ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1006/02 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle. Rakennemuutossuunnitelman täytäntöönpano kalastussopimuksen Marokon kuningaskunnan kanssa tekemättä jättämisen seurauksia silmällä pitäen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1006/02 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2002) Aihe: Rakennemuutossuunnitelman täytäntöönpano kalastussopimuksen Marokon kuningaskunnan kanssa tekemättä jättämisen seurauksia silmällä pitäen Tiedotusvälineissä on äskettäin ollut tietoja Espanjan ja Portugalin kalastuslaivastoja koskevan rakennemuutossuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä. Tiedoista käy ilmi, että yli puolelle niistä sopimuksen piiriin kuuluvista aktiivisista espanjalaisista kalastusaluksista on jo löytynyt toinen tehtävä. Samojen tietojen mukaan kuitenkin vain 29 alusta on poistettu käytöstä ja noin 160 alukselle on osoitettu uusi kalastusalue. Nämä ovat huolestuttavia lukuja, kun otetaan huomioon, että rakennemuutossuunnitelmalla oli tarkoitus tukea laivastojen kestävän kehityksen mukaista rakennemuutosta (176 aluksen purkaminen tai kunnostaminen). 1. Tietääkö komissio jotain tästä tilanteesta? 2. Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että suunnitelman tarkoituksena oli tarjota rakenteellinen ratkaisu hyvin monille aluksille ja kalastajille ja että sen vuoksi rakennemuutossuunnitelman purkamis- ja käytöstäpoistokomponentin hyödyntämisellä on ratkaiseva merkitys suunnitelman lopullisen onnistumisen kannalta? 3. Aikooko komissio arvioida, miten rakennemuutossuunnitelman täytäntöönpano on (tähän mennessä) edistynyt? Jos vastaus on myönteinen, milloin voimme odottaa arvioinnin tuloksia? Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio ei aio suorittaa kyseistä arviointia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2002) Komissio on tietoinen lehdistössä julkaistuista aihetta käsittelevistä artikkeleista. Todellisuudessa rakennemuutostoimet ovat käynnistysvaiheessa, joten ajankohta on vielä aivan liian aikainen niiden arvioimiselle. Komissio katsoo, että rakennemuutokselle asetetut tavoitteet ovat jatkuvasti perusteltuja ja saavutettavissa. Se seuraa tiiviisti toimien toteuttamista yhdessä Espanjan ja Portugalin viranomaisten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0859/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Ariel Sharonin käskystä tehdyt murhat Ramallahissa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0859/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (27. maaliskuuta 2002) Aihe: Ariel Sharonin käskystä tehdyt murhat Ramallahissa Betlehemissä tehtyjen murhien jälkeen Ariel Sharonin joukot murhasivat Ramallahissa 12. maaliskuuta 25 palestiinalaista. Kuinka kauan Euroopan unioni aikoo odottaa ennen kuin se ottaa päättäväisen ja ehdottoman kannan tätä vallanpitäjää vastaan, sillä toimenpide on tarpeellinen rauhan saavuttamiseksi Israelin valtion ja valtioksi tunnustettavan Palestiinan välille? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0856/02 ja E-0859/02 (22. heinäkuuta 2002) Neuvosto ei kommentoi kysyjän mainitsemaa yksittäistä väitettä, josta sillä ei ole riittävästi tietoja. Euroopan unionin puolesta 20. huhtikuuta 2002 antamassaan julkilausumassa puheenjohtajavaltio piti merkittävänä YK:n pääsihteerin tekemää aloitetta tarkkojen tietojen keräämiseksi Jeninin pakolaisleirin tapahtumista. Lisäksi Euroopan unioni on painokkaasti vaatinut lääkinnällistä hoitoa tarjoaville ja humanitaarisille järjestöille välitöntä pääsyä palestiinalaisväestön luo, kuten vaaditaan YK:n turvallisuusneuvoston 19. huhtikuuta 2002 hyväksymässä päätöslauselmassa 1405, jossa turvallisuusneuvosto toteaa olevansa huolissaan palestiinalaisväestön kauhistuttavasta humanitaarisesta tilanteesta. Euroopan unioni on toistamiseen kehottanut molempia osapuolia katkaisemaan väkivallan kierre. Yhteisessä julistuksessa, joka on annettu 10. huhtikuuta 2002 yhdessä YK:n pääsihteerin, USAn ja Venäjän kanssa, puheenjohtajavaltio ja korkea edustaja muun muassa kehottivat Israelia pidättymään liiallisesta voimankäytöstä ja ryhtymään kaikkiin mahdollisiin ponnistuksiin siviilien suojelemiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0531/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle. Komission uudistus.