ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1352/01 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Kolmipyöräiset ajoneuvot vammaisille.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0089 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1352/01 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 2001) Aihe: Kolmipyöräiset ajoneuvot vammaisille Onko komissio tietoinen, että jossakin jäsenvaltiossa valmistettuja vammaisten kolmipyöräisiä ajoneuvoja eivät vammaiset aina saa käyttää toisessa jäsenvaltiossa, koska säännöt siitä, tarvitaanko erityislupia ja saavatko vammaiset ajaa tällaisilla ajoneuvoilla vaihtelevat? Aikooko komissio puuttua tähän asiaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2001) Yhteisön lainsäädännön mukaan ajokortin(1) tarpeellisuuden ja tyyppihyväksynnän(2) kannalta on kaksi kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen luokkaa: kolmipyöräiset moottoriajoneuvot, joiden suurin nimellisnopeus on yli 45 kilometriä tunnissa, ja kolmipyöräiset moottoriajoneuvot, joiden nopeus on enintään 45 kilometriä tunnissa. On huomattava, että niin kutsutut kevyet kolmi- ja nelipyöräiset ajoneuvot, jotka eivät kuulu ajokortteja koskevan direktiivin 91/439/ETY soveltamisalaan, jäävät kansallisen lainsäädännön piiriin. Siten jäsenvaltiot voivat antaa omat lait niiden käytöstä. Jos kansalaisella kuitenkin on sellaisen kolmipyöräisen ajoneuvon ajoon oikeuttava ajokortti, jonka suurin rakenteellinen nopeus on yli 45 kilometriä tunnissa, ja kyseinen kolmipyöräinen ajoneuvo on varustettu tietyllä tavalla edellä mainitun ajokortteja koskevan direktiivin säännösten mukaisesti, jäsenvaltiot takaavat vastavuoroisen tunnustamisen. Jäsenvaltioiden välillä on eroja, koska edellä mainitun direktiivin liitteessä III olevassa 5 kohdassa sallitaan se, että jäsenvaltiot asettavat ajokorttin antamiselle tai sen myöhemmälle uudistamiselle ankarammat vaatimukset kuin liitteessä III asetetut vähimmäisvaatimukset. Lisäksi on selvää, että arvion tekeminen siitä, sallitaanko vammaisen henkilön ajaa ja missä olosuhteissa, kuuluu lääkärintarkastuksesta vastaavien toimivaltaisten kansallisten lääkintäviranomaisten päätäntävaltaan. Tämä johtaa väistämättä pieniin eroavuuksiin saman lain tulkinnassa jäsenvaltioiden välillä ja myös toimivaltaisten lääkintäviranomaisten välillä jäsenvaltioiden sisällä, sillä lääkäreillä on väistämättä erilaisia mielipiteitä. Komissio haluaa edistää vammaisten liikkuvuutta ja vapaata liikkumista. Tämän vuoksi on tekeillä tutkimus eri jäsenvaltioissa toteutetuista toimista. Tarkoituksena on päästä yhteisössä nykyistä yhtenäisempään lähestymistapaan. (1) Neuvoston direktiivi 91/439/ETY, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1991 yhteisön ajokortista, EYVL L 237, 24.8.1991. (2) Neuvoston direktiivi 92/61/ETY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä, EYVL L 225, 10.8.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1246/01 esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle. Ystävyyskaupunkihankkeille myönnettävät tuet.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1246/01 esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle (26. huhtikuuta 2001) Aihe: Ystävyyskaupunkihankkeille myönnettävät tuet Olen saanut tarjouskilpailuun DG EAC nro 75/00 (ystävyyskaupunkihankkeille myönnettävät tuet vuonna 2001)(1) liittyvän valituksen, joka koskee vuoden 2001 ensimmäiseen osuuteen kuuluvan hankkeen nro 01/153 käsittelyä. Kyseinen hanke ei ollut tukikelpoinen, koska se ei täyttänyt tarjouskilpailun edellyttämiä ilmoittautumisehtoja. Näitä ehtoja muutettiin 1. tammikuuta 2001. Hakijat ovat vakuuttaneet sekä minulle että komissiolle, että heille ei ollut tiedotettu tästä muutoksesta. 1. Onko komissio samaa mieltä kanssani siitä, että huolimatta siitä, kuka on vastuussa hakijoiden puutteellisesta tiedottamisesta on hyvän hallinnon periaate, että hankkeiden hakijoille annetaan mahdollisuus oikaista epäkohdat, ennen kuin hakemuksesta tehdään lopullinen päätös? Jos on, miksi näin ei menetelty tässä tapauksessa? 2. Kuinka moni hakemus ei täyttänyt edellä mainitun tarjouskilpailun ilmoittautumisehtoja? (1) EYVL C 320, 9.11.2000, s. 7. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2001) Uudet ystävyyskaupunkitoimintaan tarkoitettujen tukien myöntämismenettelyn ehdot hyväksyttiin lokakuussa 2000 sen jälkeen, kun oli kuultu ystävyyskaupunkitoiminnasta vastaavia kansallisia yhdistyksiä. Ehdot perustuvat yhteisön muiden toimien yhteydessä myönnettäviä tukia ohjaaviin periaatteisiin, ja niillä järjestelmästä pyritään tekemään nykyistä avoimempi ja tehokkaampi. Levittääkseen ehdotuspyyntöä koskevat tiedot mahdollisimman laajalti komissio julkaisi pyynnön Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1) sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston Internet-sivustolla Europa-palvelimella. Hakijat voivat ladata sähköisen version tukihakemuksesta sivustolta. Ehdotuspyyntö liitetään lisäksi kaikkiin hakijoille lähetettäviin hakemuslomakkeisiin. Arvoisan parlamentin erikseen esittämistä kysymyksistä komissio toteaa seuraavaa: 1. Komission mukaan hyvän hallintotavan periaatteet edellyttävät, että ehdotuspyynnön sääntöjä sovelletaan yhdenmukaisesti ja poikkeuksetta kaikkiin jätettyihin tukihakemuksiin varsinkin, kun näin tukisääntöjen hallinnointia voidaan tehostaa ja nopeuttaa, mistä on etua myös tuensaajille. Ehdotuspyynnössä asetettu määräaika koskee täydellisten tukihakemusten jättämistä, ja tämä määräaika on kaikille hakijoille sama. Juuri yhdenvertaisuuden vuoksi ehdotuspyynnön viimeisessä kappaleessa todetaan nimenomaisesti: hakemusasiakirjoihin ei voi tehdä muutoksia hakemuksen jättämisen määräajan jälkeen. 2. Ehdotuspyynnön ensimmäistä osuutta koskevista hakemuksista 187 ei täyttänyt tukikelpoisuussehtoja. (1) EYVL C 320, 9.11.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1804/01 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle. EU:n tuki euroon siirtymisestä aiheutuvien kustannusten lieventämiseksi.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0229 - 0229



