ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1298/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle. Olivençan tapaus (Portugali/Espanja) ja Ponte da Ajudan tapaus.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1298/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle (7. huhtikuuta 2003) Aihe: Olivençan tapaus (Portugali/Espanja) ja Ponte da Ajudan tapaus Olivençan tapaus on tiivistettynä tällainen: - Portugalin kuninkaan Dinisin ja Kastilian kuninkaan Ferdinand IV:n vuonna 1297 tekemällä Alcanizesin sopimuksella Olivença liitettiin pysyvästi Portugalin alueeseen. Kyseinen liitos pidettiin voimassa Portugalin ja Espanjan personaaliunionin (15801640) päätyttyä. Toukokuun 20. päivänä 1801 Espanjan joukot valloittivat Olivençan. Kesäkuun 6. päivänä samana vuonna Ranskan invaasion uhatessa Portugalin oli Badajozin sopimuksen takia pakko luovuttaa Olivença Espanjalle. Espanja rikkoi kyseistä sopimusta hyökätessään Portugaliin vuonna 1807, mikä aiheutti sopimuksen kumoutumisen. Pariisin sopimuksessa 30. toukokuuta 1814 vuonna 1801 tehty Badajozin sopimus julistettiin kokonaisuudessaan mitättömäksi. Wienin kongressin 9. kesäkuuta 1815 annetun päätösasiakirjan 105 artiklassa tunnustetaan Portugalin oikeudet. Espanja allekirjoitti Wienin sopimuksen 7. toukokuuta 1817 ja tunnusti Portugalin ja Brasilian sijaishallitsijan vaatimukset Olivençan kylään ja muihin vuonna 1801 tehdyllä Badajozin sopimuksella Espanjalle luovutettuihin alueisiin sekä sitoutui toteuttamaan tehokkaimmat toimet, jotta kyseiset alueet palautettaisiin (mahdollisimman nopeasti) Portugalille. - Portugalin ja Espanjan raja Caia-joen suulta Cuncos-joen suulle on tänä päivänä vetämättä Olivençan kysymyksen takia. - Yksityiskohtana voidaan todeta, että vuonna 1709 Espanjan perimyssodan yhteydessä Espanjan joukot tuhosivat Olivençan tai Nossa Senhora da Ajudan sillan. - Espanjan aloitteesta silta pyritään rakentamaan uudelleen, ja sitä koskevat pengerrystyöt alkoivat 11. maaliskuuta 2003 Guadiana-joen vasemmanpuoleisella rannalla Portugalin alueella tosiasiallisesti Espanjan hallinnoimina, minkä vuoksi Portugalin ulkoministerin kabinetista pyydettiin selitystä vastaavalta espanjalaiselta taholta. Myöhemmin Espanjan aloitteesta suoritetut toimet ovat ulottuneet jo Guadiana-joen oikeanpuoleiselle rannalle (Elvasin kunta), joka on Portugalin aluetta sekä de jure että de facto. Kysyn komissiolta seuraavaa: - Onko neuvostolla kantaa Olivençan kysymykseen? - Jos ei ole, miten se arvioi kysymystä juridisesti? - Mitä yhtäläisyyksiä sillä on Espanjan toistuvasti esiin tuoman Gibraltarin-kysymyksen kanssa? - Aikooko neuvosto ryhtyä toimenpiteisiin edistääkseen ongelman ratkaisua? - Minkälaisen arvion neuvosto tekee jäsenvaltiosta, joka jättää toistuvasti noudattamatta toisen jäsenvaltion kanssa tekemiään kansainvälisoikeudellisia sopimuksia? - Voiko neuvosto puuttua Ponte da Ajudan tapaukseen, jotta Espanjan toimet saataisiin pysäytettyä? Vastaus (22. heinäkuuta 2003) Neuvosto ei ole koskaan käsitellyt kysyjän esittämää tapausta, sillä se ei kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0232/03 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle. Romuajoneuvoista annettu direktiivi.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0044 - 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0232/03 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle (4. helmikuuta 2003) Aihe: Romuajoneuvoista annettu direktiivi Onko komissio tietoinen ongelmista, joita jäsenvaltiot kohtaavat hävittäessään jatkuvasti lisääntyvää automäärää, josta on päästävä eroon romuajoneuvodirektiivin vuoksi. Mitä komissio tekee helpottaakseen lainsäädännön tavallisille maanviljelijöille langettamaa taloudellista ja käytännön taakkaa, joka koskee näiden ajoneuvojen hävittämistä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) Ei voida osoittaa, että romuajoneuvoista 18. syyskuuta 2000 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/53/EY(1) olisi johtanut hävitettävien ajoneuvojen määrän kasvuun. Direktiivi sisältää päinvastoin säännöksiä, joiden nimenomaisena tarkoituksena on estää käytöstä poistettujen autojen luvatonta hylkääminen. Direktiivissä todetaan erityisesti, että ajoneuvon saa poistaa rekisteristä vasta, kun on esitetty romutustodistus, jonka ainoastaan hyväksytyt käsittelylaitokset voivat antaa. Lisäksi luvattomasti hylättyjen autojen ongelma oli olemassa jo ennen direktiivin voimaantuloa. Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö arvioi, että maassa hylättiin jopa 350 000 ajoneuvoa vuonna 2000. Romuajoneuvodirektiivissä vaaditaan jäsenvaltioilta erityisesti järjestelmien luomista käytöstä poistettujen autojen keräyksen ja käsittelyn rahoittamiseksi. Direktiivillä luotiin periaate, jonka mukaan viimeisen omistajan pitäisi voida luovuttaa romutettava autonsa maksutta. Valmistajien edellytetään kattavan kaikki toimenpiteen toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset tai merkittävän osan niistä. Periaate on voimassa 1. heinäkuuta 2002 alkaen ja koskee ajoneuvoja, jotka on tuotu markkinoille sen jälkeen. Ennen mainittua päivämäärää markkinoille tuotujen ajoneuvojen osalta valmistajien on direktiivin mukaan katettava kustannukset 1. tammikuuta 2007 alkaen. Direktiivissä ei eritellä, miten sitä tulisi noudattaa ennen 31. joulukuuta 2006. Näin ollen on jäsenvaltioiden toimivallassa toteuttaa sopivin järjestelmä romuautojen keräämiseksi siirtymäaikana. Tämä koskee myös toimenpiteitä, joilla varmistetaan, etteivät maanviljelijät joudu kärsimään. Vanhojen autojen takaisinoton turvaavat järjestelmät ovat jo käytössä esimerkiksi Saksassa, Alankomaissa, Itävallassa ja Ruotsissa. (1) EYVL L 269, 21.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0358/03 esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) neuvostolle. Irak.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0358/03 esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) neuvostolle (12. helmikuuta 2003) Aihe: Irak Tammikuun 30. päivänä julkaistiin kahdeksan eurooppalaisen valtionpäämiehen allekirjoittama kirje, jossa nämä peräänkuuluttivat Eurooppaa liittymään Yhdysvaltojen Irakin vastaiseen rintamaan. Kuultiinko tai edes informoitiinko puheenjohtajavaltiota, korkeaa edustajaa ja kaikkien jäsen- ja hakijavaltioiden pääministereitä ennen kirjeen julkistamista? Jos ei, niin miksei? Vastaus (21. heinäkuuta 2003) Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan puheenjohtajavaltion neuvoston puolesta Strasbourgissa maaliskuun 2003 täysistunnon yhteydessä asiasta antamaan julkilausumaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1096/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Massan kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1096/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (31. maaliskuuta 2003) Aihe: Massan kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Massan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja rahoittaakseen ihmisiin tai aineellisiin resursseihin liittyviä pelastuspalvelutoimia joko ennaltaehkäisytarkoituksessa tai pystyäkseen vastaamaan paremmin mahdollisiin luonnonmullistuksiin tai jopa ns. teknisteollisiin katastrofeihin. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Massan kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Massan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 ja E-1103/03 (22. huhtikuuta 2003) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että kahden viime vuoden aikana Frosinonen, Fiumincinon, Anconan, Carraran, Livornon, Firenzen, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esittäneet hankkeita yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9. joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/847/EY(1) nojalla, eivätkä ne näin ollen ole saaneet rahoitustukea tässä yhteydessä. Ohjelman tarkoituksena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason ponnisteluja henkilöiden, omaisuuden ja ympäristön suojelemiseksi luonnon ja teknologian aiheuttamissa suuronnettomuustilanteissa. Ohjelman vuosibudjetti on 1,5 miljoonaa euroa (budjettikohta B4-308), ja sen avulla