KIRJALLINEN KYSYMYS P-0338/03

esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle

(5. helmikuuta 2003)

Aihe: Europolin rooli arvioitaessa ehdokasmaiden edistymistä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa

Komissio julkaisi kesäkuussa 2002 selvityksen, jossa kiinnitettiin huomiota useiden ehdokasmaiden oikeusjärjestelmissä ja korruption torjuntaa edistävissä järjestelmissä ilmeneviin heikkouksiin. Selvityksessään komissio antoi ymmärtää, että hallinnon rakenteiden vahvistamiseen olisi tarvetta, jotta kyseiset valtiot pystyisivät hallitsemaan EU:n jäseninä saamiaan huomattavan suuria maatalous- ja aluetukia.

Yleisemmin jopa laajentumista kannattavien keskuudessa ollaan huolissaan siitä, että tietyissä ehdokasmaissa ei ole ryhdytty riittäviin toimiin järjestäytyneen rikollisuuden erityisesti huumekaupan, ihmisten salakuljetuksen ja valtionhallinnon korruption torjumiseksi.

Euroopan parlamentti myönsi kyseisen ongelman viimeisimmässä laajentumista koskevassa, 20. marraskuuta 2002 hyväksytyssä päätöslauselmassaan, jonka 6 kohdassa todetaan, että

Euroopan parlamentti asettaa edelleen korruption torjunnan ja julkisen rahoituksen avoimuuden parantamisen ensisijaisiksi tavoitteiksi ja toistaa odottavansa, että parlamentti saa kultakin ehdokasmaalta ja Europolilta korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan kertomuksen, jossa käsitellään aiempia ja nykyisiä toimia ja jossa kukin maa tekee omia päättäväisiä sitoumuksiaan korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi tulevaisuudessa.

Tukeeko komissio parlamentin Europolille esittämää pyyntöä osallistua kyseiseen hankkeeseen yhdessä ehdokasmaiden kanssa? Mikäli tukee, onko komissio sitä mieltä, että Europolin tulisi saada lisärahoitusta pystyäkseen hoitamaan kyseisen tehtävän tehokkaasti?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(6. maaliskuuta 2003)

Komissio on parlamentin kanssa yhtä mieltä siitä, että järjestäytyneen rikollisuuden yleisesti sekä siihen kuuluvan huumekaupan, ihmiskaupan ja korruption torjunta on tärkeää. Tämä koskee sekä nykyisiä että tulevia jäsenvaltioita.

Arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamien ongelmien ratkaisemiseksi ja erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa vahvistaakseen komissio katsoo, että kolmanteen koheesiota käsittelevään raporttiin ja rakennerahastoihin vuosille 20072013 tulisi sisällyttää oikeus- ja sisäasioita koskeva luku. Siinä mahdollistettaisiin rakennerahastojen puitteissa yhteisrahoitus erityistoimenpiteille, joiden tavoitteena on järjestäytyneen rikollisuuden sekä yleisen rikollisuuden ehkäiseminen ja/tai vähentäminen. Se mahdollistaisi myös sellaisten toimenpiteiden yhteisrahoituksen, joiden tavoitteena on laajentuneen unionin rajavalvontaan liittyvien kysymysten ratkaiseminen.

Yleisemmällä tasolla komissio on toistuvasti korostanut, että se pitää erittäin tärkeänä varmistaa jäseneksi liittyvien ja ehdokasmaiden hallinnollisten ja oikeudellisten valmiuksien riittävä kehittyneisyys ennen niiden jäsenyyden voimaantuloa. Komissio seuraa järjestelmällisesti kaikkien niiden sitoumusten toteutumista, joita jäseneksi liittyvät valtiot ovat tehneet jäsenyysneuvottelujen yhteydessä ja joihin hallinnollisten ja oikeudellisten valmiuksien vahvistamista järjestäytyneen rikollisuuden,

korruption, huumeiden ja ihmiskaupan torjunnassa koskevat sitoumukset luonnollisesti kuuluvat. Ehdokasmaiden tukeminen niiden pyrkiessä kehittämään instituutioita ja tekemään investointeja on ollut jo vuosia Phare-ohjelmasta myönnetyn yhteisön tuen keskeisenä tavoitteena. Vuonna 2002 komissio teki yhteistyötä kunkin jäsenyydestä neuvottelevan maan kanssa hallinnollisten ja oikeudellisten valmiuksien vahvistamista koskevan toimintasuunnitelman laatimiseksi. Toimintasuunnitelmat ovat nyt toteuttamisvaiheessa. Niiden mukaisesti komissio myönsi käytettäväksi ylimääräiset 250 miljoonaa euroa, mikä kasvatti jäsenyydestä neuvottelevien maiden hallinnollisten ja oikeudellisten valmiuksien vahvistamiseksi vuonna 2002 myönnetyn yhteisön kokonaistuen määrän noin 1 miljardiin euroon.

Europol on tärkeä väline unionin toiminnassa järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Yksi väline, jolla erityyppisen kansainvälisen rikollisuuden muodostamaa uhkaa voidaan arvioida, on jäsenvaltioiden Europolille toimittamien tietojen perusteella julkaistava vuosittainen kertomus järjestäytyneen rikollisuuden tilanteesta unionissa.

Korruption torjunta on vasta hiljattain liitetty Europolin toimialaan. Neuvosto teki 6. joulukuuta 2001 päätöksen, jolla Europol valtuutettiin toimimaan korruption torjumiseksi(1). Tämä päätös tuli voimaan vasta 1. tammikuuta 2002. Koska Europolin toimintaedellytykset ovat rajalliset, neuvosto on asettanut sen toiminnalle joitakin ensisijaisia tavoitteita. Neuvosto päättää näistä ensisijaisista tavoitteista ja muuttaa niitä tarvittaessa. Se voi toimia näin vain Europolin hallintoneuvoston ehdotuksesta. Korruptio ei toistaiseksi kuulu näihin ensisijaisiin rikoksiin, joihin puuttuminen on asetettu Europolin tehtäväksi. Siksi korruptiota ei erityisesti korosteta järjestäytynyttä rikollisuutta unionissa koskevissa uusimmissa kertomuksissa.

Europolin tehtävänä on tukea jäsenvaltioita järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa toiminnassa. Tämä koskee myös ehdokasmaita sen jälkeen, kun ne ovat liittyneet unionin jäseniksi ja allekirjoittaneet Europolista tehdyn yleissopimuksen. Tämä tuki on mahdollista vain läheisessä yhteistyössä kaikkien jäsenvaltioiden kanssa, eli tulevaisuudessa myös uusien jäsenten kanssa.

Europolilla ei ole valtuuksia seurata korruptiotilannetta unionissa ja sen naapurimaissa. Europolin toimet edellyttävät kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa. Järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvää tilannetta tulevissa jäsenvaltioissa koskevan kertomuksen, jossa käsitellään myös korruptiotilannetta, laatiminen olisi mahdollista vain läheisessä yhteistyössä kaikkien asianomaisten maiden kanssa ja niiden toimittamien tietojen pohjalta. Kokonaiskuvaan perustuvan toiminnan olisi kohdistuttava koko unioniin eikä pelkästään uusiin jäsenvaltioihin. Jotta tästä aiheesta tulisi Europolille uusi ensisijainen tavoite, toimivaltaisilla foorumeilla olisi harkittava tarvetta osoittaa Europolille lisävaroja, joiden avulla se voisi saada mahdollisuudet selviytyä menestyksellisesti uusista tehtävistä.

(1) EYVL C 358, 15.12.2001.