ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2518/98 esittäjä(t): Maartje van Putten (PSE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Mahdolliset ihmisoikeusloukkaukset Ugandassa 1. Onko komissio tietoinen siitä, mitä tapahtui Kichwambassa Ugandassa 8. kesäkuuta 1998, jolloin Ugandan hallituksen ilmoituksen mukaan kapinalliset polttivat yliopistoalueella elävältä noin 50 opiskelijaa? 2. Onko komissiolla tietoja tämän ilmoituksen todenperäisyydestä? Muiden lähteiden mukaan silminnäkijät väittävät näet, että opiskelijoiden tappamisesta olivat vastuussa hallituksen joukot eivätkä kapinalliset ja että pääkohteena olivat etniseen Baganda-ryhmään kuuluvat opiskelijat. Jos komissiolla on tietoja asiasta, mihin toimiin komissio aikoo tietojen pohjalta ryhtyä? Jos komissiolla ei ole tietoja, aikooko komissio tutkia tapahtunutta tarkemmin? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1998) 1. Komissio on perillä Kabarolen alueen tapahtumista, joissa noin 80 ihmistä, suurin osa opiskelijoita, kuoli kapinallisten polttaessa yhden Kichwamban kansallisen teknillisen instituutin rakennuksista. Lisäksi noin sata opiskelijaa siepattiin. Huomattakoon, että hyökkäyksen uhreiksi joutuneet opiskelijat olivat kotoisin eri puolilta Ugandaa eivätkä he olleet ainoastaan Baganda-ryhmään kuuluvia. 2. Komission saamien tietojen mukaan, mm. Kampalassa sijaitsevien unionin jäsenvaltioiden edustustojen päälliköiden käymien keskustelujen perusteella ei ole tullut esiin todisteita siitä, että Ugandan asevoimat olisivat olleet aktiivisesti osallisina tapahtumissa. Todisteista käy selvästi ilmi, että tapoista ja sieppauksista vastasivat kapinallisjoukot. On kuitenkin totta, että Ugandan asevoimien paikallinen johto ei ollut toteuttanut tarvittavia toimia uhrien suojelemiseksi kapinallisten hyökkäykseltä. Armeijan henkilöstöpäällikkö on rangaissut paikallisen johdon upseereita. Johtavat upseerit joutuvat sotaoikeuteen. Näissä olosuhteissa ja saatavilla olevien tietojen perusteella komissio ei näe tarvetta tutkia tapausta tämän enempää eikä aio itse tehdä tutkimuksia. Komissio aikoo kuitenkin vastaisuudessakin seurata alueen tapahtumia ja sekä käydä jatkuvaa vuoropuhelua Ugandan hallituksen kanssa maan turvallisuustilanteen parantamiseksi.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2188/98 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Luxemburgin suomenkielinen yläaste Luxemburgissa asuvien suomalaisten EU-virkamiesten lapset eivät saa opetusta suomen kielellä Eurooppa-koulun yläasteella. On selvää, että oppiminen vaikeutuu, kun oppilaat tällä asteella joutuvat seuraamaan opetusta muulla kuin omalla äidinkielellään. EU-virkamiesten lapsista suomalaiset lapset ovat ainoita, jotka joutuvat kärsimään tällaisesta epäedullisesta tilanteesta. Mitä komissio aikoo tehdä tilanteen korjaamiseksi? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 1998) Eurooppa-koulujen johtokunta, kansallisesta opetuksesta ja/tai ulkomaan kulttuurisuhteista vastaavista jäsenvaltioiden ministereistä sekä komission edustajasta koostuva hallitustenvälinen elin, on ainoa toimivaltainen taho määrittämään Eurooppa-koulujen opetussuunnitelmat ja päättämään niiden työjärjestyksestä. Eurooppa-koulujen johtokunta teki päätöksen suomenkielisen osaston perustamisesta Luxemburgin Eurooppa-kouluun Suomen liityttyä Euroopan unionin jäseneksi. Samoin kuin aikaisempien laajentumisten yhteydessä opetuksen aloittaminen jaksotettiin usealle vuodelle; siten otettiin huomioon oppilasmäärän vähittäinen kasvu ja tarve järkiperäistää käytettävissä olevien henkilöstövoimavarojen ja rahoituksen käyttö. Suomenkielisen osaston esikoulu ja ala-aste, jotka avattiin syyskuussa 1995, kehittyvät jatkuvasti. Opetukseen osallistuu tällä hetkellä 69 suomalaista oppilasta. Yläasteen perustaminen porrastetaan tuleville vuosille sitten, kun yläastetasoa edellyttävä oppilasmäärä on riittävä uusien luokkien muodostamiseen ja opettajien osoittamiseen näille luokille. Niiden suomalaisten oppilaiden vähäinen määrä (yhteensä 11 oppilasta), jotka ovat tällä hetkellä Eurooppa-koulun yläasteella, ei vielä tässä vaiheessa salli suomenkielisen yläasteen perustamista. Nämä oppilaat osallistuvat englanninkielisen osaston opetukseen; heille järjestetään äidinkielen eli suomen opetusta (ensimmäinen kieli), sillä englantia pidetään heidän ensimmäisenä vieraana kielenään. Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen esittämään huoleen oppimisvaikeuksista, joita oppilailla saattaa ilmetä heidän joutuessaan seuraamaan opetusta muulla kuin omalla äidinkielellään, komissio korostaa, että Luxemburgin Eurooppa-koulun lukuvuoden tällaisessa tilanteessa juuri päättäneet 11 suomalaisoppilasta selviytyivät menestyksekkäästi opinnoistaan ilman ensimmäistäkään ala-arvoista arvosanaa.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1927/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Morabiton tapaus Italiassa Domenico Morabito, 40, menehtyi 5. lokakuuta 1995 santarmien autossa, johon hänet oli viety muutamia minuutteja aikaisemmin tapahtuneen pidätyksensä jälkeen. Kun tapahtumasta on nyt kulunut lähes kolme vuotta, ei vieläkään ole selvitetty, kuka kuoleman aiheutti, eikä leskelle ja alaikäisille lapsille ole suoritettu minkäänlaista korvausta. Tänä aikana uhrin isä Giuseppe Morabito on joutunut peräti kolmeen oikeudenkäyntiin samojen rikosten vuoksi, joista häntä on syytetty siitä huolimatta, että syytteet perustuvat poliisin kanssa yhteistyöhön ryhtyneiden henkilöiden kertomuksiin, jotka on osoitettu vääriksi santarmien tutkimuksissa. Edellä esitettyjen tosiasioiden nojalla komissiolta pyydetään vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Katsooko komissio, että Morabiton tapaus saattaa olla ristiriidassa Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen kanssa? 2. Katsooko komissio, että asia voidaan viedä ihmisoikeustuomioistuimeen? 3. Kuinka monessa tapauksessa ja minkälaisissa tapauksissa ihmisoikeustuomioistuin on antanut Italialle langettavan tuomion? 4. Eikö olisi suotavaa muistuttaa Italiaa tapauksista, joissa ihmisoikeustuomioistuin on antanut sille langettavan tuomion? 5. Komission yleinen arvio tapahtuneesta? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 1998) 1. Komissiolla ei ole toimivaltaa tutkia valituksia jäsenvaltion Euroopan ihmisoikeusyleissopimusta koskevista mahdollisista rikkomuksista, koska kyseinen lainsäädäntö tai kansallisten viranomaisten toimet koskevat alaa, joka ei kuulu yhteisöoikeuden soveltamisalaan. 2. Komission tehtävä ei ole ilmoittaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen mahdollisista rikkomisista. 3. Tiedot tapauksista, joiden osalta Italia on tuomittu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa, on pyydettävä tältä tuomioistuimelta. 4. Komissio kiinnittää tarkoin huomiota ihmisoikeuksien kunnioittamiseen kaikkialla maailmassa. Perustamissopimuksissa ei kuitenkaan ole annettu unionille yleistä toimivaltaa varmistaa, että perusoikeuksia kunnioitetaan. Unionilla on tässä suhteessa toimivalta vain sellaisen yhteisöoikeuden soveltamisen osalta, joka perustuu perusoikeuksien kunnioittamiseen. Komissio katsoo näin ollen, että se ylittäisi toimivaltansa, jos se ottaisi esille Italian viranomaisten kanssa tuomioistuimen Italian vastaiset tuomiot. 5. Komissio toteaa valittaen parlamentin jäsenen esille tuomat tosiasiat ja toteaa, ettei komissiolla ole valtuuksia ottaa yleisesti kantaa parlamentin jäsenen esittämään tapaukseen.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1611/98 esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Tuholaismyrkky "Lindanen" käyttö Viitaten jo aiemmin esittämiini kysymyksiin P-0860/95(1) ja E-2008/95(2), voiko komissio kertoa, missä vaiheessa YK/ETY:n monivuotisen ohjausohjelman sopimusluonnosta koskevat neuvottelut ovat tällä hetkellä? Voiko komissio kertoa erityisesti siitä, millä tavoin tuholaismyrkky "Lindanen" perusainesosana käytettävää heksakloorisykloheksaania kontrolloidaan tulevaisuudessa? Aiotaanko heksakloorisykloheksaanin käyttö kieltää täysin? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 1998) Valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan YK:n Euroopan talouskomission (ECE:n) yleissopimuksen mukaisesti perustettu strategioita käsittelevä työryhmä viimeisteli hitaasti hajoavia orgaanisia yhdisteitä koskevan pöytäkirjan tekstin helmikuussa 1998. Pöytäkirjan allekirjoittamismenettely aloitettiin 23.-25. kesäkuuta 1998 Århusissa Tanskassa järjestetyssä Euroopan ympäristöasioita käsittelevässä ministerikokouksessa. Yhteisö allekirjoitti pöytäkirjan tämä kokouksen yhteydessä. Pöytäkirjassa asetetaan rajoituksia heksakloorisykloheksaanin (HCH:n) käytölle, mutta sitä ei kielletä kokonaan. Pöytäkirjan liitteessä II määrätään, että teknisten HCH-aineiden (kuten HCH-isomeeriseosten) käyttö rajoitetaan kemianteollisuuden väliaineiksi, kun taas tuotteiden, joissa vähintään 99 % HCH:sta on gammaisomeerina (kuten lindaani), käyttö rajoitetaan siementen käsittelyyn, levitykseen maanpinnalle siten, että aine imeytyy välittömästi maan pintakerrokseen, sahatavaran, puutavaran ja tukkien ammattimainen suojaukseen ja teolliseen käsittelyyn, hyönteismyrkyksi kansalaisten terveyden suojelussa ja eläinlääketieteellisissä tarkoituksissa, maanpinnalla tapahtuvaan puiden taimien käsittelyyn, pienimuotoiseen nurmikoiden käsittelyyn ja taimitarhojen ja koristekasvien käsittelyyn sisä- ja ulkotiloissa sekä teolliseen käyttöön ja kotitalouskäyttöön sisätiloissa. Nämä sallitut käyttötarkoitukset sisällytettiin pöytäkirjaan yleissopimuksen sopimuspuolina olevien useiden kolmansien maiden pyynnöstä. Kaikkia lindaanin sallittuja käyttötarkoituksia arvioidaan kuitenkin uudelleen pöytäkirjan mukaisesti viimeistään kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. Lindaanin käyttöä on myös arvioitu uudelleen kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11. joulukuuta 1992 annetun komission asetuksen(3) yhteydessä. Arviointimenettelyssä otetaan huomioon kaikki rajoitukset, jotka komissio on ratifioinut ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvään hitaasti hajoavista orgaanisista yhdisteistä tehtyyn pöytäkirjaan verrattavissa olevissa kansainvälisissä sopimuksissa. (1) EYVL C 179, 13.7.1995, s. 57. (2) EYVL C 9, 15.1.1996, s. 12. (3) EYVL L 366, 15.12.1992.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1342/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EURO 1999 Euroopan komission asiakirjan "EURO 1999 - 25. maaliskuuta 1998 - Talouksien lähentymisen arviointi ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymistä koskeva suositus" sivulla 110 todetaan seuraavaa: "Näihin niin sanottuihin "Varanto/virta-korjauseriin" sisältyvät ne muut tekijät kuin julkisen talouden alijäämä, jotka vaikuttavat julkisen bruttovelan määrän muutoksiin. Näitä ovat rahoitusvarallisuuden nettohankinta, muutokset ulkomaanvaluutan määräisen velan arvossa ja muut tilastolliset korjaukset." Voiko komissio täsmentää, millaisista tilastollisista korjauksista on kyse? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 1998) Julkisen talouden alijäämä on tärkein julkisen velan määrän muutosta selittävä tekijä. Alijäämän (julkisyhteisöjen nettolainanotto) ja velan (julkisyhteisöjen sulautetun bruttovelan nimellisarvo) erityismääritelmistä sekä teknisistä erityispiirteistä johtuen velan määrän vaihteluun vaikuttavat kuitenkin muutkin tekijät. Näitä tekijöitä ovat rahoitusomaisuuden määrän muutokset, julkisen, ulkomaan valuutan määräisen velan määrän muutokset sekä muut tilastolliset sopeutukset. Muut tilastolliset sopeutukset koskevat erityisesti indeksisidonnaisten joukkovelkakirjojen arvoa sekä valtion velkasitoumuslainojen ja joukkovelkakirjojen arvoa silloin, kun liikkeeseenlaskukurssi ja nimellisarvo poikkeavat toisistaan. Sopeutuksia tarvitaan myös ottamaan huomioon se seikka, että velan määrässä ei ole otettu huomioon tilisaamisia, tilivelkoja ja kauppaluottoja, vaikka myös nämä tekijät vaikuttavat alijäämään. Nämä sopeutukset voivat lisätä tai vähentää velan määrää. Niiden vaikutus on kuitenkin yleensä vähäinen, alle 1 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT).
