ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0816/02

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle

(25. maaliskuuta 2002)

Aihe: Galician kehitys ja Irlannin esimerkki

Tammikuussa 2002 julkaistu ensimmäinen välikertomus koheesiosta osoittaa, että Irlannin BKT henkeä kohden nousi vuosien 1988 ja 2000 välillä 64 prosentista 119 prosenttiin yhteisön keskiarvosta. Näin Irlanti on yksi unionin rikkaimmista valtioista sen jälkeen, kun se oli ollut köyhimpien joukossa, kuulunut tavoitealueelle 1 ja ollut kelpoinen koheesiorahastosta myönnettävälle tuelle. Luonnollisesti tämä Irlannin edistyminen ei ole voinut olla sattuma vaan konkreettisten toimien ja perusteiden seuraus, mikä unionimme maiden on otettava huomioon.

Miten neuvosto ottaa opikseen Irlannin esimerkistä? Sitähän voitaisiin soveltaa alueilla kuten Galicia, jonka BKT henkeä kohden ei ollut vuonna 1988 kovinkaan kaukana Irlannin BKT:stä, kuului myös tavoitealueeseen 1 ja koheesiovaltio Espanjaan, jonka BKT henkeä kohden on yhä 65 prosenttia EU:n keskiarvosta?

Vastaus

(22. heinäkuuta 2002)

Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan neuvoston tälle jo antamaan vastaukseen (kysymys E-0062/02), jossa neuvosto selvitti puitteita, joissa se aikoo jatkaa yleisesti kyseisen asian käsittelyä.

Neuvosto on kysyjän kanssa samaa mieltä siitä, että yhteisön rakenteellisilla tukitoimenpiteillä on ollut Irlannissa myönteisiä vaikutuksia, jotka on saatu aikaan yhdistämällä toimenpiteet onnistuneisiin kotimaisiin makro- ja mikrotalouspolitiikkoihin. Tämä osoittaa, että rakenne- ja koheesiorahastojen tehokkuuden maksimoimiseksi rahastojen käyttö on koordinoitava kunnolla asianomaisten kotimaisten politiikkojen kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1756/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Polkupyörän osien tuotenormit.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1756/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (19. kesäkuuta 2002) Aihe: Polkupyörän osien tuotenormit Belgian liittovaltion parlamentti ei päässyt keskiviikkona 5. kesäkuuta 2002 sopimukseen siitä, tuleeko polkupyörissä olla pakollisena varusteena nk. hevosenkenkälukko. Belgian liittovaltion hallitus haluaa kuitenkin etsiä vaihtoehtoja polkupyöränlukkojen käytön tehostamiselle. Jotta polkupyörät olisi yleisemmin varustettu kunnollisella materiaalilla, kuten laadukkailla valoilla, Belgian liittovaltion liikkuvuudesta vastaava ministeri Durant on päättänyt ottaa tuotenormit esiin yhteisön tason keskusteluissa, koska hän katsoo, että usein Aasiaan sijoittautuneet tuotevalmistajat eivät voi taata riittävää laatua. Onko komissio jo vastaanottanut asiaa koskevan kysymyksen ministeri Durant'ilta? Katsooko komissiokin, että on tarpeen ottaa käyttöön polkupyörän osien ja varusteiden tuotenormit? Jos näin on, mistä syistä se on tätä mieltä ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä halutun tuloksen saavuttamiseksi? Mikä on syynä, jos näin ei ole? Katsooko komissiokin, että aasialaiset tuotteet eivät täytä niitä laatuvaatimuksia, jotka liikkuvuudesta vastaavan Belgian ministerin mukaan ovat tarpeen kunnollisten polkupyörien valmistamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 2002) Komissio ei ole äskettäin saanut Belgian viranomaisilta virallista pyyntöä polkupyöräalan yhdenmukaistamisaloitteesta. Komission tiedossa ei ole tekijöitä, jotka osoittaisivat tällaisen aloitteen tarpeelliseksi polkupyörien vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi sisämarkkinoilla. Aasialaisten polkupyörien laadun osalta komissiolle ei ole myöskään tehty kanteluita Euroopan markkinoilla myytävien tuotteiden luotettavuudesta. Yhteisön tasolla voidaan yleisemmin todeta, että erityislainsäädännön puuttuessa polkupyöriin sovelletaan kuluttajille tarkoitettuina tuotteina yleisestä tuoteturvallisuudesta 29. kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/59/ETY(1). Kyseisellä direktiivillä tuottajat velvoitetaan saattamaan markkinoille ainoastaan turvallisia tuotteita. Tässä tapauksessa jäsenvaltioiden on noudatettava kyseistä velvoitetta, vaikka teknisiä laatuvaatimuksia ei olisikaan yhdenmukaistettu, ja estettävä sellaisten polkupyörien markkinoille saattaminen, jotka eivät ole turvallisia. (1) EYVL L 228, 11.8.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1966/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Espanjanilves.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0254 - 0254



