ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0016/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Sinisimpukan viljely Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0088 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0016/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (17. tammikuuta 2001) Aihe: Sinisimpukan viljely Euroopan unionissa Sinisimpukan viljelyllä on Galician rannikkoalueella erittäin suuri merkitys, sillä se työllistää välittömästi noin 11 500 henkilöä, joista 8 500 vakituisesti, sekä välillisesti 7 000 henkilöä. Se on sitäkin merkittävämpää ottaen huomioon, että tuotantotoiminnan synnyttämät varat jakautuvat sosiaalisesti laajalle alalle, ja koska päätöksentekovalta on kyseisellä alueella, ne myös investoidaan alueelle. Tämä luo kerrannaisvaikutuksen paikallistaloudessa ja vakauttaa sosiaalis-taloudellista tilannetta. Vesiviljelyalalla juuri sinisimpukan viljely on kantava ja vakautta luova voima; Galiciassa sitä viljellään 250300 miljoonaa kiloa vuodessa. Galicia onkin Kiinan jälkeen maailman toiseksi suurin tuottaja sekä suurin tuottaja Euroopassa, jossa se tuottaa 50 % EU:n kokonaistuotannosta. Sen tuotannosta 35 % menee tuoretavaramarkkinoille, 41 % tavanomaisiin säilykkeisiin ja 24 % uusiin, vaihtoehtoisiin jalosteisiin, joiden osuus on jatkuvassa kasvussa. Voisiko komissio edistää EU:ssa tällä alalla voimassa olevaa lainsäädäntöä? Eikö komissio pidä tarpeellisena yhdenmukaistaa EU:n alueella sovellettavat eri säännöstöt, esimerkiksi biotoksiinitarkastusten tapauksessa, jossa sovelletaan tarkastusjäsenvaltiosta riippuen eri menetelmiä ja prosesseja. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2001) Komissio lähettää suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle luettelon alalla sovellettavasta yhteisön lainsäädännöstä. Toisen kysymyksen osalta komissio katsoo, että merten biotoksiineja koskevien säännöstöjen yhdenmukaistaminen on hyvin tärkeää näistä aineista ihmisille aiheutuvien terveysvaikutusten vuoksi. Tämän vuoksi on käynnistetty mittavat ponnistelut yhtenäisten menetelmien kehittämiseksi. Nämä toimet toteutetaan yhteistyössä Espanjan Vigossa sijaitsevan merten biotoksiineihin erikoistuneen yhteisön vertailulaboratorion kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0644/01 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) komissiolle. Rakenteelliset indikaattorit ‐ Tukholman Eurooppa-neuvostoa varten tehty selonteko.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0232 - 0232



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0644/01 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 2001) Aihe: Rakenteelliset indikaattorit Tukholman Eurooppa-neuvostoa varten tehty selonteko Eurostat viittaa useisiin eri lähteisiin, joihin Lissabonissa hyväksytyn strategian toteuttamista varten kehitetyt indikaattorit perustuvat. Näitä indikaattoreita koskevat tiedot on nyt julkaistu Tukholman Eurooppa-neuvostolle tarkoitetussa selonteossa. Haluaisin tietää, onko komissio ja etenkin Eurostat kuullut jäsenvaltioiden riippumattomia ja toimivaltaisia tilastoviranomaisia tästä asiasta. Haluaisin myös tietää, ottaako komissio vastuun kyseisten indikaattoreiden luotettavuudesta ja vertailukelpoisuudesta, ja pyytäisin komissiota antamaan tarkemmat tiedot käyttämistään ensisijaisista lähteistä ja menetelmistä. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 2001) Jotta tiivistelmäraportti voitiin julkaista helmikuun puolivälissä, komission (Eurostatin) oli kerättävä lyhyessä ajassa kaikki tarvittavat tiedot ja indikaattorit. Eurostat käytti mahdollisimman pitkälti kansallisten tilastolaitosten toimittamia, Euroopan tilastojärjestelmän sisältämiä virallisia yhdenmukaistettuja tietoja. Kaikki luvut oli toimitettava viimeistään 19. tammikuuta 2001. Tiukassa aikataulussa Eurostat toimitti myös kansalliset tilastotiedot niille kansallisille tilastolaitoksille, jotka olivat pyytäneet näitä tietoja. Eurostat asetti vielä uuden määräajan, jonka myötä kansallisten tilastolaitoksen huomautukset voitiin ottaa mahdollisimman pitkälti huomioon. Alueellisiin tilastolaitoksiin ei otettu yhteyttä, koska käytännöllisesti katsoen mitään tietoja ei kerätä aluetasolla. Lopulliset tiedot ja indikaattorit toimitettiin 26. tammikuuta 2001. Tietoja käytettiin tiivistelmäraportissa, jonka komission puheenjohtaja esitti 7. helmikuuta 2001. Komissio (Eurostat) yhdessä kansallisten tilastolaitosten verkoston kanssa ottaa vastuun rakenteellisista indikaattoreista ja niiden laadusta. On syytä huomata, että rakenteellisia indikaattoreita ensimmäisen kerran kerättäessä todettiin joitakin puutteita laatunäkökohdissa (esim. tietojen tuoreudessa, vertailukelpoisuudessa ja täydellisyydessä). Näin ollen Eurostat aikoo laatia toimintasuunnitelman, jonka avulla kyseisiä laatuongelmia pyritään korjaamaan lyhyellä ja keskipitkällä ajalla. Lisäksi on ryhdytty soveltamaan menettelyä, jossa kansalliset tilastolaitokset voivat osallistua eri tasoilla sekä indikaattorien laatimiseen että kyseisten tilastotietojen laadun parantamiseen. Päivitetty katsaus rakenteellisiin indikaattoreihin liittyvistä menetelmistä on jo saatavilla Eurostatin sivustolla(1) rakenteellisten indikaattoreiden kohdalla. Eurostat aikoo vielä lisätä menetelmien yksityiskohtaisuutta edellä kuvattujen toimien avulla. (1) http://www.europa.eu.int/comm/eurostat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0295/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Yhteisön Urban-aloitteen edunsaajakaupungit.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0174 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0295/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (9. helmikuuta 2001) Aihe: Yhteisön Urban-aloitteen edunsaajakaupungit Urban-aloitteesta hyötyy 55 kaupunkia. Komission jäsenen Michel Barnierin mukaan tämä luku on noussut seitsemäänkymmeneen. Voisiko komissio kertoa, mitkä nämä uudet kaupungit ovat ja millä perusteella ne on valittu? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 2001) Urban II -yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta 28. huhtikuuta 2000 antamassaan tiedonannossa(1) komissio määritteli Euroopan aluekehitysrahaston kokonaistukiosuudeksi 700 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 20002006 sekä vahvisti tuen piiriin kuuluvien 55 kaupunkialueen ohjeellisen määrän; näiden alueiden luettelo esitetään tiedonannon liitteessä 2. Komissio tarkasteli kyseisen ohjeellisen määrän lisäämistä koskevat jäsenvaltioiden pyynnöt edellä mainitun tiedonannon 28 kohdan perusteella. Kunkin lisäyspyynnön osalta otettiin huomioon alun perin vahvistettu alueiden määrä, aluksi myönnettyjen varojen määrä, kaupunkialueiden ongelmien merkittävyys, kansallisille viranomaisille osoitettujen Urban II -aloitteeseen liittyvien hakemusten määrä sekä se, miten vähimmäismääriä 500 euroa asukasta kohden ja 20 000 asukasta kaupunkialuetta kohden oli noudatettu. Komissiolle osoitettujen pyyntöjen jälkeen tukikelpoisten kaupunkialueiden määrää lisättiin niin, että se on 70 ja jakautuu seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Kaikki Urban II -aloitteeseen liittyvät ohjelmaehdotukset on laadittava edellä mainitun tiedonannon määräysten mukaisesti ja kansallisten viranomaisten on toimitettava ne komission hyväksyttäviksi, sillä jäsenvaltioiden tehtävänä on valita kyseiset kaupunkialueet. (1) EYVL C 141, 19.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0391/00 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) komissiolle. Rakennerahastojen käyttö Italiassa vuosina 1994—1999.