ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1645/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle. Videopelit ja köyhdytetty uraani.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0093 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1645/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Videopelit ja köyhdytetty uraani Blizzardin Italiassa markkinoimassa Starcraft-videopelissä, joka on käytännössä sotapeli, niin kuin tämän tyyppiset pelit usein ovat pelaajat voivat käyttää uraani 238:aa aseidensa tehon nostamiseen. Italiankielisessä käyttöohjeessa lukee (sivulla 43) U238 ammustutkimus: näillä köyhdytetystä uraanista valmistetuilla ammuksilla voidaan parantaa Gauss-aseiden ampumamatkaa. Käyttöohjeessa lukee edelleen (sivulla 41) Säteilyttäminen: näistä aseista osuman saanut vihollisyksikkö uppoaa erittäin radioaktiiviseen aineeseen, joka voi aiheuttaa huomattavaa tuhoa (mldr) Radioaktiivinen alue aiheuttaa vakavia ongelmia (mldr) Radioaktiivisuuden määrä laskee ajan myötä. 1. Onko komission mielestä sopivaa, että nuoret ja lapset tottuvat ajatukseen ydinmateriaalin käytöstä? 2. Eikö komissio katso, että sen olisi aiheellista ryhtyä toimiin ydinmateriaalin arkipäiväistämisen vastustamiseksi eurooppalaisessa nuorisokulttuurissa? 3. Eikö komissio katso, että olisi aiheellista pysäyttää väkivallan tulva, jolle nuoret lapset altistuvat videopelien takia? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 2000) Yhteisön tasolla erityisesti leluja koskeva keskeinen säädös on lelujen turvallisuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3. toukokuuta 1988 annettu neuvoston direktiivi 88/378/ETY(1). Kyseisen direktiivin tavoitteena on kuitenkin lelujen käyttäjien suojaaminen fyysisiltä vammoilta antamalla turvallisuusvaatimukset, joissa määritellään lelujen fyysiset, mekaaniset, kemialliset, elektroniset ja muut ominaisuudet. Lasten psykologinen kehitys ja tiettyjen markkinoilla olevien pelien (joilla arkipäiväistetään ja kannustetaan ydinaseiden tai väkivallan käyttöä leikeissä) mahdollinen vaikutus tähän kehitykseen tai yleisemmin moraaliin kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Myös komissio on huolissaan arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomista asioista ja toteaa, että jäsenvaltioiden viranomaisilla on periaatteessa toimivalta ja välineet, jotka ovat tarpeen lasten suojelemiseksi. EY:n perustamissopimuksen 30 artiklassa (ent. 36 artiklassa) annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus yhteisön yhtenäistämistoimien puuttuessa hyväksyä kansallisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on rajoittaa kyseisenlaisten laitteiden myyntiä julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden perusteella tai ihmisten terveyden ja elämän turvaamiseksi sillä edellytyksellä, että hyväksytyt toimet ovat oikeassa suhteessa suojelun tavoitteeseen. Tällä hetkellä ei ole suunnitelmissa antaa säännöksiä, jotka koskevat lasten psykologisen kehityksen tai moraalin suojaamista videopelien osalta. (1) EYVL L 187, 16.7.1988.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2196/00 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Ehdotus kalastuslupien myöntämisestä yhteisön aluksille Huippuvuorten vesillä.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0159 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2196/00 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Ehdotus kalastuslupien myöntämisestä yhteisön aluksille Huippuvuorten vesillä Katkarapujen kalastuksen hoitoa Huippuvuorten vesillä koskevassa komission ehdotuksessa vaihdetaan kalastuslupien myöntämisessä käytettävä viitejakso kaudesta 19901995 kauteen 19951999. Tämän vuoksi jäsenvaltiot, jotka ovat kalastaneet alueella jatkuvasti ja aktiivisesti, menettävät kalastusmahdollisuuksia muille kuten Saksalle, joka on lähettänyt alueelle aluksia vasta viitejakson viimeisenä vuonna 1999. On muistettava, että vuosi 1999 oli aivan omalaatuinen. Tuolloin