ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0127/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Suhteista Euroopan unioniin vastaavan Italian vammaisjärjestön sulkeminen Euroopan vammaisfoorumin ulkopuolelle.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0221 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0127/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (27. tammikuuta 2000) Aihe: Suhteista Euroopan unioniin vastaavan Italian vammaisjärjestön sulkeminen Euroopan vammaisfoorumin ulkopuolelle Onko komissio tietoinen siitä, että Italian hallitus valitsi kansallisen vammaisjärjestön (CND) edustamaan Italiaa eurooppalaisessa vammaisfoorumissa, vaikka tämä yhdistys edustaa ainoastaan 10 prosenttia Italian vammaisista? Sen sijaan Suhteista Euroopan unioniin vastaava Italian vammaisjärjestö (CID.EU), joka edustaa 90 prosenttia vammaisista, ei saa edustusta kyseisessä foorumissa. Eikö komissio katso, että näillä kahdella järjestöllä on oikeus olla edustettuina eurooppalaisessa tapahtumassa? Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa, jotta Italian vammaisia edustettaisiin objektiivisiin kriteereihin perustuen? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Euroopan vammaisfoorumi on riippumaton organisaatio, jonka jäseninä on vammaisten eurooppalaisia kansalaisjärjestöjä ja jäsenvaltioita edustavia kansallisia vammaisasioiden neuvostoja. Foorumi tekee säännöllistä yhteistyötä komission kanssa vammaispolitiikan täytäntöönpanon yhteydessä ja saa tätä varten komissiolta rahoitustukea, joka kattaa sen toimintamenot. Vammaisfoorumi päättää siitä, mitkä vammaisten kansalaisjärjestöt ja kansalliset vammaisasioiden neuvostot kuuluvat foorumiin. Jäseneksi ottamista koskevia menettelyjä säännellään foorumin perussäännössä ja työjärjestyksessä. Komissio on kuitenkin arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolestunut foorumin jäsenjärjestöjen edustavuudesta Italian kansallista vammaisasioiden neuvostoa koskevien tietojen johdosta. Komissio aikoo ottaa yhteyttä foorumiin selvittääkseen sen italialaisen jäsenen edustavuuden.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0386/00 esittäjä(t): Vasco Graça Moura (PPE-DE) komissiolle. Tuki AEFJ:lle.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0186 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0386/00 esittäjä(t): Vasco Graça Moura (PPE-DE) komissiolle (15. helmikuuta 2000) Aihe: Tuki AEFJ:lle Miksi koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ei ole sitoumuksistaan huolimatta maksanut vieläkään AEFJ:lle (Eurooppalainen toimittajien koulutusyhdistys) 50 prosenttia vuosien 1998 ja 1999 hankkeiden kustannuksista? Koska nämä maksut aiotaan suorittaa? Millaista tukea AEFJ:lle aiotaan antaa tänä vuonna? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2000) Komissiolla on hyvät suhteet Euroopan toimittajien koulutusjärjestöön (EJTA), ja se arvostaa tulevien eurooppalaisten toimittajien kouluttamiseen tähtäävää järjestön ohjelmaa. Komissio on antanut viime vuosikymmenen aikana rahoitustukea erinäisille Euroreporter-hankkeille noin 200 000 euroa vuodessa. Komission suorittamien maksujen viivästymiset johtuvat lähinnä siitä, että EJTA:n sihteeristö on toimittanut loppuraportit myöhässä. Uusiin hakemuksiin ei voida sitoutua ilman näitä loppuraportteja. Vuotta 1997 koskeva EJTA:n loppuraportti ja vuotta 1998 koskeva hakemus saapuivat liian myöhään, joten komissio ei voinut myöntää rahoitusta vuodeksi 1998. Komissio ei voi antaa hankkeille tukea takautuvasti. Vuoden 1999 Euroreporter-hankkeesta voidaan todeta, että 50 prosenttia rahoitusosuudesta on jo maksettu, ja jäljelle jäävä osuus maksetaan heti, kun komissio saa EJTA:lta lopullisen vuotta 1999 koskevan tilinpäätöksen. EJTA ei ole vielä toimittanut komissiolle vuotta 2000 koskevaa virallista hakemusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0335/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Puuvillalle asetetun Kreikan kansallisen taatun enimmäismäärän lisääminen.