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1966/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Espanjanilves Mikä on komission arvion mukaan näiden tietyissä jäsenvaltioissa luonnonvaraisina elävien eläinten lukumäärä ja miten niiden määrä on muuttunut jokaisen vuoden 1950 jälkeisen vuosikymmenen aikana? Missä määrin EU:n tukea ja rahoitusta saaneet toimintalinjat, hankkeet ja toimet ovat lisänneet tämän lajin selviytymiseen liittyvää uhkaa? Mitä ohjelmia ja toimia komissio tukee tavoitteenaan varmistaa lajin säilyminen ja mikä on komission arvio niiden onnistumisesta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 2002) Espanjanilveksen (Lynx pardinus) arvioidut kannat ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Espanjanilveksen suurimmat uhat ovat sen elinympäristöjen tuhoutuminen ja sen saaliseläinten (etenkin jänisten) vähäisyys. Useilla erityyppisillä kehityshankkeilla, joiden joukossa on myös osittain tai kokonaan yhteisön rahoittamia hankkeita, saattaa olla kielteinen vaikutus espanjanilveksen kantoihin. Tällaisia ovat muun muassa liikennehankkeet ja vedensäännöstelyhankkeet, jotka yleensä rikkovat ilvekselle suotuisia elinympäristöjä. Komissio on vaatinut, että näistä hankkeista tehdään riittävä vaikutusten arviointi ja että niiden yhteydessä toteutetaan vaikutuksia lieventäviä toimia, mutta on silti ilmeistä, että nämä hankkeet vaikuttavat ilveskantoihin Erilaisista ympäristöön liittyvistä yhteisön rahoitusmahdollisuuksista LIFE-Luonto on kohdistettu suoraan luonnonsuojeluun ja lajien säilyttämiseen. Vuosina 19942001 rahoitusta on annettu kahdelle espanjanilvekseen liittyvälle hankkeelle Portugalissa ja 18:lle hankkeelle Espanjassa. Niiden päätavoitteina ovat olleet ilveksen elinympäristöjen suojeleminen ja säilyttäminen sekä sen saaliseläinten määrän kasvattaminen. Lajien, joiden yksilömäärät ovat alhaisia ja osapopulaatiot eristyksissä toisistaan, säilyminen on aina epävarmaa, mutta kuten hankkeiden lukumäärä kertoo, komissio pitää espanjanilveksen säilymistä ensisijaisen tärkeänä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1628/02 esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle. Elintarvikkeissa esiintyvä myrkyllinen aine.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0230 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1628/02 esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle (3. kesäkuuta 2002) Aihe: Elintarvikkeissa esiintyvä myrkyllinen aine Ruotsalaisten tiedemiesten ja myös Britannian elintarvikeviraston jokin aika sitten tekemät tutkimukset ovat osoittaneet, että erityisen myrkyllistä ainetta, akryyliamidia, jonka epäillään aiheuttavan geenimuutoksia, esiintyy markkinoilla olevissa, laajalti kulutetuissa valmisruoissa. Edellä mainittujen seikkojen sekä myös ennalta varautumisen periaatteen pohjalta komissiolta kysytään: Onko se tietoinen tästä ilmi tulleesta kysymyksestä ja siitä, miten luotettavia tutkimustulokset ovat, ja aikooko se ryhtyä oikeansuuntaisiin toimiin kuten tutkimaan, onko tätä ainetta elintarvikkeissa, sekä tekemään sen merkitsemisen etikettiin pakolliseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2002) Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Jean-Marie Dehoussen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1404/02(1). Mahdollisista tuotteiden päällysmerkinnöistä on syytä huomata, että päällysmerkintöjen käyttö ei ole hyväksyttävä vaihtoehto turvallisten elintarvikkeiden tuottamiselle. Asiaa koskevat lisätutkimukset ovat tarpeellisia, ja niitä suoritetaan parhaillaan, jotta kartoitetaan riskin laajuus ja määritetään parhaat riskinhallintamenetelmät. (1) Katso sivu 201.