ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2860/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Mather (PPE) (11. syyskuuta 1997) Aihe: Torjunta-aine lindaani Auktorisointidirektiivin mukaan komission on luotava torjunta-aineiden tarkastusmenettely, jossa käydään läpi ne 600 aktiivista ainesosaa, joita Euroopassa käytetään torjunta-aineissa. Vuonna 1993 aloitettu prosessi on käsittääkseni viivästynyt rahoitusongelmien vuoksi. Kysyisin komissiolta kuinka se aikoo ratkaista tämän rahoitusongelman ja koska tarkastuksen voidaan arvioida valmistuvan? Britanniassa on huolestuttu lindaani-nimisen torjunta-aineen vaikutuksista. Eräät asiaa tutkineet tahot ovat väittäneet lindaanilla olevan haitallisia vaikutuksia useisiin eläinlajeihin ja että se mahdollisesti aiheuttaisi rintasyöpää. Voiko komissio kertoa viimeisimmät tulokset Itävallassa tehdystä lindaanitarkastuksesta? Voiko komissio kertoa, onko sillä todisteita, joiden mukaan lindaani on terveys- ja tuvallisuusriski ihmisille ja eläimille? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1997) Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetussa direktiivissä 91/414/ETY ((EYVL L 230, 19.8.1991. )) säädetään niiden aktiivisten aineiden uudelleen tarkastelusta, jotka olivat jo markkinoilla direktiivin tullessa voimaan. Tämän tarkistusohjelman ensimmäinen 90:ä tärkeää aktiivista ainetta koskeva vaihe on meneillään, ja sen rahoitus on varmistettu olemassa olevien budjettivarojen avulla vuoden 1999 helmikuuhun. Lisäksi tämän tarkistusohjelman lisävaiheita valmistellaan. Ensimmäinen vaihe on kuitenkin osoittanut, että entisten aktiivisten aineiden uudelleenarviointi pitemmällä aikavälillä edellyttää lisää teknisiä ja hallinnollisia voimavaroja samoin kuin budjettivaroja sekä komissiolta että jäsenvaltioilta, jotta työn aikataulua voidaan nopeuttaa ja varmistaa, että työ tehdään direktiivin 91/414/ETY edellyttämien korkeiden turvallisuus- ja ympäristönsuojeluvaatimusten mukaisesti. Komissio harkitsee parhaillaan eri vaihtoehtoja työn edistämiseksi. Mitä tulee aktiiviseen aineeseen lindaaniin, joka on yksi ensimmäiseen vaiheeseen kuuluvista 90 aineesta, komissio voi vahvistaa, että se odottaa kertomuksen esittelijänä toimivan jäsenvaltion, Itävallan, kertomusta, jonka pitäisi olla käytettävissä vuoden 1998 puolivälissä. Kun komissio saa tämän kertomuksen, suoritetaan kaikkien jäsenvaltioiden kanssa tiivis tieteellinen ja tekninen tutkimus. Komissio pystyy ottamaan lopullisen kannan tähän aktiiviseen aineeseen vasta, kun tutkimus on saatettu päätökseen.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2694/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Vitamiini- ja kivennäisainevalmisteiden rajoittaminen suositeltavaan päiväannokseen Voiko komissio vahvistaa, onko olemassa eurooppalaisia sääntöjä, joiden mukaan vitamiini- ja kivennäisainevalmisteita saa myydä vain sellaisissa määrissä, jotka eivät ylitä suositeltua päiväannosta? Jos näin on, miten tätä rajoitusta perustellaan, koska tässä asiassa on kysymys kuluttajan valinnasta? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1997) Tällä hetkellä yhteisössä ei ole olemassa parlamentin jäsenen tarkoittamien valmisteiden kauppaan ja valmistukseen liittyvää lainsäädäntöä. Hyvin suuri enemmistö jäsenvaltioista sekä lukuisat talous- ja yhteiskuntaelämän edustajat ovat ilmoittaneet komissiolle useaan otteeseen tähän asiaan liittyvän lainsäädännön luomisen olevan välttämätöntä ja kiireellistä. Koska tällä alalla on välttämätöntä suorittaa laaja-alainen kysely asianomaisille tahoille ja henkilöille,alustava asiakirja on valmisteltu ja jaettu laajalti. Arvioita odotetaan saapuviksi viimeistään syyskuun 1997 loppuun mennessä.