ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3837/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Pankkisiirtojen toteuttamisajankohdista tehtävät sopimukset.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3837/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Pankkisiirtojen toteuttamisajankohdista tehtävät sopimukset Komissio ilmoitti kysymykseen E-2963/00 antamassaan vastauksessa, että sillä ei ole tietoja tapauksista, joissa korkovoitot tai saamatta jääneet korkotulot olisivat voineet johtua pankkien harjoittamasta pankkisiirtojen toteuttamisajankohtia koskevasta käytännöstä. Pankkisiirrot eivät toteudu reaaliajassa kansallisesti eivätkä EU:n laajuisesti. Voiko komissio tästä syystä vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Missä vaiheessa siirtoa siirron tekevä pankki toteuttaa siirron maksajan tililtä? 2. Missä vaiheessa siirrettävä summa toteutetaan saajan tilille? 3. Kenen hyväksi korot lasketaan siirron aikana? 4. Jos korot lasketaan siirron aikana asianomaisten pankkien hyväksi, missä suhteessa ne jaetaan? 5. Voiko komissio ilmoittaa, tekevätkö pankit sopimuksia korkojen jakamisesta siirron aikana? 6. Voidaanko tällaisen yhtenäisen sopimuskäytännön katsoa rikkovan yhteisön kilpailusääntöjä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 2001) Kansainväliset kuten kotimaisetkin tilisiirrot perustuvat maksumääräyksen antajan ja tämän luottolaitoksen väliseen oikeudelliseen suhteeseen. Tämän vuoksi arvopäivä, jolloin maksajan tiliä veloitetaan, perustuu sopimukseen tai mahdollisiin kansallisiin säännöksiin. Rajojen yli suoritettavista tilisiirroista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin neuvoston direktiivissä 97/5/EY(1) säädetään, että jollei määräajasta ole sovittu, varojen on oltava saajan tilillä rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa koskevan maksumääräyksen vastaanottopäivää seuraavan viidennen pankkipäivän päättyessä(2). Laitokset on lisäksi velvoitettu antamaan asiakkailleen tietoa laitoksen käyttämästä arvopäivästä(3). Se, maksavatko luottolaitokset korkoa asiakkailleen ja kuinka paljon, riippuu tavallisesti liiketoiminnan yleisistä edellytyksistä tai laitoksen ja asiakkaiden välisistä sopimusjärjestelyistä. Tämän suhteen ei ole annettu yleisiä yhteisön tasoisia oikeudellisia velvoitteita eivätkä käytännöt yhteisössä vastaa toisiaan. Kysymys kuuluu ennemminkin vapaan kilpailun piiriin. Siirron toteuttamisaikana pankeille ei yleensä kerry korkoa, vaan ne hyötyvät siitä, että kyseinen rahasumma on käytettävissä eikä niiden itse tarvitse maksaa korkoja kyseisenä aikana. Korkojen jakaminen siirron aikana riippuu valitun selvitysjärjestelmän käytännöistä. Komissiolla ei ole tietoja tästä asiasta. Kyseessä voi olla EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan (ent. 85 artiklan) rikkominen, jos yhtenäinen sopimuskäytäntö täyttää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yhdenmukaistetuille menettelytavoille asettamat kriteerit. (1) EYVL L 43, 14.2.1997. (2) Direktiivin 97/5/EY 6 artikla. (3) Direktiivin 97/5/EY 3 ja 4 artikla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4014/00 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Pinnoitettujen ja uudelleentyöstettyjen renkaiden vienti Brasiliaan.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0083 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4014/00 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Pinnoitettujen ja uudelleentyöstettyjen renkaiden vienti Brasiliaan Aikooko komissio kääntyä Brasilian hallituksen puoleen siitä syystä, että tämä päätti ulottaa nykyisen kiellon, joka koskee käytettyjen renkaiden tuomista Brasilian markkinoille, koskemaan jopa sellaisia pinnoitettuja ja uudelleentyöstettyjä renkaita, jotka ovat asianmukaisesti hyväksyttyjä ja tarkastettuja EU:n tuotteita? Jos ei aio, miksi? Pascal Lamyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3925/00, E-4014/00 ja E-4026/00 (6. helmikuuta 2001) Brasilian Maailman kauppajärjestölle (WTO) ilmoittamien kansallisten ulkomaankauppaa koskevien määräystensä mukaan