ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2328/97 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (7. heinäkuuta 1997) Aihe: Lupa Gibraltarissa sijaitseville vakuutusyhtiöille toimia EU:ssa Yhdistynyt kuningaskunta on antanut Gibraltarin rahoituspalveluista vastaavan komitean kautta luvan Gibraltarilla sijaitseville vakuutusyhtiöille toimia Euroopan unionin maissa. Eikö komissio katso, että tällä tavoin Gibraltarista voisi tulla veroparatiisi? Onko luvan myöntämisessä noudatettu vakuutuksista ja rahoituspalveluista säädettyä yhteisön lainsäädäntöä? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 1997) Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut komissiolle, että kaikki vakuutusalan direktiivit on pantu täytäntöön sen kruununsiirtomaan Gibraltarin osalta. Luottolaitosalan direktiivien 77/780/ETY ja 89/646/ETY, vahinkovakuutusalan direktiivien 73/239/ETY ja 92/49/ETY, henkivakuutusalan direktiivien 79/267/ETY ja 92/96/ETY, sijoituspalveluyritysten alan direktiivin 93/22/ETY sekä arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritysten) alan direktiivin 85/611/ETY muuttamisesta toiminnan vakauden valvonnan tehostamiseksi niin vakuutus- kuin rahoitusalallakin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/26/EY ((EYVL L 168, 18.7.1995. )) täytäntöönpano on vielä kesken. Yhdistynyt kuningaskunta on äskettäin ilmoittanut, että kyseisen direktiivin täytäntöönpano saadaan lähiaikoina päätökseen. Komissio tutkii täytäntöönpanoa koskevan lainsäädännön varmistuakseen siitä, että se on yhdenmukainen vakuutusalan direktiivien säännösten kanssa. Kyseinen lainsäädäntö on vakuutusalan ja sen yritysten valvonnassa, eikä se koske verotusta. Komissio aikoo haitallisen verotuskilpailun torjuntatoimien yhteydessä luoda menettelysäännöt, joilla estettäisiin veroparatiisien syntyminen yhteisön alueelle. Sääntöjä sovellettaisiin myös Gibraltariin. Säästöjen verotusta koskevia lisätoimenpiteitä voidaan ehdottaa osaksi yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmaan sisältyvää laajempaa veropakettia. Keskustelut siitä, mitä aiheita veropaketin tulisi kattaa, käydään lähikuukausien aikana. Olisi suotavaa, että tuloksena olisi tarkoituksenmukainen sopimus, joka rajoittaisi haitallista verotuskilpailua.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3024/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Tulevaisuuden melupolitiikka (vihreä kirja) Kysymykseni koskee Euroopan komission vihreää kirjaa tulevaisuuden melupolitiikasta (asiak. KOM(96)0540 lopull.). Ottaen huomioon melusaasteongelman laajuus yhteisössä ja ottaen huomioon, että unionin ympäristöpolitiikassa ei tähän mennessä ole annettu suurta painoarvoa tämäntyyppisen saasteen torjunnalle, on erittäin merkittävää, että nyt on suunnitteilla laaja meluntorjuntaohjelma. Hyväksyn periaatteellisella tasolla vihreän kirjan sisällön, ja pyydän näin ollen ohjelman laatimista viipymättä. Komission jäsenen Riit Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 ja E-3028/97 (5. marraskuuta 1997) Komissio tiedostaa täysin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat erilaiset aiheet. Melua koskevan vihreän kirjan julkaisemisen seurauksena esitettyjen lukuisten mielipiteiden ja erityisesti Euroopan parlamentin hyväksymän päätöslauselman perusteella komissio viimeistelee parhaillaan tulevia meluntorjuntatoimia. Nämä toimet ovat osa johdonmukaista ja realistista ohjelmaa. Melukysymyksiä käsittelevien toimijoiden koordinointi ja niiden yhteistoiminta on yksi ohjelman oleellisista osista. Komission tarkoituksena ei ole antaa etusijaa jollekin tietylle toimelle. Tarkoitus on käyttää tasapuolisesti käytettävissä olevia välineitä. Komissio ei aio korvata päästönormien vahvistamista taloudellisilla kannustimilla. Lisäksi komissio pyrkii välttämään ratkaisuja, joissa liikenteessä siirryttäisiin käyttämään muita ympäristöön aikaisempaa haitallisemmin vaikuttavia liikennevälineitä. Meluntorjuntatoimien toteuttamisen ehdoton edellytys on tavoitteiden vahvistaminen. Komissio tutkii parhaillaan vaihtoehtoja näiden tavoitteiden määrittelemiseksi ja vahvistamiseksi.