ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1553/98 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE) komissiolle (19. toukokuuta 1998) Aihe: Raja-alueet: PHARE-CBC-ohjelma Muutama vuosi sitten pantiin mm. parlamentin aloitteesta toimeen PHARE-CBC-ohjelma, jonka tarkoituksena on tukea INTERREG-yhteisöaloitetta välittömästi EU:n ulkorajoilla olevien naapurialueiden kanssa tehtävän yhteistyön helpottamiseksi. Ottaen huomioon PHARE-CBC-ohjelman tulevan kehityksen, voiko komissio vahvistaa, että INTERREGin kanssa tehtävää yhteistyötä varten varattuja varoja ei tulla tulevaisuudessa käyttämään kaikkien Keski- ja Itä-Euroopan maiden raja-alueiden avustamiseen? Voiko komissio kertoa aiotaanko INTERREGiin sovellettuja menettelytapoja soveltaa tulevaan PHARE-CBC-ohjelmaan? Voiko komissio vahvistaa, että aiemmin PHARE-CBC-ohjelmaan kuuluneet alat kuten turismi, maatalous/maaseudun kehittäminen, innovaatio/telekommunikaatio, terveydenhuolto jne. säilyvät muuttumattomina uudessa PHARE-CBC-ohjelmassa eivätkä tule vaarantamaan tärkeää rajoja ylittävää yhteistyötä erityisesti itälaajentumisen piiriin kuuluvilla raja-alueilla? Kommission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1998) Komissio tarkistaa parhaillaan rajat ylittävän yhteistyöohjelman täytäntöönpanosta Keski-ja Itä-Euroopan maiden ja yhteisön jäsenvaltioiden kesken Phare-ohjelman mukaisesti 4 päivänä kesäkuuta 1994 annettua komission asetusta (EY) 1628/94(1) tarkoituksenaan lisätä ohjelman joustavuutta. Tarkistuksessa otetaan myös huomioon tähän asti saatu kokemus koordinoitaessa Phare-ohjelman rajat ylittävän yhteistyöohjelman toimintoja yhteisön rakennerahastoista (Interreg IIA) rahoitettavien toimintojen kanssa. Phare-ohjelman hallintokomiteassa keskustellaan Phare-ohjelman rajat ylittävän yhteistyöohjelman suuntautumisesta tulevaisuudessa. Tässä vaiheessa on vielä mahdotonta ennustaa, millainen lopputulos on niiden maantieteellisten alueiden tai toimintalajien osalta, jotka tulevat olemaan kelpoisia tarkistetun asetuksen mukaan. (1) EYVL L 171, 6.7.1994.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1513/98 esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Komissiolle tehtyjen kirjallisten kysymysten julkaiseminen ETY:n perustamissopimuksen 140 artiklan perusteella Euroopan parlamentin jäsenet ovat oikeutettuja esittämään kysymyksiä Euroopan komissiolle. Kysymykset ja vastaukset ovat julkisia, ja komissio julkaisee ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Bangladeshista harjoitettavaa tekstiilien tuontia koskevaan kysymykseen P-3277/97 annettua vastausta ei julkaistu "vastauksen pituuden vuoksi". Jälkeenpäin minulle on soittanut suuri joukko kansalaisia ja yrityksiä, jotka pyysivät minua lähettämään vastauksen. Se oli minulla ainoastaan hollanniksi. Tämä johtaa tiedon eriarvoiseen saatavuuteen. 1. Voiko komissio ilmoittaa minulle, onko julkaistavilla vastauksilla jokin enimmäispituus? 2. Jos on, mikä on enimmäispituus? 3. Onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että Euroopan kansalaisten on voitava saada tietää vastaukset Euroopan parlamentissa olevien edustajiensa esittämiin kysymyksiin, jotta avoimuus olisi taattu? 4. Jos on, miten komissio aikoo julkaista jatkossa kaikki vastaukset? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Komissio pyrkii antamaan tiiviitä mutta samalla tyhjentäviä vastauksia parlamentin kysymyksiin. Sisäiseksi yleissäännöksi on annettu, ettei vastausten suullisiin kysymyksiin tulisi ylittää puolta sivua ja vastausten kirjallisiin kysymyksiin yhtä sivua. Pidempiä vastauksia kirjallisiin kysymyksiin on kuitenkin mahdollista antaa suoraan parlamentin jäsenelle. Näin vältytään kääntämästä koko vastausta kaikille yhteisökielille ja julkaisemasta sitä virallisessa lehdessä yhdellätoista kielellä. Tällaisista pitkistä vastauksista, jotka