ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0248/01 esittäjä(t): Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) neuvostolle. Alkoholin kulutuksen sääntely liikennevälineissä, erityisesti lentokoneissa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0248/01 esittäjä(t): Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) neuvostolle (14. helmikuuta 2001) Aihe: Alkoholin kulutuksen sääntely liikennevälineissä, erityisesti lentokoneissa Eri liikennevälineissä, kuten lentokoneissa, joissa matkustajille tarjotaan rajoituksetta ilmaista alkoholia, sattuu melko usein humalaisten matkustajien häiriköintitapauksia. Tällaisista tilanteista koituu haittoja sekä matkustajille että miehistölle. Myös matkan aikana nautitun alkoholin aiheuttamat terveyshaitat ovat huomattavia erityisesti pitkillä lennoilla. Onko neuvosto harkinnut alkoholijuomien kulutuksen sääntelyä liikennevälineissä, erityisesti lentokoneissa ja, jos näin on tapahtunut, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä? Vastaus (10. heinäkuuta 2001) Neuvosto on tietoinen, että alkoholin väärinkäytöllä lentomatkoilla voi olla elintoimintoihin voimakkaampia vaikutuksia kuin muissa tilanteissa. Lentäjien ja miehistön alkoholinkäyttöä säännellään lentoturvallisuuden kannalta hyvin tarkoin säännöin. Neuvostolla ei ole ollut tilaisuutta keskustella arvoisan parlamentin jäsenen esiin ottamasta asiasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1881/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Portugali).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0251 - 0251



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1881/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Portugali) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Portugalissa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Portugalissa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (24. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1396/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Työntekijöiden tiedonsaantia ja kuulemista koskevia yleisiä suuntaviivoja koskeva direktiivi.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1396/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (10. toukokuuta 2001) Aihe: Työntekijöiden tiedonsaantia ja kuulemista koskevia yleisiä suuntaviivoja koskeva direktiivi Onko komissio arvioinut työntekijöiden tiedonsaantia ja kuulemista koskevia yleisiä suuntaviivoja koskevan direktiiviehdotuksen vaikutuksia? Jos arviointi on tehty, mitkä ovat sen tulokset? Jos arviointia ei ole tehty, pitääkö komissio vastuullisen lainsäädäntömenettelyn mukaisena sitä, että se jatkaa uuden direktiivin valmistelua olematta täysin perillä sen seurauksista? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (12. heinäkuuta 2001) Ennen kuin komissio antoi ehdotuksen neuvoston direktiiviksi työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä(1), se suoritti nykyisen käytännön mukaisesti arvioinnin ehdotuksen vaikutuksista liikeyrityksiin ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Arvoisa parlamentin jäsen löytää arvioinnin tulokset komission ehdotuksen liitteestä. (1) EYVL C 2, 5.1.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0930/01

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(28. maaliskuuta 2001)

Aihe: Komission kurinpitomenettely

Echon johtaja Gomez-Reino vapautettiin vuonna 1999 syytteistä hänen tapaustaan käsitelleen kurinpitolautakunnan hyvänä tuttuna. Edellinen komissio vahvisti tämän kurinpitolautakunnan päätöksen. Silloinen komissaari Gradin on kertonut, että päätös Gomez-Reinon vapauttamisesta kurinpitolautakunnan päätöksen mukaisesti oli tehty jo valmiiksi ennen kuin komissaarit kuulivat asiasta.

Aikooko komissio lakkauttaa kurinpitomenettelyn ja etsiä jonkin toisen tavan väärinkäytöksistä epäiltyjen virkamiesten tutkimiseksi ja tuomitsemiseksi?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(28. kesäkuuta 2001)

Kurinpitolautakunnan neuvotteluista ja työskentelymenettelyistä määrätään henkilöstösääntöjen VI osastossa ja liitteessä IX. Yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kurinpitotoimi voidaan toteuttaa ainoastaan, jos virkamiestä koskevat väitteet voidaan todistaa selvästi oikeiksi. Kurinpitolautakunta antaa lausunnon asiasta ja mahdollisesta seuraamuksesta. Palkkaluokkaan A 1 ja A 2 kuuluvien virkamiesten osalta lopullisen päätöksen tekee nimittävänä viranomaisena oleva komission kollegio. Henkilöstösääntöjen mukaan nimittävän viranomaisen määräämä seuraamus voi olla ankarampi kuin kurinpitolautakunnan määräämä seuraamus, jos viranomaisen esittämät perustelut ovat kaikilta osin päteviä. Nimittävä viranomainen ei voi kuitenkaan tuomita virkamiestä, jonka syyllisyyttä ei ole kurinpitolautakunnan mielestä näytetty toteen. Parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitseman tapauksen osalta kurinpitolautakunta oli sitä mieltä, ettei syyllisyyttä voitu näyttää toteen.