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1804/01 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle (13. kesäkuuta 2001) Aihe: EU:n tuki euroon siirtymisestä aiheutuvien kustannusten lieventämiseksi Euroon siirtymisestä aiheutuu ongelmia erityisesti automaattitoimintaa (kuten maapähkinä- ja peliautomaatit) harjoittaville yrityksille. Esimerkiksi uusista setelinlaskijoista, kolikoiden tunnistukseen tarkoitetuista ohjelmointilaitteista ja toimilupamaksuista koituu niille vääjäämättä kustannuksia, joita ei vielä edes voida täysin ennakoida. Nämä huomattavat kustannukset vaarantavat kyseisten yritysten olemassaolon, joten on välttämätöntä, että EU myöntää niille erityistukea ja että niiden käyttöön annetaan tarvittavat varat. Voiko komissio ilmoittaa, millä järjestelyillä yrityksille, joita tämä ongelma koskee, annetaan käyttöön kyseiset varat? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2001) Komissio on tietoinen automaattialan korvausvaatimuksista, jotka koskevat kustannuksia, joita ala uskoo euroon siirtymisestä aiheutuvan. Komissio tapaa säännöllisesti kolikkoautomaattialan edustajia keskustellakseen vaikeuksista ja niiden mahdollisista ratkaisuista. Euroalueen ministerit ovat esittäneet yhteisen kannan näistä korvausvaatimuksista. Ministerit katsovat, että siirtymäkustannukset ovat investointi, jonka kustannukset kantaa ala, jolla ne syntyvät. Julkinen sektori vastaa omista kustannuksistaan, ja muiden alojen on vastaavasti toteutettava omat taloudelliset mukautusponnistuksensa. Euron käyttöönotosta koituvat edut kestävät kauan, kun taas siirtymäkustannukset ovat kertaluonteisia ja suhteellisen pieniä verrattuna hyötyihin, joita euron käyttöönotosta on kaikille toimialoille. Eurokolikoiden turvastandardit ovat myös korkeammat kuin kansallisten kolikoiden ja tämä auttaa varmasti kolikkoautomaattialaa parantamaan liiketoimiensa turvallisuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0952/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Finanssipoliittisista muutoksista tiedottaminen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0063 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0952/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Finanssipoliittisista muutoksista tiedottaminen Onko komissio sitä mieltä, että jäsenvaltioiden varainhoitoministerien olisi tiedotettava komissiolle kaikista finanssipoliittisista muutoksista, joita jäsenvaltioissa aiotaan tehdä, ennen kuin niistä ilmoitetaan julkisesti tai ne pannaan täytäntöön? Jos on, miksi? Jacques Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen kirjalliseen kysymykseensä E-0850/01(1). Sama vastaus on voimassa edelleen. (1) Katso sivu 51.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0593/01 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle. Tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0593/01 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (1. maaliskuuta 2001) Aihe: Tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen Euroopan unionissa Liittyen vaalipiirissäni osoitteessa 68 Plains Field, Beckers Green, Braintree, Essex, CM7 3PD asuvan John Spencerin tiedusteluun, onko komissio tietoinen siitä, että häntä ei kohdeltu tasavertaisesti hänen toimiessaan opettajana Itävallassa, vaikka hän oli valmistunut opettajaksi Cambridgen yliopistosta? Tämä on ristiriidassa neuvoston 21. joulukuuta 1988 antaman direktiivin 89/48/ETY(1) kanssa, joka koskee vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevaa yleistä järjestelmää (sisältyy asiakirjoihin 294A0103(38)(2) ja 294A0103(57)(3)). Voiko komissio tutkia tapausta ja ratkaista, onko direktiivin 89/48/ETY John Spencerille takaamia oikeuksia loukattu? (1) EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16. (2) EYVL L 1, 3.1.1994, s. 206. (3) EYVL L 1, 3.1.1994, s. 371. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2001) Komissio ei ole tietoinen John Spencerin tapauksesta. Komissio tarvitsee lisää tietoja voidakseen ottaa asian esille Itävallan viranomaisten kanssa ja tutkiakseen tapausta. Komissio aikoo siksi kirjoittaa John Spencerille suoraan ja pyytää häneltä asiaan liittyvät paperit ja tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1110/01 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle. Ison-Britannian maahanmuuttoviranomaisten saksalaisille kuljetusyrityksille epäoikeudenmukaisesti langettamat sakot.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1110/01 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE-DE) komissiolle (6. huhtikuuta 2001) Aihe: Ison-Britannian maahanmuuttoviranomaisten saksalaisille kuljetusyrityksille epäoikeudenmukaisesti langettamat sakot 1. Onko komissio sitä mieltä, että tiukennetut rajatarkastukset, jotka Yhdistynyt kuningaskunta kohdistaa muista jäsenvaltioista linja-autoilla tai henkilöautoilla saapuviin unionin kansalaisiin laittoman maahanmuuton torjumiseksi, ovat yhdenmukaiset yhteisön lainsäädännön kanssa? 2. Onko komissio sitä mieltä, että korkeat sakot (2000 puntaa laitonta maahanmuuttajaa kohti), jotka Ison-Britannian maahanmuuttoviranomaiset langettavat saksalaisille kuljetusyrityksille, joiden kuorma-autojen rahtitiloista tai joiden ajoneuvojen kuljettamista säiliöistä löydetään laittomia maahanmuuttajia (yritysten suoraan syyllistymättä tällaiseen toimintaan), on yhdenmukainen yhteisön lainsäädännön kanssa? Lisäksi on otettava huomioon, että Isoon-Britanniaan kuljetusajoja tekevät yritykset ovat joutuneet tekemään kalliita lisäinvestointeja turvallisuusmääräysten täyttämiseksi ja kuljettajien kouluttamiseksi. Mitä komissio tekee tätä kilpailun vääristymää vastaan? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2001) 1. Komission saamien tietojen mukaan tarkastukset, joita Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kohdistavat maan alueelle linja- tai henkilöautoilla saapuviin muiden EU-maiden kansalaisiin, ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia: siinä todetaan, että unionin kansalaisilla on oikeus tulla jäsenvaltion alueelle, kun heillä on mukanaan voimassa oleva henkilötodistus tai passi. 2. Voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä ei käsitellä maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien vastuuta ilman tarvittavia asiakirjoja matkustavien ulkomaalaisten kuljettamisesta ajoneuvoissa. Turvallisuusmääräysten noudattamista ja rekka-autonkuljettajien kouluttamista koskevat vaatimukset eivät sinänsä vääristä kilpailua. Yhdistyneen kuningaskunnan suorittamissa tarkastuksissa ei tehdä eroa tavaroiden alkuperän tai kyseisen maanteiden tavaraliikennettä harjoittavan yrityksen kansallisuuden mukaan. Komissio katsookin, että Yhdistyneen kuningaskunnan maahanmuutto- ja turvapaikkalaki (Immigration and Asylum Act) vuodelta 1999 ei ole ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa. Arvoisaa parlamentinjäsentä kehotetaan lisäksi tutustumaan vastaukseen, jonka komissio on antanut Avril Doylen esittämään kirjalliseen kysymykseen P-4024/00(1). Komissio seuraa kuitenkin tarkkaan tilanteen kehittymistä ja sen mahdollisia seurauksia yhteisön lainsäädännölle. (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001, s. 50.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2062/01 esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle. Lentoliikenteessä esiintyvät viivästymiset.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0237 - 0238



