ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3265/02 esittäjä(t): Renzo Imbeni (PSE)ja Guido Podestà (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0122 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3265/02 esittäjä(t): Renzo Imbeni (PSE)ja Guido Podestà (PPE-DE) neuvostolle (19. marraskuuta 2002) Aihe: Euroopan elintarvikeviranomainen Ottaen huomioon, että Euroopan elintarviketurvallisuuspolitiikan vastuuhenkilöt on saatu nimetyksi sekä komissiossa että itse elintarvikeviranomaisessa, onko neuvosto valmis ryhtymään toimiin, jotta tehdään pikaisesti päätös Euroopan elintarvikeviranomaisen lopullisesta toimipaikasta, niin että se voi harjoittaa tehtäväänsä paremmissa olosuhteissa? Miten neuvosto aikoo vaikuttaa valtioiden ja hallitusten päämiehiin, jotta valinnassa otetaan huomioon sekä komission että Euroopan parlamentin esittämät toimivuutta koskevat kriteerit? Vastaus (3. maaliskuuta 2003) Laekenin huippukokouksessa Eurooppa-neuvosto päätti, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lopullisesta toimipaikasta sovitaan viime aikoina perustettujen eurooppalaisten virastojen toimipaikkoja koskevan kokonaisratkaisun yhteydessä. Koska neuvosto ei halunnut vaarantaa Nizzan huippukokouksessa hyväksyttyä ja Göteborgin huippukokouksessa vahvistettua aikataulua, jonka mukaan virasto aloittaa toimintansa vuonna 2002, se päätti samalla, että elintarvikevirasto voisi aloittaa toimintansa Brysselissä odotettaessa kokonaisratkaisua. Tämän ratkaisun ansiosta voitiin pikaisesti muodostaa johtokunta, joka on jo useita kuukausia toimineen viraston keskeinen elin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2169/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Interreg-hanke ja vapaa kilpailu.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2169/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (19. heinäkuuta 2001) Aihe: Interreg-hanke ja vapaa kilpailu Tanskan yksityisellä, mainosrahoitteisella TV2:lla ja Ruotsin television Sydnytt-kanavalla on satelliittilinkkihanke, jonka tarkoituksena on siirtää nopeasti tv-ohjelmia Kööpenhaminan ja Malmön välillä. EU on myöntänyt tälle hankkeelle Interreg-ohjelmasta 12,5 miljoonan kruunun avustuksen. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 25 miljoonaa kruunua. Avustus on aiheuttanut paheksuntaa kilpailevassa yrityksessä TV4 Öresundissa. Sen mielestä avustus vääristää kilpailua, sillä hanke parantaa Sydnyttin paikallisaineiston laatua, mikä on yhä tärkeämpää digitaalitekniikan kehittyessä. Onko komissio sitä mieltä, että tämä hanke täyttää sen unionin tavoitteen, että mikään ei saa vääristää vapaata kilpailua? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2001) Kaikkien rakennerahasto-ohjelmien tavoin Interreg-yhteisöaloitetta hallinnoidaan hajautetusti. Rahoitettavat hankkeet valitsee paikallisten kumppaneiden edustajista muodostuva komitea, ja kaikkien valittujen hankkeiden on oltava perustamissopimuksen määräysten mukaisia. Tämä koskee luonnollisesti myös kilpailu- ja valtiontukisääntöjä. Sääntöjenmukaisuuden varmistaminen kuuluu asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissiolla ei ole erityistä aihetta epäillä hankkeen yhteensopivuutta kilpailupolitiikan sääntöjen kanssa. Julkisen tuen myöntäminen yksityiselle yritykselle ei sinällään ole merkki väärinkäytöksestä, mikäli tuki noudattaa määrällisesti yhteisön kilpailusäännöissä vahvistettuja rajoituksia. Komissio tarkastelee perusteellisesti kaikkia lisätietoja, joita arvoisa parlamentin jäsen tai asianomainen yritys mahdollisesti haluaa toimittaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2020/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Liittymisneuvottelut Kyproksen kanssa - ympäristöperuskirja.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2020/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Liittymisneuvottelut Kyproksen kanssa - ympäristöperuskirja Onko komissio tyytyväinen sen vuoksi, että Kyproksella ei ainoastaan ole olemassa lainsäädäntöä, joka edellyttää kloorifluorihiilivetyjen keräämistä ja loppukäsittelyä, vaan lainsäädäntöä myös noudatetaan käytännössä? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Yhteisön ympäristölainsäädäntöä on tämän aiheen osalta vahvistettu 29. kesäkuuta 2000 annetulla parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2037/2000 otsonikerrosta tuhoavista aineista(1). Tässä asetuksessa on säännöksiä, erityisesti 16 artiklassa, joissa vaaditaan jäsenvaltioita tukemaan jätteiden hyötykäyttöä ja kierrätystä sekä valvottavien aineiden kuten kloorifluorihiilivetyjen hyötykäyttöä ja hävittämistä. Kloorifluorihiilivetyjen tuottaminen, käyttäminen ja markkinoille saattaminen on kiellettyä, lukuun ottamatta tarkasti määriteltyjä poikkeuksia. Tämä asetus tulee olemaan voimassa Kyproksella liittymispäivästä lähtien. Kypros on laatimassa strategiaa otsonia tuhoavien aineiden valvontaa varten. Komission käsityksen mukaan strategian perusteella Kypros toteuttaa tarvittamat toimenpiteet varmistaakseen, että asetuksen (EY) N:o 2037/00 säännökset sisällytetään valtion lainsäädäntöön. Komissio seuraa aiheen suhteen tapahtuvaa kehitystä Kyproksella. (1) EYVL L 244, 29.9.2000.