komissio pyysi yhteisön kalastajia poistumaan kalastusalueelta, jotta vältettäisiin selkkaus Norjan kanssa. Konfliktin aiheutti islantilaisille yrityksille kuuluvien saksalaisalusten yhtäkkinen saapuminen alueelle. Samaan aikaan kun osa yhteisön kalastusaluksista noudatti tätä pyyntöä, Saksa käytti tilannetta hyväkseen ja lähetti alueelle lisää aluksia, jopa yhdeksän, joten sen vuoden 1999 tulokset, jotka on päätetty ottaa mukaan laskelmiin, ovat paljon suosiollisempia kuin muilla perinteisesti aktiivisilla mailla, mikä on järjetöntä. Miten on mahdollista, että ehdotuksessa kalastuspäivien jakamiseksi komissio päättää palkita juuri Saksan, joka on vuoden 1999 kiistan aiheuttanut jäsenvaltio, myöntämällä sille kalastusluvat, jotka se joutuu poistamaan laivastoilta, jotka vetäytyivät komission pyynnöstä kalastusalueelta ja kärsivät siitä seuranneet taloudelliset tappiot? Mistä syystä komissio on poistanut kalastusmahdollisuuksia yhteisön laivastoilta ja suosii kolmatta maata, tässä tapauksessa Islantia, joka omistaa Saksan lipun alla purjehtivat alukset? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Komissio ei tähän päivään mennessä ole tehnyt asiassa ehdotusta. Arvoisan parlamentin jäsenen on kuitenkin hyvä tietää, että jäsenvaltioiden ja komission virkamiesten välillä 30. kesäkuuta 2000 järjestetyssä kokouksessa asianomaiset jäsenvaltiot sopivat ei-lainsäädännöllisestä kalastussuunnitelmasta, johon sisältyy yhteisön kalastusaluksille tarjottava mahdollisuus pyytää katkarapuja Svalbardin vesillä. Suunnitelman mukaan yhteisön alukset kalastavat alueella enintään 519 päivää ja alueella on joitakin pieniä mahdollisia poikkeuksia lukuun ottamatta samanaikaisesti enintään neljä yhteisön alusta. Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot ovat suunnitelman takana. Suunnitelman johdosta komissio ei tehnyt asiassa virallista ehdotusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2445/00 esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle. Sisämarkkinoiden periaatteen rikkominen lasinkierrätyksen alalla.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2445/00 esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Sisämarkkinoiden periaatteen rikkominen lasinkierrätyksen alalla Alankomaissa lasinkierrätys on toteutettu jo pitkään vuonna 1997 tehdyn pakkaussopimuksen (Convenant Verpakkingen II) mukaisesti. Tämä järjestelmä toimii kaikkien osapuolien mielestä hyvin, eikä sen ylläpitoon tarvita valtiontukea. Monissa muissa jäsenvaltioissa taas käytetään Vihreä piste -järjestelmää, jonka tukeminen tulee valtiolle kalliiksi. Tällä hetkellä alankomaalaiselle järjestelmälle aiheuttaa vaikeuksia se, että naapurivaltioista esimerkiksi Saksasta ja Belgiasta tuotava lasi, jonka kierrätys on halpaa, on saanut voimakkaan jalansijan Alankomaiden lasimarkkinoilta. Tämän lasin toimituskustannukset voidaan pitää alhaisina, koska se nauttii korkeita valtiontukia Vihreä piste -järjestelmää käyttävissä jäsenvaltioissa. Mielestäni valtiontukea saavan lasin toimittaminen Alankomaiden markkinoille on Alankomaissa käytetyn lasinkierrätysjärjestelmän kustannuksella tapahtuvaa epärehellistä kilpailua ja rikkoo sisämarkkinoita koskevia säännöksiä. Olen lisäksi sitä mieltä, että valtiontukien maksaminen on lopetettava sellaisen toiminnan kohdalla, jonka käytännön kokemus on osoittanut tulevan toimeen ilmankin. Onko komissio tietoinen edellä mainitusta tilanteesta? Jos on tietoinen, katsooko komissio, että tämä menettely rikkoo sisämarkkinoita koskevia säännöksiä? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ongelman ratkaisemiseksi? Jos ei ole tietoinen, miten komissio perustelee asian? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 2000) Arvoisa parlamentinjäsen viittaa lasin tuontiin Alankomaihin jäsenvaltioista, joissa on käytössä Vihreä piste -ympäristömerkki. Arvoisan parlamentinjäsenen mukaan tuontilasi saa tukea ja vääristää siten kilpailua Alankomaiden markkinoilla. Komissio on täysin samaa mieltä arvoisan parlamentinjäsenen kanssa siitä, että valtiontuki sellaiselle toiminnalle, joka voidaan hoitaa ilman tukeakin, olisi lopetettava. Tämä on komission valtiontukipolitiikan perusperiaate, jota myös noudatetaan johdonmukaisesti. Komissiolla on runsaasti tietoja monessa jäsenvaltiossa käytössä olevasta Vihreä piste -ympäristömerkistä. Tiedot eivät kuitenkaan viittaa siihen, että kyseisten järjestelmien toimintaan liittyisi sääntöjenvastaista valtiontukea. Jos komissio saa riittävän tarkkoja tietoja sääntöjenvastaisen tuen olemassaolosta, se luonnollisesti tutkii asian. Komissio on saanut ilmoituksia pakkausjätteiden käsittelyyn tarkoitetun Vihreä piste -ympäristömerkin käyttöönotosta useissa jäsenmaissa. Harkitessaan puuttumattomuustodistuksen tai poikkeuksen myöntämistä rajoittaville järjestelyille komissio pyrkii varmistamaan, että mahdolliset eri palveluntarjoajat voivat toimia rinnakkain ja yrityksille, joilla on ympäristövelvoitteita, on todella tarjolla erilaisia vaihtoehtoja velvollisuuksiensa täyttämiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1689/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsin valtion tuki Bengtsforsille.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1689/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Ruotsin valtion tuki Bengtsforsille Onko komissio hyväksynyt 60 miljoonan kruunun työllistämistuen, jonka Ruotsin valtio myönsi Bengtsforsille Lear-yhtiön muuton yhteydessä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (4. heinäkuuta 2000) Vuonna 1999 Lear Corporation päätti lopettaa tuotannon Bengtsforsissa, joka sijaitsee Taalainmaalla Ruotsissa. Koska yhtiö oli alueella tärkeä työnantaja, Ruotsin hallitus tarjosi 29. maaliskuuta 1999 päivätyssä lehdistötiedotteessa työllistämistukea, jonka määrä olisi enintään 60 miljoonaa Ruotsin kruunua (noin 7,2 miljoonaa euroa). Tuki aiottiin myöntää työllistämisavustuksia koskevan asetuksen 1998:996 nojalla. Komissio hyväksyi työllistämisavustukset 18. kesäkuuta 1997(1). Tuen mahdollinen saaja, Nisch Produkter, valmistaa henkilöliikenteessä käytettäviä erikoisajoneuvoja. Moottoriajoneuvoalan valtiontukia koskevan yhteisön puitesäännön(2) 2.2 kohdan mukaan kaikista tuista, joita aiotaan myöntää hyväksytyn tukijärjestelmän osana, on ilmoitettava, jos investointihankkeen nimellisarvo (hankkeen kokonaiskustannukset) on yli 50 miljoonaa euroa tai jos hankkeelle myönnettyjen tukien bruttoarvo on yli 5 miljoonaa euroa. Jos Nisch Produkter kuuluu moottoriajoneuvoalalle, on komissiolle siten ilmoitettava kyseisestä noin 7,2 miljoonan euron tuesta. Ruotsin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että yhtiö ei ollut 5. kesäkuuta 2000 mennessä vielä pyytänyt tukea. Viranomaiset odottavat, että mahdollisesti pyydettävän tuen määrä on lehdistötiedotteessa mainittua määrää alempi. Jos edellä mainitut raja-arvot kuitenkin ylittyvät ja jos katsotaan, että tuensaajayhtiö kuuluu moottoriajoneuvoalalle, tuesta on ilmoitettava komissiolle. (1) Valtiontuki N:o E 23/95, kirje jäsenvaltiolle SG(97) D/4397. (2) EYVL C 279, 15.9.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2175/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Kotiäitien sosiaalista asemaa koskeva yhteisön säännöstö.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2175/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Kotiäitien sosiaalista asemaa koskeva yhteisön säännöstö Kotiäitien asemaa koskevien säännösten eroavaisuudet eri jäsenvaltioiden välillä osoittavat, että on tarpeen saada aikaan yhdenmukainen säännöstö, jotta tämän tärkeän väestöryhmän oikeutetut vaatimukset voidaan ottaa huomioon. Ranskassa on olemassa kotiäitien asemaa koskeva säännöstö, Italiassa on käytössä sosiaaliturvalaitoksen valvoma kotona tapahtuvia tapaturmia koskeva vakuutus, Espanjassa annetaan erityiskohtelu säästöille kotiäitien tulevien eläkkeiden kohentamiseksi ja yhteisön ulkopuolisessa Sveitsissä kotiäideille maksetaan eläkettä ja myönnetään taloudellisia etuja lasten hoitamisesta. Katsooko komissio, että kotiäitien aseman yhdenmukaistamiseksi eri jäsenvaltioissa olisi laadittava kotiäitien sosiaalista asemaa koskeva säännöstö, johon kootaan kaikki sellaiset näkökohdat, jotka ovat välttämättömiä tämän väestöryhmän yhteiskunnallisen merkityksen vahvistamiseksi nykyisessä talousympäristössämme? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys liittyy kotiäitien nykyiseen tilanteeseen jäsenvaltioissa. Hän kysyy, olisiko aiheellista ehdottaa kotiäitien sosiaalista asemaa koskevia sääntöjä, jotta yhdenmukaistettaisiin tilannetta, joka vaihtelee tällä hetkellä paljon jäsenvaltioittain. Komissio tunnustaa, että kotiäidit tekevät tärkeätä työtä perheensä ja koko yhteiskunnan eteen, mutta korostaa, että yhteisön toimivalta perheoikeuden alalla on erittäin rajallinen. Kotiäitien asemaan liittyen on syytä muistaa, että komissio esitti vuonna 1987 direktiiviehdotuksen(1), jolla se halusi korjata naisten ja miesten yhtäläisen kohtelun puutteita sosiaaliturvan alalla. Ehdotuksessa esitettiin johdettujen sosiaaliturvaoikeuksien vaihtoehtona yksilöllisiä sosiaaliturvaoikeuksia, jotka koskisivat myös kotiäiteja. Neuvosto ei hyväksynyt kyseistä ehdotusta parlamentin sekä talous- ja sosiaalikomitean myönteisistä lausunnoista huolimatta. Komissio aikoo pohtia kysymystä enemmän Euroopan sosiaalisen suojelun uudistamiseen ja tehostamiseen tähtäävän uuden strategian myötä. (1) EYVL C 309, 19.11.1987.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2161/00 esittäjä(t): Marco Cappato (TDI) neuvostolle. Uskonnonvapaus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2161/00 esittäjä(t): Marco Cappato (TDI) neuvostolle (22. kesäkuuta 2000) Aihe: Uskonnonvapaus Kreikassa Kreikan kansalainen Chara Kalomiri on joutunut keskelle oikeudellista prosessia, joka herättää huolestuttavasti epäilyksiä uskonnonvapauden tilasta Kreikassa. Kun Athos-vuoren viranomaiset ilmoittivat, että Kalomiri oli johtanut Khalkidiken niemimaalla käytännön psykologis-filosofista keskusta syyskuusta 1994 maaliskuuhun 1995, kreikkalainen tuomioistuin tuomitsi hänet vuonna 1997 ensimmäisen kerran. Sen päätöksen korkein oikeus kumosi. Myöhemmin hänet tuomittiin toisen kerran uudessa oikeudenkäynnissä. Tuomarit perustelivat päätöstään sillä, että buddhalaisella mietiskelykeskuksella ei ollut vaadittavaa opetus- ja uskontoasioiden ministeriön toimilupaa, joka voidaan myöntää ortodoksikirkon johdon kuulemisen jälkeen. Uskonnonvapaus kuuluu yksilön perusoikeuksiin ja se on jäsenvaltioiden hyväksymä yhteinen periaate. Eikö neuvoston mielestä ole sen vuoksi syytä ryhtyä SEU:n 6 ja 7 artiklan tai EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan nojalla kiireellisiin toimiin, kiinnittäen erityistä huomiota Kreikkaan, jotta kaikki ihmisoikeuksiin ja perusoikeuksiin sekä uskonnonvapauteen liittyvät rikkomukset voitaisiin estää? Vastaus (23. lokakuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys, joka sisältää luonteeltaan täysin kansallisia asioita, päätöksiä ja tuomioita, ei kuulu neuvoston toimivaltaan. Oikeus ja vapaus uskontoon ja uskoon sisältyy ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen, ja se on yksi yhteisön lainsäädännön perusperiaatteista (SEU:n 6 artikla)(1) joksi se on muodostunut jäsenvaltioiden yhteisessä perustuslakien perinteessä. Tätä perustamissopimuksen määräystä sovelletaan kuitenkin ainoastaan yhteisön tai unionin lainsäädännön kattamissa tilanteissa. (1) 27 päivänä lokakuuta 1976 asiassa 130/75, Prais, annettu tuomio, Oikeuskok. 1976, s. 1589.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1855/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Lentoyhtiöiden erilainen hinnoittelu.