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0335/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Puuvillalle asetetun Kreikan kansallisen taatun enimmäismäärän lisääminen Kreikan puuvillantuotanto on jo vuosien ajan ylittänyt 782 000 tonnin jäsenvaltiokohtaisen taatun enimmäismäärän, minkä seurauksena Kreikalle on määrätty suuria sakkoja, ja tuottajien tulot ovat pienentyneet huomattavasti, kun otetaan huomioon, että taattu tavoitehinta (106,3 euroa/100 kiloa) on säilynyt muuttumattomana vuosikausia. Tuottajajärjestöt ja muut asianomaiset tahot ovat yhteisesti jo pitkään vaatineet jäsenvaltiokohtaisen taatun enimmäismäärän ja yhteisön talousarviosta katettavien menojen lisäämistä. Onko Kreikka vaatinut jäsenvaltiokohtaisen taatun enimmäismäärän ja yhteisön talousarviosta katettavien menojen lisäämistä osana puuvilla-alan tukijärjestelmän uudelleenjärjestämistä? Milloin tämä vaatimus on tehty ja mille elimille se on osoitettu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2000) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0348/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Espanjassa sähköalalle myönnettyjä julkisia tukia arvioiva Euroopan komission asiantuntija.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0348/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Espanjassa sähköalalle myönnettyjä julkisia tukia arvioiva Euroopan komission asiantuntija Espanjassa julkaistujen tietojen mukaan riippumaton asiantuntija, jolle komissio on antanut tehtäväksi arvioida sähköyhtiöiden vapaaseen kilpailuun siirtymisen kustannukset, asettaa kyseenalaiseksi tietyt seikat Espanjan hallituksen tekemissä kustannuslaskelmissa. Mitkä ovat nämä kyseenalaistetut seikat ja miten ne vaikuttavat Espanjan hallituksen tekemiin kustannusten määrityksiin? Mihin johtopäätöksiin asiantuntija on tullut? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2000) Asiantuntijan toimeksiantona oli tarkistaa, että Espanjan viranomaiset ovat laskeneet vapaaseen kilpailuun siirtymiseen liittyvät kustannukset (CTC) kansainvälisesti tunnustettuja standardeja vastaavin perustein. Komissio tutkii asiantuntija-arvioita ja on pyytänyt Espanjan viranomaisilta lisätietoja. Näiden vaikutusta CTC-kustannusten muodostumiseen ei voida vielä arvioida.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0170/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön säännöt uskonnollisista syistä pidettävistä vapaapäivistä.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0170/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteisön säännöt uskonnollisista syistä pidettävistä vapaapäivistä Maghreb-maista kotoisin olevien maahanmuuttajien yhä kasvava osuus maatalouden ja muiden alojen työntekijöistä useissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on johtanut siihen, että heitä koskeviin työsopimuksiin on täytynyt sisällyttää tiettyjä viikoittaisia vapaapäiviä heidän uskontonsa vuoksi. Maghreb-maista kotoisin olevien työntekijöiden työsopimuksista neuvottelevien ammattijärjestöjen painostuksen johdosta nämä uskonnollisista syistä myönnettävät vapaapäivät ovat yleensä perjantai ja lauantai. Koska on odotettavissa, että näistä maista kotoisin olevien maahanmuuttajien määrä kasvaa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, voiko komissio ilmoittaa, onko olemassa mitään asiaa koskevia yhteisön määräyksiä, joiden avulla voitaisiin laajentaa uskonnollista syistä pidettävien vapaapäivien käytäntöä ja yhteensovittaa se EU:n jäsenvaltioissa yleisesti noudatetun käytännön kanssa, jonka mukaan viikoittainen vapaapäivä on sunnuntai? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2000) Tietyistä työajan järjestämiseen liittyvistä seikoista annetun neuvoston direktiivin 93/104/E(1) 5 artiklan 1 kohdassa säädetään oikeudesta 35 tunnin yhtäjaksoiseen viikoittaiseen lepoaikaan. Sen jälkeen kun yhteisöjen tuomioistuin kumosi direktiivin 5 artiklan 2 kohdan asiassa C-84/94, Yhdistynyt kuningaskunta v. neuvosto(2), jäsenvaltiot ovat voineet vapaasti päättää, onko viikoittainen lepoaika toteutettava tiettynä viikonpäivänä tai tiettyinä viikonpäivinä. Komissio hyväksyi 25. marraskuuta 1999 ehdotuspaketin, johon sisältyi kaksi lakiehdotusta ja ehdotus syrjinnän torjumista koskevaksi yhteisön toimintaohjelmaksi EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan (entisen 6 a artiklan) perusteella(3). Yksi näistä aloitteista on ehdotus laaja-alaiseksi direktiiviksi, jolla torjutaan muun muassa uskonnollisiin syihin perustuvaa syrjintää. Ehdotuksen 12 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot kannustavat työmarkkinaosapuolia osallistumaan yhtäläistä kohtelua koskevan periaatteen toteuttamiseen hyväksymällä työehtosopimuksia ja menettelytapasääntöjä sekä edistämällä tutkimusta tai kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa, joilla pyritään torjumaan syrjintää. (1) EYVL L 307, 13.12.1993. (2) Oikeustapauskokoelma 1996, s. I-5755. (3) KOM(1999) 564, 565, 566 ja 567 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0531/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Mahdolliset tuet italialaisille ammattiliitoille CGIL, CISL ja UIL.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0202 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0531/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Mahdolliset tuet italialaisille ammattiliitoille CGIL, CISL ja UIL Voiko komissio kertoa, onko italialaisille ammattiliitoille CGIL, CISL ja UIL tai niihin jollain tavalla liittyville yhdistyksille ja järjestöille myönnetty joskus yhteisön rahoitusta? Jos on, kuinka paljon ja millä perusteella? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2000) Italian työntekijöiden yleinen liitto (CGIL), Italian työntekijöiden ammattijärjestöjen liitto (CISL) ja Italian työntekijöiden unioni (UIL) voivat työntekijöiden etujärjestöinä saada yhteisön osarahoitusta budjettikohdista B3-4000 (teolliset suhteet ja sosiaalinen vuoropuhelu), B3-4002 (työntekijäjärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet) ja B3-4003 (yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa) tukikelpoisten toimien toteuttamista varten. Tällaisia ovat pääasiassa kansainvälisten tapaamisten ja seminaarien järjestäminen, myös sellaisten, jotka kuuluvat työmarkkinaosapuolten eurooppalaisessa vuoropuhelussa saavutettujen tulosten täytäntöönpanoon. Ehdotuspyynnöt, jotka sisältävät kelpoisuusehdot ja rahoitusmahdollisuudet, on julkaistu Europa-sivustolla (http://europa.eu.int/comm/dg05/soc-dial/social/index_en.htm). Viimeisen kolmen vuoden aikana kyseiset kolme etujärjestöä ovat saaneet näistä budjettikohdista yhteisön rahoitusta kolmisenkymmentä kertaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0433/00

