ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2001/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Euroopan rautatieyhtiöiden puutteelliset tiedot kansainvälisissä juna-aikataulukirjoissa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2001/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Euroopan rautatieyhtiöiden puutteelliset tiedot kansainvälisissä juna-aikataulukirjoissa 1. Rajojen yli liikennöivien matkustajajunien käyttöaste on yleensä alhainen. Rajojen yli tapahtuvan liikennöinnin huomattava kasvu johtuu ensisijaisesti auto- ja lentoliikenteen, ei junaliikenteen kasvusta. Syinä on mm. tullimaksut, joita rautatieyhtiöt lisäävät perustariffeihinsa rajat ylittävillä reiteillä ja ulkomaisten rautatieyhtiöiden aikataulujen huono saatavuus. Pitääkö komissio toivottavana poistaa mahdollisimman suuressa määrin rajat ylittävän matkustajajunaliikenteen nykyiset esteet? 2. Ranskan, Espanjan, Italian ja Ison-Britannian rautatieyhtiöt eivät antaneet ajoissa, eli ennen 28. toukokuuta 2000, jolloin uudet aikataulut tulivat voimaan, omia uusia aikataulujaan muiden Euroopan maiden rautatieyhtiöille, minkä seurauksena näiden viimeksi mainittujen yhtiöiden julkaisemissa kansainvälisissä aikataulukirjoissa ei ole mainitussa neljässä maassa liikennöivien junien aikatauluja. Miten komissio aikoo lopullisesti korjata tämän tilanteen (9. kesäkuuta 2001 mennessä, joka on seuraava määräaika aikataulujen uusimiselle) ja taata, että tärkeimmät Euroopan unionin sisäiset rautatieyhteydet tulevat ajoissa nk. kansainvälisiin aikataulukirjoihin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Komissio on parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, ettei rautatieyhtiöiden tiedotustoiminta ja yhtiöiden keskinäinen toiminnan koordinointi ole ollut kovin tuloksellista monessakaan tapauksessa. Tämä pätee erityisesti aikatauluihin, junaliikenteeseen ja toimintasääntöihin. Komissio ei voi kuitenkaan voimassa olevan lainsäädännön perusteella velvoittaa yhtiöitä noudattamaan sellaista politiikkaa, jossa otetaan huomioon matkustajien ja muiden yhtiöiden tarpeet. Komissio muistuttaa, että rautatieyhtiöiden hallinnon riippumattomuus on taattu yhteisön rautateiden kehittämisestä 29. heinäkuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/440/ETY(1). Komissio on tietoinen rautatieliikenteen teknisistä ja organisatorisista esteistä ja haluaa tässä yhteydessä mainita, että se on antanut marraskuussa 1999 ehdotuksen(2), joka koskee toimenpiteitä tavanomaisen (eli muun kuin suurten nopeuksien) rautatieliikenteen yhteentoimivuuden lisäämiseksi. (1) EYVL L 237, 24.8.1991. (2) KOM(1999) 617 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2283/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Oikeusvarmuus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0185 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2283/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (29. kesäkuuta 2000) Aihe: Oikeusvarmuus Onko komissio esittänyt anteeksipyynnön järjestölle Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi, kun Tanskan syyttäjäviranomainen totesi, että EU-varojen käyttöön ei liity petosta, josta olisi aiheellista nostaa rikossyyte? Aikooko komissio teroittaa OLAFille, että epäiltyä on pidettävä syyttömänä ennen syytteen nostamista tai tuomion antamista? Katsooko komissio, että oikeusvarmuutta edistää se, että korkeimman oikeuden syyttäjän vapauttavan päätöksen jälkeen nostetaan siviilikanne, jonka johdosta Nordvestjydsk Folkecenter for Energin 3 vuoden pituista epävarmaa jaksoa seuraa uusi epävarma jakso? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Oikeusviranomaisten yksinomaisen toimivallan alaan kuuluu sen päättäminen, johtavatko Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimukset rikossyytteiden nostamiseen; OLAF ja komissio eivät ole vastuussa tästä. Näin ollen komission ei ole tarpeen esittää anteeksipyyntöä. Yhteisön oikeus pohjautuu keskeisiin oikeusperiaatteisiin ja OLAFin perustamista koskevassa asetuksessa(1) säädetään, että viraston tutkimukset on toteutettava perustamissopimuksen mukaisesti ja ottaen täysimääräisesti huomioon ihmisoikeudet ja perusvapaudet. Koska virastolla ei ole rikosoikeudellista toimivaltaa, sen tehtävät (hallinnolliset tutkimukset) ovat jo luonteeltaan sellaisia, että viraston on noudatettava syyttömäksi olettamisen periaatetta. Siviilikanteet varojen takaisinperimiseksi nostetaan sopimuksissa tai asiaa koskevassa lainsäädännössä vahvistettuja sääntöjä noudattaen. Ne eivät kuulu rikosoikeudelliseen menettelyyn, vaikka voidaankin tarvittaessa liittää siihen. Kyseessä olevassa tapauksessa on muistettava, että komissio irtisanoi Folkecenterin kanssa tehdyn sopimuksen ja vaati sitä maksamaan takaisin kaikki sopimuksen perusteella kesästä 1997 alkaen maksetut varat. (1) Ks. Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetut Eurooopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetus (Euratom) N:o 1074/1999, EYVL L 136, 31.5.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1488/00

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(11. toukokuuta 2000)

Aihe: Burma

Miten komissio katsoo Burman ASEAN-jäsenyyden vaikuttaneen siihen, miten Burma on edistynyt demokratian kehittämisessä ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(5. kesäkuuta 2000)

Komission mielestä ihmisoikeustilannetta Burmassa/Myanmarissa on edelleen seurattava erityisen tarkasti.

Näyttäisi siltä, että Burman/Myanmarin jäsenyys Kaakkois-Aasian maiden liitossa (ASEAN) on auttanut keskittämään muiden ASEAN-maiden huomiota tilanteeseen, ja monet näistä maista ovat pyrkineet kannustamaan Burman/Myanmarin valtion rauhan ja kehityksen neuvostoa etenemään ihmisoikeus- ja demokratisointiasioissa. Tätä prosessia on vahvistanut Euroopan unionin ottama vahva kanta. Se on kieltäytynyt hyväksymästä Burman/Myanmarin liittymistä nykyiseen Euroopan unionin ja ASEAN-maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai sen aktiivista osallistumista kyseisen sopimuksen perusteella suoritettaviin ohjelmiin tai edes niistä keskustelemiseen niin kauan kuin nykyinen hallinto on vallassa.

Unioni pitää tärkeinä suhteitaan ASEAN-maihin ja on sen vuoksi ehdottanut EU-ASEAN-maiden ministerikokouksen pitämistä Aasiassa ennen vuoden 2000 päättymistä. Unioni on myös tehnyt selväksi, että se on valmis aloittamaan merkityksellisen poliittisen vuoropuhelun Burman/Myanmarin kanssa ja aikoo lähettää Rangooniin/Yangoniin virkamiestroikan kyseisen vuoropuhelun käynnistämiseksi. Näiden yhteyksien avulla unioni pyrkii edelleen selvittämään jo unionin yhteisessä kannassa esitettyä huolta demokratisoinnin puuttumisesta ja jatkuvista ihmisoikeusloukkauksista sekä kannustamaan Burmaa/Myanmaria ryhtymään konkreettisiin ja näkyviin toimiin näiden asioiden hoitamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2307/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Tiedotuskeskus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2307/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Tiedotuskeskus Komissiolla on tällä hetkellä tietty määrä tiedostuskeskuksia (Eurooppa-tiedotuskeskus, maaseudun tiedotuskeskus), jotka on suunnattu suurelle yleisölle. Niiden tavoitteena on tuoda Euroopan unionin toimintaa ja ohjelmia kansalaisia