ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/191

(2004/C 70 E/202)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3007/03

esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe: Maaseudun EU-tietokeskusten asema yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevissa tiedotustoimissa

Komission kertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanosta (1) pannaan tyytyväisenä merkille vuosina 2000, 2001 ja 2002 toteutettujen tiedotuskampanjoiden tulokset, mutta korostetaan myös, että toimissa olisi vielä parantamisen varaa ja että huomiota olisi kiinnitettävä etenkin toimien vaikutukseen laajempaan yleisöön ja niiden kustannusvaikuttavuuteen. Komissio totesi Flash-Eurobarometrikyselyjen perusteella, että suuren yleisön yleinen tiedon puute YMP:sta, WTO:sta, elintarvikkeiden turvallisuudesta ja muista maatalouspolitiikkaan liittyvistä aiheista näyttää vahvistavan tarvetta tehostaa tiedotustoimien yleistä tasoa.

Maaseudun EU-tietokeskuksilla on ollut jo vuosia suuri merkitys yhteisen maatalouspolitiikan tunnetuksi tekemisessä. Näitä EU-tietoutta maaseutuväestölle jakavia keskuksia on EU:n alueella 140, niillä on omia julkaisuja, tiedotuslehtiä ja Internet-sivustoja ja niiden henkilöstö on perehtynyt yhteiseen maatalous- politiikkaan. Maaseudun EU-tietokeskusten verkosto edistää omalta osaltaan merkittävästi asetuksen (EY) N:o 814/2000 (2) tavoitteiden toteutumista tehostamalla toimien vaikutusta kansalaisiin ja parantamalla kustannusvaikuttavuutta. Tavoitteiden saavuttamiseksi maatalouden pääosaston olisi näin ollen aiheellista ottaa nämä keskukset järjestäytyneesti mukaan maatalouspolitiikan tiedotustoimiin, jotta tiedotuskampanjoita pystyttäisiin kehittämään entistä paremmiksi ja jotta komission tiedotustoiminta olisi paremmin organisoitunutta.

Lisäksi komissio on kouluttanut juuri näiden tietokeskusten vetäjiä yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvissä asioissa maatalouden pääosaston johdolla. Se on täten osoittanut, että käytännön yhteistyö tietokeskusten kanssa on tarpeen. Maaseudun EU-tietokeskusten verkosto on osallistunut komission henkilöstön ohella messuille pystytettyjen tiedotuspisteiden järjestelyihin.

Voisiko komissio kertoa:

1. Aikooko se laajentaa yhteistyötään maaseudun EU-tietokeskusten kanssa komission käynnistämien toimien toteutuksessa?

2. Millainen on maaseudun EU-tietokeskusten asema toimissa, joita komission aloitteesta toteutetaan mainitun asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanemiseksi?

(1) KOM(2003) 235 lopullinen.

(2) EYVL L 100, 20.4.2000, s. 7.
2.

Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin työturvallisuutta ja työtapaturmien ehkäisyä koskevan yhteisön lainsäädännön saattamisesta osaksi Kreikan lainsäädäntöä sekä kyseisen lainsäädännön soveltamisesta, on jäsenvaltioiden tehtävä saattaa direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja varmistaa työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten ja määräysten riittävä valvonta (ks. toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annetun direktiivin 89/391/ETY (3) 4 artikla). Näin ollen on Kreikan viranomaisten, tässä tapauksessa työsuojelutarkastajien asia huolehtia siitä, että direktiivejä sovelletaan tosiasiallisesti ja asianmukaisesti. Jos kuitenkin konkreettiset seikat osoittaisivat, että yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä ei sovelleta yleisesti, komissio voisi käyttää perustamissopimuksessa säädettyjä, varsinkin 226 artiklasta johtuvia mahdollisuuksia. Kreikka on ilmoittanut toimenpiteistä, joilla työterveyttä ja työturvallisuutta koskevat direktiivit on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Eräässä kantelussa on kuitenkin esitetty seikkoja, jotka voisivat osoittaa kyseessä olevan tilanteen, jossa työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä ei sovelleta yleisesti. Tämän seurauksena komissio on lähettänyt Kreikan hallitukselle virallisen ilmoituksen direktiivin 89/391/ETY soveltamisesta ja odottaa nyt Kreikan viranomaisten vastausta.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/178

(2004/C 70 E/186)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2958/03

esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle

(8. lokakuuta 2003)