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0391/00 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Rakennerahastojen käyttö Italiassa vuosina 19941999 Italian tilintarkastustuomioistuimen äskettäiset lausunnot ovat käynnistäneet Italiassa uudelleen keskustelun rakennerahastojen järkevästä käytöstä. Tilintarkastustuomioistuimen tietojen mukaan Italia on jälleen erittäin paljon myöhässä vuosille 19941999 ohjelmoitujen varojen täytäntöönpanossa. Ovatko nämä lausunnot todenperäisiä? Voiko Euroopan komissio ilmoittaa mahdollisimman pian viimeisimmät hallussaan olevat tiedot alue- ja tavoitekohtaisista sitoumuksista ja maksuista? Michel Barnier'n komission puolesta antamatäydentävä vastaus (21. tammikuuta 2002) Komissio toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle Italian viranomaisilta saamansa viimeisimmät tiedot, joista käy ilmi maksusitoumusten ja maksujen tilanne 30. kesäkuuta 2001 kunkin Italian alueen ja rakennarahastojen tavoitteen osalta ohjelmakaudella 19941999. Nämä tiedot saatiin Italian valtiovarainministeriön valvontajärjestelmän avulla, ja ne ovat saatavilla myös Internet-osoitteessa www.tesoro.it. Komissio muistuttaa, että ohjelmakauden 19941999 maksujen määräaika on 31. joulukuuta 2001, jollei ole kyseessä poikkeuksellinen määräajan pidennys. Kansallisten viranomaisten on tämän jälkeen esitettävä kunkin ohjelman osalta 30. kesäkuuta 2002 mennessä toteutusta koskeva loppukertomus sekä loppuosan maksamista koskeva pyyntö. Komissio voi vasta tuolloin täsmentää, missä määrin kuhunkin ohjelmaan varatut määrärahat on käytetty.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2592/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Koripallo.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0001 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2592/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Koripallo Äskettäin eräät ammattikoripalloseurat, jotka ovat eurooppalaisten koripalloliigojen yhdistyksen (UEBL) jäseniä, käynnistivät eurooppalaisen liigan, joka on federatiivisten rakenteiden ulkopuolella. Syynä tähän oli, että Kansainvälinen koripalloliitto (FIBA) kieltäytyi neuvottelemasta seurojen kanssa, jotka olivat pyytäneet tarkistamaan nykyiseen liigaan (jonka nimi ensi vuonna on Suproliiga) liittyviä useita seikkoja, mukaan luettuna kilpailujärjestelmä sekä televisiointi- ja kuvaoikeuksien jakaminen. Kun uuden Euroopan koripalloliigan käynnistämisestä UEBL:n suojissa oli ilmoitettu, FIBA uhkasi boikotoida uuden liigan kilpailuja tuomitsevia tuomareita. FIBA uhkasi seuraamuksilla myös ranskalaisia yhdistyksiä, jotka olivat ilmaisseet olevansa kiinnostuneita osallistumaan uuteen liigaan. Sen vuoksi ranskalaiset ovat jättäytyneet pois uudesta liigasta. Mikä on komission kanta näihin FIBA:n uhkauksiin ja pakkokeinoihin koripallotuomareita ja -joukkueita vastaan? FIBA muodostuu kansallisista koripalloliitoista, mukaan luettuna EU:n jäsenvaltioiden koripalloliitot. Jäsenvaltioiden, jotka tukevat kansallisia liittojaan budjettivaroin, tulisi kunnioittaa yrittämisen vapautta. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Komissio on aina kunnioittanut urheilujärjestöjen vapautta järjestää toimintaansa. Suurin osa urheilujärjestöjen määräämistä säännöistä ei perustu taloudellisiin syihin vaan urheilun luonteeseen ja sen erityispiirteisiin. Tilanne on toinen, kun urheilujärjestö tekee päätöksensä taloudellisin perustein. Tällöin, kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut monta kertaa vuodesta 1974 lähtien, urheilualan sääntöihin sovelletaan yhteisön lainsäädäntöä, ja komission tulee yhteisön perustamissopimuksen valvojana valvoa sääntöjen noudattamista. Komissio(1) on jo tiedottanut Euroopan urheiluliitoille, että vaikka perinteisesti kutakin urheilulajia kohden on yksi liitto (mikä sinänsä on EY:n perustamissopimuksen mukaista), muutkin organisaatiomuodot ovat mahdollisia. Helsingissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle laatimassaan selvityksessä komissio painottaa urheilun perinteisten arvojen säilyttämistä. Komissio ei voi kuitenkaan vastustaa kehitystä, koska sillä ei ole oikeudellisia keinoja eikä halua määrätä yhtä ainoaa näkemystä urheilusta. Tähän mennessä komissiolle ei ole virallisesti tehty valituksia asiasta. Näin ollen komissio ei voi ilmaista kantaansa arvoisalle parlamentin jäsenelle. Jos valitus tehdään, komissio tutkii sen normaaleja menettelyjä noudattaen ottaen huomioon sekä kilpailusäännöt että urheilun erityisluonteen. (1) Mario Montin pitämä puhe, Euroopan komission ja Euroopan urheiluliittojen kokous, Bryssel, 17.4.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3800/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Itävallan ekopistejärjestelmä.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0008 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3800/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Itävallan ekopistejärjestelmä Tirolissa voimassaolevan ekopistejärjestelmää koskevan asetuksen täytäntöönpanon puutteellisesta valvonnasta ja asetuksen toistuvasta rikkomisesta valitetaan jatkuvasti. Tirolin poliisi valvoo kuitenkin rekka-autoja pelkästään Kundlin tarkastuspisteessä jopa 16 tuntia vuorokaudessa. Tämän vuoden lokakuuhun mennessä oli suoritettu 32 810 tarkastusta, joiden perusteella 1 046 rekka-autosta (3,18 prosenttia) tehtiin valitus. Tarkastusten oikeusperusta aiheuttaa huomattavia ongelmia, sillä ainoastaan rekka-auton kuljettajaa, ei sen rekisteröityä omistajaa, voidaan sakottaa. Lisäksi veroja kiertäviä kuljettajia, joiden tiedot on tallennettu sähköisesti, ei voida sakottaa jälkikäteen, koska sakottamisen ehtona on kyseisen rekka-auton pysäyttäminen. Onko komission mielestä sen harkittava kyseisen asetuksen muuttamista niin, että valvontaa voitaisiin tehostaa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2001) Komissio on huolissaan siitä, kuinka monta kauttakulkumatkaa Itävallan läpi kuorma-autot tekevät ilman ekopisteitä. Komissio tutkii parhaillaan, miten ekopistejärjestelmän toimintaa koskevia yhteisön asetuksia voidaan muuttaa niin, että tällainen kauttakulku ei enää olisi mahdollista ja että ei kuitenkaan vaikeutettaisi suhteettomasti yhtenäismarkkinoiden toimintaa. Liikenteenharjoittajille määrättävät seuraamukset puolestaan kuuluvat jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tuomiossaan todennut, että jäsenvaltioiden määräämien seuraamuksien on oltava tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3614/00 esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) komissiolle. Sveitsiläisyritykset kieltäytyvät toimittamasta varaosia EU:n jäsenvaltioiden kellosepille.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3614/00 esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) komissiolle (15. marraskuuta 2000) Aihe: Sveitsiläisyritykset kieltäytyvät toimittamasta varaosia EU:n jäsenvaltioiden kellosepille 1. Miksi sveitsiläisyritykset kieltäytyvät toimittamasta varaosia kellosepille? Kellosepillä ei kieltämättä ole mitään erikoissopimusta sveitsiläisyritysten kanssa, mutta sveitsiläisyrityksillä on kuitenkin sivuliikkeitä tietyissä EU:n jäsenvaltioissa. 2. Mihin käytännön toimiin komissio aikoo tässä tapauksessa ryhtyä vallitsevien sopimusten pohjalta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Koska saatavissa ei ole tarkempia tietoja, komissio ei valitettavasti voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin seikkoihin eikä arvioida, onko yhteisön lainsäädäntöä mahdollisesti rikottu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3874/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Asekauppa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3874/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (8. joulukuuta 2000) Aihe: Asekauppa Öljystä saamansa