KIRJALLINEN KYSYMYS E-2019/98

esittäjä(t): Edith Müller (V) komissiolle

(30. kesäkuuta 1998)

Aihe: Ihmisoikeuksiin liittyvät talousarviomenot

1. Vuoden 1999 talousarviosta on kadonnut erillinen Nigerian demokratiaohjelmalle varattu budjettikohta (3 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 1,5 miljoonaa euroa maksumäärärahoja vuonna 1998). Onko vuodelle 1998 osoitettu määrä käytetty? Jos kyllä, mihin toimiin? Jos ei, miksi ei? Mitä ohjelmia komissio on kaavaillut ja kuinka ne aiotaan toteuttaa?

2. Mitä toimia komissio on toteuttanut, jotta vuoden 1997 lopussa Lenzin mietinnössä Euroopan komission sisäisen ihmisoikeus- ja demokratisointiasioita koskevan yhtenäisen koordinointirakenteen perustaminen (A4-0393/97) esitetty Euroopan ihmisoikeuksien ja kansanvallan kehittämisverkosto perustettaisiin? Perustaako komissio tämän verkoston ja valvooko se sen toimintaa? Milloin verkosto aloittaa toimintansa?

3. Euroopan parlamentin lisäämä budjettikohta (vuonna 1998 2 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja miljoona euroa maksumäärärahoja) tuesta vaaliprosesseille ja niiden valvonnalle (B7-709) on vuoden 1999 talousarviossa muutettu p.m.-merkinnäksi. Miksi? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt soveltaakseen tätä budjettikohtaa? Mikäli mitään toimia ei ole toteutettu, miksi ei? Mitkä ovat komission tulevaisuudensuunnitelmat?

Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus

(21. syyskuuta 1998)

1. Komissio ei ole ehdottanut erillistä budjettikohtaa, josta myönnettäisiin varoja Nigerialle, mutta on sisällyttänyt maassa toteutettavan toiminnan rahoituksen budjettikohtaan B7-7020 Ihmisoikeudet ja kansanvalta kehitysmaissa ja nostanut sen määrää 17 miljoonasta ecusta 20 miljoonaan ecuun. Komissio ei ole vielä käyttänyt eikä sitonut vuodeksi 1998 tarkoitukseen budjetoituja kolmea miljoonaa ecua. Tähän mennessä komissio on koonnut yhteen rahoitettavia hankkeita ja aloittanut niihin liittyvän päätöksentekomenettelyn. Komissio aikoo sitoa kaikki tarkoitukseen varatut määrärahat huolimatta viiveistä, jotka ovat seurausta yhteisöjen tuomioistuimen toukokuussa 1998 asiassa 106/96 antamasta tuomiosta. Komissio kumosi heinäkuussa 1998 päätöksen, jolla kaikki ihmisoikeuksia koskevat budjettikohdat oli jäädytetty kyseisen tuomion seurauksena. Tästä johtuen komissiolla on ollut vasta heinäkuulta valtuudet tehdä taas päätöksiä kyseisen budjettikohdan varojen käytöstä.

2. Parlamentin jäsenen Marlene Lenzin mietinnössään ehdottaman eurooppalaisen ihmisoikeusverkoston perustaminen edellyttäisi huolellista valmistelua ja varmasti myös kilpailun järjestämistä siitä, mikä taho osallistuisi sen toteutukseen. Komissio ottaa huomioon suosituksen Internetin käytön lisäämisestä ihmisoikeusasioiden koordinoinnissa ja pyrkii noudattamaan sitä.

Komissio antoi parlamentin täysistunnossa 18. joulukuuta 1997 alustavan vastauksen Marlene Lenzin erilliseen ehdotukseen, joka koskee komission sisäisen, ihmisoikeuksiin ja kansanvaltaistamiseen liittyvän toiminnan koordinointielimen perustamista. Komissio on pyrkinyt säilyttämään toimivaltuudet ja resurssien hallinnan maantieteellisellä tasolla ja jatkanut samaan aikaan määrätietoisesti koordinointia. Asianomaisen komission jäsenen vastuulla ovat aiheen toisaalta alakohtaiset, toisaalta eri aloja koskevat näkökulmat. Kokonaisvaltaisen ihmisoikeusstrategian laatimisessa häntä avustavat ohjauskomitea ja yksikköjenvälinen ihmisoikeusryhmä.

3. Merkintä pro memoria (p.m.) varainhoitovuoden 1999 kohdalla on osa valittua lähestymistapaa talousarvioryhmittelyn järkeistämiseksi (eli "pienten" budjettikohtien poistamiseksi). Tämä edellyttää, että budjettikohtaan B7-709 sisältyviä varainhoitovuodelle 1998 suunniteltuja toimia voidaan rahoittaa myös lukuun B-8 Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka varatuista määrärahoista.

Vuoden 1998 talousarvion selvitysosan julkaisemisen jälkeen komissio on toistuvasti pyytänyt ihmisoikeusasioiden alivaliokuntaa selventämään budjettikohtaa B7-709 koskevaa osuutta, jossa vaaditaan toimielinten välisen sopimuksen tekemistä ja painotetaan, miten tärkeää on ottaa kyseinen budjettikohta uudelleen käyttöön mahdollisimman nopeasti. Näin toimiessaan komissiolle on selvinnyt, ettei parlamentti ole tähän päivään mennessä hyväksynyt yksityiskohtaista ehdotusta tällaisen toimielinten välisen sopimuksen sisällöstä.

Samaan aikaan komissio on järjestelmällisesti kertonut ihmisoikeusasioiden alivaliokunnalle, miten se aikoo käyttää kyseisen budjettikohdan varoja. Niitä oli tarkoitus käyttää monialaisiin toimiin valmisteltaessa vaalien tukemista ja parannettaessa valmiutta vaalien valvontaan ja seurantaan järjestämällä koulutusta sekä perustamalla lyhyellä varoitusajalla toimintavalmiita yksikköjä, joiden tehtävänä olisi eurooppalaisten toimintatapojen oikeudellisen perustan ja siihen liittyvän logistiikan vakiinnuttaminen.

Koska vaalien valvonta- ja seurantatoimien täytäntöönpano on kallista, ne olisi jatkossakin rahoitettava yhteisön kyseistä maantieteellistä aluetta koskevasta rahoitusvälineestä, ja mahdollisuuksien mukaan niiden pitäisi tukea yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla toteutettavia yhteisiä toimia.