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3153/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Bratislavan edustuston päällikön kutsuminen kotiin Voiko komissio kertoa syyt siihen, miksi Bratislavan edustuston päällikkö Georgios Zavvos kutsuttiin äskettäin ennenaikaisesti kotiin? Voiko komissio vahvistaa slovakialaistiedot, joiden mukaan edustuston päällikkö olisi sekaantunut Phare-ohjelmaan Slovakiassa liittyneisiin säännönvastaisuuksiin tai peitellyt niitä? Mistä ohjelmista, millaisesta avusta ja millaisista summista oli kyse? Aikooko komissio selvittää nämä tapaukset perinpohjaisesti ja antaa parlamentille kertomuksen asiasta? Mikäli aikoo, milloin ja miten Euroopan parlamentti saa tiedot? Mistä lähtien komissio on ollut tietoinen Bratislavassa tapahtuneista säännönvastaisuuksista? Mihin toimenpiteisiin komissio on asian johdosta jo ryhtynyt tai aikoo vielä ryhtyä? Millaisiin kurinpidollisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä asianosaisia vastaan? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1997) Georgios Zavvos nimitettiin komission edustuston päälliköksi Slovakiaan joulukuussa 1994. Hän siirtyi toiseen virkaan Brysseliin poliittiseksi neuvonantajaksi laajentumisasioissa 1. lokakuuta 1997. Kyseisestä siirrosta päätettiin yksikön edun mukaisesti. Komissio on käynnistänyt tutkimuksen seikoista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, eikä sen vuoksi voi tässä vaiheessa lausua asiasta enempää. Kun tutkimus on päättynyt, komissio varmistaa, että Euroopan parlamentti saa asiasta tiedon.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3027/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Tulevaisuuden melupolitiikka (vihreä kirja) Kysymykseni koskee Euroopan komission vihreää kirjaa tulevaisuuden melupolitiikasta (asiak. KOM(96)0540 lopull.). Ulkona käytettävien koneiden aiheuttaman melun osalta talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että raja-arvoja säädettäessä pitäytyminen jo säänneltyihin alueisiin - kuten ehdotetaan - on ongelmallista, sillä tähänastiset toimet eivät ole olleet järjestelmällisiä eikä niihin ole ryhdytty asiallisesti perustellun tärkeysjärjestyksen mukaan vaan enemmän tai vähemmän sattumanvaraisesti. Näin ollen pyydän, että kyseisellä alalla hyväksytään laaja-alainen ohjelma melusaasteen vähentämiseksi. Lisäksi pyydän enemmän tukea (mahdollisesti myös verotuksellisin keinoin) vähemmän melua aiheuttavien koneiden nopeaan käyttöönottamiseen. Komission jäsenen Riit Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 ja E-3028/97 (5. marraskuuta 1997) Komissio tiedostaa täysin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat erilaiset aiheet. Melua koskevan vihreän kirjan julkaisemisen seurauksena esitettyjen lukuisten mielipiteiden ja erityisesti Euroopan parlamentin hyväksymän päätöslauselman perusteella komissio viimeistelee parhaillaan tulevia meluntorjuntatoimia. Nämä toimet ovat osa johdonmukaista ja realistista ohjelmaa. Melukysymyksiä käsittelevien toimijoiden koordinointi ja niiden yhteistoiminta on yksi ohjelman oleellisista osista. Komission tarkoituksena ei ole antaa etusijaa jollekin tietylle toimelle. Tarkoitus on käyttää tasapuolisesti käytettävissä olevia välineitä. Komissio ei aio korvata päästönormien vahvistamista taloudellisilla kannustimilla. Lisäksi komissio pyrkii välttämään ratkaisuja, joissa liikenteessä siirryttäisiin käyttämään muita ympäristöön aikaisempaa haitallisemmin vaikuttavia liikennevälineitä. Meluntorjuntatoimien toteuttamisen ehdoton edellytys on tavoitteiden vahvistaminen. Komissio tutkii parhaillaan vaihtoehtoja näiden tavoitteiden määrittelemiseksi ja vahvistamiseksi.