ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4048/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (13. tammikuuta 1999) Aihe: Venäjän ydinturvallisuus ja unionin pohjoinen ulottuvuus Komission jäsen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (E-3325/98)(1) esittämääni konkreettiseen kirjalliseen kysymykseen on erittäin yleisluontoinen. Vastauksessa ei oteta kantaa mihinkään komission valmistelemaan Venäjän ydinturvallisuuteen liittyvään yhteistyöohjelmaan, vaikka kaikkien tiedossa on, että mm. komission valmistelemassa unionin pohjoista ulottuvuutta käsittelevässä asiakirjassa on selkeitä operationaalisia ehdotuksia myös ydinturvallisuuden alalle. Mihin valmisteleviin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tai on jo ryhtynyt pohjoista ulottuvuutta käsittelevän asiakirjansa pohjalta, jotta Venäjän ydinturvallisuutta koskevat operationaaliset ehdotukset voitaisiin toteuttaa? Millä aikataululla komissio aikoo edetä tässä kysymyksessä? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 1999) Komissio ei voi antaa Tacis-ohjelmasta välitöntä apua edunsaajille eli tässä tapauksessa ydinvoimaloille, vaikka niillä olisi suuria vaikeuksia työntekijöidensä palkan maksamisessa. Lisäksi on todennäköistä, että väliaikaisenakin tällainen apu on tehotonta. Komissio on kuitenkin ryhtynyt alustaviin toimiin sisällyttämällä useisiin hankkeisiin taloudellisen ulottuvuuden, johon voimaloista vastaavat venäläiset on perehdytettävä. Perehdyttäminen tapahtuu paikan päällä kuten virastoissa, laitoksissa ja tärkeimmissä yhtiöissä (esimerkiksi tärkeimmässä ydinvoimayhtiössä Rosenergoatomissa ja Minatomissa) toteutettavien hankkeiden avulla. Yleisesti voidaan todeta, että Tacis-hankkeiden taloudellista ulottuvuutta korostetaan yhä enemmän jo tulevien ohjelmien hankkeiden määrittelyssä. On syytä huomata, että taloudelliset näkökohdat ovat yleensä jääneet paitsioon Venäjän ydinalalla alan poliittisen tärkeyden vuoksi. Tästä syystä henkilöstön kouluttamiseen on panostettava erittäin voimakkaasti. Tulosten näkyminen kestää kuitenkin kauan alalla, jonka altistuminen länsimaiselle vaikutukselle on kaikesta huolimatta erittäin vähäistä. Komissio on saanut tietää hiljattain, että Rosenergoatomin rahoitushallintoa on lujitettu valitsemalla rahoitusasiantuntija uudeksi varapääjohtajaksi. Ensimmäisten vaikutelmien perusteella Rosenergoatomin kassavaratilanne on parantunut selvästi. Pohjoisen ulottuvuuden yhteydessä ehdotetuilla toimilla pyritään parantamaan alueen ydinturvallisuutta. Niillä ei pyritä vastaamaan Venäjän nykyiseen rahoituskriisiin, vaikka se voikin vaikuttaa hankkeiden täytäntöönpanoon. (1) EYVL C 142, 21.5.1999, s. 121.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3092/98 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: LEADER 1 -ohjelman mukaisen tuen maksujen myöhästyminen Maaseudun kehittämiskeskus "La Montaña" on Cocentainan kunnassa (Alicante, Espanja) perustettu yksikkö, joka on osallistunut ponnekkaasti LEADER 1 -ohjelman kehittämiseen. Se on onnistunut saamaan erilaisia avustuksia naapurikunnissa toteutettuihin hankkeisiin. Kuitenkin vaikka sekä avustusten myöntämisestä La Montañalle vuonna 1994 että avustettavien hankkeiden valmistumisesta on kulunut aikaa, edunsaajille ei ole vieläkään maksettu kokonaisuudessaan myönnettyjä avustuksia. La Montaña on selittänyt edunsaajille, että viivästymisen syynä on se, että se ei ole vieläkään saanut koko sitä rahamäärää, joka sen piti saada Euroopan unionilta. Toisaalta Espanjan maatalousministeriön edustajat (välikäsiä EU:n ja La Montañan välillä) ovat ilmoittaneet avustusten vastaanottajille, että osan rahoista maksetaan Espanjan tilintarkastusviraston päätöksestä riippuen. Tässä tilanteessa LEADER-ohjelmaa paikan päällä toteuttavat yksiköt ovat puolustuskyvyttömiä. 