ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1040/98 komissiolle esittäjä(t): Nel van Dijk (V) (6. huhtikuuta 1998) Aihe: MI6:n ja Echelonin harjoittama salakuuntelu 1. Millä tavoin komissio on suojannut luottamuksellisen sisäisen tiedonsiirtoverkkonsa (esim. puhelimen, faksin, telexin ja sähköpostin kautta tapahtuva tiedonsiirto) ulkopuolisten harjoittamalta salakuuntelulta? 2. Katsooko komissio, että sen tulisi MI6:n ja Echelonin harjoittamaa salakuuntelua koskevien raporttien perusteella suojata sisäinen tiedonsiirtoverkkonsa paremmin? 3. Eivätkö viittaukset Echelonin harjoittamaan kohdistamattomaan salakuunteluun ja siihen, että näin hankittuja tietoja käytetään muihin valtion turvallisuuteen liittyviin tarkoituksiin, olekin painavia perusteita sille, että kansalaisten, järjestöjen ja yritysten sallitaan käyttää tehokkaita salakirjoitusmenetelmiä? 4. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Ison-Britannian valtion ja/tai neuvoston suhteen? 5. Onko komissio toimivaltainen ja valmis tekemään aloitteen sellaisten jäsenvaltioiden keskinäisten, EU:n toimielimiin ja toisiin jäsenvaltioihin kohdistuvan vakoilun kieltävien sitovien sopimusten tekemiseksi, joiden avulla kansalaisten, järjestöjen, yritysten ja viranomaisten välisen tiedonsiirron salakuuntelu asetetaan tiukkojen sääntöjen alaiseksi niin, että se sallitaan vain tarkkaan määriteltyjen turvallisuuspoliittisten tavoitteiden ollessa kyseessä, ja joiden avulla taataan riippumaton oikeudellinen valvonta, asianmukainen valitusten käsittely ja parlamentaarinen valvonta? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) 1. ja 4. Luottamuksellisen tiedon välittäminen yleisölle avointen viestintävälineiden kautta on kielletty komission sisäisillä päätöksillä, jotka koskevat luottamuksellisten tietojen käsittelyä. 2. Parlamentin arvoisaa jäsentä pyydetään katsomaan komission vastausta hänen kirjalliseen kysymykseensä E-1039/98 ((Katso sivu 55. )). Komissio tarkastaa jatkuvasti antamiaan turvallisuusmääräyksiä. 3. Parlamentille ja muille toimielimille antamassaan tiedonannossa ((KOM(97) 503. )) komissio on jo ilmaissut kantansa siitä, että sähköisessä viestinnässä tulisi taata turvallisuus ja yksityisyys. 5. EY:n perustamissopimuksen mukaan komissio ei ole tässä asiassa toimivaltainen.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1307/98 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Toiminta huumeiden laillistamisen puolesta EU:n jäsenvaltioissa Euroopan parlamentille esitetty huumeiden vastaista toimintaa koskeva Stewart Clarkin lopullinen mietintö, Europolin huumeyksikön (EDU) perustaminen Haagiin sekä huumausaineita ja huumeriippuvaisia tarkkailevan yksikön perustaminen osoittavat selkeästi unionin ponnistelut huumeongelman ratkaisemiseksi ja huumausaineiden vastustamiseksi. Lontoossa huumeiden laillistamisen puolesta järjestetyn mielenosoituksen tapahtumiin liittyen pyydämme komissiota toimimaan jäsenvaltioissa, jotta kansalaiset saavat oikeaa tietoa, muun muassa siitä, että huumeiden laillistamista ajavien tahojen värikkäät ja näennäisesti vaarattomat mielenosoitukset kätkevät todellisuudessa leikillisen ulkonäkönsä taakse uhkan huumeidenkäytön mainostamisesta ja että ne voidaan sallia vain jos ne ovat unionin ajamien periaatteiden mukaisia. Pyydämme komissiota kääntymään myös Britannian viranomaisten puoleen, jotta varmistetaan nykyisten huumausaineiden kaupan ja käytön kieltävien lakien täytäntöönpano sekä toiminta, jolla vähennetään huumeiden kysyntää nuorten terveyden, koulutuksen ja kuntoutuksen turvaamiseksi. Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (16. kesäkuuta 1998) Tarve toimittaa kansalaisille luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa Euroopan huumetilanteesta on tunnustettu perustamalla Lissaboniin Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus. Komission tehtävä on esittää aloitteita, jotka edesauttavat jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, tukevat näiden toimia ja edistävät jäsenvaltioiden politiikkojen ja ohjelmien yhteensovittamista ennaltaehkäisyn alalla. Tähän liittyen komissio on pannut vuosina 1996 - 2000 täytäntöön yhteisön toimintaohjelman huumeriippuvuuden ehkäisemiseksi läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio haluaa huomauttaa, että jäsenvaltiot ovat itse vastuussa kaikista tähän liittyviin mielenosoituksiin annettavista luvista.