Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2003/98 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Investointipankki Euroopan unionin valtiovarainministerit päättivät Euroopan investointipankin valtuuston jäsenen ominaisuudessaan korottaa pankin pääoman 100 miljardiin ecuun. Näkeekö komissio edullisten lainojen myöntämisessä mahdollisuuden helpottaa ehdokasvaltioiden lähentymistä osana jäsenyyttä edeltävää strategiaa? Jos näin on, millaisia konkreettisia hankkeita komission mukaan pitäisi tukea? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Yhteisön rahoituslaitoksena toimiva Euroopan investointipankki (EIP) tarjoaa rahoitustukea sellaisiin investointihankkeisiin, joilla toteutetaan yhteisön sisäisiä ja ulkoisia tavoitteita. Tätä varten se lainaa pääomamarkkinoilta julkisille tai yksityisille toimijoille myöntämiensä lainojen (26,22 miljardia ecua vuonna 1997) rahoittamiseksi tarvittavat varat. Kuten muidenkin pankkien toimintaa, EIP:n toimintaa säätelee sen merkityn pääoman ja lainojen enimmäismäärän välinen suhde. Tämä suhde on EIP:n perussäännön mukaisesti 1: 2,5. Myönnettyään 31. päivään joulukuuta 1997 mennessä lainoja yhteensä 142,7 miljardin ecun edestä teoreettisen enimmäismäärän ollessa 155 miljardia ecua EIP:n oli korotettava pääomaansa voidakseen jatkaa yhteisön tavoitteiden toteuttamiseen tähtäävää lainatoimintaansa. Tämän vuoksi pankin valtuusto päätti 5. kesäkuuta 1998 korottaa pankin merkityn pääoman 1. tammikuuta 1999 alkaen 100 miljardiin ecuun ja määritteli näin lainojen teoreettiseksi enimmäismääräksi 250 miljardia ecua. EIP:n rahoituskapasiteetin nostamisesta on etua sen niin yhteisössä kuin kolmansissakin maissa toteuttamille toimille. Jäsenyyttä edeltävän strategian osalta EIP on Ecofin-neuvoston tammikuussa 1997 antaman kehotuksen mukaan lisännyt jäsenyyttä hakeneille maille myöntämäänsä tukea ottamalla vuoden 1998 alussa käyttöön 3,5 miljardin ecun suuruisen jäsenyyttä edeltävän tukijärjestelmän, joka on voimassa vuoteen 2000. Tämä järjestelmä täydentää EIP:n jo käyttöön ottamaa vastaavansuuruista (3,52 miljardia ecua) yhteisön toimeksiantoon perustuvaa lainajärjestelyä ja kaksinkertaistaa näin ollen EIP:n mahdollisuudet rahoittaa investointeja jäsenyyttä hakeneissa maissa. EIP suunnitteleekin myöntävänsä vuosien 1998 ja 1999 aikana lainoja yhteensä 5,5 miljardia ecua. Komissio katsoo, että tämä summa riittää jäsenyyttä hakeneissa maissa toteuttavien toimenpiteiden rahoittamiseen tammikuuhun 2000 asti. Kyseistä tukijärjestelmää ja toimeksiannettua järjestelyä käytetään jäsenyyttä hakeneiden valtioiden pyrkimysten tukemiseen niiden valmistellessa liittymistä yhteisöön. Kumppanuussopimusten mukaisesti tukea myönnetään erityisesti hankkeisiin, jotka edistävät yhdentymistä ja yhteisön säännöstön hyväksymistä esimerkiksi ympäristönsuojelun, liikenne- ja energiaverkkojen kehittämisen (erityisesti Euroopan laajuiset verkot), teollisen kilpailukyvyn ja aluekehityksen aloilla. Jäsenyyttä edeltävän strategian mukaisesti komissio ja EIP osallistuvat jatkossakin aktiivisesti hankkeiden yhteisrahoitukseen, erityisesti ympäristön ja liikenteen aloilla. Yhteisrahoitus toteutetaan Phare-ohjelmaan kuuluvien, EIP:n lainoja täydentävien tukien muodossa, mikä vähentää jäsenyyttä hakeneille maille aiheutuvia kustannuksia. Yhteisrahoitettuihin hankkeisiin liittyvät maksusitoumukset olivat vuoden 1997 lopussa EIP:n osalta yhteensä 1 756 miljoonaa ecua ja Pharen osalta 719 miljoonaa ecua.