1. Tietääkö komissio LEADER-ohjelman varojen lopullisen maksamisen viivästymisestä? 2. Mitä komissio voi tehdä toimittaakseen lopullisesti kaikki LEADER-ohjelmasta maksettavat avustukset nyt, kun aikaa on kulunut jo näin paljon? 3. Voiko komissio tiedottaa, miten tällaisia tilanteita seurataan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1998) Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja niistä tosiseikoista, joihin kunnianarvoisat jäsenet ovat viitanneet. Komissio ilmoittaa heille näistä tiedoista.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4023/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (8. tammikuuta 1999) Aihe: EU:n ja Macaon väliset suhteet sitten kun Macao siirtyy Kiinan alaisuuteen 20. joulukuuta 1999 Milloin komissio aikoo laatia samankaltaisen tiedonannon kuin se teki Hong Kongin tapauksessa EU:n ja Macaon erityishallintoalueen välisten suhteiden tulevaisuudesta sitten kun vastuu Macaosta kuuluu Kiinan kansantasavallalle? Tässä yhteydessä olisi taattava se, että periaatetta "yksi maa, kaksi järjestelmää" noudatetaan, ja otettava huomioon Macaon merkitys niin Kiinasta länteen kuin EU:sta Kiinaan johtavana "avoimena ovena". Milloin komissio aikoo antaa kyseisen tiedonannon, joka parlamentin olisi saatava niin hyvissä ajoin, että siitä ehditään keskustella? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1999) Komissio kannattaa vahvasti "yksi maa, kaksi järjestelmää" -politiikan soveltamista tulevaan Macaon erityishallintoalueeseen. Kuten komission asiasta vastaava jäsen vahvisti 2. marraskuuta 1998 Macaoon tekemällään vierailulla, komissio aikoo laatia parlamentille ja neuvostolle tiedonannon yhteisön ja Macaon välisistä suhteista. Noudattamalla samaa menettelyä kuin Hongkongin tapauksessa komissio aikoo laatia kyseisen tiedonannon vuoden 1999 jälkipuoliskolla vähän ennen sitä päivää, jolloin Macao siirtää ylimmän vallan Kiinan kansantasavallalle. Näin komissio voi ottaa esille pääkysymykset, joita seurataan "yksi maa, kaksi järjestelmää" -politiikan ensimmäisenä soveltamisvuotena.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2855/98

esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle

(28. syyskuuta 1998)

Aihe: Kestävät kaupungit ja kestävä kehitys

Onko komissio sitä mieltä, että budjettikohdasta B4-304 rahoitettava kestäviä kaupunkeja koskeva kampanja ja budjettikohdasta B4-306 rahoitettava kestävän kaupunkikehityksen foorumi sisältävät keskenään päällekkäisiä toimia? Onko komissio sitä mieltä, että näiden hankkeiden hoitamisesta vastaavien PO XI:n ja IV:n kahden erillisen yksikön välillä on riittävästi koordinaatiota?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus

(9. marraskuuta 1998)

Euroopan kestävän kehityksen kaupunkeja koskevan kampanjan ja kestävän kehityksen kaupunkifoorumien verkon toiminnan välillä on huomattava ero.

Euroopan kestävän kehityksen kaupunkien kampanjan yleistavoitteena on edistää kestävää kehitystä paikallisten Agenda 21 -suunnitelmien ja vastaavien ohjelmien avulla lujittamalla kaikkien paikallisviranomaisiin lukeutuvien toimijoiden välisiä kumppanuussuhteita ja eri viranomaistahojen yhteistyötä. Viisi paikallisviran-omaisista koostuvaa kansainvälistä verkostoa tai yhteenliittymää osallistuu kampanjaan toteuttamalla hankkeita kestävän kehityksen turvaamiseksi. Näihin hankkeisiin kuuluvia toimia ovat mm. tietoisuuden lisääminen, kokemusten vaihto esimerkiksi hyviä käytäntöjä esittelevien seminaarien avulla, tiedon levittäminen Internet-sivustojen tai tiedotuslehtien välityksellä, teknisen opastuksen ja koulutuksen kehittäminen sekä koulutusmateriaalin tuottaminen. Kaikki kampanjassa mukana olevat paikallisviranomaiset voivat vapaasti osallistua näihin kampanjan toimiin ja hankkeisiin, joita kampanjatoimisto koordinoi.

