KIRJALLINEN KYSYMYS E-1140/01

esittäjä(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle

(10. huhtikuuta 2001)

Aihe: Vaikutusten arviointi

Uskooko komissio, että sillä on riittävästi tietoa kaikkien liike-elämään ja teollisuuteen vaikuttavien lainsäädäntöehdotusten kustannusvaikutusten arvioimiseen? Jos vastaus on kielteinen, miten mahdollisia metodologioita tutkitaan ja milloin tämän tutkimuksen tulokset ovat saatavana? Katsooko komissio, että tällaiset arvioinnit pitäisi komission itsensä asemesta antaa kaupallista kokemusta omaavien riippumattomien asiantuntijoiden tehtäväksi?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(8. kesäkuuta 2001)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, komissio kehitti yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointijärjestelmän (BIA) jo vuonna 1986. Vuonna 1990 järjestelmä uudistettiin nykyisenlaiseksi. Tuolloin tapahtuneen arviointimenetelmän uudistamisen jälkeen päätettiin, että vaikutusten arviointi olisi liitettävä pakollisena yritysten kannalta merkittäviin lainsäädäntöehdotuksiin.

BIA velvoittaa komissiota vastaamaan erinäisiin kysymyksiin, jotka koskevat lainsäädäntöehdotuksesta yrityksille todennäköisesti aiheutuvia vaikutuksia, ja kertomaan, mitä yritysten pitää tehdä sitä noudattaakseen. Jotta näihin kysymyksiin voidaan vastata, on suositeltavaa, että ehdotuksen noudattamisesta mahdollisesti aiheutuvista kustannuksista ja hallinnollisista rasituksista tehdään määrälliset arviot BIA:n suuntaviivojen puitteissa.

Vaikka yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointijärjestelmä on vuosien kuluessa osoittautunut hyödylliseksi arvioitaessa lainsäädännön vaikutuksia yrityksille (kustannusvaikutukset mukaan luettuina), tietyt puutteet järjestelmässä ovat tulleet ilmeisiksi.

Komissio aloitti tämän vuoksi syyskuussa 2000 yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointia koskevan BIA-pilottihankkeen. Hanke on käynnissä helmikuuhun 2002 asti ja alustavat tulokset siitä saadaan syksyllä 2001. Hankkeen tavoitteena on sujuvoittaa ja vahvistaa vaikutusten arviointimenetelmiä ja -tekniikoita.

Yksi tärkeimmistä tutkittavista asioista on taloudellisen analyysin järjestelmällisemmän käytön tarve lainsäädäntöehdotusten määrällisten vaikutusten (kustannuksien ja hyötyjen) arvioinnissa. Eri taloudellisten analyysien (kuten kustannus-hyötyanalyysin, kustannustehokkuusanalyysin ja ehdotuksen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia tarkastelevan analyysin) hyötyjä ja rajoituksia tutkitaan parhaillaan.

BIA-pilottihankkeen pohjana ovat tietyistä komissiossa vireillä olevista lainsäädäntöehdotuksista saadut kokemukset, joita tutkitaan taloudellisen tutkimuksen eri menetelmin. Hankkeessa tarkastellaan myös alaan liittyviä julkaisuja ja hyviä toimintatapoja yhteisössä sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) jäsenvaltioissa. Tätä varten komissio käynnisti helmikuussa 2001 Best-menettelyyn kuuluvan hankkeen, joka koskee yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointia jäsenvaltioissa. Hankkeen avulla pyritään hyödyntämään vaikutusarvioinnin kahden tärkeimmän tekijän (ulkopuolisten tahojen kuulemisen ja taloudellisen vaikutusanalyysin) avulla hyväksi havaittuja toimintatapoja ja saatuja kokemuksia. Alustava kertomus esitellään 26. kesäkuuta 2001 järjestettävässä seminaarissa, johon parlamentti kutsutaan.

BIA-pilottihankkeen puitteissa aloitettu tutkimus on täysin johdonmukainen lainsäädännön parantamista ja yksinkertaistamista koskevan väliraportin(1) kanssa, jonka komissio esitti Tukholman Eurooppa-neuvostolle. Tämä raportti oli komission alustava vastaus Lissabonissa viime keväänä pidetyn Eurooppa-neuvoston pyyntöön määritellä vuoteen 2001 mennessä strategia, jossa yksinkertaistetaan uudella koordinoidulla toimella lainsäädäntöä. Raportissa määritellään pääperiaatteet lainsäädännön parantamiseksi ja yksinkertaistamiseksi yhteisössä. Yksi komission painottamista pääperiaatteista on laajojen kuulemismenettelyjen ja vaikutusten arviointien suorittaminen ennen lainsäädäntöehdotuksen esittämistä. Näiden vaikutusten arviointien tulee olla kattavia, objektiivisia ja avoimia, ja niiden tulee sisältää sekä laadullinen että määrällinen analyysi.

Komissio esittää tämän vuoden lopussa Laekenin Eurooppa-neuvostolle lainsäädännön parantamista ja yksinkertaistamista koskevan yksityiskohtaisemman toimintasuunnitelman, jonka perustana ovat Tukholman väliraportissa esitetyt periaatteet. Toimintasuunnitelmassa otetaan myös huomioon tulevan eurooppalaista hallintotapaa koskevan valkoisen kirjan suositukset.

Pohdittaessa sitä, tulisiko ulkopuolisten asiantuntijoiden vai komission itse suorittaa vaikutusten arviointi, komission kanta on, että komission tulee sisäisesti suorittaa lopulliset lainsäädäntöehdotusten vaikutusten arvioinnit. Eri alojen (esim. tieteen, tekniikan, kaupan, talouden, sosiaali- ja ympäristöasioiden) ulkopuolisten asiantuntijoiden panos on kuitenkin tarpeellista, kun kyseessä on jokin erityiskysymys tai tiedonkeruu esimerkiksi yrityksille aiheutuvista kustannuksista. Vaikutusten arviointijärjestelmistä saadut kokemukset useissa OECD-maissa, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa, tukevat tätä käsitystä.

Komissio on vakaasti sitoutunut arvioimaan mahdollisimman laajasti lainsäädäntöehdotuksista kaikille osapuolille, myös yrityksille, koituvat hyödyt ja kustannukset. Lisäksi komissio uskoo, että näin voitaisiin arvioida myös lainsäädäntöehdotusten eri vaatimustasojen hyötyjä ja haittoja, ja että tällainen tieto voisi olla hyödyllistä päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa. Sääntelyn laadun parantaminen ja yksinkertaistaminen yhteisön tasolla on kaikkien etu, ja siihen tarvitaan yhteistä sitoutumista kaikilta unionin toimielimiltä.

(1) KOM(2001) 130 lopullinen.