ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3126/01 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle. Kilpailulainsäädännön harmonia.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3126/01 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle (14. marraskuuta 2001) Aihe: Kilpailulainsäädännön harmonia Suomen kilpailulainsäädäntö vaatii kaikille pääomasijoituksille kansallisen kilpailuviranomaisen hyväksynnän, jos yksittäinen sijoittaja tekee kahden vuoden aikana useampia sijoituksia samalle toimialalle. Käytännössä laki edellyttää, että kaikista vähemmistösijoituksistakin on toimitettava asiakirjat Kilpailuvirastoon. Tilanne on turhauttava sekä pääomasijoittajien että kansallisen kilpailuviranomaisen näkökulmasta, sillä virasto hyväksyy sijoitukset poikkeuksetta. Pienille kasvuyrityksille menettely maksaa kymmeniä tuhansia euroja ja on jopa suoranainen kilpailuhaitta. Saamieni tietojen mukaan Suomi on ainoa EU-maa, joka vaatii pääomasijoittajilta tällaisia selvityksiä. Onko komissio tietoinen Suomen kilpailulainsäädännön kasvuyrityksille, pääomasijoittajille ja kilpailuviranomaisille aiheuttamista ongelmista? Onko ko. kansallinen laki ristiriitainen EU:n perussopimuksen kilpailuartiklojen ja EY:n kilpailulainsäädännön kanssa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2002) Komission tiedossa ei ole, että Suomen kilpailulainsäädännöstä aiheutuisi ongelmia yhtiöille, sijoittajille tai kilpailuviranomaisille. Kysymyksessä esitettyjen tietojen pohjalta komissio ei näe aihetta yhteisön kilpailusääntöjen mukaisen tutkimuksen aloittamiseen. EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa (ent. 85 ja 86 artikla) sovelletaan pääsääntöisesti taloudellisten yritysten välisiin sopimuksiin ja toimintaan, ja vain hyvin tarkoin rajatuissa olosuhteissa voidaan jäsenvaltion katsoa rikkovan näitä määräyksiä. Kysymyksessä esitettyjen tietojen perusteella ei tällaisia olosuhteita ole olemassa. Kysymyksessä ei viitata myöskään siihen, että kyseessä olisivat etuoikeutetut yritykset, jolloin asia voisi kuulua perustamissopimuksen 86 artiklan (ent. 90 artikla) soveltamisalaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3080/01 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle. Ydinfuusio kuudennessa puiteohjelmassa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0092 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3080/01 esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Ydinfuusio kuudennessa puiteohjelmassa Komissio järjesti 19. tammikuuta 2001 tiede- ja teknologiaministereiden epävirallisen tapaamisen eurooppalaisen fuusio-ohjelman tulevaa strategiaa koskevan asiakirjan käsittelemiseksi. Ministereiden enemmistön tukemana komissio laati ehdotuksen kuudenteen puiteohjelmaan sisältyvästä Euratom-ohjelmasta, jossa kansainvälisen fuusiokoereaktorin (ITER) rakentaminen on eurooppalaisen fuusio-ohjelman ensisijainen tavoite. Komission 19. tammikuuta pidetyssä kokouksessa esittämässä asiakirjassa todetaan, että eurooppalaisen fuusio-ohjelman vaihtoehtojen 3 ja 4 (jotka edellyttävät ITERin rakentamisen välitöntä aloittamista) toteuttamiseen tarvitaan 850 miljoonaa euroa, mutta komission kuudetta puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa tätä varten on varattu 700 miljoonaa euroa. 1. Voiko komissio näin ollen ilmoittaa, mistä on aiheutunut tämä 150 miljoonan euron leikkaus? 2. Eikö komissio katso, että tämä leikkaus, ottaen huomioon, että 200 miljoonaa euroa on tarkoitettu ITERin rakentamiseen, vaikeuttaa ITERin toiminnalle välttämättömän kokeilutoiminnan sujumista ja kyseenalaistaa Euroopan unionin kansainvälisen johtoaseman vaihtoehtoisten energiamuotojen tutkimuksessa? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) Komissio vahvistaa Euratomin kuudetta puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessaan fuusioenergiatutkimuksen suuntaamisen reaktoritutkimukseen. Parantaakseen koordinointia eurooppalaisella tutkimusalueella komissio ehdottaa yhteisön resurssien keskittämistä yhteisiin hankkeisiin, kuten ITER-hankkeen toteuttamiseen, jos sen rakentamisesta päätetään, tai JET-laitteen käyttämiseen. Tutkimusneuvostossa 10. joulukuuta 2001 saavutettu poliittinen sopimus, jonka mukaan fuusiotutkimukselle myönnetään tukea 750 miljoonaa euroa vuosina 20022006, mahdollistaa näiden tavoitteiden saavuttamisen vaarantamatta Euroopan unionin asemaa fuusioalalla. Sen sijaan komissio katsoo, että jäsenvaltioiden olisi vastattava aiempaa suuremmasta osasta fuusiota tutkivien kansallisten assosiaatioiden oman toiminnan kustannuksia, sillä nämä toimet ovat vähemmän integroituja Euroopan tasolla. ITER-hankkeen toteuttamisaikataulusta riippuen osa siihen ehdotetuista 200 miljoonasta eurosta voitaisiin käyttää sellaisten yhteisten tutkimushankkeiden rahoittamiseen, joiden tarkoitus on valmistella ITERin käyttöönottoa, esim. JET-laitteen käyttöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3276/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. OLAFin virkamiesten siirrot.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3276/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (26. marraskuuta 2001) Aihe: OLAFin virkamiesten siirrot Ottaen huomioon kirjallisen kysymyksen P-0964/01(1) aiheen tuntuu oudolta, että kaksi Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin virkamiestä, jotka olivat jo muutaman kuukauden ajan tutkineet voittomarginaalijärjestelmää myös yhteistyössä Italian viranomaisten kanssa, siirrettiin toisiin tehtäviin. Nyt heidän seuraajiensa on ensin perehdyttävä asiaan alusta lähtien, mistä aiheutuu lisäviiveitä. Voiko komissio selittää nämä siirrot ja kertoa niiden tarkan syyn ja poistaa näin kaikki epäilyt virkamiesten siirtojen ja voittomarginaalijärjestelmäasian välisestä yhteydestä? (1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 164. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 2002) Komissio huomauttaa, että arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemien tutkimusten toteuttamisesta vastaa Euroopan petostentorjuntavirasto, joka toimii asiassa täysin itsenäisesti.(1) Arvonlisäveron (alv) alalla petostentorjuntavirasto antaa kansallisille viranomaisille pyynnöstä tutkimusapua ja huolehtii siitä, että sen osallistuminen ei viivästytä asian käsittelyä. (1) Ks. Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta 28. huhtikuuta 1999 tehty komission päätös 1999/352/EY, EHTY, Euratom sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä huhtikuuta 1999 annetut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetus (Euratom) N:o 1074/1999, EYVL L 136, 31.5.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3628/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Kykladien aluesuunnittelua koskevat tutkimukset.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3628/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Kykladien aluesuunnittelua koskevat tutkimukset Jatkona komissiolle esittämälleni kysymykselle E-1266/01(1), ottaen huomioon, että Kreikan hallituksen kanta Paroksen saarella, Marmaran lähellä sijaitsevan Molosin alueen suojeluun on edelleen epäselvä, sekä seuraavien seikkojen taustaa vasten: - Kreikan lintutieteellinen yhdistys on laatinut tutkimuksen (jolle ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö on myöntänyt rahoitusta) uhanalaisten petolintujen suojelusta Kreikassa, ja niiden alueiden joukossa, joita esitetään näiden lintujen suojelun kannalta merkittäviksi alueiksi, mainitaan Paros-saaren Molosin alue lähellä Marmaraa; - ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriön ympäristöosaston asiakirjan 48133/2208/15. toukokuuta 2001 perusteella Molosin alueella on kosteutta sitovia ominaisuuksia ja siellä täällä pieniä kosteikkoja; - Kreikan maatalousministeriön ympäristönsuojelun yksikkö on vahvistanut asiaa koskevassa asiakirjassaan, että se tulee esittämään lintutieteellisen yhdistyksen suunnitelman ja sen ehdottamien suojelutoimien hyväksymistä; kysyn komissiolta, voisiko se kertoa, onko Kreikka hylännyt kaupallisen sataman rakentamissuunnitelmat ja aikooko se suojella kyseisen alueen, ja mikäli vastaus on ei, mitä komissio aikoo tehdä Moloksen alueen suojelemiseksi? (1) EYVL C 364 E, 20.12.2001, s. 70. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2002) Kuten komissio totesi vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1266/01, komissiota ei järjestelmällisesti kuulla keskisuurten infrastruktuurihankkeiden suunnittelusta ja toteutuksesta, varsinkaan silloin, kun hankkeisiin ei saada yhteisrahoitusta rakennerahastoista tai koheesiorahastosta. Komissio ei siis voi ottaa kantaa Kreikan viranomaisten mahdollisiin aikomuksiin luopua mainitun sataman rakentamisesta. Komissio on rekisteröinyt numerolla 2001/4260 kantelun, jossa vastustetaan kaupallisen sataman rakennushanketta Moloksen alueella Paroksen saarella. Useisiin direktiiveihin vedoten kantelijat katsovat, että kyseinen hanke saattaa vahingoittaa ympäristöä vakavasti. Kreikan viranomaisille lähetettiin 29. marraskuuta 2001 kirje, jossa pyydettiin tietoja hankkeen olemassaolosta ja erityisesti siitä, onko ympäristövaikutustutkimuksen hyväksymismenettelyä noudatettu ja onko toteutettu tarpeelliset toimenpiteet ympäristöön kohdistuvien vahingollisten vaikutusten välttämiseksi tai rajoittamiseksi. Saatuaan Kreikan viranomaisten vastauksen ja ottaen huomioon arvoisan parlamentin jäsenen antamat tiedot komissio tutkii, onko hanke ristiriidassa voimassa olevien yhteisön säännösten kanssa, ja toteuttaa asianmukaiset jatkotoimet.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3630/01 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle. Valmistelukunnan puheenjohtaja.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0213 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3630/01 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Valmistelukunnan puheenjohtaja Onko totta, että Laekenissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston keskustelu ja päätöksenteko Valéry Giscard D'Estaingin nimittämisestä valmistelukunnan puheenjohtajaksi kesti vain muutaman minuutin? Entä pitääkö paikkansa, että puheenjohtajan nimittämistä varten tehtiin vain yksi ehdotus ja että myöskään Wim Kokia ei mainittu päätöstä tehtäessä? Miksi puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajia nimitettäessä otettiin huomioon vain entisiä hallitusten päämiehiä mutta ei aktiivisia parlamentaarikkoja? Miksi puheenjohtajan ja kahden varapuheenjohtajan joukossa ei ole yhtään naista? Vastaus (18. maaliskuuta 2002) Keskusteltuaan perusteellisesti kaikista asiaankuuluvista kysymyksistä ja ottaen huomioon useita eri vaihtoehtoja Laekenissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti nimittää Valéry Giscard d'Estaingin valmistelukunnan puheenjohtajaksi. Neuvosto ei voi ottaa kantaa osallistujien yksilöllisiin vaikuttimiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1968/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Vakuutusyritysten lisävalvonta.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0023 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1968/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (5. heinäkuuta 2001) Aihe: Vakuutusyritysten lisävalvonta Euroopan komissio lähetti Kreikalle varoituskirjeen, joka koski sitä, ettei vakuutusyritysryhmään kuuluvien vakuutusyritysten lisävalvonnasta annettua direktiiviä 98/78/EY(1) ole pantu täytäntöön Kreikassa 1. tammikuuta 2001 mennessä kuten olisi pitänyt. 1. Onko Kreikka vastannut varoituskirjeeseen? 2. Mistä syistä kyseisen direktiivin sisällyttäminen Kreikan lainsäädäntöön ei ole edistynyt? (1) EYVL L 330, 5.12.1998, s. 1. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2001) 1. Lokakuun 27. päivänä 1998 vakuutusyritysryhmään kuuluvien vakuutusyritysten lisävalvonnasta annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/78/EY 11 artiklan 1 kohdan mukaan direktiivi olisi tullut panna täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä kaikissa jäsenvaltioissa viimeistään 5. kesäkuuta 2000. Kyseisen säädöksen 2 kohdan mukaan direktiivin kansallisia toimeenpanosäädöksiä olisi tullut soveltaa ensimmäisen kerran 1 tammikuuta 2001 tai kyseisenä kalenterivuonna alkaneen tilikauden tilejä valvottaessa. Tähän päivään mennessä Kreikan viranomaiset eivät ole vastanneet 8. elokuuta 2000 toimitettuun viralliseen ilmoitukseen eivätkä myöskään 29. joulukuuta 2000 tiedoksi annettuun perusteltuun lausuntoon. Tästä syystä komissio on 28. maaliskuuta 2001 päättänyt viedä asian yhteisön tuomioistuimeen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artiklan) nojalla. 2. Koska Kreikan viranomaisilta ei ole saatu vastausta, komission hallussa ei ole arvoisan parlamentinjäsenen pyytämiä tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2574/01 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Taloudellisen kilpailukyvyn kehittämisstrategioiden järjestäminen alueiden tasolla.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2574/01 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (21. syyskuuta 2001) Aihe: Taloudellisen kilpailukyvyn kehittämisstrategioiden järjestäminen alueiden tasolla Lisätäkseen kehitysstrategioidensa tehokkuutta Euroopan komissio tukee alueiden ehdottamien uusien ideoiden kokeilua alueellisesti lisätäkseen alueiden taloudellista kilpailukykyä ja niiden omaa kykyä vastata tietoyhteiskunnan haasteisiin. Tätä tarkoitusta varten komissio on ilmoittanut kolme teemaa, joita käytetään Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) kyseisen alan innovatiivisten toimien viitekehyksenä kaudella 20002001: - osaamiseen ja teknologiseen innovaatioon perustuva alueellinen talous, - tietoyhteiskunta aluekehityksen palveluksessa, - alueellinen identiteetti ja kestävä kehitys. Ensimmäiset tarjouspyynnöt on julkaistu ja ohjelmaehdotusten esittämisen määräajat ovat menneet umpeen. 1. Voisiko komissio ilmoittaa, miten alueet ovat suhtautuneet tällaiseen mahdollisuuteen; 2. vastaavatko kolme ehdotusta kolmea komission määrittelemää suuntaviivaa; 3. milloin hankkeet hyväksytään, ja milloin ne siis voidaan aloittaa? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Komission tiedonanto Alueet uudessa taloudessa Suuntaviivat EAKR:n innovatiivisille toimille kaudella 20002006(1), joka annettiin 31. tammikuuta 2001, herätti alueiden taholla suurta kiinnostusta. Komission ehdotettua, että alueet toimittavat komissiolle innovatiivisten toimien alueellista ohjelmaa koskevan ehdotuksen vuosittain 31. toukokuuta mennessä vuoteen 2005 asti 103 aluetta kaikkiaan 156:sta tukikelpoisesta alueista toimitti ohjelmaehdotuksen heti ensimmäisenä vuonna, ja lisäksi toimitettiin kolme verkkoja koskevaa erityisohjelmaehdotusta. Alueelliset ohjelmaehdotukset jakautuvat strategisten aiheiden mukaan siten, että yli kaksi kolmasosaa koskee sekä teknistä innovaatiota että tietoyhteiskuntaa. Arviointi osoittaa, että ohjelmien laatutaso on yleisesti korkea ja että erittäin monien ehdotettujen toimien sisältö on innovatiivinen. Ohjelmat ovat lisäksi panneet liikkeelle merkittäviä julkisen sektorin, yksityissektorin ja järjestösektorin kumppanuuksia ohjelmien valmistelemiseksi ja toteuttamiseksi. Useimpien ohjelmaehdotusten osarahoituksesta voitaisiin päättää erikseen vielä vuonna 2001 tai vuoden 2002 alussa. (1) KOM(2001) 60 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3066/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle. Saksa ei ole maksanut vahingonkorvauksia entisille internoiduille italialaisille sotilaille ja siviileille.