ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0918/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Millennium-foorumi sekä Millennium-huippu- ja yleiskokous New Yorkissa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0039 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0918/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Millennium-foorumi sekä Millennium-huippu- ja yleiskokous New Yorkissa Mitä komissio tekee taatakseen, että tämän vuoden toukokuussa pidettävän Millennium-foorumin ehdotuksia pohditaan perusteellisesti myöhemmin tänä vuonna pidettävissä Millennium-huippukokouksessa ja -yleiskokouksessa? Miten komissio takaa sen, että ehdotuksista tehdään konkreettisia toimintasuunnitelmia ja etteivät kokousten ehdotukset jää vain yleisiksi puheenaiheiksi ja hyviksi aikeiksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0918/00 ja E-1108/00 (15. toukokuuta 2000) Komissio olettaa millennium-foorumin puheenjohtajan esittävän huippukokouksessa foorumissa toukokuussa 2000 tehdyt ehdotukset. Komissio olettaa lisäksi, että näistä ehdotuksista keskustellaan pyöreän pöydän keskusteluissa, joista laadittavat kertomukset liitetään millennium-huippukokouksen julistukseen. Komissio on täysin tietoinen siitä, että Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 2000 yleiskokous ja huippukokous tarjoavat mahdollisuuden käsitellä kansainvälisellä tasolla yhteisesti askarruttavia kysymyksiä, jotka liittyvät rauhaan, kestävään kehitykseen ja köyhyyden vähentämiseen. Komissio ottaa luonnollisesti käsiteltävikseen toimivaltansa rajoissa ehdotukset, jotka liittyvät yhteisön politiikan soveltamisalaan. Mitä tulee Yhdistyneiden Kansakuntien uudistamisen ja tehostamisen organisatorisiin näkökohtiin järjestön tehokkuutta ja vastuuta lisättäessä komissiolla on yhteisön päätöksenteossa tällä alalla oma koordinointitehtävänsä, ja lisäksi sen tehtävänä on esitellä yhteisön ulkopuolisille tahoille tätä alaa koskevat yhteisön kannat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1843/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. EU:n Itävallalle asettamat sanktiot (II).



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1843/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (13. kesäkuuta 2000) Aihe: EU:n Itävallalle asettamat sanktiot (II) Schüsselin eurooppamyönteisyydestä ei ollut tosiaankaan epäilystä. On kuitenkin luonnotonta, että Itävallan kaltainen maa joutuu useaan otteeseen ilmoittamaan virallisesti suhtautuvansa myönteisesti Euroopan unioniin. Unionin 14 muun jäsenvaltion jatkuva kieltäytyminen vuoropuhelusta turmelee eurooppalaista sivistyneen kanssakäymisen periaatetta. Portugali ei näytä muuttavan Itävallan-politiikkaansa huolimatta Itävallan tähänastisesta erittäin maltillisesta ja yhteistyöhaluisesta asenteesta. Lehtitietojen mukaan EU:n puheenjohtajavaltio Portugali ei suunnittele 14 jäsenvaltion Itävallalle asettamien sanktioiden poistamista EU:n huippukokouksessa kesäkuussa. Se on ilmoittanut, ettei ole mitään syytä etääntyä Itävallan vastaisesta politiikasta. Ranskasta tulee Portugalin jälkeen EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio heinäkuussa. Ranskan eurooppaministeri Pierre Moscovici ilmoitti äskettäin, ettei Ranskan hallitus aio etääntyä Itävallan vastaisista sanktioista. Samanaikaisesti EU:n ulkoministerikokoukessa Azoreilla kävi kuitenkin ilmi, etteivät EU:n jäsenvaltiot puolla enää yksimielisesti tammikuun lopussa asetettuja sanktioita. Muun muassa Suomen, Espanjan, Irlannin ja Italian edustajat vaativat harkitsemaan uudelleen suhtautumista Wienissä istuvaan hallitukseen. Aikooko neuvosto kun otetaan huomioon Itävallan liittohallituksen yhteistyöhaluinen asenne ja joidenkin jäsenvaltioiden ilmaisemat epäilykset luopua järjettömästä ja alkukantaisesta sanktiopolitiikasta? Vastaus (23. lokakuuta 2000) Neuvosto ei ole ottanut kantaa asiaan eikä voi näin ollen vastata arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2703/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. EU:n kansalaisten oleskelu muissa jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2703/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: EU:n kansalaisten oleskelu muissa jäsenvaltioissa Voisiko komissio ilmoittaa jokaisessa EU:n jäsenvaltiossa oleskelevien muiden jäsenvaltioiden kansalaisten lukumäärän jäsenvaltioittain jokaiselta vuodelta kymmenen viimeisimmän tilastoidun vuoden aikana? Voiko komissio myös ilmoittaa kussakin jäsenvaltiossa oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten lukumäärän kymmenen viimeisimmän vuoden aikana, ja ilmoittaa näissä tapauksissa myös USA:n kansalaisten lukumäärän, jos mahdollista? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2000) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1711/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen ja alueelliset lentoliikennepalvelut.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0074 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1711/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen ja alueelliset lentoliikennepalvelut Neuvoston asetus No 95/93/ETY(1) valtuuttaa jäsenvaltiot järjestämään lentoreitin sen syrjäisempien seutujen ja suurimpien kaupunkien lentokenttien välillä. Tällä hetkellä tämä on vain tavoite, jota ei ole pakko toteuttaa. British Airways on hiljattain lakkauttanut alueellisen lentoreitin Plymouthin ja Heathrown välillä. Koska Playmouthissa ei ole enää lentoyhteyttä pääkaupunkiin, on riskialtista tehdä sisäisiä investointeja (ne voivat jopa jäädä tekemättä). Ilmoittaako komissio, jos se aikoo tehdä lakiehdotuksia, joilla pakotettaisiin jäsenvaltiot järjestämään alueellisia lentoliikennepalveluja myös kaukana pääkaupungista oleville alueille? Voisiko komissio myös kertoa lentoliikenteen lähtö- ja saapumisaikojen jakamissääntöjä koskevista suunnitelmistaan ja sanoa, onko tällä alueella odotettavissa joitakin muutoksia? (1) EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Voimassa oleva lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskeva asetus(1) antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden varmistua siitä, että maan sisäisen säännöllisen lentoliikenteen harjoittajat voivat käyttää ruuhkautuneita lentoasemia. Asetuksessa annetaan jäsenvaltioille oikeus varata lähtö- ja saapumisaikoja tällaisilta lentokentiltä liikennöiville reiteille, joihin sovelletaan julkisen palvelun velvoitteita tai jotka suuntautuvat jäsenvaltioiden syrjäisille alueille tai kehitysalueille, jos kyseiset reitit ovat elintärkeitä kyseisten alueiden kehitykselle. Jäsenvaltio voi määrätä tällaisia velvoitteita markkinoille pääsyä koskevan asetuksen(2) nojalla, jos alueen taloudellinen kehitys edellyttää riittävää säännöllistä lentoliikennettä, mutta aluetta palvelevia lentoyhteydet ovat epätyydyttävät tai niitä ei ole lainkaan. Kummassakin tapauksessa tällaisten yhteyksien tarpeellisuudesta päättäminen ja tarpeellisten lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Yhdistynyt kuningaskunta on asettanut julkisen palvelun velvoitteet koskemaan reittejä Skotlannin ylämaan ja Skotlannin rannikon saarien välillä. Plymouthin ja Lontoon (Heathrow) väliset reittejä on liikennöity kaupalliselta pohjalta, eikä niihin sovelleta erityisehtoja. Komissio valmistelee lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevan asetuksen muutosehdotuksia, jotka sisältyvät komission vuoden 2000 työohjelmaan, ja ottaa siinä yhteydessä huomioon kaikki lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen liittyvät näkökohdat. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18. tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 14, 22.1.1993). (2) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2408/92, annettu 23. heinäkuuta 1992, yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille (EYVL L 240, 24.8.1992).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1868/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Perinnetuotteet ja elintarvikepolitiikka.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1868/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Perinnetuotteet ja elintarvikepolitiikka Eurooppalaisen elintarvikepolitiikan toteuttaminen edellyttää perinnetuotteiden ja laatutuotteiden suojaamista sekä tiettyjen paikkakuntien omaleimaisten tuotteiden aitouden takaamista. Tämä varmistaa ihmisten terveyden ja kuluttajien korkeatasoisen suojelun. Näin ei kuitenkaan ole juustoraasteen kohdalla, jota myydään kuudensadan miljoonan kilogramman edestä ja jonka pakkauksessa lukee Parmesan. Parmalaisesta juustostahan sen kohdalla ei voi olla kysymys, koska se on valmistettu alueilla, joilla ei ole alkuperäisen alueen ominaispiirteitä ja koska se on valmistettu menetelmillä, jotka ovat erilaisia kuin Parman ja Reggion alueella kautta aikojen käytetyt menetelmät. Pyytäisimme komissiota vastaamaan elintarviketurvallisuutta koskevan ohjelman toteuttamiseen liittyen seuraaviin kysymyksiin. 