ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2422/97 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (11. heinäkuuta 1997) Aihe: ICCAT:n suositusten hyväksyminen komission toimesta Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT) hyväksyi viimeksi pitämässään vuosikokouksessa suosituksen, jolla kielletään punaisen tonnikalan tuonti Hondurasista, Belizestä ja Panamasta, kunnes kyseiset maat osoittavat noudattavansa sen suosituksia. Minkä vuoksi Euroopan komissio ei ole vielä ryhtynyt toimiin näiden suositusten osalta? Milloin komissio aikoo tehdä niin ottaen huomioon, että määräraika menee umpeen 4. elokuuta 1997? Milloin komissio aikoo ryhtyä muihin toimiin, jotka ICCAT hyväksyi punaista tonnikalaa koskevissa asioissa, kuten pitkäsiiman käytön kieltämiseen yli 24 metriä pitkissä aluksissa tai ilma-alusten käytön kieltämiseen? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2394/97 ja E-2422/97 (17. syyskuuta 1997) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suosituksen, jolla edellytetään sopimuspuolet saattamaan voimaan Belizestä ja Hondurasista peräisin olevan punaisen tonnikalan tuontikielto, täytäntöönpano kuuluu yhteisön toimivaltaan, sitten kun jäsenvaltiot ovat hyväksyneet toimenpiteet. Komissio aikoo antaa viipymättä ICCAT:in punaista tonnikalaa koskevien suositusten yhteisön hyväksymiseen tähtäävät esitykset.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2987/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Merilevän mutaatiosta aiheutunut Välimeren ympäristökatastrofi Mutaation kokenut trooppinen merilevä ¨Caulerpa Taxifolia¨ on viime vuosina levinnyt Välimeressä hallitsemattomalla tavalla. Merilevää oli tuotu Eurooppaan saksalaisen eläintarhan akvaarion koristeeksi. Mutaation tuloksena syntynyt uusi merilevälaji leviää erittäin nopeasti, ja siitä on tullut vastustuskykyinen kaikkia tuhoamisyrityksiä vastaan. Levän esiintymisalueilta ovat kadonneet korallit, pesusienet, ravut ja kaikki muutkin merellisen kasvi- ja eläinkunnan edustajat; jopa kalat ovat häviämässä. Tämä uusi laji kehittyy siis erittäin nopeasti ja uhkaa aiheuttaa valtavan ympäristötuhon erittäin haavoittuvalla Välimeren altaan alueella. Miten komissio reagoi näihin tietoihin ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä estääkseen kehityskulun, joka johtaa kohti Välimeren tuhoa? Komission jäsenen B. Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 1997) Komissio on ollut mukana rahoittamassa vuosina 1992 - 1995 Life-rahoitusinstrumentin kautta kansainvälistä hanketta, jossa tutkitaan caulerpa taxifolia -levän lisääntymisen aiheuttamaa ongelmaa Välimeressä ja jossa pyritään ennakoimaan ilmiön kehitys. Hankkeessa ovat toimineet ranskalaiset, espanjalaiset ja italialaiset työryhmät. Ottaen huomioon kyseisen hankkeen tulokset ja levän keskeytymättömän leviämisen komissio päätti vuonna 1995 myöntää toisen Life-rahoituksen toiminnalle, jonka tarkoituksena on kokeilla tekniikoita levän hävittämiseksi ja ottaa käyttöön strategia levän leviämisen valvomiseksi. Hanketta koordinoi Marseillessa toimiva tieteellinen ryhmittymä (groupement d'intérêt scientifique,GIS) Posidonie, jolta parlamentin jäsen saa tarvittaessa yksityiskohtaisempia tietoja. GIS Posidonie on erityisesti järjestänyt 19-20 syyskuuta 1997 kansainvälisen keskustelukokouksen caulerpa taxifolian leviämisen valvonnasta. Kokouksen keskustelupöytäkirjat julkaistaan lähiaikoina. On huomattava, että vaikka komissio Lifen rahoitusinstrumentin kautta osallistuukin kyseisen ongelman luonnehtimiseen ja ratkaisun kokeiluvaiheisiin, mahdollisesti toteutettavat rakenteelliset toimet ovat asianomaisten jäsenvaltioiden vastuulla.