ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2616/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Televisioiden paloturvallisuus/sähköisistä ja elektronisista laitteista aiheutuva jäte.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2616/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Televisioiden paloturvallisuus/sähköisistä ja elektronisista laitteista aiheutuva jäte Ympäristövaliokunnassa keskusteltiin 20. kesäkuuta komission jäsen Wallströmin kanssa direktiivistä, joka koskee sähköisistä ja elektronisista laitteista aiheutuvia jätteitä, sekä direktiivistä, jolla rajoitetaan tiettyjen vaarallisten aineiden käyttöä. Voiko komissio vahvistaa, että televisioiden nykyisistä palonestomenetelmistä ei luovuta ennen vastaavien paloturvamenetelmien löytämistä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2000) Eräille televisiolaitteissa yleisesti käytetyille palonsuoja-aineille suoritetaan parhaillaan olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23. maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93(1) mukaista riskien arviointia. Mikäli kyseisten palonsuoja-aineiden todetaan aiheuttavan merkittävää vaaraa ja mikäli ehdotetaan markkinointia ja käyttöä rajoittavaa riskejä vähentävää strategiaa, näiden rajoitusten etuja ja haittoja on arvioitava saatavilla olevien korvaavien aineiden ja vaihtoehtoisen paloturvallisuustekniikan kannalta. Kunnes tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa annettu direktiiviehdotus(2) hyväksytään, komissio aikoo ehdottaa tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27. heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY(3) mukaisia rajoituksia ainoastaan, jos voidaan osoittaa näillä rajoituksilla aikaan saatujen etujen olevan haittoja suuremmat. Tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa annetun direktiiviehdotuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1. tammikuuta 2008 alkaen tietyt raskasmetallit ja kaksi bromattua palonestoainetta, polybromibifenyyli (PBB) ja polybromidifenyylieetteri (PBDE), korvataan muilla aineilla. Ehdotuksessa todetaan, että direktiiviä sovelletaan sen kuitenkaan rajoittamatta turvallisuutta koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamista. Mikäli kyseisten aineiden korvaaminen ei ole mahdollista tai jos korvaamisesta aiheutuvat ympäristö- tai terveyshaitat ovat mahdollista ympäristölle koituvaa hyötyä suuremmat, korvaamisvaatimuksesta voidaan poiketa. Ei kuitenkaan ole osoitusta siitä, että PBB- ja PBDE-yhdisteiden korvaamisessa olisi tarpeen turvautua tällaisiin poikkeuksiin. Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden alalla suoritetut tutkimukset osoittavat, että laitteiden riittävä paloturvallisuus voidaan saavuttaa ilman PBB- ja PBDE-yhdisteiden käyttöä. Laitteiden valmistajat ovat vahvistaneet tiedon useissa julkisissa lausunnoissa. (1) EYVL L 84, 5.4.1993. (2) KOM(2000) 347 lopullinen. (3) EYVL L 262, 27.9.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2976/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Euroopan unionin saarialueiden rahoitus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2976/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin saarialueiden rahoitus Komission heinäkuun 24. päivänä 2000 antamassa vastauksessa kirjalliseen kysymykseeni numero E-1738/2000(1), joka koski Euroopan unionin saarialueiden rahoitusta, komissaari Barnier ilmoittaa vastauksen ensimmäisessä kappaleessa ennenaikaisesti, että komissio ei suunnittele oikeusperustan luomista saarialueiden rahoittamiselle, Amsterdamin sopimuksen säännöksistä huolimatta. Euroopan parlamentti on toimivaltansa puitteissa, erityisesti vuoden 2001 talousarvion suuntaviivoissa, päättänyt sisällyttää asianomaisen rahoituksen