Komissiossa toteutetun uudistuksen aikana kollegio hyväksyi 28. marraskuuta 2000 keskusteluasiakirjan(1) kurinpitomenettelyn uudistamisesta. Asiakirjassa esitetään komission muutosehdotuksen yksityiskohdat ja perustelut kurinpitolautakunnan kokoonpanoa ja työskentelymenettelyjä sekä kurinpitojärjestelmän muita osa-alueita koskevien sääntöjen osalta. Komissio ehdottaa kurinpitolautakunnan aseman säilyttämistä, mutta tiettyjen sen kokoonpanoa ja työskentelymenettelyjä koskevien menettelytapasääntöjen muuttamista.

(1) SEC(2000) 2079.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1236/01 esittäjä(t): Reimer Böge (PPE-DE) komissiolle. Eläinten suojeleminen kuljetuksen aikana: komission kertomuksen seurantatoimet.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1236/01 esittäjä(t): Reimer Böge (PPE-DE) komissiolle (26. huhtikuuta 2001) Aihe: Eläinten suojeleminen kuljetuksen aikana: komission kertomuksen seurantatoimet Komissio toteaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille 6. joulukuuta 2000 antamassaan kertomuksessa(1) jäsenvaltioiden kokemuksista eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY(2) muuttamisesta annetun neuvoston direktiivin 95/29/EY(3) täytäntöönpanon jälkeen, että erityisesti teuraseläinten kuljetuksen aikana esiintyy vakavia eläinsuojeluongelmia. Komission kertomuksesta käy yksiselitteisesti ilmi, että direktiivin täytäntöönpano on monissa jäsenvaltioissa puutteellista. Miten määräysten rikkomista tällä hetkellä valvotaan? Milloin komissio aikoo aloittaa määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn viivytteleviä jäsenvaltioita vastaan? (1) KOM(2000) 809 lopullinen. (2) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. (3) EYVL L 148, 30.6.1995, s. 52. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2001) Vaikka useat jäsenvaltiot eivät pystyneet saattamaan eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta, sellaisina kuin ne ovat muutettuina 29. kesäkuuta 1995 annetulla direktiivillä 95/29/EY, 19. marraskuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/628/ETY osaksi kansallista lainsäädäntöään määräpäivään mennessä, kaikki jäsenvaltiot ilmoittivat myöhemmin lainsäädännön yksityiskohdista, joilla kyseiset tekstit saatetaan osaksi kansallista oikeusjärjestelmää. Näin ollen keskeiset direktiiviin liittyvät ongelmat koskevat tällä hetkellä seuraavia asioita: - puutteellinen täytäntöönpano jäsenvaltioiden alueilla, - vaikeudet, jotka johtuvat nykyisen tekstin moniselitteisyydestä ja epätäsmällisyydestä, - joidenkin säännösten vanhentuminen nykyisen kehityksen myötä. Komissio on tietoinen nykyisistä ongelmista tarkasteltuaan elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston (FVO) tarkastusraportteja, eläinten hyvinvointia käsittelevien järjestöjen tekemiä valituksia ja jäsenvaltioilta saatuja tietoja. Jäsenyysvelvoitteiden rikkomisesta johtuva menettely on aloitettu muutamissa tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet komission pyyntöjä ryhtyä toimenpiteisiin täytäntöönpanon puutteellisuuksien korjaamiseksi. Komissio on valmistautunut aloittamaan menettelyn myös muissa tapauksissa, mikäli jäsenyysvelvoitteiden rikkomisesta on riittävää näyttöä. Esiteltyään kertomuksen, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, komissio laatii parhaillaan ehdotuksia direktiivin tekstin päivittämiseksi ja parantamiseksi. Tavoitteena on parantaa kuljetettavien eläinten hyvinvointia koskevia standardeja ja selventää täytäntöönpanoon liittyviä vaatimuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0963/01 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle. Ajoneuvojen rekisterikilvet.