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1620/98 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (27. toukokuuta 1998) Aihe: Kotona työtätekevät eurooppalaiset Koska työaikadirektiivissä osoitetaan selvästi, että se koskee kaikentyyppisiä, myös kotona työtätekeviä työntekijöitä, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tämän valvomiseksi ja toimeenpanemiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Jäsenvaltioiden velvollisuus on varmistaa, että niiden lainsäädäntö on yleisesti yhteisön oikeuden mukainen. Jos tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/104/EY ((EYVL L 307, 13.12.1993. )), niin sanottu työaikadirektiivi, on saatettu asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä, kansallisten viranomaisten tehtävänä on toteuttaa ja valvoa kansallisia direktiivin täytäntöönpanotoimia. Komissio tutkii parhaillaan perusteellisesti jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä, ja sen tarkoituksena on laatia raportti direktiivin täytäntöönpanosta.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1585/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (25. toukokuuta 1998) Aihe: Liuskekiviteollisuus ja neljäs TTK-puiteohjelma Vastauksessaan kysymykseeni E-4008/97 ((EYVL C 196, 22.6.1998, s. 55. )) komission jäsen Cresson mainitsee neljännen tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan ohjelman puitteissa kolme hanketta, jotka on rahoitettu teollisuus- ja materiaalitekniikan ohjelman teknologian käyttöönottoa kannustavien toimenpiteiden ohjelmasta (CRAFT) (hankkeet BES2-5168, BES2-2134 ja BES2-5271). Hankkeisiin osallistuvista 16 pk-yrityksestä muutama on espanjalainen. Kuinka monta hanketta yhteensä on rahoitettu neljännestä puiteohjelmasta ja kuinka monessa näistä hankkeista Espanjan liuskekiviteollisuus on ollut osallisena? Millä alueilla? Kuinka suuri on ollut kokonaisrahoitus ja kuinka suuri on ollut yhteisön osuus rahoituksesta? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1299/98 komissiolle esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Tshernobylin 4. reaktorin suojan rakennusrahasto G 7 -maiden ja EU:n rahoitusapu Tshernobylin 4. reaktorin suojan rakentamiseksi on riittämätön hankkeen läpiajamiseksi. Rahaa on koossa puolet tarvittavasta 750 miljoonasta dollarista. Miten komissio arvioi loppurahoituksen järjestyvän? Miten komissio aikoo panna toimeen parlamentin Adamin mietinnön yhteydessä hyväksymän kannan, jonka mukaan projektin rahoituksen on oltava kunnossa ja muiden on maksettava osuutensa ennen EU-rahoituksen antamista projektin käyttöön? Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 1998) Tshernobylin reaktorin suojan rakentamisen, jonka toteutumisesta huolehtii Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki Tshernobylin reaktorin suojan rakennusrahaston kautta, on arvioitu maksavan noin 700 miljoonaa ecua. Tähän mennessä G7-maiden, yhteisön, Ukrainan ja muiden maiden lahjoituksista on kertynyt 350 miljoonaa ecua. Tämän perusteella komissio pitää tärkeänä uusia ponnisteluja lisärahoituksen saamiseksi julkisista ja yksityisistä rahoituslähteistä, jotta hankkeen täytäntöönpano voitaisiin saattaa loppuun. Hankkeen täytäntöönpanoon on kaikkiaan varattu aikaa vuoteen 2006 asti. Ongelman merkittävyyden ovat tunnustaneet Tshernobylin reaktorin suojan rakennusrahaston osarahoittajien kokous ja sen puheenjohtaja Dr Hans Blix ensimmäisessä kokouksessaan, ja G7-maat antoivat hankkeelle tukensa hiljattain pidetyssä huippukokouksessa. Asiaan liittyviä aloitteita on lisäksi parhaillaan käsiteltävänä, erityisesti tavoitteena on yksityiseltä sektorilta saatavien lahjoitusten kasvattaminen. Komissio on tiiviisti mukana näissä hankkeissa. On syytä panna merkille, että hankesuunnitelman ansiosta tiettyjä kiireellisiä vaiheita voidaan toteuttaa, vaikka kokonaisrahoitus ei vielä ole käytettävissä.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1134/98 komissiolle esittäjä(t): José Apolinário (PSE) (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhteisöaloite REGIS Portugalin Azorit on erittäin syrjäinen alue, jolle on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa annettu erityisasema. Miten komissio perustelee ehdotuksensa REGIS-aloitteesta luopumisesta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (20. toukokuuta 1998) Komissio ehdottaa yhteisön tulevien aloitteiden tehokkuuden, näkyvyyden ja innovatiivisen luonteen lisäämiseksi rakennerahastoista annetun yleisasetuksen ((KOM(1998) 131 lopullinen. )) 19 artiklassa toiminnan keskittämistä ainoastaan