lähemmäksi. Tiedotuskeskuksille myönnetään tällä hetkellä yhteisön avustusta budjettikohdasta B3-301. Komission äskettäisen hallinnonuudistuksen mukaisessa tiedotuspolitiikassa ei määritetä selvästi, mikä on tiedostuskeskusten rooli tulevaisuudessa. Onko komissiolla suunnitteilla jatkaa avustusten myöntämistä näille tiedotus- ja dokumentointiverkostoille vai aiotaanko avustukset siirtää jäsenvaltioiden hoidettaviksi? Jos aiotaan, niin mihin tarkoituksiin komissio aikoo kohdistaa tämänhetkiset avustukset, niin että Euroopan kansalaiset saisivat edelleen tietoa toimielintensä politiikoista? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2000) Komissio pitää erityisen tärkeänä, että tietoverkot, joiden kehittämiseen se osallistui ja joita se tukee, toimivat hyvin. Tietoverkot ovat merkittävässä asemassa, kun kansalaisille suunnattua tietoa hajautetaan. Komissio aikoo jatkossakin antaa tietoverkoille rahoitustukea budjettivallan käyttäjän määrittämissä rajoissa. Komissio antoikin 26. heinäkuuta 2000 pitämässään kokouksessa puheenjohtajalleen ja Viviane Redingille tehtäväksi esittää vuoden 2000 loppuun mennessä ehdotuksia, joiden avulla on tarkoitus toteuttaa yhtenäinen tiedotus- ja viestintästrategia. Tiedotuspisteiden merkitys otetaan tietenkin tässä yhteydessä huomioon.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0371/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Caulerpa taxifolia -levän esiintyminen Välimeressä.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0371/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Caulerpa taxifolia -levän esiintyminen Välimeressä Ottaen huomioon, että caulerpa taxifolia -levä leviää parhaillaan Välimeressä aiheuttaen vakavia haittoja rannikkokalastukselle sekä meren kasvistolle ja eläimistölle, voiko komissio kertoa, 1. mitä toimia se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa torjuakseen tämän levän haittavaikutukset 2. mitä toimia se aikoo toteuttaa hyvittääkseen tilanteen levän valtaamilla alueilla toimintaansa harjoittaville kalastajille? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Komissio on tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemasta ongelmasta. Esittelyhankkeet rahoitettiin LIFE-rahoitusvälineestä vuosina 1992 ja 1995 Välimeren maissa, joita caulerpa taxifolia -levän leviäminen koski. Hankkeiden tarkoituksena oli tiedottaa asiasta julkisille elimille, asianomaisille yksityisille osapuolille ja suurelle yleisölle, kartoittaa levän esiintymisalueet, tutkia leviämisen hallintakeinoja ja laatia mahdollinen valvonta- tai leviämisen estämissuunnitelma. Hankkeen tulokset vahvistivat sen, että caulerpa taxifolia -levän leviäminen Välimeren altaassa voi uhata esiintymisalueillaan biologista monimuotoisuutta, pääasiassa muiden levien tai merikasvien (esimerkiksi posidonia oceanican ja cymodocea nodosan) kustannuksella, sekä joitakin ihmisen toimia. Lisäksi tutkimuksissa on kartoitettu tällä hetkellä tiedossa olevat caulerpa taxifolia -levän valtaamat alueet ja valvottu levän leviämisnopeutta. Levän vaikutuksista kaloihin on saatu tieteellistä näyttöä, mutta se koskee pääasiassa muita kuin kaupallisia kalastuslajeja. Toistaiseksi ei ole saatu tieteellistä näyttöä mahdollisista kielteisistä vaikutuksista pienimuotoiseen kalastukseen. Kalastajat voivat vaikuttaa paljon levän leviämisen estämiseen ja hidastamiseen, jos he tarkastavat ankkurinsa ja kalastusvälineensä eivätkä heitä merilevää takaisin mereen. Caulerpa taxifolia -levän valtaamilla kalastusalueilla toimivia kalastajia koskevista korvaustoimenpiteistä komissio on sitä mieltä, että caulerpa taxifolia -levää koskeva ongelma ei täytä edellytyksiä, jotka korvauksille asetetaan kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 2792/1999(1). (1) EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2496/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Lomaosakkeita myyviä yrityksiä koskevan lainsäädännön kiertäminen.