KIRJALLINEN KYSYMYS E-1564/02

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(3. kesäkuuta 2002)

Aihe: Etelä-Mongolian tilanne

Kiinan kansantasavallan vallattua ja miehitettyä Etelä-Mongolian vuonna 1947 Kiinan viranomaiset ovat toteuttaneet maassa brutaalia siirtomaapolitiikkaa. Maan väestöryhmät, jotka ovat perinteisesti paimentolaisia ja elävät karjankasvatuksesta, ovat joutuneet sekä poliittisten että kulttuuriin liittyvien erittäin ankarien sortotoimien kohteeksi, mikä on johtanut kymmenien tuhansien ihmisten kuolemaan. Mitä tulee talouteen, Kiinan viranomaiset ovat pakottaneet mongolit asettumaan aloilleen ja ryhtymään tehotuotantoon. Tämän seurauksena 81 prosenttia laidunalueista on aavikoitunut.

Ekologisen ja inhimillisen katastrofin vuoksi Kiinan kansantasavallan viranomaiset ovat viime vuosina toteuttaneet environmental immigration -politiikkaa (kiinaksi Sheng Tai Yi Min), jonka virallisena tavoitteena on antaa laidunmaiden levätä ja suojella ekosysteemiä, mutta jonka käytännön seurauksena on ollut se, että esi-isiensä mailla edelleen asuvat mongoliryhmät on siirretty kaupunki- tai maaseutualueille, joissa asuu pääosin Han-väestöä. Tähän mennessä yli 160 000 mongolia on jo pakotettu siirtymään mailtaan ja asettautumaan alueille, joilla ei ole tarjota heille mitään.

Onko komissio tietoinen Etelä-Mongoliassa sovelletun tehotuotantopolitiikan dramaattisista seurauksista tai environmental immigration -politiikan traagisista inhimillisistä seurauksista? Mitä konkreettisia aloitteita komissio aikoo tehdä, jotta Kiinan viranomaiset lopettaisivat Etelä-Mongoliassa soveltamansa siirtomaapolitiikan, joka on aiheuttanut ekologisen katastrofin ja inhimillisen tragedian? Aikooko komissio erityisesti tuomita maiden pakkolunastusta koskevan politiikan ja tukea pakkolunastettujen maiden palauttamista niiden laillisille omistajille?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(4. heinäkuuta 2002)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmastikin tietää, ihmisoikeudet ovat unionin politiikassa tärkeällä sijalla ja keskeisessä asemassa myös unionin ja kolmansien maiden välisissä suhteissa.

Unioni käsittelee ihmisoikeusasioita Kiinan viranomaisten kanssa kaikissa mahdollisissa tilaisuuksissa sekä vuonna 1996 aloitetun unionin ja Kiinan välisen ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun puitteissa. Erityisesti on painotettu konkreettisten tulosten saavuttamista päähuolenaiheina olevilla alueilla: uskonnonvapaus, ilmaisunvapaus, poliittisen toisinajattelun tukahduttaminen, kuolemanrangaistus, mielivaltaisten pidätysperusteiden poistaminen, YK:n yleissopimusten ratifiointi ja täytäntöönpano, YK:n ihmisoikeusasioiden päävaltuutetun toimiston kanssa tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpano sekä vähemmistöjen oikeuksien suojelu kaikkialla Kiinassa.

Tässä yhteydessä unioni on nostanut esiin mongolialaisen aktivistin Hadan tapauksen; hän on ollut vangittuna vuodesta 1996 lähtien syytettynä separatismista. Unioni on myös sitä mieltä, että Kiinan rikoslaki, joka tuomitsee kaikenlaisen separatismin, myös väkivallattoman, on YK:n ihmisoikeussopimusten vastainen.

Komissio ei kuitenkaan ole tietoinen Etelä-Mongolian tilanteesta, jossa ihmiset pakkolunastuksen vuoksi ovat pakotettuja siirtymään mailtaan ja johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ja olisikin kiitollinen saadessaan asiasta lisätietoa.