellaisille tuotteille, jotka ovat olennaisilta osiltaan samanlaisia jo olemassa olevien elintarvikkeiden tai elintarvikkeiden ainesosien kanssa. Komissiolla ei ollut mitään huomautettavaa Unileverin tuotteen ensiarviointiraportista, jonka Alankomaiden viranomaiset laativat. Useat jäsenvaltiot esittivät kuitenkin perusteltuja vastalauseita. Tällöin lupa voidaan antaa ainoastaan, jos noudatetaan asetuksen (EY) 258/97 13 artiklassa määrättyä menettelyä. Koska jäsenvaltioiden esittämät vastalauseet liittyivät kansanterveydellisiin seikkoihin, komissio kuulee elintarvikealan tiedekomiteaa asetuksen (EY) 258/97 11 artiklan mukaisesti. Elintarvikealan tiedekomitean lausuntoa odotetaan parhaillaan. Raision tuotteen osalta komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan komission vastaukseen Jan Mulderin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1506/99(3). (1) EYVL L 33, 8.2.1979. (2) EYVL L 43, 14.2.1997. (3) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 4.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1684/99 esittäjä(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle. Palomiesten eläkeikä.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0076 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1684/99 esittäjä(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Palomiesten eläkeikä Palomiesten eläkeikä on Suomessa 65 vuotta, muissa Euroopan maissa se on määritelty kunkin maan lainsäädännön mukaan. Palontorjuntahenkilöstön työsuhde- ja työehtoja koskevassa yhteiskokouksessa, joka pidettiin 9.16.5.1990 Genevessä, Kansainvälinen työjärjestö ILO suositteli palomiesten eläkeiän laskemista huomattavasti. Palomiesten työ on tunnetusti raskasta ja vaarallista ja ILOn suositusta olisi perusteltua noudattaa kaikissa Euroopan unionin maissa. Onko Euroopan komissiolla aikomusta laatia sääntöä tai ainakin suositusta koskien palomiesten eläkeiän alentamista kaikissa unionin maissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1999) Komissio ei aio ehdottaa eri jäsenvaltioiden palomiesten eläkeiän yhdenmukaistamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1632/99 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Määräävän aseman väärinkäyttö Azorien itsehallintoalueen sokerimarkkinoilla.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0058 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1632/99 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (15. syyskuuta 1999) Aihe: Määräävän aseman väärinkäyttö Azorien itsehallintoalueen sokerimarkkinoilla Azorien itsehallintoalueelle sijoittautunut sokerintuotantoyritys tuottaa erittäin pienen osan yhteisön toimielinten Portugalille myöntämästä sokerikiintiöstä. Viime kuukausina mannermaalla sijaitsevista sokerinpuhdistamoista on tullut Azorien kauppoihin sokeria myyntiin huomattavasti halvempaan hintaan kuin mannermaan kaupoissa, mikä on vielä hämmästyttävämpää kun otetaan huomioon kuljetuskustannukset Azoreille. Eikö komissio katso, että hallitsevassa markkina-asemassa olevien yritysten eri sokerinhintojen käyttöä mannermaalla ja Azorien itsehallintoalueella voidaan pitää määräävän aseman väärinkäyttönä? Mitä Euroopan komissio aikoo tehdä tälle tilanteelle? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 1999) Azorien sokerimarkkinat ovat osa yhteisön markkinoita, joten niille voidaan toimittaa sokeria muilta alueilta. Sitä vastoin Azoreilla tuotettua sokeria ei voida toimittaa samoin edellytyksin, koska siihen sovelletaan erityistä etuuskohtelua. Edunsaajina tällä alueella ovat Poseima-ohjelman tavoitteiden mukaisesti ainoastaan sokerijuurikkaan paikallinen tuotanto, jalostusteollisuus ja kuluttajat. Azoreille viedään kiintiösokeria, koska yritykset saavat sikäläisten hintojen ansiosta saman voiton kuin mantereella. Azoreilla sijaitsevan sokerialan yrityksen pitäisi erityisedellytysten ansiosta voida hankkia raaka-ainetta paikallisilta markkinoilta kilpailukykyisin hinnoin, koska yritys voi ostaa raakasokeria maailmanmarkkinahintaan ja myydä jalostetun sokerin yhteisön hinnalla. Koska sokerijuurikkaan paikallinen tuotanto on tällä hetkellä vähäistä, suurimmasta osasta tuotettua sokeria saadaan korkea jalostusmarginaali. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei sen ole syytä puuttua asiaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämällä tavalla. Kysyjää pyydetään myös tutustumaan komission vastauksiin, jotka se on antanut kirjallisiin kysymyksiin E-1630/99(1) ja E-1631/99(2). (1) Katso sivu 56. (2) Katso sivu 57.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0646/99

