KIRJALLINEN KYSYMYS E-3112/01

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(13. marraskuuta 2001)

Aihe: Terrorismin torjuntaa koskevasta puitesopimuksesta ja eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehtyjen ehdotusten seuraukset nykyisille kansalaisoikeuksille

Voiko komission vastata seuraaviin kysymyksiin, jotka liittyvät 19. syyskuuta valmisteltuun terrorismin torjuntaa koskevaan puitesopimukseen (12103/01 Droipen 81) ja sen mahdollisen soveltamisen toivottuihin ja ei-toivottuihin seurauksiin? Euroopan kansalaiset ovat tämän ehdotuksen vuoksi tulleet yhä pelokkaammiksi eurooppalaisen pidätysmääräyksen nojalla tehtävien ennakoimattomien pidätysten suhteen. Kyseessä ovat teot, jotka heidän oikeustajunsa mukaan eivät ole olleet rangaistavia eikä niiden myös pitäisi sitä olla ja jotka eivät loukkaa heidän käsitystään vilpittömyydestä.

1. Tuleeko tuomioistuimilla olemaan mahdollisuus evätä ihmisiltä oikeuksia, joita he pitävät nyt itsestään selvinä, esimerkiksi pitämällä epäiltyjä tutkintavankeudessa tavallista pidempään tai tarjoamatta mahdollisuutta puolustukseen?

2. Millä oikeudenkäynnin hetkellä epäilty voi saada oikeusapua ja voidaanko tämän avun tarjoamista jatkaa rajojen yli koko oikeudenkäynnin ajan ilman, että epäillylle aiheutuu lisäkustannuksia?

3. Voidaanko poliittinen kanta, joka ilmenee esimerkiksi pyrkimyksenä muuttaa valtiojärjestelmää tai talouspoliittisia päätöksiä ja saada julkista huomiota ja kannatusta näille asioille, asettaa rangaistavaksi?

4. Millainen liikkumavara annetaan parlamentaariseen toimintaan kuulumattomille yhteiskunnallisille toimille, kuten mielenosoituksille yleisillä paikoilla, lakoille ja painostustoimina työntekijöiden toimesta toteutettaville tehdasvaltauksille?

5. Onko laillisia organisaatioita mahdollista rangaista tai kieltää niiden yksittäisten jäsenten käyttäytymisen perusteella?

6. Millaisissa olosuhteissa yhdessä jäsenvaltiossa sallituista toimista, kuten laillinen abortti, vapaaehtoinen eutanasia ja pehmeiden huumeiden käyttö, voi tulla rangaistavia siksi, että ne ovat rangaistavia jossain toisessa jäsenvaltiossa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(11. tammikuuta 2002)

Jäsenvaltiot ovat nyt päässeet sopimukseen eurooppalaisesta luovuttamismääräyksestä. Sopimuksen mukaan nykyinen luovuttamismenettely korvataan luovuttamista koskevalla tuomioistuinmenettelyllä. Muutos ei millään tavoin rajoita perusoikeuksia tai -vapauksia. Oikeudenkäyntiä edeltävä pidätysaika on lyhyempi kuin nykyisessä luovuttamismenettelyssä, koska sille asetetaan aikaraja. Oikeusapua on saatavilla edelleen koko menettelyn ajan. Lisäksi jäsenvaltiot ovat halunneet ottaa käyttöön niin kutsutun positiivisen rikosluettelon, johon sisältyvät ainoastaan kaikkien jäsenvaltioiden tunnustamat vakavat rikokset. Luetteloon sisältyvät rikokset eivät edellytä kaksoisrangaistavuutta. Luettelon rikoksista määrätään vähintään kolmen vuoden rangaistus. Luettelon rikokset määritellään luovuttamismääräyksen antaneen (luovutusta pyytävän) jäsenvaltion lainsäädännössä. Muissa rikoksissa joissa edellytetään kaksoisrangaistavuutta oikeudenkäyntiä edeltävä pidätysaika voi olla enintään yksi vuosi ja sen jälkeinen pidätysaika enintään neljä kuukautta. Abortin, eutanasian ja mietojen huumeiden käytön kaltaisia rikoksia koskevat syytetoimet perustuvat edelleen kansalliseen lainsäädäntöön. Tämäntyyppiset rikokset eivät sisälly edellä tarkoitettuun rikosluetteloon (kysymykset 1, 2 ja 6).