talousarvion painopisteisiin, varsinkin kun otetaan huomioon, että Amsterdamin sopimuksen täytäntöönpano on alkanut jo kuluvana vuonna 2000. On syytä ihmetellä sitä, että vaikka komission pitäisi tehdä perussopimusten täytäntöönpanoa koskevia aloitteita, sen vastauksen perusteella näyttää siltä, että se vähintäänkin suhtautuu välinpitämättömästi asiaan, joka on erittäin tärkeä tiettyjen EU:n alueiden kehityksen kannalta. Mitä konkreettisia, määrätyn aikataulun omaavia aloitteita komissio aikoo tehdä oikeusperustan luomiseksi EU:n saarialueiden rahoitukselle asianomaisissa perussopimuksissa jo olevien säännösten pohjalta? (1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 38. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2000) Kuten komissio oli ilmoittanut arvoisalle parlamentin jäsenelle vastauksessa hänen kirjalliseen kysymykseensä E-1738/00(1), sillä ei ole aikomusta tässä vaiheessa luoda oikeusperustaa yhteisön saarialueiden rahoittamiselle. Näihin alueisiin on jo itse asiassa kiinnitetty erityistä huomiota yhteisön olemassa olevissa politiikoissa, koska suuri osa näistä alueista kuuluu rakennerahastojen tavoitteisiin 1 ja 2 ohjelmakaudella 20002006. Yhteisön saarialueet ovat varsin erilaisissa tilanteissa. Sen vuoksi niiden vahvuudet ja tarpeet ovat hyvin erilaisia. Jotta komissio tuntisi ne paremmin, se aikoo aloittaa lähiaikoina tutkimuksen kaikista yhteisön saarialueista. Tässä tutkimuksessa ehdotetaan niiden tilanteen arvioimista erilaisia tilastollisia perusteita vertailemalla, kuten väestötietoja, sosiaalis-taloudellista tilannetta, olemassa olevia infrastruktuureita ja jopa ympäristön tilaa. Tämän tutkimuksen tuloksia on odotettavissa vuoden 2001 ensimmäisen puoliskon loppuun mennessä. Niistä ilmoitetaan parlamentille niiden julkaisemisen jälkeen. (1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 38.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2377/00 esittäjä(t): María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle. Tiedonanto yhteisön strategiasta sukupuolten välisen tasa-arvon saavuttamiseksi (2000‐2005) ja ehdotus direktiiviksi seksuaalisesta ahdistelusta työpaikalla.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2377/00 esittäjä(t): María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle (13. heinäkuuta 2000) Aihe: Tiedonanto yhteisön strategiasta sukupuolten välisen tasa-arvon saavuttamiseksi (20002005) ja ehdotus direktiiviksi seksuaalisesta ahdistelusta työpaikalla Työllisyys- ja sosiaaliasioista vastaava komission jäsen Anna Diamantopoulou ilmoitti 7. kesäkuuta 2000 suurelle yleisölle ja tiedotusvälineille, että tiedonanto yhteisön strategiasta sukupuolten välisen tasa-arvon saavuttamiseksi sekä ehdotus direktiiviksi seksuaalisesta ahdistelusta työpaikalla on hyväksytty. Euroopan parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevan puitesopimuksen mukaan komission tulee tiedottaa parlamentille säännöllisesti ehdotuksistaan ja aloitteistaan, jotka liittyvät lainsäädäntö- tai budjettiasioihin, eikä se voi julkistaa lainsäädäntöaloitetta eikä mitään muutakaan aloitetta tai merkittävää päätöstä ilmoittamatta asiasta etukäteen parlamentille. Miten komissio selittää sen, että tämän kysymyksen esittämishetkellä, 20 päivää kyseisten ehdotusten hyväksymisen julkistamisen jälkeen, parlamentin jäseniltä kielletään edelleen mahdollisuus tutkia ehdotusten sisältöä eikä asiaa koskevista kahdesta asiakirjasta kumpikaan ole vielä saatavilla? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 2000) Komissio hyväksyi 7. kesäkuuta 2000 tiedonannon Kohti sukupuolten tasa-arvoa koskevaa yhteisön puitestrategiaa (20012005)(1), ehdotuksen neuvoston päätökseksi puitestrategiaan liittyvästä ohjelmasta sekä ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta(2). Komission lingvistijuristit ovat tarkistaneet nämä tekstit perinpohjaisesti varmistaakseen eri kieliversioiden käännösten uskollisuuden ja täsmällisyyden. Tämän tarkistuksen kohteena on ollut toisaalta kullakin kielellä valittujen termien oikeellisuus suhteessa asiakirjojen alkukieleen ja toisaalta kaikkien 11 kieliversion keskinäinen yhdenmukaisuus. Tästä johtuu, että asiakirjojen lopullisen version käyttöönsaanti yhteisön yhdellätoista kielellä on myöhästynyt, kuten arvoisa parlamentin jäsen tähdentää. Komissio valittaa tätä myöhästymistä ja korostaa huolehtineensa siitä, että parlamenttia on asianmukaisesti informoitu tiedonannon laadinnan ja direktiivin muutosehdotuksen valmistelun kaikissa vaiheissa. (1) KOM(2000) 335 lopullinen. (2) KOM(2000) 334 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2202/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Mannertenvälistä lentokenttää koskeva hanke Sisiliassa.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0087 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2202/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Mannertenvälistä lentokenttää koskeva hanke Sisiliassa Sisilian paikallisviranomaiset ovat esittäneet alueellista lentoliikennejärjestelmää koskevissa kehitysohjelmissa mannertenvälisen lentokentän rakentamista, joka antaisi tälle suurelle saarelle keskeisen tehtävän Välimeren alueella Euroopan, Afrikan, Aasian ja muiden tärkeiden valtamerten takaisten kohteiden välisissä yhteyksissä. 1. Voiko komissio kertoa, mitä mieltä se on ehdotuksesta rakentaa mannertenvälinen lentokenttä Euroopan äärimmäisimpään kärkeen? 2. Millaisista kriteereistä on sovittu liittyen uusien lentokenttien syntyyn Euroopan unionissa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2000) Paikalliset ja kansalliset viranomaiset päättävät uusien lentokenttien rakentamisesta. Komissio ja yhteisö eivät puutu asiaan päätöksenteon tässä vaiheessa. Jos Italian viranomaiset hakevat tukea lentokenttähankkeeseen, komission on arvioitava hakemusta yhteisön varojen käyttöä koskevien vaatimusten ja menettelyjen mukaisesti. Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suhteen säännöt vahvistetaan yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehdyssä parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY(1) ja Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18. syyskuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa N:o 2236/95(2). Mitä tulee yhteisön rakennerahastoista myönnettävään tukeen, Sisilian ohjelmakauden 20002006 toimenpideohjelmassa on mahdollisuus tukea toimia, joilla pyritään parantamaan lentokenttiä ja perustamaan niitä. Tässä yhteydessä voidaan harkita aloitteen toteuttavuustutkimusten rahoittamista. (1) EYVL L 228, 9.9.1996. (2) EYVL L 228, 23.9.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3028/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Koheesiorahaston maksusitoumusmäärärahojen täytäntöönpanoaste.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0236 - 0237



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3028/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (26. syyskuuta 2000) Aihe: Koheesiorahaston maksusitoumusmäärärahojen täytäntöönpanoaste Mikä oli 31. elokuuta 2000 maksusitoumusmäärärahojen täytäntöönpanoaste Espanjan, Portugalin, Kreikan ja Irlannin kussakin hankkeessa, joka on rahoitettu koheesiorahastosta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 2000) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3070/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Työaikadirektiivi.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0236 - 0237