Kestävän kehityksen kaupunkifoorumit perustettiin vuonna 1995. Kyseessä on 20 kaupungin muodostama kokeiluverkosto, jota komissio hallinnoi. Kunkin kaupunkifoorumin tarkoituksena on tiedottaa kyseiselle kaupungille yhteisön politiikoista ja luoda paikallisia yhteistyökumppanuuksia näiden politiikkojen toteuttamiseksi käytännössä. Kaupunkifoorumien toiminta ei kohdistu ainoastaan kaupunkien viranomaisiin, vaan koko kansalaisyhteiskuntaan, ja sillä pyritään erityisesti edistämään yksittäisten kansalaisten osallistumista. Toiminnassa käytetään usein innovatiivisia tieto- ja viestintätekniikoita.

Kaupunkifoorumit toimivat näin ollen paljon pienemmässä mittakaavassa kuin suurin osa Euroopan kestävän kehityksen kaupunkien kampanjan hankkeista, ja ne kohdistuvat välittömämmin foorumiverkoston kaupungeissa toteutettaviin toimiin.

Kaupunkifoorumista ja kestävän kehityksen kaupunkien kampanjasta vastaavien komission yksiköiden välinen yhteistyö on tiivistä ja tehokasta.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3429/98 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Viinintuotannon tuki Esittäjä viittaa komission jäsenen Franz Fischlerin samaa aihetta koskeneeseen kysymykseen E-2198/98(1) antamaan vastaukseen. Kyseisen vastauksen mukaan ehdotuksessa neuvoston asetukseksi (EY) viinin yhteisestä markkinajärjestelystä menot tulevat olemaan suuremmat kuin viimeisten viinivuosien keskimääräiset menot. Merkitseekö tämä lisäystä Agenda 2000:ta koskevissa ehdotuksissa tarkoitettuun apuun? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1998) Agenda 2000:ssa(2) 15. heinäkuuta 1997 esitetyissä viinialan menoja koskevissa alustavissa ennusteissa ei otettu huomioon alan uudistamisehdotusta. Kyseiset ennusteet perustuivat menoarvioihin, joissa otettiin huomioon tulevan viinivuoden tuotantoarviot ja voimassa oleva lainsäädäntö. Komission 16. heinäkuuta 1998 (vuosi Agenda 2000:n jälkeen) esittämässä viinin yhteistä markkinajärjestelyä koskevassa uudistusehdotuksessa(3) esitetään viinitilojen rakenneuudistustoimia markkinoiden sopeuttamiseksi ja ylituotannon välttämiseksi ajan mittaan. Tästä rakenneuudistuksesta aiheutuvat menot lisäävät ensimmäisinä uudistuksen jälkeisinä vuosina jonkin verran viinialan menoja mutta tervehdyttävät keskipitkällä aikavälillä kyseisiä markkinoita. Agenda 2000:n rahoituskehystä päivitetään sitä mukaan kun tarkempia tietoja on saatavilla. Näin on toimittu myös Agenda 2000:n uusissa rahoitusnäkymissä käsiteltävän viinin yhteisen markkinajärjestelyn yhteydessä. (1) Katso sivu 3. (2) KOM(97) 2000 lopullinen. (3) EYVL C 271, 31.8.1998.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3997/98 esittäjä(t): Daniel Féret (NI) komissiolle (21. joulukuuta 1998) Aihe: Lapsityövoiman käyttö Isossa-Britanniassa Onko komissio tietoinen lapsityövoiman käytön yleisyydestä Isossa-Britanniassa, jossa 500 000 alle 13-vuotiasta käy työssä ja jossa on 2 miljoonaa alle 16-vuotiasta palkansaajaa, kuten Low Pay Unitin tutkimuksesta käy ilmi? Eikö ole huolestuttavaa - jopa järkyttävää - että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on edelleen käytössä erittäin löyhä lapsityövoimaa koskeva lainsäädäntö ja ettei edelleenkään löydy riittävästi varoja lainsäädännön noudattamisen varmistamiseen, vaikka maassa on nyt sosialistihallitus? Eikö komissio katso aiheelliseksi esittää - direktiivin muodossa - uutta aloitetta, jonka tarkoituksena olisi luoda täsmälliset lapsityövoimaa koskevat yhteisön säännökset ja taata lapsille korkeatasoinen suoja koko Euroopan unionissa? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 1999) Komissio muistuttaa, että lapsityövoiman käyttö on yhteisön lainsäädännön mukaan kiellettyä. Nuorten työntekijöiden suojelusta 22 päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/33/EY(1) perusteella jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet lapsityövoiman käytön kieltämiseksi. Kiellon noudattamisen varmistamiseksi niiden on vahvistettava työhönoton alaikäraja, joka ei saa olla alhaisempi kuin pakollisen täysipäiväisen koulunkäynnin päättymisikä eikä missään tapauksessa alle 15 vuotta. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää lainsäädännössään tietyistä poikkeuksista, jotka koskevat vähintään 13-14-vuotiaiden lasten tekemää kevyttä työtä, kunhan ne ottavat huomioon terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät direktiivin tavoitteet. Jos jäsenvaltiot turvautuvat tähän poikkeusmahdollisuuteen, niiden on noudatettava direktiivissä säädettyjä rajoja ja ehtoja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle yhteisön direktiivin voimaansaattamiseksi annetut kansalliset säädökset. Mainittakoon erityisesti, että asetukset lasten suojelusta työelämässä (Child protection at work regulations 1998) tulivat voimaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa 4. elokuuta 1998. Työhönoton alaikärajan ja kevyen työn sallitun aloittamisiän suhteen Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntö näyttäisi olevan direktiivillä 94/33/EY asetettujen yhteisön normien mukainen. Normien noudattamisen valvonta kuuluu niiden soveltamisen valvonnasta vastaaville kansallisille viranomaisille. (1) EYVL L 216, 20.8.1994.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3581/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Turkkilaisten viranomaisten Chalkin teologista koulua vastaan suuntaamat toimet Turkkilaiset viranomaiset ovat lakkauttaneet Chalkin teologisen koulun johtokunnan pyrkimyksenään yhtäältä vahingoittaa ekumeenisen patriarkaatin arvovaltaa ja toisaalta pelotella Turkin kreikkalaisia, jotta nämä eroaisivat ulkokreikkalaisten omaisuutta hallinnoivista laitoksista ja nämä näin ollen päätyisivät "isännättömään" tilaan. Patriarkka Bartholomeos on esittänyt tätä asiaa koskevan valituksen, ja Yhdysvaltain hallitus on jo julkistanut aikomuksensa esittää vastalauseita tästä asiasta. Koska tällä toimenpiteellä turkkilaiset viranomaiset rikkovat moukkamaisesti ihmisoikeuksia, uskonnonvapautta sekä kansalaisten tasavertaisuuden ja oikeudenmukaisuuden periaatteita, aikooko komissio tuomita nämä Turkin uudet paheksuttavat teot, jotka kohdistuvat patriarkaattia vastaan ja ryhtyä tarvittaviin toimiin, jotta Chalkin teologisen koulun sallittaisiin jälleen aloittaa toimintansa ja jotta päätös sen johtokunnan lakkauttamisesta peruttaisiin? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3566/98 ja E-3581/98 (23. joulukuuta 1998) Komissio on tietoinen Chalkin teologisen koulun johtokunnan hiljattain tapahtuneesta irtisanomisesta. Komissio on huolestunut näistä uusista tapahtumista, jotka vaikuttavat Turkin ihmisoikeustilanteeseen ja erityisesti Turkin uskonnollisten vähemmistöjen tilanteeseen. Komissio seuraa tarkkaan kaikkia Turkin ihmisoikeustilanteeseen liittyviä näkökohtia. Ensimmäisessä Turkin edistymistä Euroopan unioniin liittymisessä koskevassa määräaikaiskertomuksessa, joka annettiin 4. marraskuuta 1998, komissio painotti tähän asiaan liittyviä ongelmia ja tarvetta parantaa nykytilannetta. Komissio yhtyy myös täysin vuoden 1997 joulukuussa Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin. Päätelmissä todetaan, että Turkin ja Euroopan unionin yhteyksien lujittaminen riippuu myös siitä, kuinka Turkki jatkaa aloittamiensa poliittisten uudistusten täytäntöönpanoa. Uudistuksiin kuuluu myös vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu. Vaikka Turkin hallitus onkin päättänyt keskeyttää poliittisen vuoropuhelun Euroopan unionin kanssa, komissio aikoo edelleenkin esittää huolestumisensa näistä kysymyksistä olleessaan yhteydessä Turkin viranomaisiin.