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1687/02 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Euroopan keskuspankki ja Euroopan investointipankki sekä julkisia hankintoja koskevat direktiivit.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1687/02 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (12. kesäkuuta 2002) Aihe: Euroopan keskuspankki ja Euroopan investointipankki sekä julkisia hankintoja koskevat direktiivit Voiko komissio ilmoittaa, sovelletaanko Euroopan unionin julkisia hankintoja koskevia direktiivejä myös Euroopan keskuspankkiin (EKP) ja Euroopan investointipankkiin (EIP)? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. heinäkuuta 2002) Julkisia hankintoja koskevilla yhteisön direktiiveillä pyritään ohjaamaan jäsenvaltioiden hankintaviranomaisten (valtio, alue- ja paikallisviranomaiset, julkisoikeudelliset laitokset sekä yhden tai useamman tällaisen viranomaisen tai julkisoikeudellisen laitoksen muodostamat yhteenliittymät) toimintaa, jotta niiden julkiset hankinnat olisivat avoinna muiden jäsenvaltioiden yrityksille. Näin ollen julkisia hankintoja koskevia yhteisön direktiivejä ei ole sinänsä osoitettu kansainvälisille järjestöille kuten Euroopan unionille ja sen toimielimille, jotka eivät sovi yhteisön hankintaviranomaisen määritelmään. Moitteettoman varainhoidon ja avoimuuden takaamiseksi neuvosto on kuitenkin katsonut, että toimielinten on sopimuksia tehdessään noudatettava velvoitteita, jotka koskevat julkisia urakoita, hankintoja ja palveluja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettujen neuvoston direktiivien nojalla jäsenvaltioiden hankintayksiköitä, kun hankintasopimusten loppusumma saavuttaa tai ylittää kyseisissä direktiiveissä säädetyt alarajat. Kyseinen velvoite perustuu Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta 18. syyskuuta 1995 annettuun neuvoston asetukseen (EY, Euratom, EHTY) N:o 2333/95(1), ja se sisältyy nyt tämän varainhoitoasetuksen 56 artiklaan. On kuitenkin ilmoitettava arvoisalle parlamentin jäsenelle, että edellä mainitun varainhoitoasetuksen säädökset eivät koske Euroopan keskuspankkia eivätkä Euroopan investointipankkia. Komissio haluaisi kuitenkin tarkentaa, että sillä olevien tietojen mukaan nämä kaksi elintä ovat hyväksyneet omat sopimusten tekemistä koskevat määräyksensä, joissa otetaan huomioon EKP:n ja EIP:n tehtävien erityislaatu mutta jotka perustuvat pitkälti julkisia hankintoja koskevaan yhteisön lainsäädäntöön sekä mainittuun varainhoitoasetukseen. (1) EYVL L 240, 7.10.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1526/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Vieraiden kielten opiskelun sääntely.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0225 - 0225