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2496/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Lomaosakkeita myyviä yrityksiä koskevan lainsäädännön kiertäminen Lait on tehty rikottaviksi. Tämän ovat lomaosakekiinteistöissä asuvat saaneet kokea. Lomaosakkeita myyvät yritykset ovat muuttaneet luonnettaan ja muuttuneet lomakerhoiksi, jolloin ne voivat kiertää matkailukäyttöön tarkoitettujen kiinteistöjen osa-aikaisesta käyttöoikeudesta annettua yhteisön lainsäädäntöä. Matkailukäyttöön tarkoitettujen kiinteistöjen osa-aikaisilla käyttöoikeuksilla aiemmin kauppaa käyneet yritykset myyvät nyt lomakerhotodistuksia ja ovat näin yhteisön lainsäädännön ulottumattomissa, vaikka niiden toiminta ei ole muuttunut. Miten komissio aikoo puuttua tällaiseen yhteisön lainsäädännön kiertämiseen, jotta tämäntyyppisiä matkailuasuntoja, joihin liittyy jatkuvasti säännönvastaisuuksia ja huijauksia, myyvien petkuttamiksi joutuvien oikeudet voidaan taata? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2000) Komissio tietää, että joissain jäsenvaltioissa markkinoidaan uusia tuotteita, jotka eivät periaatteessa kuulu ostajien suojaamisesta kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden ostosopimuksen tiettyihin osiin nähden 26. lokakuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/47/EY(1) kansallisten täytäntöönpanosäädösten piiriin. Komissio mainitsi ne 4. marraskuuta 1999 antamassaan kertomuksessa direktiivin 94/47/EY täytäntöönpanosta(2). Kertomuksessa vertaillaan direktiivin 94/47/EY erilaisia täytäntöönpanotapoja jäsenvaltioissa ja todetaan (arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman kaltaisia) ongelmia, joihin yksityishenkilöt törmäävät asioidessaan kiinteistöjen osa-aikaisten käyttöoikeuksien myyjien ja mainostajien kanssa. Komissio pyysi asianosaisia toimittamaan 30. huhtikuuta 2000 mennessä mahdolliset kertomusta koskevat huomautuksensa ja vastauksensa sen päätelmiin. Komissio on saanut noin 25 vastausta kuluttajajärjestöiltä, kiinteistöjen osa-aikaisiin käyttöoikeuksiin liittyvän liiketoiminnan alalta, lakimiehiltä, korkeakouluilta sekä viranomaisilta kahdeksasta jäsenvaltiosta. Komissio tarkastelee parhaillaan vastauksia ja antaa aikanaan mahdollisuuden käynnistää uudelleen keskustelun direktiivin 94/47/EY muuttamisesta. (1) EYVL L 280, 29.10.1994. (2) SEC(1999) 1795.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2016/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Euroopan laivanrakennusteollisuus.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2016/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Euroopan laivanrakennusteollisuus Vastauksessaan kysymykseeni E-2795/99(1) komission jäsen Mario Monti totesi, että laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen 1540/98(2) mukaan sopimuskohtainen toimintatuki lakkautetaan vuoden 2000 loppuun mennessä. Montin mukaan asetuksessa säädetään kuitenkin myös, että monia muita tukia voidaan myöntää tietyin ehdoin laivanrakennusteollisuudelle aina vuoteen 2003. Kyseisiin tukiin kuuluvat rakenneuudistus- ja sulkemistuki, tuki tutkimus- ja kehitystyöhön, innovaatioihin tarkoitettu tuki sekä alueellinen investointituki olemassa olevien telakoiden uudistamiseen ja uudenaikaistamiseen. Voiko komissio kertoa, muodostavatko nämä vuoteen 2003 asti mahdolliset tuet tyhjentävän luettelon vai