esittäjä(t): Ian White (PSE) komissiolle

(16. maaliskuuta 1999)

Aihe: Ulkomaalaisten työn verottaminen

Onko komissio tietoinen siitä, että ulkomaalaisten suorittamaa työtä verotettaisiin Saksassa teatterialalla 20 %:lla? Onko komissiolla varmaa tietoa asiasta? Eikö komissionkin mielestä tällainen käytäntö ole syrjivä Saksassa asuvia muiden EU-maiden kansalaisia kohtaan?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama täydentävä vastaus

(4. lokakuuta 1999)

Saksan ulkopuolella asuvat taiteilijat ovat velvollisia maksamaan Saksassa tuloveroa siellä ansaitsemistaan ammattituloista, vaikka he olisivat tuloverovelvollisia siinä jäsenmaassa, jossa asuvat (Saksassa maksettu vero on tietysti otettava huomioon kyseisessä jäsenmaassa). Jotta verojen maksu voidaan varmistaa ja veronkantoa helpottaa, järjestäjien on (Saksan) vuonna 1997 voimaan tulleen ja viimeksi 24. maaliskuuta 1999 säädetyllä veronhuojennuksia koskevalla lailla 1999/2000/2002 muutetun tuloverolain mukaisesti pidätettävä Saksan ulkopuolella asuvan taiteilijan kanssa sovitusta palkkiosta ja siihen liittyvistä esiintymis- ja lisäkorvauksista 25 prosentin suuruinen tulovero (15 prosenttia ennen vuotta 1996), johon on lisätty yhteisvastuulisä sekä arvonlisävero.

Korkeimman mahdollisen marginaaliverokannan ollessa tällä hetkellä 53 prosenttia tällainen veronpidätys vastaa verotettavaa tuloa, joka on vähemmän kuin 50 prosenttia bruttopalkkiosta. Toisin sanoen nykyisessä järjestelmässä vähennyskelpoisten kustannusten oletetaan olevan enemmän kuin 50 prosenttia, mikä ei vaikuta epärealistisen matalalta. Lisäksi veroviranomaiset voivat pyynnöstä pienentää pidätettävän veron määrää, jos voidaan osoittaa, että lopullinen vero olisi pienempi (tuloverolain 50 a §). Näin on erityisesti silloin, kun syntyy sellaisia kustannuksia, jotka yleensä eivät kuulu veron perusteisiin. Joka tapauksessa taiteilijalle voidaan vahvistaa progressiivisen verotuksen mukainen henkilökohtainen tulovero, jos hän antaa veroilmoituksen. Tällöin hän saa veronpalautusta, jos veroa on maksettu liikaa. Pidätettyä 25 prosentin veroa pidetään kuitenkin lopullisena, jos Saksan ulkopuolella asuva taitelija ei ryhdy minkäänlaisiin toimenpiteisiin.

Saksalaiset taiteilijat ovat velvollisia maksamaan samaa veroa, mutta heillä on aina henkilökohtainen verokanta, joka määräytyy veroilmoituksessa selvitetyn tulotilanteen mukaan.

