ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2225/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Tiibetin tilanne EU:n Tiibet-politiikka Suomessa 19.6. vierailevan Tiibetin poliittisen ja hengellisen johtajan Dalai-laman vierailun yhteydessä esiintyi arvioita EU:n mahdollisuudesta ja aikeista yhtenäistää Tiibet-politiikkaansa. Tämä olisikin toivottavaa, jotta ihmisoikeustilanteeseen Tiibetissä voitaisiin puuttua voimakkaasti ja Kiinan ja Tiibetin välisiin neuvotteluihin myös EU:n suunnalta esiintyisi painostusta. Kysynkin neuvostolta, onko suunnitteilla EU:n Tiibet-politiikan yhtenäistämistä ja jos on niin millaisin suuntaviivoin? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (4. elokuuta 1998) Komissio palauttaa mieliin, että Tiibetin kysymystä on säännöllisesti käsitelty sekä EU:n ja Kiinan poliittisen vuoropuhelun yhteydessä että maiden erityisen kahdenvälisen ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun yhteydessä. Troikkaan kuuluvien valtioiden Pekingissä sijaitsevien edustustojen päälliköt vierailivat Tiibetissä 1.-10. toukokuuta 1998. Unionin politiikkaan on jo pitkään kuulunut vetoaminen Kiinan viranomaisiin, jotta ne kunnioittaisivat Tiibetin kansan perusluonteisia ihmisoikeuksia ja tukisivat sen oman kulttuurin ja elämäntavan säilyttämistä. Yksi unionin päätavoitteista on ollut edistää Kiinan hallituksen ja Dalai-laman vuoropuhelua, jotta osapuolten kireisiin suhteisiin löydettäisiin pysyvä ratkaisu. Troikkaan kuuluvien valtioiden edustustojen päälliköiden huomioiden perusteella pohditaan parhaillaan, miten tätä politiikkaa voitaisiin parhaiten kehittää niin, että mahdollisimman tehokkaasti voitaisiin luoda oikeat olosuhteet vuoropuhelulle ja sovittelulle sekä edistää Tiibetin asukkaiden etuja.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1945/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Kreikan lainsäädännön mukauttaminen direktiiviin 77/187/ETY Kreikan hallitus on päättänyt ja tiedottanut talousministerin tiedonannolla Emboriki Trapeza -pankille kuuluvan Ioniki Trapeza -pankin myynnistä. Ioniki Trapeza -pankin omistaja ja Kreikan hallitus eivät - työntekijöiden vastakkaisista kehotuksista huolimatta - noudattaneet direktiiviä 77/187/ETY(1), joka koskee "työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä". Hallituksen tähänastinen kieltäytyminen työntekijöiden kuulemisesta on vastoin edellä mainittua direktiiviä ja erityisesti sen 6 artiklaa, joka säätää, että työntekijöitä on hyvissä ajoin kuultava heitä koskevista toimista. Komissiolta kysytään: Mitä toimia se aikoo toteuttaa, jotta Kreikan hallitus ja Emboriki Trapeza noudattaisivat direktiivin 77/187/ETY vaatimuksia? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (3. elokuuta 1998) Työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä helmikuuta 1977 annettua neuvoston direktiiviä 77/187/ETY(2), sovelletaan julkisen tai yksityisen yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovuttamiseen toiselle työnantajalle. Direktiivin 77/187/ETY 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, mitä tietoja luovuttajan ja luovutuksensaajan on ilmoitettava niiden työntekijöidensä edustajille, joita luovutus koskee. Nämä tiedot on annettava hyvissä ajoin ennen luovutuksen toteuttamista ja joka tapauksessa ennen kuin luovutus välittömästi vaikuttaa työntekijöiden työoloihin ja työllisyyteen. Edellä mainitun 6 artiklan 2 kohdassa säädetään työnantajalle kuulemisvelvollisuus, jos luovuttaja tai luovutuksensaaja aikoo toteuttaa työntekijöitään koskevia toimenpiteitä. Työntekijöiden edustajien kanssa on hyvissä ajoin neuvoteltava tällaisista toimenpiteistä sopimuksen aikaan saamiseksi. Jäsenvaltiot voivat tosin rajoittaa edellä tarkoitetut velvollisuudet yrityksiin ja liikkeisiin, joiden työntekijämäärä täyttää työntekijöitä edustavan kollegiaalisen elimen valintaa tai asettamista koskevat edellytykset (6 artiklan 4 kohta). Koska direktiivin 77/187/ETY säännökset on otettu asianmukaisesti osaksi Kreikan lainsäädäntöä, kaikki tähän alueeseen liittyvät riita-asiat on annettava kansallisen tuomioistuimen käsiteltäviksi. (1) EYVL L 61, 5.3.1977, s. 26. (2) EYVL L 61, 5.3.1977.