kolmeen aiheeseen, joissa yhteisön yhteistyö- ja innovaatiohalu näkyisi tosiasiallisesti. Kyseessä on rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö, maaseudun kehittäminen sekä valtioiden välinen yhteistyö työmarkkinoille pääsyyn liittyvän kaikenlaisen syrjinnän ehkäisemistä koskevien uusien käytäntöjen osalta. Lisäksi vuonna 1994 ((EYVL C 180, 1.7.1994. )) annetussa komission tiedonannossa, jossa vahvistetaan REGIS II-ohjelman suuntaviivat, todetaan, että tämän aloitteen perusteella syrjäisimmät alueet voivat osallistua täysimääräisesti muihin aloitteisiin perustuviin toimiin. Tämän vuoksi kaikki vuoteen 1999 mennessä toteutettavat toimet ovat hyvin yhteneviä ja luonteeltaan yhdentyneitä. Niinpä jäsenvaltio voi ehdottaa tähän asti REGIS-ohjelman perusteella toteutettuja toimia tavoitteeseen 1 kuuluvien ohjelmien perusteella. Tarkoituksena on keskittää aiheita entisestään, selkeyttää näiden toimien hallintoa ja hoitoa ja tehostaa entisestään yhteisön varojen käyttöä. Lisäksi komissio voisi Amsterdamin sopimuksen uuden artiklan nojalla ehdottaa neuvostolle kyseisiä alueita koskevien erityisten, yhteisön politiikasta poikkeavien toimenpiteiden mukauttamista siten, että näiden alueiden erityiset vaikeudet otettaisiin huomioon.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0804/98 komissiolle esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Viivästykset ja petokset T-lomakkeiden tulliselvityksen yhteydessä Onko Euroopan komissio tietoinen, että tavaroiden yhdestä EU:n jäsenvaltiosta toiseen tapahtuvan passituksen yhteydessä tulliviranomaisten suorittama T-lomakkeiden tulliselvitys aiheuttaa suunnattomasti viivästystä ja että samanaikaisesti näiden lomakkeiden kopioiden avulla harjoitetaan laajamittaista petostoimintaa? Onko Euroopan komissio tietoinen, että viivästyksen syy löytyy usein tavaroiden määränpäästä, koska vastaanottajavaltion tulliviranomaiset eivät lähetä kopiota takaisin alkuperävaltioon, jotta viranomaiset voisivat käsitellä sitä edelleen? Onko Euroopan komissio tietoinen, että kuten 10. helmikuuta 1998 ilmestyneen Nieuwsblad Transport -aikakauslehden artikkelista ilmenee, tällaista tapahtuu varsinkin Ison-Britannian tullilaitoksessa, jossa lomakkeet joutuvat roskiin sen sijaan, että ne lähetettäisiin takaisin, ja että tämän vuoksi lähettäjä joutuu itse osoittamaan tavaroidensa saapuneen perille? Eikö Euroopan komissio katsokin, että olisi parempi automatisoida tämä käsittely? Aikooko komissio ryhtyä toimiin, jotta tällainen käytäntö saataisiin loppumaan?Jos se näin aikoo, millaisiin toimiin se on aikonut ryhtyä? Mikä on syynä, jos komissio ei aio ryhtyä toimiin? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että T-lomakkeiden tulliselvitys aiheuttaa viivästystä. Passitusasiakirjojen palautettavaksi tarkoitettu kopio lähetetään takaisin lähtötoimipaikkaan joko suoraan tai keskitettyjen tullitoimipaikkojen kautta, jotka voivat sijaita joko alkuperämaana tai määränpäänä olevassa jäsenvaltiossa tai molemmissa. Komission saamien tietojen mukaan viivästyksiä tapahtuu kaikissa passitusasia-kirjojen palautusketjun osina olevissa tullitoimipaikoissa. Komissio ei ole tietoinen mainitusta artikkelista. Komissio on samaa mieltä siitä, että käsittely olisi automatisoitava. Huhtikuun 30. päivänä 1997 komissio antoi tiedonannon ¨Euroopan passitusta koskeva toimintasuunnitelma * uusi tullipolitiikka¨ ((KOM(97) 188 lopullinen. )). Tässä toimintasuunnitelmassa komissio pitää tietokoneistamista passitusuudistuksen keskeisenä osana. Uuden tietokoneistetun passitusjärjestelmän (NCTS) mukaan passitusasiakirjojen palautettavaksi tarkoitettu paperikopio korvataan sähköpostiviestillä, mikä nopeuttaa passitustapahtumia ja lisää toimintojen turvallisuutta. Tietokoneistetun passitusjärjestelmän täytäntöönpanoa valmisteltaessa komissio on käynnistänyt joitakin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa passitusasiakirjojen palauttamista lähtötoimipaikkaan. On luotu kansallisten koordinaattoreiden ja paikallisten yhteyshenkilöiden verkosto, ja jäsenvaltioita on kehotettu toteuttamaan kansalliset hallinnointisuunnitelmat yhteisesti sovitun rakenteen mukaisesti. Komissio on ehdottanut, että lainsäädännön avulla vahvistetaan selvät määräajat passitusasiakirjojen kopioiden palauttamiselle ja organisoidaan keskitetyt tullitoimipaikat uudelleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1454/98 komissiolle esittäjä(t): Christof Tannert (PSE) (11. toukokuuta 1998)