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3070/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (2. lokakuuta 2000) Aihe: Työaikadirektiivi Mitä suunnitelmia komissiolla on sisällyttää joko koko kuljetusala tai osa siitä työaikadirektiivin piiriin? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 2000) Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 1993/104/EY(1) 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti lento-, rautatie-, maantie-, meri-, joki- ja järviliikenne eivät alunperin kuuluneet direktiivin soveltamisalaan. Neuvosto ja parlamentti antoivat 22. kesäkuuta 2000 direktiivin 2000/34/EY(2) direktiivin 93/104/EY muuttamisesta koskemaan direktiivin soveltamisalan ulkopuolisia toimialoja ja toimintoja. Direktiivillä ulotetaan työaikadirektiivin soveltamisala koskemaan edellä mainittujen alojen työntekijöitä (merenkulkua lukuun ottamatta, ks. jäljempänä) vaikkakin vain tietyt säännökset koskevat näillä aloilla liikkuvassa työssä olevia työntekijöitä. Direktiivin on pantava täytäntöön 1. elokuuta 2003 mennessä (lääkärien harjoittelua lukuun ottamatta). Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön (ECSA) ja Euroopan unionin kuljetusalojen ammattiliiton (FST) tekemästä, merenkulkijoiden työajan järjestämistä koskevasta sopimuksesta 21. kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston direktiivissä 1999/63/EY(3) säädetään merenkulkijoiden työajasta. Merenkulkijoiden työajan valvonnasta yhteisön satamissa käyvillä aluksilla 13. joulukuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/95/EY(4) luodaan menettely, jolla voidaan tarkastaa ja valvoa, että jäsenvaltioiden satamissa käyvät alukset noudattavat direktiiviä 1999/63/EY. Takaraja kummankin direktiivin täytäntöönpanolle on 30. kesäkuuta 2002. Siviili-ilmailualan työmarkkinaosapuolet pääsivät 22. maaliskuuta 2000 sopimukseen alan liikkuvien työntekijöiden työajan järjestämisestä. Komissio hyväksyi 23. kesäkuuta 2000 direktiiviehdotuksen(5), jolla sopimus pannaan täytäntöön, ja neuvoston on määrä antaa direktiivi pikapuoliin. Kun direktiivi on annettu ja jäsenvaltiot ovat panneet sen täytäntöön, siviili-ilmailualan liikkuvien työntekijäin työaikaa säädellään kyseisellä direktiivillä. Komission ehdotus direktiiviksi maantieliikenteen alalla työskentelevien liikkuvien työntekijöiden ja itsenäisten kuljettajien työajan järjestämisestä(6) on edelleen neuvoston käsiteltävänä. (1) EYVL L 307, 13.12.1993. (2) EYVL L 195, 1.8.2000. (3) EYVL L 167, 2.7.1999. (4) EYVL L 14, 20.1.2000. (5) KOM(2000) 382 lopullinen. (6) EYVL C 43, 17.2.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2310/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Yhteisön tuet pähkinöiden ja kastanjojen viljelijöille.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2310/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Yhteisön tuet pähkinöiden ja kastanjojen viljelijöille Viimeisten kolmen vuoden aikana Euroopan unioni on myöntänyt korvaavia tukia pähkinöiden tuottajille yhteisön ulkopuolisten maiden kilpailun vaikutusten lieventämiseksi. Useat Piemonten alueen maatilat ovat hyötyneet pähkinöiden ja kastanjojen viljelijöille maksettavista tuista, sillä pähkinöiden ja kastanjojen viljely kuuluu tuettavien alojen piiriin. Nykyään laki ei enää ole voimassa. Voiko neuvosto yllä esitettyjen seikkojen valossa ilmoittaa, aikooko se mahdollisesti ryhtyä toimenpiteisiin jatkaakseen tukien maksamista? Onko yhteisöillä suunnitelmia yllämainittujen viljelmien rakenteellisten parannusten toteuttamiseksi? Vastaus (7. marraskuuta 2000) Neuvostolle ei toistaiseksi ole tehty pähkinöiden ja kastanjoiden viljelyä koskevaa ehdotusta, mutta se on tietoinen alan ongelmista. Niinpä neuvosto kehotti 17.7.2000 pitämässään istunnossa komissiota ehdottamaan, että tukia maksettaisiin edelleen pähkinäntuottajille