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1348/98 esittäjä(t): Eolo Parodi (PPE) ja Guido Viceconte (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Lennolla mukana olevien teknisten avustajien ammatillinen koulutus ja pätevyys Euroopan ilmailuala on jo vuosia ollut vapautumassa sääntelystä. Vielä ei kuitenkaan ole yhteisön säännöstöä (tietyissä tapauksissa ei edes kansallista), joka koskee lennolla mukana olevien teknisten avustajien ammatillista "erga omnes" -lupaa ja -pätevyyttä. On olennaisen tärkeää jopa turvallisuussyistä antaa yhteisön säädöksiä alan sääntelemiseksi ja yhdenmukaistamiseksi samalla tavoin kuin on tehty muiden AV- ja TA-ammattilaisten, kuten lentohenkilöstön ja säätieteilijöiden kohdalla. Aikooko komissio esittää säädöksiä asiasta, ja jos aikoo, niin milloin? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Komissio on yhtä mieltä kysymyksen esittäjän kanssa siitä, että hyvin koulutetut ilmailuliikenteen valvojat ovat olennaisen tärkeitä lentoliikenteen turvallisuudelle koko maailmassa. On myös tärkeää, että heitä on riittävästi. Välttämätön turvallisuustaso voidaan varmistaa useilla tavoilla. Jäsenvaltiot käyttävät erilaisia keinoja omien perinteidensä mukaan. Keinot voivat vaihdella lentoliikenteen palvelujen tarjoajien sisäiseen hallintovastuuseen kuuluvista vaatimuksista turvallisuusasioita sääntelevien valtiollisten elinten lisenssijärjestelmiin. Tämän eriytyneen lähestymistavan ei ole havaittu haittaavan kansallisten lentoliikennejärjestelmien turvallisuutta tai keskinäistä yhteistoimintaa yhteisössä. Tämän vuoksi komissio ei pidä yhdenmukaistetun yhteisön järjestelmän luomista ilmailuliikenteen valvojien palkkaamiseksi ja kouluttamiseksi ensiarvoisen tärkeänä huolimatta yhtenäisyyden ja kustannustehokkuuden kannalta saatavista mahdollisista eduista.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1423/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EPAC SA:n rakenneuudistus ja saneeraus Portugalin hallitus ilmoitti Euroopan komissiolle joulukuussa 1997 toimista, joita se on kaavaillut elintarvikeyhtiö EPAC SA:n (Empresa de Agroalimentação e Cereals) saneeraamiseksi ja yhtiön talouden rakenteen uudistamiseksi. Saatuaan tämän ilmoituksen Euroopan komissio pyysi Portugalin hallitukselta yksitoista tarpeelliseksi katsomaansa lisäselvitystä EPAC SA:n rakenneuudistushankkeen arvioimiseksi ja tarkistaakseen, onko se Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten mukainen. Sillä välin EPAC:in hallintoneuvosto päätti 1. huhtikuuta 1998 jakaa yhtiön kahtia (EPAC COMERCIAL:ksi ja EPAC SA:ksi, joista jälkimmäinen sittemmin lakkautettaisiin), ja samalla se on pyrkinyt irtisanomaan nykyisen EPAC SA:n työntekijöitä, joista suurin osa ikänsä takia joutuisi todennäköisesti pitkäaikaistyöttömiksi. Nämä EPAC SA:n hallintoneuvoston päätökset ovat toki osa Empresa de Agroalimentação e Cereais SA:n taloudellista rakenneuudistus- ja saneeraushanketta, joka lähetettiin komissiolle joulukuussa 1997, mutta tietääkseni komissio ei ole vielä ilmaissut kantaansa asiasta. Pyydänkin komissiolta ilmoittamaan minulle 1. Ovatko edellä mainitut EPAC:n hallintoneuvoston päätökset mukana Portugalin hallituksen joulukuussa 1997 ilmoittamissa "EPAC - Empresa de Agroalimentação e Cereais SA:n" rakenneuudistus- ja saneeraushankkeeseen kuuluvissa toimissa? 