Aihe: Elementtitalolähiöt jäsenyyttä hakevissa maissa

Entisissä itäryhmän maissa, Itä-Saksa mukaan lukien, yli 170 miljoonaa ihmistä asuu suurissa elementtilähiöissä. Vaikka asuntopoliittiselta näkökannalta asiaa tarkasteltaessa näillä lähiöillä tuleekin olemaan huomattava merkitys vielä seuraavien vuosikymmenien aikana, ne ovat huomattava riskitekijä sekä rakennusteknisesti että sosiaalisten kysymysten osalta. Mitä toimenpiteitä Euroopan komissio aikoo toteuttaa elementtitalolähiöihin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi, ottaen huomioon, että nämä ongelmat tulevat koskettamaan Euroopan unionia erityisesti sen tulevan laajentumisen yhteydessä?

Saksalainen asumista käsitellyt komitea ¨Habitat-Nationalkomitee¨ nimesi edellä mainittuja ongelma-alueita parhaiten kuvaavaksi esimerkiksi (¨best-practise-modell¨) Berliinissä sijaitsevan Hellersdorfin asumalähiö-hankkeen, ja esitteli sen Istanbulissa vuonna 1996. Satakaksikymmentä asiantuntijaa 25:stä Keski- ja Itä-Euroopan maasta tapasi toisensa Sofiassa lokakuussa 1997, ja he vaativat muun muassa Euroopan unionia käsittelemään suuriin elementtitalolähiöihin liittyviä ongelmia (¨Sofiassa tehty päätöslauselma Keski- ja Itä-Euroopan elementtitalolähiöistä¨). Onko komissio reagoinut esitettyyn vaatimukseen? Jos on, niin miten?

Onko komissiolla käytössään tähän asiaa liittyvää materiaalia Keski- ja Itä-Euroopan maista, etenkin niistä maista, jotka haluavat liittyä Euroopan unioniin? Onko komissio valmis laatimaan ohjelman tai tekemään ohjelman laatimiseen tähtäävän aloitteen tai osallistumaan ohjelmaan, jonka tarkoituksena on edellä mainitun kaltaisten lähiöiden kestävän kehityksen varmistaminen ja jos on, niin millä tavoin?

Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 1998)

Agenda 2000:ssa ((KOM(97) 2000 lopullinen. )) ja joulukuussa 1997 Luxemburgissa pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmissä määrätään hakijamaita koskevasta liittymistä valmistelevasta strategiasta, jonka tarkoituksena on, että kaikki Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaat voisivat tulla Euroopan unionin jäseniksi ja että ne tätä varten ottaisivat mahdollisimman paljon kansalliseen lainsäädäntöönsä ennen liittymistä voimassa olevaa yhteisön oikeutta.

Asuntopolitiikka ei kuulu yhteisön oikeuteen, ja siitä voidaan hyvin tehokkaasti päättää paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla. Tämän vuoksi komissiolla ei ole suoranaisia tehtäviä, jotka koskevat elementtitaloissa asumista tulevaisuudessa Keski- ja Itä-Euroopassa, eikä sillä ole erityistä sanottavaa parlamentin jäsenen esille ottamista kysymyksistä.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1437/98 komissiolle esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Gibraltarin eläkerahastot Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin viranomaiset sopivat Gibraltar Social Insurance Fund -eläkerahaston lopettamisesta 31. joulukuuta 1993. Päätös oli selvästi yhteisön säädösten vastainen ja siksi komissiolle antoi Yhdistyneelle kuningaskunnalle asiaa koskevan lausunnon perusteluineen ETY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti. Komission toimenpiteen tuloksena eläkkeiden maksaminen aloitettiin uudelleen 30. kesäkuuta 1996. Silti sadat työntekijät, jotka ovat espanjalaisia eläkeläisiä, ovat joutuneet kärsimään maksujen, jotka koskevat ajanjaksoa 1. tammikuuta 1994 - 30. kesäkuuta 1996, myöhästymisistä. Tämän johdosta kysyn komissiolta seuraavaa: mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa, jotta neuvoston asetusten 1408/71 ETY ((EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2. )), 574/72 ETY ((EYVL L 74, 27.3.1972, s. 1. )) ja Rooman sopimuksen 48 - 51 ja 227 artiklan määräykset pannaan täytäntöön? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamasta ongelmasta, joka koskee osalle Gibraltarin eläkerahastoon kuuluneille työntekijöille ajalta 1.1.1994-30.6.1996 maksamatta jääneitä rästejä. Itse asiassa kun komissio päätti 26.6.1997 lopettaa edellä mainitun rahaston lakkauttamisen vuoksi Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan aloittamansa menettelyn, se lähetti henkilökohtaisen kirjeen 6 500:lle valituksen tehneelle henkilölle tiedottaakseen heille niistä toimista, joihin komissio oli vuodesta 1994 lähtien ryhtynyt paljastuneen tilanteen korjaamiseksi. Heitä pyydettiin kuitenkin myös ilmoittamaan mahdollisista ongelmista eläkkeiden maksamisessa, jotta voitaisiin huolehtia edunsaajien oikeuksien kunnioittamisesta. Lähetettyään kirjeen komissio otti yhteyttä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisiin yrittääkseen löytää ratkaisun esitettyihin tapauksiin. Jos tilanne ei korjaannu, komissio saattaa panna vireille uuden rikkomisesta johtuvan menettelyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0075/98 komissiolle esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) (30. tammikuuta 1998)

Aihe: Henkilöihin sisäisillä rajoilla kohdistuvat tarkastukset

1. Onko komissio tietoinen, että siitä lähtien, kun Italia liittyi Schengenin sopimukseen, on henkilöihin kohdistuvat tarkastukset poistettu Italian ja sen naapurimaiden sekä Saksan, Belgian ja Luxemburgin välisiltä sisäisiltä rajoilta, mutta että Alankomaiden - ts. Schipholin lentokentän - ja Italian välillä niitä yhä jatketaan?

2. Katsooko komissio, että koska Alankomaiden ja sen naapurimaiden välisistä sisäisistä rajoista on luovuttu, ei ole enää myöskään mielekästä jatkaa tarkastusten tekemistä Schipholin lentokentällä?

3. Eikö komissio katsokin, että koska Schengenin sopimus tullaan sisällyttämään kolmanteen pilariin, komission tulisi vielä jatkaa ponnisteluja hyödyttömien ja tarpeettomien sisäisillä rajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi?