vuoden 2001 talousarvion puitteissa niiden ohjelmien osalta, joiden voimassaolo muutoin päättyy vuonna 2000. Lisäksi komissio tarkastelee pähkinäalan tilannetta kertomuksessaan, jonka se esittää hedelmä- ja vihannesalan järjestelystä vuoden 2000 loppuun mennessä. Neuvosto viittaa myös vastaukseen, jonka komission jäsen Franz Fischler antoi komission puolesta kirjalliseen kysymykseen n:o E-0524/00(1) ja jossa komissio tuo esiin mahdollisuuden käyttää sosiaali- ja ympäristötukitoimenpiteitä eli maaseudun kehittämistä koskevien säädösten mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä. (1) Vastaus ei ole vielä ilmestynyt EYVL:ssä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2953/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Vertikaalisesti syrjäiset alueet.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0028 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2953/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Vertikaalisesti syrjäiset alueet Kun otetaan huomioon kysymys E-0605/00(1), jossa komissio ilmaisee aikomuksensa ottaa syrjäiset alueet paremmin huomioon vuonna 2007 alkavana ohjelmakautena, allekirjoittanut haluaa ilmaista tässä kannattavansa tällaista aloitetta. Samassa yhteydessä pyydän komissiota kuitenkin kertomaan, onko se kanssani samaa mieltä siitä, että käsite syrjäinen alue ei tarkoita pelkästään horisontaalisesti, vaan myös vertikaalisesti syrjäisiä alueita. Myös vuoristoalueita voitaisiin sen vuoksi tulevaisuudessa aivan ilmeisesti käsitellä tavoitteen 1 alueina. (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 17. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 2000) EY:n perustamissopimuksessa ei viitata syrjäisten alueiden käsitteeseen, minkä vuoksi se ei esiinny myöskään johdetun oikeuden säädöksissä. Ainoastaan syrjäisimpien alueiden asema mainitaan EY:n perustamissopimuksen 299 artiklassa (entinen 227 artikla), jossa ne myös luetellaan tyhjentävästi. Kyseisiä alueita ovat Ranskan merentakaiset departementit, Azorit, Madeira ja Kanariansaaret. Samalla eräät syrjäiset alueet, joihin kuuluvat muun muassa saaret, sekä vuoristoalueet ovat oikeutettuja unionin rakennerahastojen tavoite 1 -tukeen (kehityksessä jälkeen jääneet alueet) ja tavoite 2 -tukeen (rakennemuutosalueet).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3390/00 esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle. Tehdasteollisuuden valtiontuet.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0156 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3390/00 esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Tehdasteollisuuden valtiontuet Voiko komissio kertoa, kuinka monta tutkimusta ranskalaisille tuotantolaitoksille suunnatusta valtiontuesta on tehty vuosina 19952000? Voiko komissio myös ilmoittaa kyseessä olevien yritysten tai holdingyhtiöiden nimet ja sen, missä määrin ne ovat yhteydessä vesitalouteen ja siihen liittyvään teollisuuteen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 2000) Tammikuun 1. päivän 1995 ja lokakuun 25. päivän 2000 välisenä aikana komissio päätti 272 tutkimusta valtiontuesta, jota myönnettiin muilla aloilla kuin maa- tai kalataloudessa, liikennealalla tai hiiliteollisuudessa toimiville ranskalaisille yrityksille. Suurin osa käsitellyistä asioista koski tukijärjestelmiä, joista hyötyvien yritysten nimet eivät ole komission tiedossa. Yrityksiin suoraan liittyvistä tutkimuksista saa tietoa vuosittaisista kilpailupolitiikkaa koskevista kertomuksista. Komissio ei voi ilmoittaa, missä määrin kyseiset yritykset toimivat vesitaloudessa ja siihen liittyvässä teollisuudessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3373/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Hankkeiden ympäristövaikutus ja