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3399/98 esittäjä(t): Luciano Schifone (NI) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: Malpensa 2000 - lentokentän katastrofaalinen aloitus Malpensan lentokenttä on saanut heti alkuunsa katastrofaalisia piirteitä: mielettömistä myöhästymisistä, palvelujen pettämisestä ja yleisestä kaaoksesta on aiheutunut suurta haittaa matkustajille, joiden on usein täytynyt odottaa lähtöä tuntikausia ja jopa joutua jäämään maihin lukuisten lentojen peruutusten vuoksi. Asiaintila on osoittanut todeksi sen, että uuden lentokentän organisaation rakenne- ja johtojärjestelyt ovat tehottomia ja riittämättömiä, mistä monilla tahoilla, myös EU:n sisällä, osattiin olla huolestuneita ja joihin kohdistettiin kritiikkiä. Sekavasta tilanteesta aiheutuvat haitat ja seuraamukset saattavat vaarantaa eteläisten alueiden taloudelliset edut, sillä niiltä on jälleen kerran katkaistu yhteydet Pohjois-Italiaan ja valtaosaan Euroopan pääkaupungeista. Siksi kysyn komissiolta, eikö nyt olisi paikallaan puolustaa käyttäjäkunnan etua ja torjua Etelä-Italian syrjäytymiskehitystä, jota on edesautettu hallituksen ja kansallisen lentoyhtiön markkinoita ohjailevalla interventiopolitiikalla? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1998) Yhteisön oikeudessa tunnustetaan selvästi jäsenvaltioiden oikeus määrittää niiden oman lentoasemapolitiikan tavoitteet ja toimintalinjat. Jäsenvaltiot voivat siten päättää edistää tietyn lentoaseman kehitystä hyväksymällä liikenteenjakamissäännöt, joiden tarkoituksena on keskittää liikenne kyseiselle lentoasemalle. Jäsenvaltioilla on myös laillinen oikeus noudattaa aluepoliittisia tavoitteita asettamalla julkisen palvelun velvoitteita tietyille reiteille, joita pidetään elintärkeinä tietyn alueen taloudellisen kehityksen kannalta. Komissio voi täten toimia ainoastaan silloin, kun jäsenvaltioiden hyväksymät toimet ovat ristiriidassa yhteisön oikeuden kanssa. Näin tapahtui esimerkiksi Italian antamien Milanon lentoasemajärjestelmän liikenteen jakamista koskevien sääntöjen osalta, sillä niissä ei noudatettu syrjimättömyys- tai suhteellisuusperiaatteita. Komissio päätyi tähän johtopäätökseen 16. syyskuuta 1998 tekemässään päätöksessä, koska Malpensan lentoasemalle johtavat liikenneyhteydet eivät olisi olleet riittäviä lentoaseman kautta kulkevaan liikenteeseen nähden ja koska kaikkia lentoyhtiöitä ei kohdeltu samalla tavalla. Komissiolla ei ole kuitenkaan laillista oikeutta puuttua lentoasemien hallinnoinnin laatuun jäsenvaltioissa, eikä se voi velvoittaa jäsenvaltioita avaamaan tiettyjä lentoreittejä tietyille alueille.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3903/98 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Komission jäsenen Mario Montin osallistuminen Bilderberg-ryhmän kokoukseen Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat komission jäsenen Mario Montin osallistumista Bilderberg-ryhmän kokoukseen Torontossa 30. toukokuuta - 2. kesäkuuta 1996: 1. Mistä kuluista koko matka muodostui, korvattiinko kulut kyseisenä aikana ja jos ei, kuka ne maksoi? 2. Koska Bilderberg yleensä maksaa ylellisen majoituksen, pitäisikö komission jäsenen ilmoittaa tästä? 3. Saiko komission jäsen erityistä päivärahaa matkapäiviltä? 4. Ottiko komission jäsen lomaa tätä matkaa varten? Onko komissio sitä mieltä, että komission jäsenen Mario Montin olisi pitänyt ilmoittaa jäsenyydestään Bilderberg-ryhmän johdossa ja jos ei, miksi? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3899/98, E-3900/98, E-3901/98, E-3902/98 ja E-3903/98 (5. helmikuuta 1999) Matka- ja oleskelukulut on otettu vastattavaksi voimassa olevien määräysten mukaisesti. Komission jäsenen Mario Montin Bilderberg-ryhmän valmistelevan komitean tapaamiseen osallistumisen osalta komissio viittaa vastaukseen, jonka se on antanut arvoisan parlamentin jäsenen marraskuun 1998 toisen istuntojakson kyselytunnilla esittämään suullisen kysymykseen H-933/98(1). (1) Parlamentin keskustelut (marraskuun 1998 II istuntojakso).
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3043/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Johanneksenleipäpuun kasvattaminen Voiko komissio ilmoittaa, kuinka suurella alalla johanneksenleipäpuuta kasvatetaan Italiassa, Espanjassa, Portugalissa ja Kreikassa, ja mikä on niiden lukumäärä? Mikä on niiden viimeisen kymmenen vuoden aikana kirjattu kasvu, ja mitä erityistoimenpiteitä toteutetaan niiden kasvattamisen tukemiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1998) Johanneksenleipäpuun viljelyala yhteisössä on noin 100 000 hehtaaria. Komissiolla ei kuitenkaan ole tarkempia tietoja tämän viljelykasvin viljelyalan nykytilasta tai sen kehityksestä. Komissio ottaa tehtäväkseen kerätä tiedot jäsenvaltioilta ja toimittaa ne suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle. Johanneksenleipäpuualalla toteutettujen erityistukitoimien osalta pyydän kysyjää tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin jäsenen Sebastiano Musumecin kirjalliseen kysymykseen P-2096/98(1). (1) Katso sivu 3.
4.

