FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/794

(2004/C 78 E/0844)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3229/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) ja Jas Gawronski (PPE-DE) komissiolle

(31. lokakuuta 2003)

Aihe: Rahoituksen myöntäminen Torinon ja Lyonin välisen rautatieyhteyden rakentamiseen

Euroopan unioni aikoo tiettävästi olla sisällyttämättä Torinon ja Lyonin välistä rautatieyhteyttä sellaisten 15 hankkeen joukkoon, joille myönnetään ensisijainen rahoitus ja jotka on valittu Euroopan kasvualoitteen puitteissa luetteloitujen 29 hankkeen joukosta. Kyseinen rautatieyhteys sisältyi Euroopan kasvualoitteeseen.

Miten tämä on mahdollista, kun otetaan huomioon, että kyseistä hanketta pidetään strategisena Euroopan yhdentymisen kannalta ja että sen suunnittelussa ollaan jo edetty pidemmälle kuin monissa valituissa hankkeissa? Ei pidä unohtaa, että kyseinen hanke vastaa komission puheenjohtajan Romano Prodin 17. lokakuuta 2003 esittämää viittä kriteeriä (jotka voisivat — Prodin toiveiden mukaan — tuottaa tulosta niinkin lyhyellä aikavälillä kuin kolmen vuoden kuluessa).

Kyseiset kriteerit ovat

1. hankkeen kypsyys,

2. hankkeen rajat ylittävä luonne ja sen tuomat edut sisämarkkinoille,

3. mahdolliset vaikutukset laajentumiseen,

4. hankkeen ekologinen kestävyys sekä

5. mahdollisuus tekniikan alan innovaatioihin.

Torinon ja Lyonin välinen rautatieyhteys täyttää kaikki edellä mainitut kriteerit.

Euroopan investointipankin pääjohtaja totesi äskettäin, että Euroopan investointipankki rahoittaa sellaiset hankkeet, jotka ovat riittävän kypsiä, joilla on myönteisiä taloudellisia vaikutuksia, jotka ovat kannattavia (voidakseen houkutella yksityistä pääomaa) ja jotka pystyvät täyttämään kyseessä olevien maiden vaatimukset. Kaikki edellä mainitut ehdot näyttäisivät täyttyvän kyseisen hankkeen tapauksessa. Ottaen huomioon, että pääasialliset rahoituslaitokset (Crédit Agricole, San Paolo, Caisse des Dépôts ja Dexia) ovat tulleet tutkimuksissaan siihen tulokseen, että 30—35 prosenttia edellä mainitusta hankkeesta voidaan rahoittaa yksityisellä pääomalla, mikä on varsin paljon tämän tyyppisen infrastruktuurin ollessa kyseessä, ja että rahoituksen lykkääminen vielä kolmella vuodella merkitsisi kallisarvoisen ajan haaskausta, voiko komissio antaa lisää tietoa edellä esitetystä asiasta?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(3. joulukuuta 2003)

Hanke nro 6 ”Lyon—Torino—Milano—Venetsia—Trieste” on kuulunut liikenteen Euroopan laajuisten verkkojen ensisijaisiin hankkeisiin Essenin Eurooppa-neuvostosta lähtien vuonna 1994. Hankkeen lisäarvo ja merkitys liikenteen Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiselle on ilmaistu selkeästi Karel Van Miertin raportissa, joka julkaistiin kesäkuussa 2003, ja komissio on vahvistanut uudestaan sille antamansa painoarvon sisällyttämällä sen niiden hankkeiden joukkoon, jotka on julistettu Euroopan edun mukaisiksi, ja laajentamalla sitä akselille ”Lyon—Trieste/Koper—Ljubljana—Budapest” ehdotuksessaan liikenteen Euroopan laajuisten verkkojen suuntaviivojen tarkistamiseksi.

Samasta syystä komissio on lisäksi sisällyttänyt hankkeen rajanylityskohdan (Mont Cenisin tunneli) Euroopan Kasvu-aloitteen ns. ”pikakäynnistysohjelmaan”11. marraskuuta 2003 Eurooppa-neuvoston pyynnöstä. Tämä osuus täyttää vaatimukset, jotka koskevat vaikutuksia sisämarkkinoihin sekä ympäristö-etuja, kun otetaan huomioon tunnelin rakentamista edellyttävien erittäin vaikeiden geologisten selvitysten erinomainen edistyminen. Kyseessä on selvästi monimutkaisin osuus tällä Euroopan laajuisten verkkojen strategisella akselilla. Tekniset, taloudelliset ja rahoitukselliset selvitykset on jo aloitettu, samoin kuin kartoitustunneleita koskevat selvitykset, ja ne saavat huomattavaa taloudellista tukea yhteisöltä. Yhteisö on osoittanut rahoitustukea 100 miljoonaa euroa (arvioiduista 371 miljoonan euron kokonaiskustannuksista) vuosille 2001—2006, ja nämä rahat on suurelta osin jo maksettu. Ei ole myöskään mahdotonta, että TEN-talousarviossa — monivuotisen ohjeellisen ohjelman tarkistuksen yhteydessä — ja Kasvu-aloitteen mukaisesti näille hankkeille varattuja määrärahoja tarkistetaan yhteisön käytettävissä olevien varojen puitteissa.

Mitä tulee yksityisen sektorin mahdolliseen osallistumiseen hankkeeseen, komissio seuraa tarkasti selvityksiä, joita hankkeen vetäjä tekee voidakseen laatia rahoitussuunnitelman, johon sisältyisi julkis-yksityinen yhteistyö (muotoa ei ole vielä päätetty). On kuitenkin liian varhaista antaa lopullista vastausta kysymykseen yksityisen sektorin osallistumisosuudesta; se riippuu pitkälti valinnoista, jotka liittyvät hankkeen toteuttamiseen ja valmiin liikenneakselin käyttöön, ja näistä asioista vasta keskustellaan. Yksityisen sektorin osallistuminen riippuu myös komission ehdotuksesta direktiivin 99/62 (1) (eurovinjettidirektiivin) muuttamiseksi. Siinä kaavaillaan mm. raskaalta liikenteeltä perittävien maksujen korottamista herkillä alueilla ja tästä saatavien tulojen käyttämiseen Euroopan edun mukaisten vaihtoehtoisten infrastruktuurien rahoittamiseen.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1999, verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä, EYVL L 187, 20.7.1999.