voidaan rahoittaa toimia ehkäisyn, valmiustason nostamisen, hätäavun ja suuronnettomuuksien sosio-ekonomisten seurausten erittelyn alalla. Vain ne toimet, jotka ovat tärkeitä kaikille jäsenvaltioille tai suurelle osalle niistä, ovat tukikelpoisia. Tukikelpoisten toimien on lisäksi oltava niiden painopisteiden mukaisia, jotka komissio vuosittain määrittelee hallintokomitean avustuksella. Komissio haluaa lisäksi kiinnittää parlamentin jäsenen huomion www-sivustoon osoitteessa http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/. Se sisältää joukon esimerkkejä hankkeista, joita on käynnistetty yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelmassa. (1) EYVL L 327, 21.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0863/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Frosinonen kunnan käyttämät Leader+-ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0863/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (20. maaliskuuta 2003) Aihe: Frosinonen kunnan käyttämät Leader+-ohjelmasta myönnetyt varat Syyskuussa 2002 Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta ilmeni huolestuttavasti, miten hitaasti ja tehottomasti jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi yhteisön varoja. Ottaen huomioon, että erityisesti tietyt paikalliset viranomaiset, kuten Frosinonen kunta, tarvitsevat kipeästi yhteisön varoja tukeakseen maaseudun kehittämiseen tarkoitettuja innovatiivisia toimia, joiden tarkoituksena on tuoda esiin luonnonperintöä ja kulttuuriperintöä, luoda uusia työpaikkoja taloutta vahvistamalla ja parantaa maaseutukuntien hallinnollisia valmiuksia, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Frosinonen kunta esittänyt Leader+-ohjelmaan liittyviä hankkeita? 2. Onko Frosinonen kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 2003) Parlamentin jäsenen kysymys koskee tapaa, jolla Frosinonen kunta käyttää Leader+-ohjelman varoja. Parlamentin jäsen tiedustelee, onko Frosinonen kunta esittänyt Leader+-ohjelmaan liittyviä hankkeita, onko Frosinonen kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin ja onko kyseiset varat käytetty. Komission hallussa olevien asiakirjojen mukaan Frosinonen kunta ei kuulu komission 26. marraskuuta 2001 tekemässä päätöksessä N:o C(2001) 3626 hyväksytyn Leader+ Lazio -yhteisöaloiteohjeman alueisiin. Tästä syystä kunta ei voi esittää hankkeita Leader+ Lazio -ohjelmaan eikä saada rahoitusta siitä. Komissio haluaa vielä täsmentää, että se ei tee yksittäisiä hankkeita eikä paikallisten toimintaryhmien valintaa koskevia päätöksiä. Se päättää sellaisten ohjelmien tukemisesta, joihin osallistuvat ryhmät valitaan Leader-lähestymistavan varmistavin menettelyin. Jäsenvaltio tai vastuullinen alueellinen viranomainen tekee lopulliset ryhmiä ja yhteisrahoitettavia hankkeita koskevat päätökset ohjelmassa määritellyin ehdoin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1095/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Maceratan kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1095/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (31. maaliskuuta 2003) Aihe: Maceratan kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Maceratan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja rahoittaakseen ihmisiin tai aineellisiin resursseihin liittyviä pelastuspalvelutoimia joko ennaltaehkäisytarkoituksessa tai pystyäkseen vastaamaan paremmin mahdollisiin luonnonmullistuksiin tai jopa ns. teknisteollisiin katastrofeihin. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Maceratan kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Maceratan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 ja E-1103/03 (22. huhtikuuta 2003) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että kahden viime vuoden aikana Frosinonen, Fiumincinon, Anconan, Carraran, Livornon, Firenzen, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esittäneet hankkeita yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9. joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/847/EY(1) nojalla, eivätkä ne näin ollen ole saaneet rahoitustukea tässä yhteydessä. Ohjelman tarkoituksena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason ponnisteluja henkilöiden, omaisuuden ja ympäristön suojelemiseksi luonnon ja teknologian aiheuttamissa suuronnettomuustilanteissa. Ohjelman vuosibudjetti on 1,5 miljoonaa euroa (budjettikohta B4-308), ja sen avulla voidaan rahoittaa toimia ehkäisyn, valmiustason nostamisen, hätäavun ja suuronnettomuuksien sosio-ekonomisten seurausten erittelyn alalla. Vain ne toimet, jotka ovat tärkeitä kaikille jäsenvaltioille tai suurelle osalle niistä, ovat tukikelpoisia. Tukikelpoisten toimien on lisäksi oltava niiden painopisteiden mukaisia, jotka komissio vuosittain määrittelee hallintokomitean avustuksella. Komissio haluaa lisäksi kiinnittää parlamentin jäsenen huomion www-sivustoon osoitteessa http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/. Se sisältää joukon esimerkkejä hankkeista, joita on käynnistetty yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelmassa. (1) EYVL L 327, 21.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1066/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Maceratan kunnan käyttämät Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1066/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (31. maaliskuuta 2003) Aihe: Maceratan kunnan käyttämät Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Maceratan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja kehittääkseen ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja käytäntöjen laadukkuutta ja innovatiivisuutta sekä edistääkseen Eurooppa-ulottuvuuden sisällyttämistä niihin. Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Maceratan kunta esittänyt Leonardo da Vinci -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Maceratan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 ja E-1074/03 (8. toukokuuta 2003) Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnettyjä varoja hallinnoivat osittain hajautetusti kansalliset toimistot. Kyse on kansainvälisistä vaihtohankkeista, joiden kokonaistalousarvio on lähes 40 % ohjelman talousarvioista. Tarvittavia tietoja näistä hankkeista saa Italian kansallisesta toimistosta: ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RoomaPuhelin: (+39-06)44.59.01Faksi: (+39-06)44.59.04.75 Komission keskitetysti hallinnoimien varojen osalta (pilottihankkeet, temaattiset toimet, kielitaito, valtioiden rajat ylittävät verkot, viiteaineisto) tutkimus antoi Frosinonen, Fiumincinon, Anconan, Carraran, Firenzen, Livornon, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kunnista seuraavat tulokset: - Ainoastaan Pesaron kunta on ehdottanut yhtä Leonardo-ohjelmaan liittyvää pilottihanketta: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale). - Se sai 264 161 euroa rahoitusta tähän hankkeeseen, joka käynnistyi vuoden 2002 lopulla. Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0274/03 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) komissiolle. Daphne-ohjelma.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0086 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0274/03 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) komissiolle (30. tammikuuta 2003) Aihe: Daphne-ohjelma Naiset väkivaltaa vastaan -yhdistys (AMCV) on vaikutusvaltaisimpia ja tärkeimpiä portugalilaisia naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan ja etenkin perheväkivallan, raiskausten ja seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi työskentelevistä kansalaisjärjestöistä. Kymmenessä vuodessa AMCV on antanut apua n. 4 000 naiselle, joilla on ollut keskimäärin 23 lasta. Järjestö on esittänyt Daphne-ohjelmaan kuuluvan yhteistyöhankkeen, johon osallistuu myös espanjalaisia, italialaisia, irlantilaisia ja tanskalaisia järjestöjä, mutta jota ei kuitenkaan hyväksytty. Voisiko komissio ilmoittaa mistä syystä ja millä perusteilla järjestön hakemus hylättiin? Näin varsinkin siksi, että Portugali on ollut viime vuosina ohjelman painopistealue ja sillä on vielä paljon tehtävää tällä alalla. Hyväksyttyjen hankkeiden jakautumista EU:n 15 jäsenvaltion kesken kuvaava taulukko onkin varsin mielenkiintoinen, sillä sen mukaan viimeisten kahden vuoden aikana Portugalista on hyväksytty ainoastaan yksi hakemus vuodessa. Olen kuullut, että komission yksiköt ovat esittäneet epäilyjä järjestön pätevyydestä, joten haluaisin selvityksen tällaisen arvion perusteluista? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 2003) Vuonna 1997 käynnistetty Daphne-aloite ja myöhempi Daphne-ohjelma ovat selvästi oman menestyksensä uhreja. Yli 1 600 vastaanotetusta ehdotuksesta vain 13 prosentille on voitu myöntää rahoitus, sillä ohjelman vuosibudjetti on vain viisi miljoonaa euroa. Komissio on tietoinen näistä rajoituksista, ja parlamentin annettua Daphne-ohjelmaa koskevan myönteisen päätöslauselman (A5-0233/2002) se hyväksyi vastikään päätösluonnoksen toimien jatkamiseksi vuosina 20042008 Daphne II -ohjelmalla, jonka budjetti on aikaisempaa suurempi. Komissio vastaa kysyjälle, että kahdeksalle hankkeelle, joiden koordinaattorina on ollut portugalilainen, on myönnetty rahoitusta vuodesta 1997 lähtien. Portugalilaisten ehdotusten hyväksymistaso on siis 22 prosenttia (vertaa 13 prosenttia keskimäärin). Samana aikana yli 50 portugalilaista yhdistystä ja paikallisviranomaista on voinut osallistua noin 25 Daphne-hankkeeseen. Komissio perusteli 18. lokakuuta 2002 yksityiskohtaisesti Associaçao de Mulheres contra a violencia (AMCV) -yhdistykselle kysyjän mainitseman hankkeen hylkäämisen. Perusteluissa ei suinkaan sanota, että AMCV ei olisi pätevä. Päinvastoin, yhdistyksen pätevyys tunnustettiin sen osallistuessa kuuteen muuhun Daphne-ohjelmaan ja vuonna 2002 valittuun laajaan kaksivuotiseen hankkeeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1371/03 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaisen sairausvakuutuskortin käyttöönotto 1. heinäkuuta 2004.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1371/03 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle (15. huhtikuuta 2003) Aihe: Eurooppalaisen sairausvakuutuskortin käyttöönotto 1. heinäkuuta 2004 Jäsenvaltioissa on saatu negatiivisia kokemuksia sairausvakuutuskorttien väärinkäytöstä. Näin ainakin Saksassa, jossa sairausvakuutuskassojen sirukorttien laittoman käytön on kerrottu aiheuttaneen noin miljardin euron vahingot (Bayernkurier, 13. maaliskuuta 2003). Millä keinoin Euroopan komissio pyrkii varmistamaan, ettei eurooppalaista sairausvakuutuskorttia pystytä väärentämään, ja estämään kortin väärinkäytön muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 2003) Maaliskuun 20. päivänä 2003 Brysselissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto vaati, että eurooppalainen sairausvakuutuskortti otetaan käyttöön ennen vuoden 2004 kesää. Aluksi tällä kortilla korvataan E 111 -lomake (todistus oikeudesta sairaanhoitopalveluihin oleskeltaessa toisessa jäsenvaltiossa matkailutarkoituksessa). Koska sairausvakuutuskortin käyttötilanteet vaihtelevat jäsenvaltioittain huomattavasti, eurooppalainen sairausvakuutuskortti laaditaan yhtenäisen mallin pohjalta sen muotoiseksi, että sairaanhoitopalvelujen saannin ja laitostenvälisten korvausmenettelyjen kannalta olennaiset tiedot voidaan lukea paljaalla silmällä. Tämän standardoinnin pitäisi auttaa välttämään tämänhetkisten lomakkeiden käytön yhteydessä esiintyvät yleiset virheet ja tehostamaan kortin myöntävän jäsenvaltion samoin kuin tilapäisen oleskelujäsenvaltion viranomaisten toimia kortin laittoman, sääntöjenvastaisen tai petollisen käytön ehkäisemiseksi. Etenkin kortissa mainitun loogisen numeron avulla voidaan tarkastaa kortin sisältämien tietojen ja sairaanhoitopalvelut myöntävän toimivaltaisen laitoksen samaan numeroon liitettyjen tietojen yhdenmukaisuus. Ennen kaikkea näillä toimenpiteillä valmistellaan siirtymistä viimeiseen vaiheeseen, jossa käyttöön otetaan sähköinen eurooppalainen kortti, joka antaa lisätakeen petoksia vastaan. Petosten ja sääntöjenvastaisuuksien riskiä on näin määrä pienentää jäsenvaltioiden ja erityisesti toimivaltaisten laitosten välisellä tehokkaalla yhteistyöllä.