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2062/01 esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle (3. heinäkuuta 2001) Aihe: Lentoliikenteessä esiintyvät viivästymiset Onko komissio tiedostanut Euroopan lentomatkustajien tunteman kiukun ja turhautumisen, joka johtuu lentoliikenteen ruuhkien aiheuttamista alati kasvavista viivästymisistä, ja mihin kiireellisiin toimiin se aikoo ryhtyä ratkaistakseen nämä jatkuvat ja sietämättömät ongelmat? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Komissio jakaa parlamentin jäsenen huolen lentoliikenteen ruuhkautumisen aiheuttamista myöhästymisistä. Vuoden 2001 ensimmäisten viiden kuukauden aikana ilmaliikenteen hallinnasta johtuvia myöhästymisiä oli liikaa, vaikka vuoteen 2000 verrattuna kokonaisliikenne oli hieman vähentynyt. Komissio asetti vuoden 2000 alussa korkean tason asiantuntijaryhmän kehittämään lentoliikennepalvelujen järjestämistä. Korkean tason asiantuntijaryhmä laati asiasta kertomuksen(1) marraskuussa 2000, ja komissio valmistelee parhaillaan lainsäädäntöehdotuksia toteuttaakseen jatkotoimia. Ehdotuksilla pyritään luomaan yhteinen lähestymistapa ilmatilan järjestämiseen, palvelujen tarjoamiseen ja laitteiden standardoimiseen. Komissio toivoo, että yhteisön lainsäädäntövallan käyttäjä ottaa ehdotukset myönteisesti vastaan ja että ehdotuksilla on merkittävä vaikutus lentoliikenteen ruuhkautumisen aiheuttamiin myöhästymisiin. Komissio on iloinen tuesta, jonka parlamentti antaa mietinnössään yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomisesta(2). Kyseisen mietinnön esittelijänä toimi arvoisa parlamentin jäsen. Asiaa on käsitelty myös Eurooppa-neuvoston kahdessa viimeisimmässä tapaamisessa. Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila -aloitteen tärkeys palautettiin mieliin Göteborgin huippukokouksessa 15. ja 16. kesäkuuta 2001. (1) http://europa.eu.int/comm/transport/themes/air/ses_en.pdf. (2) Kertomus A5-0141/2000, 26. toukokuuta 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1431/01 esittäjä(t): Bruno Gollnisch (TDI) komissiolle. Lomaosakehuijaukset.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0228 - 0228



