KIRJALLINEN KYSYMYS E-0319/03

esittäjä(t): Dominique Souchet (NI) komissiolle

(10. helmikuuta 2003)

Aihe: Kyproksen ja Maltan poistaminen Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan mustalta listalta

Laivat voivat edelleen purjehtia vapaasti Kyproksen ja Maltan lippujen alla mukavuuslippulaivoina. Kyproksen ja Maltan liput ovat edelleen satamavaltioiden suorittamaa tarkastustoimintaa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan mustalla listalla.

Kuitenkin Kypros ja Malta ovat Euroopan unionin ehdokasmaita. Liittymisen edellytyksenä on mukautuminen yhteisön säännöstöön. Siten Kypros ja Malta ovat sitoutuneet hyväksymään meriliikennettä koskevan yhteisön lainsäädännön eivätkä maat liene pyytäneet määräaikojen pidennystä tai poikkeusmenettelyä.

Komission vuoden 2002 kertomuksen perusteella Kyproksen ja Maltan on jatkettava ponnisteluja päästäkseen pois mustalta listalta huolimatta edistymisestä meriliikenteen turvallisuutta koskevissa kysymyksissä.

Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:

1. Missä vaiheessa Kypros ja Malta ovat meriliikennettä koskevan yhteisön säännöstön siirtämisessä osaksi omaa lainsäädäntöään?

2. Onko lainsäädännön täytäntöönpanemiselle aikataulua? Mikäli on, niin noudatetaanko sitä?

3. Missä vaiheessa on lainsäädännön täytäntöönpano? Onko Kyproksella ja Maltalla todella mahdollisuudet ja tahtoa nopeaan täytäntöönpanoon?

4. Koska ja millä tavoin Kypros ja Malta tulevat liittymään Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan?

5. Miten Malta ja Kypros ovat sitoutuneet rajoittamaan mukavuuslippulaivojen toimintaa?

6. Mitä verohelpotuksia ja sosiaalisia etuja Kypros ja Malta edelleen myöntävät laivoille? Mitä sitoumuksia Kypros ja Malta ovat tehneet verohelpotusten suhteen?

7. Kuinka vanhoja ovat keskimäärin kummankin maan laivastot?

8. Miten komissio kannustaa Kyprosta ja Maltaa mukautumaan mahdollisimman pian yhteisön lainsäädäntöön ja kansainvälisiin lakeihin?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(18. maaliskuuta 2003)

Kuten vuoden 2002 määräaikaiskertomuksessa mainitaan, Kypros ja Malta ovat edistyneet meriliikennettä koskevan yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöään Kyproksen tapauksessa vuoden 1998 määräaikaiskertomuksen ja Maltan tapauksessa komission vuonna 1999 antaman lausunnon jälkeen. Vuoden 2002 määräaikaiskertomuksessa todetaan, että Kypros on lähentänyt pitkälti meriliikennettä koskevaa lainsäädäntöään. Maltan osalta vuoden 2002 määräaikaiskertomuksessa todetaan, että joistakin lainsäädännöllisistä edistysaskelista huolimatta Maltan on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään yhteisön säännöstön tärkeitä osa-alueita ja jatkettava tämänsuuntaisia toimia.

Komissio muistuttaa aikatauluista, jotka kuuluvat liittymisneuvottelujen aikana tehtyihin sitoumuksiin. Kuten asiakirjassa Kohti laajentunutta unionia Strategia-asiakirja ja Euroopan komission kertomus kunkin ehdokasmaan edistymisestä liittymisvalmisteluissa(1) mainitaan, komissio seuraa edelleen tarkasti ehdokasmaiden sitoumusten täyttymistä ja raportoi aiheesta neuvostolle nykyisten menettelyjen mukaisesti. Jatkuva seuranta on toteutettava vakiintuneita kanavia, kuten assosiaatiosopimuksissa perustettuja rakenteita käyttäen. Komissio ilmoittaa nykyisen käytäntönsä lisäksi kaikista sitoumusten täyttämisessä esiintyneistä viiveistä tai ongelmista.

Kyproksen ja Maltan tahto ja toimet yhteisön säännöstön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöön panemiseksi meriliikenteen alalla näkyvät etenkin tarkoitusta varten luoduissa hallinnollisissa valmiuksissa. Tältä osin vuoden 2002 määräaikaiskertomuksessa todetaan, että Kypros on vahvistanut merkittävästi kauppalaivasto-osastonsa hallinnollisia valmiuksia ja parantanut turvallisuusstandardeja. Komissio kuitenkin korostaa, että kummallakin alalla on vielä jatkettava henkilöstöä koskevia ponnisteluja. Maltan osalta vuoden 2002 määräaikaiskertomuksessa todetaan, että Malta on pyrkinyt voimakkaasti vahvistamaan hallinnollisia valmiuksiaan, mutta näitä toimia on vielä jatkettava turvallisuusstandardien parantamiseksi. Kyseisten kahden ehdokasmaan sitoumusten ja hallinnollisten valmiuksien arviointi kuuluu edellä mainittuun jatkuvaan seurantaan.

