ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2542/00 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaisia yrityksiä koskevat ei-välttämättömät hallinnolliset muodollisuudet.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2542/00 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (25. heinäkuuta 2000) Aihe: Eurooppalaisia yrityksiä koskevat ei-välttämättömät hallinnolliset muodollisuudet Noin vuosi sitten, nimittäin 29. huhtikuuta 1999, komissio toimitti neuvostolle toimintasuunnitelman eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä rajoittavien ei-välttämättömien hallinnollisten muodollisuuksien poistamiseksi. Voiko komissio kertoa minulle, mitkä jäsenvaltiot ovat ottaneet kantaa tähän aloitteeseen ja mikä oli niiden unionin maiden reaktio, jotka sijaitsevat unionin äärilaidoilla ilman manneryhteyttä muihin unionin jäsenvaltioihin ja joiden yrityksillä on erityisiä vaikeuksia päästä suurille markkinoille ja korkeammat kuljetuskustannukset? Erityisesti haluaisin saada tietää, mitä ongelmia Kreikka syrjäisenä maana ja maana, jolla on lisähankaluuksia laajojen saarialueidensa vuoksi, on tuonut esiin? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (20. syyskuuta 2000) Vastauksena Eurooppa-neuvoston Cardiffin kokouksen päätelmiin, jotka koskivat BEST-työryhmän suosituksia, teollisuusneuvosto vahvisti yksimielisesti kokouksessaan 29. huhtikuuta 1999 toimintasuunnitelman yrittäjyyden kannustamiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi jäsenvaltioiden ja komission toimivallan puitteissa. Jäsenvaltiot ovat tämän jälkeen jatkuvasti tuoneet ilmi voimakkaan poliittisen tukensa BEST-tavoitteille. Muiden jäsenvaltioiden tavoin Kreikkakin on aktiivisesti kannattanut toimintasuunnitelmaa. Komissio ei voi antaa enempää tietoja Kreikan hallituksen esille tuomista erityisongelmista tai muista teollisuusneuvostossa 29. huhtikuuta 1999 käytyihin neuvotteluihin liittyvistä teknisistä seikoista, sillä nämä neuvottelut käytiin teollisuusneuvoston valmistelevan ryhmän kokouksissa. Komissio kehottaa siksi arvoisaa parlamentin jäsentä osoittamaan kysymyksensä neuvostolle lisätietojen saamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0943/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Suolakyllästeiden käyttö puunkäsittelyssä.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0013 - 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0943/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (30. maaliskuuta 2000) Aihe: Suolakyllästeiden käyttö puunkäsittelyssä Suolakyllästeiden (wolmanzouten) käytöllä puunkäsittelyssä (kyllästetty puu) on ihmisille ja ympäristölle vakavia seurauksia. Suolakyllästeet sisältävät erittäin myrkyllistä arseenia, kromi IV:ää ja kuparia. Kyllästettyä puuta käytetään muun muassa leikkimökkien, aitojen, lelujen, pergoloiden, puutarhakalusteiden ja ratapölkkyjen valmistuksessa. Vuoden 2000 helmikuusta lähtien ei Alankomaissa enää saa myydä kyllästetystä puusta valmistettuja tuotteita. Valtioneuvosto on päätöksellään lisäksi kieltänyt kyllästetyn puun silppuamisen. Kyllästettyä puuta ei myöskään saa käyttää sähkökeskusten energianlähteenä, lastulevyjen ja eläinrehujen valmistusaineena, katemateriaalina puutarhoissa ja puiden ympärillä tai karjasuojissa olkien korvikkeena. Lehtitietojen mukaan Alankomaiden viranomaiset ovat kuitenkin ummistaneet silmänsä syöpää aiheuttavan puusilpun viemiselle muihin jäsenvaltioihin, missä sitä käytetään lastulevyjen, lelujen ja muiden vastaavien tuotteiden valmistuksessa. Viranomaisten toiminta on siten usean EU:n direktiivin kirjaimen ja hengen vastaista. Onko neuvosto tietoinen, että syöpää aiheuttavaa puusilppua viedään Alankomaista muihin jäsenvaltioihin? a) Jos vastaus on myönteinen, mistä jäsenvaltioista on kyse? b) Jos vastaus on kielteinen, aikooko neuvosto tutkia asiaa, kun otetaan huomioon silpun ihmiselle ja luonnolle kielteiset vaikutukset ja usean EU:n direktiivin rikkominen? Vastaus (29. syyskuuta 