ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0501/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Neuvoston henkilöstön työaika.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0091 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0501/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (25. helmikuuta 2000) Aihe: Neuvoston henkilöstön työaika Millaista työaikaa neuvoston henkilöstön edellytetään noudattavan? Montako tuntia työaika on viikossa ja milloin työaika alkaa ja päättyy päivittäin? Millaisia liukuvaa työaikaa koskevia järjestelyjä henkilöstölle on tarjottu? Vastaus (18. toukokuuta 2000) Neuvosto toteaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että neuvoston henkilöstön työaika määritellään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavien henkilöstösääntöjen IV osaston 1 luvun 5556 b artiklassa. Kyseisten artiklojen nojalla työaika saa olla enintään 42 tuntia viikossa, ja työtunnit suoritetaan nimittävän viranomaisen vahvistaman yleisen työajan mukaisesti. Neuvoston pääsihteeristössä kyseinen yleinen työaika on kokopäivätyössä vähintään 37,5 viikkotuntia, jolloin työaika alkaa klo 8.00 8.45 aamulla ja päättyy klo 17.00. Klo 12.15 ja klo 14.15 välillä pidetään lounastauko saapumisajasta riippuen. On kuitenkin otettava huomioon, että kokoukset voivat jatkua klo 18.00 saakka. Neuvosto haluaa myös täsmentää, että henkilöstösääntöjen 55 artiklan ensimmäisessä kohdassa säädetään, että työtehtävissä toimivien virkamiesten on aina oltava toimielimensä käytettävissä mutta ylityötuntien kokonaismäärä ei saa ylittää 150 tuntia kuuden kuukauden aikana (56 artikla). Tämän lisäksi on täsmennettävä, että edellä mainittujen määräysten mukaisesti neuvoston pääsihteeristön virkamiesten ja muun henkilöstön työrytmi määräytyy neuvoston työskentelyn ja työmäärän mukaan, joten kysymyksessä pyydettyjä määrällisiä tietoja on pidettävä pikemminkin viitteellisinä kuin laskennallisina. Käytännössä suurin osa siitä henkilöstöstä, joka suoraan vastaa neuvoston elinten työskentelyn sujumisesta, työskentelee vähintään klo 18.00 saakka. Parhaillaan käynnissä olevan pääsihteeristön virkamiesten työehtojen tarkastelun yhteydessä pohditaan myös työaikauudistusta koskevaa ehdotusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0519/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Seurattavuus.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0519/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Seurattavuus 12. 16. helmikuuta 1996 pidetyn istuntojakson ennakkokatsauksessa lintudirektiivin käsittelyn yhteydessä todetaan, että tulevaisuudessa erityinen komitea tekisi kyseiset päätökset salassa julkisuudelta ja parlamentaariselta tarkastelulta. Voiko komissio kertoa tarkemmin, missä yhteydessä tämä lausunto on annettu? Onko komissio eritellyt muita tapauksia, joissa parlamentaarista tarkastelua ei tarvita? Jos näin on, millaisissa olosuhteissa tätä pidetään oikeutettuna? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2000) Euroopan parlamentin lehdistöpalvelun lausunto, joka koski komission ehdotusta(1) luonnonvaraisten lintujen suojelemisesta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(2) 7 artiklan 4 kohdan muuttamiseksi, annettiin ehdotuksen ensimmäisen käsittelyn yhteydessä 15. helmikuuta 1996 pidetyssä istunnossa. Komissio ei yhdy parlamentin jäsenen lainaamassa lausunnossa esitettyyn näkemykseen. Sitä vastoin se hyväksyi parlamentin äänestämistä seitsemästä muutoksesta(3) välittömästi muutoksen n:o 4, jossa esitettiin direktiivin täytäntöönpanosta laadittavan yhteenvetoraportin toimittamista jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille. Lisäksi komissio tiedottaa parlamentille säännöllisesti komiteamenettelyistä sen mukaisesti, mitä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston päätöksessä 1999/468/EY(4) säädetään. (1) EYVL C 100, 9.4.1994. (2) EYVL L 103, 25.4.1979. (3) Tiedote 1996/1/2, s. 1.3.152. (4) EYVL L 184, 17.