KIRJALLINEN KYSYMYS E-3791/97 komissiolle esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL), Laura González Álvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) ja María Sornosa Martínez (GUE/NGL) (26. marraskuuta 1997)

Aihe: Ilmastonmuutoksesta Kanarian saarille aiheutuvat seuraukset

Ihmisten toimien aiheuttamat ilmastonmuutosten seuraukset ovat kiistämättömiä. Ne ovat teemana ensi joulukuussa Kiotossa järjestettävässä ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen osapuolten kolmannessa konferenssissa. Näihin ilmastonmuutoksiin kuuluu odotettavissa oleva merenpinnan nouseminen, joka johtuu muun muassa jäätiköiden sulamisesta sekä lämpötilojen yleisestä kohoamisesta, mikä aiheuttaa maapallon lämpenemisen. Merenpinnan kohoamisella voi olla tuhoisia seurauksia rannikoille keskittyneille asutuskeskuksille ja liiketoiminnalle erityisesti saarialueilla, kuten Kanarian saarilla.

Merkkinä tästä uhasta on pienten saarivaltioiden liiton (AOSIS) perustaminen, johon kuuluvat ilmastonmuutoksen seurausten vuoksi oman olemassaolonsa puolesta pelkäävät pienet saarivaltiot.

Onko Euroopan komissio tietoinen seurauksista, jotka maapallon yleisestä lämpenemisestä johtuva merenpinnan kohoaminen aiheuttaa saari- ja manneralueiden rannikoille?

Onko komissio tehnyt tutkimusta näistä sosiaalis-taloudellisista ja ympäristöön kohdistuvista seurauksista, ottaen huomioon, että monet uhanalaiset alueet ovat riippuvaisia rannikoillaan harjoitetusta matkailuelinkeinosta?

Onko komissio tietoinen, että seurauksia voivat olla muuttunut rantaviiva ja joissakin tapauksissa muuttuneet rannat?

Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 1998)

Ilmastonmuutokseen liittyvien mekanismien ymmärtäminen ja ilmastonmuutoksen vaikutus merenpinnan kohoamiseen ovat ympäristö- ja ilmasto-ohjelman (1994-1998) ((EYVL L 361, 31.12.1994. )) keskeisiä tutkimuskohteita. Komissio tukee parhaillaan useita tutkimusohjelmia, joissa tutkitaan merenpinnan kohoamisen syitä ja vaikutuksia. Alan viimeisimpiä eurooppalaisia tutkimustuloksia käsiteltiin Barcelonassa 9.-12. huhtikuuta 1997 pidetyssä workshopissa European sea-level and coastal-zone research. Siellä esitettyjen tärkeimpien tulosten perusteella merenpinta näyttäisi kohoavan Euroopan rannikkoalueilla tällä hetkellä keskimäärin 1-1,5 mm vuodessa. Alueellisten pystysuuntaisten maanpinnan liikkeiden takia merenpinnan suhteellinen muutos vaihtelee eri puolilla Eurooppaa. Esimerkiksi Itämeren rannalla sijaitsevat Suomen rannikkoalueet ja osa Välimeren rannikosta nousevat, niin että näillä alueilla merenpinta laskee.

Eräiden tutkimusten perusteella merenpinnan ennustetaan kohoavan seuraavan sadan vuoden aikana keskimäärin 0,4 metriä. Erityisen herkkiä ovat matalat rannikkoalueet ja saaret, mutta lopullinen vaikutus riippuu paikallisista tai alueellisista geofysikaalisista olosuhteista (maanpinnan vertikaalinen liike), jotka voivat joko heikentää tai vahvistaa ilmastonmuutoksen vaikutuksia. Tästä syystä ei ole mahdollista antaa täsmällistä vastausta kysymykseen. Yhteisö on kuitenkin tukenut useita tutkimushankkeita, joissa tutkitaan merenpinnan nousun paikallisia tai alueellisia vaikutuksia Välimeren luoteisilla suistoalueilla ja itäisellä Pon tasangolla. Merenpinnan kohoamisen vaikutuksia Kanariansaarilla ei ole tutkittu, koska ympäristö- ja ilmasto-ohjelmaan ei ole tullut näitä alueita koskevia ehdotuksia.

Eräissä näistä tutkimuksista on tarkasteltu merenpinnan kohoamisen sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia. Hankkeiden loppuraportteja toimitetaan pyynnöstä halukkaille.

Merenpinnan kohoamisen vaikutuksia Euroopan rannikkoalueisiin ja rantoihin tarkasteleva tutkimustyö on käynnissä, mutta edellä mainituista syistä Kanariansaaret eivät ole erityinen tutkimuskohde.