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0963/01 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle (20. maaliskuuta 2001) Aihe: Ajoneuvojen rekisterikilvet Voiko Euroopan komissio perustella, miksi ajoneuvojen rekisterikilpiin ei saa liittää jäsenvaltion kansallista lippua, vaikka Euroopan unionin lipun esittäminen sallitaan? Voiko komissio tutkia uudelleen asiaa koskevaa lainsäädäntöä ja antaa jäsenvaltioiden itse päättää tässä kysymyksessä mikä on sallittua, koska jäsenvaltion kansallisen symbolin kieltäminen missään olosuhteissa on isku suoraan kansallisen itsemääräämisoikeuden ytimeen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2001) Yhteisön lainsäädännössä ei ole säädöksiä, joissa kiellettäisiin kansallisten tunnusten käyttö moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä tai pakotettaisiin käyttämään yhteisön lippua. Jäsenvaltiot voivat siis itse päättää, haluavatko ne ottaa kansalliset tunnukset käyttöön rekisterikilvissään. Yhteisön lipun käyttämisestä rekisterikilvissä voidaan todeta, että 3. marraskuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2411/98(1) säädetään ainoastaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen rekisteröintijäsenvaltion tunnusmerkin keskinäisestä tunnustamisesta yhteisön sisäisessä liikenteessä. Komissio ei aio ehdottaa edellä mainitun neuvoston asetuksen muuttamista. (1) EYVL L 299, 10.11.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1351/01 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Seveso II -direktiivi.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1351/01 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 2001) Aihe: Seveso II -direktiivi Kuinka monta kertaa kuluneina 50 vuotena onnettomuus kemiantehtaassa on johtanut kuolemiin tehtaan ulkopuolella? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2001) Siitä lähtien kun yhteisössä on ollut voimassa kemianteollisuuden onnettomuuksien torjuntaa ja onnettomuus- ja toimintavalmiutta koskevaa lainsäädäntöä (tietyn teollisen toiminnan suuronnettomuuden vaarasta 24. kesäkuuta 1982 annettu neuvoston direktiivi 82/501/ETY(1), nk. Seveso I -direktiivi, ja vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9. joulukuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/82/EY(2), nk. Seveso II -direktiivi), jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle yhteensä viisi kuolemantapausta, jotka ovat johtuneet yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvissa tehtaissa tapahtuneista onnettomuuksista ja tapahtuneet tehtaiden ulkopuolella. (1) EYVL L 230, 5.8.1982. (2) EYVL L 10, 14.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1123/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. RAI ja poliittinen pluralismi.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1123/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (6. huhtikuuta 2001) Aihe: RAI ja poliittinen pluralismi RAI - Radio Televisione Italiana -yhtiö on, kuten tiedetään, kansallinen julkisia palveluja tuottava yhtiö. Kansalaiset maksavat lähetysten vastaanottamisesta lupamaksun. Nämä maksut eivät ole kuitenkaan yhtiön ainoa tulolähde. Mainostulot ovat huomattavat, eikä niitä eroteta lupamaksuista saatavasta osuudesta eli valtion verotuksen alaisista tuloista, kuten eurooppalaisten sääntöjen mukaan tehdään. 1. Onko tälle yhtiölle myönnetty koskaan sen toiminnan aikana yhteisön varoja? 2. Jos on, mihin tarkoituksiin nämä varat on käytetty? 3. Jos varat on käytetty ohjelmien tuottamiseen, milloin tällaisia ohjelmia on lähetetty? Lähetetäänkö näitä ohjelmia edelleen? 4. Onko näissä ohjelmissa noudatettu ja/tai noudatetaanko niissä poliittisen pluralismin periaatteita ja RAI:in toimintaa ohjaavia yhtäläisiä ehtoja? 5. Jos mainittuja periaatteita ei ole noudatettu sekä ottaen huomioon julkisten palvelujen tarjoajan roolin, eikö komissio katso, että sen on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1123/01 ja E-1244/01 (5. kesäkuuta 2001) Audiovisuaalialalla yhteisön pääasiallisin ohjelma on Media Plus, joka käynnistyi 1. tammikuuta 2001. Ohjelma on jatkoa Media- ja Media II -ohjelmille, jotka toteutettiin vuosina 1999 ja 2000. Näissä ohjelmissa yhteisön tukea annetaan vain riippumattomille tuottajille ja jakelijoille. Riippumattomuus arvioidaan sen mukaan, onko tarjouksen tehneellä/ tukea saavalla yhtiöllä yhteyksiä julkiseen tai yksityiseen yleisradiotoimintaa harjoittavaan yhtiöön. Julkiset ja yksityiset yleisradioyhtiöt eivät ole valintakelpoisia Median yhteydessä myönnettävän yhteisön tukeen. RAI ei siis ole saanut mitään tällaista yhteisön rahoitusosuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1526/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Eläinten kuljetus meritse.