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1526/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (3. kesäkuuta 2002) Aihe: Vieraiden kielten opiskelun sääntely Vieraiden kielten kurssien tarjonta kasvaa taas kesän tullessa. Opetusta järjestetään lukemattomilla paikkakunnilla yhteisössä valvomatta luotettavasti kursseilla annettavan opetuksen laatua. Tämän takia on esitetty yhä enemmän yksimielisiä vaatimuksia, että on määriteltävä yhdenmukaiset säännöt sellaisille kielikursseille, joilla asiantuntijoiden mukaan varmistetaan riittävästi se, että kursseille osallistuvat pystyvät hyötymään annetusta opetuksesta. Voiko komissio ilmoittaa, onko hartaasti toivottu kielikurssien yhdenmukainen sääntely koko Euroopan unionin alueella mahdollista toteuttaa pikaisesti, jotta suojattaisiin niitä kuluttajia, jotka todellakin haluavat oppia vierasta kieltä eivätkä pelkästään nauttia enemmän tai vähemmän miellyttävästä lomasta kielikouluissa, joiden pätevyys kieltenopetuksessa on heikohko? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Yksi komission tavoitteista on jo pitkään ollut pyrkiä parantamaan vieraiden kielten opettamisen ja oppimisen laatua ja lisäämään opetettavien ja opiskeltavien kielten määrää. Komissio ymmärtää huolen siitä, että kielikurssien opetuksen taso vaihtelee Euroopassa. Tämän vuoksi osana Euroopan kielten teemavuotta 2001 julkaistu Sinustakin kieliniekka -esite antaa opiskelijoille ohjeita hyvän kurssin valitsemisesta. Komissio on myös tukenut tämän alan standardien kohentamiseen pyrkivien eurooppalaisten järjestöjen perustamista (esimerkkeinä laadukkaiden kielipalvelujen eurooppalainen järjestö Eaquals ja kielitestien järjestäjien eurooppalainen järjestö Alte). Komissio aikoo vuoden 2003 alkuun mennessä tehdä ehdotuksia toimiksi, joilla edistetään kielellistä monimuotoisuutta ja kieltenoppimista. Tämän tavoitteen mukaisesti se käynnistää piakkoin kuulemisprosessin kaikista asiaan liittyvistä näkökohdista. Yleisemmin komissio toteuttaa lukuisia aloitteita, jotka liittyvät yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen laatuun Euroopassa ja validointijärjestelmien avoimuuteen. Komissio pitää toimissaan mielessä arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomat seikat.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1319/02 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle. Kalastuspolitiikkaa koskevan tiedon saanti.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1319/02 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 2002) Aihe: Kalastuspolitiikkaa koskevan tiedon saanti Yhteisen kalastuspolitiikan uudistamista koskevan ensimmäisen lakipaketin julkistamista lykätään taas vähintään kuukaudella. Kopioita käsiteltävänä olevasta ehdotuksesta on kuitenkin ollut vapaasti saatavina jo joidenkin viikkojen ajan. Useat kansalais- ja teollisuusjärjestöt saavat ilmeisesti käyttöönsä luonnoksia ehdotuksista, mutta parlamentin jäsenet eivät voi saada virallisesti kopioita edes ehdotuksen niistä osista, joista ei vielä edes neuvotella. Jotta tiedon saantiin liittyvät yhdenvertaiset mahdollisuudet toteutuisivat ja parlamentin jäsenten kuuleminen tapahtuisi järkevällä tavalla, aikooko komissio virallisesti tarkistaa eri sidosryhmille, muiden muassa parlamentin jäsenille, toimitettavia kopioita koskevia menettelytapojaan? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-1319/02, P-1325/02 ja P-1341/02 (22. toukokuuta 2002) Komissio ilmoittaa ystävällisesti parlamentin jäsenille, ettei se ole antanut kopioita yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) uudistusta koskevien ehdotusten luonnoksista hallituksesta riippumattomille järjestöille, teollisuusjärjestöille eikä millekään muille osapuolille. YKP:n uudistusta koskevat ehdotukset julkaistaan, kun ne on ensin asianmukaisia sääntöjä ja menettelyjä noudattaen hyväksytty komissiossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0348/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. EU:n palestiinalaisalueille tekemien investointien tuhoaminen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0035 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0348/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (12. helmikuuta 2002) Aihe: EU:n palestiinalaisalueille tekemien investointien tuhoaminen Israelin hyökkäykset palestiinalaisalueille ovat tuhonneet yhteisön investointeja jo 17 miljoonan euron