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1827/98 esittäjä(t): Karl-Heinz Florenz (PPE) komissiolle (12. kesäkuuta 1998) Aihe: Kunnallinen PVC-kielto Saksassa Lukuisat Saksan kunnat ovat jo jonkin aikaa boikotoineet polyvinyylikloridia (PVC) sisältäviä tuotteita. Polyvinyylikloridia käytetään sen monipuolisuuden vuoksi erityisesti rakennustarvikkeissa. Rakennusalan osuus yhteisön PVC-markkinoista on yli 50 %. Saksan kunnat antavat nyt sisäisiä määräyksiä siitä, että polyvinyylikloridia sisältäviä tuotteita ei enää pitäisi hankkia. Julkisten toimeksiantojen, erityisesti rakennusalan tarjouskilpailujen, yhteydessä sopimus olisi tehtävä vain, kun kyseinen tarjoaja käyttää tuotteita, jotka eivät sisällä polyvinyylikloridia. Käytännössä tämä voi johtaa "kunnalliseen PVC-kieltoon". Millaiseksi komissio arvioi tämän menettelyn oikeudellisesti, ottaen erityisesti huomioon sopimuksiin sisältyvät tavaroiden vapaata liikkuvuutta, valtion tukia ja julkisia hankintoja koskevat määräykset? Mihin yllä kuvatun menettelyn vastaisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1826/98 ja E-1827/98 (31. heinäkuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on hiljattain saanut taloudelliselta toimijalta valituksen, joka koskee useissa Saksan kunnissa käytössä olevaa menettelyä. Sen mukaisesti kunnat kehottavat laitoksiaan olemaan enää hankkimatta PVC:tä sisältäviä tuotteita ja myöntämään rakennussopimuksia vain sellaisille yrityksille, jotka eivät käytä PVC:tä. Komissio tutkii parhaillaan tätä valitusta EY:n perustamissopimuksessa tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta annettujen määräysten sekä julkisia hankintoja koskevien yhteisön säännösten perusteella. Komissio toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tämän tarkastelun tulokset mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1357/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Kalajauho Voiko komissio vahvistaa sen, että kalajauho luokitellaan eläinproteiinin lähteeksi, ja ilmoittaa mitä seurauksia tämä luokittelu aiheuttaa? Ottaen huomioon, että Britannian maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriö on julistanut kalajauhon täysin riskittömäksi tuotteeksi, voiko komissio selittää, miksi kalajauhon käyttö märehtijöiden rehussa on kielletty? Aikooko komissio kenties jatkaa tämän kiellon voimassaoloaikaa? Onko komissio harkinnut sitä, miten kielto ja sen jatkaminen vaikuttaa kalajauhoteollisuuteen? Mitä tutkimuksia komissio on tehnyt, ensinnäkin todistaakseen riskin olemassaolon, ja toiseksi selvittääkseen kiellon vaikutuksen kalajauhoteollisuuteen ja siihen liittyvään teollisuuteen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Direktiivin 92/118/ETY(1) 2 artiklan mukaan kalajauho määritellään eläinten ruokintaan tarkoitetuksi jalostetuksi eläinvalkuaiseksi. Saman direktiivin 6 luvussa annetaan kyseisen tuotteen kauppaa ja tuontia koskevat säännöt. Päätöksessä 94/381/EY(2) kielletään nisäkkäiden kudoksista saadun valkuaisen syöttäminen märehtijöille. Sen vuoksi kalajauhoa ei nykyisellään saa käyttää märehtijöiden ruokinnassa. Parlamentti ja komissio järjestivät yhteisön tieteellisen ohjauskomitean johdolla 1. ja 2. heinäkuuta 1997 Brysselissä eläinjauhoja käsittelevän kansainvälisen tiedekonferenssin, jonka johdosta komissio avasi 14. marraskuuta 1997 julkisen kuulemismenettelyn yhteisön rehulainsäädännön