ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3613/98 esittäjä(t): Nelly Maes (ARE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Echo-jutun todellinen laajuus Jotkut väittävät, että Echo-jutussa on kysymys 96 miljoonasta Belgian frangista. Komissio sanoo, että tosiasiassa tästä summassa vain 20 miljoonaa on hukassa. Miten komissio tätä perustelee? Jos Uclaf väittää, että neljä sopimusta on väärennetty ja maksut suoritettiin väärennettyjen asiakirjojen perusteella, silloinhan voidaan vain todeta, että kaikki menot, siis 96 miljoonaa, maksettiin täysin sääntöjen vastaisesti. Onko tämä totta? Onko komissio valmis vaatimaan kaikki 96 miljoonaa takaisin? Voiko komissio vielä ilmoittaa, rajoittuuko Echo-juttu vain neljään väärennettyyn sopimukseen humanitaarisen avun antamisesta entiseen Jugoslaviaan ja Afrikan Suurten järvien alueelle? Voiko komissio varmasti väittää, ettei vääriä laskuja ja sopimuksia käytetty muualla? Onko nyt käsiteltävänä oleva Echo-juttu poikkeustapaus, vai onko muita samanlaisia tapauksia? Komissio kertoi, että kuluneina vuosina kyseinen yritys on saanut melkein miljardin Belgian frangin sopimukset. Tutkitaanko nyt, ovatko muut sopimukset, joita komissio on tehnyt kyseisen yrityksen kanssa, toteutettu moitteettomasti?
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3618/98 esittäjä(t): Nelly Maes (ARE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Euroopan komission myöhästynyt ja veltto toiminta Echo-jutussa Komission jäsen Gradin ilmoitti 14. heinäkuuta 1998 Euroopan parlamentin täysistunnossa, että "edellisellä viikolla" (siis 6. heinäkuuta 1998 alkaneella viikolla) komissio on ryhtynyt toimiin erääseen Echon virkamieheen kohdistuvien epäilyjen vuoksi. Uclafin kertomus neljästä Echon epäilyttävästä sopimuksesta valmistui 15. toukokuuta 1998. 1. Mitä tapahtui 15. toukokuuta ja 14. heinäkuuta 1998 välisenä aikana? 2. Onko totta, että jo 9. helmikuuta 1998 kyseinen virkamies selvitti laajasti Uclafin tutkijoille, että neljä Echon sopimusta oli väärennetty ja että niitä oli käytetty palkkojen maksamiseen ulkoiselle henkilöstölle? Jos se on totta, miksi komissio odotti heinäkuuhun 1998 ennen kuin ryhtyi kurinpidollisiin ja oikeudellisiin toimiin?
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3657/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) neuvostolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: EKP:n sanktiot EKP julkaisi 7. heinäkuuta 1998 luonnoksen Euroopan keskuspankin suositukseksi neuvoston asetuksesta, joka koskee EKP:n valtuuksia sanktioiden määräämisessä. Asetus tulee voimaan 1.1.1999. Menettelysääntöjä koskevassa 3 artiklan 8 kohdassa esitetään, että EKP:n määräämistä sanktioista saatavat tulot kuuluvat EKP:lle. Voiko komissio selvittää, onko EKP:n perussäännössä näiden tulojen käyttöä koskevia erityismääräyksiä? Vastaus (8. helmikuuta 1999) Neuvosto antoi 23. marraskuuta 1998 perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti asetuksen, jossa säädetään rajoista ja ehdoista, joita noudattaen EKP voi määrätä sanktioita yrityksille. Kyseistä asetusta sovelletaan kaikilta osiltaan 1. tammikuuta 1999 lähtien. Tämän asetuksen 3 artiklan 9 kohdan mukaan EKP:n määräämien sanktioiden tulot yrityksiltä, jotka eivät ole noudattaneet sen antamista asetuksista ja sen tekemistä päätöksistä johtuvia velvoitteita, kuuluvat EKP:lle. EKP:n perussääntö ei sisällä näiden tulojen käyttöä koskevia erityissääntöjä.