ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2472/01 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Sikojen PMWS-tauti (Postweaning Multisystemic Wasting Syndrome).



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0094 - 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2472/01 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (4. syyskuuta 2001) Aihe: Sikojen PMWS-tauti (Postweaning Multisystemic Wasting Syndrome) Alankomaiden tiedotusvälineissä olleiden tietojen mukaan (PMWS-tartunnan saaneet siat päätyvät kuitenkin teuraaksi, de Volkskrant, 17. elokuuta 2001) vaikuttaa siltä, että 36 prosenttia alankomaalaisten sikaloiden maitoporsaista on saanut vakavan PMWS-tartunnan. Yhä suurempi määrä maitoporsaista tällä hetkellä jo neljännes ei selviydy tästä virussairaudesta. Huolimatta lihatuotteiden hyväksyntää koskevan lain määräyksistä, joiden mukaan näkyvästi sairaat eläimet on poistettava ravintoketjusta, sairaita eläimiä teurastetaan ja liha käsitellään ihmisille tarkoitettavaan kulutukseen. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta Alankomaissa? Jos näin on, katsooko komissio, että voimassa olevaa Alankomaiden lainsäädäntöä ei noudateta? Jos komissio katsoo, että Alankomaat ei noudata voimassa olevaa lainsäädäntöä asianmukaisesti, mihin toimiin se aikoo ryhtyä saadakseen Alankomaat noudattamaan kyseistä lainsäädäntöä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä, että PMWS-tautia (Postweaning Multisystemic Wasting Syndrome) on esiintynyt sekä useiden jäsenvaltioiden, myös Alankomaiden, että yhteisön ulkopuolisten maiden sioissa. Vaikka ei ole minkäänlaisia viitteitä tai epäilyksiä siitä, että tauti olisi uhka ihmisten terveydelle, sianliha-alan taloudellisen merkityksen takia ja koska taudin syistä ei ole varmuutta, komissio rahoittaa kahta aiheesta toteutettavaa tutkimushanketta, jotka on käynnistetty vuoden 2000 alussa. Komissiolla ei ole todisteita siitä, että PMWS-tartunnan saaneet siat päätyisivät Alankomaissa tai muissakaan jäsenvaltioissa normaaliin teurastukseen. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä toimittamaan komissiolle tiedot, joita hänellä on asiasta. Komissio pyytää parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että tauti koskee 512 viikon ikäisiä sikoja. Näin ollen komissio katsoo olevan epätodennäköistä, että elintarvikkeiden tuotantoketjuun tarkoitetut siat olisivat saaneet PMWS-tartunnan, sillä siat teurastetaan noin kuuden kuukauden ikäisinä. Terveyttä koskevista ongelmista yhteisön sisäisessä tuoreen lihan kaupassa 26. kesäkuuta 1964 annetussa neuvoston direktiivissä 64/433/ETY(1) säädetään, että virkaeläinlääkärin on joka tapauksessa vahvistettava ante mortem -tarkastuksen yhteydessä, voidaanko teurastukseen tuotu eläin ottaa elintarvikkeiden tuotantoketjuun. Jos komissiolle esitetään tietoja, joista voidaan päätellä, että tätä vaatimusta tai muuta yhteisön lainsäädäntöä on laiminlyöty, komissio aloittaa kyseisessä jäsenvaltiossa tarvittavat toimenpiteet ja tarvittaessa käynnistää Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artikla) nojalla rikkomisesta johtuvan menettelyn. (1) EYVL B 121, 29.7.1964.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2592/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (TDI) komissiolle. Italian myöntämiin laittomiin viisumeihin ja oleskelulupiin kohdistuva Euroopan unionin valvonta.