koostuvat yleensä tilastoista ja taulukoista, toimitetaan kopio parlamentin sihteeristölle, ja ne ovat näin ollen kaikkien parlamentin jäsenten saatavilla. Komissio olettaa, että tämä käytännön sanelema menettely on myös parlamentin hyväksyttävissä. Myös parlamentin työjärjestyksessä tunnustetaan tarve rajoituksiin (ks. esimerkiksi liitteessä II oleva 7 kohta, joka koskee kyselytuntia). Budjettivallan käyttäjänä ja vastausten julkaisusta virallisessa lehdessä vastaavana (ks. parlamentin työjärjestyksen 42 artikla) parlamentti tunnustaa varmasti myös resurssien järkiperäisen käytön tarpeen. Komissio on kuitenkin päättänyt arvoisan parlamentin jäsenen kirjallista kysymystä P-3277/97 koskevassa tapauksessa korjata tilanteen antamalla täydellisen vastauksen kysymykseen uudelleen.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1408/98 esittäjä(t): Helwin Peter (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Zweibrückeniin suunniteltu kauppakeskus Esittämääni kirjalliseen kysymykseen E-2966/97(1) antamassaan vastauksessa, joka on päivätty 7. lokakuuta 1997, komissio ilmoitti, että se on pyytänyt Saksan viranomaisia esittämään omat huomautuksensa asiasta ja että se tulee päättämään saamiensa tietojen perusteella sen, miten asiassa edetään. Onko komissio jo saanut Saksan viranomaisten lausunnon ja jos on, minkä päätöksen komissio on sen perusteella tehnyt tai milloin komission päätöstä voidaan odottaa? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 1998) Asiassa on käyty vilkasta kirjeenvaihtoa Saksan viranomaisten kanssa, eikä lopullista päätöstä ole vielä tehty. Viimeksi komissio on 11. toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä pyytänyt Saksan liittohallitukselta lisäyksiä tietoihin, jotka se oli toimittanut 16. maaliskuuta 1998. (1) EYVL C 134, 30.4.1998, s. 46.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0961/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Pyöräily Aikooko komissio painostaa jäsenvaltioita samantyyppisen pyöräilysuunnitelman kehittämiseksi kuin Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998) Komissio tuntee Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan pyöräilysuunnitelmat ja suhtautuu niihin myönteisesti. Se ei kuitenkaan aio laatia samankaltaista suunnitelmaa yhteisön tasolla, koska asia kuuluu selvästi jäsenvaltioiden toimivaltaan. Osana kansalaisten verkkoa koskevan vihreän kirjan(1) seurantaa komissio tukee kuitenkin paikallisen ja alueellisen henkilöliikenteen hyviä käytäntöjä koskevan tietokannan perustamista. Tämän kansalaisten verkko -tietopalvelun (Citizens' Network Information Service) pitäisi olla käytettävissä vuoden 1998 puolivälissä. Pyöräily on yksi tietokantaan sisältyvistä aiheista. Komissio on myös käynnistämässä paikallisten henkilöliikennejärjestelmien esikuva-analyysiä (benchmarking) edistävää pilottihanketta. Pyöräilyn osuus näissä järjestelmissä kuuluu käsiteltäviin kysymyksiin. Pitkänmatkan pyöräilyyn liittyen komissio tukee kansainvälisten pyöräilyteiden EuroVelo-verkon perustamis- ja rahoitusmahdollisuuksien arviointia. Verkko palvelisi lähinnä vapaa-ajan pyöräilyä ja turismia, mutta se parantaisi myös pyöräilymahdollisuuksia kaupungeissa ja niiden lähellä. (1) KOM(95) 601 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0951/98 esittäjä(t): José Escudero (PPE) komissiolle (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Kulttuuriyhteistyö Artiklaa 128 tai yhteisön toiminnan kulttuurinäkökohtia koskevassa kertomuksessa, kulttuuriasioita käsittelevien neuvojen johtopäätöksissä ja Euroopan parlamentin mietinnöissä pyydetään ja toivotaan kulttuuriyhteistyön vahvistamista kansainvälisten järjestöjen (Unescon, Euroopan neuvoston ym.) ja Euroopan komission välillä. Voisiko komissio kertoa, onko tällä hetkellä olemassa tällaisen yhteistyön mahdollistavaa oikeudellista kehystä? Kuinka yhteistyö toteutetaan tai se pitäisi toteuttaa käytännössä? Aikooko komissio päättää yhteisen työskentelyn toteuttamiseen tarpeellisista mekanismeista lisäten tällä tavoin komission toiminnan merkittävyyttä yhdistämällä sen resurssit samat tavoitteet omaavien järjestöjen resurssien kanssa? Mitä yhteisiä toimia komissio on toteuttanut Unescon kanssa helmikuussa 1996 allekirjoitetun toimintasopimuksen jälkeen? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (17. kesäkuuta 1998) Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston sekä muiden kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, kuten YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco), välinen yhteistyö perustuu EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 3 kohtaan. Komissio kävi kirjeenvaihtoa Euroopan neuvoston kanssa 5. marraskuuta 1996; tämän tarkoituksena oli ajanmukaistaa 16. kesäkuuta 1987 käyty kirjeenvaihto. Kirjeenvaihdon avulla komission edustajat ja Euroopan neuvoston pääsihteeristö pitävät epävirallista yhteyttä käytännön yhteistyön osalta, jotta molempien järjestöjen virkamiehet voivat osallistua alakohtaisiin kokouksiin, joita nämä järjestöt ja instituutiot järjestävät omien menettelytapojensa mukaisesti. Joulukuusta 1997 lähtien Euroopan neuvoston edustajat on säännöllisesti kutsuttu kulttuuriasioiden komitean kokouksiin. Tämä on seurausta sille, että 11. joulukuuta 1996 neuvosto antoi tälle ryhmälle valtuuden käydä epävirallista keskustelua kulttuuriasioista komitean päätöksentekomenettelyä koskevien kokousten ulkopuolella. Vastaavasti yhteisö on äskettäin käynyt kirjeenvaihtoa myös Unescon kanssa. Kirjeenvaihdon tarkoituksena oli helpottaa käytännön yhteistyötä Unescon kanssa. Viime vuosina Unescon ja yhteisön välistä kulttuuriyhteistyötä on pääasiassa toteutettu konkreettisten hankkeiden kautta. Näitä hankkeita ovat tukeneet sekä komissio omilla ohjelmillaan että Unesco toimintojensa kautta, joita se kehittää valtuuksiensa mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0811/98 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (I-EDN) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Energiapolitiikka Voiko komissio vahvistaa, että energiamuodon valinta mukaan lukien atomivoiman käytöstä luopuminen tai sen käyttöönottokielto on kysymys, joka ei kuulu EU:n sääntelyn piiriin? Voiko komissio vahvistaa, että sillä ei ole mitään 20 kilometrin päässä Kööpenhaminasta sijaitsevan Barsebäckin voimalan käytön lopettamista vastaan? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 1998) Komissio toteaa valkoisessa kirjassaan Euroopan unionin energiapolitiikka(1), että jäsenvaltioiden lähestymistavat energiantuotantoon poikkeavat toisistaan ja että tämä on otettava huomioon yhteisön energiapolitiikassa (kohta 80). Samalla tavoin komissio toteaa ydinvoimasta, että monet jäsenvaltiot ovat suuressa määrin riippuvaisia ydinenergiasta, kun taas toiset ovat valinneet ydinvoimaa välttävän linjan. Komissio kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että Euratomin perustamissopimuksessa on asetettu yhteisöjen toimielimille velvoitteita, jotka mahdollistavat ydinvoiman kehittämisen kansallisten ja paikallisten sääntöjen ja toimenpideohjelmien mukaisesti (kohta 84). Komissio katsoo, että ydinvoimaa koskevat valinnat kuuluvat jäsenvaltioiden omaan toimivaltaan. Barsebäckin voimalan sulkemista koskevan hallituksen päätöksen osalta komissio toteaa, että asiasta on tehty yhteisön kilpailusääntöihin perustuva kantelu. Koska kantelun käsittely on vasta alustavassa tutkintavaiheessa, komissio ei voi vielä antaa arviota päätöksen sisällöstä. (1) KOM(95) 682 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1283/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Luonnonkatastrofien Kreikassa maataloudelle aiheuttamien vahinkojen korjaaminen Äskettäinen rajuilma, joka