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3271/97 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Tax-free-kaupan lopettamisen seuraukset Haluan kysyä Euroopan komissiolta, miksi se vastustaa puolueettoman tutkimuksen tekemistä tax-free-kaupan lopettamisen seurauksista esimerkiksi työllisyydelle? Jos komissio ei näe aiheelliseksi ko. tutkimuksen tekemistä, perustuuko komission käsitys tax-free-kaupan lopettamisen seurauksista vain olettamuksille? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (17 marraskuu 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Ilaskiven esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2777/97 ((Ks. sivu 65. )) sekä komission antamiin vastauksiin herra Anderssonin esittämään suulliseen kysymykseen H-552/97 ja rouva Banottin esittämään suulliseen kysymykseen H-409/97 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksoilla kesä- ja heinäkuussa 1997 ((Parlamentin keskustelut (kesäkuu ja heinäkuu 1997). )).
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2963/97 komissiolle esittäjä(t): Leoluca Orlando (V) (10. syyskuuta 1997) Aihe: Sicilcassan sulauttaminen Banco di Siciliaan Viitaten jo pitkälle edenneeseen hankkeeseen liittää Sicilcassa Banco di Siciliaan; ottaen huomioon, että mainittu operaatio merkitsee noin 500 toimipisteen siirtymistä kokonaan julkiseen omistukseen Sisiliassa, mikä on kolmasosa alueen pankeista (1500); todeten, että kyseinen hanke toteutetaan käyttämättä lainkaan yksityistä pääomaa; ottaen huomioon, että Italian hallitus on ilmoittanut aikovansa saattaa operaation päätökseen kuluvan viikon aikana, voisinko saada tietää, 1. onko Italian hallitus ennakolta tiedottanut hankkeesta yhteisön elimille ja saanut tarvittavan suostumuksen? 2. jos hankkeesta ei ole tiedotettu ja suostumusta ei ole saatu, aikooko Euroopan komissio selvittää kiireellisesti Italian hallitukselta, miten tämä operaatio sopii yhteen vapaan kilpailun suojelun kanssa? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1997) Koska suunnitelmaan Sicilacassan siirtymisestä Banco di Sicilian omistukseen voi sisältyä EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan mukaista valtion tukea, joka voi vääristää kilpailua perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, komissio pyysi äskettäin Italian viranomaisia toimittamaan sille kaikki tarvittavat tiedot arvioidakseen, onko kyse valtion tuesta ja soveltuuko tämä mahdollinen tuki yhteismarkkinoille. Tämä yrityskauppa ei näytä kuuluvan yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (¨sulautuma-asetus¨) ((EYVL L 395, 30.12.1989. )) soveltamisalaan, sillä sekä Sicilcassan että Banco di Sicilian liikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa saadaan samasta jäsenvaltiosta (Italiasta). Tästä yrityskaupasta ei näin ollen tarvitse ilmoittaa komissiolle kyseisen asetuksen sääntöjen mukaisesti. Koska yhteisön sisäiseen yrityskeskittymien valvontaan sovelletaan jaettujen toimivaltuuksien järjestelmää, Italian kansallisilla viranomaisilla on täydet valtuudet arvioida sellaisen kansallisen yrityskeskittymän vaikutuksia kilpailuun, jolla ei ole merkitystä koko yhteisön kannalta.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2804/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Yhdenmukaisuusasiakirjat Kuinka monelle yritykselle ei ole myönnetty IMS:n yhdenmukaisuusasiakirjaa kussakin jäsenvaltiossa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2804/97 ja E-2805/97 (7. lokakuuta 1997) Komissio olettaa, että arvoisa parlamentin jäsen viittaa ro-ro-matkustaja-alusten turvallisuusjohtamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3051/95 ((EYVL L 320, 30.12.1995. )) täytäntöönpanoon. Jäsenvaltioilla oli mahdollisuus myöntää sellaisille lautoille ja yhtiöille, jotka liikennöivät ainoastaan suojaisilla vesillä, poikkeuslupa olla soveltamatta kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön (ISM) velvoitteita 1 päivään heinäkuuta 1997 asti. Komissio pahoittelee, että sillä ei tällä hetkellä ole tarpeeksi tietoja antaakseen täydellisen vastauksen kysymykseen, mutta se aikoo pyytää jäsenvaltioilta ajanmukaisia tietoja ja ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, kun tiedot ovat saatavilla.