Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3477/98 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE) komissiolle (12. marraskuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeudet Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon tämän vuoden talousarviosta on vielä käytettävissä varoja ihmisoikeustoimiin (luku B7-70)? Voiko komissio antaa lisäksi tarkkoja tietoja ihmisoikeustoimiin tarkoitettujen varojen käytöstä? Miten komissio perustelee joidenkin varojen käyttämättä jäämistä? Mihin konkreettisiin toimiin ryhdyttiin tai ryhdytään, jotta nämä varat voidaan ottaa käyttöön tehokkaasti ja nopeasti? Voiko komissio poikkeuksellisesti päättää, että tämän luvun varoja voidaan siirtää vuoden lopussa seuraavalle vuodelle? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 1999) Ihmisoikeuksista vastaava komission jäsen otti esille talousarvion lukuun B7-70 kuuluvien ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelemista koskevien budjettikohtien käytön parlamentin täysistunnossa 17. marraskuuta 1998. Hän mainitsi tuolloin useita varainhoitovuoden 1998 aikana ilmenneitä ongelmia, joista tärkeimpiä ovat Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 15. toukokuuta 1998 antaman tuomion vaikutukset sekä sellaisia asetusluonnoksia koskevien kuulemismenettelyjen vaikutukset, joilla säädetään mainitun luvun B7-70 ihmisoikeuksia koskevien budjettikohtien oikeusperustasta. Mainitut ongelmat aiheuttivat kaikkien ihmisoikeuksia koskevien budjettikohtien jäädyttämisen heinäkuun 1998 jälkipuoliskolle saakka, jolloin budjettikohtien käyttö hyväksyttiin toimielinten välisellä sopimuksella poikkeuksellisesti joulukuuhun 1998 asti. Ongelmana pidettiin myös niitä huolenilmauksia ja arvostelua, joita parlamentti oli esittänyt teknisen avun toimistojen toiminnasta. Mainituista ongelmista huolimatta komissio on tehnyt ja tekee parhaansa huolehtiakseen siitä, että luvun B7-70 määrärahat käytetään täysimääräisinä ottaen huomioon valintakriteerien noudattamisen sekä sisältöön ja maantieteellisiin alueisiin liittyvät ensisijaiset kysymykset. Luvun B7-70 budjettikohtien käytön odotetaan piakkoin nousevan 86.9 prosenttiin ja Kosovon sekä Bosnian kansalaisyhteiskuntien vahvistamiseen liittyvät toimet mukaan lukien 98 prosenttiin. Menettelyt ovat samoja kuin edellisinä vuosina lukuun ottamatta Phare- ja Tacis-ohjelmiin liittyviä kansanvallan tukemista koskevia budjettikohtia, joiden osalta hallintomenettelyt on yhdenmukaistettu kyseisen luvun muiden ihmisoikeuksia koskevien budjettikohtien kanssa. Parlamentille tullaan esittämään eri budjettikohtia sekä sisältöön liittyviä kysymyksiä koskevat väliaikaiset kertomukset. Esiintyessään parlamentin täysistunnossa asiasta vastaava komission jäsen tähdensi, että komissio voi tukea kansanvallan ja ihmisoikeuksien vahvistamista vain edistämällä kansalaisyhteiskuntaa ylläpitäviä voimia, mihin kuuluu myös kansalaisjärjestöjen tukeminen. Komissio pyrki varmistamaan, että tällaisella lähestymistavalla vastataan politiikan strategiaa koskeviin huolenilmauksiin ottaen samalla huomioon kansalaistason toiminnan. Kyseiset budjettikohdat perustettiin aikanaan parlamentin aloitteesta. Komissiolla ei ole tuomioistuimen päätöksestä C106/96 lähtien ollut oikeutta ottaa käyttöön budjettikohtia ilman erillistä valtuutusta. Parlamentin rooli on tämän vuoksi ratkaisevan tärkeä. Komissio valmistelee tulevaisuudessa sovellettavaa uutta oikeusperustaa ja toivoo parlamentin edistävän sen nopeaa hyväksymistä. Tämän lisäksi on ensiarvoisen tärkeää mainittujen budjettikohtien onnistuneen hallinnoinnin kannalta, että talousarvion selvitysosat voitaisiin hyväksyä, jotta osia toimintamenoista voitaisiin käyttää annettuun enimmäismäärään asti teknisen ja hallinnollisen avun (teknisen avun toimistot) tukemiseen.