2. Mikäli vastaus on myönteinen, ja koska komissio ei ole tähän päivämäärään mennessä ilmoittanut lopullista kantaansa tästä rakenneuudistushankkeesta, pitääkö se hyväksyttävänä, että EPAC SA:n hallintoneuvosto on tehnyt hankkeeseen, jota komissio ei ole vielä arvioinut, mahdollisesti kuuluvia päätöksiä, erityisesti noin 120 työntekijän irtisanomisen osalta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 1998) Komissio voi vahvistaa, että Portugalin hallitus ilmoitti joulukuussa 1997 valtion omistaman vilja-alan kauppayhtiön EPAC:n (Empresa Para a Agroalimentação e Cereais, S.A.) rakenneuudistusta ja taloudellista mukauttamista koskevasta ohjelmasta. Koska ilmoitetut menettelyt liittyvät muun muassa valtiontukien myöntämiseen EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksessä, komissio arvioi parhaillaan näitä valtiontukia EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen mukaisesti. Koska asiakirja-aineisto on monimutkainen ja liittyy muihin ilmoitettuihin valtiontukitapauksiin (Silopor), komissio ei ole tähän mennessä voinut esittää ilmoitettua ohjelmaa koskevia näkemyksiään virallisesti. Tämän takia se ei voi tässä vaiheessa paljastaa mainitun ohjelman sisältöä. Komissio haluaa kuitenkin tähdentää, että jos yhtiön kahtiajako ja työntekijöiden irtisanominen eivät liity laittoman valtiontuen myöntämiseen, komission toimivaltaan ei kuulu kannanottojen esittäminen näistä asioista, vaikka kyseessä onkin valtionyritys.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1580/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Liuskekiviteollisuus ja yleinen tullietuusjärjestelmä Komission jäsen Sir Leon Brittan on vastannut kysymyksiini E-4009/97 ja E-4011/97(1). Hänen vastauksensa mukaan viimeistelty liuskekivi on luokiteltu riskittömäksi tuotteeksi kehitysmaiden hyväksi vahvistetussa yleisessä tullietuusjärjestelmässä, mikä merkitsee sitä, että liuskekiven tuonnista EU:hun ei makseta tulleja. Vastauksessa myös viitataan siihen, että komissio ei aio tarkistaa tätä luokittelua ennen kuin nykyinen yleinen tullietuusjärjestelmä päättyy 31. joulukuuta 1998. Voisiko komissio antaa luettelon EU:hun liuskekiveä tuovista kehitysmaista sekä kaikkien näiden maiden tuontimääristä? Voisiko komissio kertoa, mitä kriteereitä se on noudattanut luokitellessaan liuskekiven riskittömäksi tuotteeksi? Voisiko komissio kertoa yleiskriteereistä, joita se noudattaa luokitellessaan tuotteen riskittömäksi yleisessä tullietuusjärjestelmässä? Komission jäsenen Manuel Marininkomission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) Kehitysmaiden liuskekiven vientiä koskevat luvut toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Tuotteiden luokittelu niiden arkaluontoisuuden mukaan yleisessä tullietuusjärjestelmässä on pääasiassa perustunut niiden arkaluontoisuuteen yhteismarkkinoiden kannalta, mikä luokittelutaso luotiin Uruguayn kierroksen monenvälisten neuvottelujen aikana. (1) EYVL C 196, 22.6.1998, s. 56.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1947/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Zakynthosin merellinen luonnonpuisto Zakynthosin merellisen kansallispuiston perustaminen edustaa erittäin merkittävää ympäristöhanketta ja liittyy erään harvinaisen eläinlajin, nimittäin merikilpikonna Caretta Carettan, suojeluun. Kreikkalaiset viranomaiset ovat antaneet vuodesta 1991 lähtien lupauksia puiston perustamisesta, mutta tähän mennessä ei ole allekirjoitettu asiaa koskevaa presidentin asetusta. Tämä viivytys voi osoittautua tuhoisaksi Caretta Carettalle, sillä luvaton matkailuun liittyvä rakentaminen, laiton kalastus, jätevesien aiheuttama saastuminen, laiton pikaveneillä liikkuminen ja muut ihmisen toiminnat vähentävät niitä rantoja, joilla se voi lisääntyä. Koska merikilpikonna on suojeltu kansainvälisellä ja yhteisön lainsäädännöllä, joita molempia Kreikka rikkoo, ja tarkemmin sanoen Bernin sopimuksella (uhanalaisten lajien ja biotooppien suojelu) sekä direktiivillä 92/43/ETY(1) (Caretta Caretta on suojeltu laji direktiivin liitteiden II ja IV mukaan), komissiolta kysytään: Mitä toimia se aikoo toteuttaa, jotta tämä merellinen luonnonpuisto toteutettaisiin, kun otetaan huomioon, että hankkeelle on annettu 5,5 miljoonaa ecua yhteisön määrärahoista? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 1998) Komissio seuraa tiiviisti menettelyä presidentin asetuksen antamiseksi Zakynthosin merellisen kansallispuiston perustamisesta. Tässä yhteydessä komissio on tarkastellut Kreikan viranomaisten heinäkuussa 1997 toimittamaa asetusluonnosta. Lopullinen teksti oli määrä hyväksyä maaliskuun 1998 lopussa. Koska komissio on huolissaan tämän merellisen kansallispuiston perustamisen viivästymisestä, se aikoo ottaa uudestaan yhteyttä Kreikan viranomaisiin heidän huomionsa kiinnittämiseksi siihen, että tämän alueen suojelemiseksi olisi luotava kiireesti tarpeelliset rakenteet. Lisäksi komissio seuraa tarkasti muita käytännön toimenpiteitä, joita on toteutettu Caretta Caretta merikilpikonnan lisääntymisalueiden suojelemiseksi Laganasin lahdella. Arvio paikan päällä vallitsevasta tilanteesta on kaavailtu suoritettavan heinäkuussa 1998. Vierailun aikana kerättävien uusien tietojen perusteella komissio päättää tarkemmin, mihin toimiin asiassa on ryhdyttävä Zakynthosin alueen suojelemiseksi tehokkaasti. (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1718/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Itävallan yleisradion lupamaksut Itävallassa suoritettiin vähän aikaa sitten kampanja sellaisten henkilöiden selville saamiseksi, joiden kotitalouteen kuuluu televisiovastaanotin, vaikka he eivät olekaan maksaneet lupamaksuja. Itävallan lainsäädännön mukaan on kaikkien sellaisten kotitalouksien, joissa on lähetysten vastaanottamiseksi asennettu käyttövalmis televisiovastaanotin, anottava televisio/radiolupaa ja maksettava ohjelmamaksua koko luvan voimassaoloajan. Jos näin ei tehdä, televisiovastaanottimen haltijalle langetetaan sakko. Itävallan liitovatiolain 29 pykälän mukaan, joka koskee Itävallan yleisradion tehtäviä ja perustamista, sanotaan, että yleisradiomaksu on maksettava riippumatta katsomistiheydestä, ohjelman laadusta tai vastaanotetun lähetyksen näkyvyydestä. Itävallassa on kuitenkin alueita, joilla Itävallan yleisradion lähetyksiä ei voida vastaanottaa. Jos näillä alueilla asuvat itävaltalaiset haluavat vastaanottaa muiden asemien lähettämiä ohjelmia paraboliantennin avulla, heidän on Itävallan lainsäädännön mukaan maksettava edellä mainittu maksu. Mikä on komission näkökanta tämän määräyksen laillisuudesta ja yhteensopivuudesta EU:n kilpailumääräysten kanssa? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta annetussa pöytäkirjassa, joka Amsterdamissa päätettiin liittää EY:n perustamissopimukseen, vahvistetaan jäsenvaltioiden toimivalta määritellä lähetystoiminnanharjoittajien julkisen palvelun tehtävä sekä järjestää sen rahoitus. Niinpä komissiolla ei ole valtuuksia arvioida kansallisia TV-lupamaksuja koskevia kansallisia määräyksiä. EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen tarkoituksena on taata reilu kilpailu yhteisössä sijaitsevien yritysten välillä ja niitä sovelletaan periaatteessa vain jos yhteisössä käytävään kilpailuun vaikutetaan tosiasiassa tai mahdollisesti. Yhteisön kilpailusäännöt eivät kuitenkaan koske tapauksia, joissa kansallisilla vero- tai lupasäädöksillä mahdollisesti asetetaan yksilöt eriarvoiseen asemaan.