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3296/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Vakautta järkyttävät Turkin toimenpiteet Julkisuuteen tulleiden tietojen mukaan Turkin salainen palvelu valmistelee Egeanmeren alueen vakautta järkyttävää suunnitelmaa muka kurdikapinallisten ¨takaa-ajon¨ verukkeella jollakin itäisen Egeanmeren saarella. Koko operaatio tulee tähtäämään yhden EU:n jäsenvaltion, Kreikan, saattamiseen huonoon maineeseen terrorismin keskuksena sekä myös yksinomaan sille kuuluvien oikeuksien kyseenalaistamiseen terroristitekojen torjumisen ja ennaltaehkäisemisen verukkeella. Ottaen huomioon, että Turkki on EU:hun sopimuksin sidoksissa oleva valtio, mikä velvoittaa sen kunnioittamaan kansainvälisen oikeuden säännöksiä, komissiolta kysytään, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa, jotta se ehtii ehkäistä yleisemmän tasapainon horjumisen Egeanmerellä, sillä sellaisen seurauksista tulee myös EU itse kärsimään. Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 1997) Komissio on sitä mieltä, että sillä ei ole toimivaltaa tässä kysymyksessä.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2007/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (18. kesäkuuta 1997) Aihe: Etiopia Voiko neuvosto antaa selvityksen siitä, minkä vuoksi Etiopian viranomaisiin ei kohdisteta painostusta oromo-väestöryhmään kohdistettujen vakavien ihmisoikeusrikkomusten vuoksi? Voiko neuvosto antaa selvityksen siitä, minkä vuoksi kehitysapua koskevien neuvottelujen aikana osapuolia ei ole kehotettu rauhanomaiseen ja rakentavaan vuoropuheluun 25-miljoonaisen oromo-kansan kanssa? Onko neuvostolle annettu tietoja siitä ilmiöstä, että EU:n kehitysrahat eivät aina päädy toimivaltaisille järjestöille ja että oromo-väestöryhmä on jo etukäteen jätetty EU:n kehitysrahojen ulkopuolelle? Onko neuvosto puhunut Etiopian viranomaisten kanssa siitä, että etiopialaisia lehtimiehiä ja erityisesti Oromon provinssista tai oromolaista alkuperää olevia lehtimiehiä on haitattu vakavasti työssään ja että lehtimiehiä suljetaan vankiloihin ja kidutetaan ilman mitään syytettä tai ilman minkäänlaista oikeudenkäyntiä? Onko neuvosto valmis käsittelemään uudelleen Etiopialle myönnettävää apua tai lopettamaan sen, jos oromolaisia vastaan suunnatut Etiopian hallituksen armeijan sotilaalliset toimet jatkuvat? Vastaus (10. marraskuuta 1997) Neuvosto seuraa tiiviisti Etiopian tilannetta ja on tietoinen ilmoituksista, jotka koskevat Etiopiassa tapahtuneita eri etnisiin ryhmiin, kuten oromoihin kohdistuneita ihmisoikeuksien loukkauksia. Se jakaa täysin arvoisan parlamentin jäsenen tilanteen johdosta esittämän huolen. Käytettävissä olevien tietojen mukaan juuri oromoiden etnisen ryhmän kuulumisella ja viranomaisten tekemillä ihmisoikeuksien loukkauksilla ei kuitenkaan ole selvää yhteyttä toisiinsa. Neuvosto on joka tapauksessa kaikissa mahdollisissa tilanteissa korostanut Etiopian viranomaisille, ja korostaa vastakin,ihmisoikeuksien kunnioittamisen tärkeyttä. Unioni on ilmaissut haluavansa auttaa Etiopiaa edistämään ihmisoikeuksien kunnioittamista. Neuvosto ei yhdy arvoisan parlamentin jäsenen käsitykseen siitä, että oromot jätettäisiin itsestäänselvästi EU:n erityisavun ulkopuolelle.