arvosta. Israelin hallituksen loputtomat syytökset palestiinalaishallintoa ja Yasser Arafatia kohtaan siitä, että nämä eivät toimi riittävän tehokkaasti Hamasin ja Jihadin terroristien hillitsemiseksi, edustavat kyynisyyden huippua. Israelilaiset itse tuhoavat tietoisesti kaikki palestiinalaisten hillitsevät ja ennaltaehkäisevät voimavarat, jotka on tarkoitettu väkivallan ja terrorismin tukahduttamiseen. Voiko komissio kertoa, tukeeko se aloitetta vaatia Israelilta rahallisia korvauksia? Neuvoston tulisi tehdä enemmän kuin tyytyä kysymään Israelilta, miten yhteiskunnan perusrakenteiden tuhoaminen edistää terrorismin vastaista taistelua. Neuvoston on annettava vahingonkorvausvaatimuksen avulla selkeä poliittinen signaali Sharonille, että tämä on aikeissa tehdä strategisen virheen. Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 2002) Komissio viittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle vastaukseensa jäsen Morganin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0284/02(1). Komissio katsoo Länsirannan ja Gazan alueen perusinfrastruktuurin, josta yhteisö ja jäsenvaltio ovat rahoittaneet suuren osan, tuhoamisen vaikuttavan kielteisesti ponnisteluihin rauhan saavuttamiseksi. Tuhoaminen hidastaa ponnisteluja alueen kestävän sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen, joka koituu molempien osapuolten eduksi, varmistamiseksi. Tästä on hyötyä äärimmäisyysaineksille, jotka ovat erittäin halukkaita käyttämään hyväksi lisääntyvää paheksuntaa palestiinalaisväestön tiettyjen osien keskuudessa. Korvausvaatimusten osalta voidaan todeta, että yhteisön talousarviosta rahoitettu omaisuus ja varusteet kuuluvat edunsaajalle. Näin ollen tiukasti juridiselta kannalta katsottuna oikeudelliseen menettelyyn ryhtyminen olisi edunsaajan (joka on useimmissa tapauksissa palestiinalaishallinto) asia. Yleisten asioiden neuvoston päätelmien mukaisesti unioni on poliittisella tasolla pidättänyt itsellään oikeuden vaatia korvauksia sopivilla foorumeilla. (1) Katso sivu 29.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1329/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Erityisneuvonantajat.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1329/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (8. toukokuuta 2002) Aihe: Erityisneuvonantajat Voiko komissio ilmoittaa, minkä menettelyn mukaisesti erityisneuvonantajat palkataan, ja toimiiko tällaisia neuvonantajia jo komissiossa? Jos vastaus on myöntävä, kuinka pitkäksi ajaksi heidät on palkattu? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 2002) Komission A1-virkamiehiin kuuluu kolme eri alaryhmää: pääjohtajat, varapääjohtajat ja erityisneuvonantajat. Yleensä erityisneuvonantajan virat täytetään henkilöstösääntöjen 7 artiklan 1 kohdassa säädetyllä tavalla, jolloin virkamiehet nimitetään näihin virkoihin yksikön edun mukaisesti. Toukokuun 2002 lopussa viisi A1-virkamiestä oli erityisneuvonantajan tehtävässä. Kolme näistä viroista perustettiin äskettäin komission vanhojen työntekijöiden muihin tehtäviin siirtämistä koskevan päätöksen yhteydessä (julkistettu 24. huhtikuuta 2002). Virkaan nimittämisen yhteydessä erityisneuvonantajat saavat kirjallisen työohjelman. Komission vakinaisina virkamiehinä heidän työsopimuksensa ei ole määräaikainen. Erityisneuvonantajat voidaan tietenkin valita muihin mahdollisesti vapautuviin A1-virkoihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1497/02 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Euratom-sopimuksen allekirjoittaminen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1497/02 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2002) Aihe: Euratom-sopimuksen allekirjoittaminen Katsooko komissio, että allekirjoittamalla Euratom-sopimuksen jäsenvaltio tunnustaa muiden jäsenvaltioiden ydinlaitosten olevan oikeutettuja sillä edellytyksellä, että ne noudattavat sopimuksen määräyksiä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2002) Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen nimenomainen tavoite on ydinenergian edistäminen. Jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää omien poliittisten näkemystensä mukaisesti, tuottavatko ne ydinenergiaa vai eivät. Tekevätpä ne minkä päätöksen tahansa, niiden on noudatettava Euratom-sopimuksen velvoitteita ja kunnioitettava muiden jäsenvaltioiden päätöksiä. Jäsenvaltiot voivat päättää käyttää siviilikäyttöön tarkoitettuja ydinlaitoksia alueillaan, jos ne ovat kaiken asiaan liittyvän kansallisen, yhteisön ja kansainvälisen oikeuden mukaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1163/02 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Terra Mítica -teemapuistolle valtion varoista myönnetty tuki: Espanjan hallituksen myöntämä laina.