käytettyjen laitteiden, koneiden ja kulutustavaroiden tuonti on nimenomaisesti kielletty lahjoituksia lukuun ottamatta. Brasilian tulliviranomaiset siirsivät pinnoitettujen renkaiden tuonnin käsittelyn maan oikeusviranomaisille, joiden päätelmän mukaan luvan antaminen tällaiseen tuontiin on vastoin maan kauppamääräyksiä. Näin ollen ne keskeyttivät välittömästi tuontilisenssien myöntämisen näille tuotteille. Kauppaa koskevalla, 25. syyskuuta 2000 annetulla määräyksellä Portaria MDIC/SECEX N:o 08 pyrittiin panemaan täytäntöön kyseinen oikeusviranomaisten päätös. Komissio on tietoinen tästä asiasta ja sen aiheuttamasta huolesta joissakin eurooppalaisissa yrityksissä, jotka tuottavat ja vievät pinnoitettuja renkaita. Brasilian viranomaisiin otettujen alustavien yhteyksien perusteella komissio on ymmärtänyt, että Brasilian hallituksella on käytettyjen tavaroiden osalta terveyteen tai kuluttajansuojaan liittyviä huolia, ja koska edellä mainitulla oikeusviranomaisten päätöksellä ulotettiin käytettyjen tavaroiden määritelmä koskemaan myös pinnoitettuja renkaita, Brasilian viranomaiset ovat antaneet määräyksen Portaria N:o 8, jolla estetään tällaisten renkaiden tuonti. Selviteltyään asiaa lisää alan teollisuuden kanssa komissio ottaa yhteyttä Brasilian hallitukseen perustellakseen näiden tavaroiden erottamista yleisestä käytettyjen tavaroiden luokasta ja selostaakseen eurooppalaista tyyppihyväksyntäjärjestelmää. Jos myönteiseen ratkaisuun ei päästä, komissio harkitsee Brasilian hallituksen vastauksen perusteella, mitä muita toimenpiteitä asiassa voitaisiin toteuttaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2954/00 esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle. Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan kertomuksen esittäminen.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0022 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2954/00 esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan kertomuksen esittäminen Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistymistä Euroopan unionin alueilla koskevan komission toisen kertomuksen esittäminen on myöhästynyt ainakin vuodella sen perusteella, mitä perustamissopimuksen 159 artiklassa on säädetty. Kun otetaan huomioon, että kertomuksen tiedot ja ehdotukset epäilemättä tulevat muodostamaan perustan uuden taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan strategian määrittelylle, koska komissio on valmis esittämään edellä mainitun kertomuksen? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (8. marraskuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin jäsen muistuttaa, EY:n perustamissopimuksessa on vahvistettu, että komission on esitettävä joka kolmas vuosi kertomukset taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta. Näin ollen ensimmäinen annettiin marraskuussa 1996(1) ja toinen oli määrä antaa vuoden 1999 lopussa. Seuraavat seikat ovat kuitenkin johtaneet päätökseen siirtää kolmannen kertomuksen laatimista ja julkaisua vuoden 2001 alkuun. Kuudennen kertomuksen julkaiseminen Euroopan unionin alueiden taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta ja kehityksestä(2) vuoden 1999 alussa ja uudempien tietojen puuttuminen koheesiota koskevan kertomuksen laatimiseksi vuoden 1999 loppuun mennessä olisivat aiheuttaneet sen, että komissio olisi laatinut tilastotietojen perusteella kaksi sisällöltään lähes samanlaista kertomusta. Kautta 20002006 koskevien uusien sääntöjen täytäntöönpanon ensimmäisen vaiheen, toisin sanoen tavoitteen 1 ja 2 aluejako, tavoitetta 1 ja 2 koskevan yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksyminen ja toteutetut jälkiarvioinnit, ansiosta komissiolla on käytettävissään asianmukaisemmat tiedot kuin vuotta aikaisemmin. Lisäksi kertomuksen julkaiseminen vuoden 2001 alussa mahdollistaa laajan eurooppalaisen keskustelun avaamisen koheesiopolitiikan tulevaisuuden suuntaviivoista laajentuneessa unionissa ja sen suhteista kahteen muuhun yhteisön integraation osatekijään, toisin sanoen sisämarkkinoihin ja Euroopan talous- ja rahaliittoon. Tätä varten toukokuussa 2001 järjestetään koheesiota käsittelevä keskustelufoorumi, johon parlamentti osallistuu. (1) ISBN 92-827-8881-4. (2) http://europa.eu.int/comm/regional_policy/document/doc1_en.htm http://europa.eu.int/comm/regional_policy/document/radi/radi_en.