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1431/01 esittäjä(t): Bruno Gollnisch (TDI) komissiolle (4. toukokuuta 2001) Aihe: Lomaosakehuijaukset Lomaosakehuijauksen (ns. time-share) ammattilaisten suorittamat väärinkäytökset ja huijaukset ovat olleet kasvussa jo useita vuosia. Sadat ihmiset ovat joutuneet ja joutuvat edelleen näiden turismimafiosojen uhreiksi. Heille myydään olemattomia lomaviikkoja olemattomissa loma-asunnoissa, ja myyjät häviävät jäljettömiin heti, kun rahat on kerätty. Tällaisella toiminnalla on joissakin tapauksissa ollut erityisen haitallinen vaikutus matkailuteollisuuden maineeseen eri puolilla Espanjaa (erityisesti Teneriffalla ja Deniassa), Etelä- ja Lounais-Ranskassa (erityisesti Canet plage) ja Ranskan merentakaisilla saarilla (Guadeloupe). Aikooko komissio tutkia syvällisesti tätä vakavaksi muodostunutta ongelmaa? Aikooko komissio ryhtyä toimiin näiden välittäjien, yritysten ja jopa pankkien suhteen, jotka tietoisesti ovat mukana kansainvälisen tason huijauksissa? Jos käy ilmi, että eräät valtiot eivät viranomaistensa puutteellisen tinkimättömyyden vuoksi ole tarpeeksi valppaita tämän asian suhteen, aikooko komissio pyytää niitä ryhtymään toimiin? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat huijaukset ja väärinkäytökset kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden myynnissä ovat komission tiedossa. Ostajien suojaamisesta kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden ostosopimuksen tiettyihin osiin nähden 26. lokakuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/47/EY(1) ostajaa suojataan tietyillä tarkkaan määritellyillä aloilla(2). Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema toiminta ei kuitenkaan kuulu direktiivin soveltamisalaan. Ainoastaan jäsenvaltioilla on toimivalta puuttua tällaiseen toimintaan. Komissio on tuonut direktiivin 94/47/EY soveltamiseen liittyvät ongelmat esiin 4. marraskuuta 1999 antamassaan kertomuksessa(3). Siinä esitetään tarkastelemisen arvoisia kysymyksiä ostajien suojan laajentamiseksi ja vahvistamiseksi. Komissio aloittaa keskustelun direktiivin 94/47/EY mahdollisesta mukauttamisesta tai muuttamisesta saatuaan Euroopan parlamentin lausunnon kyseisestä kertomuksesta. (1) EYVL L 280, 29.10.1994. (2) Direktiivissä säädetään etenkin myyjää koskevasta velvoitteesta toimittaa tiettyjä tietoja ennen sopimuksen tekemistä, myönnetään ostajalle vetäytymis- ja irtisanomisoikeus ja kielletään myyjän pyytämät ennakkomaksut vetäytymisaikana. (3) SEC(1999) 1795.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0498/01 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Alppien kauttakulkuliikenne: Brenner-tunneli ja Alppien halki kulkeva Lyonin ja Torinon välinen rautatieyhteys.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0498/01 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: Alppien kauttakulkuliikenne: Brenner-tunneli ja Alppien halki kulkeva Lyonin ja Torinon välinen rautatieyhteys Mitä mieltä komissio on siitä, että Ranska ja Italia ovat suunnitelleet uutta Alppien halki kulkevaa rautatieyhteyttä? Jääkö tämä ainoaksi Alppien kauttakulkuliikennettä koskevaksi hankkeeksi, mikä vaarantaisi Brenner-tunnelihankkeen, vai aikooko Italia pitää lupauksensa ja toteuttaa tämän toisenkin suurhankkeen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2001) Komissio suhtautuu myönteisesti Italian ja Ranskan hallitusten tekemään päätökseen Alppien halki kulkevasta LyonTorino-hankkeesta ja itse asiassa kannattaa hankkeen toteuttamista aiottua nopeammin. Koska tämä hanke kuuluu liikenteen alan Euroopan laajuisen verkon (TEN) suuntaviivoissa tarkoitettuihin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin ja on lisäksi yksi 14:stä liikenteen TEN-hankkeesta, jotka Essenin Eurooppa-neuvosto hyväksyi toiminnan painopisteiksi, komissio pyrkii edistämään sitä parhaan kykynsä mukaan. Tältä osin erityistä huomiota kiinnitetään suunniteltuun Mont Cenis'n perustunneliin, joka yhdistäisi mainitut jäsenvaltiot. LyonTorino ei ole ainoa Alppien halki kulkeva Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluva rautatiehanke. Brenner-hanke, joka yhdistää toisiinsa Münchenin ja Veronan ja johon sisältyy Mont Cenis'n tunnelia mittasuhteiltaan, teknisiltä ominaisuuksiltaan ja kustannuksiltaan vastaava Brennerin solan alittava perustunneli, ansaitsee yhtä paljon huomiota. Komissio on jo viime vuosina antanut huomattavaa poliittista ja taloudellista tukea tälle hankkeelle, joka myös kuuluu ns. Essen-hankkeisiin, ja tehnyt useita aloitteita helpottaakseen hankkeen osapuolten välistä yhteistyötä. Komissio on tyytyväinen siihen, että kyseisten jäsenvaltioiden (siis varsinkin Italian ja Itävallan) sitoutuneisuuden ja komission tuen ansiosta Itävallan Inn-joen laakson rautatieosuuden tekniset tutkimukset ovat edistyneet merkittävällä tavalla (osuuden rakentaminen voidaan nyt aloittaa) ja Brennerin perustunnelin rakentamista on valmisteltu. Vuoden 1999 lopussa Brennerin perustunnelia varten perustettu eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY) on saattanut tehokkaasti alkuun tekniikkaa, ympäristöä, geologiaa, rahoitusta ja taloutta koskevia tutkimuksia. Nämä tutkimukset ovat jo varsin pitkällä ja saataneen päätökseen vuosien 2006 ja 2007 aikana. Komissio kiinnittää erityistä huomiota Brenner-hankkeen rahoitusta koskeviin vaihtoehtoisiin rahoitusmalleihin, joita ryhdytään tutkimaan piakkoin, ja avustaa tässä toiminnassa tarpeen mukaan. Komission mielestä nämä toimet osoittavat, että Italian hallitus on edelleen erittäin sitoutunut Brenner-hankkeeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1234/01

esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) neuvostolle

(11. huhtikuuta 2001)

Aihe: Espanjan aseidenkauppa Päiväntasaajan Guineaan ja EU:n käytännesääntö

Barcelonan autonomisen yliopiston Unesco-oppituolin laatimassa raportissa, joka julkaistiin tänään, väitetään, että Espanja olisi myynyt Päiväntasaajan Guinealle huomattavan määrän aseita vuonna 2000. Täsmällisemmin raportissa, jonka toimeksiantajina ovat Amnesty International, Greenpeace, Intermón Oxfam ja Lääkärit ilman rajoja (Jäähyväiset aseille -kampanjaan osallistuvia hallituksista riippumattomia järjestöjä), paljastetaan, että Espanja on toimittanut 11 500 ammusta, joiden yhteenlaskettu arvo on noin 182 miljoonaa pesetaa.

Raportissa, jonka esitteli YK:n ihmisoikeuskomitealle Gustavo Gallón Giraldo, todetaan - ja saman vahvistavat monet riippumattomat elimet - että Päiväntasaajan Guinean hallitus loukkaa ihmisoikeuksia järjestelmällisesti ja jättää tietoisesti noudattamatta demokraattisia periaatteita. Lisäksi maan hallitus ei ole vieläkään allekirjoittanut kidutuksen vastaista yleissopimusta eikä kansainvälisen rikostuomioistuimen peruskirjaa.

Kysymyksen esittäjä on voinut omakohtaisesti todeta vähän yli kuukausi sitten Malaboon ja Bataan tekemällään matkalla, että presidentti Teodoro Obiangin hallitus ei kunnioita ihmisoikeuksia eikä demokraattisia periaatteita, vaikka hän toistuvasti väittää muuta erilaisille kansainvälisille keskustelukumppaneille, kuten Euroopan unionille ja komission puheenjohtaja Romano Prodille, jonka kanssa presidentti Obiang keskusteli viime vuoden syyskuussa.

Aikooko neuvosto pyytää Espanjan hallitukselta laajemman ja yksityiskohtaisemman selityksen edellä mainitusta asiasta? Eikö neuvosto yhdy tämä kysymyksen esittäjän kantaan, että kyseisellä ammusten myynnillä rikotaan EU:n hyväksymää käytännesääntöä, joka koskee aseiden vientiä Päiväntasaajan Guinean kaltaisiin maihin, joissa ei kunnioiteta ihmisoikeuksia? Aikooko neuvosto pyytää Espanjan hallitusta lopettamaan aseiden myynnin Päiväntasaajan Guinealle kunnes siitä tulee täysin demokraattinen ja täyttämään siten edellä mainitun käytännesäännön vaatimukset?

Vastaus

(27. syyskuuta 2001)

Euroopan unionin kanta aseiden vientiin käy ilmi 8. kesäkuuta 1998 hyväksytyistä aseiden vientiä koskevista EU:n käytännesäännöistä. Kysyjän mainitsemaa tapausta ei ole otettu esiin neuvostossa, mutta kukin jäsenvaltio tekee itsenäisesti päätökset vientilupien myöntämisestä ottaen asianmukaisesti huomioon käytännesäännöt ja niissä esitetyt perusteet. Käytännesäännöissä ei aseteta jäsenvaltioille velvoitetta antaa neuvostolle tietoja vientilupien myöntämisperusteista, eikä neuvoston toimivaltaan kuulu arvioida yksittäisiä kauppoja. Jäsenvaltioiden on kuitenkin annettava neuvostolle vuosittain tiedot aseiden viennistään. Tietojen perusteella laaditaan vuosikertomus, jonka perusteella on mahdollista arvioida käytännesääntöjen toimintaa yleisesti.