2000) Arvoisa parlamentinjäsen lienee tietoinen siitä, että kyllästetyn puun vienti jätteenä kuuluu Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvontaa koskevan asetuksen 259/93 soveltamisalan piiriin. Arvoisa parlamentinjäsen on varmasti tietoinen myös siitä, että mahdollinen kyllästetyn puun luokittelu kuuluu vaarallisia jätteitä koskevan direktiivin 91/689/ETY soveltamisalan piiriin. Komission tehtävänä on toteuttaa tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet sen varmistamiseksi, että edellä mainittua yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2102/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Osteoporoosi.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0144 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2102/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Osteoporoosi Komissio julkaisi 10. kesäkuuta 1998 ennaltaehkäisevän toimintasuunnitelman sisältävän raportin osteoporoosin ilmenemisestä Euroopan unionissa (CE-09-97-915-EN-C). Osteoporoosia pahenevana terveysongelmana pitävät tahot pitivät raportin esittämistä erittäin myönteisenä. Tuolloin osteoporoosialan järjestöille luvattiin, että raporttiin sisältyneistä kahdeksasta erityissuosituksesta tehtäisiin mahdollisimman pian ehdotus EU:n toiminnaksi. Kuluneiden kahden vuoden aikana ei ole kuitenkaan kuultu mitään uutta unionin tulevista toimista. Voiko komissio kertoa, millaisia toimia se ehdottaa ja milloin se esittää ehdotuksensa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Komissio pitää osteoporoosia erittäin merkittävänä ongelmana, sillä sen vaikutus kansanterveyteen kasvaa koko ajan. Komissio on voinut tukea osteoporoosia käsittelevän raportin laatimista terveyden edistämistä koskevan ohjelman yhteydessä. Raportti käsittää alan ammattiväelle, päättäjille sekä väestölle tarkoitettuja suosituksia. Se auttaa myös määrittämään, mitä toimia yhteisön laajuisesti voidaan parhaiten toteuttaa. Komissiolla on ilo ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että valmisteilla on parhaillaan ehdotus osteoporoosia käsitteleväksi neuvoston suositukseksi. Komissio aikoo toimittaa ehdotuksen neuvostolle tämän vuoden loppupuolella. Neuvoston suositukseen sisältyy erityisiä suosituksia, jotka liittyvät terveystilanteen seurantaan, terveyden edistämiseen ja tutkimukseen, sekä terveydenhuoltojärjestelmiä koskevia suosituksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1991/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Vitamiinien tuotanto.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1991/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Vitamiinien tuotanto Tanskalainen yhdistys Landsforeningen Den Lokale Andel sai vuonna 1999 tietää, että vitamiinialalla on ilmennyt kartelloitumista ja että USA:ssa oli tämän johdosta jouduttu maksamaan suuria sakkoja. Yhdistys kääntyi tämän jälkeen komission puoleen 19. elokuuta 1999. Koska komissiolta ei saatu vastausta, yhdistys otti marraskuussa 1999 yhteyden pääosastoon IV, josta ilmoitettiin, että päätöstä oltiin valmistelemassa ja että se tehtäisiin melko pian. Virallista ilmoitusta oletetusta rikkomuksesta ei siksi tehty. Käsitteleekö komissio parhaillaan asiaa? Miten pitkälle komissio on edistynyt asian käsittelyssä? Milloin asiasta voidaan odottaa tehtävän päätös? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2000) Komissio voi vahvistaa, että se tutkii parhaillaan väitettyjä kilpailunvastaisia käytäntöjä Euroopan vitamiinimarkkinoilla. Koska asian tutkiminen on kesken, menettelyn vaiheista tai todennäköisestä lopputuloksesta ei voida vielä esittää arvioita. Tutkimuksessa ollaan kuitenkin jo varsin pitkällä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2728/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Keskimääräinen tilakoko.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2728/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Keskimääräinen tilakoko Voiko komissio ilmoittaa keskimääräisen tilakoon hehtaareina kussakin jäsenvaltiossa vuosittain viimeisen kymmenen vuoden aikana? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2723/00, E-2724/00, E-2725/00, E-2726/00 ja E-2728/00 (14. syyskuuta 2000) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1694/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsalaisten tahojen EMU-tiedotukseen saama tuki.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1694/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Ruotsalaisten tahojen EMU-tiedotukseen saama tuki Voisiko komissio lähettää allekirjoittaneelle luettelon niistä ruotsalaisista järjestöistä, jotka ovat vuoden 1998 jälkeen saaneet taloudellista tukea EMU:un liittyvään tiedotukseen sekä kertoa kuinka suurista summista on kyse? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 2000) Vuonna 1998 Stiftelsen Sverige i Europa -säätiölle annettiin yksi ainoa avustus, jonka suuruus oli 84 317 euroa. Vuonna 1999 allekirjoitettiin Ruotsin hallintoviranomaisten kanssa sopimus 535 855 euron suuruisesta avustuksesta seuraavia toimintoja varten: yrityksille suunnattu tiedotus, yleisölle suunnattu tiedotus, erityisesti valtion ylläpitämän toimiston vastauspalvelu euroa koskeviin kysymyksiin, Internet-sivusto ja perusaineistoa, esimerkiksi esitteitä ja kuuntelukasetteja, sekä kunnallisia tiedotuspisteitä. Ruotsin hallitukselta voi tiedustella suoraan, mitkä ruotsalaiset organisaatiot ovat osallistuneet tähän toimintaan. Vuonna 2000 samansuuruinen määräraha on varattu sopimuksen jatkoa varten, mikäli sopimuksen allekirjoitukseen vaadittavat ehdot täytetään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1283/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Jätteiden vienti kolmansiin maihin / Baselin yleissopimus.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0035 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1283/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Jätteiden vienti kolmansiin maihin / Baselin yleissopimus Kansainvälisistä sopimuksista huolimatta (myrkyllisten) jätteiden vienti kehitysmaihin lisääntyy. Baselin yleissopimuksessa ja asetuksessa (ETY) N:o 259/93(1) säädetään jätteiden rajat ylittävästä siirrosta. Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman mukaan OECD-maat kuljettivat vuonna 1989 viidenneksen jätteistään rajojensa ulkopuolelle. YK:n tutkijan Fatma-Zohra Ksentinin mukaan Australia, Yhdysvallat ja EU:n jäsenvaltiot Alankomaat, Saksa ja Englanti ovat suurimpia jätteiden viejiä. Häntä huolestuttaa erityisesti yleistynyt tapa kuljettaa myrkyllinen jäte kehitysmaihin ja kipata se yksinkertaisesti siellä maastoon. 1. Miten Baselin yleissopimuksen ja asetuksen (ETY) N:o 259/93 täytäntöönpano on varmistettu Euroopan unionissa, erityisesti a) mikä yksikkö on siitä vastuussa b) kuinka monen virkamiehen voimin c) kuinka monta tarkastusta yksikkö toteuttaa vuosittain d) missä tarkastukset tehdään? 2. Kuinka paljon ryhmään 1 kuuluvaa jätettä Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat vieneet kolmansiin maihin Baselin yleissopimuksen ja asetuksen (ETY) N:o 259/93 voimaantulon jälkeen (eriteltynä vuoden, vievien jäsenvaltioiden ja määränpään mukaan)? 3. Kuinka paljon ryhmään 2 kuuluvaa jätettä Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat vieneet kolmansiin maihin Baselin yleissopimuksen ja asetuksen (ETY) N:o 259/93 voimaantulon jälkeen (eriteltynä vuoden, vievien jäsenvaltioiden ja määränpään mukaan)? 4. Kuinka paljon on todettu rikkomuksia EU:n jätteiden kolmansiin maiden viennin yhteydessä Baselin yleissopimuksen ja asetuksen (ETY) N:o 259/93 voimaantulon jälkeen, erityisesti: a) missä jäsenvaltioissa? b) mihin kolmansiin maihin? c) mitkä yritykset syyllistyivät rikkomuksiin? d) mistä aineista ja kuinka suurista määristä oli kyse (yksityiskohtainen selvitys aineen tyypistä ja määrästä) e) milloin (todetut rikkomukset aikajärjestyksessä)? (1) EYVL L 30, 6.2.1993, s. 1. Vastaus (18.19. syyskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan. Baselin yleissopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät kysymyksen kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan ja asetuksen 259/93/ETY täytäntöönpanoon liittyvät kysymykset komission toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3148/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön varojen käyttö.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0228 - 0228



