KIRJALLINEN KYSYMYS E-2273/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Makedoniaa koskeva ulkopolitiikka.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2273/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (3. elokuuta 2001) Aihe: Makedoniaa koskeva ulkopolitiikka EU:n ulkosuhteiden koordinaattori Javier Solana on viime viikkoina neuvotellut painokkaasti Makedonian konfliktin yhteydessä. Hänen edustajansa Francois Léotard on nyt esittänyt suunnitelman, jonka mukaan albanian kielelle tulee antaa virallisen kielen asema, albaaneille on annettava lisää paikkoja hallinnossa, päätöksentekoa tulee hajauttaa ja perustuslakia muuttaa. Tämä kaikki sillä edellytyksellä, että albaanikapinalliset riisuvat aseensa. 1. Onko neuvosto tietoinen, että albaanikapinallisten yksipuolinen aseidenriisunta on jo ennalta tuomittu epäonnistuneeksi? Onko neuvosto siis sitä mieltä, että vain ei-virallisten joukkojen, ja siis myös Makedonian reserviläisten, joiden määrä on arvioitu 10 000:ksi, ja erilaisten kansalaisryhmien, riisuminen aseista on ainoa mahdollisuus rauhaan? 2. Uskooko neuvosto, että minimalistinen ehdotus, kuten tämä, jonka Francois Léotard on tuonut esiin, on ainoa, jonka albaanineuvottelijat voivat hyväksyä? 3. Onko neuvosto valmis tekemään perusteellisen suunnitelman, jolla Makedoniasta tehdään liittovaltio, jossa sekä albaani- että slaavilaisväestöllä on yhtäläiset oikeudet ja jossa tunnustetaan muiden etnisten vähemmistöjen oikeudet, niin että kestävälle ja rauhalliselle yhteiskunnalle on todelliset edellytykset? Vastaus (17. joulukuuta 2001) Viimeaikaiset tapahtumat antavat jo itsessään vastauksen arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen, varsinkin kysymyksen 1 ja 2 kohdan osalta. Ohridissa 13. elokuuta tehty puitesopimus, joka allekirjoitettiin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, pääsihteeri Javier Solanan peräänantamattomuuden sekä unionin erityisedustajan François Léotardin ja Yhdysvaltojen lähettilään James Pardewin paikan päällä toteuttamien ponnistelujen ansiosta, on Euroopan unionin ja yleensäkin eurooppalaisen diplomatian merkittävä saavutus. Tässä vaiheessa kansainvälinen toiminta, jonka tarkoituksena on puitesopimuksen asteittainen täytäntöönpano, jakautuu kahteen eri kokonaisuuteen: poliittisen toiminnan tavoitteena on suunniteltujen uudistusten nopea hyväksyminen (perustuslailliset, poliittiset ja taloudelliset muutokset, pääasiassa vähemmistöjen eduksi), ja siitä huolehtivat ensisijaisesti Euroopan unioni ja sen Skopjessa oleva erityisedustaja, kun taas varsinaista turvallisuuteen liittyvää toimintaa johtaa NATO. Tärkeä sadonkorjuu (Essential Harvest) -operaation turvin. Tämä operaatio korvattiin 27. syyskuuta 2001 operaatio Ketulla (Amber Fox). Euroopan unioni valvoo tiiviisti ja koordinoidusti muiden läsnä olevien järjestöjen kanssa, että sopimukset pannaan kaikilta osin täytäntöön mahdollisimman pian. Sen lisäksi, että François Léotardin paikan päällä olevan toimiston henkilökuntaa on lisätty, Euroopan unioni on ottanut vastatakseen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, pääsihteeri Javier Solanan päätöksestä tehostaa Euroopan unionin tarkkailuvaltuuskunnan (EUMM) läsnäoloa entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa 35 henkilöllä (ETYJ on kaksinkertaistanut tarkkailijoidensa määrän). Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen 3 kohdan osalta voidaan todeta, että 13. elokuuta tehty puitesopimus on Euroopan unionille tae paluusta rauhaan, vakauteen ja kaikkien yhteisöjen väliseen kansalliseen sovintoon. Sen pohjana ovat perustuslailliset muutokset, joiden tarkoituksena on maan alueellista koskemattomuutta ja yhtenäisyyttä kunnioittaen lujittaa kaikkien etnisten vähemmistöjen oikeuksia ja erityisesti suuren albaanivähemmistön, joka muodostaa miltei kolmasosan väestöstä. Yksi keinoista tämän tavoitteen saavuttamiseen on hajauttaminen ja paikallisen itsehallinnon kehittäminen. Neuvosto ilmaisi istunnossaan 8. ja 9. lokakuuta 2001 huolestuneisuutensa siitä, ettei entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ole edistynyt 13. elokuuta tehdyn puitesopimuksen täytäntöönpanossa toivotulla tavalla. Muistuttaen kannastaan tämän asian osalta neuvosto vetoaa maan parlamenttiin, jotta se hyväksyisi mahdollisimman nopeasti kaikki osapuolten sopimat perustuslailliset ja lainsäädännölliset määräykset tehden näin sen täysimääräisen täytäntöönpanon mahdolliseksi. Neuvosto toisti vakaan aikomuksensa toimia aktiivisesti puitesopimuksen täytäntöönpanossa. Neuvosto korosti myös, että sen tuki entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisten toteuttamille uudistuksille riippuu siitä, saadaanko perustuslain tarkistuksen parlamentaarinen prosessi onnistuneesti päätökseen. Tässä yhteydessä neuvosto toteaa, että edellytykset tuenantajien kokouksen koollekutsumiseen eivät vielä ole täyttyneet. Lopuksi neuvosto ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että YUTP:n korkeana edustajana toimiva pääsihteeri Javier Solana on useaan otteeseen käynyt paikan päällä kannustamassa parlamentaarisen prosessin puitteissa tapahtuvaan kehitykseen ja on näin ollen voinut avustaa joissakin asioissa, kuten keskeisessä kysymyksessä perustuslain johdanto-osasta.