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2592/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (TDI) komissiolle (18. syyskuuta 2001) Aihe: Italian myöntämiin laittomiin viisumeihin ja oleskelulupiin kohdistuva Euroopan unionin valvonta Italiassa tehdään lukuisien tuomioistuimien aloitteesta tutkimuksia, joiden perusteella on tullut ilmi, että Italian edustustojen ja konsulaattien useissa maissa laittomasti myöntämillä viisumeilla ja oleskeluluvilla käydään laajalti kauppaa. Kaupankäynnissä on mukana italialaisia ja ulkomaalaisia mafiajoukkoja sekä joitakin islamilaisten terroristien verkostoja. Mihin kiireellisiin konkreettisiin toimiin Euroopan unionissa aiotaan ryhtyä tehokkaan valvontajärjestelmän toteuttamiseksi, jotta voitaisiin estää sellaisten siirtolaisten liikkuminen ja oleskelu Euroopan unionissa, jotka ovat tulleet Schengen-alueelle laittomien asiakirjojen perusteella? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2001) Viranomaisilla on nykyisten rajavalvontaa koskevien säännösten ja menettelyjen mukaisesti oikeus evätä maahanpääsy henkilöiltä, joilla on hallussaan vääriä tai väärennettyjä asiakirjoja (passi, viisumitarra tms.). Näennäisesti moitteettomat, mutta laittomasti tai petoksen avulla hankitut asiakirjat paljastuvat rajatarkastuksissa ainoastaan siinä tapauksessa, että jäsenvaltio, josta asiakirjat ovat peräisin, on tietoinen niiden olemassaolosta ja on toimittanut niitä koskevat tiedot (sarjanumero, myöntävä viranomainen, voimassaoloaika jne.) myös kumppanivaltioille. Komissio tiedostaa arvoisan parlamentinjäsenen toteamat ongelmat. Samansuuntaisia kannanottoja esitettiin hiljattain myös oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksessa 20. syyskuuta 2001. Neuvosto puolsi erilaisia toimenpiteitä terrorismin vastaisen taistelun tehostamiseksi EU:ssa ja muun muassa kehotti jäsenvaltioita tarkkuuteen henkilötodistusten, viisumien ja oleskelulupien myöntämisessä. Komissio esittää lähiaikoina tiedonannon laittoman maahanmuuton ehkäisemisestä ja torjumisesta. Tiedonannossa käsitellään muun muassa parlamentinjäsenen esiin tuomia kysymyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2844/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Aostan ja Milanon välinen moottoritie.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0172 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2844/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Aostan ja Milanon välinen moottoritie Mont Blancin tunneli avataan kohta uudelleen. Huolena on kuitenkin edelleen se, että tähän samaan Euroopan laajuisiin verkkoihin tärkeytensä vuoksi otettuun liikenneväylään kuuluva A4 ja A5 moottoriteiden yhdystie on poikki Milanosta lähtevältä ja sinne saapuvalta liikenteeltä Pavone Canavesen kunnan alueella (Torino). Tulva tuhosi vuosi sitten koko tieosuuden, mutta tämän Ativa-yhtiön hoitaman tien korjaamista ei ole edes aloitettu. Mitä tietoja komissiolla on tästä asiasta ja aikooko se ryhtyä toimiin toimia ottaen huomioon tämän liikenneyhteyden merkityksen Euroopan laajuisessa tieverkossa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (28. marraskuuta 2001) Komissio vahvistaa, että Milanon ja Aostan välinen moottoritieosuus kuuluu Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon ja että siihen voi näin ollen kohdistua yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka määritellään yhteisön suuntaviivoissa Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi liikenteen alalla. Tähän mennessä Italian hallitus ei ole hakenut komissiolta yhteisön rahoitusta noin vuosi sitten tulvan vahingoittamien tieosuuksien ottamiseksi uudelleen käyttöön. Komissio korostaa, että Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvien tieosuuksien muuttaminen, käyttö ja kunnossapito kuuluvat jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten toimivaltaan tai sellaisten organisaatioiden toimivaltaan, joille kansalliset viranomaiset ovat tämän toimivallan siirtäneet. Erityisesti jäsenvaltioiden on varmistettava liikenneturvallisuuden korkea taso. Komissio on valmis tutkimaan parlamentin jäsenen esille tuomaa tapausta yksityiskohtaisemmin, jos sille toimitetaan riittävät tiedot tapauksesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2068/01 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) komissiolle. Italian vesillä liikkuvat Euroopan yhteisöjen ulkopuolisten maiden kansalaisten omistamat veneet.