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0059 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0531/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle (25. helmikuuta 2002) Aihe: Komission uudistus Onko neuvosto tyytyväinen komission uudistamisen edistymiseen ja minkä toimenpiteiden neuvosto katsoo olevan välttämättömiä, jotta prosessi olisi tehokas ja jotta se saisi suuren yleisön kannatuksen? Vastaus (22. heinäkuuta 2002) Ei ole neuvoston asia ottaa kantaa toisen toimielimen sisäiseen uudistukseen. Neuvosto ei tästä syystä voi vastata esitettyyn kysymykseen. Göteborgissa 15. ja 16. kesäkuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto palautti kuitenkin yleisemmällä tasolla mieliin, että unionilla on oltava nykyaikaiset, avoimet ja kansalaisia lähellä olevat toimielimet, ja että uudistukset, joita kaikissa unionin toimielimissä tuolloin toteutettiin, osoittivat niiden sitoutumista tähän tavoitteeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0119/02 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Assosiointisopimukset Euroopan unioniin kuulumattomien maiden kanssa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0021 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0119/02 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (22. tammikuuta 2002) Aihe: Assosiointisopimukset Euroopan unioniin kuulumattomien maiden kanssa Voiko komissio ottaa kantaa onko unioniin kuulumattomien maiden kanssa tehtyjen EU-assosiointisopimuksien ihmisoikeuslausekkeisiin koskaan vedottu? Jos on, voiko komissio antaa seikkaperäisen selostuksen jokaisesta kyseisestä tapauksesta? Jos ei ole, voiko komissio perustella, miksei niihin ole vedottu? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymästä asiasta on annettu useita komission tiedonantoja. Mainita voidaan erityisesti tiedonanto yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin sisällytettävästä ihmisoikeuslausekkeesta(1) ja tuoreempi, 8. toukokuuta 2001 annettu tiedonanto Euroopan unionin tehtävästä ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa maissa(2). Ihmisoikeuslauseke on sisällytetty vuodesta 1995 johdonmukaisesti kaikkiin unionin ja kolmansien maiden välisiin yhteistyö- ja assosiaatiosopimuksiin. Kuten edellä mainituissa tiedonannoissa on korostettu, lausekkeen tavoitteena on ensinnäkin edistää yhteistyötä ja vuoropuhelua kumppanimaiden kanssa ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi ja edistämiseksi. Lauseketta on sovellettu unionin/komission ja asianomaisten maiden kahdenvälisissä suhteissa asianmukaisia menettelyjä noudattaen. Onpa kyse sitten poliittisesta vuoropuhelusta tai ehdokasmaita koskevien kertomusten laatimisesta, ihmisoikeuskysymykset ovat olleet ja ovat jatkossakin olennainen tekijä suhteissa kolmansiin maihin. Unionilla on assosiaatiosopimuksia lukuisien Euroopan ja Välimeren alueen maiden kanssa. Näiden suhteiden monimuotoisuuden vuoksi on vaikeaa tai jopa mahdotonta selostaa jokaista tapausta yksityiskohtaisesti, kuten arvoisa parlamentin jäsen pyysi. Neuvosto julkaisee vuosittain tiiviissä yhteistyössä komission kanssa unionin ihmisoikeuskertomuksen, jossa esitetään lukuisia esimerkkejä ihmisoikeuslausekkeen soveltamisesta näissä suhteissa. Neuvosto hyväksyi äskettäin (13. joulukuuta 2001) kolmansien maiden kanssa käytävää vuoropuhelua varten suuntaviivat, joissa viitataan edellä mainittuihin tekijöihin. Tämä myönteinen lähestymistapa lausekkeen soveltamisessa ei estä mahdollisuutta turvautua tarvittaessa kielteisiin toimenpiteisiin ja jopa keskeyttää sopimuksen täytäntöönpano vakavien ja toistuvien ihmisoikeusloukkausten