1. Suostuuko komissio edelleenkin siihen, että parmesan-merkkiä käytetään tuotteesta, joka on tehty minkälaisesta maidosta tahansa ja johon on lisätty noin kolmeakymmentä lisäainetta, kuten esimerkiksi erilaisia valkaisuaineita, hapettumisenestoaineita ja säilöntäaineita? 2. Haluaako komissio sen sijaan taata, että parmigiano-reggiano -nimikkeellä myytävä juustoraaste on valmistettu aidosta Parman ja Reggion alueen laaksoissa (joista juusto saa nimensä) tuotetusta maidosta ja työstetty vuosisataisten perinteiden mukaisilla menetelmillä? 3. Puolustaako komissio eurooppalaisten perinnetuotteiden aitoutta vastustaen siten massatuotannon ja laatumerkkien samankaltaistumisen riskiä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2000) Komissio katsoo, että nimitys Parmesan on ranskankielinen muunnos Parmigiano-Reggianon suojatusta nimityksestä. Vallitsevissa olosuhteissa on ilmeistä, että nimityksen Parmesan käyttö tuotteissa, jotka eivät vastaa kyseisen asetuksen nojalla rekisteröityä, Parmigiano-Reggianon suojattua alkuperänimitystä koskevaa eritelmää, kielletään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92(1) 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun siirtymäkauden lopussa, tässä tapauksessa 21. kesäkuuta 2001. Tämän myötä oikeudellinen tilanne ja tilanne markkinoilla vastaavat yhteisön järjestelmää, jossa maantieteellisillä merkinnöillä ja suojatuilla alkuperänimityksillä on tärkeä asema. (1) EYVL L 208, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2294/00 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) komissiolle. Yläikäraja liikennelentäjille.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2294/00 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Yläikäraja liikennelentäjille Onko komissio tietoinen, että Ranskan hallitus on asettanut Ranskan ilmatilan yli lentäville liikennelentäjille yläikärajan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Komissio on tietoinen liikennelentäjien ikärajasta Ranskassa. Tällä hetkellä ohjaamomiehistön lupakirjat ovat voimassa kansainvälisten siviililentokoneiden ylilennoissa ja laskeutumisessa edellyttäen, että luvat on myönnetty Chicagon yleissopimuksen liitteessä I määriteltyjen edellytysten mukaisesti. Tähän liitteeseen sisältyy määräys, joka kieltää yli 60-vuotiaita henkilöitä toimimasta lentokoneen kapteenin tehtävissä liikennelennoilla, ja lisäksi siinä suositellaan, että yli 60-vuotiaat eivät myöskään toimisi lentoperämiehenä tällaisilla lennoilla. Vaikka jotkut valtiot ovat jättäneet eriävän mielipiteensä yleissopimuksen liitteeseen I voidakseen säilyttää myöntämänsä ohjaamomiehistön lupakirjat voimassa tämän ikärajan jälkeenkin, mikään ei kuitenkaan voi velvoittaa muita valtioita hyväksymään tällaista yhteisistä säännöistä poikkeavaa lupakäytäntöä oman alueensa yli tapahtuvilla liikennelennoilla. Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelimen (JAA) ohjaamomiehistön lupakirjojen yhdenmukaistamista käsittelevässä työssä on päädytty kompromissiin, joka sallii ohjaamomiehistön lupakirjojen voimassa pitämisen siihen asti, kunnes luvan haltija täyttää 65 vuotta sillä edellytyksellä, että lentokoneessa on vähintään kahden ohjaajan miehistö, jossa toinen lentäjä on alle 60-vuotias. Tämä kompromissi ei kuitenkaan ole JAA-jäsenvaltioita sitova, vaan ne voivat edelleen päättää olla myöntämättä lupaa ylilentoihin liikennelentokoneille, joiden kapteeni on yli 60-vuotias. Komissio antaa lähikuukausina ehdotuksen ohjaamomiehistön lupakirjojen standardien ja vaatimusten yhdenmukaistamiseksi yhteisössä. Komissio on jo ilmoittanut pitäytyvänsä mahdollisimman tarkasti JAA:n ehdotuksessa myös ikärajojen osalta, mutta ei tietenkään ole mahdollista etukäteen ennustaa millaiseen lopulliseen ratkaisuun komissio kaikkia asianomaisia kuultuaan päätyy. Lisäksi ehdotuksesta keskustellaan edelleen Euroopan parlamentissa ja neuvostossa, minkä vuoksi lopputuloksesta ei voi olla minkäänlaista varmuutta. Yhteenvetona voidaan todeta, että niin kauan kuin ohjaamomiehistön lupakirjoja ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla, kukin jäsenvaltio voi vapaasti antaa asiaa koskevat omat sääntönsä. Sääntöjen on tietenkin noudatettava yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita, kuten syrjimättömyyden periaatetta ja suhteellisuusperiaatetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1801/00 esittäjä(t): Christian Rovsing (PPE-DE) komissiolle. Tanskan hallituksen Post Danmarkille myöntämä laiton valtiontuki.