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3148/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (6. lokakuuta 2000) Aihe: Yhteisön varojen käyttö Portugalilainen elintarvikealan yritys Electro Moagem do Marco S.A., jolla on noin 70 työtekijää, on toiminut yli 70 vuotta Marco de Canaveses -nimisellä paikkakunnalla, sisämaassa, jossa on vähän teollisuutta. Eräiden tietojen mukaan tämä yritys, joka sai IPQ:n (Instituto Português da Qualidade) myöntämän laatutodistuksen vuonna 1999, on saanut miljoonia escudoja yhteisön varoja tuotantonsa uudenaikaistamista varten. Silti työntekijöille ei nyt makseta palkkoja ja yritys on vararikon partaalla. Pitääkö paikkansa, että Electro Moagem do Marco S.A. -yritykselle on myönnetty yhteisön varoja? Kuinka suuresta summasta on kyse? Valvotaanko näiden varojen käyttöä, ja onko niitä tarkoitettu työpaikkojen säilyttämiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2184/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Parempi sääntely.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0157 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2184/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Parempi sääntely Lissabonin huippukokouksessa sitouduttiin sääntelyn parantamiseen. Mitä komissio aikoo tehdä tämän toteuttamiseksi? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 2000) Komissio aikoo esittää ensi vuoden alussa sääntelyn parantamista käsittelevän poliittisen asiakirjan ja se tutkii parhaillaan olemassa olevia aloitteita (yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevä Task Force (ns. BEST-ryhmä), yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointi, sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistamista koskeva SLIM-aloite ja yrityspaneeli) lisätäkseen niiden välistä synergiaa ja parantaakseen niiden mahdollisuuksia luoda parempi sääntely-ympäristö yrityksille. Asiakirja laaditaan maaliskuussa 2001 Tukholmassa kokoontuvan Eurooppa-neuvoston käsiteltäväksi. Politiikan uudelleentarkastelun myötä komissio saa myös tilaisuuden pohtia sitä, kuinka paljon sääntelyä tarvitaan uusien taloudellisen toiminnan muotojen alalla (verkkokauppa ym.), millaisia mahdollisuuksia yhteissääntely tarjoaa ja kuinka voidaan parhaiten varmistaa, että kansallinen lainsäädäntö ei aiheuta lisävelvollisuuksia yrityksille. Käynnissä olevissa valmisteluissa keskitytään erityisesti siihen, kuinka voidaan varmistaa yhteisön uuden lainsäädännön huolellinen valmistelu. Tätä tarkoitusta varten komissio tutkii, mitä mahdollisuuksia vaikutusten uudet arviointikeinot tarjoavat, ja sitä, voidaanko lainsäädäntöehdotusten valmistelun aikaisia kuulemismenettelyjä laajentaa. Komissio aikoo myötävaikuttaa Ranskan puheenjohtajakaudella tehtyyn aloitteeseen, jonka mukaan julkisen hallinnon toiminnasta vastuussa olevien ministerien olisi keskusteltava kansallisen ja yhteisön lainsäädännön laadusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2176/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Pohjoisamerikkalaisten matkailijavirtojen elvyttäminen Espanjan Costa del Sol -rannikolla.