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2227/97 neuvostolle esittäjä(t): Frode Kristoffersen (PPE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Seksuaalinen häirintä työpaikoilla Katsooko neuvosto, että komission suunnitelmat aloitteen tekemiseksi työpaikoilla esiintyvän seksuaalisen häirinnän laatua ja laajuutta yksittäisissä jäsenvaltioissa koskevaksi EU-lainsäädännöksi ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisia? Vastaus (10. marraskuuta 1997) Komission antoi työmarkkinaosapuolille toista kuulemista varten 19. maaliskuuta 1997 ehdotuksen, joka koskee sukupuolista häirintää ja ahdistelua työpaikalla. Tämä tarkoittaa, että neuvosto ei ole vielä tässä vaiheessa saanut komission ehdotusta käsiteltäväkseen. Neuvosto tarkastelee kaikki kyseistä asiaa koskevat säädösehdotukset EY:n perustamissopimuksen 3 b artiklan perusteella, joka koskee toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, ja sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen määräysten perusteella. Erityisen tärkeä on sopimuksen 2 artiklan 1 kohta, jossa mainitaan yhtenä toimivaltaan kuuluvana alana naisten ja miesten välinen tasa-arvo asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla sekä heidän kohteluaan työssä. Lopuksi on syytä palauttaa mieleen, että sosiaalipolitiikasta tehty sopimus liitetään Amsterdamin sopimuksen välityksellä Euroopan yhteisön perustamissopimukseen.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2383/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: ¨Egnatian¨ rataosuus Kreikka kuuluu tunnetusti niihin EU:n jäsenvaltioihin, joiden maantieteellinen asema on hankala - minkä lisäksi Kreikalla on myös ongelmia, jotka johtuvat sekä sen syrjäisestä sijainnista että siitä, ettei sillä ole yhteistä rajaa muiden EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Tästä syystä liikenteen infrastruktuurin luominen on erittäin tärkeää Kreikalle, etenkin jotta se voisi välttää vakavan eristymisen muista EU:n jäsenvaltioista. Mitä mieltä komissio on mahdollisuudesta rakentaa entistä ¨Egnatia¨ - reittiä - eli Igoumenitsan satamasta Kreikan ja Turkin väliselle rajalle kulkevaa reittiä - pitkin kulkevat rautatieyhteydet? Kyseessä olisi hanke, joka paitsi mahdollistaisi eurooppalaiset liikenneyhteydet Lähi-itään Voloksen sataman kautta, myös loisi uutta dynamiikkaa Balkanin alueen kaupankäyntiin ja edistäisi siten tämän kauppareitin kehittymistä, mikä epäilemättä vastaisi EU:n intressejä tällä alueella. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 1997) Investoinnit rautatieliikenteen infrastruktuureihin, joita Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto yhteisrahoittavat Kreikassa kaudella 1994-1999, koskevat lähinnä Ateena-Thessaloniki -radan sivuraiteiden rakentamista ja radan sähköistämistä. Myös Thessaloniki- Alexandrupolis -rata saa yhteisrahoitusta. Uuden, Igumenitsaan vievän radan mahdollista rakentamista ¨Via Egnatia¨ -rautatien luomiseksi on periaatteessa tutkittava ja analysoitava yhdessä Kreikan viranomaisten kanssa valmisteltaessa kauden 2000-2006 yhteisrahoitettavien infrastruktuuri-investointien asiakirjoja.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2480/97 komissiolle esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: Kärsimystä aiheuttamatonta pyyntiä koskevat standardit EY:n, Venäjän ja Kanadan välillä ja ECO-merkintä Onko komissio sitä mieltä, että - kärsimystä aiheuttamattomien pyyntistandardien kehittämisen jälkeen - olisi mahdollisesti kehitettävä Euroopan laajuinen merkintä, josta kävisi ilmi, että tuotteen valmistuksessa ei ole käytetty eläinkokeita? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 1997) Komissio haluaa saattaa parlamentin jäsenen tietoon, ettei ole mahdollista vetää suoraa yhteyttä kivutonta ansastusta koskevien standardien, jotka perustuvat Euroopan yhteisön, Kanadan ja Venäjän federaation välillä tehtyyn sopimukseen sellaisena, kuin neuvosto on sen hyväksynyt 22 päivänä heinäkuuta 1997, ja sellaisen merkinnän välille, joka osoittaisi, ettei tuotetta ole testattu eläinkokein. Tässä on kyse kahdesta erillisestä ongelmakentästä, joista ensimmäinen liittyy yksinomaan eläinten kiinniottoon ja jälkimmäinen puolestaan tieteellisiin tarkoituksiin tehtäviin eläinkokeisiin. Viimeksi mainitun osalta yhteisön lainsäädäntö koostuu pääasiassa kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta annetusta direktiivistä 86/609/ETY ((EYVL L 358, 18.12.1986. )) sekä kosmeetiikan alan osalta kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetusta direktiivistä 76/768/ETY ((EYVL L 262, 27.9.1976. )).
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2880/97 komissiolle esittäjä(t): Eva Kjer Hansen (ELDR) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Ajokortin myöntämisen näkövaatimukset Neuvosto hyväksyi 29. heinäkuuta 1991 ajokorttidirektiivin 91/439/ETY ((EYVL L 237, 24.8.1991, s. 1. )), jossa moottoriajoneuvojen kuljettamiselle asetetaan joukko fyysisiä ja psyykkisiä edellytyksiä, joihin kuuluu uusia näkökykyä koskevia vaatimuksia. Uusien määräysten mukaan luokan 2 ajokortin myöntäminen tai uusiminen edellyttää, että huonomman silmän näkökyky on vähintään 0,8 ja paremman vähintään 0,5. Monet autokoulunopettajat ovat nyt siinä tilanteessa, että he eivät täytä uusia tiukennettuja vaatimuksia eivätkä näin voi jatkaa toimintaansa ammatissa, jossa he ovat tähän saakka selviytyneet ongelmitta. Voiko komissio taata, että käyttöön otetaan ylimenokauden järjestely, joka myöntää erivapauden henkilöille, jotka eivät ammattia valitessaan ole voineet ottaa huomioon näitä määräyksiä ja joilla on jäljellä ehkä vain muutamia vuosia työelämässä? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 1997) Direktiivissä 91/439/ETY ((EYVL L 237, 24.8.1991. )) säädetään moottoriajoneuvon kuljettamiseen vaadittavista fyysisistä ja psyykkisistä vähimmäisvaatimuksista. Näiden vaatimusten tarkoituksena on parantaa liikenneturvallisuutta sekä lisätä ajokorttien vastavuoroista tunnustamista yhteisön alueella. 2 ryhmään kuuluvien kuljettajien näön tarkkuusvaatimuksista C ja D -luokissa (esimerkiksi kuorma-autot ja linja-autot) määrätään liitteen 6.3 kohdassa. Nämä vaatimukset laadittiin yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa, ja kaikki jäsenvaltiot hyväksyivät ne vuonna 1991, jolloin direktiivi annettiin. Vastikään tehdyssä tarkistuksessa ei ilmennyt syitä muuttaa näön tarkkuusvaatimuksia (0,8 ja 0,5). Direktiivissä edellytetään kaikkien kuljettajien täyttävän vähimmäisvaatimukset, eikä siinä säädetä mahdollisuuksista tehdä ylimenokauden järjestelyjä tai myöntää poikkeuksia näistä vaatimuksista. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin halutessaan määrätä tiukempia vaatimuksia. Vaikka komissio oli ehdottanut, että direktiiviin sisällytettäisiin lauseke, jonka avulla jäsenvaltiot voisivat uusia ajokortit niitä lääketieteellisiä vaatimuksia noudattaen, jotka olivat voimassa (alkuperäisen) ajokortin myöntämishetkellä, neuvosto ei hyväksynyt tätä poikkeusta direktiiviä antaessaan. Komissio ei näin ollen esitä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa ehdotusta.