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0693/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Toimintaohjelmien täytäntöönpano matkailun alalla Vastatessaan esittämääni kysymykseen H-0813/96(1) kreikkalaisen toimintaohjelman täytäntöönpanosta matkailun alalla komissio korosti käytettävissä olevien varojen vähäistä hyödyntämisastetta ja kehotti toimivaltaisia kansallisia viranomaisia pyytämään jäljelle jääneitä määrärahoja. Tämän lisäksi komissio odotti, että kansalliset viranomaiset tekevät lopullisen päätöksensä ohjelmasta, joka koskee venesatamia ja matkailun kokonaisvaltaisen kehittämisen vyöhykkeitä, sekä laativat kyseisen ohjelman. Koska komission vastaus on annettu jo yli vuosi sitten ja toimintaohjelma päättyy 31.12.1999, voiko komissio antaa tietoja seuraavista asioista: 1. Missä määrin tähän matkailun alan toimintaohjelmaan tarkoitettua tukea on hyödynnetty? 2. Onko matkailun kokonaisvaltaisen kehittämisen vyöhykkeiden sijainnista jo päätetty ja jos on, niin mihin tällaisia vyöhykkeitä aiotaan perustaa? 3. Onko jo vahvistettu, millaisille ohjelmaehdotuksille myönnetään määrärahoja? 4. Voidaanko tällaisia hankkeita tukea, jos ne toteutetaan paitsi valtion ja kuntien mailla myös yksityisomistuksessa olevilla mailla? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (7. toukokuuta 1998) Matkailua ja kulttuuria edistävää Kreikan toimenpideohjelmaan, jota muutettiin 7. joulukuuta 1997, tehtiin yhteensä 55,1 miljoonan ecun maksusitoumukset vuosiksi 1995-1997. Niistä 19,5 miljoonaa ecua osoitettiin matkailua edistävään ohjelmaan. Kaikki vuodeksi 1997 suunnitellut maksusitoumukset ja maksut toteutuivat. Matkailua edistävästä ohjelmasta aiheutuneiden julkisten menojen osuus oli helmikuun 1998 lopussa 24,33 prosenttia ohjelman kokonaismenoista. Messinian alueelle päätettiin perustaa POTA-alue (integroitujen matkailunedistämistoimien alue). Siihen liittyvistä menoista säädetään Kreikan laissa n:o 1892/90. POTA-alue perustetaan yksityiselle maalle. (1) Euroopan parlamentin keskustelut nro 4-489 (lokakuu 1996).
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0973/98 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Postimerkkipainokset euroina Euron voimaantulo aiheuttaa muun muassa postimerkkien liikkeeseen laskemisen euroina. Nämä postimerkit korvaavat nykyisin käytettävät painokset kaikissa jäsenvaltioissa. Postimerkit ovat tärkeitä sekä niiden käyttäjille että keräilijöille, jotka haluavat tietää, mitä seurauksia euron voimaantulolla on postimerkkialalle. Voiko komissio sanoa, mitä se on asian osalta suunnitellut? Ketkä tulevat vastaamaan postimerkkien liikkeeseen laskemisesta, joka tällä hetkellä on jäsenvaltioiden tehtävä? Mitä ehdotuksia yhteisöllä on postimerkkien kuvioinnin yhdenmukaistamiseksi? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Euron käyttöönotto edellyttää useita muutoksia, koska uusi valuutta integroidaan nopeasti ja tehokkaasti siihen osallistuvien jäsenvaltioiden talouksiin. Vaikka siirtyminen vaikuttaa kaikkiin talouden osa-alueisiin, erityistä huolellisuutta tarvitaan tarjottaessa palveluja suurelle yleisölle. Vaikutukset ulottuvat todennäköisesti myös postipalveluihin. Kansallisten postilaitosten on harkittava, mitä seurauksia euron käyttöönotolla on niiden alallaan. Lisäksi niiden on tehtävä mahdollisimman pian strategisia päätöksiä voidakseen valmistautua euron käyttöönottoon. Postimerkit, pidetäänpä niitä kuittina ennalta maksetusta palvelusta tai onpa niillä rahallista arvoa kuten seteleillä ja kolikoilla, on mukautettava euroon. On selvää, että sellaiset postimerkit on muutettava euromääräisiksi, joiden rahallinen arvo ilmoitetaan tällä hetkellä kansallisessa valuutassa. Tämän on tapahduttava viimeistään siirtymäkauden lopussa (eli vuoden 2001 loppuun mennessä). Toisaalta vaihtotarvetta ei pitäisi ilmetä sellaisten postimerkkien kohdalla, joissa rahallista arvoa ei ole määritelty (esimerkiksi ensimmäistä tai toista luokkaa