Terrorismin torjumista koskevasta ehdotuksesta voidaan todeta seuraavaa:

Jonkin poliittisen tai muun kannan omaaminen ei ole rikos, koska se ei sisälly terrorismin torjumista koskevan puitepäätöksen 1 artiklassa tarkoitettuihin terrorismirikoksiin (kysymys 3). Terrorismirikos määritellään artiklassa seuraavasti:

Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta terrorismirikoksiksi katsottaisiin seuraavassa luetellut tahalliset teot, jotka luonteensa tai asiayhteytensä vuoksi voivat aiheuttaa vakavaa haittaa jollekin maalle tai kansainväliselle järjestölle, silloin kun tekijä tekee ne tarkoituksenaan:

(i) pelotella vakavasti väestöä tai

(ii) pakottaa aiheettomasti viranomaiset tai kansainvälinen järjestö johonkin tekoon tai pidättymään jostakin teosta, tai

(iii) horjuttaa vakavasti jonkin maan tai kansainvälisen järjestön poliittisia, perustuslaillisia, taloudellisia tai sosiaalisia perusrakenteita tai tuhota ne.

Sanamuoto on hyvin lähellä kansainvälisessä terrorismin rahoituksen vastaisessa YK:n yleissopimuksessa (1999) käytettyä sanamuotoa. Kansainvälistä terrorismia koskeva kattava yleissopimus tulee todennäköisesti perustumaan jossain määrin tähän yleissopimukseen.

Parlamentaariseen toimintaan kuulumattomien yhteiskunnallisten toimien asema pysyy ennallaan (kysymys 4). Päätöksen 1 artiklaa ei missään tilanteessa voida soveltaa rauhanomaiseen mielenosoitukseen. Tekstiin on lisätty selvennyksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa, ettei puitepäätös vaaranna poliittisen toiminnan vapautta tai sananvapautta, esimerkiksi ammattiyhdistystoimintaa tai globalisaatiota vastustavien liikkeiden toimintaa. Puitepäätöksessä ilmaistaan selkeästi, että tällainen toiminta ei voi kuulua sen soveltamisalaan. Johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, että:

Tässä puitepäätöksessä pidetään arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä. Unioni noudattaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa tunnustettuja ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja varsinkin sen VI luvussa huomioon otettuja periaatteita. Tätä puitepäätöstä ei miltään osin voida tulkita niin, että sillä pyrittäisiin rajoittamaan tai estämään perusoikeuksia ja -vapauksia, kuten lakko-oikeutta, kokoontumisvapautta, yhdistymisvapautta, sananvapautta, mukaan lukien oikeus perustaa ammattiyhdistyksiä ja liittyä niihin etujensa turvaamiseksi, sekä niihin liittyvää oikeutta osoittaa mieltään.

Puitepäätökseen on sisällytetty myös seuraava neuvoston lausuma:

Neuvosto ilmoittaa, että terrorismin torjumista koskeva puitepäätös kattaa teot, joita kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot pitävät rikoslainsäädäntönsä vakavana rikkomisena sellaisten henkilöiden toimesta, joiden tavoitteet muodostavat uhan oikeusvaltion periaatetta noudattaville jäsenvaltioiden demokraattisille yhteiskunnille ja kulttuurille, jolle nämä yhteiskunnat perustuvat.

Se on ymmärrettävä tässä mielessä eikä sitä voida käyttää perusteena väitteelle, että niiden henkilöiden toimintaa, jotka ovat toimineet kyseisten demokraattisten arvojen säilyttämisen tai niiden palauttamisen puolesta, kuten tapahtui erityisesti joissakin jäsenvaltioissa toisen maailmansodan aikana, voitaisiin nyt pitää terroritekoina. Sen perusteella ei myöskään voida asettaa syytteeseen terrorismista henkilöitä, jotka käyttävät laillista oikeuttaan tuoda julki mielipiteensä, vaikka he kyseistä oikeutta käyttäessään syyllistyvät rikoksiin.

On myös selvää, ettei päätöstä voida soveltaa laillisiin organisaatioihin, vaikka niiden yksittäiset jäsenet syyllistyisivät terrorismirikokseen (kysymys 5).

Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa 6.7. joulukuuta 2001 hyväksyttyyn tekstiin, josta käy ilmi, että monet arvoisan parlamentin jäsenen ilmaisemista huolenaiheista on otettu huomioon.