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(23. helmikuuta 2000)

Aihe: Koululaisten tuki- ja liikuntaelinvammojen ennaltaehkäisy

Italiassa koululasten vanhemmat ovat ottaneet yhä useammin kantaa koululaisten koulurepun painoon, joka on tarkoitettu koulukirjojen kuljettamiseen kotoa kouluun ja päinvastoin. Alueelliset ja paikalliset terveydenhuoltoviranomaiset ovat jakaneet tieteellistä tietoa ja käytännön neuvoja, joiden avulla on mahdollista välttää repun liiallisesta painosta johtuvia riskejä.

Edellä esitetyn perusteella tiedustelisin komissiolta seuraavaa:

1. Onko tästä aiheesta tehty tutkimuksia Euroopan yhteisössä?

2. Onko muissa Euroopan unionin maissa voimassa normeja, jotka perustuvat tieteellis-teknisiin tietoihin?

3. Ottaen huomioon komission käytössä olevat mahdollisuudet, katsooko komissio tarpeelliseksi esittää yhdenmukaistettuja määräyksiä, jotta perheille voidaan tarjota asianmukaisia tietoja koululaisten repuista, joiden paino ei saisi ylittää sietokyvyn rajaa, johtuvien tuki- ja liikuntaelinvammojen välttämiseksi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2000)

Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että tuki- ja liikuntaelinten sairauksia on syytä ehkäistä mahdollisimman varhaisesta iästä lähtien.

1. Euroopan tasolla on jo tehty tai toteutetaan parhaillaan lukuisia tuki- ja liikuntaelinten sairauksia käsitteleviä tutkimuksia yhteisön tutkimusohjelmien puitteissa. Nämä hankkeet kattavat monia tärkeitä näkökohtia, mutta kysymyksessä esitetyt seikat eivät vielä kuulu niiden toteuttamisalaan. Lisätutkimus on siis tarpeen, jotta riskit voitaisiin määritellä ja ongelmaan voitaisiin ehdottaa mahdollisia ratkaisuja. Koululaisten tuki- ja liikuntaelinten sairauksia käsittelevä tutkimus voisi saada yhteisön rahoitustukea ohjelma-alueesta, jonka nimi on Elämänlaatu krooniset ja rappeutumissairaudet.

