KIRJALLINEN KYSYMYS E-0369/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Työllisyysaloitteen sosioekonominen vaikutus.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0060 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0369/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Työllisyysaloitteen sosioekonominen vaikutus Marraskuussa 1997 pidetyssä Luxemburgin ylimääräisessä Eurooppa-neuvostossa päätettiin uudesta 3-vuotisesta työllisyysaloitteesta, jonka talousarvio olisi noin 450 miljoonaa euroa. Tähän aloitteeseen tarvittavat varat oli määrä ottaa yhteisön talousarvion B5-5 osaston pienten ja keskisuurten yritysten tukitoimiin ja työmarkkinoiden innovointihankkeisiin tarkoitetuista määrärahoista. - Miten yhteisön talousarvion B5-5 osaston kuhunkin budjettikohtaan otetut määrärahat jakautuvat jäsenvaltioittain ja vuosittain? - Mikä on arviolta näillä toimenpiteillä luotujen työpaikkojen määrä Euroopan unionissa ja kussakin jäsenvaltiossa (muistutan tässä yhteydessä, että komissio laati samankaltaisen arvion Elise-ohjelmaa varten)? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2000) Työllisyyttä käsitelleen Luxemburgin ylimääräisen Eurooppa-neuvoston seurauksena budjettivallan käyttäjä perusti talousarvioon uuden osaston B5-5 Työmarkkinat ja tekninen innovointi, jonka rahoittamiseen on varattu 450 miljoonaa euroa kolmen vuoden ajaksi (19982000). Vuonna 1998 otettiin kolmeen budjettikohtaan (B5-500, B5-5010 ja B5-5020) yhteensä 30 miljoonaa euroa EY:n perustamissopimuksen työllisyysosaston sekä ylipäänsä työllisyysstrategian täytäntöönpanoon liittyvien toimien rahoittamiseen. Näillä toimilla pyrittiin löytämään valiokäytäntöjä ja vaihtamaan niitä jäsenvaltioiden kesken sekä tukemaan jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaan liittyviä innovointitoimia ja -hankkeita sekä tutkimusta. Lisäksi osoitettiin 120 miljoonaa euroa kasvua ja työllisyyttä koskevaan aloitteeseen, joka on innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) tarkoitettu rahoitustukiohjelma. Tähän lukuun voidaan lisätä 5 miljoonaa euroa, jotka osoitettiin eurooppalaista yhteisyritystä koskevaan kokeilutoimintaan (Joint European Venture, JEV) (B5-512). Vuosina 1999 ja 2000 kasvua ja työllisyyttä koskevaan aloitteeseen osoitettiin 300 miljoonaa euroa. Kasvua ja työllisyyttä koskevaan aloitteeseen kuuluu kolme toisiaan täydentävää ohjelmaa: Euroopan investointirahaston (EIR) hallinnoima Euroopan teknologiaohjelma (European Technology Facility, ETF-käynnistysjärjestelmä), josta annetaan käyttöön riskipääomaa ja tuetaan pk-yritysten välisten kansalliset rajat ylittävien yhteisyritysten perustamista yhteisössä, komission hallinnoima JEV sekä EIR:n hallinnoima takuuohjelma (pk-yritysten takausjärjestelmä). ETF-käynnistysjärjestelmästä voidaan mainita, että komissio on hyväksynyt yhteensä 54 miljoonan euron investointimaksusitoumukset yhdeksään EIR:n valitsemaan rahastoon. Jäsenvaltiokohtainen jakauma esitetään taulukossa 1, joka on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. JEV-hankkeita komissio on hyväksynyt 65: 53 yhteisyrityshanketta ja 12 tiedotusohjelmaa. Näissä 53 yhteisyrityshankkeessa oli mukana 115 pk-yritystä. Hankkeissa mukana olevien pk-yritysten jäsenvaltiokohtainen jakauma ja yhteisyrityksen tuleva sijaintipaikka käy ilmi taulukosta 2, joka on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Pk-yritysten takausjärjestelmässä komissio on hyväksynyt yhteensä 90 miljoonan euron maksusitoumukset viidelletoista EIR:n valitsemalle rahoituksenvälittäjälle. Jäsenvaltiokohtainen jakauma käy ilmi taulukosta 3, joka on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Tuoreimmat luvut kertovat, että 49 yhteisön pk-yritystä on saanut rahoitusta ETF-käynnistysjärjestelmään osallistuvista rahastoista. Tarkkaa tietoa ETF:ään perustuvan käynnistysjärjestelmän mahdollisuuksista luoda työpaikkoja saadaan elokuussa 2000, kun EIR on saanut ensimmäiset vuosikyselyt pk-yrityksiltä. JEV:n avulla luotujen työpaikkojen määrää on liian aikaista arvioida. JEV-tuen ensimmäisessä vaiheessa on kyse valmisteluista, joiden jälkeen pk-yritykset vasta päättävät, perustetaanko yhteisyritys ja millä ehdoilla. Pk-yrityksiä on kuitenkin pyydetty myös näin alkuvaiheessa arvioimaan, paljonko työpaikkoja voisi syntyä. Hakijoiden ilmoitusten mukaan 53 hyväksytyssä yhteisyrityshankkeessa voisi syntyä yhteensä 788 työpaikkaa (keskimäärin 15 työpaikkaa hanketta kohti). Tuoreimmista pk-yritysten takausjärjestelmää koskevista luvuista käy ilmi, että järjestelmästä on tuettu 7 223:a pk-yritystä, jotka ovat ilmoittaneet työntekijämääräkseen 32 869. Pk-yrityksiä on myös tässä järjestelmässä pyydetty arvioimaan lähitulevaisuudessa syntyvien työpaikkojen määrää. Yritysten ilmoitusten perusteella työpaikkoja oletetaan olevan 34 319 vuoden kuluttua luottosopimuksen allekirjoittamisesta, mikä merkitsee 1 450 työpaikan lisäystä. Työpaikkojen määrän odotetaan kasvavan toisen vuoden jälkeen 36 988:aan, mikä on taas 2 669 työpaikkaa lisää. Tämä merkitsee, että työpaikkojen määrä kasvaa kahdessa vuodessa yhteensä 13 prosenttia.