Erilaisia veronkantotapoja ei pidetä syrjivinä, koska ne heijastavat Saksassa ja sen ulkopuolella asuvien taiteilijoiden erilaista tilannetta eivätkä vaikuta kohtuuttomilta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1498/99 esittäjä(t): Hans Kronberger (NI) komissiolle. Palkkasotureita välittävät yritykset.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1498/99 esittäjä(t): Hans Kronberger (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Palkkasotureita välittävät yritykset Viime aikoina on kuultu yhä useammin palkkasotureita välittävistä yrityksistä, jotka on yleensä organisoitu Euroopasta käsin ja jotka toimivat ennen kaikkea Afrikassa, mutta myös muilla sotanäyttämöillä. 1. Onko komissio tietoinen tästä asiasta? 2. Katsooko komissio, että tällaisten yritysten torjuminen on tehtävä, joka edellyttää yhteisön toimia? 3. Onko komissio jo ryhtynyt toimiin tällaisen vehkeilyn estämiseksi? Jos on, millaisiin? Jos ei, miksi ei? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1999) Komissio on tietoinen palkkasotureita Afrikan maihin ja muille sotanäyttämöille välittävistä yrityksistä ja on huolestunut tästä kehityksestä. Komission mielestä kansainvälisen yhteisön olisi harkittava tehokkaita toimia, joilla tähän ilmiöön voidaan vastata, ja se on kiinnostuneena pannut merkille Yhdistyneiden kansakuntien toimet tällä alalla. Komission mielestä sellaisissa tapauksissa, joissa yritykset ovat sijoittuneet jäsenvaltioihin tai värväävät jäsenmaiden kansalaisia, vastuu yritysten toimintaan kohdistuvista toimista, myös yritysten mahdollisesta torjumisesta, on ensisijaisesti kyseisten jäsenvaltioiden viranomaisilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1624/99 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Vserubyssa (Tsekinmaassa) sijaitsevan kanalan tukeminen EU:n varoin.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1624/99 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (15. syyskuuta 1999) Aihe: Vserubyssa (Tsekinmaassa) sijaitsevan kanalan tukeminen EU:n varoin Eräs saksalainen yhteenliittymä aikoo perustaa 1,2 miljoonan munivan kanan ja 200 000 kananpojan kasvattamon Saksan Baijerin ja Tekinmaan väliselle rajalle. Paikallinen väestö suhtautuu tähän varauksella, koska taudin aiheuttajat voivat kulkeutua tuulen mukana kauemmaksikin. Saako Vserubyn kanala tukea EU:lta (esim. Pharen kautta) tai muualta suoraan tai välillisesti? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1999) Komissio voi vahvistaa, että arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittama siipikarjankasvattamo ei saa tukea Phare-ohjelmasta. Komission tiedossa ei myöskään ole, että muita yhteisön varoja käytettäisiin tähän tarkoitukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1692/99

esittäjä(t): Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) komissiolle

(29. syyskuuta 1999)

Aihe: Toimenpiteet ikääntyneiden henkilöiden hyväksi

Ikääntyneitä henkilöitä tukevat kaksi budjettikohtaa, toinen vuoden 1996 talousarviossa (kohta B3-4104) ja toinen vuoden 1997 talousarviossa, jäädytettiin Ison-Britannian yhteisöjen tuomioistuimeen jättämän kanteen takia, jossa vedottiin oikeusperustan puuttumiseen.

Voiko komissio selvittää, missä vaiheessa nämä ikääntyneitä henkilöitä tukevat budjettikohdat ovat? Näyttääkö komissiosta mahdolliselta näiden kahden, vuoden 1996 ja 1997 talousarvioihin kuuluvan kohdan vapauttaminen?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 1999)

Parlamentti, neuvosto ja komissio tekivät 17. heinäkuuta 1998 toimielinten välisen sopimuksen talousarvion toteuttamisesta ja oikeusperusteista. Siinä todettiin, että yhteisön talousarvioon otettujen määrärahojen käytön edellytyksenä on, että sitä ennen on annettu perussäädös (johdettuun oikeuteen kuuluva säädös, joka muodostaa yhteisön toiminnan ja sitä vastaavan, talousarvioon otetun menon käytön oikeusperustan). Tästä voidaan poiketa vain tietyissä erityistapauksissa. Tämän toimielinten välisen sopimuksen takia Yhdistynyt kuningaskunta ei pitänyt tarpeellisena jatkaa asiaa C-239/96, jossa se vaati budjettikohdasta B3-4104 annettavaa rahoitusta koskevan komission hakemuspyynnön kumoamista, ja asian käsittely lopetettiin.

