ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2609/02 esittäjä(t): Bruno Gollnisch (NI) komissiolle. Lentoliikenteen matkustajien henkilöllisyystarkastukset.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0012 - 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2609/02 esittäjä(t): Bruno Gollnisch (NI) komissiolle (18. syyskuuta 2002) Aihe: Lentoliikenteen matkustajien henkilöllisyystarkastukset Ranskan sisäisillä lentoreiteillä tehdään lukuisia lentoliikenteen matkustajien henkilöllisyystarkastuksia. Esimerkiksi Pariisista Lyoniin saapuvan matkustajan henkilöllisyys tarkastetaan lähtöselvityksessä ja uudelleen koneeseen noustessa, kun taas hänen henkilöllisyyttään ei tarkasteta lainkaan lähtiessä eikä saapuessa, jos hän tulee Brysselistä, Berliinistä, Madridista jne. Ovatko lentoyhtiöt määränneet henkilöllisyystarkastukset tarkistaakseen tariffeja vai ovatko Ranskan viranomaiset määränneet ne turvallisuussyistä? Katsooko komissio molemmissa tapauksissa, että tämä sopii yhteen eurooppalaisten säännösten kanssa? Siinä tapauksessa, että Schengenin sopimuksesta poikettaisiin turvallisuussyistä, kuinka komissio selittää sen, että nämä turvallisuussäännöt ovat paradoksaalisesti tiukemmat sisäisillä reiteillä kuin kansainvälisillä reiteillä? António Vitorino komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2002) Koska kyseiset lennot ovat jäsenvaltion sisäisiä lentoja, Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka sääntelevät jäsenvaltioiden välisten sisärajojen ylittämistä, ei sovelleta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3920/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Lintuparvien aiheuttamat ongelmat Rooman keskustassa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3920/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (14. tammikuuta 2003) Aihe: Lintuparvien aiheuttamat ongelmat Rooman keskustassa Viime päivinä Roomassa on sattunut taas autojen ketjukolareita valtavien lintuparvien takia. Talven tulon myötä Rooman kadut valtaavat linnut, jotka jäävät kaupunkiin sen sijaan että jatkaisivat muuttomatkaansa etelään. Ne käyttävät hyväkseen petoeläinten puutetta ja saastumisen vuoksi korkeampia lämpötiloja. Tuhannet linnut asettuvat asumaan Roomaan puiden oksille aiheuttaen monenlaista haittaa asukkaille sekä metelin että varsinkin maahan jäävän suuren ulostemäärän vuoksi. Eniten ongelmasta kärsivät sellaiset alueet joissa puita on niin tiheässä, että ne houkuttelevat valtavia lintuparvia, joiden ulosteet tekevät asfaltista vaarallisen liukkaan. Tämä aiheuttaa katastrofaalisia seurauksia liikenteelle kaupungin viranomaisten on pitänyt sulkea liikenne tietyiltä kaduilta ja ohjata se muualle sekä moottoripyöräilijöiden ja autoilijoiden turvallisuudelle. Useita onnettomuuksia on jo sattunut ilman heidän omaa syytään. Tilanteen vuoksi Rooman kaupunki on määrännyt puita kaadettaviksi ja ottanut käyttöön keinotekoisia houkuttimia parvien ohjaamiseksi muualle, mutta tämä ei ole osoittautunut tarpeeksi tehokkaaksi. Tehokkain ratkaisu näyttää olevan ennaltaehkäisy lintuparvien alkuperämaassa Ruotsissa. 1. Onko olemassa hankkeita samanlaisten kriisitilanteiden varalta ja onko Rooman kaupunki esittänyt komissiolle suunnitelmaa tieliikenteen turvallisuutta vaarantavien lintuparvien karkottamiseksi? 2. Onko muissa unionin jäsenvaltioissa kehitetty tätä asiaa koskevia hyviä toimintamalleja? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 2003) Komission tiedossa ei ole hankkeita, joissa pyrittäisiin rajoittamaan kaupunkeihin muuttomatkallaan tulevien muuttolintujen määrää. Näin ollen komissiolla ei ole antaa esimerkkejä hyvistä ratkaisuista. Komissiolla ei myöskään ole tietoa Rooman kaupungin mahdollista hankkeista tässä asiassa. Kaikissa toimenpiteissä Rooman kaupungin lintujen määrän säätelemiseksi on otettava huomioon luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY(1) ja tarvittaessa sen 9 artiklassa säädetyt poikkeukset. Vaikka ongelmalla saattaakin olla kansainvälisiä ulottuvuuksia, sen ratkaiseminen kuuluu yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio voi pyynnöstä ainoastaan toimia välittäjänä kyseisten jäsenvaltioiden yhteydenpidossa. Tätä varten tarvittaisiin kuitenkin enemmän ja yksityiskohtaisempaa tietoa varsinkin ongelmia aiheuttavista lintulajeista, niiden esiintymisestä ja alkuperästä. (1) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3625/02 esittäjä(t): Paolo Costa (ELDR), Giovanni Procacci (ELDR), Luciano Caveri (ELDR),Francesco Rutelli (ELDR), Dirk Sterckx (ELDR), Rosa Miguélez Ramos (PSE),Gilles Savary (PSE), Luciana Sbarbati (ELDR), Marco Formentini (ELDR),Giovanni Fava (PSE), Massimo Carraro (PSE)ja Helena Torres Marques (PSE) neuvostolle. Meriturvallisuus.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3625/02 esittäjä(t): Paolo Costa (ELDR), Giovanni Procacci (ELDR), Luciano Caveri (ELDR),Francesco Rutelli (ELDR), Dirk Sterckx (ELDR), Rosa Miguélez Ramos (PSE),Gilles Savary (PSE), Luciana Sbarbati (ELDR), Marco Formentini (ELDR),Giovanni Fava (PSE), Massimo Carraro (PSE)ja Helena Torres Marques (PSE) neuvostolle (16. joulukuuta 2002) Aihe: Meriturvallisuus Euroopan unionia on kohdannut uusi, vertaistaan vailla oleva merikatastrofi huolimatta lainsäädännöstä, jota laadittiin öljysäiliöalus Erikan onnettomuuden jälkeen kolme vuotta sitten. Vaikka säiliöalus Prestige oli yksirunkoinen ja seilannut merillä jo 26 vuoden ajan, sen onnistui läpäistä kaikki tarkastukset vuoden 1999 jälkeen. Onko neuvosto valmis ehdottamaan tämän uuden onnettomuuden myötä joulukuun puolivälin huippukokouksessa, että kaksirunkoisuussääntöjen täytäntöönpanoa tai vastaavien normien soveltamista yksirunkoisiin aluksiin aikaistetaan ja kieltämään tästä hetkestä alkaen kaikki yksirunkoiset öljy- ja kemiallisten tuotteiden säiliöalukset Euroopan rannikkovesillä, erityisesti Atlantin ja Välimeren rannikolla? Erika I ja II -pakettien viimeistelyvaiheessa jäsenvaltiot vahvistivat poliittisen sitoutumisensa toimenpiteiden välittömään toteuttamiseen ennen direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Mitä neuvosto on valmis tekemään, jotta näin todella tehtäisiin? Ensimmäisten tietojen mukaan Prestige oli matkalla Pietarista kohti Singaporea. Meriturvallisuuden periaatteiden kunnioittamisessa vastuu ei siis ole pelkästään eurooppalaisilla, eikä paikallinen toiminta saisi olla este sille, että asiaan puututaan kansainvälisellä tasolla. Onko neuvosto kiinnostunut kutsumaan koolle hätäkokouksen Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kanssa, jotta lainsäädäntöä voitaisiin muuttaa maailmanlaajuisesti? Lopuksi, mikä on neuvoston kanta tiiviimpään yhteistyöhön tiettyjen jäsenvaltioiden välillä meriturvallisuusasioissa? Hyväksyykö neuvosto kaksirunkoisuusvaatimuksen välittömän täytäntöönpanon erityisen haavoittuvilla merialueilla, kuten Välimerellä? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02, E-3589/02, E-3625/02 ja E-3761/02 (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvosto pyytää arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan puheenjohtajavaltion vuoden 2002 joulukuussa pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa neuvoston puolesta antamaan julkilausumaan, jossa käsitellään kaikkia heidän esittämissään kysymyksissä esiin tuotuja seikkoja, sekä vastauksiin, jotka neuvosto antoi Josu Ortuondo Larrean, Manuel Medina Ortegan, Camilo Nogueira Románin ja John Cushnahanin kirjallisiin kysymyksiin nro H-0833/02, H-0839/02, H-0847/02 ja H-0871/02 kyselytunnilla Strasbourgissa 15. tammikuuta 2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3364/02 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle. Portugalin kieli Euronews-uutiskanavalla.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3364/02 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle (20. marraskuuta 2002) Aihe: Portugalin kieli Euronews-uutiskanavalla Euroopan parlamentti on tunnustanut useaan otteeseen Euronews-televisiokanavan merkityksen. Komissio on varmasti samaa mieltä. Sen vuoksi Euronews saa huomattavaa yhteisön tukea, vaikka se on yksityinen kanava. Yhteisön rahoitustuki on perusteltua, koska monikielistä eurooppalaista tv-kanavaa tarvitaan eurooppalaisten keskinäisen yhteydenpidon lisäksi myös maailmanlaajuisesti Euroopan yhdentymisprosessin ja sen kehityksen kuvaajana. Tiedotusvälineissä kerrottiin äskettäin, että portugalinkielisestä Euronewsista vastaavat 16 portugalilaista työntekijää aiotaan sanoa irti ja että portugalinkielisiä lähetyksiä ollaan lopettamassa. Internet-sivuilla www.euronews.net on tällä hetkellä myös portugalinkielinen versio, joka sekin olisi näiden uutisten perusteella vaarassa. Kuten tiedetään, yli 200 miljoonan ihmisen puhuma portugali on maailman kuudenneksi puhutuin kieli ja kolmanneksi levinnein eurooppalainen maailmankieli englannin ja espanjan jälkeen. Viimeisten tietojen mukaan Euronewsilla on 125 miljoonaa katsojaa 78 maassa. Onko komissiolla tietoa 16 portugalilaisen työntekijän väitetystä irtisanomisesta Euronews-kanavalta? Keitä irtisanominen koskee ja mikä on sen syynä? Aikooko komissio ryhtyä toimiin portugalinkielisten Euronews-lähetysten jatkumisen varmistamiseksi? Kuinka paljon tukea Euronews sai vuonna 2000, 2001 ja 2002? Eikö komissio katso, että Euronewsille annettavan yhteisön tuen ehdoksi pitää panna kanavan monikielisyyden säilyttäminen ja vähintään ohjelmien lähettäminen tärkeimmillä eurooppalaisilla kielillä, joihin kuuluu ehdottomasti portugali? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (3. tammikuuta 2003) Komissio on rahoittanut Euronewsiä kolmen viime vuoden aikana yli 4,1 miljoonalla eurolla: vuonna 2000 2 063 933 eurolla, vuonna 2001 1 375 956 eurolla ja vuonna 2002 687 978 eurolla. Komissio ja Euronews allekirjoittivat 23. lokakuuta 2001 sopimuksen yhteistyössä parlamentin kanssa. Siinä sovittiin, että komission ja Euronewsin yhteistyö jatkuu seuraavat kolme vuotta ja että sinä aikana rahoitus lopetetaan vähitellen, niin että Euronews joutuu lisäämään yhteistuotantoaan. Sopimus ei koske lainkaan työntekijöitä, sillä niihin liittyvät kysymykset ovat Euronewsin sisäisiä asioita. Komissio on osallistunut meneillään olevaan keskusteluun Euronewsin rakenneuudistuksesta. Euronews on ohjelmissaan käsitellyt harvinaisen laajasti koko Euroopan asioita. Komissio aikookin varmistaa, että yleiseurooppalainen näkökulma säilyy uudessakin järjestelmässä ja että Euronews lähettää ohjelmia mahdollisimman monella EU-kielellä ja siten myös portugaliksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3444/02 esittäjä(t): Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) neuvostolle. Hyökkäävät mainokset Euroopan unionin jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0072 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3444/02 esittäjä(t): Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) neuvostolle (3. joulukuuta 2002) Aihe: Hyökkäävät mainokset Euroopan unionin jäsenvaltioissa Euroopassa kaupunkien kaduilla on joskus yritysten mainosjulisteita, joiden kuvat ovat täysin säädyttömiä. Tarkoituksena on herättää kohdeyleisön mielenkiinto, mutta samalla unohdetaan mainosten turmiollinen vaikutus nuorten kasvatukseen. Vuosi vuodelta julkisille paikoille (bussipysäkeille, metron sisääntuloauloihin) sijoitetaan yhä enemmän alatyylisiä mainosjulisteita. Merkitseekö tämä, että myynnin edistämiseksi kaikkia keinoja saa käyttää ja mikä tahansa on sallittua? Mitkä ovat mainosalan eettiset normit Euroopan unionin eri jäsenvaltioissa? Vastaus (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvosto ymmärtää arvoisan parlamentin jäsenen huolen ja halun puolustaa Euroopan kansalaisten etuja mainonnan eettisiä sääntöjä määriteltäessä. Mainonnan etiikka kuuluu kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan. Neuvostolla ei ole tietoja kussakin jäsenvaltiossa noudatettavista säännöistä. Yhteisön toimivallasta voimme perustamissopimuksen 153 artiklan mukaisesti todeta seuraavaa: kuluttajien etujen suojaamiseksi yhteisö myötävaikuttaa kuluttajien terveyden, turvallisuuden ja taloudellisten etujen suojaamiseen sekä edistää kuluttajien oikeutta tiedonsaantiin ja koulutukseen sekä oikeutta järjestäytyä etujensa valvomiseksi. On muistettava, että neuvosto ei voi toteuttaa toimia jonkin asian suhteen, jos komissio ei ole antanut sitä koskevaa ehdotusta. Neuvostolle ei toistaiseksi ole toimitettu tällaista ehdotusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3651/02 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle. Mainostoimisto HMC:n toiminnan lopettaminen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0098 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3651/02 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle (11. joulukuuta 2002) Aihe: Mainostoimisto HMC:n toiminnan lopettaminen Viimeaikaisten lehdistötietojen perusteella Cairo Communications, jota johtaa Urbano Cairo, entinen Pubitalian johtaja, on Tronchetti Provera -ryhmään kuuluvan TV La7:n uusi mainostoimisto. HMC:n, joka on TV La7:n entinen mainostoimisto ja jota SEAT/Telecom hallinnoi sataprosenttisesti, toiminta aiotaan lopettaa ja 40 työntekijää irtisanoa erittäin säännönvastaisesti (valmiiksi painettujen kirjeiden allekirjoitus, työntekijöille selitetään, että yrityksen tilanne on peruuttamaton, jne.). Kun otetaan huomioon Cairo Communicationsin ja Pubitalian läheiset yhteydet, La7:n mainostoiminnan antaminen Cairo Communicationsille saattaa johtaa hallitsevan ja lähes monopolistisen aseman vahvistumiseen entisestään Italian televisio- ja mainosalalla kaikkine niine seurauksineen, joita tämä aiheuttaa, kun demokraattisen pluralismin ja asianmukaisen tiedon levityksen foorumit vähentyvät entisestään (tai häviävät kokonaan). Tästä on osoituksena se, että lehdistölle on annettu vain vähäisiä tietoja La7:n, Cairon ja HMC:n operaatiosta, huolimatta sen merkityksestä ja kilpailuvaikutuksista televisio- ja mainosalalla. Kun otetaan lisäksi huomioon, että Tronchetti Proveran ja Fininvest -ryhmien välillä on tehty muitakin sopimuksia, kuten Edilnordin ja Pagine Utili -yrityksen hankinta, voiko ja aikooko komissio ryhtyä minkäänlaisiin toimiin La7/Cairo Communications -sopimuksen ja HMC:n toiminnan lopettamisen suhteen, koska sopimus lujittaa entisestään Mediasetin ja sen tytäryhtiön Pubitalian monopolia televisio- ja mainosalalla? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2003) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään italialaisen televisioyhtiön La7:n ja italialaisen mainostoimiston Cairo Communicationsin Italian mainosmarkkinoita koskevaan sopimukseen. Komission tietoon ei ole tullut Cairo Communicationsin ja La7:n sopimusta koskevia valituksia, eikä sopimuksesta myöskään ole ilmoitettu komissiolle. Sillä ei ole tässä vaiheessa aineksia arvioida, voisiko sopimus vaikuttaa tuntuvasti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja siten kuulua yhteisön kilpailusääntöjen soveltamisalaan. Kysyjä mainitsee myös Mediasetin ja Publitalian aseman Italian televisio- ja mainosalan markkinoilla. Komissiolla ei kuitenkaan ole tietoja sen vahvistamiseksi, että Cairo Communicationsin ja TV La7:n sopimuksen osapuolten ja Publitalian väliset väitetyt yhteydet vankentaisivat Publitalian asemaa Italian televisio- ja mainosalan markkinoilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3583/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Exxon Valdezin Alaskan rannikolla aiheuttaman katastrofin kustannusten arviointi ja Galician rannikolla Prestigen aiheuttamaan katastrofiin liittyvät ennusteet.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0085 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3583/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (13. joulukuuta 2002) Aihe: Exxon Valdezin Alaskan rannikolla aiheuttaman katastrofin kustannusten arviointi ja Galician rannikolla Prestigen aiheuttamaan katastrofiin liittyvät ennusteet Exxon Valdezin Alaskan rannikolla aiheuttama katastrofi taloudellisesti arvioituna maksoi miljardi dollaria. USA esitti Exxon-yritykselle korvausvaatimuksen luonnonperinnölle aiheutetuista vahingoista, joihin on vielä lisättävä 2 miljardia dollaria puhdistus- ja muita kuluja. Kun otetaan huomioon, että Prestigen aiheuttama katastrofi Galician rannikolla on suurempi kuin Exxon Valdezin, minkä ennusteen neuvosto tekee Galicialle? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02, E-3589/02, E-3625/02 ja E-3761/02 (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvosto pyytää arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan puheenjohtajavaltion vuoden 2002 joulukuussa pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa neuvoston puolesta antamaan julkilausumaan, jossa käsitellään kaikkia heidän esittämissään kysymyksissä esiin tuotuja seikkoja, sekä vastauksiin, jotka neuvosto antoi Josu Ortuondo Larrean, Manuel Medina Ortegan, Camilo Nogueira Románin ja John Cushnahanin kirjallisiin kysymyksiin nro H-0833/02, H-0839/02, H-0847/02 ja H-0871/02 kyselytunnilla Strasbourgissa 15. tammikuuta 2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3563/02 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) neuvostolle. Meriturvallisuus.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3563/02 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) neuvostolle (12. joulukuuta 2002) Aihe: Meriturvallisuus Kolme vuotta öljysäiliöalus Erikan onnettomuuden jälkeen toisen, turhan komealla nimellä varustetun säiliöalus Prestigen (Prestige = arvovalta) säälittävä kohtalo antaa vuorostaan aihetta keskustelulle öljyä kuljettavien vastuusta ympäristönsuojelussa. Ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti alukset, jotka eivät enää vastaa turvanormeja, pitäisi ohjata hajottamoon avomeren asemesta. Tästä huolimatta päätöksenteko laivanvarustamoissa tehdään pääasiassa mahdollisimman suuria voittoja silmällä pitäen. Juuri kaikkein kehnoimmassa kunnossa olevat ja samalla taloudellisesti kannattavimmat alukset ovat valitettavasti aiheuttaneet viime aikojen vakavimmat öljyvahingot. EU:n toimielimet reagoivat säiliöalus Erikan onnettomuuteen Ranskan aloitteesta, ja parlamentti hyväksyi toimenpidepaketin, joka tähtäsi luokituslaitoksia ja laivanvarustajia koskevan lainsäädännön tiukentamiseen. Lainsäädäntö edellyttää, että yksirunkoiset säiliöalukset poistetaan käytöstä vähitellen vuoteen 2015 mennessä. Mutta mitä on tehtävissä ennen vuotta 2015? Kymmenisen päivää Prestigen onnettomuuden jälkeen toinen käyttöiältään, rakenteeltaan ja lastiltaan vastaavanlainen säiliöalus nimeltään Byzantio, jonka vuokraaja oli kolme vuotta aikaisemmin vuokrannut Erikan Total Fina Elfille, on jo matkalla kohti Ranskan ja Espanjan rannikkoa. Vastaperustetun Euroopan meriturvallisuusviraston hallintoneuvoston ensimmäiseen kokoukseen on enää muutama päivä. Aikooko neuvosto ryhtyä tässä vakavassa tilanteessa uusiin hätätoimenpiteisiin, jotka voitaisiin vahvistaa Euroopan liikenneneuvoston kokoontuessa 5. ja 6. joulukuuta? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02, E-3589/02, E-3625/02 ja E-3761/02 (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvosto pyytää arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan puheenjohtajavaltion vuoden 2002 joulukuussa pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa neuvoston puolesta antamaan julkilausumaan, jossa käsitellään kaikkia heidän esittämissään kysymyksissä esiin tuotuja seikkoja, sekä vastauksiin, jotka neuvosto antoi Josu Ortuondo Larrean, Manuel Medina Ortegan, Camilo Nogueira Románin ja John Cushnahanin kirjallisiin kysymyksiin nro H-0833/02, H-0839/02, H-0847/02 ja H-0871/02 kyselytunnilla Strasbourgissa 15. tammikuuta 2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3078/02 esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) komissiolle. Orkestereiden kaksoisverotus.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0039 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3078/02 esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) komissiolle (28. lokakuuta 2002) Aihe: Orkestereiden kaksoisverotus Yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti EY:n perustamissopimuksen 49 artiklassa jäsenvaltioita kielletään rajoittamasta palvelujen vapaata tarjoamista kaksoisverotuksen kautta. Tiedossani on tapaus, jossa pääosin julkisilla varoilla rahoitettu suomalainen kamariorkesteri Avanti! on joutunut kaksoisverotuksen kohteeksi Saksassa, Schleswig-Holsteinin osavaltiossa, missä se esiintyi osavaltion musiikkijuhlilla elokuussa 2001. Avanti! joutui maksamaan kiertuepalkkiostaan veroja osavaltiolle, vaikka se maiden välisen verotussopimuksen mukaisesti toimitti saksalaisille Suomen viranomaisten todistukset siitä, että se saa julkista tukea toimintaansa, että kyseistä matkaa on tuettu julkisin varoin ja että se toimii työnantajana eli maksaa muusikoille palkkiot ja suorittaa niistä veronpidätykset ja hoitaa työnantajamaksut. Orkesteri on kirjelmöinyt kaksoisverotuksesta osavaltion veroviranomaisen kanssa jo lähes kaksi vuotta, eikä loppua näy. Tiedustelen komissiolta, pitääkö se tämänkaltaisia tapauksia sisämarkkinoiden toimivuuteen kohdistuvana esteenä? Mitä se aikoo tehdä sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi erityisesti kaksoisverotukseen liittyvien ongelmien suhteen? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 2002) Komissio voi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Saksan veroviranomaisilta saatujen tietojen mukaan suomalaisen orkesteri Avantin! tapaus on ratkennut orkesterin eduksi eikä veroa tarvitse maksaa Saksassa. Komissio on tietoinen, että ulkomailla tapahtuvien kulttuuriesitysten verotukseen liittyy eräitä erityispiirteitä. Nämä johtuvat siitä, että useimpien kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten perusteella verotusoikeus on sillä valtiolla, jossa esitys tapahtuu OECD:n mallisopimuksen 17 artiklan mukaisesti. Käytännössä tämä merkitsee, että esiintyvä taiteilija, joka esiintyy ulkomailla, joutuu yleensä tekemisiin useamman kuin yhden verojärjestelmän kanssa. Mikäli komissio katsoo, että sovelletut kansalliset verosäännökset ovat syrjiviä, se toimii EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti. Mainittakoon tässä yhteydessä myös, että tuomioistuimessa on vireillä asia, joka koskee ulkomailla asuvien taiteilijoiden verotusta Saksassa (asia C-234/01, Gerritse(1)). Tuomio annetaan todennäköisesti vuonna 2003. (1) EYVL C 245, 1.9.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3426/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Fiumicinon kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0070 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3426/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (2. joulukuuta 2002) Aihe: Fiumicinon kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön seurantakomitea julkaisi syyskuussa 2002 selvityksen Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Selvityksestä käy huolestuttavalla tavalla ilmi, miten hitaasti ja tehottomasti paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita. Itse asiassa vuoden 2000 maksusitoumukset olisivat vain 2 prosenttia koko yhteisön tukikehyksestä. Komissio on useaan otteeseen muistuttanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät epäasianmukaisesti yhteisön varoja. Ottaen huomioon, että erityisesti tietyillä paikallisilla viranomaisilla, kuten esimerkiksi Fiumicinon kunnan viranomaisilla, on todellinen tarve käyttää yhteisön varoja lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntatoimenpiteisiin, tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Onko Fiumicinon kunta esittänyt Daphne-ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Fiumicinon kunta saanut rahoitusta edellä mainittuihin hankkeisiin? 3. Onko kyseisiä varoja jo käytetty? António Vitorino komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 2003) Fiumicinon kunta ei ole tehnyt Daphne-ohjelmaan vuoden 1997 jälkeen yhtään ehdotusta.