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0189 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3066/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Saksa ei ole maksanut vahingonkorvauksia entisille internoiduille italialaisille sotilaille ja siviileille Saksan hallituksen ja liike-elämän perustama säätiö (Muisto, vastuu ja tulevaisuus) on tehnyt yllättävän ja vakavan päätöksen jättää maksamatta vahingonkorvaukset entisille internoiduille italialaisille sotilaille ja myös huomattavalle osalle muita italialaisia pakkotyöläisiä. Tämä ei ole perusteltua myöskään oikeudellisesti, ja internoidut ovatkin jo vieneet asian oikeuteen heitä edustavien yhdistysten välityksellä. Tästä on koitunut heille uusia suuria kustannuksia niiden lisäksi, joita aiheutui jo korvaushakemusten laatimisesta ja niihin liitettyjen asiakirjojen hankinnasta. Mitä neuvosto aikoo tehdä, jotta poistetaan tämä henkiin jääneiden vakava syrjintä, jolla perutaan ne huomattavat poliittiset, eettiset ja historialliset edut, joita Euroopan kansojen sovinto sai aikaan toisen maailmansodan kauhujen jälkeen? Vastaus (18. helmikuuta 2002) Neuvoston toimivaltaan ei kuulu puuttua arvoisan parlamentin jäsenen kuvaaman tilanteen ratkaisemiseen, minkä hän on jo voinut lukea kysymyksiin E-2155/01 ja P-2437/01 annetuista vastauksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2999/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2666/2000 täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2999/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2666/2000 täytäntöönpano Asetuksella (EY) N:o 2666/2000(1) neuvosto sääti avun myöntämisestä Albanialle, Bosnia-Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. Pyydän neuvostoa ilmoittamaan, miten pitkälle tämän päätöksen täytäntöönpano on edennyt ja tarkemmin sanottuna minkä verran varoja edellä mainituille maille on jo myönnetty? Jos päätöstä ei ole vielä pantu lopullisesti täytäntöön, milloin se on tarkoitus tehdä? (1) EYVL L 306, 7.12.2000, s. 1. Vastaus (14. helmikuuta 2002) Neuvosto antoi 5. joulukuuta 2000 asetuksen (EY) N:o 2666/2000 (CARDS), joka tuli voimaan 7. joulukuuta 2000. Tämän asetuksen 7 artiklan mukaisesti komissio panee yhteisön avun täytäntöön CARDS-komitean avustamana, vrt. asetuksen 10 artikla. Asetuksen 12 artiklan mukaisesti komissio esittää joka vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen yhteisön avun tilanteesta. Kertomuksessa annetaan tiedot varainhoitovuoden aikana rahoitetuista toimenpiteistä ja valvontatoimien tuloksista sekä arvioidaan kokonaisuudessaan saavutettuja tuloksia kaikkien 3 artiklassa tarkoitettujen strategia-asiakirjojen, monivuotisten ohjelmien ja vuosittaisten toimintaohjelmien täytäntöönpanon suhteen. Avun täytäntöönpano on siis komission vastuulla. Neuvostolle ja parlamentille annetaan samanaikaisesti tiedot toimenpiteistä ja tilanteesta vuosittain. Ensimmäisessä kertomuksessa käsitellään vuotta 2001. Näin ollen on luonnollista, että tämä kertomus ei ole vielä ilmestynyt.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3010/01 esittäjä(t): Gian Gobbo (NI) komissiolle. Henkilöllisyystodistus Belgiassa asuville Euroopan unionin kansalaisille.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3010/01 esittäjä(t): Gian Gobbo (NI) komissiolle (22. lokakuuta 2001) Aihe: Henkilöllisyystodistus Belgiassa asuville Euroopan unionin kansalaisille Parlamentin jäsenen Speronin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2506/01(1) annetussa vastauksessa todetaan, että yhteisön oikeudessa vahvistetaan, että jäsenvaltiossa oleskelevilla Euroopan unionin kansalaisilla on oltava henkilöllisyystodistus tai passi. Koska Belgian valtio kieltäytyy myöntämästä henkilöllisyystodistusta Belgiassa asuville Euroopan unionin kansalaisille, jotka eivät ole kuitenkaan Belgian kansalaisia, heillä on liikkuessaan oltava usein passi mukanaan. Tiedustelisin, onko Belgian viranomaisten suhtautuminen asiaan EU:n lainsäädännön mukainen, ja eikö komission mielestä olisi syytä laatia direktiivi jäsenvaltioiden kyseistä asiaa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi? (1) EYVL C 40 E, 14.2.2002, s. 246. António Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-2996/01 ja P-3010/01 (15. marraskuuta 2001) Komissio vahvistaa, että voimassa oleva passi ja henkilöllisyystodistus ovat ainoat asiakirjat, jotka kaikki jäsenvaltiot tunnustavat silloin kun unionin kansalainen matkustaa kotimaastaan toiseen jäsenvaltioon. Henkilön asemalla (eli sillä, onko hän työntekijä tai yrittäjä, opiskelija, eläkeläinen, palvelujen tarjoaja tai ostaja jne.) ei ole merkitystä tämän asian kannalta. Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan nojalla jäsenvaltiot kuitenkin tunnustavat myös Euroopan yhteisöjen toimielinten henkilöstölle ja muuhun henkilöstöön kuuluville myönnettävät kulkuluvat. Henkilötodistuksen tai passin myöntää se jäsenvaltio, jonka kansalaisuus henkilöllä on, sillä nämä asiakirjat annetaan ja uudistetaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja niissä on täsmennettävä henkilön kansalaisuus. Belgian toiminta on yhteisön lainsäädännön mukaista. Komissio ei aio tehdä ehdotusta yhteisön säädökseksi, joka koskisi unionin kansalaisen henkilötodistuksen tai passin antamista tai uusimista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3110/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Yhteisön lainsäädännön soveltaminen julkisissa tarjouskilpailuissa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0201 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3110/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Yhteisön lainsäädännön soveltaminen julkisissa tarjouskilpailuissa Nizzan Eurooppa-neuvosto päätti, että Eurooppa-neuvosto kokoontuu tulevaisuudessa järjestelmällisesti Brysselissä. Lehtitietojen (saksalainen arkkitehtuurialan julkaisu Bauwelt) mukaan Belgian pääministeri suunnittelee yhdessä rakennusten hallinnoinnista vastaavan ministerin kanssa uuden kongressikeskuksen rakentamista Brysseliin Eurooppa-neuvoston kokouksia varten. Vaikka tämän keskuksen sijaintia ei vielä ole päätetty, on tiettävästi kuitenkin jo päätetty, kuka sen rakentaa. Pääministeri on ilmeisesti pyytänyt M. Jaspers & Partnersia tekemään piirustukset uutta kongressikeskusta varten. Julkista tarjouskilpailua ei siis ole järjestetty. Tämä toimintatapa ei ole julkisia tarjouskilpailuja koskevan yhteisön lainsäädännön mukainen. 1. Onko komissio tietoinen Belgian suunnitelmista jättää yhteisön lainsäädäntö huomiotta uuden kongressikeskuksen rakentamisessa? 2. Katsooko se, että tällaista hanketta varten olisi parempi järjestää arkkitehtikilpailu, kun otetaan huomioon sen vaikutus Brysselin kaupungin ulkoasuun? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen tietojen mukaan Belgian pääministeri olisi pyytänyt Jaspers & Partners -yritystä toimittamaan suunnitelmia Eurooppa-neuvoston uutta Brysselin kokousrakennusta varten. Sopimusta koskevaa ilmoitusta ei olisi julkaistu, mikä rikkoisi julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Belgian viranomaisten komissiolle toimittamien tietojen mukaan tässä vaiheessa minkäänlaista Brysselissä järjestettäviä huippukokouksia varten tarkoitetun uuden rakennuksen toteuttamishanketta koskevaa menettelyä ei ole käynnistetty. M. Jaspers-J. Eyers & Partners-P. Cools-arkkitehtitoimiston laatima Espace de l'Europe -suunnitelma laadittiin toimiston aloitteesta ja maksutta. Näin ollen kyseessä ei ollut yhteisön direktiivien mukainen julkinen hankinta. Joka tapauksessa Belgian viranomaiset ovat nimenomaisesti sitoutuneet noudattamaan julkisia hankintoja koskevia yhteisön direktiivejä ja Belgian lainsäädäntöä siinä tapauksessa, että tällaisen urakan toteuttamisessa edetään. Vastauksena kysymykseen siitä, onko komissio yhtä mieltä kysyjän kanssa arkkitehtikilpailun järjestämisestä tällaisten hankkeiden yhteydessä, komissio huomauttaa, että Belgian viranomaiset saavat sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä noudattaen valita menettelyn/menettelyt, jota/joita he pitävät sopivimpana (arkkitehtikilpailu, palveluhankintasopimus, urakkasopimus). Komissio ei voi ottaa asiaan kantaa, koska kyseisessä lainsäädännössä ei säädetä velvoitteesta käyttää tietyissä tapauksissa hankkeiden kilpailuttamismenettelyä.