KIRJALLINEN KYSYMYS E-2351/01 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle. AKT-banaanintuottajavaltioiden teknisen ja taloudellisen tukijärjestelyn käyttöön ottaminen.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0117 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2351/01 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle (3. elokuuta 2001) Aihe: AKT-banaanintuottajavaltioiden teknisen ja taloudellisen tukijärjestelyn käyttöön ottaminen Vuonna 1999 Euroopan unioni hyväksyi 10-vuotisen, vuoteen 2008 asti kestävän, teknisen ja taloudellisen tukijärjestelmän perinteisten AKT-banaanien toimittajavaltioiden hyväksi (neuvoston asetus (EY) 856/1999(1), komission asetus (EY) 1609/1999(2)) parantaakseen niiden kilpailukykyä ja sopeutumista uusiin kauppaehtoihin, jotka astuvat voimaan vuonna 2006. AKT-tuottajien on voitava hyödyntää tukea niin pian kuin mahdollista. Tuen hallinnon ongelmat ja menettelykäytännön monimutkaisuus aiheuttavat viiveitä hakemusten käsittelyssä ja vastaavien pääomien maksussa. Tähän mennessä ei ole suoritettu ainuttakaan maksua. Siksi järjestelyjä on selkiytettävä. Mitä komissio aikoo tehdä korjatakseen viiveet ja nopeuttaakseen maksuja? Mitä komissio aikoo tehdä tukijärjestelyohjelman maksuaikataululle? Aikooko komissio keskittää tukien maksut erityisesti ajanjakson alkuun (ennen vuotta 2006)? Mitä erityistoimenpiteitä on suunniteltu niiden AKT-tuottajavaltioiden taloudelliseksi tueksi, joilla ei ole pitkää kokemusta Euroopan markkinoilla? (1) EYVL L 108, 27.4.1999, s. 2. (2) EYVL L 190, 23.7.1999, s. 14. Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2001) Erityisen tukikehyksen vahvistamisesta perinteisille AKT-banaanien toimittajavaltioille 22. huhtikuuta 1999 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 856/1999 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 856/1999 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. heinäkuuta 1999 annettua komission asetusta (EY) N:o 1609/1999 on pantu täytäntöön 15. elokuuta 2001 mennessä seuraavassa esitetyllä tavalla. Komissio varasi vuoden 1999 talousarviossaan 45 miljoonaa euroa edellä mainituissa asetuksissa luodun erityisen tukikehyksen vahvistamiseen perinteisille Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) banaanien toimittajavaltioille liittyvien hankkeiden rahoittamiseen. Vuoden 1999 talousarviota seuranneissa talousarvioissa myönnettyjen varojen määrät olivat seuraavat: 44 475 000 euroa vuodelle 2000 ja 44 miljoonaa euroa vuodelle 2001. Alustavassa talousarvioesityksessä vuodelle 2002 määrä on 45 miljoonaa euroa. Vuoden 1999 talousarvion osalta sopimuksia hankkeiden rahoittamiseksi allekirjoitettiin yhteensä 44,5 miljoonan euron arvosta niistä kahdestatoista valtiosta yhdeksän kanssa, jotka katsotaan perinteisiksi AKT-banaanin tuottajavaltioiksi. Vuonna 2000 sopimuksia tehtiin kymmenen, ja niissä rahoitusta annettiin yhteensä 44 075 000 euroa. Kokonaisuutta arvioiden allekirjoittajavaltiot varasivat banaaniensa kilpailukyvyn parantamiseen 77 prosenttia vuonna 1999 myönnetyistä määrärahoista ja 73 prosenttia vuoden 2000 määrärahoista. Loput varoista suunnattiin toiminnan monipuolistamiseen. Vuoden 2001 talousarvion osalta hankkeiden arviointi oli vielä 15. elokuuta 2001 kesken. Mainittuna päivänä varoja oli maksettu yhteensä 9 862 000 euroa. Lukua tulee arvioida sen valossa, että komissio allekirjoitti ensimmäiset hankkeiden rahoittamisesta tehdyt sopimukset vasta elokuussa 2000, ja edunsaajamaat allekirjoittivat sopimukset syyskuun 2000 ja helmikuun 2001 välisenä aikana. Kyseisten sopimusten tekemistä haittasivat lukuisat oikeusjärjestykseen liittyvät ongelmat: Koska kyseessä oli uusi, kymmenen vuoden ajanjaksolle ulottuva ohjelma 12 edunsaajavaltion kanssa, joka näin ollen voisi pitää sisällään 120 sopimuksen laatimisen, oli tarkoituksenmukaista, että komissio laatisi järjestelmän, joka olisi niin yksinkertainen ja yhdenmukainen kuin suinkin mahdollista voimassa olevan lainsäädännön puitteissa. Allekirjoittajavaltioiden puolelta ongelmat aiheutuivat siitä, että lopullisten edunsaajien statukset olivat hyvin erilaisia maasta riippuen Surinamin yhdestä täysin valtion omistuksessa olevasta tuotantoyhtiöstä aina Winward-saarien tuhansiin pieniin perheviljelmiin. Allekirjoitettujen 19 sopimuksen osalta, joissa kaikissa määritellään tuen saantia koskevat yksityiskohtaiset säännöt, maksujen suorittamisen oletetaan lisääntyvän vuoden 2001 toisella puoliskolla. Varojen maksamiseen tukijärjestelmästä sovellettavan aikataulun osalta muistutettakoon, että komissio on noudattanut neuvoston asetuksen (EY) N:o 856/1999 1 artiklan 2 kohtaa myöntämällä vuosittaisen kokonaistukimäärän talousarviovuodesta 1999 alkaen ja että kyseinen tuki on vaihdellut 45:n ja 44 miljoonan euron välillä ensimmäisten neljän vuoden aikana. Vuodesta 2004 alkaen myönnettävän tuen määrän osalta kyseisen asetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetään: sovelletaan [] enintään 15 prosentin vähennyskerrointa. Mitä tulee perinteisiin AKT-tuottajavaltioihin, joilla on vain vähän aiempaa kokemusta Euroopan markkinoista, komission asetuksen (EY) N:o 1609/1999 3 artiklaa sovellettaessa kilpailukyvyssä olevia eroja ja sen perusteella myönnettävää rahallista tukea ei määritetä ainoastaan kolmannen maan ja AKT-valtion viitehinnan välisen erotuksen, vaan myös viitemäärien perusteella. Kyseinen viitemäärä on kuitenkin Madagaskarin osalta vain 0 tonnia, Kap Verden osalta vain 20 ja Grenadan osalta vain 2,222 tonnia. Kyseisen asetuksen 6 artiklassa säädetään kuitenkin, että jos laskelmien perusteella erikseen kullekin tuottajalle laskettu määrä on vähemmän kuin 0,5 miljoonaa euroa vuodessa, tukea myönnetään vähintään 0,5 miljoonaa euroa. Tätä säännöstä on sovellettu edellä mainittuihin kolmeen valtioon talousarviovuosina 1999, 2000 ja 2001, ja näin säännös muodostaa erityissuojan niille tuottajille, joiden aiemmat kokemukset Euroopan markkinoilla ovat vähäisiä.