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0575/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Rakennerahastot.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0110 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0575/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Rakennerahastot Euroopan komission arviot ja sovellettavat kriteerit huomioon ottaen paljonko rakennerahastovaroja Baleaareille myönnetään vuosiksi 20002006, ja miten ne jakautuvat? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) Komissio teki 22. joulukuuta 1999 periaatepäätöksen Espanjan tavoitteen 2 tukikelpoisia alueita koskevasta luettelosta ohjelmakaudeksi 20002006. Komissio kuuli tammikuussa 2000 kolmea komiteaa rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaisesti. Se tekee lähiaikoina lopullisen päätöksen luettelosta. Baleaarit otetaan osittain mukaan tähän luetteloon ja sille myönnetään tavoitteen 2 määrärahoja. Komissio teki 1. heinäkuuta 1999 päätöksen tavoitteen 2 maksusitoumusmäärärahojen alustavasta jaosta kyseisten jäsenvaltioiden kesken ohjelmakaudella 20002006. Espanjan osuus on 2 553 miljoonaa euroa tukikelpoisilla alueilla ja 98 miljoonaa euroa alueilla, jotka voivat saada tavoitteen 2 siirtymätukea. Tehtyään lopullisen päätöksen tukikelpoisten tavoitteen 2 alueiden luettelosta komissio toimittaa Espanjan viranomaisille ehdotuksen, joka koskee käytettävissä olevien määrärahojen jakoa alueiden kesken. Ehdotus perustuu menetelmään, jota komissio käyttää jakaessaan tavoitteen 2 määrärahoja jäsenvaltioiden kesken. On kuitenkin syytä korostaa, että kyseessä on vain suuntaa-antava ehdotus. Jäsenvaltio ja komissio päättävät yhdessä lopullisesta jaosta yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisen yhteydessä. Tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida, miten paljon määrärahoja Baleaareille myönnetään tavoitteessa 2. Sama koskee muitakin Baleaareihin kohdistuvia rakennetoimenpiteitä, kuten tavoitetta 3, kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR) sekä Interreg-, Urban-, Equal- ja Leader-yhteisöaloitetta. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1025/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) neuvostolle. Neuvoston ristiriitainen kanta Itävalta-boikotin purkamiseen.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1025/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) neuvostolle (28. maaliskuuta 2000) Aihe: Neuvoston ristiriitainen kanta Itävalta-boikotin purkamiseen Strasbourgin täysistunnossa neuvoston kyselytunnilla neuvoston edustaja Seixas Da Costa vastasi kysymykseeni, joka koski jäsenvaltioiden mahdollisuutta elvyttää diplomaattiset suhteet Itävaltaan. Seixas Da Costan mukaan on täysin mahdollista, että yksittäiset jäsenmaat muiden jäsenmaiden suhtautumisesta riippumatta irtautuvat yhteisestä kannasta ja palauttavat diplomaattiset suhteet sekä palaavat normaaliin poliittiseen yhteistyöhön Itävallan kanssa. Antonio Guterres puolestaan vastasi Pariisissa lehdistön esittämään samaa asiaa koskevaan kysymykseen seuraavasti: We adopted a common position and only these fourteen countries can change it one day if there are conditions of change in Austria justifying such a measure (Bulletin Quotidien Europe nro 7680, Monday/Tuesday 2021 March 2000). Guterresin mukaan siis yhteisen kannan muuttaminen edellyttää kaikkien 14 maan yhteistä päätöstä kumota 31.1.2000 aloitettu boikotti. Toisaalta Guterres on myös kommentoinut kaavailuja, joiden mukaan Itävallan liittokansleri Schüssel puhuisi EU-maiden