osoittavat postimerkit). Näillä muutoksilla on useita seurauksia. On epätodennäköistä, että esimerkiksi hintojen muuntamisella kansallisesta valuutasta euroon - lakien ja asetusten mukaisesti ja virallista muuntokurssia käyttäen - saataisiin "järkeviä" tai pyöristettyjä hintoja. Postitoiminnan harjoittajien on harkittava huolellisesti hinnoittelupolitiikkaansa euroaikana ottaakseen huomioon uudet hinnat, jotka eivät ole tasamääriä. Lisäksi euro tuo merkittävää avoimuutta kansallisten - ja yli rajojen toimivien - postijärjestelmien hinnoittelurakenteisiin, jolloin jäsenvaltioiden väliset palvelut joutuvat suorempaan julkiseen tarkkailuun. Tämä voi kasvattaa tehokkuuden vaatimusta. Vaikka euron käyttöönotolla onkin merkitystä hintojen avoimuuden kannalta ja se edellyttää useita muitakin muutoksia, ei ole tehty ehdotusta, jonka mukaan kansallisten postitoiminnanharjoittajien olisi harmonisoitava postimerkkien ulkoasua tai pyrittävä laskemaan liikkeeseen vain yhtä "eurooppalaista" postimerkkiä. Euro ei sinänsä vaikuta nykyisiin järjestelyihin, joiden mukaisesti kansalliset toimijat tarjoavat postimerkkejä ja hoitavat postipalveluja.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1322/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Barranco de Vengueran (Gran Canaria) kaavoitus Kanarian saarten parlamentti hyväksyi äskettäin autonomista aluetta koskevan lain, jolla mahdollistetaan Venegueran laakson (Gran Canarialla Kanarian saarilla) kaavoitus huolimatta kansan lainsäädäntöaloitteesta, jota tukemaan oli kerätty 50 000 allekirjoitusta ja jolla pyydettiin, että alue sisällytettäisiin luonnonsuojelualueena Kanarian saarten luonnonalueiden lakiin. Pyyntö Barranco de Venegueran liittämisestä Parque Rural del Nublon suojelualueeseen tehtiin, koska alue on sekä eläimistöltään että kasvistoltaan arvokas. Veneguera on tieteellisesti merkittävä cardonal-tabaibalin esiintymisalue Kanarian saarilla. Tästä on tavattu 12 Gran Canarian ja 34 Kanarian saarten kotoperäistä lajia. Kyseinen alue on siis huomattava esimerkki "Välimeren ja termoatlanttisen alueen suolamaan pensastosta", jota suojellaan direktiivillä 92/43/ETY(1) luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta. Kaikesta päätellen tämä alue olisi siten sisällytettävä Kanarian saarten luonnonsuojelualueiden verkostoon ja Natura 2 000 -verkostoon. Tunteeko komissio tässä kuvatut asiat? Kanarian saarten hallitus ei ole ehdottanut alueen liittämistä Natura 2 000 -verkostoon. Katsooko komissio, että tämä alue pitäisi sisällyttää kyseiseen verkostoon koska se on tärkeä ja edustaa yhteisön direktiivillä suojeltua aluetta? Katsooko komissio, että Venegueran laakson kaavoitus on alistettava etukäteen tapahtuvaan ympäristövaikutusten arviointiin direktiivin 85/337/ETY(2) mukaisesti? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998) Nämä seikat eivät ole olleet komission tiedossa. Espanja on jo esittänyt Roque del Nublon alueen sisällyttämistä Natura 2 000 -verkostoon. Kaikesta huolimatta Makaronesian luonnonmaantieteellisestä alueesta pidetyssä toisessa seminaarissa Espanja sitoutui harkitsemaan uudelleen alueen rajoja. Komissio odottaa saavansa Espanjalta lisäehdotuksen Makaronesian luonnonmaantieteellisen alueen verkostoon sisällytettävistä alueista. Kaupunkisuunnittelu kuuluu tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY liitteeseen II. Direktiivin 4 artiklan 2 kohdan mukaan liitteeseen II kuuluvien hankkeiden vaikutus on arvioitava, jos jäsenvaltiot toteavat niiden laadun sitä vaativan. Tästä syystä Espanjan viranomaisten on kyseisen hankkeen laadun, koon ja sijainnin perusteella päätettävä, onko sen ympäristövaikutukset arvioitava. (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. (2) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.