ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0237/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Italian salaisen palvelun raportti rahanpesussa käytetystä eurosta Onko komissio tietoinen SISMIn (Italian salainen sotilastiedustelupalvelu) raportista, jonka Il Messaggero -sanomalehti julkaisi 25. tammikuuta 1999 ja jonka mukaan euroa olisi käytetty "pesemään" laittomia pääomia, jotka eivät vielä ole tulleet rahaliikenteeseen ja pankkeihin? Aikooko komissio pyytää Italian hallitukselta SISMIn raporttia? Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa estääkseen, että rikollista toimintaa voidaan harjoittaa tietojärjestelmien ja internetin kautta? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1999) Komissio on kiinnittänyt huomiota Il Messaggero -lehdessä ja muualla lehdistössä esiintyneisiin artikkeleihin, mutta se ei ole saanut haltuunsa yhtään Italian salaisen palvelun raporttia. Komissio onkin kiinnostunut saamaan tietoonsa kaiken tähän tärkeään aiheeseen liittyvän aineiston, jonka jäsenvaltiot ovat valmiita sille toimittamaan, ja tulee ilmoittamaan Italialle kannastaan. Komissio on jo jonkin aikaa tutkinut euron käyttöönoton vaikutuksia rahanpesun torjumiseen. Komissio tapasi jäsenvaltioita rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/308/ETY(1) mukaisesti perustetun yhteyskomitean puitteissa 1 päivänä maaliskuuta 1999. Keskusteluissa käsiteltiin rahanpesun torjuntatoimia, jotka liittyvät euron käyttöönottoon sekä euroseteleihin ja -kolikoihin siirtymiseen 1. päivästä tammikuuta 2002 lähtien. Yhteisymmärrys vallitsi siitä, että rahanpesun torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden nykyisen lainsäädännön pitäisi riittää torjumaan siirtymäkauden synnyttämät vaaratilanteet. Todettiin kuitenkin, että kysymys on tärkeä, ja sitä tulisi seurata säännöllisesti. Mitä tulee elektroniseen rahajärjestelmään ja Internetin käyttöön, komissio seuraa tarkasti tekniikan kehittymistä ja mahdollista altistumista rahanpesuun liittyviin väärinkäytöksiin. Rahoitusalan työryhmän asiantuntijat (maailman johtava rahanpesun torjuntaan keskittyvä elin) eivät ole vielä törmänneet rahanpesutapauksiin, joissa olisi käytetty apuna elektroniseen rahaan liittyvää teknologiaa. He ovat kuitenkin tietoisia järjestelmän mahdollisista vaaroista ja seuraavat tilannetta. (1) EYVL L 166, 28.6.1991.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0724/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Ison-Britannian alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1101/99 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle (15. huhtikuuta 1999) Aihe: Eläkkeitä koskevat yhteiset säännöt Asetuksessa 1408/71(1) säädetään tiettyjen sosiaalisten etujen yhteensovittamisesta. Se sisältää mm. säännöksiä eläkkeiden maksamisesta, kun kansalaiset ovat työskennelleet useassa unionin maassa. Kaikki eläkkeet eivät kuitenkaan kuulu säännösten piiriin, koska jäsenvaltiot eivät vielä ole sopineet yhteisistä säännöistä esim. varhaiseläkkeen suhteen. Eläkeläisten kaltaisella tärkeällä alalla tarvitaan yksinkertaisia ja selviä sääntöjä. Siksi vaikuttaa aiheelliselta, että samat yhteiset säännöt koskevat kaikkia eläkeläisiä. Miten etujen yhteensovittamista koskeva työ etenee tällä alalla, ja aikooko komissio ehdottaa yhteisiä sääntöjä myös varhaiseläkkeitä varten? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 1999) Komissio kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että komissio on useaan otteeseen ehdottanut kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan asetuksen (ETY) 1408/71 aineellisen soveltamisalan laajentamista koskemaan varhaiseläkejärjestelmiä(2). Lisäksi komissio on äskettäin hyväksynyt ehdotuksen asetuksen (ETY) 1408/71 yksinkertaistamisesta ja uudistamisesta(3). Ehdotukseen sisältyy uusi luku, jonka tarkoituksena on sisällyttää varhaiseläkejärjestelmät asetukseen ja koordinoida niitä vuodelta 1996 peräisin olevan aiemman ehdotuksen sisältöä vastaavasti. Neuvosto tutkii uutta ehdotusta vuoden 1999 aikana. Samanaikaisesti komissio tutkii tapaus tapaukselta, noudatetaanko jäsenvaltioiden lainsäädännössä varhaiseläkeläisten suhteen EY:n perustamissopimuksessa määrättyjä periaatteita, sellaisina kuin yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut niitä viimeaikaisessa oikeuskäytännössään(4). (1) EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2. (2) Katso EYVL C 169, 9.7.1980 ja EYVL C 62, 1.3.1996. (3) EYVL C 38, 12.2.1999. (4) Katso asia C-35/97, komissio v. Ranska, tuomio 24.9.1998.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0408/99 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Neuvottelut EU:n ja Etelä-Afrikan tulevasta kauppasopimuksesta Eri lähteistä saatujen tietojen mukaan, mukaan lukien portviinin tuottajien yhdistys "Associação empresarial do Vinho do Porto", Etelä-Afrikan kauppaministeri ja komission jäsen Deus Pinheiro olisivat laatineet luonnoksen sopimukseksi, joka koskee EU:n ja Etelä-Afrikan kauppasuhteiden tulevia puitteita. Tämän luonnoksen mukaan kyseinen Afrikan maa saisi edelleen tuottaa viiniä nimityksellä "PORTO" ja/tai "PORT" ja/tai "PORTWINE" sisäisille markkinoilleen (joihin kuuluvat lisäksi Botswana, Lesotho, Namibia ja Swazimaa) 12 vuoden ajan. Asiaa on määrä tarkastella uudelleen tämän ajan kuluttua, so. alunperin ei ole asetettu sellaista ehtoa, että näiden 12 vuoden jälkeen olisi kiellettyä tuottaa viinejä, joilla olisi nämä alkuperänimitykset ja maantieteelliset merkinnät. 1. Voiko komissio vahvistaa, että Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan välille luonnosteltu sopimus sallisi eteläafrikkalaisen viinin markkinoinnin nimityksellä "PORT" ja/tai "PORTO" ja/tai "PORTWINE" koko Etelä-Afrikan sisämarkkinoilla 12 vuoden ajan ilman että olisi olemassa määräystä tämän mahdollisuuden kieltämisestä kyseisen ajan umpeuduttua? 2. Voiko komissio vahvistaa, sisältääkö tämä markkinointioikeus mahdollisuuden käyttää jotakin seuraavista alkuperänimityksistä "PORTO", "PORT" tai "PORTWINE", jotka kaikki antaisivat etiketissä ymmärtää, että kyseessä olisi Portugalissa tuotettu portviini?
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0142/99 esittäjä(t): Yves Verwaerde (PPE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Valtioista riippumattomien järjestöjen tukeminen EU:n ulkopoliittisten toimien yhteydessä Voisinko saada komissiolta luettelon yhteisön tukea saavista valtioista riippumattomista järjestöistä, jotka ovat osallistuneet vaaleihin liittyviin tarkkailu- tai koulutustehtäviin EU:n ulkopoliittisten, demokratiakehityksen lujittamiseen tähtäävien toimien yhteydessä? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen pyytämät tiedot koskevat monia yhteisön välineitä yhteistyöstä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa budjetin luvun B7-70 ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeviin erityiskohtiin saakka. Näissä olosuhteissa kyseisten tietojen kerääminen vaatisi pitkän ajanjakson kattavaa perusteellista tutkimusta. Tarkemmat tiedot siitä, mitkä rahoitusvälineet tai maantieteelliset alueet ovat kiinnostuksen kohteena, helpottaisivat tätä tutkimusta.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0340/99 esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 1999) Aihe: Autojen hintaerot Euroopassa Komission kertomus autojen verottomista hinnoista paljasti, että monet autojen valmistajat hinnoittelevat autonsa eri tavalla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa Euroopan maissa. Aikooko komissio tehdä lopun näistä hintaeroista? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Pollack ja herra Mather esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-2577/98(1) ja E-2999/97(2). (1) EYVL C 31, 5.2.1999, s. 150. (2) EYVL C 15, 25.5.1998.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0147/99 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: EU:n tuki Cuxhavenin alueelle Mitä EU:n tukea Cuxhavenin alue on saanut vaalikaudella 1994-1999 ja kuinka paljon sitä on myönnetty eri tukialoittain? Komission puheenjohtajan Santerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0143/99, E-0144/99, E-0145/99, E-0146/99 ja E-0147/99 (3. maaliskuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2985/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Eläinkohtaiset tuet ja palkkiot Irlannissa Onko komissio tietoinen Irlannin maanviljelijöiden suurista vaikeuksista, jotka johtuvat epätavallisen runsaista sateista erityisesti maan länsiosissa, ja harkitseeko komissio eläinkohtaisten tukien ja palkkioiden maksua perhetilojen tilanteen helpottamiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 1998) Komissio on tietoinen Irlannin maanviljelijöiden vaikeuksista, jotka johtuvat osin kehnoista vallitsevista sääolosuhteista. Useita toimenpiteitä on jo toteutettu ennakkojen maksamiseksi jäsenvaltioille. Naudanlihapalkkion jäsenvaltioille maksettavaa ennakkoa on nostettu kuudestakymmenestä prosentista kahdeksaankymmeneen, ja ennakon maksu on siirretty 16. päivään lokakuuta 1998. Lammaspalkkion toisen ennakon vahvistamisesta annettu asetus hyväksyttiin hyvissä ajoin, jotta maksu voitiin suorittaa tuottajille 15. lokakuuta 1998 alkaen. Molemmissa tapauksissa on jäsenvaltion tehtävä maksaa maanviljelijöille mahdollisimman pian. Tasausmaksujen osalta Irlannin käytettävissä on tavanomaiset ennakot, joten on jäsenvaltion tehtävä suorittaa maksu niin pian kuin mahdollista.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3690/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Kreikan yliopistojen henkilökunnan epäsuotuisa verotuskohtelu Kreikan laissa 2530/97 säädetään Kreikan korkeakoulujen (AEI) ja teknisten koulutuslaitosten (TEI) opetus- ja tutkimushenkilökunnan asemasta ja palkasta. Laissa sallitaan, että henkilökunta voi työskennellä yliopiston ulkopuolella (opetustehtäviensä ohessa). Ulkopuolella työskentely ei kuitenkaan saa ylittää kahdeksaa tuntia viikossa, ja 3 artiklassa todetaan, että tietty prosenttiosuus (15-30 %) palkasta, jonka yliopisto-opettajat ansaitsevat muusta kuin opetustyöstä, on pidätettävä "tileille", jotka muodostavat erillisen rahaston. Näitä varoja ei käytetä nimenomaisesti yliopistojen hyväksi, vaan niistä hyötyvät yhteiskunnan monet eri tahot. Edellä mainitun veron (joka voi olla 30 prosenttia palkkiosta) kantaminen on Kreikan perustuslain vastaista, koska se rikkoo "vastaavuuden" periaatetta, sillä kyseiselle henkilölle ei makseta käytännöllisesti katsoen mitään edellä mainituilta "tileiltä". Onko edellä mainittu veronmaksajien yhtäläisen kohtelun periaatteen mukaista, ja kuinka komissio aikoo toimia, jotta Kreikan viranomaiset lopettaisivat Kreikan yliopistojen henkilökunnan epäsuotuisan kohtelun? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys koskee tilannetta, joka ei kuulu yhteisön oikeuden soveltamisalaan. Kreikan tuloverolainsäädäntö ei kuulu yhdenmukaistettuihin aloihin, joten komissio ei voi ottaa kantaa tapaan, jolla Kreikan viranomaiset soveltavat kyseistä lainsäädäntöä.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3524/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Tietoverkostojen vahvistamiseen ja Euroopassa sovellettavien TTK-ohjelmien hyödyntämiseen liittyvät menettelyt ja keinot Viittaan aiheeseen tietoverkostojen vahvistamiseen ja Euroopassa sovellettavien TTK-ohjelmien hyödyntämiseen liittyvistä menettelyistä ja keinoista (CES 965/98). Voivatko komission yksiköt esittää tiedonannon, jossa määritellään yleisstrategia tutkimuksen, kehityksen ja innovaatioiden suhteen tieto-, liitännäis- ja hyödyntämisverkostojen alalla pitäen mielessä, että tällaisen strategian tavoitteena olisi nykyisten mekanismien rationalisointi ja alan erilaisten eurooppalaisten toimintatapojen integroiminen? Tämän yleisstrategian puitteissa on suositeltavaa, että nykyisiä mekanismeja (tutkimuksen viides puiteohjelma, rakennerahastot, opetus- ja koulutusohjelmat, pk-yrityksiä koskevat ohjelmat jne.) käytetään erityisten tukiverkostojen apuna välityksen periaatteen edistämisessä. Näiden välitysverkostojen kautta voitaisiin edistää yritysten välisiä yhteyksiä, yritysten, tutkijoiden ja yliopistojen välistä yhteistoimintaa, teknologisen kehityksen seurantaa ja taloudellista tietämystä sekä hankkeiden (oikeudellista, taloudellista jne.) suunnittelua.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4027/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) neuvostolle (11. tammikuuta 1999) Aihe: Euron käyttöönotosta aiheutuvat kustannukset 1. Onko neuvosto tietoinen, että euron käyttöönoton vuoksi pankit perivät asiakkailtaan viisi guldenia jokaisesta ulkomailla tapahtuneesta pankkiautomaattinostosta? 2. Onko neuvosto lisäksi tietoinen, että pankit perivät viisikymmentä (Alankomaiden) senttiä jokaisesta kotimaassa tehdystä pankkikorttiostosta? 3. Ymmärtääkö neuvosto, että erityisesti ulkomailla tapahtuvasta nostosta aiheutuvan viiden guldenin maksun vuoksi pankin asiakkaiden on otettava mukaansa suurempia rahasummia säästääkseen kuluja, sillä kun viidensadan guldenin kertanosto maksaa viisi guldenia, maksaa viisi sadan guldenin nostoa kaksikymmentäviisi guldenia? 4. Eikö neuvosto katsokin, että kansalaisten turvallisuutta ei edistetä sillä, että he joutuvat kuluja säästääkseen ottamaan mukaansa suurempia summia lähtiessään ulkomaille? 5. Kun otetaan huomioon, että perittävä summa on kaikissa pankeissa täsmälleen sama, onko neuvosto valmis tutkimaan, onko kyseessä pankkien kartelli tai hallitsevan aseman väärinkäyttö? 6. Jos neuvosto aikoo tutkia asian, mihin toimiin se tulee ryhtymään?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3332/98

esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (PPE) komissiolle

(10. marraskuuta 1998)

Aihe: Kulttuuri

Politiikan ja talouden Euroopan ja kulttuurialan, joka perustuu pitkälti vapaakauppaan käännösalalla, välinen valtava kuilu on yleisesti tiedossa.

Kulttuurialalla pitää päästä käännösten vapaakauppa-alueen vaiheesta eteenpäin ja edettävä järjestelmään, jossa luodaan edellytykset eurooppalaisen yleisön kehitykselle.

Laterza-kustantamo esitti Frankfurtin 50:nsillä kirjamessuilla ehdotuksen, jonka mukaan pienten ja keskisuurten kustantamoiden identiteetin turvaamisen ja säilyttämisen vuoksi olisi perustettava kustantamo nimeltä "Europa University Press". Se tulisi perustaa Firenzen Eurooppa-yliopiston yhteyteen, jotta tekstien tieteellistä oikeellisuutta voitaisiin valvoa. Kustantamo loisi mainiot edellytykset tutkimukselle ja uusien ajatusten levittämiselle nuorison keskuuteen.

Ainoa Euroopan unionilta pyydettävä tuki olisi käännösten rahoittaminen; kustantajat ja mukaan tulevat valtiot vastaisivat julkaisemiseen liittyvistä riskeistä.

Voiko komissio ilmoittaa, onko ehdotus toteuttamiskelpoinen, minkälaisia menettelyjä hankkeen perustaminen vaatisi ja kuinka pitkän ajan sen toiminnan järjesteleminen veisi?

Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus

(7. tammikuuta 1999)

Komissio voi myöntää kulttuurialoitteisiin tukea ainoastaan olemassa olevien ohjelmiensa puitteissa. Kirjojen, lukemisen ja kääntämisen alalla tukea voidaan myöntää ainoastaan hankkeisiin, jotka kuuluvat Ariane-ohjelman soveltamisalaan. Tämän ohjelman tavoitteena on kannustaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kirjojen ja lukemisen alalla sekä tukea ja täydentää jäsenvaltioiden tähän alaan liittyvää toimintaa edistämällä niiden kulttuurien elinvoimaisuutta kunnioittaen samalla niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta. Ohjelmalla pyritään lisäksi edistämään kirjallisuuden ja Euroopan kansojen historian tuntemusta ja levittämistä sekä kirjallisuuden tarjontaa kansalaisille erityisesti tukemalla kauno-, näytelmä- ja tietokirjallisuuden kääntämistä, yhteistyöhankkeita ja alan ammattilaisille suunnattua täydennyskoulutusta.

Ariane-ohjelmasta tehdyn päätöksen (N:o 2085/97/EY)(1) mukaisesti ohjelman olisi pitänyt päättyä vuonna 1998. Komissio ehdotti parlamentille viime syyskuussa, että Ariane-ohjelmaa jatkettaisiin vuonna 1999, jotta voitaisiin taata yhteisön toiminnan jatkuvuus kirjan ja lukemisen alalla ennen "Kulttuuri 2000" -ohjelman voimaantuloa 1. tammikuuta 2000. Parlamentti hyväksyi 9. lokakuuta 1998 ja neuvosto 17. marraskuuta 1998 ehdotuksen ohjelman jatkamisesta yhtä suurin määrärahoin kuin vuonna 1998.

Ariane-ohjelmaa koskeva uusi hakemuspyyntö julkaistaneen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tammikuun 1999 aikana. Ohjelmaan osallistuvien maiden kulttuurialan toimijat voivat tällöin esitellä hankkeensa toukokuuksi 1999 suunniteltuun määräaikaan mennessä.

Jos hanke tulee valituksi kaikkien esitettyjen hankkeiden arvioinnin jälkeen, sen toteuttaminen voi alkaa vuoden 1999 puolivälistä.