2. ja 3. Komissiolla ei ole tietoa tuki- ja liikuntaelinten sairauksiin liittyvistä normeista eikä se aio ehdottaa sääntöjen yhdenmukaistamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0029/00 esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL) neuvostolle. Länsi-Saharan kansanäänestyksen tarkkailu.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0029/00 esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL) neuvostolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Länsi-Saharan kansanäänestyksen tarkkailu Länsi-Saharan kansalaiset ovat yli seitsemän vuotta odottaneet Marokon viranomaisilta tietoa Länsi-Saharan tulevaisuutta koskevasta kansanäänestyksestä. Marokon viranomaiset ovat useita kertoja rikkoneet kansanäänestyksen ajankohdasta Polisarion kanssa tekemänsä sopimuksen. Nyt äänioikeutettujen rekisteröinti on kuitenkin taas aloitettu ja suunnitellaan kansanäänestyskampanjaa, jonka arvioidaan päättyvän 31. heinäkuuta 2000. Kansanäänestys pidetään samana päivänä. Vaalivilpin riski on suuri ja demokraattisten vaalien takaamiseksi paikalla on oltava kansainvälisiä vaalitarkkailijoita. Aikooko neuvosto tukea Länsi-Saharan tulevaisuutta koskevan kansanäänestyksen tarkkailua? Vastaus (10. ja 11. huhtikuuta 2000) Neuvosto antoi täyden tukensa Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin ehdottamalle rauhansuunnitelmalle, jonka avulla on tarkoitus pitää vapaa, rehellinen ja puolueeton kansanäänestys Länsi-Saharan kansan itsemääräämisoikeudesta. Neuvosto panee merkille pääsihteerin viimeisessä raportissa ilmaistut huolenaiheet, joiden mukaan (Marokon ja Polisarion) näkemysten välillä vallitsevat peruserot herättävät kysymyksen siitä, onko rauhansuunnitelman järjestelmällinen ja yksimielinen täytäntöönpano mahdollista. Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri toteaa viimeisessä Länsi-Saharaa koskevassa raportissaan pyytävänsä henkilökohtaista edustajaansa James Bakeria selvittämään osapuolten käsitykset sekä tutkimaan mahdollisuuksia ratkaista heidän näkemyseronsa nopeasti, pysyvästi ja yksimielisesti. Neuvosto jatkaa pyrkimyksiään, joiden tarkoituksena on luoda luottamusta herättävä ilmapiiri kaikkien osapuolten kesken, jotta päästäisiin kaikkien osapuolten hyväksyttävissä olevaan pitkän aikavälin ratkaisuun. Neuvosto on suorassa yhteydessä Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin Länsi-Saharan erityisedustajaan, suurlähettiläs Eagletoniin, selvittääkseen, miten neuvosto voi parhaiten edesauttaa tätä prosessia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0224/00 esittäjä(t): Carlos Costa Neves (PPE-DE) komissiolle. Komission kertomus toimenpiteistä perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan määräysten täytäntöönpanemiseksi.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0163 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0224/00 esittäjä(t): Carlos Costa Neves (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Komission kertomus toimenpiteistä perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan määräysten täytäntöönpanemiseksi Kesäkuussa 1999 kokoontunut Kölnin Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota antamaan neuvostolle vuoden 1999 loppuun mennessä kertomuksen toimenpiteistä perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan määräysten täytäntöönpanemiseksi. Ottaen huomioon, että - on välttämätöntä määritellä pikaisesti toimenpiteet, menetelmät ja aikataulu kyseisten määräysten täytäntöönpanemiseksi, - on tarkistettava välittömästi Poseima-ohjelmaa ja määriteltävä, miten siihen kuuluvat toimet voidaan ottaa huomioon toteutettavassa erityistoimenpidekokonaisuudessa, - on olemassa ristiriitaisia tietoja siitä, miksei komissio ole vielä antanut kertomustaan, 1. milloin komissio aikoo antaa kyseisen kertomuksen neuvostolle ja parlamentille 2. mikä on suunniteltu aikataulu kyseisten toimenpiteiden toteuttamiselle? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) 1. Komissio ei ole antanut arvoisan kysyjän tarkoittamaa kertomusta vuoden 1999 aikana. Se on halunnut aikaa tutustua asianomaisten jäsenvaltioiden laatimiin mietintöihin, jotka sille on toimitettu marras- ja joulukuussa 1999, samoin kuin yhteistyökumppaneiden kokouksessa 23. marraskuuta 1999 esitettyihin jäsenvaltioiden ja asianomaisten alueiden kantoihin. Komission on tarkoitus saada kertomus viimeistellyksi parin viikon kuluessa. 2. Kertomus antaa tietoa komission kaavailemista aloitteista, mahdollisuuksien mukaan aikataulutietoineen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0229/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Artan läänin jättäminen Interreg-yhteisöaloitteen ulkopuolelle.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0222 - 0223