tulevaisuudesta ja erityisesti kaiken eläinvalkuaisen mahdollisesta kieltämisestä märehtijöiden ruokinnassa. Mahdollista kieltoa on perusteltu sillä, että nämä eläimet ovat kasvissyöjiä eivätkä näin ollen tarvitse eläinvalkuaista ravinnossaan. Tämän kuulemisen tarkoituksena oli laatia objektiivinen kuvaus nykytilanteesta ja kerätä huomioita eri lähestymistapojen mahdollisista seurauksista. Mahdollisimman laajan jakelun varmistamiseksi tästä kuulemisesta laadittu asiakirja on ollut saatavilla Internetissä 14. marraskuuta 1997 alkaen, ja kirjallisia huomautuksia pyydettiin 31. joulukuuta 1997 mennessä. Kuulemismenettelyssä saaduista huomautuksista on laadittu tiivistelmä asiakirjassa, jonka lopullinen versio on nyt myös Internetissä. Komissio alkaa nyt tutkia tarvittavia toimenpiteitä kuulemismenettelyssä esiin tuotujen ongelmien käsittelemiseksi. (1) EYVL L 62, 15.3.1993, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/79/EY - EYVL L 24, 30.1.1998. (2) EYVL L 172, 7.7.1994, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 95/60/EY - EYVL L 55, 11.3.1995.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1581/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Liuskekiviteollisuus ja tullietuusjärjestelmä Tietyt kolmannet maat hyötyvät tullietuusjärjestelmästä käydessään kauppaa EU:n kanssa. Voiko komissio kertoa, mitä etuusmarginaaleja ja tulleja sovelletaan näistä maista tuotuun liuskekiveen? Miten järjestelmä kehittyy tulevaisuudessa ja mitä muutoksia on odotettavissa? Mitä tullia sovelletaan liuskekiveen, jota viedään yhteisöstä maihin, jotka itse tuovat liuskekiveä EU:hun yleisen tullietuusjärjestelmän puitteissa?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1367/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Nollapäästöjä koskeva tutkimusaloite Nollapäästöjä koskevan tutkimusaloitteen (Zero Emissions Research Initiative ZERI) säätiön tarkoituksena on laatia kestävään sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen perustuvia yhteisiä strategioita ja teollisuuden toimintalinjoja. Aikooko komissio lähettää edustajan Genevessä järjestettävään ZERI-konferenssiin? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1363/98, E-1364/98, E-1365/98, E-1366/98 ja E-1367/98 (6. heinäkuuta 1998) Tokion YK-yliopiston "Institute for Advanced Studies" käynnisti japanilaisen nollapäästöjä koskevan ZERI-tutkimushankkeen (Zero Emissions Research Initiative) vuonna 1994. Komissio ei osallistu hankkeeseen eikä ole saanut yksityiskohtaisia tietoja sen tutkimusohjelmasta tai vastaavien ZERI -oppilaitoshankkeiden olemassaolosta. Päästöjen vähentämiseen tähtäävästä tutkimuksesta yhteisössä vastaa neljäs tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma (TTK)(1). Tätä tutkimusta täydentävät erityiset tutkimusohjelmat "Ympäristö ja ilmasto", "Muut energiavaihtoehdot kuin ydinenergia", "Teollisuuden teknologiat" ja "Kuljetus". Komission tiedossa ei ole, että yhteisön ohjelmat ja ZERI-hanke olisivat päällekkäisiä. Koska komissio ei ole aktiivisesti mukana ZERI-hankkeessa, se ei aio lähettää edustajaa tulevaan ZERI-konferenssiin Geneveen. (1) EYVL L 117, 8.5.1990.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1378/98 esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Henkilöiden vapaa liikkuvuus Minulle ilmoitettiin äskettäin seuraavasta tapauksesta: australialainen hotellinomistaja oli pitänyt erään valitsijani passia itsellään yli kaksitoista kuukautta. Voiko komissio varmistaa, että EU:n jäsenvaltioissa toimivilla hotellinomistajilla ei ole oikeutta tähän, koska se estäisi tehokkaasti EU:n kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden toteutumisen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (7. heinäkuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen, että jäsenvaltioiden lainsäädännöt oikeuttaisivat hotellinpitäjää pitämään asiakkaansa matkustusasiakirjaa hallussaan tämän oleskellessa pitkään hotellissa, mikä saattaisi aiheuttaa uudelleen samankaltaisia tilanteita kuin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1028/98 esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Kulttuuribudjetin lisäys Euroopan unionin kulttuurifoorumissa, jossa käsiteltiin Euroopan kulttuuriohjelmien tulevaisuutta (29. ja 30. tammikuuta 1998 Borschette-keskuksessa) käytiin keskustelukierros, johon osallistuivat kulttuuriministerit Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Luxemburgista ja Ranskasta sekä kulttuurikomissaari Marcelino Oreja. Tällöin komissaari Oreja ilmoitti, että hänen käsityksensä mukaan kulttuuribudjetin pitäisi olla ainakin tuhannesosa koko talousarviosta. Kysyessäni viimeksi asiaa komissiolta, joka käsitteli kulttuurimenojen osuutta koko talousarviosta, komissio ilmoitti kulttuurin osuuden olevan 0,033 % varainhoitovuonna 1998 - toisin sanoen yksi kolmastuhannesosa. Vuoden 1990 jälkeen kulttuurin osuutta korotetaan pienin, keskimäärin noin 0,002 %:n askelin. Jatkamalla nykyistä menettelyä komissaari Orejan mainitseman yhden tuhannesosan tavoite kokonaistalousarviosta saavutetaan noin 20 vuodessa. Näiden seikkojen pohjalta kysyn seuraavaa. Mitä komissaari Oreja tekee konkreettisesti, jotta hänen mainitsemansa tavoite - tuhannesosa kokonaistalousarviosta kulttuurille - saavutettaisiin hänen toimikautensa jäljellä olevana aikana? Miten usein hän on toimikautensa alun jälkeen keskustellut tästä ongelmasta jäsenvaltioiden kulttuuri- ja valtionvarainministerien kanssa? Miten monessa komission kokouksessa vuoden 1995 alun jälkeen nämä ongelmat ovat olleet esityslistalla tai käsiteltävinä? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Komissio yhtyy arvoisan kysyjän huoleen yhteisön kulttuuriohjelmille myönnettyjen määrärahojen rajallisuudesta. Kuten arvoisa kysyjä tietää, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan nojalla yhteisön muissa ohjelmissa ja toimissa kulttuuriulottuvuus on otettava entistä paremmin huomioon määriteltäessä hankkeiden tukikelpoisuutta tavoitteisiin nähden. Tässä mielessä kulttuurille tuleva kokonaisrahoitus on huomattavasti merkittävämpää kuin nykyisille kulttuuriohjelmille myönnetyt määrärahat. Tämä on selvästi osoitettu komission huhtikuussa 1996 esittämässä ensimmäisessä kertomuksessa kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa(1). Näkökohta korostuu komission lähiaikoina ilmestyvässä vuosia 1996 ja 1997 käsittelevässä kertomuksessa. Komissio haluaa myös muistuttaa arvoisalle kysyjälle, että se on hiljan hyväksynyt esityksen parlamentille ja neuvostolle kulttuurin puiteohjelmaksi vuosiksi 2000-2004 ja ehdottanut tälle 167 miljoonan ecun määrärahaa AGENDA 2000 -tiedonannon painopistealueita noudattaen. Kulttuurille tulevat lopulliset määrärahat jäävät riippumaan yhteispäätösmenettelystä, jolla edellä mainittu puiteohjelma vahvistetaan. (1) KOM(96) 160 lopullinen, täydennetty asiakirjalla SEC(96) 686.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1569/98 esittäjä(t): Nel van Dijk (V) komissiolle (20. toukokuuta 1998) Aihe: Lastenruokien valmistuksessa noudatettavien kansainvälisten menettelysääntöjen loukkaukset Onko komissio tietoinen viimeaikaisesta tutkimuksesta, jossa käsiteltiin sitä, miten lastenruokien valmistajat noudattavat lastenruoan markkinointia sääteleviä kansainvälisiä menettelysääntöjä(1)? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, kun nyt on ilmennyt, että lastenruokien valmistajat jättävät törkeästi noudattamatta menettelysääntöjen määräyksiä? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 1998) Komissio haluaa viitata arvoisalle parlamentin jäsenelle kysymykseen E-908/97 antamaansa vastaukseen(2) ja Johanna Maij-Weggenille kysymykseen E-1355/97 antamaansa vastaukseen(3). (1) Lähde: British Medical Journal. (2) EYVL C 319, 18.10.1997. (3) EYVL C 391, 23.12.1997.