(1) EYVL L 291, 24.10.1997.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3378/98 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: Tietosuojadirektiivi Niin sanottu tietosuojalaki tuli voimaan Ruotsissa 24. lokakuuta. Lain taustalla on mm. EY:n tietosuojadirektiivi. Muun muassa Ruotsin viranomaisten edustajat tulkitsevat lakia ankarasti ja sitä sovelletaan Internetin kotisivuihin. Niin sanotuilla chat-toiminnoilla varustettujen kotisivujen haltija saattaa siten rikkoa määräyksiä osittain siksi, että chat-sivut sisältävät tietoja henkilöistä ja heidän mielipiteistään ja osittain siksi, että Internet on maailmanlaajuinen, jolloin tieto voi levitä EU:n ja ETA:n ulkopuolelle. Kun tietosuojadirektiivi hyväksyttiin, oliko komission tarkoituksena rajoittaa Internetin käyttöä edellä mainitussa muodossa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 1999) Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY(1) koskee kaikkea henkilötietojen käsittelyä riippumatta käytetyistä välineistä. Se koskee siis myös automatisoitua henkilötietojen käsittelyä Internetissä. Kuten direktiivin 33 artiklasta ilmenee, parlamentti ja neuvosto olivat täysin tietoisia niistä haasteista, joita tietoyhteiskunta asettaa oikeudelle yksityisyyden suojaan. Siksi direktiivin tavoitteena on taata se, että henkilötietoja käsitellään asianmukaisesti ja laillisesti, jotta yksilöt voivat suhtautua luottavaisesti siihen, miten heidän tietojaan käytetään sekä perinteisessä että verkkoympäristössä. Näin ollen Internetin käyttö keskustelutarkoituksiin ("chat"), mikä edellyttää osallistujien tai muiden henkilöiden henkilötietojen käsittelyä, on myös sovellettavien sääntöjen alaista ilman, että kyseessä olisi Internetin käytön rajoittaminen. Esimerkiksi tietystä kaikille avoinna olevasta sivustosta vastaavien pitäisi näin ollen ilmoittaa yksilöille ennalta sivuston yleisestä luonteesta sekä riskistä, että tietoja voidaan lähettää kolmansiin maihin, jotka eivät takaa henkilötietojen asianmukaista suojaa. Näissä olosuhteissa keskusteluryhmiin ("chat") osallistujat voivat vapaasti suostua vaihtamaan henkilötietojaan. (1) EYVL L 281, 23.11.1995.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4062/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (13. tammikuuta 1999) Aihe: Elinympäristödirektiivi 1992 - erityisten suojelutoimien alueiden määrittely Elinympäristödirektiivi 1992(1) velvoitti jäsenvaltiot osoittamaan kyseisen vuoden loppuun mennessä tietyn määrän alueita, jotka merkittäisiin erityisten suojelutoimien alueiksi. Yhdistynyt kuningaskunta ei ole noudattanut ainuttakaan direktiivin velvoitetta. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa varmistaakseen, että Yhdistynyt kuningaskunta toimii velvoitteiden mukaisesti? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1999) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY velvoittaa jäsenvaltiot laatimaan alueista luettelon, joka on toimitettava komissiolle kolmen vuoden kuluessa kyseisen direktiivin tiedoksiantamisesta. Kyseiset luettelot olisi siis pitänyt toimittaa komissiolle viimeistään kesäkuussa 1995. Yhdistynyt kuningaskunta on tähän mennessä ehdottanut 333:a aluetta, joiden yhteispinta-ala on 16 885 km2. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että luettelo on lähes valmis, ja että siitä puuttuu enää muutamia alueita, joita on määrä ehdottaa kevään 1999 aikana. Voidakseen laatia luettelon yhteisön tärkeinä pitämistä alueista, jotka on määrä osoittaa erityisten suojelutoimien alueiksi, komissio arvioi kansalliset luettelot yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä tehdään erikseen kunkin direktiivissä määritellyn luonnonmaantieteellisen alueen osalta. Koko Yhdistynyt kuningaskunta on Atlantin luonnonmaantieteellisellä alueella. Kyseisen alueen kansallisten luetteloiden arvioimiseksi on tarkoitus järjestää seminaari syksyllä 1999, ja arvioida samalla Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotusten vaatimustenmukaisuus. Arvion pohjalta komissio ja Yhdistynyt kuningaskunta voivat tarpeen vaatiessa jatkaa aihetta koskevia kahdenvälisiä keskustelujaan. (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.