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2068/01 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Italian vesillä liikkuvat Euroopan yhteisöjen ulkopuolisten maiden kansalaisten omistamat veneet Veneilijät, jotka eivät asu Euroopan unionissa, voivat viipyä korkeintaan kuusi kuukautta Italian vesillä, minkä jälkeen heidän on poistuttava Italian aluevesiltä. Muussa tapauksessa heitä voidaan syyttää salakuljetuksesta (jos he eivät rekisteröi venettään Italiassa). Tästä väliaikaisuudesta aiheutuu haittaa niille, jotka haluavat viettää koko talven Italiassa. Se ei koske ainoastaan varakkaita, vaan myös niitä merenkävijöitä, jotka kulkevat edestakaisin kotimaansa ja sen sataman välillä, jonne he ovat jättäneet veneensä. Euroopan yhteisöissä on jo jonkin aikaa ollut vireillä ehdotus, joka koskee mahdollisuutta uusia lupa aina kahteen vuoteen asti sillä edellytyksellä, että kyseiset alukset poistuvat Italian aluevesiltä vähintään yhdeksi päiväksi. Jotkut Euroopan unionin jäsenvaltioista, eivät kuitenkaan Välimeren alueen jäsenvaltiot, soveltavat jo tätä uutta sääntöä. Voisiko komissio ilmoittaa, pitävätkö yllä esitetyt seikat paikkansa? Mihin pikaisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2001) Jälleenvietäviksi tarkoitettuja yhteisön ulkopuolisia aluksia voidaan käyttää yhteisön tullialueella maksamatta tuontitullia ja arvonlisäveroa, jos tavarat asetetaan väliaikaisen maahantuonnin menettelyyn. Tämä tullimenettely on päätettävä tietyn määräajan kuluessa. Tavaroiden jälleenvienti yhteisön tullialueelta on tavallisin tapa päättää väliaikaisen maahantuonnin menettely. Tullimenettelyn päättämisen määräaika yksityiskäytössä olevien meri- ja sisävesiliikenteen kuljetusvälineiden osalta on 18 kuukautta (2. heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 562 artiklan e kohta, sellaisena kuin se on muutettuna tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2454/93 muuttamisesta 4. toukokuuta 2001 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 993/2001(1)). Taloudellisesti vaikuttavien tullimenettelyjen uudistuksen ansiosta oikeudellinen tilanne on nyt aiempaa parempi niille, jotka haluavat pysyä aluksineen unionin alueella yli kuusi kuukautta. Pidempää 18 kuukauden määräaikaa sovelletaan 1. heinäkuuta 2001 alkaen. (1) EYVL L 141, 28.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2159/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Toimet euron käyttöönoton yhteydessä tapahtuvan väärinkäytön estämiseksi.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2159/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (19. heinäkuuta 2001) Aihe: Toimet euron käyttöönoton yhteydessä tapahtuvan väärinkäytön estämiseksi Nyt kun euron käyttöönottoon on vain vähän aikaa, eurooppalaisten kuluttajien suurimpana pelkona on, että sen tulo nostaa hintoja. Suurinta levottomuutta aiheuttaa, että euroon siirtymisen myötä kauppiaat vaihtavat vilpillisesti nykyisin käytössä olevan valuutan euroon ja pyöristävät desimaaleja. Pelko petoksen uhriksi joutumisesta kasvaa kaiken aikaa. Ymmärretäänkö komissiossa, että lievittääkseen näitä kuluttajien uuden valuutan aikakautta koskevia pelkoja sen pitäisi sanella asiasta ohjesäännöt, joihin kuuluisi hillitseviä toimia, jotta käyttäjät voisivat tutustua uuteen valuuttaan rauhallisin mielin ja pelkäämättä väärinkäytöksiä, joihin jotkut kauppiaat mahdollisesti ryhtyisivät? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 2001) Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen mielipiteen. Asiaan liittyen komissio ehdotti 2. huhtikuuta 2001, että vähittäiskauppiaiden edustajat allekirjoittaisivat vapaaehtoisesti Euroopan tasolla sopimuksen, jonka nojalla ne sitoutuvat olemaan hyötymättä euroon siirtymisestä siten, että ne tekisivät peiteltyjä hinnankorotuksia ja pyrkimään kaikin tavoin takaamaan hintojensa yleisen vakauden muunnettaessa niitä euroiksi. Sopimuksessa mainitaan yhteisen iskulauseen uusi raha, vakaat hinnat käyttö. Vastaavanlaisia siirtymätoimenpiteitä tai sopimuksia on tähän mennessä otettu käyttöön Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa. Eurooppalainen sopimus voidaan myös panna täytäntöön ilman kansallista toimenpidettä sopimuksen saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Yleisesti ottaen komissio seuraa läheltä hintojen vakautta koskevaa kysymystä ja välittää saamansa asiaan liittyvät tiedot eurotyöryhmälle. Pakkokeinoin voidaan rankaista vain silloin, kun Euroopan valuutanmuutosta koskevia sääntöjä rikotaan kaksoishinnoittelun osalta. Hintojen vahvistaminen on ja tulee jatkossakin olemaan vapaata. Kuluttajayhdistysten tehtävänä on ilmoittaa mahdollisista kohtuuttomista hintaeroista, jotta markkinat voivat asettaa niiden johdosta seuraamuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3017/01 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle. Lasten kaupallinen seksuaalinen hyväksikäyttö.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3017/01 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 2001) Aihe: Lasten kaupallinen seksuaalinen hyväksikäyttö Lasten kaupallista seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevä toinen kansainvälinen kongressi järjestetään Yokohamassa Japanissa 17.20. joulukuuta 2001. Osallistuuko Euroopan komissio tähän kongressiin? Mitä kantoja ja sitoumuksia komissio aikoo antaa Euroopan unionin osallistumisesta kansainvälisiin ponnisteluihin, joilla pyritään torjumaan lasten kaupallista seksuaalista hyväksikäyttöä, ja miten se arvioi tähänastista politiikkaansa? Onko komissiolla käytettävissään Tukholmassa vuonna 1996 järjestetyssä ensimmäisessä kansainvälisessä kongressissa hyväksytyn toimintasuunnitelman täytäntöönpanon arviointi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2002) Komissio osallistui lasten kaupallista seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevään toiseen kansainväliseen kongressiin. Komission edustaja esitti täysistunnossa yhteenvedon Tukholmassa vuonna 1996 pidetyn ensimmäisen kongressin jälkeen toteutetuista toimenpiteistä. Puheenvuorossa käsiteltiin sekä lainsäädäntötyötä että parhaita käytäntöjä, jotka on saatu aikaan yhteisön Daphne- ja STOP-ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden avulla. Nämä käytännöt merkitsevät huomattavaa edistystä ensimmäisen kongressin aikaiseen tilanteeseen verrattuna. Komission edustaja toimi lisäksi puheenjohtajana kansalaisjärjestöjen toimintaa käsitelleessä workshopissa, jonka tarkoituksena oli pohtia ja suunnitella tulevia toimenpiteitä. Komission toteuttamat toimenpiteet osoittavat sen sitoutumista Tukholmassa laadittuun toimintasuunnitelmaan. Daphne- ja STOP-ohjelmien rahoitus on taattu ainakin parin seuraavan vuoden ajaksi. Komissio tiedottaa arvoisalle parlamentin jäsenelle kongressin tuloksista niin pian kuin mahdollista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2619/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Neuvoston kokous 25.—26. kesäkuuta 2001.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2619/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Neuvoston kokous 25.26. kesäkuuta 2001 Voisiko neuvosto ilmoittaa, äänestettiinkö 25.26. kesäkuuta 2001 pidetyssä yleisten asioiden neuvoston kokouksessa mistään asioista, ja jos äänestettiin, niin kuinka monesta asiasta, ja mistä aiheista oli kyse? Voisiko neuvosto myös ilmoittaa, miten kukin kyseisen kokouksen osanottaja äänesti kustakin aiheesta? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2619/01, E-2621/01, E-2623/01, E-2625/01 ja E-2627/01 (12. helmikuuta 2002) Ennen vastauksen antamista neuvosto pyytää kysyjää kiinnittämään huomiota hänen kysymyksiinsä E-3938/00 ja E-3939/00 annettuihin vastauksiin, joissa todetaan, että neuvoston pääsihteeristö laatii kuukausittain neuvoston säädöksiä koskevan luettelon, joka sisältää säädökset ja muut kuin lainsäädäntötoimet sekä äänestystulokset, äänestysselitykset ja lausunnot, jotka merkitään pöytäkirjoihin neuvoston toimiessa lainsäätäjänä. Tammikuusta 2001 alkaen neuvoston hyväksymien asiakirjojen kuukausittaisessa luettelossa mainitaan myös äänestysmenettely, jota noudattaen kyseinen säädös on neuvostossa hyväksytty (yksimielinen, määräenemmistö tai yksinkertainen enemmistö). Nämä kuukausikatsaukset ovat suoraan saatavilla neuvoston www-sivustolla (http://ue.eu.int, kohdassa Avoimuus ja Neuvoston säädöksistä). Lisäksi lainsäädäntötoimia koskevien äänestysten tulokset julkaistaan neuvoston istuntojen jälkeen toimitettavissa lehdistötiedotteissa. Kysymyksiin, jotka koskevat neuvoston eri istunnoissa kesä- ja heinäkuussa 2001 järjestettyjä äänestyksiä, voidaan antaa seuraavat vastaukset: - Neuvoston 2362. istunto 25. ja 26. kesäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2364. istunto 27. ja 28. kesäkuuta 2001 - Neuvoston asetuksen hyväksyminen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä. DK, FIN ja S äänestivät vastaan, ja A pidättyi äänestämästä. - Yhteisen kannan vahvistaminen direktiivin antamiseksi tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun direktiivin muuttamisesta 20. kerran. B, DK ja NL äänestivät vastaan. - Neuvoston 2365. istunto 10. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2367. istunto 16. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä. - Neuvoston 2368. istunto 20. heinäkuuta 2001 - Ei äänestyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3092/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Oliivirekisterin laadinnan edistyminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3092/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Oliivirekisterin laadinnan edistyminen Kreikassa Kuten ilmenee tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta 11/2000 sekä komission vastauksista aikaisempiin kysymyksiini (E-0214/99(1), E-1557/97(2)), oliivirekisterin laatiminen on Kreikassa alkuvaiheessa, ja tuottajilta pidätettyjä varoja on vuoteen 1998 mennessä käytetty hyvin vähän (0,42 prosenttia). Kun otetaan huomioon, että oliivirekisterin valmistuminen on välttämätön edellytys tukien maksamiselle 1. marraskuuta 2003 jälkeen, kysyn komissiolta: 1. Missä vaiheessa oliivirekisterin laatiminen on tällä hetkellä Kreikassa? Minkä suuruisia summia pidätetyistä varoista on käytetty? 2. Katsooko komissio, että Kreikka saa valmiiksi oliivirekisterin asetetussa määräajassa, jottei tukien maksamisessa tule olemaan ongelmia? (1) EYVL C 325, 12.11.1999, s. 88. (2) EYVL C 21, 22.1.1998, s. 70. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2001) Oliiviöljyn tuotantotukea myönnetään 1. marraskuuta 2003 alkaen ainoastaan öljylle, joka on saatu oliivialan paikkatietojärjestelmän todentamista oliivitarhoista. Oliivialan paikkatietojärjestelmä eroaa 1. marraskuuta 1998 alkaen aikaisemman lainsäädännön mukaisesta oliivirekisteristä seuraavilta pääpiirteiltään: eri rahoitusmuoto, pelkästään tukijärjestelmään kuuluviin tiloihin rajoittuva kartoitus, entisten maarekisterilohkojen, nyttemmin viljelylohkojen laillisen omistajan selvittämisestä luopuminen ja uudempien digitaalisten kartografiamenetelmien käyttö. Tuesta ei pidätetä varoja oliivialan paikkatietojärjestelmän rahoittamiseen. Tuotantotuesta maarekisteriä varten pidätetyt varat olivat vuosina 19791998 tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen (kertomuksen 11/2000) mukaan 383,1 miljoonaa euroa, josta Kreikan osuus oli 101,37 miljoonaa euroa. Pidätetyistä varoista käytettiin 244,69 miljoonaa euroa, mistä Kreikan osuus 0,42 prosenttia. Oliivialan paikkatietojärjestelmän toteuttamiseen kuuluu menettely, jossa selvitetään ilmakuvien perusteella laskettujen ja tuenhakijoiden ilmoittamien oliivitarhojen välinen erotus. Jäsenvaltioittain laaditun raportin perusteella oliivialan paikkatietojärjestelmän loppuun saattaminen todetaan alueen tai jäsenvaltion tasolla. Siksi lainsäädännössä edellytetään tiettyjen kriteerien täyttymistä, kuten että ilmoitusten ja valokuvien tulkinnan välinen ero saa olla enintään 5 prosenttia kaikista kyseessä olevista viljelyilmoituksista. Parlamentin jäsenen mainitseman määräajan noudattamiseksi komissio seuraa läheltä oliivialan paikkatietojärjestelmän edistymistä. Tässä vaiheessa on vielä liian aikaista arvioida, toteutuuko hanke ajoissa vai ei.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2835/01 esittäjä(t): Lousewies van der Laan (ELDR) komissiolle. Puolan liittyminen EU:n jäseneksi.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2835/01 esittäjä(t): Lousewies van der Laan (ELDR) komissiolle (12. lokakuuta 2001) Aihe: Puolan liittyminen EU:n jäseneksi Het Financieele Dagblad -päivälehden 27. syyskuuta 2001 ilmestyneessä numerossa kerrotaan komission korkean virkamiehen todenneen, että laajentuminen ilman Puolaa on kuin siirryttäisiin euroon ilman Saksaa. Onko Euroopan komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että kukin ehdokasvaltio arvioidaan erikseen alunperin vahvistettujen liittymisehtojen mukaisesti ja että Puola ei muodosta tässä suhteessa poikkeusta? Onko Euroopan komissio samoin samaa mieltä kanssani siitä, että jos Puola ei täytä liittymisen kriteereitä, muiden ehdokasvaltioiden ei tarvitse jäädä odottamaan Puolaa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2001) Komissio muistutti vuoden 2000 strategia-asiakirjassaan, että Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamaa historiallista lupausta kunnioitetaan. Sen mukaan ne assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat, jotka niin haluavat, voivat tulla Euroopan unionin jäseniksi. Liittyminen tapahtuu heti, kun assosioitunut maa pystyy ottamaan vastuulleen jäsenyyden tuomat velvoitteet täyttämällä vaadittavat taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Nizzan (7.9. joulukuuta 2000) ja Göteborgin (15.16. kesäkuuta 2001) Eurooppa-neuvostot yhtyivät tähän vilpittömin mielin tehtyyn korkeimman tason sitoumukseen vahvistamalla yleisten asioiden neuvoston 4. joulukuuta 2000 antamat päätelmät, joiden mukaan ehdokasmaita arvioidaan eriyttämisperiaatetta soveltaen niiden omien ansioiden mukaan, jolloin parhaiten valmistautuneet maat voivat edetä nopeammin, ja muut maat voivat saavuttaa niitä. Mainitut kriteerit koskevat kaikkia ehdokasmaita, myös Puolaa. Göteborgin Eurooppa-neuvosto muistutti, että komission esittämän etenemissuunnitelman tavoitteena on saada neuvottelut päätökseen ennen vuoden 2002 loppua niiden maiden kanssa, jotka ovat valmiita, jotta ne voisivat osallistua vuonna 2004 pidettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin jäsenvaltioina. Jopa 10 ehdokasmaata on edennyt valmistautumisessaan liittymiseen ja sisäisessä suunnittelussaan niin pitkälle, että niillä on todelliset mahdollisuudet saada neuvottelut päätökseen vuoden 2002 lopussa. Puola on yksi näistä maista.