Aihe: Hintojen nousu euroalueella

Italiassa järjestettiin 16. syyskuuta 2003 ostolakko, jonka tarkoituksena oli protestoida kuluttajahintojen jatkuvaa, kontrolloimatonta nousua vastaan. Italian kuluttajaliitto Adiconsum on arvioinut, että keski-vertoperheen ostovoima alenee vuonna 2003 tuhat euroa. Euroalueen arvioitu keskimääräinen inflaatioaste on 2,1 prosenttia. Irlannissa inflaatioaste on korkein, 3,9 prosenttia. Italian inflaatioaste on noussut 2,9:ään, Kreikan 3,5:een ja Portugalin 3,7:ään prosenttiin.

Italian inflaatioaste on palannut viime tammikuun lukemiin, mutta kuluttajahinnat näyttävät kuitenkin jatkuvasti kasvavan. Voisiko komissio näin ollen kertoa:

1. Mitä se aikoo tehdä antaakseen yksityiskohtaisen selvityksen eri maiden hallitusten, etenkin Italian hallituksen, toimintasuunnitelmista tällä alalla?

2. Mihin kiireellisiin toimiin se aikoo ryhtyä turvatakseen kuluttajien ostovoiman?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(14. marraskuuta 2003)

Komissio huomauttaa, että Euroopan keskuspankki vastaa koko euroalueen hintavakaudesta. Koska yhteisen rahapolitiikan perusteella ei voida kuitenkaan hallita maakohtaista inflaatiokehitystä, asianomaisten jäsenvaltioiden on itse ryhdyttävä toimiin sellaisen inflaatiokehityksen osalta, jota ne eivät pidä toivottavana.

Yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) tuoreimmat käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että kuluttajahinnat ovat nousseet syyskuun 2002 ja syyskuun 2003 välisenä aikana koko euroalueella 2,1 prosenttia, Irlannissa 3,8 prosenttia, Kreikassa 3,3 prosenttia (elokuusta elokuuhun), Portugalissa 3,2 prosenttia, Espanjassa 3,0 prosenttia ja Italiassa 3,0 prosenttia. Näissä viidessä jäsenvaltiossa vuotuinen inflaatiovauhti on ollut nopeinta.

Komissio pyytää arvoisaa Parlamentin jäsentä tutustumaan neuvoston kesäkuussa 2003 hyväksymien vuosien 2003—2005 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen euroaluetta käsittelevään jaksoon. Kyseisessä jaksossa todetaan, että rahaliitossa esiintyy inflaatioeroja ja että euroalueen jäsenvaltioiden välillä todetut inflaatioerot johtuvat pääasiassa talouden rakenteiden ja kasvuvauhdin eroavuuksista. Talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa suositellaan, että jäsenvaltioiden talouden toimijat analysoivat inflaatioerojen syitä epätoivottujen inflaatiolähteiden tunnistamiseksi. Tämän analyysin olisi johdettava jäsenvaltioiden käytettävissään olevin keinoin toteuttamiin toimenpiteisiin. Komissio seuraa jatkossakin tarkoin jäsenvaltioiden talouskehitystä ja raportoi talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanon edistymisestä.
1.

Jos julkinen yritys, kuten Kreikan rautatieorganisaatio (OSE), ei vaadi korvausta sopimusvelvollisuuksien rikkomisesta, kyseessä saattaa olla toimenpide, jota voidaan pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena. Asiaan kuitenkin vaikuttavat monet tekijät, kuten täsmälliset sopimusehdot, esim. kalustotoimitusten määräaika, toimituksen myöhästymistä tai peruuntumista koskevat seuraamuslausekkeet jne. Komissiolla ei ole riittävästi tietoa näistä seikoista, jotta se voisi vastata arvoisan Parlamentin jäsenen kysymykseen. Lisäksi on korostettava, että julkisten yritysten toteuttamat toimenpiteet, joiden tuloksena annetaan taloudellista etua, on voitava lukea valtion toimenpiteiksi, jotta niitä voitaisiin pitää valtiontukena. Se, että OSE on valtion määräysvallassa oleva yritys, ei sinänsä ole riittävä syy pitää yrityksen toteuttamia toimenpiteitä valtion toimenpiteinä. Vaikka arvoisan parlamentin jäsenen esittämien tietojen perusteella ei voida ratkaista valtiontukikysymystä, komissio ottaa huomioon asiaan liittyvät ongelmat.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/242

(2004/C 70 E/262)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3235/03

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe: Kannustaminen sijoittamaan Euroopan unioniin liittyviin arvopapereihin

Jäsenvaltiot ovat päättäneet kasvattaa Euroopan unionin taloutta lisäämällä julkisia ja yksityisiä investointeja perusrakenteisiin, tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioon.