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3025/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Tulevaisuuden melupolitiikka (vihreä kirja) Kysymykseni koskee Euroopan komission vihreää kirjaa tulevaisuuden melupolitiikasta (asiak. KOM(96)0540 lopull.). Pyydän, että melusaasteen vähentäminen sisällytetään yhteisön tutkimus- ja kehittämistoiminnan tärkeimpiin kohtiin ja että säädetään yhteensovittamisen parantamisesta ja keskittymisen lisäämisestä. Komission jäsenen Riit Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 ja E-3028/97 (5. marraskuuta 1997) Komissio tiedostaa täysin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat erilaiset aiheet. Melua koskevan vihreän kirjan julkaisemisen seurauksena esitettyjen lukuisten mielipiteiden ja erityisesti Euroopan parlamentin hyväksymän päätöslauselman perusteella komissio viimeistelee parhaillaan tulevia meluntorjuntatoimia. Nämä toimet ovat osa johdonmukaista ja realistista ohjelmaa. Melukysymyksiä käsittelevien toimijoiden koordinointi ja niiden yhteistoiminta on yksi ohjelman oleellisista osista. Komission tarkoituksena ei ole antaa etusijaa jollekin tietylle toimelle. Tarkoitus on käyttää tasapuolisesti käytettävissä olevia välineitä. Komissio ei aio korvata päästönormien vahvistamista taloudellisilla kannustimilla. Lisäksi komissio pyrkii välttämään ratkaisuja, joissa liikenteessä siirryttäisiin käyttämään muita ympäristöön aikaisempaa haitallisemmin vaikuttavia liikennevälineitä. Meluntorjuntatoimien toteuttamisen ehdoton edellytys on tavoitteiden vahvistaminen. Komissio tutkii parhaillaan vaihtoehtoja näiden tavoitteiden määrittelemiseksi ja vahvistamiseksi.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2974/97 komissiolle esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Huvipuistojen turvallisuus Port Aventuran huvipuistossa Espanjassa kuoli yksi ihminen 5. heinäkuuta 1997, kun hän sinkoutui maailman jyrkkärataisimmasta puurakenteisesta vuoristoradasta nimeltään Stampida vaiheessa, kun jyrkän nousun jälkeen laitteessa saavutetaan sen maksiminopeus (72 km/h). Huvipuiston vastaavat tähdensivät, että Stampidan vaunuissa on henkilökohtainen kiinnitysjärjestelmä, jonka puiston työntekijät tarkistavat ennen joka lähtöä, ja että mikäli jonkun tangon kiinnityksessä on puutteita, aiheuttaa se laitteen käynnistämisen mahdottomaksi tekemän sulun. Kierroksen päätyttyä tanko oli kiinnitettynä, minkä vuoksi turvajärjestelmän katsottiin toimineen. Nyt onnettomuuden syitä tutkitaan. Tämän traagisen tapahtuman vuoksi jotkut tiedotusvälineet toivat esille, että ei ole olemassa mitään lainsäädäntöä, joka säätelisi huvipuistojen eri laitteiden turvajärjestelmiä. Ottaen huomioon ne valtavat ihmismäärät, jotka vapaa-aikaa viettäessään käyttävät näitä laitteita, voisiko komissio kertoa minulle, onko olemassa mitään huvipuistojen turvallisuutta koskevaa eurooppalaista normia? Komission jäsenen Emma Boninoin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Willockxin esittämään suulliseen kysymykseen H-669/97 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla syyskuussa 1997 ((Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (syyskuu 1997) )).