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3080/98 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) komissiolle (9. lokakuuta 1998) Aihe: Liikenteen aiheuttamat rasitteet Itävallan rajavaltioissa Itävallan tiemaksupakon vuoksi Itävallan otettua käyttöön tiemaksupakon on Itävallan rajalla maantien B 31 varrella sijaitseva Lindau-Zechin alue kärsinyt kohtuuttomasti rajat ylittävästä liikenteestä. Monet autoilijat, jotka ovat matkalla Sveitsiin tai Itävaltaan, jättävät moottoritien A 96 päästäkseen maantien B 31 kautta päämääräänsä ja säästyäkseen siten tiemaksuilta. 1. Mitä komissio aikoo tehdä ehkäistäkseen liikenteen aiheuttamia rasitteita samassa tilanteessa olevilla rajaseuduilla? 2. Onko komissiossa suunnitelmia, joiden mukaan valtiot, joiden alueella peritään tiemaksuja, velvoitetaan lykkäämään tiemaksujen perimistä ensimmäiseen rajanjälkeiseen moottoritien poistumisliittymään asti, jotta kulloisenkin toisen valtion raja-asukkaiden ei tarvitsisi kärsiä suuremmista liikennemääristä? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1998) Itävallan henkilöautoliikenteeseen soveltama maksujärjestelmä on arvioitu yksityiskohtaisesti, ja sen on todettu olevan yhteisön lainsäädännön mukainen. Yhteisön lainsäädännössä ei kuitenkaan ole erillistä säännöstä, joka velvoittaisi jäsenvaltiot lykkäämään tietullien kantamista ensimmäiseen rajanjälkeiseen moottoritien poistumisliittymään asti. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää henkilöautoihin sovellettavista maksuista moottoriteillä. Saman periaatteen mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää, haluavatko ne sulkea käytäntönsä ulkopuolelle moottoritien osan rajalta ensimmäiseen poistumisliittymään. Jotkin jäsenvaltiot tekevätkin näin. Jäsenvaltiot eivät ole tehneet yhtään ehdotusta tällaisen menettelyn pakollistamiseksi koko unionin alueella. Komission suunnitelmissa ei toistaiseksi ole ehdottaa aiheeseen liittyvää lainsäädäntöä.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3452/98 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Hylkeenpoikasten teurastus Vienanmerellä Olen aikaisemmin esittänyt kysymyksen E-2693/97(1), joka koski hylkeenpoikasten teurastusta Vienanmerellä Venäjällä. Voisiko komissio nyt kertoa, onko se jo saanut venäläisiltä viranomaisilta tietoja hylkeenteurastusta koskevien tieteellisten tutkimusten, jotka piti suorittaa vuonna 1995, tuloksista? Jos ei, aikooko komissio lähestyä venäläisiä viranomaisia vielä kerran ja pyytää tämän tutkimusohjelman tuloksia? Onko komissio tietoinen, ovatko venäläiset viranomaiset ehdottaneet vuosittain tapettavien hylkeenpoikasten kiintiöitä vuosille 1998 ja 1999? Aikooko komissio ryhtyä muihin toimiin tämän raa'an toiminnan lopettamiseksi? Harkitseeko komissio, että tulevaisuudessa venäläisille viranomaisille myönnettävän rahoituksen ehtona on eläinten oikeuksien kunnioittaminen ja hylkeiden teurastuksen lopettaminen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1998) Sitten parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2693/97 antamansa vastauksen komissio ei ole saanut käyttöönsä hylkeenpyyntiä Vienanmerellä koskevia tutkimustuloksia. Komissio on edelleen yhteydessä Venäjän viranomaisiin saadakseen tutustua mahdollisiin tutkimustuloksiin. Komissio pyytää myös tietoja käytössä olevista pyyntikiintiöistä ja välittää asiasta mahdollisesti saamansa tiedot parlamentin jäsenelle. Kuten komissio ilmoitti vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-2693/97, se ei aio eräiden hylkeiden kuuttien nahkojen ja niistä valmistettujen tuotteiden tuonnista jäsenvaltioihin 28 päivänä maaliskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/129/ETY(2) lisäksi ryhtyä muihin toimenpiteisiin tässä asiassa. (1) EYVL C 82, 17.3.1998, s. 129. (2) EYVL L 91, 9.4.1983, s. 30.