riehui laajoilla alueilla Kreikassa (Peloponnesoksella, saarilla jne.) ankarine myrskyineen, sateineen ja pakkasineen aiheutti ankaraa tuhoa viljelyksille ja kasvi- ja eläinkannoille sekä infrastruktuurille. Koska maatalouden tuotantopotentiaalin ennalleen palauttaminen luonnonkatastrofien jälkeen on Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tärkeimpiä interventiotoimia (asetuksen N:o 4256/88(1) 5 artiklan yhdeksäs luetelmakohta), voiko komissio ilmoittaa, aikooko se hyväksyä Kreikan mahdollisen pyynnön yhteisön tukikehyksen varojen jakamisesta uudelleen maatalouden vahinkojen korjaamiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Komissio osoittaa myötätuntoa niitä viljelijöitä kohtaan, joiden tuotanto ja tuotantokapasiteetti ovat kärsineet vahinkoja rajuilmojen vuoksi. Komissio on valmis tarkastelemaan Kreikan viranomaisten esittämää pyyntöä, joka koskee yhteisön tukikehyksessä (YTK) asetettujen ensisijaisten tavoitteiden uudelleensuuntaamista ja jonka tavoitteena on kattaa vahingoittuneen tuotantokapasiteetin korjaamisesta aiheutuvat kustannukset. Tarkastelu tapahtuu yksityiskohtaisten ja hyvin perusteltujen asiakirjojen perusteella, jotka tässä tapauksessa on toimitettava komissiolle. Ottaen kuitenkin huomioon, että YTK:n toimeenpanossa on edetty jo pitkälle, vielä käytettävissä olevien määrärahojen uudelleenjakamisen todelliset mahdollisuudet ovat hyvin rajalliset. (1) EYVL L 374, 31.12.1988, s. 25.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1409/98 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun direktiivin täytäntöönpano 24 päivänä syyskuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi (96/61/EY)(1) on pantava täytäntöön jäsenvaltioissa 30. lokakuuta 1999 mennessä. Eräs tämän direktiivin kulmakivistä on "parhaimpien käytettävissä olevien tekniikoiden" periaate ("best available technology" - BAT). Saamieni tietojen mukaan Sevillassa sijaitsevan yhteisen saastumisentorjunta ja -valvontakeskuksen tehtävänä on laatia, dokumentoida ja julkaista edellä mainittua periaatetta koskeva määritelmä. Edellä mainitun direktiivin asianmukainen soveltaminen jäsenvaltioissa on mahdollista vain siinä tapauksessa, että BAT:ia koskeva määritelmä on olemassa. Millä tavoin Sevillassa sijaitseva keskus on edistynyt tämän aiheen käsittelyssä ja milloin BAT:ia koskevan määritelmän julkaisemista voidaan aikaisintaan odottaa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annettu neuvoston direktiivi 96/61/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 30. lokakuuta 1999 mennessä. Parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden periaate muodostaa direktiivin olennaisen osan. Ei kuitenkaan pidä paikkaansa, että Sevillassa toimivan ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä ja vähentämisestä vastaavan toimiston (IPPC-toimiston) tehtäviin kuuluisi tällaisten tekniikoiden määritelmän laatiminen. Kyseinen käsite määritellään kattavasti mainitun direktiivin 2 artiklan 11 kohdassa, ja direktiivissä tarkoitettuja oikeudellisia velvoitteita määritettäessä voidaan soveltaa ainoastaan tätä määritelmää. Sevillan IPPC-toimisto osallistuu kuitenkin parhaita käytettävissä olevia tekniikoita koskevien tietojen vaihtoon, jonka komissio organisoi 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja jonka tavoitteena on BAT-vertailumateriaalin julkaiseminen. Näiden asiakirjojen ainoa oikeudellinen vaikutus on siinä, että niiden sisältämät tiedot on otettava huomioon päätettäessä parhaista käytettävissä olevista tekniikoista direktiivin liitteen IV mukaisesti. Tavoitteena on laatia vuoteen 2002 mennessä vertailumateriaali, joka kattaa ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä ja vähentämistä koskevat kaikki alat. Ensimmäiset tätä koskevat asiakirjat julkaistaan vuoden 1999 alussa. (1) EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1450/98 