johtajille Lissabonin huippukokouksen illallisella. Hänen mukaansa Portugali suunnittelee, että Schüsselille annettaisiin mahdollisuus puheenvuoroon, mutta sen jälkeen asiasta ei kuitenkaan keskusteltaisi enempää vaan Guterres itse vastaisi Schüsselille kaikkien EU-maiden puolesta. Tämäkin viittaisi siihen, että Guterres katsoo voivansa EU-puheenjohtajamaan edustajana puhua kaikkien 14 jäsenvaltion puolesta, vaikka aiemmin Portugalin edustajatkin ovat antaneet ymmärtää, että ratkaisu pakotteiden osalta on kahdenvälinen. Kysynkin neuvostolta, miten ristiriitaisia kantoja kuuluu tulkita? Onko 14 jäsenvaltion kanta jäädyttää korkean tason suhteensa Itävallan kanssa luonteeltaan kahdenvälinen eli kunkin valtion ja Itävallan sovittavissa oleva asia vai onko sittenkin kyseessä jotain muuta, esim. neuvosto-miinus-yksi -päätös? Eivätkö jäsenvaltiot ole boikotin suhteen oikeutettuja itsenäiseen päätöksentekoon? Määrääkö EU paitsi jäsenmaiden sisäisistä hallitusratkaisuista myös jäsenmaiden keskinäisistä ulkopoliittisista suhteista ja oikeudesta diplomaattiseen kanssakäymiseen? Vastaus (8. kesäkuuta 2000) Lausunnon, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, antoi Portugalin pääministeri 14 jäsenvaltion hallitusten puolesta. Ei ole neuvoston asia ottaa kantaa tähän lausuntoon tai käsitellä sitä. Neuvosto ei näin ollen ole ottanut kantaa mihinkään arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään esittämään asiaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1129/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1129/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Valkoisessa kirjassa annetaan kolme syytä, miksi riskinhallinta ei kuulu elintarvikeviranomaisen toimivaltaan (kappale 33). Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa säädetään, että komissiolla on valvonta- ja lainsäädäntövalta. Aikooko komissio asettaa valvontavaltaa ja elintarvikeviranomaiselle siirrettävää lainsäädäntövaltaa koskevat kysymykset tulevan hallitustenvälisen konferenssin asialistalle, jotta pitkän aikavälin ratkaisuista voitaisiin keskustella? Jos vastaus on kielteinen, katsooko komissio, että elintarvikeviranomaiselle ei pitkällä aikavälilläkään ole tarpeen antaa valvontavaltaa ja siirtää lainsäädäntövaltaa? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1121/00, E-1124/00, E-1126/00, E-1129/00, E-1130/00, E-1131/00, E-1132/00, E-1135/00, E-1136/00, E-1137/00, E-1138/00 ja E-1139/00 (8. kesäkuuta 2000) Komissio esitti valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta(1) yleiset suuntaviivat, jotka se aikoo ottaa käyttöön, kun tulevaisuudessa perustetaan Euroopan elintarvikeviranomainen. Komissio pyysi kaikkia asiaan liittyviä tahoja ilmoittamaan näkemyksensä ja osallistumaan keskusteluun kuulemismenettelyn aikana. Komissio ei ole useiden arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomien seikkojen osalta vielä viimeistellyt kantaansa eikä ilmoittanut toiminnan yksityiskohtia sen on tätä ennen tarkasteltava kuulemismenettelyssä ilmaistuja näkemyksiä. Toimivallan osalta valkoisessa kirjassa todetaan kuitenkin, että Euroopan elintarvikeviranomaisen tehtäviin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla pitäisi kuulua riskien arvioiminen, tietojen kerääminen ja kuluttajille tiedottaminen. Oikeudellisten syiden ja demokraattisen vastuun vuoksi lainsäädäntövallan siirtäminen riippumattomalle viranomaiselle ei komission mielestä nykytilanteessa ole perusteltua. Viranomaisen toimivallan laajentamista voidaan kuitenkin vastaisuudessa harkita sen toiminnasta saadun kokemuksen ja sen mahdollisesti herättämän luottamuksen perusteella. Myöskään perustamissopimuksen muuttamista ei pidetä mahdottomana ajatuksena. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0480/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle. Rakennerahastoista Extremaduran alueelle vuosina 2000‐2006 myönnettävät varat.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0171 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0480/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Rakennerahastoista Extremaduran alueelle vuosina 20002006 myönnettävät varat Voiko komissio ilmoittaa käytettävissään olevien arvioiden perusteella, mitkä ovat rakennerahastoista Extremaduran (Espanja) alueelle vuosina 20002006 myönnettävät varat? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 2000) Tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida tarkasti Extremaduran alueelle rakennerahastoista kaudelle 20002006 myönnettävien määrärahojen suuruutta. Tavoitteeseen 1 liittyvistä toimenpiteistä neuvotellaan parhaillaan Espanjan viranomaisten kanssa. Vielä ei voida myöskään ennakoida määriä, jotka kyseiselle alueelle tullaan myöntämään Interreg, URBAN, EQUAL ja Leader -yhteisöaloitteiden osana. Tavoitteen 1 osalta komissio on toimittanut kaikille jäsenvaltioille käytettävissä olevien määrärahojen jakamista kyseisen tavoitteen tukikelpoisten alueiden kesken koskevan ehdotuksen, joka perustuu komission tavoite 1 -määrärahojen jakamisessa jäsenvaltioiden kesken käyttämään menettelyyn. Jäljennös Espanjaa koskevasta ehdotuksesta toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. On kuitenkin syytä korostaa, että kyseessä on vasta alustava ehdotus. Lopullisesta jakamisesta päätetään yhteisymmärryksessä jäsenvaltion ja komission kanssa yhteisön tukikehyksen hyväksymisen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0636/00 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle. Niiden Kreikan pohjoisten alueiden, joissa oleskelee makedonialaista ja turkkilaista alkuperää oleskelevia vähemmistöjä, uudelleenasuttaminen.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0074 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0636/00 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle (2. maaliskuuta 2000) Aihe: Niiden Kreikan pohjoisten alueiden, joissa oleskelee makedonialaista ja turkkilaista alkuperää oleskelevia vähemmistöjä, uudelleenasuttaminen Kreikan parlamentti hyväksyi tammikuussa 2000 kreikkalaisten paluumuuttoa entisistä neuvostotasavalloista koskevan lain. Sen mukaan muutamia tuhansia henkilöitä majoitetaan Kreikan pohjoisosiin (Lerin-Florinan ja Ksanthin läänit), joissa asuu huomattavia makedonialaista tai turkkilaista alkuperää olevia vähemmistöjä. Voisiko neuvosto antaa yksityiskohtaisia tietoja tästä eräässä Euroopan unionin jäsenvaltiossa toteutettavan väestönsiirron käytännön menettelyistä? Voisiko neuvosto vahvistaa tiedon, jonka mukaan tuhansia henkilöitä tullaan asuttamaan pohjoisiin maakuntiin, joissa esiintyy vähemmistöongelmia? Onko neuvosto tietoinen niistä seurauksista, joita huomattavat väestötilanteen muutoksen saattavat aiheuttaa epävakailla alueilla? Vastaus (8. kesäkuuta 2000) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ilmoitetaan, ettei ole neuvoston tehtävä ottaa kantaa asioihin, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0684/00 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Ajovalojen käyttö päiväsaikaan.