KIRJALLINEN KYSYMYS E-3106/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(29. lokakuuta 2002)

Aihe: Ympäristön saastuminen Borska Rekin laaksossa (Serbiassa) seurauksena EU:n jäsenvaltioista tuodusta kuparin radioaktiivisesta louhintajätteestä ja sen tarpeettomasta käytöstä

1. Onko komissio tietoinen, että Serbian itäosassa lähellä Borin kaupunkia sijaitsevaa Borska Rekin jokilaaksoa käytetään maan teollisuuden ja kulutuksen tuottamien valtavien jätevuorien kaatopaikkana? Tästä seuraa, että joen vesi on mustaa ja että satojen metrien leveydellä rannoilla ei enää kasva puita, pensaita eikä ruohoa. Lisäksi alueelle päätyy paljon Serbian EU:n jäsenvaltioista tuomaa radioaktiivista jätettä. Ammattiliitot arvioivat jätteiden varastointi- ja käsittelypaikan ympäristössä asuvien ihmisten keskimääräiseksi eliniäksi 48 vuotta. Herättääkin huomiota, että tieto puuttuu alueen tilastollisen vuosikirjan sivulta 53.

2. Onko komissio myös tietoinen siitä, että ydinjätettä sisältävän rikasteen tuontia perustellaan radioaktiivisesta aineesta saatavalla hyödyllä louhittaessa kuparimalmia, joka sisältää vain 0,30 prosenttia kuparia? Osan aineesta käyttää Borin lähellä jo vuodesta 1902 toiminut kaivosyhtiö RTB. Perustelu ei ole uskottava, sillä RTB kieltäytyy louhimasta syvemmällä runsaasti esiintyvää arvokasta malmia, joka sisältää 3 prosenttia kuparia todennäköisesti sen takia, että muuten ei olisi perusteita radioaktiivisen rikasteen kannattavalle maahantuonnille.

3. Onko komissio ottanut yhteyttä asiantuntijoihin, jotta saataisiin selville, kuinka laajasta ongelmasta todella on kyse? Asiantuntijat Ajdacic ja Bogdanovic varoittivat jo aiemmin terveys- ja ympäristövaaroista. Silloin heitä kuitenkin uhkailtiin, heidät erotettiin ja heiltä riistettiin työvälineet.

4. Mitä Euroopan unioni tai sen jäsenvaltiot aikovat tehdä korvatakseen unionin viennistä aiheutuneita vahinkoja lähellä Borin kaupunkia ja myös Alexinacin ja Belgradin kaatopaikkojen ympäristössä, jossa on paljon säteilyä? Minkälaisten taloudellisten korvausten maksamista harkitaan ihmisille, jotka ovat menettäneet perheenjäseniään?

Lähde: Rotterdams Dagblad 10. lokakuuta 2002.

Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3105/02 ja E-3106/02

(21. tammikuuta 2003)

Asiayhteydestä saa sen käsityksen, että radioaktiivinen jäte on peräisin kuparin louhinnasta, josta saattaa ajoittain syntyä luonnossa esiintyvien radionuklidien (NORM) tavallista suurempia pitoisuuksia sisältäviä tuotantojätteitä. NORM-materiaalit ovat kuuluneet Euratomin suojelua koskevien perusnormien soveltamisalaan vuodesta 1996(1) lähtien.

Lisäksi radioaktiivisen jätteen siirtämisestä jäsenvaltioiden välillä sekä yhteisöön ja yhteisöstä pois säädetään neuvoston direktiivissä 92/3/Euratom(2). Direktiivillä on otettu käyttöön järjestelmä tällaisten siirtojen hallinnollista valvontaa ja tarkkailua varten.

Komissio on laatinut mainitun direktiivin 18 artiklan mukaisesti määräajoin kertomukset(3) direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Nämä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle toimitetut kertomukset perustuvat jäsenvaltioiden antamiin tietoihin direktiivin täytäntöönpanosta ja niiden alueilla tehtyjä siirtoja koskevasta tilanteesta.

Direktiivin 11 ja 12 artiklassa säädetään yhteisöstä pois tapahtuvaa vientiä koskevasta lupamenettelystä, hallinnollisesta valvonnasta ja tarkkailusta, joista huolehtivat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset.

Komissiolle ei ole ilmoitettu radioaktiivisen jätteen siirroista jäsenvaltioista Serbiaan.

Koska materiaalin alkuperästä ei ole tarkkoja tietoja eikä radioaktiivisen jätteen siirrosta Serbiaan ole ilmoitettu, komissio ei tällä hetkellä voi ryhtyä mihinkään erityisiin toimiin.

Komissio on kuitenkin kirjoittanut jäsenvaltioille ja pyytänyt lisätietoja.

(1) Neuvoston direktiivi, annettu 13. toukokuuta 1996, perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta (EYVL L 159, 29.6.1996, sivu 1).

(2) EYVL L 35, 12.2.1992.

(3) KOM(2001) 270 lopullinen, KOM(1998) 778 lopullinen ja KOM(1995) 192 lopullinen.