ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2926/02 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle. Jäsenvaltioiden jatkuvat EU-sääntörikkomukset.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0029 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2926/02 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle (9. lokakuuta 2002) Aihe: Jäsenvaltioiden jatkuvat EU-sääntörikkomukset EU-oikeuden täytäntöönpanoaste oli 94,53 prosenttia vuonna 1999. Muodollisen ja todellisen täytäntöönpanon välillä on kuitenkin syvä kuilu. EU-oikeuden rikkomista tapahtuu monissa muodoissa. Varsinkin silloin, kun rikkominen on tahallista, komission tulisi puuttua siihen välittömästi. Esimerkkeinä hitaasti reagoinnista on mm. Suomen harjoittama muuttoautojen laiton verottaminen, johon komissio ei ole puuttunut direktiivin 83/183/ETY(1) perusteella, vaikka olen siitä komissiota informoinut jo yli kaksi vuotta sitten. Tämä on kestämätöntä EU:n kansalaisten kannalta. Selvissä EU-oikeuden rikkomistapauksissa komissiolla tulisi olla ennakkopäätösoikeus, jolla se määrää jäsenvaltion noudattamaan EU:n sääntöjä. Jäsenmaa voisi riitauttaa komission päätöksen EY-tuomioistuimessa. EY-tuomioistuimelle annettaisiin velvollisuudeksi aina käsitellä tällaiset komission ennakkopäätökset kiireellisinä, jotta jäsenmaiden oikeusturvaa ei loukattaisi. Lisäksi on tarpeen nopeuttaa EY-tuomioistuimen päätöksentekoa, mihin osin Nizzassa vuonna 2000 hyväksytyillä säännöillä pyrittiin. 1. Katsooko komissio, että nykyisellään EU-sääntöjen toteutuminen on liian hidasta ja sattumanvaraista? 2. Aikooko komissio ehdottaa seuraavalle hallitusten väliselle konferenssille, että komissiolle myönnettäisiin ennakkoratkaisuoikeus ja -velvollisuus? 3. Jos tätä ei ehdoteta, millä tavoin komissio aikoo puuttua epätyydyttävään tilanteeseen? (1) EYVL L 105, 23.4.1983, s. 64. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 2002) 1. Komissio on antanut jo 19 vuoden ajan parlamentille vuosittain kertomuksen yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta. Komissio katsoo, ettei yhteisön lainsäädännön toteutumista voida pitää kyseisissä kertomuksissa esitettyjen tietojen perusteella hitaana eikä sattumanvaraisena, kuten parlamentin jäsen katsoo. 2. Komissio muistuttaa parlamentin jäsenelle EHTY:n perustamissopimuksen 88 artiklasta, jossa määrätään, että jos jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille kyseisen perustamissopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden, komissio toteaa sen tekemällä asiasta päätöksen perusteluineen, jota vastaan asianomainen jäsenvaltio voi nostaa kanteen yhteisöjen tuomioistuimessa. Komissio ei ole ottanut Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä valmistelukunnassa käytävissä keskusteluissa vielä kantaa siihen, olisiko uudessa perussopimuksessa määrättävä samanlaisesta menettelystä. 3. Muun muassa eurooppalaista hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassa(1) esitetyt näkemykset ovat osoitus siitä, että komissio kiinnittää laajasti huomiota tehtäväänsä perustamissopimusten valvojana myös sopimusmääräysten rikkomisen ehkäisemisen tasolla. Vaikka tätä tehtävää ei oteta kysymyksessä lainkaan esille, komissio pitää sen kehittämistä erittäin tärkeänä tavoitteena. (1) EYVL C 287, 12.10.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3507/02 esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) neuvostolle. Lintuinfluenssaepidemia Italiassa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3507/02 esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) neuvostolle (10. joulukuuta 2002) Aihe: Lintuinfluenssaepidemia Italiassa Veronan, Mantovan ja Brescian maakunnissa esiintyy parhaillaan lievästi patogeenista lintuinfluenssavirusta (virus H7N3). Tällä hetkellä se koskee lähes ainoastaan kalkkunan kasvatusta. Taudin leviämisen ehkäisemiseksi Italian viranomaiset ovat pyytäneet