hyvän tuoton turvin Lähi-idän maat ovat alkaneet jälleen sijoittaa puolustukseen. Tänä vuonna esimerkiksi Saudi-Arabia, Israel ja Arabiemiirikuntien liitto käyttävät sotilasmenoihin 60 miljardia dollaria eli noin viisi prosenttia kunkin maan budjetista. Tämän seurauksena Yhdysvallat puolestaan käyttää jälleen lisää varoja puolustusmenoihin, kun taas Eurooppa Isoa-Britanniaa lukuun ottamatta vähentää puolustusmenojaan kuudella prosentilla. Voisiko komissio ryhtyä seuraaviin toimiin asekaupan hillitsemiseksi: 1. vaatia öljyntuottajamaita noudattamaan Caracasin huippukokouksessa öljyn hinnan alentamiseksi hyväksyttyjä toimia, 2. vaatia laitonta timanttikauppaa koskevan kiellon noudattamista, jotta voidaan estää laittomasta timanttikaupasta saatujen tulojen käyttäminen asehankintoihin, 3. kehottaa Euroopan unionin maita lisäämään puolustusalan tutkimukseen ja kehittämiseen käytettäviä varoja ja siten sitoutumaan voimakkaammin yhteisten eurooppalaisten asevoimien perustamiseen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 2001) 1. Komissiolla ei ole toimivaltaa ryhtyä tällaisiin toimiin. 2. Komissio tukee afrikkalaisten timantintuottajien käynnistämää ns. Kimberleyn prosessia ja osallistuu aktiivisesti kansainvälisiin pyrkimyksiin ratkaisun löytämiseksi timanteilla rahoitettavan asekaupan ongelmaan (ministerikokous 21. syyskuuta 2000 Pretoriassa ja kansainvälinen kokous 25. ja 26. lokakuuta 2000 Lontoossa). 3. Komissiolla ei ole toimivaltaa tässä asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3709/00

esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle

(29. marraskuuta 2000)

Aihe: Linnunlihaa koskevat komission tutkimukset Thaimaassa

Komissio on julkaissut kertomuksen elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston Thaimaassa 6.17. joulukuuta 1999 suorittamista linnunlihan tuotantoa koskevista tutkimuksista (terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto1214/1999-MR lopullinen). Kohdassa 3.6.3 todetaan, että eläviä lintuja sisältäviä sälelaatikkoja käsiteltiin teurastamossa varovaisesti ja että laatikot purettiin ja linnut kiinnitettiin liekaan asianmukaisesti. Kuitenkin edellä mainitussa kohdassa kerrotaan myös, että useimmissa laitoksissa tainnutuslaitteita ei ollut säädetty asianmukaisesti ja että keskushallinnon toimivaltainen viranomainen ei määritellyt tainnutuksessa käytettävien sähkövirtojen voimakkuutta. Kohdassa 5.6 todetaan, että tainnuttamista olisi valvottava tarkemmin.

Voiko komissio kertoa, mitä puutteita tainnutuslaitteiden säädöissä oli? Mihin toimiin komissio ryhtyy painostaakseen Thaimaan toimivaltaista keskusviranomaista korjaamaan komission kertomuksessa esiin tuodut tainnutuksessa ilmenevät epäkohdat?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(28. helmikuuta 2001)

Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston suorittamien tarkastusmatkojen aikana kiinnitetään erityistä huomiota ihmisravinnoksi teurastettavan siipikarjan tainnutukseen. Tällaisia tarkastusmatkoja on tehty kaikkiin jäsenvaltioihin ja muutamiin yhteisön ulkopuolisiin maihin. Melko usein on havaittu puutteita, jotka voidaan luokitella seuraavasti: valvonnan puutteet; vesitainnuttimen rakenteelliset puutteet (liian lyhyt, liian leveä, virtauksen väärä suunta jne.); säädön puutteet (liian alhainen virranvoimakkuus, ei virranvoimakkuuden ilmaisinta, ainoastaan jännitteenilmaisin).

Kuten arvoisa parlamentin jäsen aivan oikein toteaa, kyseiset puutteet todettiin Thaimaahan tehdyllä tarkastusmatkalla (6.17. joulukuuta 1999).

Eri laitosten johto on reagoinut välittömästi, joskus yhdessä päivässä, ja säätänyt tai tarvittaessa korjannut tainnutuslaitteet tai, ellei se ollut mahdollista, tilannut uudet laitteet. Lisäksi on tiedotettu tarkastusmatkan aikana toteutetuista toimista pätevän henkilöstön kouluttamiseksi ja opastamiseksi.