yhteisörahoitus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0152 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3373/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Hankkeiden ympäristövaikutus ja yhteisörahoitus Cangas de Narcean kunnassa (Asturias) sijaitsevassa Coriassa on annettu rakennuslupa jätevesien puhdistuslaitokselle. Hanke rahoitetaan osittain Euroopan unionin varoin. Yhteisrahoitetun hankkeen sijoituspaikka saattaa vahingoittaa alueen historiallista taideperintöä. Alueella sijaitsee nimittäin tuhat vuotta vanha San Juan Bautista de Coriasin luostari, jolle myönnettiin vuonna 1982 historiallisen kansallismonumentin arvo. Lisäksi luvan myöntäminen tapahtui tuolloin voimassa olevien sääntöjen vastaisesti, koska menettelyn yhteydessä ei tehty tutkimusta hankkeen ympäristövaikutuksista eikä siihen liitetty kunnan arkkitehdin selvitystä. Mitä mieltä komissio on siitä, että ympäristön parantamiseen tarkoitettuja yhteisövaroja käytetään hankkeeseen, jolla itse asiassa vahingoitetaan historiallista taideperintöä? Puhdistuslaitokselle voitaisiin löytää harmiton sijainti noudattaen Euroopan unionin perustamissopimuksen määräyksiä, joiden perusteella kulttuuri on vastedes pysyvä osa unionin toimintaa. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 2000) Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseinen ei hanke ei tällä hetkellä etene eikä sille ole myönnetty tukea rakennerahastosta. Jos arvoisalla parlamentin jäsenellä on päinvastaista tietoa, komissio on valmis tutkimaan asiaa Espanjan viranomaisten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2246/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle. Nizzan sopimuksen 296 artiklan tarkistaminen.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0076 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2246/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Nizzan sopimuksen 296 artiklan tarkistaminen YUTP:n vahvistamista koskevassa puheenjohtajavaltion kertomuksessa, joka esitettiin Santa Maria da Feirassa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, siteerataan neuvoston oikeudellista yksikköä, joka toteaa, että perustamissopimuksen tarkistaminen olisi tarpeellista perustamissopimuksen WEU:ta koskevien määräysten tarkistamiseksi ja jos jäsenvaltiot pitävät sitä poliittisesti toivottavana tai toiminnallisesti aiheellisena. Katsooko neuvosto, että tämä vaatimus perustamissopimuksen tarkistamisesta ulottuisi siihen, että luodaan eurooppalaisen asevirasto yhdistämällä puolustusmateriaaliyhteistyötä käsittelevä järjestö (OCCAR) ja Länsi-Euroopan varustelujärjestö (WEAO), luodaan edellytykset puolustusmateriaalin yhtenäismarkkinoille lisäämällä 296 artiklan joustavuutta, sekä siihen, että varmistetaan, että kaikki jäsenvaltiot kunnioittavat täysin aseiden vientiä koskevia menettelysääntöjä Euroopan parlamentin 15. kesäkuuta antaman Lalumieren päätöslauselman 23 ja 24 kohdassa vaaditulla tavalla? Jos neuvosto ei pidä perustamissopimuksen tarkistamista tarpeellisena, miten se aikoo menetellä varmistaakseen, että nämä kolme tavoitetta saavutetaan käytännössä? Vastaus (20. marraskuuta 2000) Kuten Feiran Eurooppa-neuvostolle annetussa puheenjohtajavaltion selvityksessä todettiin, kysymystä perustamissopimuksen mahdollisesta tarkistamisesta Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan EYTPP:n alalla tutkitaan edelleen. Ei ole näytetty toteen, että puolustusmateriaalialaa koskevan unionin politiikan luomiseksi perustamissopimusta olisi tarkistettava. Unionin jäsenvaltiot noudattavat täysin asekauppoja koskevia käytännesääntöjä. Kyseisten sääntöjen muuttaminen oikeudellisesti sitovaksi säädökseksi, mikäli neuvosto niin päättäisi, ei edellyttäisi perustamissopimuksen muuttamista.