EU:lta lupaa rokottaa riskialueen suojattomat eläimet. Tämä saattaa kuitenkin merkitä, että rokotetulta alueelta peräisin olevia siipikarjatuotteita ei saa enää viedä muihin jäsenvaltioihin. Kyseiset kolme maakuntaa tuottavat lähes 80 prosenttia Italian kalkkunoista ja niiden viennin osuus on lähes 20 prosenttia koko tuotannosta. On siis selvää, että mahdollinen vientikielto merkitsee - kalkkunatuotannon vähenemistä lähes 20 prosentilla; - lihan tuontia kolmansista maista (Brasilia ja Thaimaa); - Saksan markkinoiden menettämistä; - rokotetun alueen pienentämistä, mikä merkitsee taudin esiintymisen jatkumista ja viruksen mahdollista muuntumista, niin että nyt lievästi patogeeninen virus voi muuttua voimakkaasti patogeeniseksi. 1. Onko mahdollista saada lupa tehdä kiireellisiä rokotuksia, niin että säilytetään viennin mahdollisuus muihin jäsenvaltioihin? Tällainen mahdollisuus myönnettiin jo edellisen influenssaepidemian yhteydessä vuonna 2000, jolloin diskriminatorisella kokeella erotettiin toisistaan rokotuksen vuoksi virusta kantavat ja ne, jotka kantoivat virusta, koska ne olivat saaneet tartunnan. 2. Onko mahdollista tehdä laajalla alueella rokotuksia samantyyppisellä rokotteella (H7N1) ja jatkaa vientiä, niin että taataan ehdottoman varmasti, että vientiliha ei todellakaan sisällä virusta, koska ne olivat terveitä ennen teurastusta? Vastaus (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvosto seuraa edelleen hyvin huolestuneena kysyjän esiin ottaman, Italiassa nyt esiintyvän lintuinfluenssan (avian influenssan) kaltaisten epidemioiden syntymistä ja kehittymistä. Neuvosto on mukauttanut direktiiviä 92/40/ETY, jossa vahvistetaan tätä tautia koskevat yhteisön torjuntatoimenpiteet. Neuvosto katsoi direktiiviä 92/40/ETY antaessaan, että tällaisen epidemian hallinnan tuli kuulua ensisijaisesti jäsenvaltioiden eläinlääkintäviranomaisten toimivaltaan ja että jäsenvaltiot saattoivat panna täytäntöön ankarampia toimenpiteitä. Se katsoi kuitenkin, että komission tehtävänä oli arvioida näitä toimenpiteitä ja tarvittaessa antaa erityisiä soveltamissäännöksiä tehtyään niistä ensin ehdotuksen elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle edellä mainitun direktiivin 21 artiklan mukaisesti. Toimivalta kuuluu erityisesti kysyjän esiin tuomissa rokotteiden ja diagnosointimenetelmien arvioinnissa sekä kaupan pitämistä koskevien rajoitusten lieventämisessä komissiolle, joka tekee niitä koskevat päätökset. Näin ollen neuvosto kehottaa kysyjää osoittamaan kysymyksensä suoraan toimivaltaisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3913/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE),Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE)ja Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) neuvostolle. Maatalous- ja kalastusneuvostoon pääsyn kieltäminen Galician, Baskimaan ja Andalusian edustajilta.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3913/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE),Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE)ja Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) neuvostolle (14. tammikuuta 2003) Aihe: Maatalous- ja kalastusneuvostoon pääsyn kieltäminen Galician, Baskimaan ja Andalusian edustajilta Ennen 16. ja 19. joulukuuta Brysselissä järjestettyä maatalous- ja kalastusneuvoston kokousta Galician, Andalusian ja Baskimaan valtuuskunnat olivat pyytäneet Espanjan pysyvältä edustustolta Euroopan unionissa erityistä kulkulupaa kalastusalan asiantuntijoitaan varten, jotta nämä voisivat päästä ministerineuvoston lehdistösaliin ja saada muiden valtioiden samantasoisten edustustojen jäsenien tavoin suoraan omia alueitaan koskevaa tietoa kyseisessä neuvostossa käsiteltävistä asioista. Kolmen valtuuskunnan hakemuksessa ei anottu pääsylupaa neuvoston istuntosaliin, vaan vain lupaa päästä julkiseen lehdistösaliin, jossa tietotoimistoille ja toimittajille tiedotetaan asioista suoraan. Voiko neuvosto ilmoittaa kantansa asenteeseen, jonka Espanja otti kieltäessään Galician, Baskimaan ja Andalusian autonomisten alueiden edustajilta pääsyn ministerineuvoston lehdistösaliin? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Neuvosto ei ole perillä kysymyksessä esitetyistä seikoista eikä voi siten antaa niistä lausuntoa. Neuvosto haluaa kuitenkin korostaa, että pääsy lehdistösaliin on varattu ensi sijassa akkreditoiduille toimittajille. Jos salissa on tilaa, myös ammatillisten järjestöjen edustajille sekä alueellisille valtuuskunnille voidaan antaa mahdollisuus päästä sinne. Toimivaltaiset yksiköt voivat myöntää kulkuluvan lehdistökeskukseen neuvoston istuntojen aikana tietyin menettelyin, joiden tarkoituksena on varmistaa tasavertainen kohtelu käytettävissä olevien paikkojen jakamisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3775/02 esittäjä(t): António Campos (PSE) komissiolle. Yhteinen maatalouspolitiikka.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0138 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3775/02 esittäjä(t): António Campos (PSE) komissiolle (17. joulukuuta 2002) Aihe: Yhteinen maatalouspolitiikka Pyysin 11. lokakuuta 1999 tekemässäni kirjallisessa kysymyksessä E-1766/99(1) komissiolta joitakin EMOTR-tukiosastoa koskevia tietoja. Komission 16. joulukuuta 1999 antamassa vastauksessa ei kuitenkaan ollut kaikkia pyytämiäni tietoja. Jotta voin täyttää tehtäväni parlamentin jäsenenä, pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: - mikä on EMOTR-tukiosastosta myönnettyjen varojen 100 suurimman edunsaajan osuus vuosittain kussakin jäsenvaltiossa, - kuinka suuri osuus EMOTR-tukiosastosta myönnettyjen varojen kokonaismäärästä on käytetty näiden 100 suurimman edunsaajan hyväksi kussakin jäsenvaltiossa? (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000, s. 14. Franz Fischlerin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (10. maaliskuuta 2003) Komissio lähetti 1. lokakuuta 2002 parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle, budjettivaliokunnalle ja maatalousvaliokunnalle alustavat tiedot varainhoitovuonna 2000 maanviljelijöille jaetuista suorista maataloustuista kokoluokittain. Luvut perustuvat jäsenvaltioilta saatuihin, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) maksusuorituksia koskeviin tietoihin. Vaikka tiedot ovat yleensä ottaen riittävän laadukkaita käytettäviksi tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä, on syytä noudattaa tarkkaavaisuutta käytettäessä tietoja muihin, analyyttisiin tarkoituksiin. Kaikki jäsenvaltiot eivät nykyisin sovella yksilöllisten tunnistimien järjestelmää kaikkiin tuensaajiin. Tämän vuoksi tuensaajakohtaisesti ilmoitetut kokonaismäärät voivat nykyisin olla epätarkkoja, minkä vuoksi luvut ovat alustavia eivätkä kaikilta osin täsmällisiä. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetyssä taulukossa, joka perustuu edellä mainittuihin tietoihin, esitetään katsaus varainhoitovuonna 2000 maksettujen suorien tukien kokonaismäärään, 100 suurimman tuensaajan suorien tukien kokonaismäärään ja viimeksi mainittujen prosentuaaliseen osuuteen. On syytä huomata, että jäsenvaltiokohtaiseen 100 suurimman tuensaajan luetteloon voi sisältyä tuottajaorganisaatioita. Kreikka ei toimittanut yksityiskohtaisia tietoja kaikista suorista maksusuorituksista. Näin ollen käytettävissä ei ole kyseistä jäsenvaltiota koskevia tilastoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3498/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Vetoomus nro 566/2000.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3498/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (2. joulukuuta 2002) Aihe: Vetoomus nro 566/2000 Vetoomusvaliokunta pyysi huhtikuussa 2001 komissiota ilmoittamaan vuosilta 19921993 peräisin olevat perustelut päätökselle, jonka mukaan vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ei tässä tapauksessa ollut, vaikka aikaisemmin näin olikin väitetty. Parlamentti toisti pyynnön viime helmikuun 21 päivänä. Vastausta ei ole edelleenkään saatu, ja se tulisi antaa välittömästi. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2002) Komissio voi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että ainoa kanta, jonka se on ilmaissut tutkiessaan kyseessä olevan vetoomuksen kohteena olevaa asiaa, sisältyy 5. helmikuuta 1993 päivättyyn kilpailun pääosaston pääjohtajan kirjeeseen vetoomuksen tekijälle. Tämä kirje lähetettiin osana muodollista menettelyä, jota komission on noudatettava, kun se aikoo hylätä kantelun. Kirjeessä pääosasto totesi seuraavaa: todisteiden mukaan kantelun kohteena oleva toiminta vaikuttaa kauppaan, joka on Norjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä suoraa kauppaa. Vaikka tämä ei tarkoitakaan sitä, että kantelun kohteena oleva toiminta ei voisi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, tässä tapauksessa ei ole todisteita tuntuvasta vaikutuksesta tällaiseen kauppaan . Komissio on ymmärtänyt asian niin, että vetoomuksen tekijä on sitä mieltä, että hänelle esitettiin erilainen kanta vuonna 1989 järjestetyssä kokouksessa. Vaikka asia olisikin näin ja komissio ei pysty kiistämään eikä vahvistamaan tätä väitettä tällainen lausunto ei olisi ilmaissut komission kantaa, vaan ainoastaan asian käsittelystä vastaavan virkamiehen alustavan kannan ajankohtana, jolloin kyseisen virkamiehen hallussa ei ollut kaikkia asian arvioinnissa välttämättömiä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja. On syytä huomata, että vetoomuksen tekijä ei kiistänyt mainittua pääjohtajan kirjettä ja siten valitsi olla vaatimatta muodollista komission päätöstä, josta olisi mahdollista nostaa kanne yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Komissio haluaa lisäksi painottaa, että Euroopan oikeusasiamiehen tutkiessa, kuinka komissio oli käsitellyt kyseessä olevaa kantelua, hän tarkasteli erityisesti komission päätelmää jäsenvaltioiden välisestä kaupasta ja totesi, että asiaan ei tältä osin liittynyt hallinnollisia epäkohtia. Kaikki edellä mainitut tiedot sisältyvät 6. helmikuuta 2001, 12. syyskuuta 2001 ja 19. maaliskuuta 2002 päivättyihin komission kirjeisiin parlamentin vetoomusvaliokunnalle, ja niitä on käsitelty suullisessa lausunnossa, joka annettiin kyseisen valiokunnan kokouksessa 21. maaliskuuta 2002 vastauksena valiokunnan 21. helmikuuta 2002 pidetyn kokouksensa jälkeen esittämiin pyyntöihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3519/02 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaisten poliittisten puolueiden säännöt ja rahoitus.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3519/02 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle (10. joulukuuta 2002) Aihe: Eurooppalaisten poliittisten puolueiden säännöt ja rahoitus Eurooppalaisten poliittisten puolueiden sääntöjä ja rahoitusta koskevasta neuvoston asetuksesta on Euroopan parlamentin annettua siitä lausunnon 17. toukokuuta 2001 toistaiseksi keskusteltu tuloksetta ministerien neuvostossa. Koska tämän asetuksen on Euroopan tilintarkastustuomioistuimen esittämän kritiikin vuoksi määrä olla tilapäinen ratkaisu siihen asti, kunnes Nizzassa sovittu perussopimuksen muutos tulee voimaan ja luodaan itsenäinen oikeusperusta, kysyn komissiolta: 1. Irlannissa järjestetyn kansanäänestyksen myönteisen tuloksen jälkeen voitaneen odottaa, että Nizzan sopimus tulee pian voimaan. Esittääkö Euroopan komissio tämän jälkeen uuden Euroopan poliittisten puolueiden sääntöjä ja rahoitusta koskevan ehdotuksen? 2. Nizzan sopimukseen sisältyvään oikeusperustaan pohjautuvasta uudesta ehdotuksesta neuvotellaan yhteispäätösmenettelyssä Euroopan parlamentin kanssa. Mitä neuvosto aikoo tehdä saadakseen täksi siirtymäajaksi käyttöön toimivat säännöt, jotka kestävät myös Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kritiikin? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2003) Kun parlamentissa keskusteltiin komission työ- ja lainsäädäntöohjelmasta vuodeksi 2003, komission puheenjohtaja lupasi, että komissio aikoo antaa uuden EY:n perustamissopimuksen 191 artiklaan perustuvan ehdotuksen sen jälkeen kun Nizzan sopimus tulee voimaan 1. helmikuuta 2003. Komissio aikoo hyväksyä ehdotuksen helmikuussa 2003. Nizzan sopimuksella muutettu 191 artikla antaa vakaan ja kiistattoman oikeusperustan Euroopan poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevalle yhteisön lainsäädännölle. Uusi ehdotus korvaa vuonna 2001 annetun väliaikaisen ehdotuksen, jota neuvosto ei hyväksynyt. Siinä luodaan säännöt yhteisön rahoituksen saajia koskevista velvoitteista, jotka liittyvät demokratian ja perusvapauksien kunnioittamiseen, vähimmäisedustukseen, rahoituksen avoimuuteen sekä vastuuvelvollisuuteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3689/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. São Tomé ja Príncipe.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3689/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: São Tomé ja Príncipe Voiko komissio laatia selvityksen São Tomélle ja Príncipelle myönnetyistä avustushankkeista, jotka rahoitettiin Euroopan unionin vuoden 2001 talousarviosta, ja ilmoittaa, mikä oli sijoitusten kokonaismäärä kyseisenä vuonna? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3704/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Sudan.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3704/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Sudan Voiko komissio ilmoittaa, mitä Sudania koskevia hankkeita EU:n talousarviosta rahoitettiin vuonna 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli Sudania koskevien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3680/02, E-3681/02, E-3682/02, E-3683/02, E-3684/02,E-3685/02, E-3686/02, E-3687/02, E-3688/02, E-3689/02, E-3690/02, E-3691/02,E-3692/02, E-3693/02, E-3694/02, E-3695/02, E-3696/02, E-3697/02, E-3698/02,E-3699/02, E-3700/02, E-3701/02, E-3702/02, E-3703/02, E-3704/02, E-3705/02,E-3706/02, E-3707/02, E-3708/02, E-3709/02, E-3710/02, E-3711/02, E-3712/02,E-3713/02, E-3714/02, E-3715/02, E-3716/02, E-3717/02, E-3718/02, E-3719/02,E-3720/02, E-3721/02, E-3722/02, E-3723/02, E-3724/02 ja E-3725/02 (11. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan seuraavaan taulukkoon, josta ilmenevät siinä mainituille maille myönnetyn avun kokonaismäärät: >TAULUKON PAIKKA> Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja Parlamentin pääsihteeristöön yksityiskohtaisemman taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3919/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Euroopan satelliittivirasto.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3919/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (14. tammikuuta 2003) Aihe: Euroopan satelliittivirasto Muutama päivä sitten Brysselissä tavanneet Lazion alueen johtaja Francesco Storace ja komission puheenjohtaja Romano Prodi vahvistivat, että Rooman on ehdolla Euroopan satelliittiviraston sijoituspaikaksi. Prodi korosti, että yksimielisyyden vaatimus uhkaa pysäyttää uusien virastojen kuten elintarvikeviraston ja satelliittiviraston sijoittamisen. Hän totesi, että tilanteen hankaluudesta huolimatta komissio on toiminut kaikin käytettävissään olevin keinoin saadakseen aikaan päätöksen asiassa. Yleisluontoisuudestaan ja tulkinnanvaraisuudestaan huolimatta tällaiset lausunnot antavat kuitenkin viitteitä komission kannasta ja ratkaisumahdollisuuksista. Tällaista johtopäätöstä ei kuitenkaan voi tehdä de Palacion komission puolesta antamasta vastauksesta 26. kesäkuuta 2002 esittämääni kysymykseen P-1940/02(1). Kysymykseen onko mahdollista sijoittaa tuleva satelliittivirasto Roomaan de Palacio vastasi, että multimodaalisesta satelliittinavigoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston mahdollisesta perustamisesta ei ole vielä tehty päätöstä. Näin ollen ei luonnollisestikaan ole tietoa myöskään sen kotipaikasta, sen käytettävissä olevista resursseista tai sen henkilöstömäärästä. 