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3724/00 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Abruzzon alueen yhtenäinen ohjelma-asiakirja.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3724/00 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (23. marraskuuta 2000) Aihe: Abruzzon alueen yhtenäinen ohjelma-asiakirja - Abruzzon alue on laatinut yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ja esitti sen komissiolle äskettäin. - Kyseinen asiakirja on tehty yhdessä kaikkien alueen taloudellisten ja sosiaalialan tahojen kanssa, ja se on edellisen aluehallituksen hyväksymä. - Aluehallitus antoi etusijan paikallisyhteisöjen demokraattiselle osallistumiselle ja esitti suuntaviivat alueellisesti integroitujen ohjelmien täytäntöönpanolle päätöksessä 617, joka tehtiin 6. huhtikuuta 2000. - Alueellisesti integroituihin ohjelmiin pyrkiminen on johdonmukaista toissijaisuus- ja neuvotteluperiaatteiden kanssa, jotka Euroopan unioni on asettanut vuosien 20002006 suunnittelun perustaksi. - Abruzzon uusi aluehallitus peruutti käsittämättömästi edellä mainitun päätöksen 21. kesäkuuta 2000. - Tämä päätös ei ole poliittisesti yhdenmukainen muiden alueiden tekemien päätösten kanssa eikä sen kanssa, että kehitetään aluekeskeistä politiikkaa ja hyödynnetään täysipainoisesti paikallisia voimavaroja, vaan se muuttaa kokonaan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan perusajatuksen, koska alueellisesti integroidut ohjelmat ovat yhtenäisen ohjelma-asiakirjan olennainen väline. Mitä Euroopan komissio aikoo tehdä, jotta alkuperäistä päätöstä noudatetaan? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2000) Ehdotettu Abruzzon tavoite 2 -alueita koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja vuosiksi 20002006 on virallisesti toimitettu komissiolle 3. marraskuuta 2000, ja se on otettu tutkittavaksi 17. marraskuuta 2000. Komissio tutkii parhaillaan tätä ehdotusta, jotta se voi laatia jäsenvaltiolle annettavat neuvotteluvaltuudet, ja jotta neuvottelut voidaan aloittaa ja yhtenäinen ohjelma-asiakirja voidaan hyväksyä komissiossa mahdollisimman pikaisesti. Komissio tutkii samassa yhteydessä myös mainitun yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanon edellytyksiä, mukaan lukien mahdollinen alueellisesti integroitujen hankkeiden hyödyntäminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3527/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteiskunnallisen perustiedon ulottaminen kaikille.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0154 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3527/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Yhteiskunnallisen perustiedon ulottaminen kaikille Komissiolle on esitetty neljän maan (Espanjan, Tanskan, Ruotsin ja Ranskan) yliopistojen, tutkimuslaitosten ja kasvatustieteellisten koulutuslaitosten laatima hanke nimeltään Lapset ja nuoret, joilla on sosiaalisia vaikeuksia saada perustietoja: uusi tekniikka koulutus- ja kulttuurivalmiuksien parantamisen välineenä (SERD-2000-00234). Hanke on äärimmäisen tärkeä sosiaalisen syrjäytymisen ennalta ehkäisemiseksi. Missä tilanteessa hankkeen käsittely on? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2000) Komissio on lokakuussa 2000 arvioinut riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella ehdotukset, jotka on jätetty Sosioekonomisen tietopohjan parantaminen -avaintoiminnon toisen ehdotuspyynnön yhteydessä (IHP-KA1-001). Parlamentin jäsenen mainitsema ehdotus on jätetty tämän ehdotuspyynnön yhteydessä. Ehdotuksen koordinaattorille on ilmoitettu arvioinnin tuloksesta, jonka mukaan ehdotuksen saama lopullinen arvosana jäi nk. kynnysarvon alapuolelle, minkä vuoksi sitä ei voida ottaa huomioon. Kopio ehdotuksen arviointiraportin yhteenvedosta lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3453/00