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1855/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Lentoyhtiöiden erilainen hinnoittelu On käynyt ilmi, että samalla lentoyhtiöllä on halvempaa lentää joistakin EU:n jäsenvaltioista Yhdysvaltoihin Heathrown kautta kuin lentää suoraan Heathrowsta Yhdysvaltoihin. Erilaista hinnoittelua sovelletaan yleensä lippujen hintoihin paluumatkan eri etappien osalta. Tämä tapaus koskee kuitenkin erilaista hinnoittelua samalla yhdensuuntaisella reitillä. Pitääkö komissio tätä hyväksyttävänä erilaisen hinnoittelun käyttämisenä? Jos vastaus on kielteinen, mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 2000) Komissio katsoo, että LontooNew York -reitin markkinat ovat eri markkinat kuin esimerkiksi Bryssel New York -reitin markkinat ja että lentoyhtiöillä on siksi perusteita hinnoitella näiden lentojen liput eri tavalla, vaikka Brysselistä lennettäisiinkin New Yorkiin Heathrow'n kautta. Yleensä suorat lennot kaikilta yhteisön lentokentiltä Yhdysvaltoihin ovat kalliimpia kuin välilaskulliset lennot. Kilpailusääntöjen rikkomisesta voi kuitenkin olla kysymys, jos lentoyhtiöt rajoittavat lontoolaiskuluttajien mahdollisuutta ostaa ja käyttää halvempia lippuja, joissa lähtökenttä on muualla yhteisössä, ja varsinkin jos rajoitukset perustuvat usean lentoyhtiön väliseen sopimukseen tai yhdenmukaistettuun menettelytapaan. Komissio harkitsee parhaillaan, onko sen tarpeen ryhtyä toimiin tässä asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1380/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. CEDAW-yleissopimuksen ja lisäpöytäkirjan allekirjoittaminen ja ratifiointi.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0049 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1380/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: CEDAW-yleissopimuksen ja lisäpöytäkirjan allekirjoittaminen ja ratifiointi Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevaan YK-yleissopimukseen (CEDAW) liitetyn lisäpöytäkirjan oli joulukuuhun 1999 mennessä allekirjoittanut vasta 23 valtiota, joiden joukossa on 11 EU:n jäsenvaltiota. Espanja, Portugali, Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät ole vielä allekirjoittaneet pöytäkirjaa. Aikooko neuvosto ryhtyä toimenpiteisiin, jotta myös kyseiset jäsenvaltiot allekirjoittaisivat lisäpöytäkirjan mahdollisimman pian, jotta ratifioinnille ei olisi enää esteitä? Aikooko neuvosto lisäksi tehdä jotakin sen hyväksi, että myös kaikki ehdokasvaltiot allekirjoittaisivat ja ratifioisivat yleissopimuksen ja lisäpöytäkirjan ennen unioniin liittymistään? Vastaus (26. syyskuuta 2000) Neuvostolla ei ole minkäänlaista toimivaltaa painostaa Euroopan unionin jäsenvaltioita allekirjoittamaan nopeasti Yhdistyneiden Kansakuntien asiakirjoja. Neuvosto kuitenkin toteaa, että jo se, että yksitoista jäsenvaltiota on jo ratifioinut vasta hiljattain tehdyn pöytäkirjan, todistaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden sitoutumisesta asiaan. Mitä tulee siihen, että Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden olisi allekirjoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien asiakirjat, on todettava, että koska kyseiset tekstit eivät kuulu yhteisön säännöstöön, Euroopan unioni ei voi asettaa CEDAW-yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan allekirjoittamista ehdoksi unioniin liittymiselle. Lopuksi neuvosto muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa (ent. 6 a artikla) määrätään, että neuvosto voi toimivaltansa rajoissa ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Tämä perustamissopimuksen määräys kuuluu luonnollisesti siihen säännöstöön, joka kunkin jäsenyyttä hakeneen maan on saatettava osaksi lainsäädäntöään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2204/00 esittäjä(t): Johan Van Hecke (PPE-DE) komissiolle. Kalan PCB- ja dioksiinipitoisuudet.