Yksi toimielinten välisessä sopimuksessa hyväksytty poikkeus koskee määrärahoja toimintaan, jolla valmistellaan yhteisön tulevia toimia koskevia ehdotuksia. Tämän perusteella annettiin vuonna 1998 tukea vanhuksia koskeviin toimiin budjettikohdasta B3-4116 (yhteistyö sosiaalisesti syrjäytyneiden ja vanhusten

muodostamien, valtioista riippumattomien järjestöjen ja yhdistysten kanssa). Kyse oli EY:n perustamissopimuksen 137 artiklaan (ent. 118 artiklaan) perustuvia, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen tähtääviä yhteisön toimia valmistelevista toimista. Ensimmäinen valmistelevia toimia koskeva ehdotuspyyntö esitettiin lokakuussa 1998, ja siitä rahoitettiin 40 hanketta.

Vuoden 1999 talousarviossa budjettikohta B3-4104 sisällytettiin budjettikohtaan B3-4112 (valmistelevat toimet sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ja ehkäisemiseksi). Kesäkuussa 1999 käynnistettiin uusia tähän budjettikohtaan perustuvia ehdotuspyyntöjä, jotka koskievat vanhusten syrjäytymistä sekä kaikkia muita syrjäytymisen muotoja. Komissio arvioi parhaillaan saamiaan ehdotuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1929/99

esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) komissiolle

(4. marraskuuta 1999)

Aihe: Romanien kohtelu Tsekin tasavallassa

Onko komissio tietoinen tekkiläisen Usti Nad Labemin kunnan johdon aikeista rakentaa muuri eräälle asuinalueelle romanien ja muiden asukkaiden asuttamien osien erottamiseksi toisistaan?

Pitääkö komissio tätä aietta ristiriitaisena suhteessa Kööpenhaminan kriteereihin, jotka jäsenyyttä hakeneiden maiden tulee täyttää?

Jos komissio näin katsoo, mihin toimiin se aikoo ryhtyä?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(23. marraskuuta 1999)

Komissio on tietoinen Usti nad Labemin kaupunginvaltuuston 15. syyskuuta 1999 tekemästä päätöksestä rakentaa keraaminen aita kaupungin romaniasukkaiden erottamiseksi muista kaupungin asukkaista eräällä kaupungin kaduista. Muuri pystytettiin 13. lokakuuta 1999 huolimatta Tsekin hallituksen vastustuksesta ja paikallisviranomaisten päätöslauselman peruuttamisesta, josta kansanedustajat päättivät äänestämällä samana päivänä.

Tsekin hallitus hyväksyi 18. lokakuuta 1999 päätöslauselman hallituksen edustajan, varasisäasiainministeri Pavel Zareckyn valtuuttamisesta neuvottelemaan ja löytämään kestävä ratkaisu paikallisten viranomaisten kanssa, kuten kansanedustajat olivat pyytäneet. Tässä päätöslauselmassa Tsekin hallitus kehotti myös varapääministeri ja lainsäädäntöneuvoston puheenjohtaja Pavel Rychetskyä keskustelemaan hallituksen edistymisestä romaniyhteisön edustajien kanssa ja tiedottamaan asiasta niiden valtioiden diplomaattisille edustustoille, jotka ovat ottaneet yhteyttä Tsekin hallitukseen tässä asiassa. Tsekin hallitus on ilmaissut aikovansa ratkaista tämän kysymyksen ennen Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa.

Muuriaidan rakentamisen jälkeen komissio ilmoitti välittömästi huolestumisensa Usti nad Labemissa vallitsevasta tilanteesta, jota se seuraa tarkasti. Se pitää yllä jatkuvaa vuoropuhelua asiasta Tsekin viranomaisten kanssa ja tukee Tsekkiä kaikissa sen pyrkimyksissä sellaisen ratkaisun aikaansaamiseksi, joka kunnioittaa ja suojelee romanivähemmistöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1652/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Alueellisen kanavan 66 vesien saastuminen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1652/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Alueellisen kanavan 66 vesien saastuminen Alueellinen kanava 66 kulkee Imathian ja Pellan läänien läpi, siihen laskee pieniä paikallisia jokia, se laskee Aliakmonas-jokeen, jonka kautta sen vedet päätyvät Thermaikoslahteen. Ympäröivän alueen teollisuusjätteet lasketaan laittomasti kanava 66:een. Sen eri kohdissa suoritetut näytteidenotot ja mittaukset osoittavat, että erityisesti kesäkuukausien aikana on mahdotonta, että siinä esiintyisi minkäänlaista elämää. Ottaen huomioon: - että tietyt teollisuuslaitokset toimivat alueella ilman biologista puhdistusjärjestelmää, ja muutamilla muilla biologinen puhdistus joko ei toimi tai toimii vajaatehoisesti, joten alueen tehtaiden jätteet päästetään kontrolloimattomasti ympäristöön yhteisön lainsäädäntöä rikkoen, - Irinoupoli Apostolos Pavlosin ja Anthemian pormestarien esittämä syytös sekä kanavaa ympäröivän alueen asukkaiden ja paikallisten ympäristönsuojeluyhdistysten jo kymmenen vuoden ajan esittämät syytökset ja voimakkaat vastalauseet, - ympäristöön ja kansanterveyteen kohdistuvat vahingolliset vaikutukset (myrkyllisyys, voimakas epämiellyttävä haju, hapenpuutteen aiheuttama kuolleiden kalojen nouseminen pintaan), - että yhteisön jätteitä, pohjavesien suojelua, juomaveden laatua ja meren saastumisen ehkäisemistä koskevien direktiivejä rikotaan, komissiolta kysytään: 1. Aikooko se pyytää toimivaltaisia kreikkalaisia viranomaisia takaamaan, että alueellisen kanavan 66 saastuttaminen jätevesillä ja jätteillä loppuu? 2. Aikooko se pyydettäessä rahoittaa kyseisen vyöhykkeen hoitosuunnitelmaa, jotta väkivalloin horjutettu ympäristön tasapaino palautetaan kanava 66:n uoman alueelle sen koko pituudelta? 3. Mitä toimia se aikoo toteuttaa, mikäli se toteaa yhteisön ympäristölainsäädäntöä rikotun, jotta sen säännökset pannaan asianmukaisesti täytäntöön? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 1999) Komissiolle ei ole ilmoitettu alueellisen kanavan 66 vesien saastumisesta ja se kiittää parlamentin jäsentä tiedoista. Komissio pyytää Kreikan viranomaisia toimittamaan tietoja puhdistuslaitosten toiminnasta, kyseisen alueen yritysten jäte- ja jätevesihuollosta sekä Aliakmona-joen laadullisia tavoitteita koskevien ohjelmien valmistelusta. Komissio päättää asiaa koskevista lisätoimenpiteistä, kun se on saanut vastauksen Kreikan viranomaisilta. Periaatteessa kyseisen alueen yhtenäistetty vesihuoltosuunnitelma voisi olla tukikelpoinen ratkaisu osana toimia, jotka saavat osarahoitusta kolmannesta yhteisön tukikehyksestä Keski-Makedoniassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1403/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Elintarvikkeiden luokitus.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0005 - 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1403/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Elintarvikkeiden luokitus 1. Voiko komissio selvittää miten on mahdollista, että elintarvikkeen, joka on tuotettu maassa A, mutta pakattu maassa B, alkuperämaaksi voidaan luokitella maa B? 2. Voiko komissio esittää maataloustuotteiden rahoitukseen liittyvät toimenpiteet, joihin Yhdistyneet kuningaskunnat ei osallistu? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1999) Euroopan parlamentin jäsenen ensimmäisessä kysymyksessään mainitsema tapaus ei ole kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annettuun neuvoston direktiiviin 79/0112/ETY(1), sellaisen kuin se on muutettuna direktiivillä 97/0004/EY(2), sisältyvien elintarvikkeiden merkintöjä koskevien säännösten mukaan mahdollinen. Komissio pyytää Euroopan parlamentin jäsentä toimittamaan tarkempia lisätietoja mainitsemastaan tapauksesta. Parlamentin jäsenen toisessa kysymyksessä, jossa hän viittaa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston markkinatoimenpiteisiin, on lähinnä kyse toimenpiteistä, jotka antavat edunsaajalle oikeuden saada tietyin edellytyksin summia, jotka on mainittu yhteistä maatalouspolitiikkaa säätelevässä lainsäädännössä. Tätä lainsäädäntöä sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikki jäsenvaltiot ovat velvollisia soveltamaan sitä. Joidenkin EMOTR:in tukiosastosta rahoitettujen erityistoimenpiteiden kohdalla soveltaminen on sitä vastoin vapaaehtoista. Yhdistynyt kuningaskunta ei siis anna sosiaalihuollon edunsaajille tukea voin ostoon (voin myynnistä alennettuun hintaan sosiaalihuollon edunsaajille 9 päivänä marraskuuta 1982 annettu neuvoston asetus (ETY) 2990/82(3)). Tätä toimenpidettä sovelletaan vain Irlannissa. Lisäksi vuodesta 1999 lähtien Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei enää jaeta maataloustuotteita yhteisön huono-osaisille henkilöille (yleisistä säännöistä yhteisön vähävaraisimmille henkilöille jaettavaksi tarkoitettujen elintarvikkeiden luovuttamisesta interventiovarastoista tietyille järjestöille 10 päivänä joulukuuta 1987 annettu neuvoston asetus (ETY) 3730/87(4)). Luettelo maatalouspoliittisista toimenpiteistä, joiden osalta Yhdistynyt kuningaskunta ei ole ilmoittanut menoja varainhoitovuotena 1998, lähetetään viipymättä parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle. (1) EYVL L 33, 8.2.1979. (2) EYVL L 43, 14.2.1997. (3) EYVL L 314, 10.11.1982. (4) EYVL L 352, 15.12.1987.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2075/99 esittäjä(t): Agnes Schierhuber (PPE-DE) komissiolle. WTO-neuvotteluissa sovittava liberalisointi.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2075/99 esittäjä(t): Agnes Schierhuber (PPE-DE) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: WTO-neuvotteluissa sovittava liberalisointi WTO:n Millenium Round -neuvottelukierroksella on tarkoitus päättää maatalousalan vapauttamisesta edelleen. Lisävapauttaminen on kuitenkin mielekästä vain, jos se lisää viljelijöiden ja kuluttajien hyvinvointia. 1. Ovatko WTO ja/tai komissio arvioineet jo virallisesti sitä, miten GATT-neuvottelujen Uruguain kierroksella tehty maataloussopimus on vaikuttanut maataloushintoihin ja maatalouden tuloihin EU:ssa, USA:ssa sekä muualla maailmassa (arviot vuosi 1999 mukaan lukien)? 2. Millaisiksi komissio arvioi GATT-neuvottelujen Uruguain kierroksen vaikutukset? Pyydän, että ei otettaisi huomioon pelkästään poikkeusvuosia 1995 ja 1996, vaan koko aikaväli 19951999. Lisäksi pyydän, että ei arvioitaisi pelkästään maailmankaupan arvon kehitystä, vaan ensisijaisesti markkinoiden määrällistä ja hintakehitystä. 3. Onko vapauttamisesta ollut todellista hyötyä kuluttajille? 4. Ovatko elintarvikkeiden hinnat laskeneet, ja kuinka paljon? 5. Ovatko elintarviketurvallisuus ja elintarvikkeiden laatu parantuneet markkinoiden avautumisen ja terveyttä ja kasvien terveyttä koskevan sopimuksen ansiosta? 6. Mitä mieltä komissio on WTO:n paneelista, joka käsittelee kasvuhormoneilla tuotetun naudanlihan tuontikieltoa? 7. Missä suhteessa maailmankaupan laajentuminen on EU:n ja muiden WTO:n jäsenvaltioiden yleiseen tulokehitykseen, ja miten tulojen lisääntyminen on jakautunut väestön keskuudessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.