esittäjä(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle

(7. marraskuuta 2000)

Aihe: Euroopan komission valintamyymälän sulkemissuunnitelmat

Komission henkilöstökomitean tiedotteiden mukaan virkamiesten käyttöön varattu valintamyymälä (Economat) aiottaisiin sulkea. Toisin kuin lehdistössä on väitetty, Economat ei ole verovapaa myymälä vaan EU:n toimielinten yhteydessä toimiva aivan oikea ja asianmukainen henkilöstön valintamyymälä, josta virkamiehet voivat ostaa elintarvikkeita ja oman maansa erityistuotteita.

Economat-myymälässä ei siis ole kyse etuoikeuksista, onhan kaikilla ministeriöillä ja julkisilla ja yksityisillä organisaatioillakin omat kauppansa. Lisäksi myös Euroopan parlamentin kvestorikollegio keskusteli äskettäin pitämässään kokouksessa valintamyymälän avaamisesta.

Miten komissio perustelee mahdollista päätöstään sulkea Economat-myymälä?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(14. joulukuuta 2000)

Yhtenä Economat-valintamyymälöiden perustamissyynä 1960-luvulla oli antaa komission virkamiehille ja muulle henkilöstölle mahdollisuus ostaa eri jäsenvaltioiden omia ruokaerikoisuuksia ja muita tuotteita, joita Brysselistä ja Luxemburgista ei tuohon aikaan ollut saatavana. Kuten kysymyksen esittänyt parlamentin jäsen toteaa, näissä valintamyymälöissä ei ole koskaan ollut kyse etuoikeudesta.

Tilanne on tietenkin muuttunut perustamista seuranneina vuosina, ja Economat-myymälöiden tuotteita on nykyisin helppo löytää monista supermarketeista tai erikoismyymälöistä. Valintamyymälöiden alkuperäistä olemassaolon oikeutusta ei siis enää ole olemassa.

Muutama vuosi sitten komissio pyrki toimielinten väliseen yhteistyöhön siinä toivossa, että sen avulla olisi saavutettu säästöjä ja että se olisi tehnyt voimavarojen tehokkaammasta käytöstä mahdollista.

Valitettavasti neuvottelut eivät tuottaneet tulosta. Parlamentti on päättänyt käyttää Brysselissä olevaa rakennustaan joka oli alkujaan tarkoitettu Centre inter-institutionnelle d'achats'n sijaintipaikaksi muihin tarkoituksiin ja tutkia muita vaihtoehtoja, muun muassa yömyymälän ja virtuaalimyymälän avaamista vastatakseen kuluttajien mahdollisiin tarpeisiin.

Kuluvan vuoden heinäkuussa komissio päätti komissaarien erityisryhmän laatiman katsauksen (joka tehtiin voimavarojen sovittamiseksi ensisijaisiin toimintoihin) perusteella hylätä tai vähentää tiettyjä toimintoja, joita ei pidetty elimen ydintehtävinä. Päätökset koskivat myös ehdotettua Economat-valintamyymälöiden toiminnasta vetäytymistä ja siten myymälöiden sulkemista.