johdosta. Tähän mennessä tätä viimeksi mainittua mahdollisuutta ei ole sovellettu yhteenkään assosiaatiosopimukseen. (1) KOM(95) 216 lopullinen. (2) KOM(2001) 252 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0502/02 esittäjä(t): Armin Laschet (PPE-DE) komissiolle. Kuntien vastavuoroinen ilmoittamiskäytäntö hankeasioissa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0502/02 esittäjä(t): Armin Laschet (PPE-DE) komissiolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Kuntien vastavuoroinen ilmoittamiskäytäntö hankeasioissa 1. Ovatko kunnat naapurivaltion kuntiin ja asukkaisiin vaikuttavia hankkeita suunnitellessaan ja toteuttaessaan velvollisia ilmoittamaan näistä hankkeista etukäteen tai sopimaan niistä naapurikunnan kunnallishallinnon kanssa? 2. Missä tapauksissa kunnat ovat velvollisia ilmoittamaan hankkeistaan etukäteen toisessa EU-valtiossa sijaitsevalle naapurikunnalle? Missä tapauksissa hankkeista on sovittava rajojen yli? 3. Mikäli tällaista ilmoittamisvelvollisuutta ja ennalta sopimista ei ole käytössä, olisiko komission mielestä toivottavaa säätää asiasta yhteisön tasolla? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2002) Komissio korostaa, että maankäytön suunnitteluun liittyvät kysymykset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jos kyseessä on ympäristöalan hanke, joka sisältyy tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta annetun neuvoston direktiivin 97/11/EY(1) liitteisiin I ja II, hankkeen toteuttavan jäsenvaltion on aloitettava neuvottelut naapurijäsenvaltion kanssa, jos on todennäköistä, että hankkeen rajat ylittävät vaikutukset ovat merkittäviä. Jos vaikutukset voidaan todentaa, niille jäsenvaltioille ja kansalaisille, joita hanke koskee, on annettava asianmukaiset tiedot hankkeesta ja sen ympäristövaikutuksista, jotta kyseiset jäsenvaltiot ja kansalaiset voivat ilmaista kantansa kohtuullisessa ajassa. Jäsenvaltiot neuvottelevat rajat ylittävistä vaikutuksista ja sopivat niiden vähentämistoimenpiteistä yleensä keskenään. Edellä kuvattua tapausta lukuun ottamatta mikään säännös ei velvoita paikallisyhteisöjä ilmoittamaan suunnitteilla olevasta hankkeesta naapurivaltiossa sijaitsevalle kunnalle. (1) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2074/02 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle. Yhdistyneen kuningaskunnan tilanomistajien oikeudet.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0256 - 0256



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2074/02 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle (12. heinäkuuta 2002) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan tilanomistajien oikeudet Voiko komissio ilmoittaa, aikooko EU laatia lakeja, jotka vaikuttaisivat Yhdistyneen kuningaskunnan tilanomistajien oikeuksiin, tai vaikuttavatko mitkään nyt valmisteilla olevat lait Yhdistyneen kuningaskunnan tilanomistajien oikeuksiin pitää markkinoita tai myyjäisiä, joita niillä nykyisin on oikeus pitää? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 2002) Unionilla ei ole tarkoitusta laatia lainsäädäntöä, joka koskee Yhdistyneen kuningaskunnan tilanomistajien oikeuksia, eikä mikään unionin valmisteilla oleva lainsäädäntö koske brittiläisten tilanomistajien oikeutta järjestää markkinoita tai myyjäisiä. On kuitenkin huomattava, että markkinoiden tai myyjäisten järjestämisoikeuteen (tai minkä tahansa muuntyyppisen taloudellisen toiminnan harjoittamiseen) sovellettavien valtion (myös kuningaskunnan) tai paikallis- tai aluehallinnon sääntöjen tai määräysten, siinä määrin kuin ne koskevat muista jäsenvaltioista tulevien toimijoiden järjestämiä markkinoita tai myyjäisiä, on oltava EY:n perustamissopimuksen(1) 49 artiklassa määrätyn palvelujen vapaan harjoittamisen periaatteen mukaisia. Tästä huolimatta tällaisia sääntöjä ja määräyksiä voidaan pitää perusteltuina. Kaupallisia messuja ja näyttelyitä koskevaa yksityiskohtaisempaa tietoa arvoisa parlamentin jäsen saa 8. toukokuuta 1998 annetusta komission tulkitsevasta tiedonannosta sisämarkkinasääntöjen soveltamisesta messujen ja näyttelyiden alalla(2). (1) Ks. asia C-439/99 komissio vs. Italia, 15. tammikuuta 2002. (2) EYVL C 143, 8.5.