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0173 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2204/00 esittäjä(t): Johan Van Hecke (PPE-DE) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Kalan PCB- ja dioksiinipitoisuudet Tutkimusten mukaan kaloista tavataan usein korkeita PCB- ja dioksiinipitoisuuksia; pitoisuudet ovat saman suuruisia kuin ne, jotka löydettiin saastuneista kanoista Belgian dioksiinikriisin aikana. Sekä yhteisön viranomaiset että jäsenvaltiot epäröivät soveltaa kalaan yhtä tiukkoja normeja kuin lihaan. Eräiden tietojen mukaan Belgian kansanterveydestä vastaava ministeri selvitti tätä kysymystä Eurooppa-tasolla loppuvuodesta 1999. Ministerin kertoman mukaan jäsenvaltiot eivät kuitenkaan olleet valmiita tekemään mitään asian suhteen. Onko korkea PCB- tai dioksiinipitoisuus kalassa yhtä vahingollista ihmiselle kuin vastaava pitoisuus lihassa? Aikooko komissio määrätä kalalle ja lihalle eri PCB- ja dioksiininormit? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 2000) Dioksiinin ja polykloorattujen bifenyylien (PCB) aiheuttama elintarvikkeiden ja rehujen saastuminen aiheuttaa kansanterveydellisen vaaran. Tämän vuoksi komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin dioksiini- ja PCB-pitoisuuksien vähentämiseksi elintarvikkeissa ja rehuissa, myös kalassa ja kalanrehussa. Tavoitteena on kansanterveyden suojelun varmistaminen. Komissio totesi elintarvikkeiden turvallisuutta käsittelevässä valkoisessa kirjassa(1), että on tärkeää määritellä vierasaineita koskevat vaatimukset koko ketjun pituudelta rehuista elintarvikkeisiin. Näiden enimmäismäärien vahvistamiseen vaadittavaa tieteellistä perustaa on tarkasteltava ensisijaisena toimena. Komissio on pyytänyt elintarvikealan tiedekomiteaa ja eläinten ravitsemusta käsittelevää tiedekomiteaa arvioimaan vaarat, jotka aiheutuvat dioksiinin ja PCB:n esiintymisestä elintarvikkeissa ja rehuissa. Tähän sisältyvät yhteisön väestön ravinnosta saaman dioksiinin ja PCB:n määrän arvioiminen ja saantiin vaikuttavien keskeisten tekijöiden kartoittaminen. Koska ongelma on hyvin monimutkainen siihen liittyvät esimerkiksi dioksiinin taustakuormituksen aiheuttamat ongelmat ympäristössä lausuntoja voidaan odottaa aikaisintaan kuluvan syksyn aikana. Komissio ehdottaa kyseisten tieteellisten riskinarviointien perusteella toimenpiteitä, joilla rajoitetaan dioksiini- ja PCB-pitoisuuksia koko elintarvike- ja rehuketjussa. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1651/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kyproksen tragedian yhteydessä kadonneet.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0066 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1651/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Kyproksen tragedian yhteydessä kadonneet Kun noin 26 vuotta Kyproksen invaasion jälkeen ei vieläkään ole virallisesti ja täysin kiistattomasti vahvistettu, mitä Kyproksen tragedian yhteydessä kadonneille henkilöille on tapahtunut, ja kun otetaan huomioon kahden yhteisön välillä 31. heinäkuuta 1997 tehtyyn sopimukseen sisältyvät tätä asiaa koskevat kohdat, voisiko komissio kertoa minulle, aikooko se, pitäen silmällä liittymismenettelyä, joka luonnollisesti koskee niin Kyprosta kuin Turkkia, ryhtyä toimiin, jotka edistävät tämän ennen kaikkea humanitaarisen kysymyksen lopullista ratkaisemista? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2000) Komissio on sitä mieltä, että Kyproksen eteneminen unioniin liittymiseen ja oikeudenmukaisen ja toteuttamiskelpoisen ratkaisun etsiminen kyseessä olevaan poliittiseen ongelmaan ovat toinen toistaan vahvistavia prosesseja. Komissio on myös sitä mieltä, että Kyproksen liittyminen unioniin hyödyttää saaren molempia yhteisöjä ja johtaa yhteiskunnalliseen rauhaan ja sopuun saarella. Komissio pahoittelee sitä, ettei ennen liittymisneuvottelujen alkamista ollut mahdollista löytää poliittista ratkaisua. Komissio odottaa silti toiveikkaasti, että Kyproksen turkkilaisen yhteisön edustajat osallistuisivat jatkossa liittymisneuvotteluihin. Yhdistyneiden Kansakuntien rahoittamat lähentymisneuvottelut jatkuvat Genevessä heinäkuussa 2000. Kadonneita henkilöitä koskeva kysymys on tietenkin ehdottomasti otettava esille näiden neuvotteluiden yhteydessä ennen kuin poliittiseen ongelmaan saadaan kestävä ratkaisu.