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2737/97 komissiolle esittäjä(t): Gianni Tamino (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Veneton alueella 22. toukokuuta 1997 annetun lain nro 15 yhteensopimattomuus yhteisön oikeuden kanssa Veneton alueen virallisessa lehdessä nro 43 julkaistiin 27. toukokuuta 1997 alueellinen laki, joka on annettu 22. toukokuuta 1997 häkeissä syntyneiden muiden lintulajien kuin riistalintujen kasvattamisesta näyttelytarkoituksiin tai lemmikkieläimiksi. Onko tämä laki sopusoinnussa luonnonvaraisten lintujen ja riistalintujen suojelua koskevien EU:n direktiivien kanssa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 1997) Komissio tutkii parhaillaan parlamentin jäsenen tarkoittamaa lakia, eikä epäröi ryhtyä tarvittaessa perustamissopimuksen 169 artiklan mukaiseen menettelyyn.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2350/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Eurooppalainen säännöstö jätteiden käsittelystä Jätteiden käsittelystä annetun eurooppalaisen säännöstön noudattamista Italiassa koskeneisiin kirjallisiin kysymyksiin E-1409/97 ((EYVL C 373, 9.12.1997, s. 120. )) ja E-1410/97 ((EYVL C 373, 9.12.1997, s. 120. )) antamassaan vastauksessa komissio mainitsi asiaan puuttumisen ottamalla yhteyttä Italian viranomaisiin, tarkoituksena muistuttaa heille direktiivin 91/156/ETY ((EYVL L 78, 26.3.1991, s. 32. )) 4 artiklan noudattamisen välttämättömyydestä. Voiko komissio ilmoittaa täsmällisesti, mihin viranomaiseen se on ollut yhteydessä ja millainen tämä yhteydenotto on yksityiskohdissaan ollut? Voiko komissio lisäksi antaa yleiskuvauksen siitä, miten Italiassa on sovellettu jätteiden käsittelystä annettua yhteisön säännöstöä ja erityisesti direktiiviä 91/156/ETY? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Komissio ottaa aina yhteyttä jäsenvaltion pysyvään edustustoon Euroopan yhteisöissä. Pysyvä edustusto toimittaa komission kirjeen toimivaltaiselle ministeriölle, joka on tässä tapauksessa ympäristöministeriö. Komission kirje sisältää valituksessa, pyynnössä tai kirjallisessa kysymyksessä esitetyt tiedot. Lisäksi siinä muistutetaan kansallisia viranomaisia yhteisön oikeuden säännöksistä, joita sovelletaan komission huomioon saatetussa tapauksessa, ja pyydetään kansallisia viranomaisia toimittamaan kahden kuukauden kuluessa lisätietoja ja huomioita esitetyistä seikoista. Kun tarkastellaan jätteitä koskevien direktiivien saattamista osaksi Italian lainsäädäntöä, direktiiviin 91/156/ETY soveltamisessa on edelleen joitakin puutteita. Lisäksi rikkomismenettely on aloitettu useissa erityistapauksissa.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2954/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Radioaktiivisen poistoputken romuttaminen Le Haguen ydinvoimalassa Ranskassa Greenpeace on tehnyt komissiolle valituksen radioaktiivisen poistoputken romuttamisesta ranskalaisessa ydinvoimalassa Cap de la Haguessa. Ympäristöjärjestön mukaan Ranska on antanut Cogemalle luvan tämän arkaluonteisen tehtävän suorittamiseen, joka todennäköisesti tulee aiheuttamaan paljon radioaktiivista jätettä, ilman että se olisi noudattanut moitteettomia menettelyjä. Greenpeacen mukaan Ranska ei ole noudattanut neuvoston direktiiviä 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. )) ympäristövaikutusten arvioinnista, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 37 artiklaa, jonka mukaan Ranskan olisi pitänyt ensin toimittaa komissiolle yleisiä tietoja tästä hankkeesta, vuonna 1972 tehtyä Lontoon kansainvälistä yleissopimusta eikä yleissopimusta meren pilaantumisesta Pohjois-Atlantilla (OSPAR). Mihin toimiin komissio ryhtyy tämän valituksen johdosta? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1997) Ranskan viranomaisia on pyydetty toimittamaan komissiolle kaikki aiheelliset tiedot poistoputken puhdistustyöstä La Haguessa. Tämä on ensimmäinen vaihe perinpohjaisessa juridisessa ja teknisessä tutkimuksessa, joka koskee toiminnan ympäristö- ja säteilyriskejä.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3348/97 komissiolle esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Komission virkamiesten toimistokulut Kun Berlaymont-rakennus Brysselissä tyhjennettiin asbestin takia, Belgian hallitus järjesti komission virkamiehille vaihtoehtoiset toimistotilat. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon Belgian hallitus maksoi yhteensä vuokria näistä vaihtoehtoisista toimistotiloista vuosina 1995, 1996 ja 1997? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1997) Koska Belgian rakennusviranomaiset (Belgian valtio) maksavat Berlaymont-rakennusta korvaavien kiinteistöjen vuokrat, komissio ei voi toimittaa pyydettyjä tietoja. Pyydetyt tiedot saa ainoastaan Belgian rakennusviranomaisilta (Régie des Bâtiments, Direction Bruxelles Capitale, Section III).
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3058/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2 lokakuuta 1997) Aihe: Humalan YMJ Asiani koskee asiakirjaa ¨Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1696/71 muuttamisesta¨ (KOM(97)0098 lop. - 97/0066 CNS) ((EYVL C 127, 24.4.1997, s. 11. )). Hyväksyn ehdotuksen humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen muuttamisesta, jossa vahvistetaan nykyiset markkinajärjestelyn perusperiaatteet ja pyritään tulojen ja markkinoiden vakauttamiseen. Pyydän väliaikaista humalanviljelysten kesannointia. Tämä toimenpide helpottaisi ratkaisevasti joustavampaa sopeutumista muuttuviin markkinaolosuhteisiin ja se takaisi eurooppalaisten tuottajien markkinaosuudet. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1997) Humalan kesannointi joillakin viljelyksillä aiheuttaisi peruuttamattomia markkinaosuuksien menetyksiä Yhdysvalloille, jonka tuotanto on jatkuvassa kasvussa. Kun otetaan huomioon, että kyseessä on vapaat markkinat, joilla kysynnän ja tarjonnan laki toimii täydellisesti, nykyisellä yhteisellä markkinajärjestelyllä ei ole koskaan pyritty rasittamaan tätä alaa ankarilla määräyksillä, sillä tärkeää on voida nopeasti lukea markkinoiden signaaleja. Sen vuoksi siirtyminen uusiin lajikkeisiin on paras väline markkinoiden tarpeisiin vastaamiseksi.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2298/97 neuvostolle esittäjä(t): Peter Sichrovsky (NI) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Hallitusten jäsenten poissaolo neuvoston kokouksista Onko tavanomaista, etteivät hallitusten jäsenet ole läsnä neuvoston kokouksissa? Kuinka usein Itävallan hallituksen jäsenet ovat olleet poissa neuvoston kokouksista vuoden 1995 tammikuusta lähtien? Katsooko neuvosto, että sen yhden jäsenvaltion hallituksen jäsenten poissaollessa tekemillä päätöksillä on vain vähäistä poliittista merkitystä kyseiselle jäsenvaltiolle? Millä tavoin Itävalta on ilmaissut kantansa niissä äänestyksissä, joissa sen hallituksen jäsenet eivät ole olleet läsnä? Vastaus (1. joulukuuta 1997) Jäsenvaltioiden tarkoitus on varmistaa ministeritason edustuksensa neuvoston istunnoissa. Kokemus on kuitenkin osoittanut, ettei se ole aina mahdollista eikä näin ollen ole epätavallista, että yhtä tai useampaa jäsenvaltiota edustaa joku muu henkilö kuin ministeri tai valtiosihteeri (tavallisesti pysyvät