Blue Dragon 2000 -yhtiön omistajat ovat viimeisen viiden vuoden aikana olleet suurissa vaikeuksissa ja he ovat kärsineet huomattavia tappioita, joiden he katsovat aiheutuneen jaetussa hallintoprosessissa olleista merkittävistä puutteista. Mitä komissio neuvoo näitä omistajia — EU:n kansalaisia, jotka olivat halukkaita luottamaan EU:n järjestelmään — tekemään, jotta he voisivat yrittää korjata aiheutetun moraalisen ja rahallisen vahingon?
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/676

(2004/C 88 E/0694)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0007/04

esittäjä(t): Philip Claeys (Nl) komissiolle

(16. tammikuuta 2004)

Aihe: Kyproksen liittyminen, viralliset kielet

Kyproksella on kaksi virallista kieltä, kreikka ja turkki. Perustuslain mukaan toisen kahdesta varapresidentistä on oltava kyproksenturkkilainen. Koska saaren pohjoisosa on turkkilaisten miehittämä, perustuslain määräykset eivät kuitenkaan ole päteviä. Nykytilanteessa turkin kielen tunnustamista Euroopan unionin viralliseksi kieleksi voitaisiin pitää Kyproksen pohjoisosan turkkilaismiehityksen hiljaisena hyväksymisenä.

Mikäli vakiintunut poliittinen tilanne ei muutu, voiko Kyproksen liittyminen Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 kuitenkin merkitä sitä, että turkin kielestä tulee Euroopan unionin virallinen kieli? Mikäli näin tapahtuu, mitä perusteluja komissio pitää ratkaisevina?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2004)

Vuonna 2003 tehdyn liittymissopimuksen mukaan turkki ei ole Euroopan unionin virallinen kieli, sillä tällaista pyyntöä ei ole esitetty.

Kyproksen ongelman poliittisen ratkaisun ja saaren yhdistymisen jälkeen yhdistyneellä Kyproksen tasavallalla on oikeus pyytää, että turkki tunnustetaan yhteisön viralliseksi kieleksi. Neuvoston olisi tuolloin muutettava asetuksia N:o 1/1958/ETY ja N:o l/1958/Euratom näissä yhteisöissä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (1). Tämän mukautuksen ja sitä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen oikeusperusta olisi liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 10 oleva 4 artikla, jossa määrätään, että jos ongelmaan löydetään ratkaisu, neuvosto päättää Kyproksen liittymistä Euroopan unioniin koskevien ehtojen mukautuksista Kyproksen turkkilaisen yhteisön osalta.

On syytä mainita, että komissio päätti vuonna 1999 osoittaa 3 miljoonaa euroa yhteisön säännöstön kääntämiseen turkiksi valmistellakseen ja helpottaakseen prosessia, jossa Kyproksen pohjoisosaa lähennetään Euroopan unioniin.

(1) EYVL B 17, 6.10.1958.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/868

(2004/C 84 E/0961)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0752/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe: Euron ja Euroopan unionin kuvan parantaminen Euroopan unionin ulkopuolisissa valtioissa

Joitakin Euroopan unionin ulkopuolisissa valtioissa ilmestyviä sanomalehtiä lukiessa voi huomata, että euroa ja euroalueen taloudellista, poliittista ja rahoitukseen liittyvää todellisuutta ei tunneta riittävästi.

Aikooko komissio eurokampanjan yhteydessä toteuttaa alan ammattilaisille ja yliopistojen edustajille suunnattuja tiedotustoimia parantaakseen käsitystä eurosta kansainvälisellä tasolla ja edistääkseen siten sen käyttöä?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Komissio on tietoinen siitä, että pitkäjänteinen tiedotus- ja viestintätyö on tarpeen euron ja koko Euroopan unionin kuvan parantamiseksi unionin ulkopuolisissa maissa. Komissio pyrkii omaksumansa euroa sekä talous- ja rahaliittoa koskevan tiedotus- ja viestintästrategian avulla parantamaan käsitystä eurosta ja siihen liittyvistä taloudellisista, poliittisista ja rahoituksellisista seikoista näissä maissa vuodesta 2004 lähtien.

Vuodesta 2003 lähtien komissio on tehnyt euroa koskevaa tiedotustyötä osallistumalla kansainvälisen seminaarin järjestämiseen Santiago de Chilessä (”The European Experience of the Euro: Building an Economic and Monetary Union, a joint Assessment by European and Latin American macroeconomists”20. ja 21. lokakuuta 2003) sekä tietoisuuden lisäämiseen tähtäävien konferenssien järjestämiseen Ateenassa (”Europe, the Mediterranean and the euro”3. ja 4. helmikuuta 2003) ja Varsovassa (”From Accession to adopting the euro”21. marraskuuta 2003).

Tiedotus- ja viestintästrategiassaan komissio keskittyy vuodesta 2004 lähtien erityisesti järjestämään euroa koskevia konferensseja ja seminaareja EU:n ulkopuolisissa maissa. Näissä maissa tätä euron ja EU:n kuvan parantamiseen tähtäävää tiedotustoimintaa järjestetään niin alan ammattilaisten keskuudessa kuin yliopistoissakin.