voidaanko niiden ohessa myöntää muita lisätukia Euroopan laivateollisuuden säilyttämiseksi erityisesti siinä tapauksessa, jos Etelä-Korea jatkaa vilpillisiä toimiaan laivanrakennusalalla vielä tämän vuoden syyskuun jälkeen? Voiko komissio kertoa, onko se jo ryhtynyt tai aikooko se ryhtyä erityistoimiin tukeakseen tavoitteen 1 merialueiden telakoita, jotka sijaitsevat EU:n syrjäisimmillä alueilla? (1) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 132. (2) EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2000) Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98 2 artiklan 1 kohdassa sanotaan selvästi, että vain asetuksen mukainen laivanrakennuksen tuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Muita tukia ei sallita. Alueelliset näkökohdat voidaan ottaa huomioon tavoitteen 1 mukaisilla merellisillä alueilla eräiden asetuksessa säädettyjen tukiryhmien osalta. Tutkimus- ja kehitystukeen sekä ympäristönsuojelutukeen on mahdollista myöntää tavanomaisen enimmäismäärän ylittävä lisä epäedullisilla alueilla toimiville telakoille. Lisäksi asetuksessa sallitaan myös investointituet EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan (ent. 92 artikla) a ja c alakohdissa tarkoitetuilla alueilla olevien telakoiden parantamiseen tai modernisointiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2166/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Turkin asevoimien rahoittaminen yhteisön varoin.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2166/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Turkin asevoimien rahoittaminen yhteisön varoin Lehtitietojen mukaan Turkin asevoimien kenraali Asparuk ehdotti äskettäisessä lausunnossaan, että Euroopan unioni myöntäisi rahoitusta Kaakkois-Turkkiin painottuneiden Turkin asevoimien uudistamiseen. EU:n Turkille myöntämän rahoituksen tarkoituksena on maan tukeminen sen valmistautuessa liittymään EU:hun, eikä sen avustaminen Kaakkois-Turkin maakuntien pitkäaikaisissa turvallisuusongelmissa, jotka johtuvat Turkin kieltäytymisestä ratkaista kurdiongelma. Onko komissio vakuuttunut siitä, että Euroopan unionin Turkille osoittamat varat, jotka on tarkoitettu valmistelemaan maan liittymistä EU:hun, eivät päädy maan asevoimien talousarvioon Turkin sotakoneiston vahvistamiseksi, mikä on vastoin kaikkea asiaan liittyvää EU:n lainsäädäntöä? Minkä välineiden ja menettelyjen avulla komissio varmistaa ja valvoo, että eurooppalaista pääomaa käytetään laillisiin tarkoituksiin, ja eliminoi Turkin asevoimien tähän liittyvät pyrkimykset? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että sen yhteistyökumppani Turkin rahoitusyhteistyön täytäntöönpanossa on valtionkassa ja että Helsingin Eurooppa-neuvoston jälkeen Turkille osoitetut määrärahat on suunnattu toimenpiteisiin, jotka valmistelevat maan liittymistä EU:hun. Komissio ja Turkin viranomaiset ovat täysin yksimielisiä tästä strategiasta. Turkille osoitetut määrärahat myönnetään neuvoston asetusten yhteistyön täytäntöönpanoa koskevien säännösten mukaisesti. Kyseiset säännökset eivät sisällä sotilaallista yhteistyötä. Komissio voi vahvistaa, ettei se ole rahoittanut mitään Turkin armeijaan liittyvää operaatiota eikä sillä ole aikomustakaan edes harkita minkäänlaisia sotilaallisia hankkeita. Komissio haluaa muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että kaikkiin sen rahoittamiin hankkeisiin pyydetään lausunto Välimeren alueen (MED) maiden -komitealta, jonka muodostavat jäsenvaltioiden edustajat. Lisäksi parlamentille esitetään vuosittain kertomus määrärahojen käytöstä. Komissio seuraa rahoittamiensa toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja edistymistä yhteistyössä Ankaran edustustonsa kanssa. Komissio myös tarkastaa tilit ja valvoo, vastaavatko saavutetut tulokset asetettuja tavoitteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1678/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Relay Europe.