KIRJALLINEN KYSYMYS E-0191/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle

(31. tammikuuta 2003)

Aihe: EU:n uusien jäsenvaltioiden hyväksyminen tai hylkääminen amerikkalaisten esittämien kriteereiden perusteella

1. Katsooko neuvosto, että olisi tarjottava Slovenian lisäksi muille Balkanin länsiosassa sijaitseville Jugoslavian liittotasavaltaan kuuluneille maille, mikäli ne haluavat, EU:n jäsenyyttä ehdokasmaihin sovellettujen Kööpenhaminan kriteereiden mukaisesti?

2. Voiko neuvosto vahvistaa tiedon, jonka mukaan USA:n Länsi-Balkanin maissa vieraileva erikoislähettiläs Pierre-Richard Prosper, joka tutkii sotarikoksia, pyytää Bosnia ja Hertsegovinalta sekä Serbialta, että ne luovuttaisivat Bosnian Serbitasavallan entisen presidentin ja entisen armeijan komentajan Haagin sotarikostuomioistuimen eteen?

3. Onko neuvosto tietoinen, että jos kyseiset maat eivät onnistu ajoissa luovuttamaan vaadittuja henkilöitä, niitä uhkaa erikoislähettilään mukaan USA:n taloudellisen tuen väheneminen? USA saattaa vastustaa kyseisten maiden jäsenyyttä niissä kansainvälisissä järjestöissä, joissa se on itse jäsenenä. Lisäksi USA uhkaa ottaa kielteisen kannan maiden jäsenyyteen EU:ssa.

4. Katsooko neuvosto, että vaikka sotarikollisten rankaiseminen on toivottavaa, niin asia ei voi olla edellytyksenä sille, että maa hyväksyttäisiin EU:n jäseneksi?

5. Onko neuvosto havainnut, että USA on jo aiemmin sekaantunut EU:n uusien jäsenmaiden hyväksymiseen yleisen linjan vastaisesti, kiirehtimällä Turkin jäsenyyden hyväksymistä ehdoitta?

6. Miten USA voi antaa vaikutelman, että sillä olisi toimivaltaa päättää EU:n uusien jäsenmaiden hyväksymisestä?

7. Aikooko neuvosto ilmoittaa USA:lle, että uusien jäsenmaiden hyväksyminen kuuluu yksinomaan EU:n, sen jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden toimivaltaan eikä mitenkään Euroopan ulkopuolisille valtioille?

Lähde: Metro-päivälehden Alankomaissa ilmestyvä painos, 20. tammikuuta 2003.

Vastaus

(21. heinäkuuta 2003)

1. Zagrebin huippukokouksessa marraskuussa 2000 vahvistettiin 19. ja 20. kesäkuuta 2000 pidetyn Feiran Eurooppa-neuvoston päätelmien pohjalta, että Länsi-Balkanin maat ovat tulevaisuudessa mahdollisia unionin ehdokasmaita. Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1993 määritellyistä jäsenyyskriteereistä muistutettiin äskettäin myös Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa 12. ja 13. joulukuuta 2002 ja samalla vahvistettiin uudelleen Länsi-Balkanin maiden mahdollisuudet jäsenehdokkuuteen.

2. Euroopan unioni pitää erittäin tärkeänä Radovan Karadicin, Ratko Mladicin ja kenraali Gotovinan luovuttamista entisen Jugoslavian alueen kansainväliselle rikostuomioistuimelle (ICTY). USA:n kantaa koskevat kysymykset kysyjän on osoitettava suoraan toimivaltaisille viranomaisille.

3. Neuvosto on tietoinen siitä, että USA:n kongressi on lisännyt vuoden 2003 ulkomaista apua koskevaan lakiinsa erityisen lausekkeen, jonka nojalla se on käytännössä jäädyttänyt 15. päivään kesäkuuta 110 miljoonan dollarin suuruisen tukensa Serbialle. Tuen maksaminen aloitetaan jälleen, jos ulkoasianministeri Colin Powell ilmoittaa kongressille, että Serbia on täyttänyt vaatimukset, jotka koskevat yhteistyötä ICTY:n kanssa.

4. Neuvostolla ei ole tietoa siitä, että suurlähettiläs Prosper olisi esittänyt uhkauksia, jotka liittyisivät kyseisten maiden mahdolliseen jäsenyyteen EU:ssa, mutta tietää kuitenkin Yhdysvaltojen pitävän hyvin tärkeänä sitä, että USA ja EU korostavat yhdessä ICTY:n ja sen kanssa tehtävän täysipainoisen yhteistyön tärkeyttä.

Neuvosto korostaa jälleen, että kaikkien Länsi-Balkanin alueen maiden ja osapuolten on tehtävä tiiviisti yhteistyötä ICTY:n kanssa. Täysipainoinen yhteistyö ICTY:n kanssa on keskeinen edellytys maiden lähentymiselle EU:hun.

Lopuksi neuvosto haluaisi korostaa kysyjälle, että Euroopan unionin jäsenyyttä koskevat hakemukset käsitellään yksinomaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklassa määriteltyjen ehtojen mukaisesti, joissa vahvistetaan Euroopan unionin päätöksenteon itsenäisyyden periaate.