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0205 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0684/00 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Ajovalojen käyttö päiväsaikaan Voiko komissio ilmoittaa, kuinka pitkälle on edetty komission liikenneturvallisuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän neuvotteluissa ajovalojen käytöstä päiväsaikaan ja EU:n asiaa koskevassa lainsäädännässä? Onko komission mahdollista painostaa jäsenvaltioita niiden kesken vallitsevan ilmeisen pattitilanteen ratkaisemiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Komissio on tarkastellut käytettävissä olevia tutkimuksia siitä, miten tehokkaasti ajovalojen päiväkäyttö vähentää liikenneonnettomuuksia. Tutkimustuloksia on runsaasti, mutta ne eivät ole sitovia. Tutkimukset osoittavat kuitenkin, että ajovalojen päiväkäyttö olisi keino lisätä kaikkien tieliikenteen käyttäjäryhmien turvallisuutta ja että ajovalojen päiväkäytön vaikutukset ovat suoraan verrannolliset päivänvalon määrään. Arviot liikenneonnettomuuksia vähentävien vaikutusten määrästä vaihtelevat suuresti, ja kysymystä koskeva keskustelu jatkuu. Komission päätelmä on, että ajovalojen päiväkäyttö on todennäköisesti kustannustehokas tapa lisätä liikenneturvallisuutta. Sen vaikutukset jäävät kuitenkin esimerkiksi nopeusrajoitusten pienentämisen, rattijuoppouden vähentämisen ja lisääntyneen turvavöiden käytön vaikutuksia vähäisemmiksi. Komission käsitys mainittujen keinojen merkityksestä on esitetty yksityiskohtaisesti liikenneturvallisuutta koskevassa tiedonannossa(1), jonka komissio antoi 18. maaliskuuta 2000. Komissio on myös arvioinut, että ajovalojen päiväkäytön suurin mahdollinen lisävaikutus polttoaineenkulutukseen ja siten myös hiilidioksidipäästöihin on 1,52 %, vaikkakin prosenttiluvun suuruus riippuu jossain määrin päiväajovalojen teknisestä eritelmästä. Viimeisimmässä liikenneturvallisuutta käsittelevän korkean tason työryhmän kokouksessa tuli selväksi, että jäsenvaltioilla on edelleen erilaiset käsitykset ajovalojen päiväkäytön tehokkuudesta. Erityisesti näkökannat erosivat sen suhteen, ovatko lisääntyneet polttoaineenkulutus ja hiilidioksidipäästöt merkittävä sosiaalinen kustannus, joka pienentää ajovalojen päiväkäytön arvioitua hyötyä. Näin ollen komissio ilmoitti työryhmälle harkitsevansa ajovalojen päiväkäyttöä koskevan yhteisön lainsäädännön antamista vasta, kun aloitteelle saadaan nykyistä laajapohjaisempi kannatus jäsenvaltioilta. (1) KOM(2000) 125.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0638/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Tuet maataloustuottajille.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0022 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0638/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Tuet maataloustuottajille Aikooko komissio ottaa parlamentin mukaan käsittelemään suoria tukia tuottajille ja maatalouden vientitukia ajanjaksona 20002006? Maatalousala joutuu jatkuvasti koville sen vuoksi, että huomattava määrä varoja siirretään maataloudelta Kosovon jälleenrakentamisen rahoittamiseen. Näyttää siltä, että komissio aikoo jälleen kerran vastoin Euroopan parlamentin tahtoa antaa etusijan suurteollisuudelle maatalousalan kustannuksella, vaikka maatalousala tarvitsisi kasvavan työttömyyden vuoksi tukea. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Niiden alojen suorien tulotukien määrä, joita Agenda 2000:n uudistukset koskevat, on vahvistettu Agenda 2000 -paketissa. Parlamentti osallistui Agenda 2000 -asiakirjan lainsäädännölliseen valmisteluun voimassaolevien sääntöjen mukaisesti. Vientitukien määrittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt on sovittu alakohtaisesti. Tukimäärät vahvistetaan tavallisesti asianomaisen hallintokomitean kuulemisen jälkeen. Komissiolla ei ole tällä hetkellä aikomusta ehdottaa mitään sääntömuutoksia. Demokratian, rauhan ja vakauden tukeminen Kosovon alueella on merkittävä haaste yhteisölle. Vuosiksi 2001 ja 2002 komissio ehdottaa, että yhteisön talousarvion budjettikohdan 1a määrärahoja vähennetään 300 miljoonalla eurolla nykyisestä vuosittaisten rahoitusnäkymien enimmäismäärästä. Kyseinen budjettikohta koskee yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP), maaseudun