Vuodelle 2004 suunniteltuun ulkoiseen tiedotustoimintaan kuuluu tiedotusvälineiden seuraaminen merkittävissä rahoituskeskuksissa (Yhdysvallat, Japani ja Kaakkois-Aasia), osallistuminen valtuuskuntien lehdistö- ja tiedotusvastaaville järjestettäviin tiedotusseminaareihin sekä tiedotustoiminnan järjestäminen yhteistyössä EU:n valtuuskuntien kanssa. Tähän liittyen Yhdysvalloissa järjestetään viiden konferenssin sarja; konferenssien pitopaikkoina ovat Institute for International Economics (Washington), Harvardin yliopisto, Kalifornian yliopisto (Berkeley), Chicagon yliopisto ja Texasin yliopisto (Austin). Etelä-Afrikassa vastaavat konferenssit järjestetään Johannesburgissa ja Kapkaupungissa. Myös Brasiliassa suunnitellaan järjestettäväksi tiedotusta.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/163

(2004/C 84 E/0201)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0100/04

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(22. tammikuuta 2004)

Aihe: Europa-palvelimessa käytetyt kielet

Euroopan kansalaiset saavat Europa-palvelimesta (http://europa.eu.int) tietoja yhteisön toiminnasta. Sähköisen viestinnän kehityksen ansiosta Europa-palvelin hallinnee tulevaisuudessa tiedotustoimintaa. Mutta usein käytössä on vain kolme kieltä: ranska, englanti ja saksa. Europa-palvelimen sivusto avautuu kaikilla yhdellätoista virallisella kielellä. Kuitenkin etsittäessä tärkeitä tietoja ajankohtaisista ja erityisistä aiheista havaitaan, että kielten määrä tavallisesti vähenee. Vaikuttaa siltä, että on kyseessä ”tarkoituksellinen politiikka”.

Kielten rajoittaminen kolmeen ei nähtävästi perustu asiasta tehtyyn päätökseen. Ei ole kyse myöskään väliaikaisesta toimintamuodosta. Kuitenkin politiikka vaikuttaa olevan ristiriidassa yhteisön toimielimissä käytettävistä kielistä vuonna 1958 (1) annetun asetuksen N:o 1 sekä perustamissopimuksen kanssa. Kummankin oikeuslähteen nojalla yhteisön kansalaiset voivat kääntyä toimielinten puoleen EU:n yhdellätoista virallisella kielellä, ja heidän on saatava niiltä vastaus samalla kielellä. Parlamentin jäsenenä kuulen yhä useammin, että asiaan suhtaudutaan kielteisesti.

Pitääkö komissio tärkeänä, että yhteisön kansalaiset saavat Europa-palvelimesta tietoja kaikilla yhdellätoista kielellä, kun samalla otetaan huomioon sähköisen viestinnän laajeneminen? Koska komissio aikoo ryhtyä toimiin, jotta Europa-palvelin voisi toimia kaikilla yhdellätoista kielellä?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(26. helmikuuta 2004)

Komissio tuo ensiksi arvoisan parlamentin jäsenen tietoon, että Europa-palvelin on unionin perussopimusten sekä vuonna 1958 annetun asetuksen N:o 1 lain ja kirjaimen mukainen. Siten kaikki lainsäädännölliset asiakirjat ovat saatavilla palvelimelta kaikilla unionin virallisilla kielillä. Sama koskee niitä sivuja, jotka sisältävät yleistä tietoa ja jotka on suunnattu ennen kaikkea suurelle yleisölle. Kyseessä on maailmanlaajuisesti vertaansa vailla oleva hanke, jonka toteuttamista komissio jatkaa myös 1. toukokuuta 2004 tapahtuvan unionin laajenemisen jälkeen, jolloin virallisten kielten määrä on nykyiseen verrattuna kaksinkertainen.

Arvoisa parlamentin jäsen on kuitenkin oikeassa todetessaan, että Europa-palvelimen sisältö ei edellä mainittuja tapauksia lukuun ottamatta ole kokonaisuudessaan saatavilla kaikilla unionin virallisilla kielillä. Tilanne ei kuitenkaan ole uusi, eikä kyse ole missään tapauksessa kansalaisille suunnattuun tiedonvälityk- seen liittyvän kielipolitiikan muutoksesta vaan ainoastaan käytettävissä olevien rajallisten voimavarojen järkevästä käytöstä. Erityisesti sivut, jotka on suunnattu lähinnä ammattiyleisölle, tai ajankohtaissivut, joiden on oltava luettavissa hyvin nopeasti, julkaistaan usein vain rajallisella määrällä kieliä. Ne julkaistaan käytettävissä olevilla kielillä niin nopeasti kuin mahdollista, jotta tieto välittyisi ajoissa kulloisellekin kohdeyleisölle.