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3525/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Työtekijöiden suojaaminen syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta Komissio on antanut ehdotuksen neuvoston direktiivin 90/394/ETY työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta muuttamisesta toisen kerran (KOM(98) 0170 lopull. - 98/0093(SYN))(1). Tähän mennessä karsinogeenisyydestä on ollut todisteita vain pyökki- ja tammipölyn suhteen, jotka voivat aiheuttaa nenän ja/tai nenän limakalvojen adenokarsinoomia. Tieteellinen komitea on todennut, että samoja epäilyjä on selvästi osoitettavissa muiden puutyyppien suhteen. Jäsenvaltioiden välillä on eroja pyökki- ja tammipölyn raja-arvoissa ja jossain määrin yleisesti puupölyn suhteen. Vaihteluväli on 2-10 mg/m3. Voiko komissio sisällyttää direktiiviin 5 mg/m3 alkuarvon rajaksi työssä tapahtuvalle altistumiselle edellyttäen, että arvoa tarkistetaan viiden vuoden kuluessa tieteellisten tietojen perusteella? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1998) Komissio on muutetussa ehdotuksessaan neuvoston direktiiviksi direktiivin 90/394/ETY muuttamisesta toisen kerran jo ottanut huomioon arvoisan parlamentin jäsenen ehdotukset. Muutettu ehdotus annettiin 12. marraskuuta 1998(2), kun Euroopan parlamentilta oli saatu lausunto. (1) EYVL C 123, 22.4.1998, s. 21. (2) KOM(98) 665 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3198/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: EU:n kalastusalaa koskevan kyselyn tulokset Kuten yleisesti tiedetään komissio päätti muutama kuukausi sitten tehdä kyselyn useille Euroopan unionin kalastusalan työntekijä- ja työnantajajärjestöille. Kyselyn yhtenä tavoitteena oli kuulla EU:n kalastusalaa linjauksista, jotka koskevat vuodesta 2002 alkaen noudatettavaa yhteistä kalastuspolitiikkaa. Kesäkuun lopussa Lissabonissa, Expo 98:n yhteydessä pidetyssä seminaarissa Euroopan komissiossa kalastusasioista vastaava pääjohtaja totesi, että kyselyyn siihen asti saaduista vastauksista kävi selvästi ilmi, että Euroopan unionin rannikkovaltiot halusivat säilyttää 12 meripeninkulman yksinoikeutensa aluevesillään ja toivoivat, että tätä aluetta vielä laajennettaisiin. Tämän kyselyn vastausten jättämiselle asetettu määräaika on jo kulunut umpeen, ja tietääkseni nämä kaksi toivetta ovat vallitsevia vastauksissa. Voiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko suurin osa vastauksista Euroopan komissiossa kalastusasioista vastaavan pääjohtajan Lissabonin seminaarissa esittämien arvioiden mukaisia? 2. Jos näin on, mitä komissio aikoo tehdä näiden toiveiden täyttämiseksi, toisin sanoin sen varmistamiseksi, että yhteisen kalastuspolitiikan avulla taataan myös vuoden 2002 jälkeen jäsenvaltioiden pääsy kyseiselle 12 meripeninkulman yksinoikeutetulle talousvyöhykkeelle ja että tämä yksinoikeus ulotetaan koskemaan myös laajempaa kuin 12 meripeninkulman aluetta? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Lissabonissa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa seminaarissa esitellyt komission arvelut kyselyn tuloksista ovat saaneet vahvistuksen, kun kaikki saadut vastaukset on tutkittu. Itse asiassa suurin osa vastaajajärjestöistä kannattaa 6 tai 12 merimailin vyöhykkeen säilyttämistä. Vain vähemmistö vaatii vyöhykkeen laajentamista yli 12 merimailin. Komissio on sitoutunut kuulemaan alan toimijoita eikä näin ollen ota kantaa eri kysymyksiin ennen kuin kuulemisvaihe on viety päätökseen. Kaikista tähän keskusteluun liittyvistä säädösehdotuksista pyydetään tietenkin aikanaan parlamentin lausunto voimassa olevan oikeusperustan mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2857/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Alueellisten ja paikallisten viranomaisten edustus EU:n jäsenvaltioiden valtuuskunnissa Espanjan hallitus on ilmoittanut, että se ei katso mahdolliseksi, että autonomisten yhteisöjen edustajat osallistuvat hallituksen valtuuskuntiin, jotka ovat läsnä EU:n ministerineuvoston kokouksissa, joissa käsitellään asioita, jotka kuuluvat alueiden yksinomaiseen toimivaltaan. Tällä asenteella suljetaan ovet alueellisten ja paikallisten viranomaisten mahdollisesti laajemmalta vaikuttamiselta EU:n päätöksentekoon, jonka pitäisi ilmetä kaikkien yhteisön muodostavien alueellisten viranomaisten laajempana osallistumisena kaikkeen yhteisön päätöksentekoon. Tällä tavalla ei myöskään noudateta toissijaisuusperiaatetta eikä edistetä uutta avoimuuden politiikkaa, jotka ovat välttämättömiä unionin päätöksentekojärjestelmän parantamiselle. Onko komissio tietoinen tästä Espanjan hallituksen ilmaisemasta kannasta? Katsooko komissio, että on mahdollista edistää alueellisten viranomaisten edustusta hallitusten välisessä päätöksenteossa neuvostossa ja muissa yhteisön toimielimissä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1998) Komissio on sitä mieltä, että sillä ei ole toimivaltaa tässä asiassa. Sen mielestä kysymys olisi osoitettava neuvostolle.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2621/98 esittäjä(t): Nel van Dijk (V) komissiolle (31. heinäkuuta 1998) Aihe: Mäyriin Yhdistyneessä kuningaskunnassa kohdistuva uhka Miten komissio voi 30. maaliskuuta 1998 Doeke Eisman kysymykseen P-0787/98 antamassaan vastauksessa(1) väittää, että Krebin raportissa suositellut toimet mäyrien hävittämiseksi paikallisesti hyödyttäisivät myös mäyräkantaa kokonaisuudessaan, kun vain hyvin pieni osa mäyristä kärsii tuberkuloosista ja kun mäyrien hävittäminen paikallisesti ei kitke sairautta mäyristä? Pitääkö komissio hyväksyttävänä mäyrien hävittämistä Yhdistyneestä kuningaskunnasta kokonaan, koska mäyrät voivat mahdollisesti aiheuttaa tuberkuloosia? Eikö tämä vaikuta kielteisesti Euroopan ympäristöpolitiikan uskottavuuteen, kun otetaan huomioon, että mäyrien hävittäminen kokonaan tai osittain on selvä poikkeama nykyisestä, Euroopan ympäristöpolitiikkaan perustuvasta menettelystä? Tämän politiikan mukaan mäyrille turvataan elinympäristöjä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, teille asennetaan laitteita mäyräkuolemien vähentämiseksi ja kokonaisille mäyräperheille taataan uusia asuinalueita niiden tilalle, jotka kaupunkirakentaminen on niiltä riistänyt. Aikooko komissio tarkistaa kantaansa, jonka mukaan on hyväksyttävää hävittää alkuperäinen, luonnonvarainen ja suojattu eläinlaji, koska se saattaa levittää sairauksia kotieläimiin? (1) EYVL C 310, 9.10.1998, s. 129.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2282/98 esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Karhujen metsästys ja luontodirektiivi Karhu tappoi hiljattain asutuskeskuksen lähimaastossa ulkoilemassa olleen miehen Suomessa. Myös karhujen tulo lähemmäksi asutusta on yleistynyt ja aiheuttanut keskustelua siitä, kuinka turvallisesti ihmiset enää voivat liikkua luonnossa ja harvaan asutuilla alueilla. Komissio on kuitenkin samanaikaisesti kehottanut Suomea, luontodirektiivin suojelumääräyksiin viitaten, vähentämään metsästyslupia, mikä on aiheuttanut vilkasta keskustelua mediassa. Komissio on toisin sanoen asettanut karhun elämän ihmiselämää tärkeämmäksi. Edellä olevaan viitaten tiedustelen komissiolta, mitä se aikoo tehdä saattaakseen luontodirektiivin tulkinnan asianmukaiseksi ja salliakseen ihmisille vaarallisiksi osoittautuneiden karhujen metsästyksen. Mikäli komission tiukka kanta tässä suhteessa ei muutu, on sitä pidettävä vastuussa ihmishenkien menetyksestä. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1998) Komissio haluaa muistuttaa parlamentin jäsentä siitä, että luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettuun neuvoston direktiiviin 92/43/ETY(1) (ns. luontotyyppidirektiiviin) sisältyy erityinen yleistä turvallisuutta koskeva poikkeus. Direktiivin 16 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat tällaisissa tapauksissa poiketa eläinlajien suojelua koskevista säännöksistä. Tämä koskee myös ruskeakarhua. Komissio on ensisijassa tarkastanut, onko Suomen metsästyslainsäädäntö yhteisön lainsäädännön mukainen. Komissio on pyytänyt Suomea tarkistamaan säädöksiä, joilla luontotyyppidirektiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta kyseiset säädökset olisivat täysin yhteisön lainsäädännön mukaiset. Metsästyslupien lukumäärää koskeva kysymys jää tämän toimenpiteen ulkopuolelle eikä sitä ole vielä arvioitu. Komissio katsoo kuitenkin, että Suomella on luontotyyppidirektiivin nojalla täysi vapaus sallia karhujen tappaminen ihmishenkien suojelemiseksi. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3288/98 esittäjä(t): David Hallam (PSE) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: Luottotietotoimistoja koskeva sääntely Voisiko komissio harkita sellaista lakia, jolla otettaisiin käyttöön yleisiin määräyksiin perustuva valvonta yhtenäismarkkinoilla toimivia luottotietotoimistoja varten? Tällöin luottotietotoimistojen olisi luovutettava tiedostonsa henkilöille, joita kyseiset tiedostot koskevat, korjattava hallussaan olevat virheelliset tiedot ja tarjottava riittävää korvausta niille henkilöille, joille on ollut haittaa muille elimille annetuista virheellisistä tiedoista. Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 1998) Kysymystä yksilöiden oikeuksista heitä koskevien luottorekisteritietojen osalta käsitellään yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY(1) (tietosuojadirektiivi), joka jäsenvaltioiden oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään 25. lokakuuta 1998 mennessä. Direktiivissä taataan yksilöille oikeus saada ja oikaista itseään koskevia tietoja sekä oikeus saada tietoa tietojenkäsittelyn "logiikasta" erityisesti, kun merkittäviä päätöksiä tehdään automaattisen tietojenkäsittelyn perusteella, mikä on tärkeä piirre ottaen huomioon maksukyvyn monimutkaiset arviointitekniikat. Jos automatisoidusta päätöksestä aiheutuu henkilölle kielteisiä seurauksia, hänelle on annettava mahdollisuus ilmaista kantansa. Henkilöillä, joille aiheutuu vahinkoa virheellisistä tiedoista tai direktiivin minkä tahansa säännöksen rikkomisesta, on oikeus saada korvausta. Komissio seuraa edelleen, onko tämän alan lisäsääntely tarpeen sisämarkkinoiden vaatimusten johdosta. (1) EYVL L 281, 23.11.1995.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3814/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Tutkimuksen ja kehittämisen alan ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Komission politiikkana on varainkäytön avoimuus. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä Kataloniassa toteutetuista hankkeista saivat tukea tutkimuksen ja kehittämisen alalle tarkoitetuista tukimuodoista vuosina 1994-1999? Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka suuri summa kullekin näistä hankkeista lopulta myönnettiin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2997/98