esittäjä(t): Eva Kjer Hansen (ELDR) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Miten komissio panee täytäntöön neuvoston päätöksen jäsenyyttä hakeville Itä-Euroopan maille vuosina 2000-2006 annettavasta taloudellisesta tuesta Komissiota pyydetään selvittämään, miten 18. maaliskuuta 1998 esitetyssä Agenda 2000 -asiakirjassa pannaan täytäntöön Eurooppa-neuvoston Luxemburgissa tekemä päätös siitä, että "taloudellinen tuki laajentumisprosessiin osallistuville maille perustuu tukea jaettaessa tasa-arvoisen kohtelun periaatteelle liittymisajankohdasta riippumatta siten, että tukea eniten tarvitseviin maihin kiinnitetään erityistä huomiota". Komissiota pyydetään erityisesti selvittämään, millä tavoin tuen jakaminen edistää Eestin ja Latvian/Liettuan välisten sosiaalisten ja taloudellisten erojen pienentämistä. Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Komissio on Agenda 2000 -asiakirjassa(1) ehdottanut 21000 miljoonan ecun kokonaismäärärahaa vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian rahoittamiseen vuosiksi 2000-2006. Näinä seitsemänä vuonna vuosittainen 3000 miljoonan ecun määräraha jakaantuu seuraavasti: 1500 miljoonaa ecua Phare -ohjelman rahoitukseen, 500 miljoonaa ecua maataloudelle annettavana erityistukena ja 1000 miljoonaa ecua rakennetukina. Tämä merkitsee yhteisön nykyisen liittymistä edeltävän tuen lisäämistä yli kaksinkertaiseksi. Tukikokonaisuuden tarkoitus on hyödyttää kaikkia jäsenehdokkaita niiden tarpeiden mukaisesti. Kun joku jäsenehdokkaista liittyy yhteisön jäseneksi ja on oikeutettu jäsenvaltioille myönnettäviin yhteisön tukiin, oikeus liittymistä edeltäviin tukiin lakkaa. Tällöin 3000 miljoonaa ecua jaetaan ulkopuolella olevien kesken, jotka kaikki saavat enemmän. Näin komissio pystyy keskittämään enemmän taloudellisia voimavaroja vähemmän kehittyneille maille laajenemisprosessin edetessä. Lisäksi komissio on käynnistämässä erityistä 100 miljoonan ecun lisätukea "samalle tasolle pääsemiseksi" ehdokkaille, jotka eivät vielä ole aloittaneet neuvotteluja. Se pyrkii tukemaan suurten valtiojohtoisten yritysten ja pankkitoiminnan rakennemuutoksen loppuun saattamista (myös asianmukaisilla sosiaalisilla ja ympäristöön vaikuttavilla toimenpiteillä). Tarkoituksena on edistää suoria investointeja ulkomailta ja tukea korruption vastaista taistelua. Arvoisa parlamentin jäsen viittaa "Eestin ja Latvian/Liettuan sosiaalisiin ja taloudellisiin eroihin". Kaikki edellämainitut toimet - erityisesti samalle tasolle pääsemiseksi tarkoitettu lisätuki - edistävät luonnollisesti tällaisten erojen poistamista. (1) KOM(97) 2000 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1622/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (27. toukokuuta 1998) Aihe: Uskonnollisten rakennuksien rakentamista koskevan arvonlisäveron vähentäminen Aikooko komissio kannattaa uskonnollisiin tarkoituksiin käytettävien rakennusten korjauksista perittävän arvonlisäveron vähentämistä 17,5 %:sta 5 %:iin? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 1998) Yhteisön nykyisen arvonlisäverolaisäädännön mukaan jäsenvaltiot eivät saa soveltaa alhaisempaa alv-prosenttia kirkkojen ja uskonnollisten rakennusten korjaamiseen, kunnostukseen ja ylläpitoon. Komission ehdotusta alv-kantojen yhdenmukaistamisesta valmistellaan parhaillaan, minkä yhteydessä mahdollisesti puututaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen. Tässä yhteydessä harkitaan myös alhaisemman alv-prosentin soveltamista historiallisten rakennusten ja kirkkojen korjaukseen, kunnostukseen ja ylläpitoon.