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1163/02 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (23. huhtikuuta 2002) Aihe: Terra Mítica -teemapuistolle valtion varoista myönnetty tuki: Espanjan hallituksen myöntämä laina Valencian lehdissä on viime päivinä kirjoitettu Espanjan hallituksen Benidormissa (Alicante) sijaitsevalle Terra Mítica -teemapuistolle myöntämästä hieman yli neljän miljoonan euron suuruisesta korottomasta lainasta. Kyseessä on innovatiivisia yrityksiä palkitsevan Profit-ohjelman puitteissa myönnetty laina, jonka Espanjan tiede- ja teknologiaministeriö myönsi Terra Míticalle varainhoitovuonna 2001. Kyseisen ohjelman tavoitteena on nähtävästi tukea avustuksin innovatiivisia teknologioita ja niiden käyttöönottoa yrityksissä ja näin parantaa tuotantosektorin kilpailukykyä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaan komissio tutkii, soveltuuko valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty tuki yhteismarkkinoille. Tietääkö komissio tästä Espanjan hallituksen Terra Míticalle myöntämästä tuesta ja sen ehdoista? Katsooko komissio, että nämä tiedot vaikuttavat asiaan? Ryhtyykö komissio tutkimaan mainittua tukea? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 2002) Espanjan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet komissiolle arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman lainan myöntämisestä. Näin ollen komissio aikoo ottaa yhteyttä Espanjan viranomaisiin tarkistaakseen, onko tuo laina todella myönnetty, ja jos on, tutkia asian valtiontukisääntöjen valossa. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ilmoitetaan komission tutkimusten tuloksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1666/02 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Kielto tehdä mediayritysten kanssa julkisia hankintoja koskevia sopimuksia.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1666/02 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (5. kesäkuuta 2002) Aihe: Kielto tehdä mediayritysten kanssa julkisia hankintoja koskevia sopimuksia Uuden lain mukaan, josta on äänestetty Kreikan parlamentissa, on kiellettyä tehdä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden kanssa, jotka ovat varsinaisina osakkaina mediayrityksissä. Tämän lain mukaan varsinaiseksi osakkaaksi katsotaan henkilö, jonka hallinnassa on vähintään 5 prosenttia mediayrityksen koko osakepääomasta. Kun otetaan huomioon, kuinka vaikeaa on tarkastaa, niin yhteisön tasolla kuin maailmanlaajuisesti, ketkä ovat varsinaisia osakkaita, komissiolta kysytään: - Onko tämä uusi laki sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa ja missä määrin oikeudenmukaisuuden yleisiin periaatteisiin kuuluvaa tasa-arvon suhteessa kansallisiin yrityksiin periaatetta loukataan, kun on mahdotonta tarkastaa sellaisia yrityksiä, joiden kotipaikka on muussa jäsenvaltiossa, ja niin kutsuttuja off-shore-yrityksiä? - Onko jäsenvaltioilla velvollisuutta tehdä yhteistyötä vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa varsinaisen osakkaan asemaa koskevassa valvonnassa (tietojen luovuttaminen, tutkimuksen suorittaminen jne.), varsinkaan siinä tapauksessa, että niiden vastaava kansallinen lainsäädäntö ei edellytä tällaista valvontaa? - Edustaako valvonnan mahdollinen viivästyminen yhteisön yritysten kohdalla tasa-arvon periaatteen loukkaamista ja näiden yritysten syrjintää verrattuna vastaaviin kotimaisiin yrityksiin, ja missä määrin yhteisön yritysten mahdollinen sulkeminen ulkopuolelle julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekemisestä on mahdollista ja juridisesti pätevää, kun otetaan huomioon, ettei näiden kohdalla voida suorittaa kunnollista tarkastusta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Komissiolla ei vielä ole käytettävissään arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa kreikkalaista lakia, koska Kreikan parlamentti on juuri äänestänyt kyseisestä laista. Niinpä komissio ei vielä pysty ottamaan kantaa näihin kysymyksiin. Komissio ilmoittaa kuitenkin päätelmistään arvoisalle parlamentin jäsenelle tutkittuaan esitettyä ongelmaa.