EU:n kehitystä edistävä Euroopan investointipankki (EIP) on suuressa määrin vastuussa Euroopan unionin perusrakenteiden kehittämisestä, minkä vuoksi olisi kannustettava varsinkin sen obligaatioiden ostoon.

Katsooko komissio, että sen olisi harkittava kannustamista — sen soveliaaksi katsomalla tavalla ja asiaa koskevien asianmukaisten tutkimusten jälkeen — siihen, että yhteisön kansalaiset ostaisivat aktiivisemmin EIP:n arvopapereita osallistuakseen niin sanottuun Lissabonin strategiaan, jolla pyritään tekemään EU:sta maailman dynaamisin talous?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(2. joulukuuta 2003)

Euroopan investointipankki EIP on yksi maailman huomattavimmista velan liikkeeseen laskijoista. Se on tähän mennessä lainannut tänä vuonna markkinoilta 41 miljardia euroa, mikä on vuodeksi 2003 asetetun tavoitteen (40—42 miljardia euroa) rajoissa. EIP:n vuotuinen lainanotto on miltei kaksinkertaistunut vain viidessä vuodessa.

Tätä kasvavaa rahoitustarvetta, joka vastaa pankin luotonannon kasvua, on hallinnoitu johdonmukaisen ja tasapainoisen lainanottostrategian mukaisesti. Strategiaan kuuluu ennakoiva lähestymistapa sekä institutionaalisten sijoittajien että vähittäissijoittajien huomioon ottamiseksi. Näillä molemmilla on tärkeä asema EIP:n arvopapereiden ostajina.

Kun keskustellaan erityisesti EU:n kansalaisten osallistumisesta EIP:n joukkovelkakirjalaina-anteihin, on huomioitava, että EIP on suosittu kohde Euroopan vähittäismarkkinoilla. Vähittäissijoittajat ostavat monenlaisia EIP:n joukkovelkakirjoja, mutta joillakin joukkovelkakirjalaina-anneilla vastataan nimen omaan vähittäissijoittajien erityistarpeisiin.

Vähittäissijoittajille suunnatun markkinoinnin on oltava tarkasti tasapainossa suhteessa institutionaalisille sijoittajille suunnattuun markkinointiin. Viimeksi mainitut ovat edelleen keskeisessä asemassa, kun mitataan EIP:n antien onnistumista sekä EIP:n joukkovelkakirjojen arvokehitystä jälkimarkkinoilla, joka on itsessäänkin tärkeä huomioon otettava seikka. Samoin on tarkasteltava tietyntyyppisen vähittäismarkkinoinnin, esimerkiksi mainonnan, huomattavia kuluja.