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2690/97 neuvostolle esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Järkiperäiset suunnittelumenetelmät sähkön- ja kaasunjakelualoilla Mitä on tapahtunut järkiperäisiä suunnittelumenetelmiä koskevalle direktiiville? Vastaus (10. marraskuuta 1997) Euroopan parlamentin lausunnon jälkeen komissio esitti muutetun ehdotuksen neuvoston direktiiviksi järkiperäisten suunnittelumenetelmien käyttöön ottamiseksi sähkön- ja kaasunjakelualoilla ((EYVL C 180, 14.6.1997, s. 37. )). Neuvoston toimivaltaiset elimet ovat aloittaneet muutetun ehdotuksen tarkastelun.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2338/97 neuvostolle esittäjä(t): Nuala Ahern (V) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Haagin ydinjätteen käsittelylaitoksen käyttöongelmat Le Monde -lehdessä 17. huhtikuuta 1997 olleen artikkelin mukaan Normandiassa Cotentinin niemimaalla sijaitsevalla Haagin ydinjätteen käsittelylaitoksella on vakavia käyttöongelmia. Yksilöityjen väitteidenmukaan esimerkiksi taustasäteilyn on mitattu olevan 3000-kertainen lähellä mereen laskevaa nestemäisen jätteen poistoputkea. Koska useat Euroopan unionin maat, Saksa, Belgia, Alankomaat ja Ranska, ja EU:n ulkopuolisista maista Sveitsi ja Japani, käyttävät Haagin laitosta ydinpolttoaineensa käsittelyyn, mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että tämän laitoksen toiminnan jatkuessa ei rikota EU:n säteilyturvanormeja? Vastaus (17. marraskuuta 1997) Neuvosto katsoo, että Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen terveyden suojelua koskevan III luvun määräykset kattavat arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomat kysymykset. Tässä yhteydessä neuvosto on Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 31 artiklan perusteella hiljattain antanut direktiivin 96/29 Euroopan perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta ((EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1. )) erityisesti Kansainvälisen säteilysuojelutoimikunnan suositusten huomioonottamisksi. Jäsenvaltioiden tehtävänä on saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Komissio puolestaan varmistaa kyseisen toimenpiteen yhdenmukaisuuden. Neuvosto muistuttaa lisäksi, että Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti tiedot radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevista suunnitelmista toimitetaaan komissiolle, joka arvioi sen, aiheuttaako suunnitelmien toteuttaminen saastumista muiden jäsenvaltioiden alueilla. Lopuksi Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 35 ja 36 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot toimittavat komissiolle säännöllisesti kertomuksia, jotta tämä pidetään tietoisena radioaktiivisuustasosta, jolle väestö saattaa altistua. Komissio voi tarkastaa jäsenvaltioiden tätä tarkoitusta varten perustamien valvontalaitosten toiminnan.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2243/97 neuvostolle esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Eläinten kuljetus EU:ssa Toukokuussa 1997 kokoontunut maatalousneuvosto pääsi sovitteluratkaisuun eläinten kuljetusta EU:ssa koskevista yhteisön kriteereistä. Tässä sopimuksessa annetaan useita määräyksiä eläinten hyvinvoinnin varmistamiseksi. Määräykset tulevat voimaan 1. tammikuuta 1999. Missä määrin neuvosto arvioi näiden sääntöjen soveltamisen vaikuttavan lihaa sisältävien tuotteiden hintaan? Vastaus (10. marraskuuta 1997) Neuvosto antoi 25. kesäkuuta 1997 pitämässään istunnossa asetuksen (EY) N:o 1255/97 ((Ks. EYVL L 174, 2.7.1997, s. 1. )) pysähdyspaikkoja koskevista yhteisön vaatimuksista ja direktiivin 91/628/ETY liitteessä tarkoitetun reittisuunnitelman mukauttamisesta. Asetusta sovelletaan 1. tammikuuta 1999 alkaen, ja siinä vahvistetaan tiettyjä sääntöjä,joilla pyritään takaamaan eläinten hyvinvointi, kun ne joutuvat olemaan pysähdyspaikoilla tietynpituisen kuljetusmatkan jälkeen. Säännökset koskevat terveyttä, hygieniaa ja toimintaa koskevien toimenpiteiden toteuttamista näiden pysähdyspaikkojen rakentamisen ja toiminnan aikana. Neuvosto päätti asetusta antaessaan kuitenkin jättää jäsenvaltioiden päätettäväksi rahoituskeinot ja tekniset keinot, joilla tavoite toteutetaan. Koska uuden infrastruktuurin toteuttamiseen tarvittavien investointien luonne ja määrä kuuluu jokaisen jäsenvaltion toimivaltaan, neuvosto ei voi arvioida, kuinka näiden toimenpiteiden toteuttaminen on mahdollisesti vaikuttanut lihatuotteiden hintoihin. Neuvosto muistuttaa, että tämä asetus, kuten muutkin viime vuosina tehdyt päätökset, liittyy eläinten hyvinvoinnin suojeluun, jota Euroopan kansalaiset yhä enemmän vaativat ja joka vahvistetaan Amsterdamin sopimuksen pöytäkirjassa.