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0165 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2176/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Pohjoisamerikkalaisten matkailijavirtojen elvyttäminen Espanjan Costa del Sol -rannikolla Syistä, jotka eivät ole tiedossa, yhdysvaltalaisten matkailijoiden määrä matkailun kannalta merkittävällä Málagan Costa del Sol -rannikolla (Espanja) on laskenut 20 vuoden takaisesta 450 000 matkailijasta nykyiseen 80 000 matkailijaan. Pohjoisamerikkalaisten matkailijoiden varakkuuden vuoksi tästä on ollut vakavia seurauksia. Paikalliset viranomaiset ovat käynnistäneet tehokampanjan näiden matkailijoiden houkuttelemiseksi takaisin muun muassa parantamalla matkailuyritysten laatua ja niissä työskentelevien koulutusta. Voiko komissio kertoa, miten Euroopan unioni voisi yhdessä asianomaisten Espanjan viranomaisten kanssa selvittää syitä pohjoisamerikkalaisten matkailijoiden määrän huomattavalle vähenemiselle Málagan Costa del Sol -rannikolla ja miten kyseiset matkailijat voitaisiin houkutella takaisin? Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2176/00 ja E-2240/00 (19. syyskuuta 2000) Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti on jäsenvaltioiden paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten tehtävänä tietää, tutkia, analysoida ja tarvittaessa korjata rakenteelliset syyt, jotka saattavat aiheuttaa matkailijoiden vähenemisen Costa del Solin alueella tai muualla. Toimiessaan yhteisön välineiden ja politiikan eri osa-alueiden katalysaattorina komissio voi auttaa jäsenvaltioiden viranomaisia kehittämään matkailun mahdollisuuksia. Komissio on äskettäin julkaissut Internet-sivustollaan matkailualaa koskevan oppaan EU schemes in support of tourism. An Internet road-map for the tourism sector. Komissio työskentelee parhaillaan neuvoston toimeksiannosta ja yhteistyössä jäsenvaltioiden valitsemien asiantuntijoiden kanssa eurooppalaisen matkailun kehittämiseksi. Tämä työ liittyy tiedotukseen, koulutukseen, matkailutuotteiden laatuun sekä ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen edistämiseen matkailun alalla. Tässä tarkoituksessa on perustettu neljä työryhmää, jotka antavat vuoden 2001 loppuun mennessä loppuraportin päätelmineen ja suosituksineen. Komissio analysoi tämän raportin perusteella matkailuun liittyvää politiikkaansa tulevina vuosina. Komissio on suorittanut kolme tutkimusta voidakseen tarjota eurooppalaisille matkailuyrityksille ja -kohteille suuntaviivat siitä, kuinka ne voivat toteuttaa integroidun laatujohtamisstrategian rannikko-, kaupunki- ja maaseutukohteissa. Suuntaviivoihin on valittu parhaat käytännöt, ja niissä esitetään päätelmiä ja suosituksia siitä, miten integroitua laatustrategiaa voidaan toteuttaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2323/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Attikan Shiniasin alueen liittäminen Natura 2000 -verkostoon.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2323/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Attikan Shiniasin alueen liittäminen Natura 2000 -verkostoon Maailman luonnonsäätiö (WWF) ehdotti Euroopan komissiolle 2 326 uuden alueen lisäämistä jäsenvaltioiden valitsemiin Natura 2000 -verkoston (direktiivi 92/43/ETY(1)) alueisiin. Näiden uusien alueiden joukossa on mainittu ensisijaisesti suojeltavana kohteena Attikan Shiniasin kosteikkoalue. Kun otetaan huomioon, että kyseiselle alueelle aiotaan rakentaa tiloja vuoden 2004 olympiakisoja varten, aikooko komissio tutkia WWF:n ehdotusta Natura 2000 -verkoston tavoitteiden tukemiseksi? Mitkä ovat komission mahdollisuudet puuttua asiaan? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2000) Shiniasin kosteikkoalue kuuluu kohteisiin, jotka Maailman luonnonsäätiön (WWF) ns. varjolistalla ehdotetaan lisättäviksi Natura 2000 -verkostoon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY nojalla. Arvioitaessa jäsenvaltioiden valitsemia kohteita eri luonnonmaantieteellisten alueiden osalta komissio ottaa huomioon Maailman luonnonsäätiön ehdotukset silloin, kun jonkin luontotyypin tai eläin- tai kasvilajin katsotaan olevan aliedustettuna. Shiniasiin vuoden 2004 olympiakisoja varten suunnitelluista rakennelmista on tehty komissiolle valitus. Komissio tulee käsittelemään parlamentin jäsenen mainitsemaa asiaa tässä yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1658/00 esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle. Kakkostyypin ystävyyskuntatoiminnan tukia koskevista päätöksistä tiedottaminen.