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1526/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Eläinten kuljetus meritse Erään rahtilaivalla matkustaneen alankomaalaisen mukaan Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Irlannista kuljetetaan suuria määriä eläimiä meritse, usein säälittävissä olosuhteissa suljettuina kontteihin, joiden yhdellä sivulla on vain ristikkoverkko. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka laajaa tämä kuljettaminen on ja mitä yhteisön säädöksiä sovelletaan eläinten kuljetukseen meritse? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2001) Yhdistynyt kuningaskunta käyttää merikuljetuksia lähinnä vietäessä lampaita maasta. Elävän nautakarjan vienti yhdistyneestä kuningaskunnasta on ollut vuodesta 1996 lähtien kiellettyä naudan spongiformisen enkefalopatian vuoksi. Elävien lampaiden vienti on nyt sekin kielletty suu- ja sorkkataudin takia. Irlanti käyttää laajasti merikuljetuksia viedäkseen nautakarjaa muihin jäsenvaltioihin sekä kolmansiin maihin. On kuitenkin syytä mainita, että Irlanti on antanut eläinten merikuljetuksista erityisiä määräyksiä, jotka ovat vaativampia kuin yhteisön lainsäädäntö tällä alalla. Merikuljetuksia käytetään säännöllisesti myös nautakarjan viennissä kolmansiin maihin (pääasiassa Lähi-Itään ja Pohjois-Afrikkaan). Eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta 19 päivänä marraskuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/682/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 29 päivänä heinäkuuta 1995 annetulla neuvoston direktiivillä 95/29/EY(2), säädetään yhteisön normit eläinten suojelusta kuljetuksen aikana. Direktiivin yleisperiaatteet ja saman direktiivin erityismääräykset koskevat myös eläinten kuljetusta meritse. (1) EYVL L 340, 11.12.1991 (epävirallinen käännös). (2) EYVL L 148, 30.6.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0437/01 esittäjä(t): Martin Callanan (PPE-DE) komissiolle. BP Trentin murhenäytelmä kesäkuussa 1993.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0116 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0437/01 esittäjä(t): Martin Callanan (PPE-DE) komissiolle (16. helmikuuta 2001) Aihe: BP Trentin murhenäytelmä kesäkuussa 1993 Kesäkuussa 1993 yhdeksän brittiläistä merimiestä sai surmansa, kun Panaman lipun alla purjehtinut alus nimeltä Western Winner ajoi yhteen brittiläisen öljytankkerin BP British Trentin kanssa belgialaisen Oostenden sataman lähellä. Onnettomuuden tutkinnassa on käynyt ilmi, että Western Winner -aluksen korealainen kapteeni ja miehistö olivat syyllisiä onnettomuuteen, sillä he eivät olleet noudattaneet keskeisiä meriturvallisuusnormeja. Tästä huolimatta aluksen kapteenia ja miehistöä tai sen omistajia eli Alpha Beta Investments -yhtiötä ei ole asetettu syytteeseen laiminlyönneistään. Mihin toimiin komissio ryhtyy varmistaakseen sen, että kyseisestä onnettomuudesta vastuussa olevat henkilöt saadaan oikeuden eteen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 2001) Komissio katsoo, ettei sillä ole toimivaltaa panna syytteeseen aluksen kapteenia, miehistöä tai omistajaa. Komissio on kuitenkin pyytänyt Belgian viranomaisilta parlamentin jäsenen mainitsemia tietoja. Toimitettujen tietojen perusteella näyttää siltä, että asia on edelleen vireillä Bruggen rikostuomioistuimessa ja etteivät Belgian viranomaiset näin ollen voi puuttua asian oikeuskäsittelyyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1762/01

esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle

(12. kesäkuuta 2001)

Aihe: Lihantuonti

Voiko komissio kertoa, onko olemassa EU-säädöksiä, jotka kieltävät lihantuonnin Australiasta ja/tai Uudesta Seelannista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tai johonkin muuhun EU:n jäsenvaltioon?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(27. heinäkuuta 2001)

Lihaa voi tuoda Australiasta ja Uudesta-Seelannista yhteisöön edellyttäen, että se täyttää asiaan liittyvät eläinten terveyttä koskevat vaatimukset.

Kansanterveyteen ja eläinten terveyteen liittyvien edellytysten osalta komissio on laatinut tuontisääntöjä terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista nautaeläinten ja sikojen sekä tuoreen lihan tuonnissa kolmansista maista 12. joulukuuta 1972 annetun neuvoston direktiivin 72/462/ETY(1) mukaisesti. Koska molemmat maat täyttävät tietyt eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, Australia ja Uusi-Seelanti on mainittu maina, joiden sallitaan viedä tuoretta lihaa yhteisön alueelle, 21. joulukuuta 1976 annetussa neuvoston päätöksessä 79/542/ETY(2) luettelosta kolmansista maista, joista jäsenvaltiot sallivat nautaeläinten, sikojen ja tuoreen lihan tuonnin. Yhdenmukaistetuista eläinten terveystodistuksista säädetään 25. heinäkuuta 1980 tehdyssä komission päätöksessä 80/801/ETY(3) eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä ja terveystodistuksesta tuoreen lihan tuonnissa Australiasta sekä 25. heinäkuuta 1980 tehdyssä komission päätöksessä 80/805/ETY(4) eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä ja terveystodistuksesta tuoreen lihan tuonnissa Uudesta-Seelannista.

Kansanterveyden osalta vaatimukset on sertifioitava direktiivin 72/462/ETY liitteen A mukaisesti. Siihen kuuluvat takeet siitä, että liha on peräisin eläimistä, joille ei ole annettu hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavia aineita eikä beta-agonisteja (tiettyjen hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavien aineiden ja beta-agonistien käytön kieltämisestä kotieläintuotannossa ja direktiivien 81/602/ETY, 88/146/ETY ja 88/299/ETY kumoamisesta 29. huhtikuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/22/EY(5) mukaisesti). Jotta kolmannet maat voivat viedä eläinperäisiä elintarvikkeita yhteisön alueelle, niiden on lisäksi sisällyttävä luetteloon maista, joiden jäämienvalvontasuunnitelmat on väliaikaisesti hyväksytty elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta 29. huhtikuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/23/EY(6) mukaisesti.

Teurastamot, lihanleikkaamot ja muut laitokset on myös lueteltu yhteisön lainsäädännössä.

Mainittakoon, että kumpikin näistä maista hyötyy tietystä määrästä tuontitariffikiintiöitä, jotka kattavat tietyn määrän ja tietynlaisen lihan tuonnin alennetuin tullein tai ilman tullia.

(1) EYVL L 302, 31.12.1972.

(2) EYVL L 146, 14.6.1979.

(3) EYVL L 234, 5.9.1980.

(4) EYVL L 236, 9.9.1980.

(5) EYVL L 125, 23.5.1996.

(6) EYVL L 125, 23.5.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1117/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Berlaymont-rakennuksen korjaamisesta.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0073 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1117/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (6. huhtikuuta 2001) Aihe: Berlaymont-rakennuksen korjaamisesta Komission päämaja Berlaymont on ollut usean vuoden ajan poissa käytöstä. Sitä on korjattu tulevaa käyttöä varten. Kuinka paljon komissio on sitoutunut maksamaan korjauskustannuksia ja kuinka ne otetaan huomioon rakennuksen vuokrissa? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2001) Komissio poisti käytöstä Berlaymont-rakennuksen vuonna 1991 saatuaan todisteet sen rakenteissa käytetyn asbestin hajoamisesta siinä määrin, että se ei enää vastannut turvallisuusvaatimuksia. Kuten Jonas Sjöstedtin kirjalliseen kysymykseen E-0936/01 annetussa vastauksessa(1) mainitaan, komissio ei ole tehnyt Berlaymont-rakennukseen liittyviä vuokrasopimuksia. Heinäkuussa 1997 komissio allekirjoitti Belgian valtion ja hyötyä tavoittelemattoman (70-prosenttisesti Belgian valtion ja 30-prosenttisesti kahden pankin omistaman) S.A. Berlaymont 2000 -kehitysyhtiön kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan. Siinä määrätään muun muassa, että komissio muuttaa takaisin rakennukseen ja suostuu maksamaan asianmukaiset korjauskustannukset ainoastaan siinä tapauksessa, että saneeraustyöt tehdään tyydyttävällä ja hyvän ammattikäytännön mukaisella tavalla. Rakennuksen saneerauskustannukset asbestin poistamisen jälkeen arvioitiin 324 miljoonaksi euroksi. Edellä mainittu periaate on edelleen voimassa. Komissio ja Belgian hallitus tarkastelevat parhaillaan uudelleen yhteisymmärryspöytäkirjaa sopiakseen rakennuksen lopullisista kustannuksista, laatiakseen tarkan kuvauksen sopimukseen sisältyvistä töistä ja vahvistaakseen virallisen luovutuspäivämäärän. (1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 155.