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0120 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1801/00 esittäjä(t): Christian Rovsing (PPE-DE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Tanskan hallituksen Post Danmarkille myöntämä laiton valtiontuki 1. Onko komissio tietoinen siitä, että Tanskan hallitus myöntää Post Danmarkille valtiontukea niin, että se voi jakaa lehtiä postin kautta erityisen edullisesti? 2. Tietääkö komissio samoin, että Tanskan hallitus on muuttanut tuen myöntämismenettelyä huomattavasti 23. helmikuuta 2000 antamallaan määräyksellä, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2000, ja näin ollen tuen myöntäminen on nyt syrjivää, ja tiettyjä lehtiä jaetaan muiden kustannuksella? 3. Voiko komissio vahvistaa, että tuen myöntämisen muuttamisesta on ilmoitettu komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti? 4. Jos ei, onko komissio samaa mieltä siitä, että tukea myönnetään EY:n perustamissopimuksen vastaisella tavalla? 5. Onko komissio samaa mieltä siitä, että vaikka muutoksesta olisikin ilmoitettu, menettely on yhtenäismarkkinoiden vastaista, jos se aivan selvästi vääristää kilpailua valtiontukea saavien lehtien ja muiden lehtien välillä? 6. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Tanskan tukimenettelyn suhteen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2000) Komission tietoon ei ole tullut, että Tanska myöntäisi valtiontukea Post Danmarkille lehtien jakeluun alennetuin postimaksuin, eikä se tiedä Tanskan viranomaisten 23. helmikuuta 2000 annetulla asetuksella tehdyistä tukimenettelyn muutoksista, joita arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään selosti. Arvoisan parlamentin jäsenen selostamasta toimenpiteestä ei ole tehty komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa (entinen 93 artikla) edellytettyä ennakkoilmoitusta. Jos kyseinen toimenpide sisältää 87 artiklassa (entinen 92 artikla)tarkoitettua valtiontukea, tuki on sääntöjenvastaista. Komissio ei voi määritellä kantaansa valtiontuen olemassaolooon eikä sen soveltuvuuteen yhteismarkkinoille tuntematta selostetun tukiohjelman sisältöä. Komissio pyytää Tanskan viranomaisilta kirjallisesti lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1001/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. EU:n ja Yhdysvaltojen banaanikiistasta vahinkoa kärsineet yritykset.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1001/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: EU:n ja Yhdysvaltojen banaanikiistasta vahinkoa kärsineet yritykset Yhdysvallat on asettanut tuontitulleja EU:n ja Yhdysvaltojen välisen banaanikiistan välittömänä seurauksena. Maksaako komissio korvauksia yrityksille, jotka ovat kärsineet vahinkoa kyseisistä tulleista ja jos maksaa, niin minkä suuruisina? Pascal Lamyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1001/00, E-1002/00 ja E-1003/00 (16. toukokuuta 2000) Komission on valitettavasti ilmoitettava arvoisalle parlamentinjäsenelle, ettei se pidä mahdollisena myöntää korvauksia niille yhteisön yrityksille, jotka ovat joutuneet maksamaan Yhdysvaltojen korotettuja tulleja. Komissio on tietoinen, että kyseiset toimenpiteet voivat aiheuttaa huomattavia vahinkoja yrityksille, ja se on päättänyt ratkaista asian mahdollisimman nopeasti. Komissio esitti 10. marraskuuta 1999 neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen banaanialan tuontijärjestelyn muuttamiseksi(1), jotta se olisi täysin yhdenmukainen Maailman kauppajärjestön määräysten kanssa. Komissio on lisäksi pyrkinyt löytämään ratkaisun kyseisten osapuolten väliseen kiistaan. Maaliskuun 2000 lopulla komission edustajat tapasivat Yhdysvaltojen edustajat Washingtonissa. Tässä kokouksessa ei kuitenkaan päästy ratkaisuun, ja siinä kävi ilmi vaikeus löytää molemmin puolin hyväksyttävä järjestelmä. Komissio vakuuttaa, että kaikki mahdollinen tehdään kiistan ratkaisemiseksi mahdollisimman pian. Komissio toivoo, että parlamentti tukee tätä pyrkimystä sekä äänestää ja antaa lausuntonsa nopeasti komission 10. marraskuuta 1999 tekemästä ehdotuksesta. (1) KOM(1999) 582 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1982/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Irlannin postin sosiaaliavustusten maksamista koskevan sopimuksen laajentamista Irlannissa koskeva kantelu.