Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3849/98 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE) , Karl-Heinz Florenz (PPE) , Jan Bertens (ELDR) ja Klaus-Heiner Lehne (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Moottoriteiden A 68, A 73 ja A 74 rakentaminen Alankomaissa Suunnitellut moottoritiet A 73 (Venlo-Zuid - Maasbracht) ja siihen liittyvä jatkettu liittymä A 68 (Roermond - Elmpt) sekä A 74 (Venlo - Saksan raja) kuuluvat Euroopan laajuisiin verkkoihin ja niiden rakentamiseen voidaan siis myöntää eurooppalaista yhteisrahoitusta (enintään 10 prosenttia hankkeen kustannuksista), jos Alankomaiden viranomaiset asettavat hankkeen ensisijaiseksi. Alankomaiden viranomaisten peräytyminen näiden rajat ylittävien yhteyksien rakentamisessa ei ainoastaan aiheuta suuria ongelmia kyseisillä alueilla, vaan myös hämmentää Saksan viranomaisia, sillä osa Saksan puolella olevista teistä on valmiina ja osaa rakennetaan parhaillaan. 1. Pitääkö paikkansa, että Alankomaiden viranomaiset eivät ole hakeneet yhdellekään tienrakennushankkeelle eurooppalaista yhteisrahoitusta vuoden 1992 jälkeen? 2. Pitääkö paikkansa, että vuonna 1998 yhteisrahoitus (32 miljoonaa guldenia) annettiin käytettäväksi Betuwe-linjaan eli Brysselin luotijunayhteyteen ja kahteen tutkimukseen, joissa käsiteltiin muun muassa mahdollista Randstad-Oost - Rein/Ruhrin alue -luotijunayhteyttä? 3. Mikä merkitys Euroopan laajuisten verkkojen eurooppalaisella yhteisrahoituksella on, jos moottoriteiden A 73, A 68 ja A 74 kaltaisia liikenneverkostojen solmukohtia ei aseteta etusijalle? 4. Voitaisiinko Alankomaiden ja Saksan viranomaisten kanssa neuvotella siitä, että Euroopan laajuisten verkkojen solmukohdat asetettaisiin etusijalle Alankomaiden vuoden 1999-2000 ensisijaiset hankkeet määrittelevässä suunnitelmassa, jota Alankomaat ei vielä ole antanut? 5. Voidaanko Euroopan investointipankin kautta järjestää ennakkorahoitusta lykätyille hankkeille? Millaisia mahdollisuuksia tällöin on olemassa? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 1999) 1. Yhteisö antoi rahoitustukea useisiin Alankomaiden tiehankkeisiin vuosina 1986-1989, mutta sen jälkeen komissio ei ole myöntänyt Alankomaiden tiehankkeisiin Euroopan laajuista liikenneverkkoa (TEN) koskevaa tukea. 2. ja 3. Vuodesta 1995 alkaen valtaosa (noin 60 prosenttia) yhteisön TEN-tuesta on myönnetty 14 ensisijaiselle liikennehankkeelle. Sekä Amsterdamin ja Brysselin välinen luotijunayhteys että Rotterdamin ja Saksan rajan välinen rahtiyhteys (Betuwe-linja) ovat ensisijaisten liikennehankkeiden luettelossa. Suurin osa Alankomaille annetusta TEN-tuesta on myönnetty näitä hankkeita sekä Randstadin ja Saksan rajan välistä (Rein-Ruhrin alue) luotijunayhteyttä varten. Vuonna 1998 myönnettiin 13 miljoonaa euroa Amsterdamin ja Belgian rajan välistä luotijunayhteyttä koskevaa tutkimusta varten, 15 miljoonaa euroa Betuwe-linjaa koskevaan tutkimukseen sekä 2 miljoonaa euroa Randstadin ja Saksan rajan välistä (Rein-Ruhrin alue) välistä luotijunayhteyttä koskevaa tutkimusta varten. Lisäksi myönnettiin 2 miljoonaa euroa "Maasroute"-sisävesiväylän perusparannusta koskevaa tutkimusta varten. Kaikki mainitut hankkeet ovat esimerkkejä EU:n yhteisrahoituksen avulla aikaan saatavasta lisäarvosta. 4. Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan tuen hakemista koordinoivat kussakin jäsenvaltiossa kansalliset viranomaiset, jotka toimittavat hakemukset vuosittain komissiolle. Näin ollen jäsenvaltioiden viranomaiset valitsevat komissiolle välitettävät hakemukset itsenäisesti. Komissio on valmis tukemaan Euroopan laajuisen liikenneverkon pullonkauloja helpottavia maidenvälisiä hankkeita, koska ne ovat usein selvästi kyseiseen liikenneverkkoon liittyviä. Vaikka joitakin rajat ylittäviä hankkeita koskevia keskusteluja onkin järjestetty Interreg II -ohjelman puitteissa, jäsenvaltiot ja alue- tai paikallisviranomaiset vastaavat hankkeista ja niiden koordinoinnista. 5. Myös Euroopan investointipankki osallistuu Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden rahoittamiseen. Investointipankin myöntämien lainojen pääkohteita ovat liikenteen infrastruktuuriin liittyvät hankkeet, mukaan luettuina tiehankkeet.