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2600/97 komissiolle esittäjä(t): Bill Miller (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Unionin laajentuminen Oliko Amsterdamin sopimus komission mielestä menestys? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 1997) Amsterdamin sopimus aloittaa uuden kehitysvaiheen Euroopan yhteisön historiassa. Luomalla pohjan kansanvaltaisemmalle ja inhimillisemmälle Euroopalle se on saanut aikaan merkittävää edistystä. Amsterdamin sopimus täyttää täysin komission odotukset erittäin tärkeillä aloilla: työllisyyttä, sosiaaliasioita, sisä- ja oikeusasioita, Euroopan parlamentin roolia ja unionin ja kansalaisen välistä suhdetta koskevissa kysymyksissä. Sitävastoin komission odotukset eivät täyty neuvostossa tehtävien määräenemmistöpäätösten lisäämisen suhteen eivätkä kahdessa olennaisen tärkeässä kysymyksessä, jotka koskevat komissaarien määrää unionin laajentuessa ja neuvoston ääntenpainotusta ja joita käsitellään sopimuksen liitteenä olevassa toimielimiä koskevassa pöytäkirjassa. Lisäksi Amsterdamin sopimus aloittaa uuden vaiheen Euroopan yhdistämisessä ja käynnistää laajentumisprosessin. Tästä huolimatta toimielinten ja niiden toiminnan vahvistaminen on aloitettava hyvissä ajoin, kuten yllä mainitussa pöytäkirjassa määrätään. Agenda 2000:ssa ((Asiak. KOM (97) 2000 lopull. )) komissio oli sitä mieltä, että osa näistä ongelmista on ratkaistava nopeasti, jotta laajentumista koskeva päätöksenteko helpottuisi.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2728/97 komissiolle esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) (30. heinäkuuta 1997) Aihe: Katkarapujen viljelyn aiheuttamat sosiaaliset ja ympäristövahingot Intiassa Viime vuosina ensisijaisesti vientiin tarkoitettujen katkarapujen viljely on lisääntynyt huomattavasti joissakin Intian liittotasavallan osavaltioissa, varsinkin Tamil-Nadussa. Katkarapujen viljelyä valvovat pitkälti ulkomaiset ja monikansalliset yritykset. Kuten laajan rauhanomaisen vastarintaliikkeen muodostuminen osoittaa ja kuten myös Intian ylin tuomioistuin on vahvistanut, kyseinen viljely on aiheuttanut erittäin vakavia seurauksia luonnolle ja ihmisille ja alueiden käytöllä katkarapujen viljelyä varten on ollut vakavia sosiaalisia jälkiseurauksia. Teollisessa mittakaavassa Intiassa harjoitettu katkarapujen viljely on siten avoimessa ristiriidassa Euroopan unionin tukeman ¨kestävän kehityksen¨ tavoitteen kanssa. Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko komissio koskaan tukenut suoraan tai epäsuoraan katkarapuviljelmien perustamista tai toimintaa Intiassa? 2. Pitääkö komissio Intiassa tällä alalla toimivien eurooppalaisten yritysten toimintaa soveliaana? 3. Aikooko komissio ryhtyä taloudellisiin, poliittisiin ja ympäristöä koskeviin toimenpiteisiin tällaisten viljelmien muuttamisen tukemiseksi? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 1997) 1. Komissio ei ole tukenut katkaravunkasvatuslaitosten aloittamista Intiassa. 2. Komissio on tietoinen niistä vahingollisista seurauksista, joita katkaravun laajamittaisella kasvatuksella voi olla rannikkoalueilla. Tämän vuoksi komissio kannattaa vahvasti vesiviljelyn vastuullista kehittämistä yhteisön allekirjoittaman vastuullisen kalastuksen ohjesäännön mukaisesti. Komissio ei voi arvioida tällä alalla Intiassa toimivien yritysten toimintaa. 3. Komissio ei näe tarvetta taloudellisten, poliittisten ja ympäristöön liittyvien toimenpiteiden toteuttamiselle näiden laitosten tuotantosuunnan muuttamisen edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2070/97 komissiolle esittäjä(t): Jaak Vandemeulebroucke (ARE) (19. kesäkuuta 1997)

Aihe: Yhteisön rahoitustuki ympäristöalalla

Budjettikohdan B4-306 perusteella myönnetään avustuksia ympäristönsuojelun yhteydessä. Virallisessa lehdessä C 148, 16.5.1997, on julkaistu luettelo järjestöistä, jotka saivat tällaista rahoitusta.

Voiko komissio kertoa, minkä hankkeen jätti käsiteltäväksi ¨Stichting Euro Info Centrum¨?

Voiko komissio antaa enemmän tietoa tästä järjestöstä? Voidaanko yhtiöjärjestys panna liitteeksi, ja voidaanko minulle toimittaa viimeaikainen luettelo hallituksen jäsenistä?

Voiko komissio ilmoittaa minulle, missä määrin näiden varojen asianmukaista kuluttamista valvotaan?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997)

Hanke kattaa euroneuvontakeskusten (Euro info centres) kouluttamisen ja varustamisen siten, että ne voivat antaa pienille ja keskisuurille yrityksille ympäristövalistusta ja tarjota pk-yritysten käyttöön menetelmän, jonka avulla ne voivat suorittaa kriittisen ympäristöarvioinnin omasta toiminnastaan. Tämän lähestymistavan tavoitteena on saada pk-yritykset rekisteröitymään yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään.

Stichting Euro Info Centrum on yksi aktiivisimmin ympäristöalalla toimivista neuvontakeskuksista. Sillä on riittävä henkilökunta ja sen toiminta on tehokasta, ja se on jo joidenkin vuosien ajan toiminut aktiivisesti euroneuvostakeskusten ympäristöön liittyvän toiminnan koordinoijana. Se sijaitsee myös lähellä Brysseliä ja näin ollen sen sijainti antaa sille hyvät mahdollisuudet toimia hankkeiden hallinnassa tarvittavana yhdyssiteenä komissioon. Jäljennös yhtiöjärjestyksestä ja luettelo nykyisistä johtoryhmän jäsenistä lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristöön.

Hanke on vielä kesken ja se valmistuu vasta vuoden 1998 puolivälissä. Hankkeen valmistumisen jälkeen sen johtajan on esitettävä lopullinen kertomus suoritetusta työstä ja lopulliset tilit, joista ilmenevät kaikki asiaan liittyvät menot, sekä lopullinen tase. Komissio tarkistaa nämä tiedot, varainhoidon valvonta mukaan lukien, varmistuakseen siitä, että työ on suoritettu asianmukaisesti ja että se vastaa siihen liittyviä kokonaiskustannuksia.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2588/97 neuvostolle esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) (29. heinäkuuta 1997) Aihe: EY:n perustamissopimuksen johdanto-osan uusi kappale Valtion ja hallitusten päämiesten kokouksessa Amsterdamissa päätettiin sisällyttää EY:n perustamissopimukseen seuraava uusi johdanto-osan kappale: ¨ovat vakaasti päättäneet myötävaikuttaa kansalaistensa mahdollisimman korkean tiedontason kehittämiseen laajoilla koulutuksensaantimahdollisuuksilla sekä koulutuksen jatkuvalla ajantasaistamisella¨. Miten neuvosto aikoo saavuttaa tämän tavoitteen, kun se supistaa samaan aikaan tuntuvasti nykyisille koulutusohjelmille tarkoitettuja määrärahoja? Vastaus (17. marraskuuta 1997) Neuvosto ei voi toistaiseksi vastata arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen, koska Amsterdamin sopimus on vasta aivan äskettäin allekirjoitettu eikä se ole vielä tullut voimaan.