KIRJALLINEN KYSYMYS E-1325/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle

(8. huhtikuuta 2003)

Aihe: Transnistrian riippuvuus Ukrainasta ja Venäjästä lisääntyy EU:n ja Yhdysvaltojen harjoittamien eristämistoimien vuoksi

1. Muistaako neuvosto, että Stalinin hallinnon aikana vuonna 1940 Ukrainan neuvostotasavaltaan kuulunut pitkä kaistale Dniestrin joen läntistä rantaa liitettiin Romanialta vallattuun alueeseen, josta luotiin Moldavian neuvostotasavalta, ja tavoite oli venäläistää pääasiassa romaniankielinen Moldavia?

2. Onko neuvosto tietoinen, että 2. syyskuuta 1991 tämä myöhemmin lisätty alue, jossa on 700 000 pääasiassa slaavilaisia kieliä puhuvaa asukasta, tosiasiasiallisesti erosi kuusi päivää aiemmin julistetusta Moldovan valtiosta? Onko neuvosto edelleen tietoinen, että 24. joulukuuta 1995 järjestettiin vaalit, joiden äänestysprosentti oli 62 ja joissa 82,5 prosenttia tämän alueen äänestäjistä äänesti Dniestrin riippumattoman tasavallan perustuslain puolesta, ja että tähän tasavaltaan viitataan Moldovassa nykyään nimityksellä Transnistria?

3. Minkä eurooppalaisen intressin mukaista on se, että 11 vuotta kyseisen Dniestrin tasavallan tosiasiallisen eroamisen ja jatkuvien Moldovan hallituksen kanssa käytyjen neuvotteluiden jälkeen, Transnistrian alueen viranomaisia kielletään neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2003 antaman yhteisen kannan 2003/139/YUTP(1) mukaan matkustamasta EU:n jäsenvaltioihin tai niiden kautta? Onko tilanne muuttunut kuluneen 11 vuoden aikana? Miksi näihin toimiin on ryhdytty yhteistyössä Yhdysvaltojen kanssa?

4. Haluaako neuvosto tällä lähestymistavallaan palauttaa Stalinin luoman järjestyksen, vai pyrkiikö se epäsuorasti loitontamaan Transnistrian viranomaiset ja asukkaat EU:sta ja saattaa heidät vielä riippuvaisemmaksi Ukrainasta ja Venäjästä, minkä seurauksena Moldovassa on yhä vähemmän ei-romaniankielisiä, jotka vastustavat liittymistä ehdokasvaltio Romaniaan, ja on mahdollisuus, että palataan vähitellen vuotta 1940 edeltäneeseen tilanteeseen, jolloin Dniestr-joki muodosti valtionrajan?

5. Mihin toimiin neuvosto ryhtyy yhteyksien palauttamiseksi ja parantamiseksi Transnistrian väestöön, jotta edistettäisiin Dniestrin molemmin puolin asuvien kansojen parempia naapuruussuhteita?

(1) EUVL L 53, 28.2.2003, s. 60.

Vastaus

(29. syyskuuta 2003)

Tällä hetkellä käydään kattavaa keskustelua laajentuvan EU:n tulevista suhteista sen itäisiin ja eteläisiin rajanaapureihin, ja neuvosto korostaa, että Moldovan vakaudella on suuri merkitys kyseiselle alueelle ja Euroopan unionille. Neuvosto tunnustaa Moldovan pyrkimykset osallistua Euroopan integraatioon ja on valmis tukemaan Moldovaa niissä sekä vahvistamaan EU:n ja Moldovan suhteita Moldovan lähentämiseksi kohti EU:ta. Neuvostossa vallitsee yhteisymmärrys siitä, että EU:n on osallistuttava tiiviimmin Moldovan tilanteen käsittelyyn.

Maata jakaneen sisällissodan päättymisestä on yli kymmenen vuotta, mutta Transnistrian konflikti on yhä ratkaisematta. Transnistriassa on edelleen varastoituna suuria määriä aseita ja ampumatarvikkeita, ja alueesta on tullut laittoman kaupan keskus ja kulkureitti. Näin ollen kestävän ratkaisun löytäminen Transnistrian konfliktiin on yhä tärkeämpää. Konflikti on Moldovan poliittisen ja taloudellisen kehityksen suurin yksittäinen este sekä yksi köyhyyden perimmäisiä syitä. Neuvosto on ilmoittanut EU:n olevan valmis osallistumaan rakentavalla tavalla kiistan ratkaisemiseen poliittisin keinoin sekä sitoutunut Etyjin puitteissa toteutettaviin lisätoimiin, jotta rauhanomainen ratkaisu voitaisiin löytää Moldovan alueellista koskemattomuutta kunnioittaen.

Neuvosto on toistuvasti kiirehtinyt konfliktin osapuolia jatkamaan neuvotteluja, jotta ratkaisu voitaisiin löytää mahdollisimman pian. Separatistisen Transnistrian alueen johtajat ovat pyrkineet hidastamaan tällaisia toimia ja osoittaneet haluttomuutta vallitsevan tilanteen muuttamiseen sekä estäneet näin todellisten neuvottelujen käymisen. Tämän vuoksi neuvosto päätti panna täytäntöön kohdennettuja pakotteita asettamalla EU:ta koskevan matkustuskiellon seitsemälletoista Transnistrian johtohenkilölle, joiden katsotaan olevan ensisijaisesti vastuussa konfliktin poliittiseen ratkaisuun tähtäävän yhteistyön vähäisyydestä. Lisätoimenpiteitä voidaan harkita myöhemmin tilanteen kehittyessä.

Etyjin nykyisen puheenjohtajan näkemyksen mukaan neuvotteluprosessin edistyminen edellyttää Transnistrian johtajien yhä voimakkaampaa painostamista, ja USA, kaikki liittyvät maat, assosioituneet Euroopan maat sekä ETA:an kuuluvat valtiot ovat päättäneet hyväksyä samankaltaisia toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet korostavat EU:n ja sen kumppaneiden päättäväisyyttä saada Transnistrian johtajat mukaan tavoitteellisiin neuvotteluihin.

Neuvosto korostaa, että kestävä ratkaisu Transnistrian tilanteeseen edellyttää kaikilta osapuolilta hyvää tahtoa. Neuvosto on vedonnut myös Moldovaan, jotta se suhtautuisi mahdollisimman joustavasti ja rakentavasti välittäjien esittämiin ehdotuksiin. Neuvosto oli tyytyväinen presidentti Voroninin äskettäiseen uutta perustuslakia koskevaan aloitteeseen, perustuslakia valmistelevan komitean perustamiseen sekä siihen, että molemmat osapuolet ovat tasavertaisesti edustettuina komiteassa. Vaikka EU kannattaa edelleen neuvottelujen käymistä nykyisessä muodossa viiden osapuolen kesken, se suhtautuu kannustavasti uuteen aloitteeseen ja on tarvittaessa valmis tukemaan perustuslakia valmistelevan valiokunnan työtä.

Neuvosto toimii aktiivisesti kaikkien osapuolten kanssa kestävän ratkaisun löytämiseksi ja on myös valmis tutkimaan kaikkia toimia, joilla voidaan edistää poliittisen ratkaisun löytymistä konfliktiin. Tukea Moldovalle jatketaan, ja neuvosto aikoo myös arvioida mahdollisuuksiensa mukaan, mitä toimenpiteitä voitaisiin sisällyttää toimenpidepakettiin, jolla tuetaan Transnistrian konfliktin lopullista ratkaisemista ja edistetään näin vakautta ja turvallisuutta sekä elvytetään taloutta koko alueella vakaalta pohjalta