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3202/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Lombard-vihjepuhelin Komissio suoritti 23. kesäkuuta 1998 yllätystarkastuksia neljässä itävaltalaisessa pankissa. Syynä tarkastuksiin olivat epäilyt korkosopimuksista niin sanotussa Lombard Clubissa. Tarkastuksen ja tiedonhankinnan tehostamiseksi otettiin käyttöön oma Lombard-vihjepuhelin. Seuraavat kysymykset koskevat tutkimusten edistymistä ja asiasta vastaavan komission jäsenen lehdistölle antamia lausuntoja: 1. Mitä mieltä komissio on siitä, että Lombard-vihjepuhelimen käyttöönotto julkistettiin vain yhdessä itävaltalaisessa päivälehdessä, ja vielä muutaman päivän viiveellä? 2. Mitä muita viestintäkeinoja kuin kansallisia lehtiä komissio voi käyttää tärkeäksi katsomiensa tietojen levittämiseksi ja julkaisemiseksi? 3. Kuinka monta puhelua Lombard-vihjepuhelimeen tuli heikosta tiedotuksesta huolimatta? 4. Oliko tulleista puheluista hyötyä myöhempien tarkastusten kannalta? 5. Mitä komission jäsen Van Miert tarkoitti sanoessaan, että tarkastukset olivat "hyvä apaja" ("Die Presse", 21.7.1998)? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1998) Komissio muistuttaa arvoisaa kysyjää siitä, että keskeneräisistä menettelyistä ei periaatteessa voida antaa tietoja. Komission jäsen ilmaisi uskovansa, että kesäkuussa 1998 suoritetuissa tarkastuksissa löydettiin asiakirjoja, joista voi olla hyötyä lopullisessa kieltomenettelyssä.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3416/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Munuaisensiirrot Munuaisensiirtoja koskevasta ongelmasta on tullut huolestuttava koko yhteisössä, koska munuaisen vaajatoiminnasta kärsiviä, dialyysihoidossa olevia siirtoa odottavia on paljon enemmän kuin siirtoja voidaan tehdä. Jotta vältettäisiin kaikenlainen keinottelu siirrettäväksi sopivien munuaisten hankinnassa, eikö komissio katso, että tätä toimintaa koskevat säännöt on yhdenmukaistettava kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3414/98, E-3415/98 ja E-3416/98 (19. tammikuuta 1999) Komissiolla on elinsiirtoja koskevia tietoja viidestätoista jäsenvaltiosta sekä Tsekistä, Puolasta, Norjasta ja Sveitsistä. Näihin sisältyvät tiedot maksan-, sydämen- ja munuaisensiirroista. Tietoja kerää säännöllisesti elinsiirtoja koordinoivien tahojen kansainvälinen yhdistys (International transplant coordinators society, ITCS). Komissio voi ilmoittaa vuosina 1992-1997 tehtyjen elinsiirtojen kokonaismäärän ja niiden määrän miljoonaa henkilöä kohti useimpien jäsenvaltioiden osalta. Muiden maiden tiedot koskevat vuosia 1995-1997. Kansanterveyttä koskevassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 artiklassa pidättäydytään nimenomaisesti jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamisesta. Elinsiirtoja koskeva lainsäädäntö kuuluu siis jäsenvaltioiden toimivaltaan. Amsterdamin sopimuksen 152 artikla sisältää elimiä koskevia uusia erityismääräyksiä. Niiden nojalla voidaan toteuttaa yhteisön toimenpiteitä, joilla asetetaan ihmisestä peräisin oleville elimille ja aineille sekä verelle ja verituotteille korkeat laatu- ja turvallisuusvaatimukset. Nämä toimenpiteet eivät estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai toteuttamasta tiukempia suojatoimenpiteitä eivätkä vaikuta elinten ja veren luovuttamista tai lääketieteellistä käyttöä koskeviin kansallisiin säännöksiin ja määräyksiin.