4. Jos komissio katsoo näin, miten se aikoo tähän ryhtyä ja mitä aloitteita se aikoo tehdä?

Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998)

1. ja 2. Kaikkia rajatarkastuksia Italian ja muiden Schengen-maiden välillä ei vielä ole poistettu. Toimeenpanevan komitean 7. lokakuuta 1997 tekemässä, Schengenin sopimuksen täytäntöönpanoa Italian osalta koskevassa päätöksessä määrätään muun muassa, että passintarkastukset lentokentillä poistetaan kahdenkeskisten neuvottelujen perusteella kaikilta Italiaan suuntautuvilta tai Italiasta lähteviltä lennoilta. Italia ja Alankomaat tekevät lisäpöytäkirjan, jonka mukaan lentokenttätarkastukset poistetaan asteittain 29. maaliskuuta 1998 mennessä. Maiden välisillä raja-asemilla tehtävät tarkastukset poistetaan rajanaapurimaiden kanssa yhteisesti sopien alkuvaiheen ja siirtymävaiheen aikana eli 26. lokakuuta 1997 ja maaliskuun 1998 välisenä aikana.

3. ja 4. Pöytäkirjan, jolla Schengenin säännöstö sisällytetään osaksi Euroopan unionia, 2 artiklan 1 kohdan mukaan neuvoston olisi määriteltävä perustamissopimusten asiaankuuluvien määräysten mukaisesti kunkin Schengenin säännöstöön kuuluvan säännöksen tai päätöksen oikeudellinen perusta. Näin ollen Schengenin säännöstöä ei liitetä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon, vaan ¨jaetaan ¨ EY:n perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston välillä. Komission arvion mukaan henkilöihin sisäisillä rajoilla kohdistuvien tarkastusten poistamista koskevan Schengenin säännöstön ja erityisesti Schengenin sopimuksen 2 artiklan 1 * 3 kohdan oikeudellinen perusta on EY:n perustamissopimuksessa, erityisesti sen uuden 62 artiklan 1 kohdassa. Jos neuvosto on asiasta samaa mieltä päätöksessään, jolla Schengenin säännöstö jaetaan EY:n perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston välillä, näihin Schengenin sopimuksen osiin sovelletaan EY:n perustamissopimuksen toimielimiä koskevia asiaankuuluvia määräyksiä, joiden mukaan niitä myös muutetaan.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1924/98 komissiolle esittäjä(t): Alan Donnelly (PSE) (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Terveyttä ja turvallisuutta koskevat määräykset matkailijoiden majoitusalueilla Voiko komissio kertoa, aikooko se esittää ehdotuksia leirintäalueiden, asuntovaunualueiden ja muiden vastaavien matkailupalvelujen terveyttä ja turvallisuutta koskevien standardien käyttöön ottamiseksi koko EU:n alueella? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 1998) Yhteisön tasolla on jo toteutettu joukko kuluttajansuojaa ja erityisesti kuluttajien terveyttä ja turvallisuutta koskevia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on matkailijoiden suojelu. Komissio seuraa jatkuvasti, miten kyseiset säädökset toimivat käytännössä. Näiden kuluttajien suojelua koskevien toimenpiteiden lisäksi on voimassa huomattava määrä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Komissio katsoo kuitenkin, että erityisten, yleisön terveyttä ja turvallisuutta matkailukohteissa koskevien standardien laatiminen kuuluu ensi sijassa jäsenvaltioille ja että matkailualan on myös täytettävä velvollisuutensa matkailukohteiden laadun ja turvallisuuden parantamiseksi mahdollisimman korkeiden standardien mukaisesti. Tehokas tiedon levittäminen matkailijalle matkailukohteiden terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista on olennainen tekijä standardien kohottamisessa. Komissio aikoo siinä suhteessa varmistaa, että olemassa oleva lainsäädäntö pannaan asianmukaisesti täytäntöön, ja pyrkii edistämään tiedon levittämistä ja parhaita käytäntöjä jäsenvaltioissa toteutettavien tämän alan innovaatiotoimenpiteiden osalta. Tämä on ensisijainen aihe tulevissa työohjelmissa, joissa käsitellään matkailijoiden etujen edistämistä.