kehittämistä lukuun ottamatta. Ulkosuhteita koskevaa budjettikohtaa 4 voidaan korottaa vastaavasti. On tärkeää tehdä ero yhteisen maatalouspolitiikan todellisten rahoitusvaatimusten ja rahoitusnäkymien enimmäismäärän välillä. Budjettikohdan 1a määrärahojen enimmäismäärän vähentäminen ei tarkoita viljelijöille maksettavan tuen vähentämistä eikä Berliinissä tehtyjen YMP:n uudistamista koskevien päätösten kyseenalaistamista. Komission mielestä YMP:n määrärahojen todellinen tarve, joka perustuu Berliinissä uudistettuihin yhteisiin markkinajärjestelyihin, jää nykyistä enimmäismäärää pienemmäksi. Siten määrärahoista voidaan vähentää 300 miljoonaa euroa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0658/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Tonavan saastuminen.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0083 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0658/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Tonavan saastuminen Erittäin myrkyllisten aineiden päätyminen sivujokia pitkin Tonavaan on aiheuttanut tuhoa kaikkien jokivarren maiden kasvi- ja eläinkunnalle ja täysin ennalta-arvaamattomia vaaroja myös ihmisten terveydelle. Tämän vuoksi on jälleen esitettävä kysymys vaarallisia aineita käyttävän teollisuuden turvallisuudesta ja valvonnasta. Puuttumatta EU:n joen puhdistamistyötä varten antamiin varoihin, voiko komissio ilmoittaa: 1. Pitäisikö ehdokasmaiden usein vanhentunutta tekniikkaa käyttävää riskialtista teollisuutta valvoa? 2. Pitääkö se välttämättömänä edistää yhteisymmärryksessä asianomaisten hallitusten kanssa määräaikaistarkastuksia, jotta voidaan välttää ympäristötuhot, joiden korjaaminen kestää vuosia? 3. Pitäisikö jäsenyysneuvotteluissa vaatia ehdokasmaita kunnostamaan tiettyyn määräaikaan mennessä saastevaaralliset teollisuuslaitoksensa ja asentamaan hyväksytyt turvajärjestelmät myrkyllisiä aineita käyttäviin tuotantolaitoksiin? 4. Olisiko ympäristötuhojen korjaamiseksi maksettavan tuen ehdoksi asetettava saastuttavan teollisuuden kunnostaminen ja turvajärjestelmien asentaminen? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) 1. ja 2. Romanialaisesta kultakaivoksesta tapahtunut syanidivuotovahinko vahvistaa sitä tarvetta, että ympäristönsuojelukysymyksille on annettava etusija unioniin liittymistä valmistelevan vaiheen aikana. Komissio tukee siksi ajatusta kansainvälisen työryhmän perustamisesta vahingon ja sen vaikutusten arvioimiseksi. Työryhmä arvioi, mitä on tehtävä vuodon haitallisten vaikutusten lieventämiseksi, vastaavien vahinkojen välttämiseksi Baia Maren kultakaivoksessa ja yleisön informoimiseksi kaikista näistä kysymyksistä. Se etsii myös mahdolliset samanlaiset riskikohteet, jotka sijaitsevat Tonavan suistossa tai muualla ehdokasmaissa. 3. Ympäristökysymykset ovat jo tärkeitä liittymisneuvotteluissa. Liittymiskokousta koskevassa yhteisön yleisessä kannassa korostetaan nimenomaisesti tarvetta varmistaa korkea suojan taso. Yhteisön neuvottelukannoissa on selvä strategia tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Siihen kuuluu erityisesti se, että annetaan etusija teollisuutta koskevalle lainsäädännölle ja rajat ylittävälle saastumiselle. Neuvottelujen aikana otetun kannan lisäksi yhteisö on vaatinut, että kaikissa ehdokasmaissa toteutettavissa uusissa investoinnoissa on noudatettava ympäristönsuojelua koskevaa yhteisön säännöstöä jo liittymistä valmistelevan vaiheen aikana. 4. Myönnettäessä rahoitusapua ekologisten katastofien välttämiseksi ehdollisuus on määriteltävä tapauskohtaisesti ja käytettävän rahoitusvälineen mukaisesti. Tässä yhteydessä on muistettava, että saastuttaja maksaa -periaate on yksi yhteisön ympäristöpolitiikan pääkohdista, jota on sovellettava kokonaisuudessaan.