KIRJALLINEN KYSYMYS E-1816/03 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Taseen ulkopuolisten erien lisääntynyt käyttö jäsenvaltioissa julkisen sektorin alijäämän pienentämiseksi.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0231 - 0232



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1816/03 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (2. kesäkuuta 2003) Aihe: Taseen ulkopuolisten erien lisääntynyt käyttö jäsenvaltioissa julkisen sektorin alijäämän pienentämiseksi Enronista on tullut pahamaineinen esimerkki siitä, kuinka taseen ulkopuolisia eriä voi käyttää yhtiön todellisen velkaantumisen peittämiseen. Vähemmän huomiota on saanut se, että Euroopan unionin jäsenvaltiot mukaan lukien Yhdistyneiden kuningaskuntien hallitus käyttävät myöskin tätä keinoa. Yhdistyneissä kuningaskunnissa yksityisen sektorin investointeja julkisiin hankkeisiin kannustavia PFI-aloitteita (Private Finance Initiatives) käytetään useissa rahoitushankkeissa sairaaloiden rakentamisesta rautatieverkon ylläpitoon. Taseen ulkopuoliset lainat niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla pääomitetaan usein heikosti korkomaksuilla, jotka useissa tapauksissa vastaavat suurinta osaa voittoa ennen kuin osakkeenomistajille on jaettu mitään. The Times -lehden hiljattain tekemät tutkimukset paljastivat, että pääurakoitsijalla on tavanomaisesti hankkeessa vain 5 prosentin pääomasijoitus ja että tältäkin pohjalta viiden suurimman rakentamiseen liittyvän julkisia rakennushankkeita hoitavan yksityisen urakoitsijan sijoitettuun pääomaan Yhdistyneissä kuningaskunnissa liittyy kahden miljardin punnan ilmoittamattomat velat. Tämä puolestaan merkitsee, että eri PFI-sopimuksia tehneet erillisyhtiöt yksinomaan ovat noin 40 miljardin punnan veloissa. Enron osoitti, että kysymys mahdollisten erääntyneiden lainojen merkitsemisestä taseen ulkopuolisiksi eriksi on todellinen. Monet tilintarkastajat ovat yhä hermostuneempia nähdessään merkkejä tämän käytännön lisääntymisestä. He sanovat, että erääntynyt laina on erääntynyt laina, joka ei häviä, vaikka se sijoitettaisiin taseen ulkopuolelle. Jotkut ovat huomauttaneet, että poliittiseen todellisuus on se, että hallitus ei todennäköisesti anna ydinvoimaloiden, rautatieverkostojen tai säätiöiden sairaaloiden mennä konkurssiin. Konservatiivipuolueen analyysin mukaan valtiovarainministeriön taseen ulkopuolinen velka on kokonaisuudessaan yli 100 miljardia puntaa, mikä merkitsee julkisen sektorin todellisen velkaantumisasteen olevan pikemminkin 40 kuin 32 prosenttia kansantulosta. Network Rail -rautatieyhtiön tapauksessa viime vuoden lopulla nousi keskustelua siitä, voiko valtiovarainministeri siirtää 21 miljardin punnan velan merkitsemällä sen taseen ulkopuoliseksi. Kansallinen tilastokeskus hyväksyi tämän menettelyn konsultoituaan osaston päätilintarkastajaa Alan Beardia, jonka myöhemmin väitettiin sanoneen, että olisi virhe olettaa, että hänen lausuntonsa välttämättä tukisi tilastokeskuksen päätöstä. Liikenneministeriö puolusti kirjanpitomenetelmiään todeten, että se noudattaa eurooppalaisia suuntaviivoja. Onko tämä totta, ja mitkä ovat jäsenvaltioiden velvollisuudet tässä mielessä kasvu- ja vakaussopimuksen puitteissa? Uskooko komissio, että sekä yksityisellä että julkisella sektorilla olisi tarvetta keskusteluun kansainvälisen kirjanpitostandardikomitean kanssa, jotta voitaisiin varmistaa johdonmukainen ja avoin tilinpito? Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut varmistaakseen, että Euroopan unionin hallitukset noudattavat velvollisuuksiaan tällä alalla? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 2003) Julkinen alijäämä ja velka, jotka ovat merkityksellisiä vakaus- ja kasvusopimuksen kannalta, määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93(1), sellaisena kuin se on muutettuna(2), viittaamalla Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmään(3). Lisäohjeita EKT95:n säännösten tulkinnasta annetaan Eurostatin EKT95-käsikirjassa (ESA95 Manual on government deficit and debt). EKT95:ssä, jota on sovellettava tiukasti vakaus- ja kasvusopimuksen tukemiseksi, ei kirjata taseen ulkopuolisia eriä. Tämä tarkoittaa sitä, että julkisia ehdollisia lainoja, joista saattaa tulla ajan mittaan julkisia erääntyneitä lainoja joidenkin edellytysten täyttymisen mukaan, ei kirjata julkiseksi velaksi, ennen kuin nämä edellytykset ovat täyttyneet. Niiden yksikköjen ottamat lainat, joita arvoisa parlamentin jäsen kuvailee taseen ulkopuolisiksi lainoiksi, kirjataan julkiseksi velaksi, jos nämä yksiköt luokitellaan kuuluviksi julkiseen sektoriin. Tämä riippuu niiden toimeliaisuuden taloudellisesta luonteesta ja itsenäisyydestä suhteessa hallitukseen. EKT95-käsikirjassa annetaan jo joitakin ohjeita PFI-aloitteista (Private Finance Initiatives) sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksista. Voimassa olevien säännösten mukaan yhteistyökumppanuuksiin liittyvät lainat kirjataan joko hallituksen tai urakoitsijan tilinpitoon sen mukaan, kumpaan yksikköön kunkin yksittäisen hankkeen riskit suurimmaksi osaksi kohdistuvat. Näiden monimutkaisten transaktioiden tilinpäätöskäsittelyn selkeyttämiseksi Eurostat johtaa parhaillaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia käsittelevää työryhmää, jonka toiminta johtaa lähitulevaisuudessa aiempaa yksityiskohtaisempien tilinpäätössäännösten hyväksymiseen. Network Railin alakohtaisesta luokittelusta voidaan todeta, että Eurostat tutki huolellisesti käytössään olevat tiedot ja sopi Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen tilastokeskuksen (Office for National Statistics, ONS) kanssa Network Railin luokittelusta (yksityisenä tuottajana) osaksi julkishallinnon ulkopuolista yrityssektoria, koska Network Rail täyttää kansallisessa tilinpitomenetelmässä asetetut markkinatuottajan perusteet. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista kysymyksistä, jotka koskevat Foundation Hospital -sairaaloita ja ydinvoimaloita, keskusteltiin äskettäin kansallisen tilastokeskuksen kanssa Eurostatin hiljattain Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tekemän vierailukäynnin aikana. Lisäksi on hyvä muistaa, että kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta (International Accounting Standards Board, IASB) ja Eurostat pitävät säännöllisesti yhteyttä toisiinsa, mikä mahdollistaa keskustelun tilinpäätösstandardeihin liittyvistä yhteisen edun mukaisista kysymyksistä. (1) EYVL L 332, 31.12.1993. (2) EYVL L 58, 3.3.2000. (3) (EKT95)