KIRJALLINEN KYSYMYS E-2838/01

esittäjä(t): Giuseppe Nisticò (PPE-DE), John Purvis (PPE-DE),Giacomo Santini (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE)ja Giorgio Lisi (PPE-DE) komissiolle

(12. lokakuuta 2001)

Aihe: Mahdollisen bioterrorismin torjunta Euroopassa

- New Yorkin World Trade Centeriin ja Pentagoniin Washingtonissa tehtyjen terrorihyökkäysten jälkeen terrori-iskut voivat koventua ja lisääntyä koko maailmassa, myös Euroopan unionissa, Yhdysvaltain terroristeja vastaan Afganistaniin tekemän hyökkäyksen seurauksena.

- Erityisesti pitää ottaa huomioon kemiallisilla, bakteeri- ja virusaseilla suoritettujen biologisten terrorihyökkäysten mahdollisuus.

- Terroristien mahdollisiin iskukohteisiin kuuluvat Euroopan parlamentin toimitilat Strasbourgissa ja Brysselissä.

- Heidän tavoitteenaan voisi olla kiristää Eurooppaa estämään USA:n ja sen mahdollisten liittolaisten hyökkäykset terroristeja ja heitä tukevia maita vastaan.

1. Katsooko komissio, että perinteisten ennaltaehkäisevien ja hoitavien terveysasemien lisäksi Euroopan parlamentin toimitiloihin pitäisi järjestää mahdollisimman nopeasti valmiudet kliiniseen toksikologiaan ja elvytykseen kriisitilanteita varten?

Sitä varten pitäisi järjestää riittävästi pätevää henkilöstöä, tarvittavat tieteelliset laitteet ja kaikki tunnetut vastamyrkyt, vastavaikuttajalääkkeet ja seerumit mahdollisten hermokaasujen ja muiden kemiallisten aineiden, bakteerien tai virusten aiheuttamien myrkytysten hoitamiseksi.

2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä saadakseen EU:n jäsenvaltiot järjestämään valmiudet kliiniseen toksikologiaan ja elvytykseen Euroopan tärkeimmissä kaupungeissa ja parantaakseen terveydenhuollon nykyisiä rakenteita sairaaloiden kriisiosastojen osalta Euroopan kansalaisten terveyden suojaamiseksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(11. tammikuuta 2002)

Pian vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen komissio ja jäsenvaltiot alkoivat toimia tiiviissä yhteistyössä keskenään omien vastuualueidensa puitteissa ja harkitsivat hoitovalmiuksien ja lisäjärjestelyjen tarvetta sellaisten uhkien tai levottomuuksien varalta, joissa voidaan käyttää biologisia tai kemiallisia aseita.

Kansanterveyden alalla yhteisön tasolla on jo olemassa perusta, jolle voidaan rakentaa tehokas varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä tarttuvien tautien ehkäisemistä ja valvontaa varten myös terroristihyökkäysten yhteydessä. Tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston(1) työtä on kehitetty, ja sitä nopeutetaan nyt kiireesti jäsenvaltioiden välttämättömällä tuella. Kuultuaan unionin jäsenvaltioiden terveysministerien edustajia komissio ehdotti 15. marraskuuta 2001 terveysasioiden neuvostossa nykyisten kahden verkoston tartuntatautien valvonnan verkoston ja nopean reagointijärjestelmän täydentämistä kolmannella eli hätätilavalmiutta koskevalla verkostolla. Hätätilakoordinaatiojärjestelmä kohdistuu erityisesti valmiuksien parantamiseen ja päätöksentekomenettelyjen mukauttamiseen hätätilanteita varten. Järjestelmän tarkoituksena on kohdistaa toiminta useanlaisiin esiintuleviin uhkiin ja pystyä toimittamaan luotettavia asiantuntija-analyyseja nopeasti. Samalla aiotaan käsitellä palveluiden riittävyyttä hyökkäysten seurauksien yhteydessä ja antaa suosituksia asianmukaisiksi toimenpiteiksi ja järjestelyiksi. Yhteisön toiminta perustuu siis jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla oleviin resursseihin siten, että nykyisistä resursseista pyritään saamaan todellista lisäarvoa tehokkaamman ja tiiviimmän koordinoinnin kautta.

Jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet toimia turvatarkastusten ja valmiustilan tehostamiseksi sekä tarvittavien menettelyiden käyttöön ottamiseksi ja noudattamiseksi, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon epäilyttävät kohteet, tilanteet ja tapahtumat julkisissa rakennuksissa ja rakenteissa. Komissio seuraa tarkasti asiaa koskevia järjestelyjä niiden toimien yhteydessä, joita se toteuttaa valmiustason lisäämiseksi ja torjuntamahdollisuuksien parantamiseksi bioterrorismiin liittyvien hätätilanteiden varalta.

Komissio ehdotti jäsenvaltioiden täydellä tuella komission koordinoiman uuden pelastuspalvelumekanismin käyttöönottoa (suunnitelmien mukaan 1. tammikuuta), joka vahvistaa EU:n väestönsuojeluvalmiuksia.

Viimeaikaisten tapahtumien vuoksi yhteistyötä laajennettiin seuraaviin:

- ydinaseiden, biologisten ja kemiallisten aseiden alan asiantuntemuksen tarjoaminen apua tarvitsevien maiden käyttöön ympäri vuorokauden

- yhteistyö vasta-aineita, rokotteita ja antibiootteja koskevan tiedon jakamiseksi ja hyökkäysten uhrien sairaalahoitoon pääsyn varmistamiseksi

- onnettomuuksia tai terroristihyökkäysten uhkia koskevan nopean ja järjestelmällisen tiedonvaihtojärjestelmän perustaminen

- väestönsuojelun valvonta- ja tiedotuskeskuksen perustaminen komissioon.

Gentin Eurooppa-neuvostossa valtioiden ja hallitusten päämiehet kehottivat Euroopan komissiota ja neuvostoa järjestämään nopean ja koordinoidun ohjelman bioterrorismin uhkien varalta.

Vastauksena valtioiden ja hallitusten päämiesten vaatimukseen Euroopan komissio hyväksyi 28. marraskuuta tiedonannon, jossa esitellään komission toimet väestönsuojelua koskevien resurssien, asiantuntemuksen ja verkostojen ottamiseksi käyttöön terrorismin uhkien varalta. Komissio ehdotti myös Euroopan väestönsuojelutoimien koordinaattorin nimittämistä.

Aiheesta on lisäksi päätetty järjestää seminaari joulukuun puolivälissä. Seminaarin puheenjohtajana toimii Belgia, jonka tehtäväksi tulee lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin työohjelman laatiminen.

Euroopan parlamentin toimitilojen läheisyydessä toteutettavia erityistoimia arvoisan parlamentin jäsenen on syytä tiedustella kyseisen toimielimen hallinnolta.

(1) Parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2119/98/EY, EYVL L 268, 3.10.1998, komission päätös 2000/57/EY, EYVL L 21, 26.1.2000 ja komission päätös 2000/96/EY, EYVL L 28, 3.2.2000.