Komissio ymmärtää tietenkin henkilöstön toiveen helposti käytettävissä olevista ostosmahdollisuuksista. Economat-myymälöiden ehdotettua sulkemista edeltävänä aikana komissio analysoi mahdollisuutta käynnistää tarjouskilpailu, jonka tarkoituksena on löytää yksityisiä toimijoita, jotka ovat kiinnostuneita komission henkilöstön tai muiden kuluttajien suoraan tilaamien tuotteiden toimittamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3826/00 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE) komissiolle. Valpolicella-merkin sopimaton käyttö rattijuoppouden vastaisessa mainoskampanjassa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3826/00 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Valpolicella-merkin sopimaton käyttö rattijuoppouden vastaisessa mainoskampanjassa Veronassa ilmestyvässä l'Arena-lehdessä 12.11.2000 julkaistussa artikkelissa todetaan, että Valpolicella-yhtiön mainoksia on käytetty Irlannissa sopimattomalla ja haitallisella tavalla rattijuopumuksen vastaisessa kampanjassa. Kampanjassa käytetään Valpolicella-merkkiä, jossa sanan sisällä olevat, punaisella kirjoitetut kirjaimet police tulevat korostuneesti esiin ja luovat ilmiselvän yhteyden viinin nimen ja poliisivoimien välille. Vaikka ajatus rattijuoppouden vastaisen mainoskampanjan aloittamisesta onkin arvokas ja aiheellinen, eikö komissio kuitenkin katso, että jonkin tietyn tarkistetun alkuperänimityksen (kuten tässä tapauksessa Valpolicella-yhtiön) käyttäminen on herjaavaa ja aiheuttaa kyseiselle merkille huomattavaa taloudellista vahinkoa? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän tilanteen korjaamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (21. maaliskuuta 2001) Irlannin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, ettei Irlannissa ole järjestetty mitään sellaista virallista rattijuoppouden vastaista kampanjaa, johon liittyisi parlamentin jäsenen mainitsemia seikkoja. Veronassa ilmestyvän Arena-lehden artikkeli eräisiin Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuotuihin tuotteisiin liittyvistä toimista on tahaton yksittäistapaus. Tuotteet poistettiin markkinoilta heti kun Irlannin viranomaiset saivat tietää kyseisestä mainonnasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3739/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Kurdikylän tuhoaminen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0037 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3739/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (28. marraskuuta 2000) Aihe: Kurdikylän tuhoaminen Millä perusteella EU myöntää mahdollista tukea hankkeelle, joka merkitsee Eufrat- ja Tigris-jokien patoamista ja suurten alueiden hukuttamista veden alle Kaakkois-Turkissa, ja joka mm. uhkaa hukuttaa kurdien historian kannalta arvokkaan ikivanhan kurdikylän? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Komissiolla ei ole aikomusta käyttää yhteisön talousarviovaroja Tigris- ja Eufrat-jokien patojen rahoittamiseen. Sen sijaan se suunnittelee osallistuvansa aluekehitysohjelman rahoitukseen GAP-alueella. Ohjelman erityistavoitteena on lisätä työllisyyttä, tukea maaseutuväestön tulonhankintaa, kunnostaa keskeisiä kulttuuriperintökohteita, edistää alueen kulttuuri- ja matkailuantia sekä kohentaa alueen ympäristön tilaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3834/00 esittäjä(t): Raina Echerer (Verts/ALE) komissiolle. Eläinkuljetusten valvonta.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3834/00 esittäjä(t): Raina Echerer (Verts/ALE) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Eläinkuljetusten valvonta Jäsenvaltioiden viranomaiset ovat tähän asti ilmeisesti valvoneet virallisesti ainoastaan tarkastuksia, joista säädetään komission asetuksen (EY) N:o 615/98(1) 2 artiklan 2 kohdassa, sekä tarvittaessa kolmannessa maassa sijaitsevasta purkupaikasta tehtävien asiakirjojen laatimista, josta säädetään kyseisen asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa. Pelkästään eläinkuljetuksia koskevien lomakkeiden muotoilusta saa sen vaikutelman, että virallisilta eläinlääkäreiltä saatavia yksityiskohtaisia tietoja ei pidetä tarpeellisina tai että niitä ei edes ole mahdollista saada. Lisäksi kansalliset viranomaiset suorittaessaan tutkimusvelvollisuuttaan eivät käytännössä noudata täysin tai lainkaan direktiiviä 91/628/ETY, joka on annettu eläinten suojelusta kuljetusten aikana ja jonka noudattamisesta on säädetty asetuksen (EY) N:o 615/98 1 artiklassa, eivätkä he sovella riittävästi kyseisiin menettelyihin liittyviä toimia. Mihin toimiin komissio ryhtyy sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden viranomaiset valvovat riittävän tarkasti, että kaikki komission direktiivissä (EY) N:o 615/98 ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 805/68(2) mainitut vientituen maksamiselle asetetut ehdot täyttyvät, ennen kuin vientituki myönnetään? (1) EYVL L 82, 19.3.1998, s. 19. (2) EYVL L 148, 28.6.1968, s. 24. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 2001) Vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä elävien nautaeläinten hyvinvoinnin osalta kuljetuksen aikana 18 päivänä maaliskuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 615/98 2 ja 3 artiklassa säädetään yhteisön alueelta poistuttaessa tehtävistä järjestelmällisistä tarkastuksista sekä kolmansissa maissa eläinten purkamisen yhteydessä tehtävistä tarkastuksista. Asetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuen maksamisesta vastuussa olevien kansallisten viranomaisten on valvontakertomusten ja/tai muiden käytettävissä olevien seikkojen perusteella todettava, onko eläinten hyvinvointia kuljetuksen aikana koskevan direktiivin säännöksiä noudatettu ja onko vientitukea näin ollen maksettava. Parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetään tiedoksi yhteenvetotaulukko, josta ilmenee mainitun asetuksen soveltamisesta jäsenvaltioille aiheutuneet taloudelliset seuraukset. On syytä todeta, että vientituki evättiin 3 150 eläimeltä jaksolla 1.9.1998 30.6.2000. Asetuksen (EY) N:o 615/98 soveltamista koskeva kysymys on kyseisen asetuksen hallinnosta vastaavan komitean esityslistalla. Jäsenvaltioiden kanssa jatketaan asiaa koskevia keskusteluja, joiden tavoitteena on asetuksen yhdenmukaisempi soveltaminen. Tämän lisäksi komissio tekee parhaillaan jäsenvaltioiden maksajavirastojen kanssa tutkimusta, jonka avulla pyritään arvioimaan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 615/98 säännösten soveltamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3220/00 esittäjä(t): Mary Honeyball (PSE) komissiolle. Kypros ja Akamasin kehittäminen.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0061 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3220/00 esittäjä(t): Mary Honeyball (PSE) komissiolle (17. lokakuuta 2000) Aihe: Kypros ja Akamasin kehittäminen Voiko komissio kertoa kantansa Kyproksen hallituksen suunnittelemaan päätökseen, jossa annettaisiin lupa Akamasin niemimaan kehittämiseen turismitarkoitukseen sopivaksi? Onko tällainen päätös komission mielestä Euroopan unionin Natura 2000:n ympäristöpolitiikan mukainen? Voiko komissio kertoa, miten tätä asiaa käsitellään liittymisneuvotteluissa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 2000) Kuten komissio ilmoitti vastauksessaan Chris Daviesin kirjalliseen kysymykseen E-2905/00(1), se seuraa tarkoin Akamasin niemen tilannetta erilaisin käytettävissään olevin keinoin. Näitä keinoja ovat ympäristöasioita käsittelevä liittymisneuvottelujen osa, ympäristökysymyksiin liittyvät tekniset yhteydet Kyproksen viranomaisiin sekä liittymistä valmistelevat välineet, muun muassa määräaikaiskertomus edistymisestä liittymisvalmisteluissa. Komissio antoi Akamasin tilanteesta yksityiskohtaisen selostuksen yhteisön ja Kyproksen edustajista koostuvalle parlamentaariselle sekavaliokunnalle 10. lokakuuta 2000. Kyproksen viranomaiset tekivät maaliskuussa 2000 muutamia väliaikaisia päätöksiä, joilla pyrittiin varmistamaan Akamasin niemen kestävä hoito. Viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että lopulliset päätökset tehdään sen jälkeen, kun asiasta on käyty vuoropuhelua asianomaisten tahojen kesken, ottaen tällöin huomioon asian kannalta olennainen yhteisön säännöstö sekä kansainväliset ja kansalliset velvoitteet. Osana ympäristöalan liittymisvalmisteluja Kypros aikoo esitellä luontotyyppidirektiivin eli luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(2) mukaisesti luettelon alueista, joita ehdotetaan Natura 2000 -verkostoon sisällytettäviksi erityisiksi suojelualueiksi. Ehdotuksessa on tarkoitus määritellä selvästi kyseisten alueiden rajat. Kyproksen viranomaiset saavat apua LIFE-ohjelmaan kuuluvasta hankkeesta, jossa laaditussa näiden alueiden alustavassa luettelossa mainitaan myös Akamasin alue. Natura 2000 -suojelualueiden nimeäminen on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2001 jälkipuolella. Siihen asti komissio aikoo seurata, toimiiko Kypros tämän lainsäädännön hengessä ottamalla suojelunäkökohdat huomioon Akamasin alueella. (1) Katso sivu 19. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.