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1678/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Relay Europe Relay Europe -järjestö on vastuussa EU:ta koskevan tiedon jakamisesta Yhdistyneessä Kuningaskunnassa. Järjestö myös myy monia tuotteita, kuten vaatteita, sateenvarjoja, kelloja, erilaisia merkkejä, lippuja ja ilmapalloja, joihin kaikkiin on merkitty EU:n lippu. Kun otetaan huomioon Yhdistyneessä Kuningaskunnassa käynnissä oleva poliittinen keskustelu, on selvää, että kyseiset tuotteet on tarkoitettu yhä tiiviimmän unionin kannattajille ja että niiden käyttäminen vastaa poliittisen mielipiteen ilmaisua. Mitä tukia Relay Europe -järjestö saa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2000) Relay Europe ei saa tukea komissiolta. Osana Charlemagne -ryhmää toimiva Relay Europe on yksityinen järjestö, joka on sopimussuhteessa komission edustustoon Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se tarjoaa komission nimissä järjestettyjen konferenssien ja koulutustilaisuuksien organisointiin ja logistiikkaan liittyviä palveluja. Sopimus tehtiin tarjouskilpailun perusteella, jonka Relay Europe voitti vuonna 1997. Relay Europe ei ole vastuussa Euroopan unionia koskevan tiedon levittämisestä. Charlemagne -ryhmällä on toinenkin tytäryhtiö, Euro-Style, joka myy unionin lipulla varustettuja tuotteita ja toimii puhtaasti kaupalliselta pohjalta. Kuluttajat voivat vapaasti valita, ostavatko he näitä tuotteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1856/00 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) ja Alonso Puerta (GUE/NGL) komissiolle. Kielten käyttö komission lehdistötiedotteissa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0134 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1856/00 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) ja Alonso Puerta (GUE/NGL) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Kielten käyttö komission lehdistötiedotteissa Millainen on komission tiedotukseen liittyvä kielipolitiikka ja miten sitä harjoitetaan? Onko totta, että Euroopan komission kokousten lehdistötiedotteet annetaan ainoastaan ranskaksi ja englanniksi? Tietääkö komissio, onko minkään jäsenvaltion hallitus protestoinut tätä politiikka vastaan tai onko kukaan ehdottanut kielipolitiikan muuttamista viimeisen viiden vuoden aikana? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (12. heinäkuuta 2000) Suurin osa komission lehdistötiedotteista on saatavana yhdellätoista virallisella kielellä. Muun muassa kääntämiseen liittyvistä käytännön syistä ja lehdistön (International Press Associationin edustamien akkreditoitujen toimittajien) kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti huomattava osa tiedotteista jaetaan julkistamispäivänä kello 12 vain ranskaksi ja englanniksi (ja/tai saksaksi). Komission kokouksiin liittyvien lehdistötiedotteiden muut kieliversiot tulevat hyvin nopeasti Rapid-tietokantaan Internetin kautta. Eräitä tiedotteita ei käännetä lainkaan kaikkiin kieliin. Näitä ovat esimerkiksi yrityskeskittymiä koskevat tiedotteet (vain RA+EN+SA + kyseisen jäsenvaltion kielet), valtiontukia ja rikkomismenettelyjä koskevat tiedotteet (vain RA+EN + kyseisen jäsenvaltion kielet), sekä komission viikoittain julkaistava ohjelma. Komission tietoon ei ole tullut minkään jäsenvaltion hallituksen virallista valitusta lehdistötiedotteiden kielivalikoimasta.