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3096/97 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Olympiakisat ja toinen yhteisön tukikehys Voiko komissio vahvistaa, että päätös pitää olympiakisat Ateenassa ei aiheuta toisen tai sitä seuraavan yhteisön tukikehyksen alaisuudessa myönnettyjen varojen vähenemistä Kreikan maakunnissa toteutettavissa hankkeissa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1997) Rakennerahastoja koskevien säännösten mukaan yhteisön tukikehyksiä (YTK) tarkistetaan väliarvioinnin yhteydessä seurannan ja arvioinnin tulosten ja uusien asiaan vaikuttavien tietojen perusteella. Vuosia 1994 * 1999 koskevaa YTK:tä tarkistetaan parhaillaan Kreikan osalta. Komission mielestä perustavoitteita ei ole syytä kyseenalaistaa tässä tarkistuksessa. On varmaa, että vuonna 2000 alkavan seuraavan kauden aikana yhteisön rakennepolitiikoilla tuetaan edelleen epäsuotuisimpien alueiden, kuten Kreikan reuna-alueiden kehittämistä.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2116/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - lajikkeiden salliminen 1. Onko oikein, että mistään kasvituotteista, joilla jo on lajikkeille myönnettävä lupa, ei enää tarvitse tehdä ilmoitusta eikä niiden osalta edellytetä uuselintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) mukaista yksinkertaista hyväksymismenettelyä? 2. Jos vastaus edelliseen kysymykseen on myönteinen, niin tarvitsevatko tällaisista tuotteista tuotetut jalosteet uuselintarvikkeita koskevan asetuksen mukaista lupaa? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2112/97, E-2116/97, E-2124/97 ja E-2142/97 (31. lokakuuta 1997) Direktiivien 70/457/ETY ((EYVL L 225, 12.10.1970, s. 1. )) ja 70/458/ETY ((EYVL L 225, 12.10.1980, s. 7. )) sekä perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) varsinkin lupamenettelyä ja merkintää koskevat soveltamisedellytykset määritellään nimenomaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1782/97 neuvostolle esittäjä(t): Manuel Porto (PPE) (27. toukokuuta 1997) Aihe: Yksipuolinen luopuminen Uruguayn kierroksen sopimuksesta Kansainvälisen kaupan on perustuttava selkeästi määritellyille ja noudatettaville säännöille, vain siten taloudelliset toimijat voivat suunnitella toimintaansa varmuudella. Euroopan unionin maat tekivät merkittäviä ponnisteluja avatakseen talouttaan Uruguayn kierroksen neuvotteluissa tekstiili- ja vaatealan tuonnista: tiedettiin, että kyse oli sadoistatuhansista työpaikoista. Sovittiin asteittaisesta toiminnasta, jonka aikana voitaisiin suunnitella tarpeellisia rakennemuutoksia ja uudistuksia. Miten on ymmärrettävissä luopuminen jo sovitusta asiasta? Erityisesti miten on ymmärrettävä, että päätetään yksipuolisesti olla noudattamatta sopimusta, ja näin vaikeutetaan kaikkein köyhimpien alueiden tilannetta, samalla kun pyritään saavuttamaan etuja rikkaampien maiden ja alueiden viennille? Vastaus (10. marraskuuta 1997) Neuvosto muistuttaa pitävänsä tärkeänä, että tekstiili- ja vaatetusalan tuotteet sisällytetään vuoden 1994 GATT-sopimuksen sääntöihin ja periaatteisiin tekstiili- ja vaatetustuotteista tehdyssä sopimuksessa (ATC) määrätyin ehdoin.Neuvosto huomauttaa erityisesti, että ATC-sopimuksen mukaisesti toimet toteutetaan vaiheittain 10 vuoden siirtymäkauden aikana, jotta yhteisön teollisuuden asteittainen mukauttaminen maailmankaupan uusiin kilpailuolosuhteisiin olisi mahdollista. Tämän vuoksi neuvosto on hyväksynyt yhteisön ATC-sopimuksen yhteydessä tekemän sitoumuksen noudattamisen kannalta tarpeelliset määräykset, mukaan lukien kolmansien maiden tuontikiintiöiden asianmukaisen hallinnan edellyttämät määräykset. Lisäksi neuvosto antoi asetuksen (EY) N:o 825/95 yhteisön Portugalille myöntämästä 400 miljoonan ecun rahoituksesta vuosille 1995 - 1999 tekstiili- ja vaatetusteollisuuden erityistä uudenaikaistamisohjelmaa varten, mikä on myös osoitus neuvoston Portugalin suhteen tekemästä sitoumuksesta ja pyrkimyksestä luoda edellytykset yhteisön köyhempiin alueisiin kohdistuvien ongelmien minimoimiseksi.