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0160 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1982/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Irlannin postin sosiaaliavustusten maksamista koskevan sopimuksen laajentamista Irlannissa koskeva kantelu Kysymykseni on jatkoa komissiolle 24. helmikuuta 2000 esittämälleni kirjalliselle kysymykselle E-0463/00 ja komission siihen antamalle vastaukselle(1). Kun huomioidaan dublinilaisen asianajotoimiston(2) tekemä kantelu Irlannin postin sosiaaliavustusten maksamista koskevan sopimuksen laajentamisesta sekä se, kuinka elintärkeä tällainen palvelu on maaseudun posteille ja yhteisöille, voisiko komissio selvittää kantelun tämänhetkistä tilannetta ja ilmoittaa, onko se saanut kaikki vaatimansa tiedot, jotta asia voidaan perusteellisesti tutkia? Pyydän komissiota ilmoittamaan kantansa asiassa, ja jos se ei ole vielä mahdollista, ilmoittamaan milloin se antaa päätöksen. (1) EYVL C 374 E, 28.12.2000, s. 81. (2) McCann Fitzgerald Solicitors, dublinilaisen Transaction Network Services -yrityksen puolesta. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2000) Lisäyksenä arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen E-463 annettuun vastaukseen todetaan, että komissio kokoaa parhaillaan lisätietoja, jotka ovat tarpeen Transaction Network Services Limitedin esittämien väitteiden tutkimiseksi. Komissio toivoo pystyvänsä päättämään kantelun jatkokäsittelystä heti lisätiedot saatuaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1250/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) neuvostolle. Iranin juutalaisten oikeudelliset takeet ja ihmisoikeudet.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0021 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1250/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Iranin juutalaisten oikeudelliset takeet ja ihmisoikeudet Euroopan parlamentti ja monet yhteiskunnalliset tiedotusvälineet ovat useaan otteeseen käsitelleet uhkaa, että ryhmä vakoilusta syytettyjä Iranin juutalaisia saatetaan oikeudenkäynnissä tuomita jopa kuolemaan. Parlamentti hyväksyi aihetta koskevan päätöslauselman syyskuussa 1999. Mitä toimia neuvosto on toteuttanut näiden henkilöiden ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi ja erityisesti heidän oikeudenmukaisen oikeudenkäyntinsä takaamiseksi, tai mitä aloitteita se voisi harkita tässä kysymyksessä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1208/00 ja E-1250/00 (28. syyskuuta 2000) EU:n edustajat ja Iranin viralliset edustajat ovat keskustelleet 13 Iranin juutalaista koskevasta kysymyksestä kaikissa mahdollisissa tilaisuuksissa ja kaikilla mahdollisilla tasoilla, erityisesti Iranin ulkoministerin Kamal Kharrazin Helsinkiin syyskuussa 1999 tekemän vierailun aikana ja EU:n ja Iranin välisessä vuoropuhelukokouksessa joulukuussa. Vastauksena näihin vetoomuksiin sekä EU:n jäsenvaltioiden esittämiin vetoomuksiin, Iranin hallitus vakuutti useaan otteeseen Euroopan unionille, että pidätetyille juutalaisille järjestettäisiin oikeudenmukainen ja avoin oikeudenkäynti. Huhtikuussa juuri ennen oikeudenkäynnin aloittamista Euroopan unioni ilmoitti uudelleen Iranin viranomaisille, miten merkittävän se katsoo tämän asian olevan ja muistutti Iranin oikeudenkäynnin kulkua koskevista sitoumuksista. Euroopan unioni panee huolestuneena merkille Shirazin vallankumoustuomioistuimen päätöksen. Se on myös pettynyt oikeudenkäynnin järjestämisestä suljetuin ovin Iranin viranomaisten antamista vakuutteluista huolimatta. Euroopan unioni korostaa, että päätöksestä voidaan valittaa. Euroopan unioni pitää tapausta erittäin tärkeänä ja toivoo, että muutoksenhakutuomioistuin käsittelee päätökset uudelleen. Euroopan unioni aikoo jatkossakin ilmaista Iranin viranomaisille huolestuneisuutensa tapauksen johdosta.