Kypros ja Malta ovat jo ilmoittaneet aikomuksestaan liittyä Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan. Tämän vuoksi niiden viranomaiset ovat pyytäneet Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan sihteeristöltä tietoja siitä, miten niiden pitäisi menetellä liittymismenettelyn käynnistämiseksi yhteistyöhaluisina jäseninä. Asiasta keskusteltiin vuonna 2002.

Saatujen tietojen mukaan kummankaan maan viranomaiset eivät ole kuitenkaan tähän mennessä esittäneet virallista liittymispyyntöä eivätkä myöskään toimittaneet omaa tilannearviotaan yhteisymmärryspöytäkirjan 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen perusteiden noudattamiseksi. Nämä perusteet koskevat etenkin aluksen lippuvaltion ja satamavaltion valvontaa koskevia valmiuksia ja saavutuksia, mikä on liittymismenettelyn ensimmäinen vaihe.

On tarpeen muistuttaa, että mukavuuslippulaivojen vastainen taistelu kohdistuu aluksiin, jotka eivät noudata työoloja ja turvallisuutta koskevia yhteisön ja kansainvälisiä standardeja. Näiden alusten havaitsemiseksi suoritettavat tarkastukset kuuluvat yhteisön säännöstöön, jonka saattamista osaksi Kyproksen ja Maltan lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoa komissio seuraa.

Maltalla ja Kyproksella voimassa oleviin meriliikennealan valtiontukijärjestelmiin sisältyy samoja tonnistoveroja koskevia peruspiirteitä kuin unionin jäsenvaltioiden nykyisiin järjestelmiin. Tältä osin on muistutettava, että vuonna 1997 annetuissa meriliikenteen valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa sallitaan laivanvarustajien ja merimiesten veroja ja sosiaalimaksuja koskevat kevennykset, ja ne voidaan jopa kokonaan poistaa.

Bremenissä sijaitsevan Institute of Shipping Economics and Logistics -laitoksen tilastojen mukaan 1 000 bruttotonnin (bt) tai sitä painavampien kaikentyyppisten alusten keskimääräinen ikä on Kyproksella 17,9 vuotta ja Maltalla 23,4 vuotta. On kuitenkin täsmennettävä, että alusten turvallisuus riippuu vain osittain niiden iästä, ja että muut tekijät, kuten alusten huolto, vaikuttavat merkittävästi alusten yleiskuntoon ja siten niiden turvallisuustasoon. Tämän vuoksi Kyproksen ja Maltan lippujen alla purjehtivien alusten vuotuinen pysäyttämisaste antaa tarkemman kuvan niiden turvallisuustasosta. Vuotta 2002 koskevat arvioidut luvut ovat Kyproksella 7,68 prosenttia ja Maltalla 7,61 prosenttia, kun vuonna 2001 luvut olivat 8,85 prosenttia ja 9,48 prosenttia ja vuonna 2000 vastaavasti 11,8 prosenttia ja 9,7 prosenttia.

Komissio on maaliskuusta 2000 alkaen suunnitellut ja toteuttanut useita liittymistä edeltäviä tukihankkeita, joiden tarkoituksena on vahvistaa Kyproksen ja Maltan hallinnollisia valmiuksia meriturvallisuutta koskevan yhteisön säännöstön täytäntöön panemiseksi. Näiden hankkeiden kokonaistalousarvio on noin neljä miljoonaa euroa. Lisäksi komissio seuraa toukokuussa 2004 tapahtuvaan maiden liittymiseen saakka niiden edistymistä niin hankkeiden toteuttamisessa kuin meriturvallisuutta koskevien sitoumusten täyttämisessäkin. Seurantaa harjoitetaan erilaisten rakenteiden (assosiaatiokomiteoiden, seurantatehtävien, liittymistä edeltäviä hankkeita seuraavan sekakomitean) avulla. Seurannasta annetaan väliaikakertomuksia, ja komissio seuraa erityisesti kaikkein tärkeimpiä kohtia yhdessä asianomaisten maiden kanssa. Vuoden 2003 lopussa on tarkoitus antaa kokonaisseurantakertomus. Kertomuksen lisäksi komissio toimittaa edelleen parlamentille etenkin parlamentin sekakomiteoiden välityksellä tietoja siitä, miten kumpikin valtio on pannut täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä liittymissopimuksen ratifiointia edeltävällä ajanjaksolla.

(1) KOM(2002) 700 lopullinen.