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2864/97 komissiolle esittäjä(t): David Hallam (PSE) (11. syyskuuta 1997) Aihe: Elävän siipikarjan kuljetukset Onko komissio tietoinen siitä, että Euroopan laajuisen sopimuksen eläinten suojelusta kuljetuksen aikana (19.12.1968) 39 artiklan 3 kohdan A alakohta on kohtuuton asettaessaan 12 tunnin aikarajan elävien eläinten kuljetuksille, ottaen huomioon, että kanat, ankat, hanhet ja kalkkunat eivät syö tai juo levätessään? Onko komissio tietoinen siitä, että koska Skotlannin ylämailla ja saarilla linnut lepäävät talven pimeydessä jopa 18 tuntia ilman ruokaa tai juomaa, ja että munivat linnut voivat olla paljon pitempiä ajanjaksoja ilman ravintoa, niin pimennetyssä tilassa kuljetettavat linnut eivät vahingoitu yli 12 tuntia kestävien kuljetusten aikana? Aikooko komissio harkita muutoksia nykyisen lainsäädännön määräyksiin, joissa käytetään edellä mainitun Euroopan laajuisen sopimuksen asettamaa 12 tunnin aikarajaa? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä kuullakseen asiantuntevien kansalaisjärjestöjen mielipiteitä ennen päätöksensä tekemistä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Eläinten suojelua kansainvälisten kuljetusten aikana koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen 39 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ei rajoiteta elävän siipikarjan kuljetuksia 12 tuntiin. Sen mukaan kuljetuksen aikana on oltava saatavilla kunnollista ravintoa ja tarvittaessa riittävästi vettä, lukuun ottamatta alle 12 tunnin matkoja. Komission mielestä tämä ei ole kohtuutonta eikä sillä ole aikomusta muuttaa eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta annettua direktiiviä 91/628/ETY ((EYVL L 340, 11.12.1991, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 95/29/EY (EYVL L 148, 30.6.1995). )), joka perustuu tähän yleissopimukseen. Komissiolla ei ole tietoa siitä, että siipikarjan aineenvaihdunta kuljetuksen aikana olisi samanlainen kuin niiden levätessä orrella tai hautoessa. On syytä panna merkille, että direktiivin 91/628/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 95/29/EY, 16 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat poiketa direktiivin säännöksistä ottaakseen huomioon syrjäiset alueensa. Komissio kuulee säännöllisesti kansalaisjärjestöjä, ja erityisesti Euroopan eläintensuojeluryhmien kattojärjestöä Eurogroup for Animal Welfarea eläinten hyvinvointiin liittyvistä toimenpiteistä.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2525/97 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Energian kulutuksen vähentämiseen tähtäävät toimet Energian kulutuksen vähentäminen ja ympäristönsuojelu ovat kaksi Euroopan komission JOULE-THERMIE-ohjelman tavoitteista. Komissiolta kysytään: Mitä lisätoimia se on tutkimustoimien lisäksi toteuttanut tiedottaakseen kuluttaja-kansalaisille ja teollisuudelle energian kulutuksen vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden ja käytäntöjen käyttöönotosta? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1997) SAVE ja Altener ovat Joule-Thermie-tutkimus- ja kehitysohjelmaa täydentäviä ohjelmia, jotka käsittelevät energiatehokkuuden edistämistä ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä Euroopan yhteisössä. Niiden päätavoitteet ovat edistää energiatehokkuuskäsitteiden yleistymistä ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä markkinoilla ja täten vähentää fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Kummassakin ohjelmassa tuetaan monenlaista tiedotustoimintaa läheisessä yhteistyössä kansallisten viranomaisten ja kansallisten energialaitosten kanssa, joilla on tärkeä tehtävä kaiken ohjelmissa tuetun toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittämisessä. Kaikki Euroopan kansalaiset ja Euroopan teollisuus voivat vapaasti saada tietoja Internetissä Cordis-tietokannan kautta 290 SAVE-hankkeen ja 109 Altener-hankkeen tuloksista. SAVE-hankkeet ovat koskeneet rakennusten, teollisuuden ja liikenteen energiatehokkuutta ja Altener-hankkeet kaikkia uusiutuvien energiamuotojen aloja.