Voidaan siis todeta, että EIP:llä on jo toimiva lähestymistapa Euroopan unionissa toimiviin vähittäis-sijoittajiin, ja sillä tuetaan sopivasti EIP:n tavoitteita toimia ”tietyistä poliittisen päätöksenteon tarpeista lähtevänä julkisena pankkina”. Taustalla on kuitenkin nähtävä institutionaalisten sijoittajien johtava asema Euroopan velkamarkkinoilla. EIP tarkastelee kuitenkin edelleen mahdollisuuksia kehittää strategiaa kestävällä tavalla ja nopeasti muuttuvat markkinaolosuhteet huomioon ottaen.
(2004/C58E/028) KIRJALLINENKYSYMYSE-0720/03
esittäjä(t):RosaMiguélezRamos(PSE)komissiolle
(11.maaliskuuta2003)
Aihe:Prestige-öljykatastrofijaEU:ntoimetKansainvälisessämerenkulkujärjestössä
Euroopan parlamentti hyväksyi 19. joulukuuta 2002 päätöslauselman meriturvallisuudesta ja toimen-
piteistä öljytankkeri Prestigen aiheuttaman katastrofin seurausten lievittämiseksi. Päätöslauselman 5kohdassaEuroopanparlamenttitoteaa,että
Euroopanunionillaonvainrajallinenvaltavalvoasenvesialueillakauttakulkumatkallaoleviaaluksia;
kehottaa siksi neuvostoa myöntämään kiireellisesti komissiolle valtuudet neuvotella kaikkien
15jäsenvaltionpuolestaKansainvälisessämerenkulkujärjestössäerityisestisatamavaltioidensuoritta-man valvonnan sääntöjen tiukentamisesta kolmansissa maissa, lippuvaltioita koskevan tarkastus-valvonnankehittämisestätorjumaanmukavuuslippujaPariisinyhteisymmärryspöytäkirjanmukaisestija pakollisten laivareittien ja luotsauksen asianmukaisesta noudattamisesta sekä laivaliikenteenrajoittamisesta erityisen herkiksi määritellyillä merialueilla (PSSA) haavoittuvaisten rannikkojensuojelemiseksi; koska päätöksenteko Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä on hidasta, kehottaakomissiotaaloittamaansamanaikaisestikahdenvälisetneuvotteluttärkeimpienkolmansienvaltioidenkanssaEU:naluevesilläkauttakulkumatkallaolevienalustenturvallisuudenparantamiseksi.
MitenkomissioarvioiEuroopanparlamentinkyseistäpyyntöä?
Mitäaloitteitakomissioontehnyttaiaikootehdäasianedistämiseksi?
(2004/C58E/029) KIRJALLINENKYSYMYSE-0722/03
esittäjä(t):RosaMiguélezRamos(PSE)komissiolle
(11.maaliskuuta2003)
Aihe:Prestige-öljykatastrofijayhteisönrannikkovartiostonperustaminen
Euroopan parlamentti hyväksyi 19. joulukuuta 2002 päätöslauselman meriturvallisuudesta ja toimen-
piteistä öljytankkeri Prestigen aiheuttaman katastrofin seurausten lievittämiseksi. Päätöslauselman20 kohdassa Euroopan parlamentti pyytää, että perustetaan yhteisön rannikkovartiosto, joka voityöskennellätiiviissäyhteistyössämerenkulunvalvojienkanssa.
Mihintoimiinkomissioonryhtynyttaiaikooryhtyäasianedistämiseksi?
(2004/C58E/030) KIRJALLINENKYSYMYSE-0723/03
esittäjä(t):RosaMiguélezRamos(PSE)komissiolle
(11.maaliskuuta2003)
Aihe:Prestige-öljykatastrofijaerityisenherkkienmerialueidennimeäminen
Euroopan parlamentti hyväksyi 19. joulukuuta 2002 päätöslauselman meriturvallisuudesta ja toimen-
piteistä öljytankkeri Prestigen aiheuttaman katastrofin seurausten lievittämiseksi. Päätöslauselman
21kohdassaEuroopanparlamenttikatsoo,että
pitäisi laatia merikuljetusreittien suojelu-, onnettomuuksien ennaltaehkäisy- ja valvontasuunnitelma
öljy-jakemikaalionnettomuuksienkannaltakaikkeinhaavoittuvimmilleEU:nalueillejaKansainvälisenmerenkulkujärjestönpitäisinimetänämäalueeterityisenherkiksimerialueiksi.
Mihintoimiinkomissioonryhtynyttaiaikooryhtyäasianedistämiseksi?C58E/26 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
Erityisestitietytalueellisetyksiköt,kutenPistoiankunta,tarvitsevatkipeästiunioninvarojaparantaakseen
Internetin käyttöturvallisuutta ja tukeakseen alan kehitykselle suotuisien toimintaedellytysten luomistaEuroopanunionissa.
Voisikokomissionäinollenvastataseuraaviinkysymyksiin:
1. Onko Pistoian kunta esittänyt Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevaan toiminta-
suunnitelmaanliittyviähankkeita?
2. OnkoPistoiankuntasaanutrahoitustakyseisiinhankkeisiin?
3. Onkokyseisetvaratkäytetty?
(2004/C58E/047) KIRJALLINENKYSYMYSE-1088/03
esittäjä(t):RobertaAngelilli(UEN)komissiolle
(31.maaliskuuta2003)
Aihe:Praton kunnan käyttämät Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevasta toiminta-
suunnitelmastamyönnetytvarat
Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin
myöntämienvarojenkäytöstä.
Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan
hitaastijatehottomasti.
Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät
riittämättömästiEuroopanunioninmyöntämiävaroja.
Erityisestitietytalueellisetyksiköt,kutenPratonkunta,tarvitsevatkipeästiunioninvarojaparantaakseen
Internetin käyttöturvallisuutta ja tukeakseen alan kehitykselle suotuisien toimintaedellytysten luomistaEuroopanunionissa.
Voisikokomissionäinollenvastataseuraaviinkysymyksiin:
1. Onko Praton kunta esittänyt Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevaan toiminta-
suunnitelmaanliittyviähankkeita?
2. OnkoPratonkuntasaanutrahoitustakyseisiinhankkeisiin?
3. Onkokyseisetvaratkäytetty?
(2004/C58E/048) KIRJALLINENKYSYMYSE-1089/03
esittäjä(t):RobertaAngelilli(UEN)komissiolle
(31.maaliskuuta2003)
Aihe:Sienan kunnan käyttämät Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevasta toiminta-
suunnitelmastamyönnetytvarat
Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin
myöntämienvarojenkäytöstä.
Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan
hitaastijatehottomasti.
Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät
riittämättömästiEuroopanunioninmyöntämiävaroja.C58E/38 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
(2004/C58E/090) KIRJALLINENKYSYMYSP-1512/03
esittäjä(t):MarioMauro(PPE-DE)komissiolle
(29.huhtikuuta2003)
Aihe:OrieldeArmasPerazantapaus
KuubalainenmaanpakolainenOrieldeArmasPeraza,jokaonasunutvuodenItaliassa(Vicenza)vaimonsa
ja neljävuotiaan tyttärensä kanssa, on ihmisoikeusjärjestön ”Alianza patriotica cubana” aktiivijäsen jaodottaapäätöstäpoliittisestaturvapaikkahakemuksesta,jokaonjätettyItalianviranomaisille.JosOrieldeArmas Peraza palautetaan kotimaahan, hänet pidätetään mitä todennäköisimmin poliittisen toiminnanvuoksi,koskahänonmonestitehnytilmiantojaCastronhallintoavastaan.
Hänen tilanteensa on vielä erityisen ongelmallinen, koska hänellä ei ole mahdollisuutta hoitaa omaa
tytärtään,jokasairastaaastmaajaonilmanhoitoa.
Oriel de Armas Perazan oleskelulupa umpeutui 8. elokuuta 2002. Vicenzan poliisilaitos pidensi
oleskelulupaa 14. helmikuuta 2003 asti sillä perusteella, että poliittisesta turvapaikkahakemuksestaodotetaanvieläpäätöstä.
Voiko komissio tehdä jotain, jotta samanlaisissa tapauksissa, joissa rikotaan selvästi ihmisoikeuksia,
myönnettäisiin turvapaikka ja tässä tapauksessa oleskelulupa kuubalaiselle Oriel de Armas Perazalle jahänenperheellensä?
AntónioVitorinonkomissionpuolestaantamavastaus
(21.toukokuuta2003)
YhteisölläeioleEY:nperustamissopimuksen63artiklaannojaaviaturvapaikkasäännöksiä,jotkaliittyisivät
tässä kysymyksessä mainittuihin seikkoihin. Neuvostossa käsitellään parhaillaan ehdotusta neuvostondirektiiviksivähimmäisvaatimuksistasiitä,milloinkolmansienmaidenkansalaisiajakansalaisuudettomiahenkilöitäonpidettäväpakolaisinataimuutakansainvälistäsuojeluatarvitsevinahenkilöinä(
1).Senvuoksi
komissiollaeiolevaltuuksiapuuttuaItalianviranomaistentoimintaan.
(1) EYVLC51E,26.2.2002.
(2004/C58E/091) KIRJALLINENKYSYMYSE-1515/03
esittäjä(t):AndréBrie(GUE/NGL)komissiolle
(6.toukokuuta2003)
Aihe:Laajatmetsienhakkuutluontotyyppiensekäluonnonvaraiseneläimistönjakasvistonsuojelualueilla
Elbe-Elsterinalueella(Brandenburginosavaltio,Saksa)
Schwarze Elster-, Pulsnitz- ja Röder -jokien varrella (Elbe-Elsterissä Brandenburgin osavaltiossa) on jo
jonkin aikaa toteutettu huomattavia metsien ja pensaiden hakkuutoimia, jotka asiasta vastaava viran-omainen (Brandenburgin osavaltion ympäristövirasto) on perustellut välttämättöminä kyseisten joki-penkereidensiistimis-jakunnostustoimina.
Tällaisiatoimiaontoteutettu/toteutetaanseuraavillaluontotyyppiensuojelualueilla:
/dash suojelualue509”Pulsnitzjasyvänteet”
/dash suojelualue495”SchwarzeElsterinkeskijuoksu”
/dash suojelualue231”Arnsnesteannousuvedet”
/dash suojelualue498”PikkuRöder”.C58E/74 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
AnnaDiamantopoulounkomissionpuolestaantamavastaus
(15.lokakuuta2003)
Komissio käynnisti kaksi tarjouspyyntömenettelyä teettääkseen tutkimuksen yhteisöjen tuomioistuimen
asiassaSimap(1)antamantuomionvaikutuksista.Komissioeivalitettavastisaanutainoatakaanehdotusta
ensimmäiseen tarjouspyyntöön siinä asetetussa määräajassa, ja toiseen tarjouspyyntöön saatua ainoataehdotustaeivoituhyväksyä.
Komissioaikookäynnistääuudentarjouspyyntömenettelynmahdollisimmanpian.
Euroopan parlamentin ja neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 2000 antaman direktiivin 2000/34/EY
saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ei käsitelty kansallisten asiantuntijoiden kanssa pidetyssätyöaikaakäsittelevässäkokouksessa,johonarvoisaparlamentinjäsenkysymyksessäänviittaa.
(1) YhteisöjentuomioistuimenasiassaC-303/98,SindicatodeMédicosdeAsistenciaPública(Simap)vastaanConselleria
deSanidadyConsumodelaGeneralidadValenciana,3.lokakuuta2000antamatuomio.
(2004/C58E/202) KIRJALLINENKYSYMYSE-2619/03
esittäjä(t):AlexandrosAlavanos(GUE/NGL)komissiolle
(2.syyskuuta2003)
Aihe:BeiersdorfHellas-yrityksenuudenaikaistamisenrahoitukseenliittyvätvelvoitteet
Kreikan talous- ja kehitysministeriöt antoivat kesäkuussa 1996 yhteisen ministeriöpäätöksen, jolla
hyväksyttiin lain 1892/90 säännöksien soveltaminen Beiersdorf Hellas -yrityksen kolmivuotiseen liike-
suunnitelmaan, ja siten rahoituksen myöntäminen yhteisön toisesta tukikehyksestä. Beiersdorf Hellas
-yrityksenolisipitänytkäyttäätätäinvestointiatuotannontukemiseksijahenkilöstönsäylläpitämiseksijalisäämiseksisiten,ettävakituisiatyöpaikkojaolisi288.Kuitenkinvuodesta1988,ennenliikesuunnitelmantoimeenpanoa,yritysvähensihenkilöstöään231työpaikastavuonna1988192työpaikkaanvuonna2002.Tuotanto laski vuosina 1996/dash2002 1900 tonnista 900 tonniin. Yritys ilmoitti hiljattain sulkevansalopullisestituotantoyksikkönsä.Koskayrityseiselkeästinoudatasitoumuksiaan,aikookokomissiotutkiaasiaa,jajosnämäsyytöksetpitävätpaikkansa,mihintoimiinseaikooryhtyä?
MichelBarnier’nkomissionpuolestaantamavastaus
(10.lokakuuta2003)
BeiersdorfHellas-yrityksenhankesaiyhteisönrahoitustateollisuudentoimenpideohjelmanosanakaudella
1994/dash1999.
Kreikan viranomaisten komissiolle toimittamien tietojen mukaan kyseisen yrityksen henkilökunnan
vähennystodettiintoimivaltaistentahojentekemässätarkastuksessa.Koskainvestointihankkeenrahoitus-ehtoja ei siis oltu noudatettu, lain 1892/90 neuvoa-antava komitea päätti 9. heinäkuuta 2003 edellämainittujensäännöstenmukaisestiasettaa74748,02euronsuuruisensakon.
Samojenviranomaistenilmoituksenmukaantoimivaltainenyksikkötekeeselvityksenyrityksentoiminnan
muuttamisesta,jottavoidaanpäättää,onkotukiaiheellistaperiätakaisinosittaintaikokonaanjaonkosyytäsoveltaaedellämainitunlainmukaisiaseuraamuksia.
Komissioeiolevieläsaanutyksityiskohtaisiatietojaselvityksenpäätelmistä,muttasetutkiitapaustatarkasti
teollisuudentoimenpideohjelmaapäätettäessä.C58E/188 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti