FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/206

(2004/C 84 E/0251)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0445/04

esittäjä(t): Mario Mastella (PPE-DE) komissiolle

(10. helmikuuta 2004)

Aihe: Astin tuotantolaitoksen kriisi Ternissä

Johtava saksalainen terästeollisuusryhmittymä Thyssen Krupp, joka omistaa Astin tuotantolaitoksen Ternissä Italiassa, ilmoitti muutama päivä sitten sulkevansa laitoksen sähköteknisen teräksen osaston.

Päätös koskee kaikkiaan vähintään 900 työntekijää. Sulkeminen vaikuttaa lisäksi perusteettomalta ja on herättänyt suurta hämmennystä. Asianomaiset työntekijät ja paikalla toimivat ammattiliittojen edustajat ovat myös protestoineet voimakkaasti päätöstä vastaan. Tuotantolaitoksen sulkeminen olisi vakava isku asemansa alueella vakiinnuttaneelle ja rakenteensa, varustuksensa sekä pitkälle erikoistuneen henkilökuntansa puolesta edelläkävijänä toimineelle teollisuuskeskukselle. Sillä olisi myös merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia, koska alue on työllistänyt paljon etenkin nuoria ihmisiä.

Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:

— Onko päätöstä tehtäessä noudatettu työntekijöiden suojelusta annettuja Euroopan unionin direktiivejä ja voiko olla syytä olettaa, että tässä erityistapauksessa olisi rikottu 12. joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (1) säännöksiä työpaikkojen säilyttämisestä?

— Onko hyvissä ajoin järjestetty johdon ja työntekijöiden neuvotteluja, joista säädetään neuvoston direktiivin 98/59/EY (2) 2 artiklassa?

— Mitä komissio aikoo tehdä turvatakseen näiden 900 työntekijän tulevaisuuden, kun otetaan huomioon, että työttömyysaste on Italiassa edelleen yksi Euroopan unionin korkeimpia?

Margot Wallströmin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin P-0376/04, P-0388/04 ja P-0445/04

(5. maaliskuuta 2004)

Komissiolla ei ole valtuuksia estää tai lykätä yrityksen tai sen osan sulkemista. On työmarkkinaosapuolten ja muiden kolmansien osapuolien tehtävä neuvotella yrityksen kanssa mahdollisista vaihtoehdoista. Komissio kuitenkin toivoo, että löydetään hyväksyttävä ratkaisu niiden merkittävien vaikutuksien lievittämiseksi, joita Ternin alueelle koituu tästä uudelleenjärjestelystä.

Mahdollisten rakennerahastoista saatavien tukien osalta komissio vahvistaa arvoisille parlamentin jäsenille, että Ternin alue on oikeutettu saamaan Euroopan aluekehitysrahaston tukea. Alueelliset viranomaiset voivat näin ollen hakea rahoitusta Ternin alueella toteutettaville muutostoimille yrityksen sulkemisesta aiheutuvien seurausten lieventämiseksi. Tämä voi tapahtua erityisesti vuonna 2004 tehtävän, Umbriaa koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan väliarvioinnin yhteydessä.

Euroopan sosiaalirahastosta saatavien tukien osalta komissio ilmoittaa arvoisille parlamentin jäsenille, että Umbrian alueen toimintaohjelmaa rahoitetaan Euroopan sosiaalirahastosta yli 97 miljoonalla eurolla, mikä vastaa 45 prosenttia ohjelman kokonaisrahoituksesta. Loput katetaan kansallisin varoin. Umbrian alue julkaisi 26. tammikuuta 2003 rauta- ja teräsalaa koskevan alueidenvälisen ehdotuspyynnön (”Ohjeet hanke-ehdotusten jättämiseksi vuosia 2000—2006 koskevaan alueellisen toimintaohjelmaan sisältyvän tavoitteen 3 mukaisesti”). Ehdotuspyyntö rahoitetaan alueelliseen toimintaohjelmaan sisältyvän tavoitteen 3 toimenpiteistä A2, A3 ja Dl.

Rahoitusta saaneiden tai parhaillaan rahoitusta saavien toimien tavoitteena on

— saada tai palauttaa nuoret ja aikuiset työmarkkinoille ennakoivan lähestymistavan mukaisesti (toimenpide A2, rahoituksen määrä 350 000 euroa)

— saada tai palauttaa yli kuuden tai kahdentoista kuukauden ajan työttöminä olleet miehet ja naiset työmarkkinoille (toimenpide A3, rahoituksen määrä 350 000 euroa)

— kehittää elinikäistä oppimista, työmarkkinoiden joustavuutta sekä julkisen ja yksityisen sektorin yritysten kilpailukykyä (toimenpide D1, rahoituksen määrä 500 000 euroa).

Työntekijöiden edustajille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista menettelyistä säädetään useissa yhteisön direktiiveissä. Yrityksen sulkemisen yhteydessä voidaan soveltaa erityisesti työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annettua neuvoston direktiiviä 98/59/EY ja 22. syyskuuta 1994 annettua eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevaa neuvoston direktiiviä 94/45/EY. Yhteisön mekanismia tällä alalla pyritään lisäksi täydentämään työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista yhteisössä 11. maaliskuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/14/EY. Ensiksi mainitut kaksi direktiiviä on saatettu osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä (kun taas viimeisimpänä mainitun vastaava määräaika on 23. maaliskuuta 2005). On toimivaltaisten kansallisten viranomaisten (erityisesti tuomioistuinten) tehtävä arvioida tapauskohtaisesti direktiivien soveltamisen asianmukaisuutta ja tehokkuutta.