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0229/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Artan läänin jättäminen Interreg-yhteisöaloitteen ulkopuolelle Käytettävissäni olevien tietojen mukaan näyttää siltä, että Artan lääniä ei ole otettu mukaan toimintasuunnitelmiin, jotka komissio on antanut tiedoksi Interreg-yhteisöaloitteen A-ohjelman osalta. Kuitenkin Artan lääni täyttää tärkeän arviointiperusteen tähän ryhmään pääsemiseksi, toisin sanoen sen, että se rajoittuu valtion maa- tai meriulkorajaan, sillä läänin eteläreunassa oleva Ambrakianlahti on samalla osa Joonianmerta. Voisiko komissio kertoa, mikä on tilanne tämän asian osalta ja otetaanko Artan lääni lopulta mukaan Interreg-yhteisöaloitteeseen kuten koko muu Luoteis-Kreikka vai ei? Michel Barnierin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0150/00, E-0229/00 ja E-0336/00 (6. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0044/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Kölnin prosessi: Poseima-ohjelman sopeuttaminen vilja-alan raaka-aineen hankintaan eräillä Azorien saarilla.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0044/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Kölnin prosessi: Poseima-ohjelman sopeuttaminen vilja-alan raaka-aineen hankintaan eräillä Azorien saarilla Asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) 3 artiklassa vahvistetaan hankintajärjestelmä, jolla on ollut suuri vaikutus maataloustuotannon kustannuksiin maatalouden raaka-aineiden osalta. Vilja-alalla järjestelmän käytännön vaikutukset ovat kuitenkin olleet pienet, koska yhteisön hinnat ovat lähentyneet maailmanmarkkinahintoja ja myös siksi, että järjestelmässä ei ole otettu huomioon saarten välisiä erilaisia kuljetuskustannuksia. Katsooko komissio mahdolliseksi ehdottaa sellaisen järjestelmän käyttöönottoa, jolla saataisiin viljan ja viljatuotteiden hinnat yhdenmukaistettua Azorien itsehallintoalueen eri saarilla alueen suurimmassa satamassa noudatettujen hintojen mukaiseksi? (1) EYVL L 173, 27.6.1992, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 ja E-0052/00 (28. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt useita kysymyksiä Azoreja koskevasta Poseima-ohjelmasta. Komission kertomusta toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entisen 227 artiklan) 2 kohdan toteuttamiseksi valmistellaan parhaillaan. Menettelyn tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata kertomuksen sisältöä koskeviin parlamentin jäsenen kysymyksiin, ennen kuin se on antanut kertomuksen. Vuotta 2000 koskevan komission työohjelman osalta todetaan, että siinä säädetään neuvostolle ja parlamentille esitettävästä kertomuksesta, joka koskee tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 15 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) täytäntöönpanoa Poseima-ohjelman maatalousosuuden osalta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa muutosehdotuksia, joita pidetään tarpeellisina ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Azorien maataloutta koskevia toimenpiteitä tarkastellaan kokonaisuudessaan tässä yhteydessä. (1) EYVL L 173, 27.6.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0201/00 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle. Mainosten vähentäminen Espanjan televisiokanavien ohjelmista.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0201/00 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Mainosten vähentäminen Espanjan televisiokanavien ohjelmista Esittämässäni kirjallisessa kysymyksessä P-3862/98(1) arvostelin sitä, että suurin osa Espanjan televisioyhtiöistä ei noudata televisiosta ilman rajoja annettua neuvoston direktiiviä 89/552/ETY(2) annettu 3 päivänä lokakuuta 1989, ja varsinkin sitä, että yhtiöt pidentävät mainoskatkojen pituutta ja tiehyttä ohjelmissa, mukaan luettuna elokuvat sekä teatteri- ja oopperaesitykset. Vastauksessaan 4. helmikuuta 1999 komissio ilmoitti olevansa tietoinen näistä syytöksistä ja hankkivansa tietoja niiden todenpitävyydestä. Tämän jälkeen ilmiö, jota arvostelin, on mikäli mahdollista vieläkin pahentunut niin, että eräät ohjelmat, joissa ei ole ollut tai joissa on ollut vain vähän mainoksia, ovat muuttuneet yhdeksi mainosten tulvaksi. Voiko komissio ilmoittaa, mikä on ollut runsas vuosi sitten ilmoitettujen tutkimusten tulos ja aikooko se toteuttaa joitakin toimenpiteitä, jotta edellä mainittua direktiiviä noudatettaisiin Espanjassa. (1) EYVL C 207, 21.7.1999, s. 138. (2) EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Parhaillaan on käynnissä EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukainen jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskeva menettely Espanjaa vastaan sen jätettyä noudattamatta televisio ilman rajoja -direktiivin mainostamista koskevia säännöksiä (televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annettu neuvoston direktiivi 552/89/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 30. kesäkuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY).