KIRJALLINEN KYSYMYS E-2160/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Euro ja pyöristetyt hinnat.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0052 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2160/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Euro ja pyöristetyt hinnat Memo IP/02/791 -asiakirjassa 31. toukokuuta 2002 julkaistun Eurobarometri-tutkimuksen 57.1 otteista käy ilmi, että 68,5 prosenttia euroalueella kyselyyn osallistuneista uskoo, että hintoja on pyöristetty kaikilla aloilla. Onko komissio yrittänyt tutkia, miten paljon euron käyttöönottoa seurannut hintojen pyöristys on vaikuttanut hintoihin? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 2002) Tilastotietojen mukaan euron käyttöönotto ei ole aiheuttanut yleistä hintojen nousua missään euroalueen valtiossa. Eurostat julkaisi heinäkuussa 2002 lehdistötiedotteen, jossa analysoidaan viime kuukausien hintakehitystä ja euron käyttöönottoon liittyviä kysymyksiä(1). Euroalueen inflaatiohuippu koettiin toukokuussa 2001 (yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi (YKHI) nousi 3,3 prosenttia vuositasolla), jonka jälkeen inflaatio on ollut hitaampaa. Euron käyttöönottoon liittyneen siirtymäkauden aikana hintojen vuotuinen nousuvauhti kiihtyi 2 prosentista (joulukuu 2001) 2,7 prosenttiin (tammikuu 2002). Tämä johtui öljyn sekä tuoreiden hedelmien ja vihannesten hintojen noususta. Vuotuinen inflaatiokehitys on itse asiassa ollut samanlainen koko unionissa (1,9 prosentista 2,5 prosenttiin), kun mukaan lasketaan kolme euroalueen ulkopuolista maata. Vuosi-inflaatio kiihtyi joulukuusta 2001 tammikuuhun 2002 Tanskassa 2,1 prosentista 2,5 prosenttiin ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1 prosentista 1,6 prosenttiin. Samaan aikaan inflaatio hidastui Portugalissa ja Alankomaissa. Italiassa inflaatio kiihtyi vain hieman 2,2 prosentista 2,4 prosenttiin(2). Inflaatiovauhti on sittemmin koko ajan hidastunut ja oli euroalueella 1,8 prosenttia kesäkuussa 2002. Euroalueen YKHI nousi vuoden 2001 lopusta vuoden 2002 puoliväliin keskimäärin 1,4 prosenttia. Nousuvauhti oli sama kuin kesäkuussa 2001 päättyneellä puolivuotiskaudella ja lähes sama kuin kesäkuun ja joulukuun lopussa vuonna 2000. Suuri osa useimpien hyödykkeiden hinnannoususta kyseisellä ajanjaksolla johtuu Eurostatin analyysin mukaan normaalista inflaatiokehityksestä ja eräistä tekijöistä, jotka eivät liity euroon. Huonot sääolot vaikuttivat hedelmien ja vihannesten hintoihin, autojen ja energian hinnat nousivat ja tupakan verotusta kiristettiin selvästi(3). Nämä tekijät selittävät jopa 1,2 prosenttiyksikköä 1,4 prosentin kokonaisinflaatiosta. Eurosetelien ja -kolikoiden käyttöönoton vaikutus on todennäköisesti 0,00,2 prosenttiyksikköä(4). Hinnat ovat tosin nousseet enemmän joillakin talouden sektoreilla. Elintarvikkeiden lisäksi eräiden palvelujen (pääasiassa hotellit ja ravintolat sekä eräät terveys- ja korjauspalvelut) hinnat ovat nousseet selvästi. Yleinen näkemys hintojen noususta saattaa johtua siitä, että hinnat ovat nousseet erityisen herkillä aloilla. Suuri yleisö saattaa tämän vuoksi yhdistää hintojen nousun eurosetelien ja -kolikoiden käyttöönottoon. On kuitenkin muistettava, että eurosetelien ja -kolikoiden käyttöönotolla pyritään pitkällä aikavälillä parantamaan euroalueen kilpailuympäristöä sekä lisäämään talouselämän tehokkuutta ja alentamaan kuluttajahintoja. (1) Lehdistötiedotteen N:o 84/2002 (17. heinäkuuta 2002) englanninkielinen versio on Internet-osoitteessa http://www.europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostat&product=2-17072002-EN-BP-EN&mode=download. (2) Lähde: Eurostat. (3) Alkoholin ja tupakkatuotteiden vuosineljännekseltä laskettu inflaatio oli 2 prosenttia vuoden 2002 ensimmäisellä neljänneksellä. (4) Tämä vaihteluväli on hieman suurempi kuin Eurostatin helmikuussa ja toukokuussa 2002 arvioima 0,00,16 % kuukausimuutokselle (joulukuu 2001 tammikuu 2002) ja muutokselle vuoden 2001 viimeisestä vuosineljänneksestä vuoden 2002 ensimmäiseen vuosineljännekseen.