edustajat ja heidän sijaisensa). Näissa tapauksissa edustajat eivät voi osallistua äänestykseen. Kuitenkin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 150 artila sekä neuvoston työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohta ((Neuvoston päätös n:o 93/662/EY tehty 6 päivänä joulukuuta 1993 neuvoston työjärjestyksen hyväksymisestä (EYVL L 304 10. joulukuuta 1993, s. 1) muutettuna neuvoston päätöksellä n:o 95/24/EU, Euratom, EHTY tehty 6 päivänä helmikuuta 1995 (EYVL L 31 10.2.1995, s. 14). )) antavat kaikille neuvoston jäsenille oikeuden siirtää äänioikeutensa toiselle neuvoston ministeritason jäsenille. Yhdistetynä neuvoston työjärjestyksen 7 artiklan 4 kohdassa esitettyyn päätösvaltaisuutta koskevaan sääntöön, jonka mukaan neuvoston äänestys edellyttää kahdeksan ministeritason edustajan läsnäoloa, äänestysoikeuden voi siirtää korkeintaan seitsemän jäsentä kerrallaan kahdeksalle jäljelle jäävälle neuvoston jäsenelle. Itävalta on ollut edustettuna jokaisessa neuvoston istunnossa siitä lähtien, kun se liittyi Euroopan unioniin vuoden 1995 tammikuussa. Aina, kun Itävallan hallituksen jäsen ei ole voinut osallistua istuntoon, Itävallan valtuuskuntaa on johtanut maan pysyvä edustaja Euroopan unionissa (tai hänen sijaisena), mikä on Euroopan unionin yleinen käytäntö. Ei ole neuvoston tehtävä spekuloida, voidaanko jäsenvaltion edustajajasta päätellä kyseisessä istunnossa mahdollisesti tehtävien päätösten poliittinen merkitys kyseiselle jäsenvaltiolle. Itävallan kanta ja äänestäminen neuvoston istunnoissa käsiteltävistä asioista ilmaistaan kyseissä istunnossa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 146 ja 150 artiklan ja neuvoston työjärjestyksen 7 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, kuten edellä on selitetty. Sen lisäksi arvoisa parlamentin jäsen lienee tietoinen siitä, että neuvoston äänestäessä äänestystulokset julkistetaan neuvoston lehdistötiedotteessa neuvoston työjärjestyksen määräysten mukaan.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2695/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Tulvat ja ympäristönsuojelu Viimeaikaiset tulvat eri puolilla Eurooppaa ja myös Italian viime vuosien tulvat ovat johtuneet osin selvistä ilmastosyistä, mutta myös laittomista, ympäristöä tuhoavista toimista. WWF:n Lombardian osaston tuoreen tutkimuksen mukaan Valtellinassa Adda-joen varrella on 690 rakennusta tai rakennelmaa alttiina tulville. Rakennuksista 376 on asuntoja ja 91 tehtaita. Tutkimus osoittaa, ettei alueella ole minkäänlaista tulvasuojaussuunnitelmaa, joten jokitöyräille rakentamiseen itse asiassa kannustetaan. Ottaen huomioon nämä vaarat, aikooko komissio 1. tarkastella hydrogeologisia riskejä, joita yllä esitetystä aiheutuu ympäristölle, 2. ehdottaa, että kaupunkien rakennussuunnittelussa aina ennalta kartoitettaisiin maaperän tila, erityisesti alueilla, joilla jokien ryöstäytyminen uomistaan on mahdollista? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 1997) Komissio on varsin tietoinen ongelmasta, jonka eri puolilla Eurooppaa hälyttävän usein syntyvät tulvat aiheuttavat. Jo muutaman vuoden ajan on laadittu mietintöjä ja toteutettu toimia jäsenvaltioiden tukemiseksi niiden etsiessä keinoja kyseisen luonnonilmiön aiheuttamien vaaratilanteiden ja seurausten rajoittamiseksi. Komissio ei epäröi kannustaa ja tukea jäsenvaltioita kehittämään ehkäiseviä toimenpiteitä ja korjaamaan tilannetta aikaisempaan nähden, mitä tulee toteutetettujen toimenpiteiden riittämättömyyteen jokitöyräiden suunnittelussa. Esimerkkinä mainittakoon yhteisön Interreg II -aloitteen yhteydessä hiljattain aloitetut toimet. Lisäksi useissa tutkimusohjelmissa keskitytään tulvien aiheuttamiin ongelmiin pyrkimyksenä kehittää tekniikoita entistä paremman turvallisuustason varmistamiseksi. Jäsenvaltioissa syntyvien vaaratilanteiden tunnistaminen ja hallinta ei kuitenkaan kuulu komission toimivaltaan, vaan asia on jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten vastuulla.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2118/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - lajikkeiden salliminen Jos kasvilla on jo lajikkeita koskeva lupa, niin onko sen jatkotuotteista tehtävä elintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) mukaisesti erillinen ilmoitus ja onko ne tarkistettava ja hyväksyttävä erikseen? Vastaus (31. lokakuuta 1997) Asetuksessa 258/97 ei erityisesti oteta huomioon sitä, onko kasvi jatkotuote vai ei.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2969/97 komissiolle esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Polkumyynnin vastaiset tutkimukset, jotka kohdistuvat valkaisemattoman puuvillakankaan tuontiin Kiinasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista Komissio päätti 11. heinäkuuta 1997 aloittaa uudet polkumyynnin vastaiset tutkimukset, jotka kohdistuvat valkaisemattoman puuvillakankaan tuontiin seitsemästä unioniin kuulumattomasta maasta. Tutkimukset päätettiin aloittaa siitä huolimatta, että Euroopan unionin puuvillakankaankutojat olivat sitä ennen epäonnistuneet kahdesti yrittäessään saada lopulliset polkumyynnin vastaiset tullit voimaan. Voiko komissio ilmoittaa, miksi se on hyväksynyt kolmannen valituksen niin pian edellisen valituksen hylkäämisen jälkeen? Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se periä väliaikaista tullia kolmannen valituksen käsittelyn aikana? Jos se aikoo periä väliaikaista tullia, eikö se ole huolestunut siitä, että uudet tutkimukset saattavat aiheuttaa kokonaisen valitusten tulvan asiasta kiinnostuneiden osapuolien osalta? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 1997) Komissio aloitti 11. heinäkuuta 1997 uudet polkumyynnin vastaiset tutkimukset, jotka kohdistuvat Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista, Kiinasta ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontiin. Vaikka neuvosto ei säätänytkään lopullisia toimenpiteitä edellisessä puuvillakankaisiin liittyvässä tapauksessa, komission velvollisuutena on yhteisön polkumyynnin vastaisen lainsäädännön mukaisesti aloittaa polkumyynnin vastainen menettely silloin, kun suuri joukko yhteisön tuottajia tekee valituksen ja polkumyynnistä sekä siitä koituvasta vahingosta on ensi käden todisteita. Näin oli asian laita kyseisessä tapauksessa. Tässä lainsäädännössä ei ole säännöksiä, jotka oikeuttaisivat komission hylkäämään riittävästi perustellun valituksen siitä syystä, että neuvosto on aiemmin tehnyt päätöksen olla määräämättä lopullista tuontitullia tavaroille, jotka liittyvät eri tutkimuskauteen. Näin ollen nykyisten tutkimusten aloittaminen on täysin WTO:n polkumyynnin vastaisten sääntöjen mukaista. Tutkimusten näinkin varhaisessa vaiheessa komission on mahdotonta sanoa, määrätäänkö väliaikaista tullia vai ei. Komissio kerää parhaillaan tietoja tähän tapauksen liittyvistä seikoista (polkumyynti, vahinko ja yhteisön etu). Arvoisa parlamentin jäsen voi kuitenkin olla vakuuttunut siitä, että tämä menettely - samoin kuin muutkin menettelyt - hoidetaan rehellisesti, järkevästi ja ketään syrjimättä.