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1519/02 esittäjä(t): Anne Ferreira (PSE) komissiolle. Eurooppalaisen kiinteistövälittäjän ohjesäännön määrittäminen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0223 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1519/02 esittäjä(t): Anne Ferreira (PSE) komissiolle (22. toukokuuta 2002) Aihe: Eurooppalaisen kiinteistövälittäjän ohjesäännön määrittäminen Euroopan unionin maiden kiinteistövälittäjät toimivat yhä useammin rajojen yli. Ammattikunnan säännöt vaihtelevat kuitenkin maasta toiseen, minkä johdosta ammatin harjoittamisesta aiheutuvat kustannukset ovat erisuuruisia ja kuluttajansuojan taso epäyhtenäinen. Kuluttajien suojaamiseksi, EU:n sisämarkkinoiden yhdenmukaistamiseksi ja ammattikunnan kuvan parantamiseksi olisi toivottavaa, että kiinteistövälittäjien vaatimat vakuudet yhdenmukaistettaisiin kautta koko unionin. Tämä edellyttää, että tehdään pakolliseksi ja yhdenmukaiseksi - ammattivastuuvakuutus - rahoitusvakuus. Mikä on komission kanta tähän ongelmaan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2002) Vaikka kiinteistönvälittäjillä on periaatteessa sijoittautumisvapaus sekä palvelujen tarjoamisen vapaus EY:n perustamissopimuksen 43 ja 49 artiklan mukaisesti, rajojen yli toimittaessa on kuitenkin edelleen olemassa oikeudellisia ja hallinnollisia esteitä, muun muassa erilaisia vaatimuksia ammattivastuuvakuutuksen ja takuiden osalta. Tämä kuvastaa yleistä ongelmaa palvelujen sisämarkkinoilla: vielä on jäljellä paljon esteitä, jotka vaikuttavat sekä palvelujen tarjoajiin että vastaanottajiin. Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto (19. ja 20. kesäkuuta 2000) pyysi komissiota ehdottamaan kattavaa palvelujen sisämarkkinastrategiaa palvelujen esteiden poistamiseksi. Kuten hyvin usein on toistettu, sama Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteeksi tehdä Euroopasta maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tähän pääsemiseksi Euroopan unionissa on parannettava palvelualojen laatua ja kilpailukykyä, sillä palvelut takaavat Euroopan talouden jatkuvan menestyksen. Komissio selvittää parhaillaan kaikkia tunnistettavissa olevia palvelujen esteitä sekä valmistelee ehdotuksia niiden poistamiseksi. Komission odotetaan julkaisevan lähiaikoina asiasta raportin. Raportin pohjalta komissio päättää, mille alueille se ehdottaa yhdenmukaistamista yhteisön tasolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0423/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ratifioinnin viivästymisen takia maksamatta jäänyttä korkoa koskeva vaatimus.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0044 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0423/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (21. helmikuuta 2002) Aihe: Ratifioinnin viivästymisen takia maksamatta jäänyttä korkoa koskeva vaatimus Siihen asti kunnes kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet uuden jäsenmaksujärjestelmän, Ruotsin on maksettava noin 100 miljoonaa Ruotsin kruunua ylimääräistä kuukaudessa. Uuden maksujärjestelmän oli tarkoitus tulla voimaan vuodenvaihteesta lähtien. Kaksi jäsenvaltiota ei kuitenkaan ole vielä ratifioinut päätöstä, joka antaa Ruotsille alennusta ja joka tehtiin jo Berliinin huippukokouksessa. Ruotsi on talous- ja raha-asian ministerien kokouksessa esittänyt, että sen liikaa maksamat rahat maksetaan vähitellen takaisin. Kustannuksia syntyy näin ollen rahojen korosta. Ruotsin valtiovarainministeri Ringholm on todennut, että Ruotsi vaatii korvausta korkotappioista. Katsooko komissio, että Ruotsin on saatava korvausta korkotappioista? Kyllä vai ei? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2002) Arvoisalle parlamentinjäsenelle ilmoitetaan, että kaikki jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet neuvostolle ratifioineensa uuden Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen (2000/597/EY, Euratom(1)). Neuvoston päätöksen 10 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti päätös tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa viimeisten edellä mainittujen ilmoitusten vastaanottamista. Viimeinen jäsenvaltio antoi ilmoituksensa 5 päivänä helmikuuta 2002, joten uusi päätös tuli voimaan 1 päivästä maaliskuuta 2002 (taannehtivasti suurelta osin 1 päivästä tammikuuta 2002, mutta joidenkin säännösten osalta 1 päivästä tammikuuta 2001). Päätös ei kuitenkaan sisällä säännöksiä korkotappioiden korvaamisesta sen vuoksi, että se tulee voimaan tietyn päivämäärän jälkeen. Komissio katsoo sen vuoksi, että ei ole olemassa laillista perustetta, jonka mukaisesti voitaisiin myöntää tai pyytää korvausta koroista, jotka jäsenvaltiot mahdollisesti menettävät tai saavat sen vuoksi, että ne ovat väliaikaisesti maksaneet enemmän tai vähemmän kuin olisi pitänyt sen vuoksi, että uusi päätös ei ollut voimassa vuoden 2002 talousarviota hyväksyttäessä. (1) EYVL L 253, 7.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2237/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Direktiivin 1999/70/EY täytäntöönpano Kreikassa.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0266 - 0267



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2237/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (15. heinäkuuta 2002) Aihe: Direktiivin 1999/70/EY täytäntöönpano Kreikassa Neuvoston 28. kesäkuuta 1999 määräaikaisesta työstä antamassa direktiivissä 1999/70/EY(1) edellytetään, että jäsenvaltiot saattavat tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait voimaan viimeistään 10. heinäkuuta 2001. Osoittamatta lisäajan ehtona olevia erityisiä vaikeuksia Kreikan hallitus sai yhden vuoden lisäaikaa direktiivin täytäntöönpanoa varten, koska se oli omalla vastuullaan jättänyt kuulematta asiassa työmarkkinaosapuolia. Vaikka tämä lisäaika on jo kulunut umpeen, Kreikan hallitus ei ole edelleenkään ryhtynyt toimiin direktiivin edellyttämien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten voimaan saattamiseksi. Lisäksi asiasta vastaavan kreikkalaisministerin ilmoituksen mukaan maan hallitus aikoo jättää laittomasti direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle julkisen sektorin alihankkijat, julkisoikeudelliset oikeushenkilöt, paikallishallinnon järjestöt ja tietyt yksityisoikeudelliset oikeushenkilöt, kuten Olympic Airways -lentoyhtiön. Kun otetaan huomioon tämä jäsenvaltion valitsema direktiivin viivyttely- ja väärentelypolitiikka työntekijöiden oikeuksien kustannuksella, aikooko komissio käynnistää alustavat menettelyt Kreikan hallituksen haastamiseksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen? (1) EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (27. elokuuta 2002) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut kirjallisiin kysymyksiin E-1505/02 (Stavros Xarchakos)(1) ja E-1495/02 (Konstantinos Hatzidakis)(2). (1) EYVL C 277 E, 14.11.2002, s. 220. (2) EYVL C 277 E, 14.11.2002, s. 216.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1432/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Komission jäsenen de Palacion ydinenergiasta antamien lausuntojen herättämä polemiikki.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0144 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1432/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: Komission jäsenen de Palacion ydinenergiasta antamien lausuntojen herättämä polemiikki Komission jäsen Loyola de Palacio ilmoitti hiljattain puoltavansa ajatusta aloittaa uudelleen ydinvoimaloiden rakentaminen EU:ssa. Hänen mukaansa tämän tyyppistä energiaa tarvitaan, jotta voidaan noudattaa Kioton sopimuksia kasvihuonekaasujen vähentämisestä. Komission jäsen ei kuitenkaan ottanut huomioon ydinenergian käytöstä aiheutuvia ja edelleen ratkaisemattomia vaaroja, hyvin vakavia ympäristö- ja taloudellisia ongelmia, jotka liittyvät ydinjätteiden varastointiin. Komission jäsen Margot Wallström ilmoitti myöhemmin vastakkaisen kantansa ja kertoi, että hänestä tulevaisuudessa olisi käytettävä puhtaita ja uusiutuvia energiamuotoja. Mikä on komission kanta tähän asiaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Komissio ydinvoimaa koskeva kanta esitetään selvästi Euroopan energiahuoltostrategiaa käsittelevästä vihreästä kirjasta(1). Yksittäisten komission jäsenten lausuntoja on näin ollen tulkittava ainoastaan tämän asiakirjan perusteella. Parlamentin jäsentä kehotetaan myös tutustumaan komission vastauksiin samaa aihetta käsittelevään Sornosa Martínezin suulliseen kysymykseen H-0287/02(2) ja Carnero Gonzálezin kysymykseen P-1354/02(3). (1) KOM(2000) 769 lopullinen. (2) Kirjallinen vastaus 14.5.2002. (3) EYVL C 277 E, 14.11.2002, s. 192.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1210/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. EU:n laajuinen terveyskortti.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1210/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (30. huhtikuuta 2002) Aihe: EU:n laajuinen terveyskortti EU:n laajuinen terveyskortti on kannatettava ajatus. Voitaisiinko se toteuttaa siten, että EU-passeissa olisi joko oma sivu terveystiedoille tai nämä tiedot sisältävä merkintä? Näin vältyttäisiin turhilta kustannuksilta ja paperityöltä. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 2002) Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettiin, että eurooppalainen sairausvakuutuskortti korvaa vastaisuudessa lomakkeet, joita nykyisin tarvitaan hoidon saamiseksi toisessa jäsenvaltiossa. Eurooppa-neuvoston hahmottelema kortti on sairausvakuutuskortti. Sen on määrä mahdollistaa, että yhteisön alueella liikkuva kortin haltija voi missä tahansa jäsenvaltiossa todistaa kuuluvansa sairausvakuutusjärjestelmään ja että hänellä on oikeus terveydenhoitoon. Mainitun kortin tarkoitus on myös helpottaa henkilön vakuutustapahtumia koskevien tietojen sähköistä siirtoa jäsenvaltioiden sairausvakuutuslaitosten kesken. Arvoisan parlamentin jäsenen ehdottama ratkaisu kyseisten tietojen kirjaamisesta passiin ei siis sovellu tähän tarkoitukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0552/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle. Myös Iranin lentojen turvallisuus kärsii kauppasaarrosta.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0101 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0552/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle (4. maaliskuuta 2002) Aihe: Myös Iranin lentojen turvallisuus kärsii kauppasaarrosta Viime vuosina Iranin ilmailussa on tapahtunut useita onnettomuuksia, esimerkiksi vuoden 2001 toukokuussa, kun Iranin lentoyhtiön venäläisvalmisteinen Jakovlev 40 murskaantui Koillis-Iranissa, ja vielä tuoreempana tapauksena voidaan mainita Iranin lentoyhtiön 117:aa matkustajaa kuljettaneen Tupolev-koneen murskaantuminen. Nämä onnettomuudet johtuvat pääasiassa amerikkalaisten julistaman kauppasaarron aiheuttamasta Iranin lentoyhtiön käyttämien Boeing-tyyppisten koneiden varaosien täydellisestä puuttumisesta. Kauppasaarron vuoksi iranilaisten on ostettava teknologialtaan vanhentuneita lentokoneita entiseen Neuvostoliittoon kuuluneista maista. Samanaikaisesti sanotaan, että viimeisten 12 vuoden aikana Iran Air on yrittänyt hankkia eurooppalaisia Airbus-lentokoneita, mutta kauppasaarron takia niitä on kieltäydytty myymästä sille. Kun otetaan huomioon, että kauppasaartopolitiikka vaarantaa suoraan Iranin lentoyhtiön lentojen turvallisuuden ja näin uhrataan viattomia ihmishenkiä, kysyn neuvostolta: 1. Vahvistaako se, että Airbus-lentokoneita on kieltäydytty myymästä Iran Air -lentoyhtiölle? 2. Tunteeko se olevansa osaltaan vastuussa menetettävistä viattomista ihmishengistä? 3. Aikooko se välittömästi tarkistaa politiikkaansa? Vastaus (26. kesäkuuta 2002) Kysyjän esittämät asiat eivät kuulu unionin toimivaltaan.