1. Miten Galileo-ohjelmaa aiotaan kehittää? 2. Miten näitä kahta keskenään ristiriitaista lausuntoa pitäisi tulkita? 3. Mikä on komission kanta asiaan? (1) EYVL C 301 E, 5.12.2002, s. 249. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2003) Galileo-satelliittinavigointiohjelmaa hallinnoi vuoteen 2005 kestävässä kehitysvaiheessa Galileo-yhteisyritys, joka neuvoston toukokuussa 2002 hyväksymien perustamisasiakirjojen mukaisesti sijaitsee Brysselissä. Yhteisyrityksen purkamisen jälkeen toimintaa vetää toimiluvan saanut yksityinen yritys, joka vastaa järjestelmän käyttöönotosta ja varsinaisesta toiminnasta. Kyseinen yritys päättää itse omin perustein (tehokkuus, kustannukset jne.), mihin se perustaa kotipaikkansa ja toimipisteensä. Vuoden 2003 loppupuoliskolla komissio tulee tekemään neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen toimiluvansaajan valtuuttamisesta vastaavan organisaation perustamiseksi. Tämän organisaation sijoituspaikkaa ei luonnollisestikaan vielä ole päätetty. Näin ollen ja koska satelliittinavigointiviraston perustamisesta ei ole olemassa minkäänlaista ehdotusta tai päätöstä, komission puheenjohtajan sekä energiasta ja liikenteestä vastaavan komission jäsenen lausunnot, joihin parlamentin jäsen viittaa, eivät ole millään muotoa ristiriidassa keskenään.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2502/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Kansainvälinen rikostuomioistuin.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0065 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2502/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (2. syyskuuta 2002) Aihe: Kansainvälinen rikostuomioistuin Sen jälkeen kun Yhdysvallat kieltäytyi 1. heinäkuuta ratifioimasta Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) perustamista, se on allekirjoittanut Romanian kanssa kahdenvälisen sopimuksen siitä, että amerikkalaiset jäävät tuomioistuimen toimivallan ulkopuolelle. Ottaen huomioon, että Romania hakee EU:n jäsenyyttä ja että Yhdysvallat aikoo selvästi tehdä vastaavia kahdenvälisiä sopimuksia muiden EU:n ehdokasvaltioiden kanssa, aikooko komissio sen lisäksi, että se esittää paheksuntansa, ryhtyä toimiin sekä Yhdysvaltoja että useita ehdokasvaltioita kohtaan, jotta estettäisiin rikostuomioistuimen heikentäminen heti alusta alkaen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 2002) On totta, että Yhdysvallat on viime kesästä lähtien lähestynyt monia maita, jäsenvaltiota ja ehdokasvaltiot näiden joukossa, neuvotellakseen kahdenvälisiä sopimuksia siitä, ettei toisen osapuolen kansalaisia luovuteta kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) tuomittaviksi. Komissio pitää Rooman peruskirjan täyden integriteetin säilyttämistä erittäin tärkeänä ja on osallistunut keskusteluihin, joiden tavoitteena on saavuttaa Euroopan unionin yhteinen kanta tähän kysymykseen. Neuvosto hyväksyi 30. syyskuuta 2002 päätelmien ja ohjaavien periaatteiden muodossa yhteisen kannan, jonka pohjalta jäsenvaltiot voivat vastata Yhdysvalloille rakentavasti vaarantamatta Rooman peruskirjan integriteettiä tai ICC:n toimintakykyä. Komissio totesi vuoden 2002 säännönmukaisessa kertomuksessaan(1) Romanian osalta, että Yhdysvaltojen kanssa tehty kahdenvälinen sopimus, johon parlamentin jäsen viittaa, ei noudata näitä ohjaavia periaatteita. Tämän jälkeen Euroopan unioni on pyrkinyt varmistamaan, että jäsenvaltiot ja ehdokasvaltiot noudattavat yhdenmukaista politiikkaa suhtautumisessaan ICC:hen. Erityisesti puheenjohtajisto on ollut aktiivinen tiedottaessaan ehdokasvaltioille ja liitännäisvaltioille neuvoston päätelmistä ja ohjaavista periaatteista. (1) KOM(2002) 700 lopullinen.