(1) EYVL 17, 6.10.1958, s. 385.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/899

(2004/C 84 E/0993)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0879/04

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(22. maaliskuuta 2004)

Aihe: Romano Prodi — uusi keskustapuolue

Lehtitietojen mukaan komission puheenjohtaja on ajanut eurooppamyönteisen keskustapuolueen luomista Euroopan parlamenttiin. Hän tapasi 3. maaliskuuta 2004 Brysselissä Ranskan demokratian liiton (UDF) puheenjohtajan ja Euroopan parlamentin jäsenen François Bayroun sekä Euroopan parlamentin liberaali-ryhmän puheenjohtajan Graham Watsonin keskustellakseen tästä asiasta. Katalonian demokraattisen liiton (UDC) pääsihteeri Josep Antoni Duran Lleida esitti alunperin tämän ajatuksen komission puheenjohtajan tapaamisessa, jossa hän kertoi puolueensa aikomuksesta jättää Euroopan parlamentin PPE-ryhmä ja perustaa uusi ”eurooppalaisesti suuntautunut” puolue. Romano Prodi oli kyseisessä tilaisuudessa kannattanut sellaisen uuden puolueen perustamista, joka pohjautuu eurooppalaisen federalismin aatteeseen ja jonka perustana voisi olla Ranskan UDF:n, Italian Margarita-puolueen, jonka puheenjohtaja on Euroopan parlamentin jäsen Francesco Rutelli, ja itse UDC:n välinen koalitio.

Komission puheenjohtajan kanssa pidetyn kokouksen jälkeen Graham Watson sanoi, että monet ovat kiinnostuneita sellaisen vahvan keskustaryhmän luomisesta eurooppamyönteisen politiikan johtoon Brysselissä.

— Vahvistaako komissio näiden tietojen paikkansapitävyyden?

— Miten komissio suhtautuu puheenjohtajansa aloitteeseen ottaen huomioon tämän aikaisemmat Italian politiikkaan liittyvät aloitteet?

— Mitä mieltä komissio on puheenjohtajansa menettelystä toimivallan jakoa, riippumattomuutta ja yhteisön yleistä etua koskevat periaatteet huomioon ottaen?

— Pitääkö komissio tätä aloitetta EY:n perustamissopimuksen 211 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitettujen komission puheenjohtajan tehtävien mukaisina?

— Kuinka komissio varmistaa sen, ettei tämä asia vaikuta komission poliittisiin suuntaviivoihin ja toimiin, jotka kuuluvat juridisesti puheenjohtajan toimivaltaan?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(27. huhtikuuta 2004)

Kuten komissio on jo useaan otteeseen todennut vastauksissaan parlamentin jäsenten kirjallisiin tai suullisiin kysymyksiin, parlamentin jäsenet ovat poliitikkoja, joilla on poliittinen tehtävä ja jotka ovat vapaita riippumattomasti ilmaisemaan henkilökohtaisia mielipiteitään ja valitsemaan poliittisen puolueensa, kunhan he täyttävät tehtävänsä mukaiset velvoitteet.

Tässä hengessä Romano Prodi vetosi julkisesti kaikkiin niihin, joilla on samanlainen näkemys Euroopasta ja jotka ovat valmiita hyväksymään yhteisen poliittisen ohjelman sekä muodostamaan yhden yhteisen puolueen. Komission ja parlamentin keskinäisten suhteiden käytyä yhä tärkeämmiksi Prodi jatkaa siten edeltäjiensä viitoittamalla tiellä edistäen entistä yhtenäisemmän, vahvemman ja paremmin kansalaistensa ulottuvilla olevan Euroopan rakentamista.

Tehtävistään tietoisena Prodi myös vahvisti, että hän tulee käyttämään kaiken tarmonsa komission puheenjohtajan tehtävien hoitamiseen toimikautensa loppuun saakka.