On tärkeää muistaa, että joukkovähentämistä koskevan direktiivin 98/59/EY mukaan työnantajan on työntekijöiden joukkovähentämistä harkitessaan aloitettava hyvissä ajoin neuvottelut työntekijöiden edustajien kanssa sopimuksen pääsemiseksi. Näissä neuvotteluissa on käsiteltävä ainakin mahdollisuuksia joukkovähentämisen välttämiseksi tai niiden kohteena olevien työntekijöiden määrän rajoittamiseksi sekä seurausten lieventämiseksi toteuttamalla sosiaalisia toimenpiteitä, joilla pyritään varsinkin vähentämisen kohteeksi joutuneiden työntekijöiden työllistämiseen tai kouluttamiseen uudelleen.

Yritysten uudelleenjärjestelyitä ja niiden sosiaalisia seurauksia koskevan laajalle levinneen huolestuneisuuden vuoksi komissio on pyrkinyt lisäämään ja syventämään keskustelua panoksesta, jonka yhteisö voi antaa sen varmistamiseksi, että uudelleenjärjestelyiden yhteydessä otetaan asianmukaisesti huomioon sen sosiaaliset seuraukset. Vuonna 2002 komissio hyväksyi työmarkkinaosapuolten kuulemisen ensimmäisen vaiheen asiakirjassa ”Muutoksen ennakointi ja hallinta: dynaaminen lähestymistapa yrityksen uudelleenjärjestelyn sosiaalisiin näkökohtiin”. Asiakirjassa kannatetaan myönteistä suhtautumista yritysten uudelleen-järjestelyihin tasapainottamalla niiden yrityksen intressit, joiden toimintaedellytykset muuttuvat, ja niiden työntekijöiden intressit, joita uhkaa työpaikan menetys.

Vastauksena mainittuun asiakirjaan työmarkkinaosapuolet päättivät tutkia mahdollisuuksia käydä vuoropuhelua tästä aiheesta ja sisällyttivät sen keskeiseksi osaksi yhteistä työohjelmaansa, joka hyväksyttiin marraskuussa 2002. Lukuisten uudelleenjärjestelyistä saatuja käytännön kokemuksia käsittelevien seminaarien jälkeen työmarkkinaosapuolet toimittivat komissiolle lokakuussa 2003 yhteisen asiakirjan ”Viitesuunta-viivat muutoksen ja sen sosiaalisten seurausten hallintaa varten”. Komissio pitää erittäin myönteisenä sitä, että työmarkkinaosapuolet ovat osoittaneet aikovansa jatkaa työskentelyä tämän aiheen parissa kauden 2003—2005 työohjelmansa puitteissa.

Yritysten uudelleenjärjestelyiden kannalta ovat tärkeitä myös seuraavat komission aloitteet:

— Yritysten sosiaalista vastuuta koskevan vihreän kirjan seuranta ja sitä seurannut komission tiedonanto (3): yritysten sosiaalisen vastuun käsite tarkoittaa yritysten jatkuvaa sitoumusta toimia vilpittömästi ja vastuullisesti sekä edistää osaltaan talouden kehitystä parantamalla työntekijöiden ja heidän perheidensä elämänlaatua paikallistasolla ja koko yhteiskunnan laajuisesti myös uudelleenjärjestelyjen ja muutoksen ennakoinnin yhteydessä.

— Komission tiedonanto ”Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu — uudistumisen ja muutoksen taustavoima” (4): komissio korostaa tiedonannossaan, että Lissabonissa määriteltyjen strategisten päämäärien — täystyöllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden — saavuttaminen perustuu suurelta osin kaikilla tasoilla toimivien työmarkkinaosapuolten toimiin. Tästä syystä Euroopan laajuista työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua pidetään tärkeänä muutoksen positiivisen hallinnan varmistamisen välineenä, jonka avulla voidaan sovittaa yhteen yrityksille välttämätön joustavuus ja työntekijöille välttämätön turvallisuus etenkin merkittävien uudelleenjärjestelyiden yhteydessä.

— Euroopan muutoksenseurantakeskus (EMCC) perustettiin asettamaan saataville luotettavaa tietoa ja tarjoamaan tilaisuuksia vaihtaa näkemyksiä, ajatuksia ja käytännön kokemuksia muutosten ymmärtämisen, ennakoinnin ja hallinnan parantamiseksi. EMCC:n tavoitteena on antaa Euroopan sosiaalipolitiikan keskeisille toimijoille tarvittavat välineet perusteltujen päätösten tekemiseksi muutosprosessien hallinnasta.

Komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (5) rikkomisen todentamisen osalta komissiolla ei ole tietoa siitä, että Acciai Speciali Terni -yhtiölle olisi myönnetty tukea tämän asetuksen mukaisesti.

Arvoisan parlamentin jäsenen toimittamien tietojen perusteella ei voida päätellä, että yhteisön kilpailusääntöjä, erityisesti neuvoston asetusta (ETY) N:o 4064/89 (6) ja EY:n perustamissopimuksen 82 artiklaa, olisi rikottu.

(1) EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3.

(2) EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16.

(3) KOM(2002) 347 lopullinen.

(4) KOM(2002) 341 lopullinen.

(5) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annettu komission asetus (EY) N:o 2204/2002.

(6) Yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4064/89.