KIRJALLINEN KYSYMYS E-1077/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Yhdysvaltojen EU:hun kohdistama painostus ihmisoikeuksien rajoittamiseksi rikosoikeutta ja rangaistuksia muuttamalla.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0035 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1077/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Yhdysvaltojen EU:hun kohdistama painostus ihmisoikeuksien rajoittamiseksi rikosoikeutta ja rangaistuksia muuttamalla 1. Voiko komissio vahvistaa brittiläisen Statewatch-kansalaisjärjestön väitteet, joiden mukaan rikosoikeuden ja rikosten seuraamusten yhdenmukaistamisesta ei neuvotella enää ainoastaan EU:n jäsenvaltioiden kesken, vaan Yhdysvaltojen painostuksen vuoksi kehitellään myös transatlanttista yhteyttä poliisi- ja oikeusasioiden alalla, mikä johtaisi siihen, että EU ei enää voisi itsenäisesti päättää omasta politiikastaan rikollisuuden suhteen? 2. Onko viimeksi kuluneina kuukausina pidetyissä 12 tapaamisessa neuvoteltu Yhdysvaltojen presidentin George Bushin komission puheenjohtajalle Romano Prodille 16. lokakuuta 2001 lähettämän kirjeen pohjalta Yhdysvaltojen esittämistä vaatimuksista, jotka koskevat viisumien myöntämistä, passitarkastuksia, rajavalvontaa ja rikollisia, asianmukaisen menettelyn loppuun käyneitä turvapaikanhakijoita, karkotettuja muukalaisia ja kadonneita henkilöllisyystodistuksia koskevien tietojen jakamista Yhdysvaltojen kanssa? Tapahtuuko viime mainittua sitä paitsi ilman, että Yhdysvaltojen tietosuojamääräyksiä sovelletaan muihin kuin Yhdysvaltojen kansalaisiin? 3. Laadittiinko joulukuussa komissiossa työasiakirja, jonka tarkoituksena on hyvin suuressa määrin ottaa huomioon Yhdysvaltojen esittämät vaatimukset rajoittamalla EU:ssa voimassa olevia ihmisoikeuksia muun muassa hyväksymällä sen, että tuomioistuimet voivat alistaa Euroopan ihmisoikeussopimuksessa vahvistetut henkilökohtaiset oikeudet valtion turvallisuudelle, mikä tekisi mahdolliseksi kiduttamisen ja epäinhimillisten vangitsemismuotojen sallimisen? 4. Mitä seurauksia tällä kehityskululla on sellaisille ryhmille ja henkilöille, jotka vastustavat EU:n jäsenvaltioiden rajojen sisä- ja ulkopuolella globaalisaatiota, vapauttamista, kaupallistamista, elintasoeroja, mittakaavaetuja ja sotaa? 5. Mitä tämä kehityskulku tarkoittaa Yhdysvaltojen rikosoikeuden Euroopan kansalaisiin soveltamisen ja Yhdysvaltoihin luovuttamisen kannalta, kun otetaan huomioon, että kyse on valtiosta, joka tekee eron kansalaistensa ja ei-kansalaistensa välillä, joka ei takaa, että vankeustuomio voidaan kärsiä omassa maassa ja jossa sitä paitsi pannaan täytäntöön kuolemantuomioita? 6. Miten komissio aikoo päästä siihen, että EU:ssa voimassa olevia ihmisoikeuksia suojellaan ulkopuolelta tulevalta painostukselta paremmin kuin mitä viimeksi kuluneina kuukausina olemme saaneet nähdä? Mitkä ovat komission mukaan ne rajat, joita ei tässä yhteydessä saa ylittää? Milloin salaiset neuvottelut saadaan päätökseen ja kerrotaanko Euroopan parlamentille Yhdysvaltojen ja EU:n näkemyseroista ja neuvottelujen mahdollisesta yhteisesti sovitusta tuloksesta? Lähde: alankomaalainen päivälehti De Volkskrant, 22. maaliskuuta 2002. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2002) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 21. syyskuuta 2001 toimintasuunnitelman terrorismin torjumiseksi(1). Toimintasuunnitelmaan sisältyy muun muassa toimenpiteitä yhteistyön parantamiseksi Yhdysvaltojen kanssa. Kuten 26. huhtikuuta 2002 annetuissa neuvoston päätelmissä todetaan, maahanmuutto-, raja- ja turvapaikka-asioiden strateginen komitea piti 12. huhtikuuta 2002 kokouksen Yhdysvaltojen kanssa. Kokouksessa unioni vastasi suostuvansa Yhdysvaltain 26. lokakuuta 2001 esittämiin ehdotuksiin yhteistyöstä rajatarkastuksissa ja maahanmuuttovirtojen hallinnassa. Ehdotukset koskivat seuraavia toimia: - tehostetaan maahanmuuttoviranomaisten suorittamia kauttakulkumatkustajien ja kansainvälisten lentokenttien kauttakulkualueiden tarkastuksia; tarkastukset lähtöportilla, - laaditaan luettelo tiedoista, joita jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltain rajavalvontaviranomaiset vaihtavat keskenään; sovitaan tietojenvaihdon käytännön järjestelyistä, - edistetään eurooppalaisten lentoyhtiöiden laajempaa osallistumista APIS-matkustajatietojärjestelmään (Advanced Passenger Information System), - lisätään sellaisten yhteisön kauttakulkumahdollisuuksien käyttöä, jotka tukevat rikollisten/laittomien maahantulijoiden palauttamista Yhdysvalloista Eurooppaan tai kotimaahansa, - koordinoidaan Yhdysvaltain ja unionin väliset yhteistyöhankkeet rajaturvallisuuden alalla, - kannustetaan muita valtioita noudattamaan Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) standardeja passien/viisumien myöntämisessä, - ilmoitetaan havaituista passi- tai viisumirikoksista ja -varkauksista välittömästi Yhdysvalloille ja muille tärkeille yhteistyökumppaneille, - koordinoidaan asiakirjaväärennöksiä koskeva koulutus, - parannetaan yhteistyötä oleskeluoikeuden edellytyksiä rikkoneiden/rikollisten/laittomien maahanmuuttajien palauttamisessa. Unionin toimintasuunnitelman mukaisesti komissio hyväksyi 5. joulukuuta 2001 valmisteluasiakirjan Sisäisen turvallisuuden takaaminen ja kansainvälistä suojelua koskevien velvoitteiden ja välineiden noudattaminen. Edellä mainituissa neuvoston päätelmissä neuvosto antoi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 ja 38 artiklan mukaisesti puheenjohtajavaltiolle valtuudet neuvotella Yhdysvaltojen kanssa sopimuksen oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa, terrorismi mukaan luettuna. Oikeusapua annettaisiin unionin ja Yhdysvaltain välisen yleisen poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön puitteissa. Neuvotteluvaltuudet koskevat etenkin rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista ja myös tilapäistä luovuttamista oikeudenkäyntiä varten, sekä keskinäistä oikeusapua, johon sisältyvät tietojenvaihto, yhteisten tutkintaryhmien perustaminen, todistajalausunnot (videoneuvottelussa) sekä keskitetyn yhteyspisteen perustaminen. Rikoksentekijöiden luovuttamisesta on todettava, että unionin ehtona luovutussopimuksen tekemiselle on, ettei luovutetulle henkilölle määrätä kuolemanrangaistusta ja että elinkautisten vankeusrangaistuksien perustuslailliset takeet säilytetään nykyisellä tasollaan. Kaikki 15 jäsenvaltiota ovat jo tehneet kahdenväliset luovutussopimukset Yhdysvaltain kanssa. Tulevan sopimuksen pitäisi joka tapauksessa turvata jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen tekemien kahdenvälisten luovutussopimusten tehokkuus. Euroopan ihmisoikeussopimuksessa määriteltyä ja unionin perusoikeuskirjassa vahvistettua ihmisoikeussuojan tasoa käytetään varmasti vertailunormina valmisteltaessa unionin ja komission kantaa asiaan. Neuvotteluja johtaa EU:n puheenjohtajavaltio komission avustamana. Puheenjohtajavaltio raportoi neuvostolle asian edistymisestä jokaisen Yhdysvaltain kanssa pidetyn neuvottelukokouksen jälkeen. (1) EYVL L 344, 28.12.2001.