KIRJALLINEN KYSYMYS E-2547/99

esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) komissiolle

(4. tammikuuta 2000)

Aihe: Entiset rajakaupungit

Euroopan komission useiden pääosastojen virkamiesten yhdessä laatimasta pitkästä ja erinomaisesta tutkimuksesta käy ilmi, ettei Euroopan unionin toimielimissä ole tehty minkäänlaista tutkimusta kaikista niistä taloudellisista ja alueellisista järjestelyistä, joiden sosioekonomisen olemassaolon perusta toisin sanoen maantieteelliset rajat katosi yhteisten sisämarkkinoiden luomisen ja ennen kaikkea Schengenin sopimuksen voimaantulon myötä.

Kannatamme varmasti kaikki yhä yhtenäisempää Euroopan unionia, mutta meidän täytyy ehdottomasti myös kunnioittaa kaikkien Euroopan unionin kansalaisten tarpeita. Schengenin sopimuksen tullessa voimaan yhteisö puuttui asiaan ainoastaan laatimalla tullivirkamiesten liikkuvuutta koskevan erityisen suunnitelman, mutta mitään ei tehty niiden hyväksi, joiden toiminta muutoin tavalla tai toisella liittyi rajojen olemassaoloon.

Eikö komission mielestä olisi välttämätöntä tehdä mitä pikimmin perusteellinen arvio näiden Euroopan unionin erityisalueiden tarpeista?

Eikö komission mielestä olisi suotavaa antaa erityistä huoltoa ja rahallista tukea niille, jotka lyhyessä ajassa joutuvat kärsimään yhtenäismarkkinoiden voimaantulosta?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(15. helmikuuta 2000)

Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen näkemykseen sisämarkkinoiden sosiaalisista seurauksista, ja katsoo, että tehokkaista markkinoista saatavat tulokset ovat hyväksyttäviä vain silloin, kun ne ovat

yhteisön sosiaalisten tavoitteiden ja arvojen mukaisia. Kypsymässä olevat sisämarkkinat edellyttävät strategiaa, joka tarjoaa käytännön hyötyä kaikille eri olosuhteissa toimiville kansalaisille ja yrityksille, myös rajaseuduilla ja kaupungeissa. Tästä syystä komissio on laatinut Euroopan sisämarkkinoiden strategian(1). Siinä otetaan huomioon sisämarkkinoiden osuus EU:n laajempien tavoitteiden saavuttamisessa. Asiakirja hyväksyttiin Helsingin Eurooppa-neuvoston kokouksessa.

Strategian päätavoitteena on vastedes jatkuvasti parantaa sisämarkkinoiden toimintaa sekä kansalaisten että yritysten eduksi. Nämä kaksi eturyhmää eivät sulje toisiaan pois, ja jos ne ovat ristiriidassa, ne täytyy sovittaa yhteen. Komissio seuraa ja tarkastelee jatkuvasti nykyisten sisämarkkinatoimien vaikutuksia sisämarkkinoiden tulostaulun avulla sekä Cardiff-raportin avulla, jossa arvioidaan vuosittain tuote- ja pääomamarkkinoiden toimintaa. Cardiff-raportin tavoitteena on tarkastella markkinoita laajasti, ja tästä syystä raportissa pyritään ottamaan huomioon myös markkinatulosten sosiaaliset vaikutukset.

Vuonna 2000 julkaistavan Cardiff-raportin(2) mukaan taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Euroopan eri alueilla on (yleisesti) lisääntynyt huomattavasti. Bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti kymmenellä alhaisimman tulotason alueella nousi 41 prosentista 50 prosenttiin yhteisön keskiarvosta ajalla 19861996. Ennusteista poiketen teollisen toiminnan maantieteellinen keskittyminen väheni vuosina 19881998 kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä merkitsee sitä, että kasvu on ollut syrjäisissä ja pienissä jäsenvaltioissa tosiasiassa nopeampaa kuin suurissa jäsenvaltioissa.

Vuoropuhelu kansalaisten ja yritysten kanssa tarjoaa uuden tiedonvälitystavan sen varmistamiseksi, että EU:n kansalaiset hyötyvät täysimääräisesti oikeuksistaan. Web-sivuston ja puhelinpalvelun kautta (maksuton puhelinpalvelunumero jokaisessa jäsenvaltiossa) kansalaiset voivat esittää kysymyksiä ja saada yksilöllistä neuvontaa sisämarkkinoihin liittyvistä oikeuksistaan ja mahdollisuuksistaan. Kansalaisten ja yritysten kanssa käytävästä vuoropuhelusta saatua palautetta voidaan hyödyntää suunniteltaessa toimia niiden ongelmien ratkaisemiseksi, joita kansalaiset ja yritykset ovat havainneet matkustaessaan yli rajojen tai harjoittaessaan liiketoimintaa maan rajojen ulkopuolisten lähialueiden kanssa. Lisäksi vuoropuhelu auttaa politiikan kehittämistä siten, sisämarkkinoiden toimintaa parannetaan entistä enemmän vuorovaikutukseen perustuen.

Komissio tarkastelee ja päivittää vuosittain sisämarkkinastrategiaa, ja tarkastelun tuloksista keskustellaan parlamentin, neuvoston ja muiden asiaan liittyvien tahojen kanssa. Ensimmäinen tarkastelu on määrä tehdä huhtikuussa 2000.

Kymmenen viime vuoden aikana rakennerahastot ovat myöntäneet yhteisön Interreg-aloitteen kautta noin 3 500 miljoonaa euroa rajaseutualueiden kehittämiseen yhteisössä. Vastaavansuuruinen summa myönnetään todennäköisesti myös Interreg-aloitteen kaudella 20002006. Vaikka Interreg-aloitteen rajatylittävän toiminnan päätavoitteena on poistaa toimintaa haittaavat esteet rajoilla, jäsenvaltiot ja alueet voivat kuitenkin käyttää saatavilla olevia varoja myös niiden auttamiseen, joille aiheutuu tilapäisesti haittaa muutoksista, jotka laajemmasta näkökulmasta katsottuna parantavat sisämarkkinoiden toimintaa.

(1) KOM(1999) 624 lopullinen.

(2) Viitetiedot annetaan asiakirjan hyväksymisen jälkeen.