Thaimaan toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle tarkastusmatkan jälkeen, että eri lajien tainnutuksessa käytettävää sähkövirtaa koskevat vaatimukset on nyt virallisesti määritetty ja tarkempi valvonta laitoksen toiminta-aikana on toteutettu. Komission tarkoituksena on tarkastaa nämä vakuutukset Thaimaahan tehtävän tulevan seurantamatkan aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3164/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Maaseudun kehittämisohjelmat.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0048 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3164/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: Maaseudun kehittämisohjelmat Euroopan komissio on hyväksynyt vuosille 20002006 maaseudun kehittämisohjelmia, jotka koskevat Baleaareja. Voiko komissio toimittaa minulle kopion näistä Baleaareja koskevista maaseudun kehittämisohjelmista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Baleaareja koskevat maaseudun kehittämisohjelmat ohjelmakaudelle 20002006 on esitetty kolmessa eri asiakirjassa: tuotantorakenteiden parantamista koskevassa horisontaalisessa suunnitelmassa, liitännäistoimia koskevassa horisontaalisessa suunnitelmassa ja Baleaareja koskevassa maaseudun kehittämisohjelmassa. Tuotantorakenteiden parantamista koskeva horisontaalinen suunnitelma kattaa maatiloja koskevat sijoitustoimet, nuorten viljelijöiden tilanpidon aloittamisen ja vesivarojen parantamisen, joille yhteensä on myönnetty 397 miljoonan euron määräraha. Komissio hyväksyi tämän suunnitelman 15. syyskuuta 2000(1). Tukitoimia koskeva horisontaalinen suunnitelma käsittää odotetut viljelytoiminnan keskeyttämistoimet, epäsuotuisat alueet ja niihin liittyvät ympäristörajoitukset. Baleaareja koskeva maaseudun kehittämisohjelma täydentää edellä esitettyjä asiakirjoja. Viimeiset kaksi suunnitelmaa ovat komission hyväksyttävinä sen jälkeen kun maatalousrakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea hyväksyi ne 24. lokakuuta 2000. Maaseudun kehittämissuunnitelmat ovat julkisia asiakirjoja sen jälkeen kun ne on hyväksytty. Hyväksytyistä suunnitelmista lähetetään jäljennös parlamentille 6. toukokuuta 1999 tehdyn Gil Roblesin-Santerin-sopimuksen mukaan, ja arvoisa parlamentin jäsen voi näin tutustua siihen. (1) KOM(2000) 2682 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4151/00 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) neuvostolle. Naisten oikeudet Saudi-Arabiassa.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4151/00 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) neuvostolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Naisten oikeudet Saudi-Arabiassa EU toi YK:n ihmisoikeustoimikunnan 56. istunnossa esiin syvän huolensa naisten ihmisoikeuksien vakavista loukkauksista Saudi-Arabiassa ja vaati jälleen kerran naisten oikeuksien parantamista niin lainsäädännön keinoin kuin käytännössäkin. Mitä uusia aloitteita neuvosto on ajanut parantaakseen naisten ihmisoikeustilannetta Saudi-Arabiassa sen jälkeen, kun asia otettiin esille YK:n ihmisoikeustoimikunnan 56. istunnossa? EU lujittaa parhaillaan suhteitaan Persianlahden alueen maihin. Miten neuvosto hyödyntää tätä tilaisuutta edistää ihmisoikeuksien suojelua Saudi-Arabiassa? Kannustaako se lakien noudattamisen valvonnasta vastaavien viranomaisten koulutukseen turvatakseen kuulusteltavien ja vangittujen sekä pahoinpitelystä ilmoituksen tehneiden naisten suojelun kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti? Miten neuvosto painostaa Saudi-Arabiaa varmistaakseen, että maan naistyövoimaa koskeva lakiehdotus on sen ratifioimien ILO:n sopimusten n:o 100 ja n:o 111 mukainen? Vastaus (24. huhtikuuta 2001) Euroopan unioni ottaa esiin ihmisoikeuskysymyksen, mukaan lukien naisten oikeudet, kaikissa niissä tilanteissa, joissa se on aiheellista. Näin tapahtui esimerkiksi Brysselissä 22. toukokuuta 2000 pidetyssä Euroopan Unionin ja Persianlahden yhteistyöneuvoston (GCC) välisessä 10. yhteisneuvostossa ja ministerikokouksessa sekä YK:n yleiskokouksen yhteydessä pidetyssä EU:n troikan ja GCC:n välisessä ministerikokouksessa. Saudi-Arabia toimi GCC:n puheenjohtajana vuonna 2000. Euroopan unioni ehdotti ihmisoikeusvuoropuhelun aloittamista 22. toukokuuta 2000 pidetyssä kokouksessa. EU pyrkii edelleen EY:n ja GCC:n välisen yhteistyösopimuksen(1) ja poliittisen vuoropuhelun yhteydessä korostamaan GCC:n jäsenille, että ihmisoikeustilannetta olisi parannettava kyseisissä maissa ja että niiden olisi tehtävä yhteistyötä YK:n ja kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen kanssa. Se pyrkii myös edistämään tehostettua ihmisoikeusvuoropuhelua. EU ja GCC neuvottelevat parhaillaan vapaakauppasopimuksesta. Kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa noudatettavan EU:n ihmisoikeuspolitiikan mukaisesti ihmisoikeuksien kunnioittaminen on oleellinen asia kaikissa tällaisissa sopimuksissa. (1) EYVL L 54, 25.2.1989, s. 1.