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1323/98 esittäjä(t): Jean-Antoine Giansily (UPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin matkailupolitiikka Muutaman vuoden kuluttua matkailu on Euroopan unionin aktiivisin talouden ala. Tämä dynaaminen ala lähentää koko maailman kansalaisia toisiinsa, luo samalla runsaasti työpaikkoja pk-yrityksiin ja edustaa kestävää, pitkän aikavälin toimintaa. Eikö komissio tästä syystä pidä yhteisön todellisen matkailupolitiikan luomista tärkeänä ja kiireellisenä? Voiko komissio kertoa meille myös, millaisia aloitteita se tässä yhteydessä pitää toivottavina, kun vaikuttaa siltä, ettei alalla tällä hetkellä ole lainsäädännöllistä perustaa? Eikö komissio pidä välttämättömänä perustaa, luonnollisesti mieluiten johonkin matkailun kärkimaahan, Euroopan matkailuvirastoa, jotta voidaan luoda vahva eurooppalainen matkailupolitiikka? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen matkailun taloudellisesta, sosiaalisesta ja kulttuurisesta merkityksestä erityisesti sen Euroopan työllisyyteen kohdistuvan myönteisen vaikutuksen vuoksi. Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen mielipiteen siitä, että matkailun hyväksi olisi kiireellisesti luotava todellinen yhteisön laajuinen politiikka, joka perustuisi läheisyysperiaatteelle ja säilyttäisi jäsenvaltioiden toimivallan tällä alalla. Jotta riittävä oikeudellinen perusta voitaisiin luoda varmistamaan yhteisön toiminnan jatkuvuus ja tehokkuus tällä alalla, komissio jatkaa edelleen ponnistelujaan saadakseen neuvoston päätöksen monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edistämiseksi, kuten jo vuonna 1996 esitettiin ehdotuksessa neuvoston päätökseksi ensimmäisestä monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edistämiseksi - Philoxenia (1997-2000)(1) ja muutetussa ehdotuksessa neuvoston päätökseksi ensimmäisestä monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edistämiseksi - Philoxenia (1997-2000)(2). Lisäksi erityisesti komission toimivallan huomioon ottaen komissio ei katso asianmukaiseksi Euroopan matkailuviraston perustamista. (1) EYVL C 222, 31.7.1996. (2) EYVL C 13, 14.1.1997.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1392/98 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Vammaisia koskevat toimet (pilottihanke) Voisiko komissio vahvistaa aikataulusuunnitelmansa, joka koskee tämän budjettikohdan toteuttamista vuonna 1998, mukaan lukien ohjeiden antaminen, hakemusten jättämisen määräaika, päätöksenteon ja ensimmäisten maksujen suorittamisen todennäköinen ajankohta? Minkälainen aikataulu on verrattuna vastaavaan aikatauluun vuonna 1997? Voiko komissio vahvistaa, että se on aikeissa jatkaa vammaisia koskevia pilottitoimia vuonna 1999? Jos ei, miksi ei? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä on julkaistu ehdotuspyyntö kahta tukea varten: "vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat kokemustenvaihto- ja tiedotustoimenpiteet" ja "vammaisten hyväksi toimivat, alaa tunnustetusti edustavat eurooppalaiset koordinointijärjestöt"(1). Tiivistetysti todettakoon, että ensimmäistä ehdotuspyyntöä koskevat hakemukset tulee lähettää viimeistään 12. kesäkuuta 1998. Lopullinen valintapäätös tehdään 24. heinäkuuta 1998. Vain aikaisintaan 1. lokakuuta 1998 ja viimeistään 31. joulukuuta 1998 alkaville toimenpiteille voidaan myöntää yhteisön osarahoitusta. Mitä tulee toiseen ehdotuspyyntöön, hakemukset, jotka koskevat kansalaisjärjestön vuotuista toimintabudjettia 1. huhtikuuta 1998 alkaen, on jätettävä viimeistään 29. toukokuuta 1998. Komissio tekee lopullisen valintapäätöksensä 26. kesäkuuta 1998. Nämä päivämäärät vastaavat kutakuinkin vuoden 1997 ehdotuspyyntöjen päivämääriä. Ensimmäiset erät tuesta voidaan maksaa vasta sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Komissio on ehdottanut, että vuoden 1999 alustavaan talousarvioesitykseen sisällytettäisiin lainoja, joilla tuettaisiin vammaisten hyväksi toimivien eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen koordinointia ja uusia toimia yleisen mielipiteen herkistämiseksi vammaisten oikeuksille. (1) EYVL C 103, 4.4.1998.