Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2854/98 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Jätevesimaksut Euroopan unionin jäsenvaltioissa Jäteveden käsittelyä koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpano aiheuttaa huomattavia investointi- ja käyttökustannuksia, joiden lisäksi eräät jäsenvaltiot perivät vielä ylimääräisiä jätevesimaksuja. Saksan liittotasavallassa jätevesiä koskevassa laissa edellytetään, että jäteveden johtaminen vesistöön on maksullista. Maksujen suuruus määräytyy likaantumisen perusteella, joka ilmaistaan erikseen kunkin yksittäisen muuttujan kohdalla haittayksikkönä. Maksun suuruus arvioidaan näiden haittayksiköiden avulla. Tämä merkitsee erittäin suurta ylimääräistä taloudellista rasitetta saksalaisille yrityksille. 1. Onko muissa yhteisön jäsenvaltioissa samanlaisia jätevesimaksuja ja jos on, niin millaisia? 2. Mistä muuttujista (haitallisista aineista) on kulloinkin maksettava maksuja? 3. Kuinka suuret maksut yksittäisillä muuttujilla on? 4. Onko maksuissa alennuksia, ja jos on, niin mitä ehtoja niihin liittyy? 5. Voidaanko nämä maksut kuitata jäteveden käsittelylaitosten perustamisesta tai laajentamisesta aiheutuvina menoina? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1998) Vesi- ja jätevesimaksujen määrittäminen kuuluu nykyisen EU-lainsäädännön mukaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kyseisiin maksuihin voi sisältyä myös ympäristöperusteisia maksuja, joiden tarkoituksena on vähentää vesistöjen pilaantumista ja jotka ovat erillisiä vaadittavien jätevedenpuhdistamojen perustamis- ja käyttökustannuksista. Komission ehdotuksessa vesipolitiikan kehysdirektiiviksi(1) säädetään periaatteesta, jonka mukaan vedenkäytöstä aiheutuvat kustannukset katetaan erillisin maksuin. Toistaiseksi maksut kattavat ainoastaan rahoituskustannukset, ei ympäristöön ja raaka-ainevaroihin liittyviä kustannuksia. Direktiiviehdotuksen mukaisesti komissio aikoo tarvittaessa tehdä ehdotuksia sen varmistamiseksi, että vedenkäyttömaksuja määritettäessä otetaan huomioon myös ympäristöön ja raaka-ainevaroihin liittyvät kustannukset. Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita toimittamaan tiedot vuonna 1994 perimistään jätevesimaksuista. Kaikki jäsenvaltiot eivät ole kuitenkaan toimittaneet täydellisiä tietoja, ja jätevesimaksujen perintää koskevat määräykset ovat sittemmin voineet muuttua. Tuolloin toimitettujen tietojen perusteella useimmissa jäsenvaltioissa peritään jätevesimaksua. Sen sijaan maksujen luonne, soveltamisala ja määrä vaihtelevat suuresti maittain. Periaatteessa on tehtävä ero epäsuorista päästöistä (jäteveden johtaminen viemäristöön) ja suorista päästöistä (puhdistetun jäteveden laskeminen vesistöön) perittävien maksujen välillä. Epäsuorista päästöistä peritään maksuja kaikissa jäsenvaltiossa, mutta ei aina kaikilta jäteveden tuottajaryhmiltä. Saksa perii Abwasserabgabengesetzin nojalla maksuja suorista jäteveden päästöistä, ja vastaavaa järjestelmää sovelletaan myös Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Isossa-Britanniassa. Maksu määräytyy jätekuormituksen perusteella, mikä puolestaan perustuu joko mittauksiin, laskelmiin tai luvassa vahvistettuihin arvoihin. Useimmissa jäsenvaltioissa parametreinä käytetään orgaanista kuormaa, poistettavissa olevia aineita, raskasmetalleja ja ravinteita (fosforia ja typpeä). Ranskassa ja Sakassa parametreinä käytetään myös toksisia aineita ja halogenoituja hiilivetyjä. Koska laskentamenetelmät vaihtelevat, jätemaksuja on mahdoton suoraan vertailla keskenään. (1) KOM(97) 49 lopullinen, muutettu asiakirjoilla KOM(97) 614 lopullinen ja KOM(98) 76 lopullinen.