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0067 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1658/00 esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle (26. toukokuuta 2000) Aihe: Kakkostyypin ystävyyskuntatoiminnan tukia koskevista päätöksistä tiedottaminen Adoptiedorpen Roemenië-Vlaanderen-järjestön (Romania-Flanderin lapsikylä -järjestö) kymmenvuotisen olemassaolon kunniaksi teki Adoptiedorpen Roemenië-Kempen-järjestö aloitteen ystävyyskaupunkitoimintaa käsittelevän keskustelusarjan organisoimisesta 29. marraskuuta 1999 ja 8. joulukuuta 1999 välisenä aikana. Tapahtuman kustannukset arvioitiin 49 145 euron suuruisiksi. Hanketta koskevat asiakirjat (99-0186) jätettiin vaatimusten mukaisesti komissiolle kolme kuukautta ennen tapahtuman alkua. Elokuussa järjestölle tiedotettiin epävirallisesti, että hankkeen luonteen ja hankkeen käytettävissä olevien varojen rajallisuuden huomioon ottaen se voi odottaa saavansa noin 20 000 euron suuruisen avustuksen. Järjestäjät päättivät jatkaa hankkeen valmisteluja. Komissio ilmoitti kuitenkin 31. tammikuuta 2000, että tukea ei voida myöntää. 1. Miksi komissio ei voi vastata kyseisenlaiseen tiedusteluun kolmen kuukauden kuluessa? 2. Miksi komissio ei voi ilmoittaa heti, että varoja ei ole riittävästi, sen sijaan, että se antaa epävirallisesti ymmärtää, että hakijat voivat laskea tietyn summan varaan? 3. Onko komissio tietoinen, että kyseinen tapa hoitaa asioita voi 1) tuhota valmiuden ja halukkuuden tehdä aloitteita ja 2) voi jopa tuhota aloitteiden takana olevat järjestöt? 4. Onko olemassa menettelyä kyseisestä syystä vaikeuksiin joutuneiden hankkeiden tukemiseksi jälkikäteen? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Komissio pyrkii yleisesti ottaen vastaamaan tukihakemuksiin kolmen kuukauden kuluessa. Komissio ilmoitti tuensaajille, että hakemukseen suhtaudutaan myönteisesti. Koska hakemuksia kuitenkin tuli erittäin runsaasti vuonna 1999, ystävyyskaupunkiohjelmalle osoitetut määrärahat eivät riittäneet hankkeen tukemiseen. Joitakin tärkeitä tai kiinnostavia hankkeita, kyseinen hanke mukaan luettuna, on lopulta voitu tukea vuoden 2000 talousarviosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1786/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Euroopan tunnuksen kiinnittäminen jäsenvaltioiden lentoyhtiöiden koneisiin.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1786/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: Euroopan tunnuksen kiinnittäminen jäsenvaltioiden lentoyhtiöiden koneisiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden eri lentoyhtiöt eivät nähtävästi ole erityisen innostuneita kiinnittämään kansallisten lippujensa viereen Euroopan tunnusta, koska vain hyvin harvat näistä yhtiöistä ovat kiinnittäneet Eurooppa-lipun koneittensa kylkeen. Olisi erittäin toivottavaa, että EU:n jäsenvaltioiden kaikki lentoyhtiöt osoittaisivat kuuluvansa tietyn kokonaisuuden eli Eurooppa-lipun alle maailmassa. Tämän vuoksi olisi syytä harkita, että asiaan liittyvillä säädöksillä kannustettaisiin Euroopan unionin kaikkia lentoyhtiöitä kiinnittämään kansallisten lippujensa viereen Euroopan tunnuksen. Onko komissio sitä mieltä, että sen täytyisi päästä jäsenvaltioiden kanssa yksimielisyyteen säädöksistä, joilla velvoitettaisiin lentoyhtiöt kiinnittämään Eurooppa-lippu koneisiinsa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Euroopan tunnuksen kiinnittäminen lentoyhtiöiden koneisiin ei kuulu yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Komissio on kuitenkin ehdottanut jäsenvaltioiden lentoyhtiöille, että ne laittaisivat Euroopan tunnuksen näkyviin lentokoneidensa runkoihin. Jotkin lentoyhtiöt ovat toteuttaneet tämän ajatuksen käytännössä. Komissio muistuttaa vastauksista, jotka annettiin Fernández-Alborin samasta aiheesta tekemiin kirjallisiin kysymyksiin E-2629/00(1) ja E-583/95(2). (1) EYVL C 136, 27.5.1991. (2) EYVL C 196, 31.7.1995.