esittäjä(t): Franz Linser (NI) komissiolle

(8. lokakuuta 1998)

Aihe: Brennerin tunnelin rakentaminen

Komissio on yhteisön rautatieliikenteen elvyttämiseen tarkoitettua strategiaa käsittelevässä valkoisessa kirjassaan painottanut, että rautatiet ovat taloudellinen vaihtoehto tieliikenteelle ja että lisäämällä niiden käyttöä voitaisiin tehokkaasti torjua teiden ylikuormittumista. Läpikulkuliikenne alppien kautta kuormittaa eniten Tirolin osavaltiota. Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä on suunniteltu Brennerin tunnelin rakentamista; tunneli mahdollistaisi sen, että suurin osa Tirolin kautta kulkevasta tavara- ja henkilöliikenteestä voitaisiin siirtää raiteille.

1. Onko komissio sitä mieltä, että on välttämätöntä aloittaa Brennerin tunnelin rakentaminen nyt?

2. Jos on, miten on tarkoitus toteuttaa tunneliin johtavat liittymälinjat Italiassa ja Saksassa?

3. Jos ei ole, mitkä syyt puoltavat rakentamisen aloittamisen lykkäämistä ja milloin rakentaminen sitten on tarkoitus aloittaa?

Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus

(10. marraskuuta 1998)

Yhteisön suuntaviivat Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996(1)) muodostavat yleisen viitekehyksen, jolla on tarkoitus edistää yhteistä etua koskevia jäsenvaltioiden toimia. Suuntaviivoihin sisältyy uuden suurnopeusradan rakentaminen nykyisen radan lisäksi Saksan ja Itävallan rajalta Kufsteinista Wörglin ja Innsbruckin kautta Itävallan ja Italian rajalle Fortezzaan (Brennerin sola). Tämä on yksi Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymistä 14 ensisijaisesta hankkeesta.

Asianomaisten jäsenvaltioiden hallitukset ovat antaneet asiaa koskevat yhteiset julistukset. Perusteellisten toteutettavuustutkimusten jälkeen on tarkoitus rakentaa yhteys Fortezzan ja Innsbruckin välille Brennerin tunnelin kautta. Tunnelin rakentaminen samoin kuin tunneliin johtavien liittymäteiden kunnostaminen on pitkäaikainen hanke, joka toteutetaan vaiheittain kapasiteettivaatimuksista riippuen. Ensimmäisen rakennusvaiheen (Kufstein - Innsbruck) on suunniteltu alkavan vuonna 1999, mutta Brennerin tunnelin osalta maarakentamisen tekninen suunnittelu (Baureifplanung) on vielä toteutettava ennen töiden aloittamista. Tämä vaihe, johon kuuluu laajoja geologisia ja geoteknisiä tutkimuksia, on olennaisen tärkeä rakennuslupien saamiseksi toimivaltaisilta Italian ja Itävallan viranomaisilta.

Saksan, Italian ja Itävallan hallitukset ja komissio ovat sopineet, että tutkimukset aloitetaan niin pian kuin mahdollista. Tarvittavat valmistelut ovat käynnissä. Komissio on tyytyväinen siihen, että kaikki osapuolet tekevät voitavansa keskeisen suunnitteluvaiheen toteuttamiseksi mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti, niin että rakennustyöt voidaan aloittaa pikimmiten.

(1) EYVL L 228, 9.9.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3041/98

esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE) komissiolle

(8. lokakuuta 1998)

Aihe: Alankomaiden Pettenissä sijaitsevan ydinreaktorin ydinjätteen varastointi

Alankomaiden Pettenissä sijaitsevan Suurvuo-reaktorin erittäin radioaktiivisen ydinjätteen varastoinnin turvallisuus saattaa vaarantua varaston kapasiteetin loppumisen takia. Alankomaiden energiantutkimuskeskus (Energieonderzoek Centrum Nederland, ECN), jolla on käytössä Euroopan komission Pettenin ydinreaktori, arvioi varastojen täyttyvän tämän vuoden loppuun mennessä. Jäte täytyy siis varastoida ajoissa muualle. Zeelandissa sijaitseva keskusvarasto, Covra:n jätteiden loppusijoituslaitos, ei kuitenkaan ole vielä valmis ottamaan ydinjätettä vastaan eikä väliaikaiselle varastoinnille ole vielä myönnetty lupaa.

ECN katsoo, että Pettenin ydinjätteen varastoinnin turvallisuutta ei saa vaarantaa ja ilmoittaa sulkevansa ydinreaktorin, kun varaston kapasiteetti lähenee loppuaan.

1. Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta?

2. Mitä komissio aikoo tehdä ongelman ratkaisemiseksi?

3. Harkitseeko komissio mahdollisesti toisen EU:n jäsenvaltion auttamista ongelman ratkaisemisessa?

4. Kenelle kuuluu vastuu kuljetuksesta ja rahoituksesta?

Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus

(20. marraskuuta 1998)

1. Komissio on tietoinen ongelmasta. Sen alainen Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) vastaa omistajana ja luvanhaltijana suurvuoreaktorin toiminnasta. Suuren osan reaktorin toiminnasta hoitaa käytännössä sopimuksen perusteella Alankomaiden energiantutkimuskeskus ECN (nykyisin NRG) Pettenissä.

2. Komissio on harkinnut erilaisia menettelyjä ongelman ratkaisemiseksi. Vuonna 1996 tehtiin järjestelyjä käytetyn polttoaineen ja jätteen varastoimiseksi Covran kanssa tehdyn, heinäkuussa 1996 allekirjoitetun sopimuksen perusteella. Sopimus kattaa jätteen tilapäisen varastoinnin. Pitää paikkansa, että Covran varastointikapasiteetti ei ole vielä käytettävissä, koska tarvittavaa lupaa ei ole vielä myönnetty. Toisen asteen ratkaisuna on jätteen (käytetyn polttoaineen) varastoiminen reaktorirakennukseen liittyvälle alueelle, jolla on mahdollista lisätä varastointikapasiteettia.

3. Jätehuolto toteutetaan kansallisella tasolla. Yhteisön tasolla toteutuneesta ydinjätteiden varastointiyhteistyöstä ei ole esimerkkejä. Turvallisuussääntöjen on noudatettava kansallisia säännöksiä ja käytäntöjä. Lisäksi mahdollisesti jonkin toisen jäsenvaltion, kuten Ranskan, kanssa tehtävä sopimus jälleenkäsittelystä merkitsisi, että tuloksena oleva jäte palautuisi Alankomaihin lopullisesti varastoitavaksi.

4. Käytetyn polttoaineen kuljetuksesta Pettenistä Covran laitokseen vastaa Yhteinen tutkimuskeskus.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2835/98 esittäjä(t): Niall Andrews (UPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Sellafield Onko komissio tietoinen, että Sellafieldin ydinpolttoaineen jälleenkäsittelylaitoksessa on tapahtunut vuoto Irlannin mereen? Onko komissio tiedustellut asiaa Britannian hallitukselta? Jos on, mikä on ollut Britannian hallituksen vastaus? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen mistään Sellafieldin ydinpolttoaineen jälleenkäsittelylaitoksesta vastikään tapahtuneesta vuodosta Irlanninmereen. Se aikoo kuitenkin pyytää Britannian viranomaisilta lisätietoja asiasta.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3675/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Talousarvio 1999 Euroopan parlamentti hyväksyi talousarvioesityksen ensimmäisessä käsittelyssä ja mottona oli "veronmaksajan talousarvio". Tällöin pyrittiin erityisesti saamaan aikaan säästöjä menopuolella. Euroopan parlamentin osuutta oli kuitenkin korotettu 1,7 %:lla edellisvuoteen verrattuna. Korotusta perusteltiin mm. tulevien vaalien aiheuttamilla ylimääräisillä kustannuksilla. 1. Millaisiin konkreettisia toimia tällä tarkoitetaan ja miten suuria korotukset ovat käytännössä? 2. Kuka voi käyttää näitä lisämäärärahoja? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 1999) Komissio on sitä mieltä, että sillä ei ole toimivaltaa tässä kysymyksessä.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3434/98 esittäjä(t): María Estevan Bolea (PPE) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Tulipalot Venäjän itäisimmissä osissa Venäjän itäisimpien osien taiga (Sahalinin saari ja Jabarovskin alue) on kärsinyt viime keväästä lähtien useista tulipaloista. Kuiva ja kuuma kesä, kovat tuulet ja näiden tulipalojen torjuntaan tarvittavien keinojen puuttuminen ovat aiheuttaneet, että yli 1 800 000 hehtaaria metsää on jo palanut. Tämän menetyksen, jonka arvoa ei voida laskea, lisäksi ainutlaatuiset eläinlajit ovat vaarassa. Esimerkkinä siitä on Ussurin tiikeri, jonka kanta on vähentynyt 80 prosentilla. Näitä tulipaloja ei ole tälläkään hetkellä saatu hallintaan, ne vahingoittavat biologista monimuotoisuutta ja vaikuttavat negatiivisesti maailman ilmastoon. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Aikooko komissio myöntää jonkinlaista rahallista ja/tai aineellista tukea tämän ekologisen katastrofin korjaamiseksi? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1998) Komissio on tietoinen Venäjän metsäpaloihin liittyvistä ongelmista Sahalinin ja Habarovskin alueilla sekä maan muissa osissa. Metsäpaloissa vioittuu tai tuhoutuu vuosittain yhdestä kolmeen miljoonaa hehtaaria metsää. Komissio on osana vuoden 1997 Tacis-toimintaohjelmaa valmistellut lähiviikkoina käynnistyvän hankkeen, joka koskee juuri kyseistä ongelmaa. Hankkeen nimi on "Metsäpalojen torjuntajärjestelmien kehittäminen" ja sen avulla pyritään ensisijaisesti parantamaan Venäjän metsäpalontorjunnan nopeutta ja laatua. Hankkeella annetaan suoraa tai epäsuoraa tukea kolmelle aluekeskukselle (Pushkinolle, Krasnojarskille ja Habarovskille). Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteerille toimitetaan suoraan hankkeen yksityiskohtainen kuvaus.