KIRJALLINEN KYSYMYS E-0028/00

esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) ja Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle

(20. tammikuuta 2000)

Aihe: Ihmisoikeudet Turkissa

Maailma ei ole muuttunut rauhallisemmaksi kylmän sodan päättymisen jälkeen. Uusien toimijoiden esiinmarssista huolimatta valtiot ovat yhä vastuussa valtaosasta kidutustapauksia. Lontoossa toimiva lääketieteellinen säätiö kidutuksen uhreista huolehtimiseksi (Medical Foundation for the care of Victims of Torture) on jo pitkään huolehtinut kidutuksen ja (sota)väkivallan uhreista.

Selvästi suurin kyseisen säätiön potilasryhmä tulee Turkin Kurdistanista. Säätiön työntekijä Alex Sklan kutsuu Turkkia De Morgen -lehden 24. joulukuuta 1999 ilmestyneessä numerossa kiduttajavaltioksi. Hänen mukaansa kidutus on siellä laajalle levinnyttä, rutiininomaista ja se kuuluu luonnostaan niin kutsuttuun järjestyksenpitoon.

1. Onko neuvosto tietoinen lontoolaisen Medical Foundation for the care of Victims of Torture -säätiön toiminnasta kidutuksen ja sotaväkivallan uhrien hyväksi? a) Jos vastaus on kielteinen, aikooko neuvosto vielä perehtyä kyseisen säätiön toimintaan, kun otetaan huomioon tämän merkitys yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan ja unionin laajentumisen kannalta? b) Jos vastaus on myönteinen, vahvistaako neuvosto säätiön työntekijän Alex Sklanin esittämän arvion, jonka mukaan tämän säätiön selvästi suurin potilasryhmä tulee Turkin Kurdistanista?

2. Katsooko neuvosto, että kuvausta kiduttajavaltio voidaan käyttää Turkin kohdalla, kuten säätiön avustaja Alex Sklan tekee? Jos vastaus on kielteinen, katsooko neuvosto, että kidutuksen ja (sota)väkivallan uhrien hoitoon erikoistuneen keskuksen työntekijä on väärässä käyttäessään Turkista nimitystä kiduttajavaltio? Miten neuvosto siinä tapauksessa suhtautuu säätiön työntekijän Alex Sklanin ilmoitukseen, jonka mukaan selvästi suurin Medical Foundation for the care of Victims of Torture -säätiön potilasryhmä tulee Turkin Kurdistanista?

3. Onko neuvosto yhtä mieltä säätiön työntekijän Alex Sklanin kanssa siitä, että kidutus on Turkissa laajalle levinnyttä ja rutiininomaista ja se kuuluu siellä luonnostaan niin kutsuttuun järjestyksenpitoon? Jos vastaus on kielteinen, miksi neuvosto ei yhdy tähän näkemykseen ja miten neuvoston kanta on sovitettavissa yhteen niiden tietojen kanssa, joiden mukaan selvästi suurin Medical Foundation for the care of Victims of Torture -säätiön potilasryhmä tulee Turkin Kurdistanista, kuten säätiön työntekijä Alex Sklan on todennut?

Vastaus

(28. maaliskuuta 2000)

Neuvosto ilmaisee tyytyväisyytensä kaikkiin jäsenvaltioiden toimiin, jotka osaltaan auttavat kidutuksen ja väkivallan uhrien asemaa, arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat henkilöt mukaan lukien. Neuvosto ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista Alex Sklanin Turkkia koskevista lausunnoista. Neuvostolla ei ole tapana arvioida valtioista riippumattomien järjestöjen työskentelyä, vaan katsoo, että se kuulu kansallisten viranomaisten toimivaltaan.

Neuvosto on edelleen huolissaan ihmisoikeustilanteesta Turkissa. Sen pyynnön mukaisesti, jonka Euroopan parlamentti esitti neuvostolle tulliliiton viimeisen vaiheen toteuttamiselle antamansa suostumuksen yhteydessä, neuvosto seuraa edelleen tiiviisti ihmisoikeuksien ja demokratian kehittymistä Turkissa.

Neuvosto uskoo lisäksi, että Helsingin Eurooppa-neuvoston päätökset kannustavat Turkkia etenemään pidemmälle ihmisoikeuksien ja demokratian alalla. Helsingin Eurooppa-neuvosto päätti, että Turkki on ehdokasvaltio, jonka on tarkoitus liittyä unioniin samojen edellytysten mukaisesti kuin muihinkin ehdokasvaltioihin sovelletaan. Kööpenhaminan poliittisia kriteerejä on noudatettava ennen kuin liittymisneuvottelut voidaan aloittaa. Neuvosto korostaa, että ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun takaavien instituutioiden vakaus on yksi Kööpenhaminan kriteereistä.

Turkki hyötyy muiden ehdokasmaiden tavoin Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti nykyiseen Eurooppa-strategiaan perustuen liittymistä edeltävästä strategiasta sen uudistusten kannustamiseksi ja tukemiseksi. Tähän kuuluu vahvistettu poliittinen vuoropuhelu, jossa painotetaan edistymistä liittymisen poliittisten edellytysten täyttämisessä viitaten muun muassa erityisesti ihmisoikeuksiin. Käytännössä kaikissa tapaamisissa Turkin viranomaisten kanssa ulkoministerien ja poliittisten johtohenkilöiden tasolla neuvosto käsittelee ihmisoikeuksia.