KIRJALLINEN KYSYMYS E-3699/01

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle

(17. tammikuuta 2002)

Aihe: Tulkkaus ruotsiksi neuvoston kokouksissa

Ruotsin hallitus lähetti vuonna 1999 neuvostolle kirjeen, jossa protestoitiin ruotsin kielen syrjintää. Vuoden 2000 alussa kävi ilmi, että tilanne ei ollut parantunut. Vain 20 prosenttia neuvoston kokouksista tulkattiin ruotsiksi tai ruotsista.

Neuvostossa on ehkä noin 250 työryhmää. Perusajatuksena on, että 15 jäsenvaltion edustajat voivat käyttää äidinkieltään riippumatta siitä, koskevatko neuvottelut verotussääntöjä vai vaarallisia kemikaaleja.

Tähän tarvitaan tietenkin valtava määrä tulkkeja. Ongelmana on kuitenkin se, että vuosien 1999 ja 2000 tutkimuksissa ruotsin kieli oli viimeisellä sijalla verrattaessa eri kielten tulkkauspalveluja.

Voiko neuvosto esittää luettelon eri kielten tulkkauspalvelujen kattavuudesta neuvoston kokouksissa? Mihin toimiin on ryhdytty ruotsin kielen tulkkauspalvelujen lisäämiseksi neuvostossa?

Vastaus

(26. kesäkuuta 2002)

Neuvosto ja komissio perustivat vuonna 1981 yhteisen tulkkaus- ja konferenssipalvelun, joka hallinnoi päivittäin lähes tuhannen tulkin työtä tulkkauspalvelujen varmistamiseksi kyseisille kahdelle toimielimelle kaikilla yhteisön kielillä. Kunkin maan pysyvät edustustot toimittavat yhteiselle tulkkaus- ja konferenssipalvelulle tiedot siitä, mihin kokouksiin ne haluavat tulkkauksen oman kielensä osalta. Pyynnöt pyritään täyttämään talousarviovarojen ja käytettävissä olevien tulkkien puitteissa kuitenkin siltä pohjalta, että ei ole olemassa mitään sitovaa oikeudellista säännöstä, joka velvoittaisi varmistamaan kaikkien kielten tulkkauksen työryhmätasolla.

Näin ollen yhteinen tulkkaus- ja konferenssipalvelu tietoisena lisääntyneestä tulkkauksen tarpeesta ruotsin kielelle tai ruotsin kielestä Ruotsin puheenjohtajakautta silmällä pitäen lisäsi jo vuonna 2000 tulkkikoppien määrää ruotsin osalta. Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan tämän vastauksen liitteenä oleviin, yhteisen tulkkaus- ja konferenssipalvelun toimittamiin tilastotaulukoihin eri kielten kattamisesta aktiivisena ja passiivisena työkielenä. Taulukoista ilmenee, että ruotsin kielen kattamisen osuus aktiivisena työkielenä on kasvanut 21 prosentin tasosta vuonna 1998 31 prosenttiin vuonna 2002 ja että kattamisen osuus passiivisena työkielenä on kasvanut 23,9 prosentista 42,2 prosenttiin, mikä vielä vaatii parannuksia. Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä ottamaan yhteyttä suoraan yhteiseen tulkkaus- ja konferenssipalveluun yksityiskohtaisempien tietojen saamiseksi.

Lisäys on mahdollistanut kuten kaikkien muidenkin kielten kohdalla ruotsin kielen tulkkauksen kaikissa ministeritason kokouksissa ja yhä useammassa työryhmäkokouksessa.

Neuvosto palauttaa lisäksi arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, kuten tuli esiin jo sen vastauksessa suulliseen kysymykseen H-0365/99, että vuonna 1999 yhteinen tulkkaus- ja konferenssipalvelu oli jo käynnistänyt ruotsin kielen tulkkien palvelukseen ottamis- ja koulutusohjelman ja tiedottanut siitä Ruotsin viranomaisille. Edistyminen ruotsin kielen tulkkauksen osalta riippuu tietenkin täysin onnistumisesta kyseisessä ohjelmassa, jonka tuloksia neuvosto toivoo näkevänsä mahdollisimman pian.