KIRJALLINEN KYSYMYS E-1658/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(19. toukokuuta 2003)

Aihe: Uusien tautien ilmestyminen, valmistautuminen SARS-epidemiaan, tutkimusmahdollisuuksien väheneminen ja suuret riskit ikääntyneiden sukupolvelle

1. Katsooko komissio, että tarkasteltaessa uutta tautia SARS:ia ja sen torjuntaa on tärkeää pitää mielessä, että kyseinen tauti voi, huolimatta siitä, että sitä on esiintynyt Euroopassa toistaiseksi hyvin vähän, olla tavattoman vaarallinen niin kauan kuin ei ole olemassa keinoja sen tarttumisen ehkäisemiseksi ja siihen sairastuneiden potilaiden parantamiseksi nopeasti?

2. Voiko komissio vahvistaa, että vaikka Euroopassa SARS ei ole vaatinut yhtään kuolonuhria toukokuuhun 2003 mennessä, muualta tulleista tiedoista on käynyt ilmi, että SARS:n kuolleisuusaste vaihtelee ikäryhmittäin siten, että alle 60-vuotiaista tartunnan saaneista 13 prosenttia menehtyy, mutta yli 60-vuotiaiden osalta luku on keskimäärin 50 prosenttia?

3. Missä määrin ovat kustannussäästöt heikentäneet jäsenvaltioiden mahdollisuuksia järjestää uusien vaikeasti torjuttavien tautien esiintymistä koskevaa koulutusta ja tutkimusta? Tuleeko meistä riippuvaisia kyseisestä alasta kiinnostuneista asiantuntijoista, jotka oman toimensa ohella syventyvät tähän kysymykseen sen ajankohtaisuuden vuoksi?

4. Onko sellainen mahdollisuus olemassa, että SARS:iin verrattavissa oleva tauti syntyy siten, että linturutto, joka on Alankomaissa jo johtanut yhden ihmisen menehtymiseen sekä useisiin silmätulehduksiin, ja influenssa yhdistyvät? Kuinka todennäköistä on se, että SARS yhdistyy johonkin influenssa-viruksen varianttiin ja leviää sen jälkeen yhä laajemmalle?

5. Keskitytäänkö SARS:n torjumisessa nyt siihen, että valmistaudutaan vastaanottamaan potilaita varustamalla karanteenitiloja sairaaloihin ja laittamalla hengityslaitteita valmiiksi?

6. Pitääkö paikkansa käsitys, joka syntyi 6. toukokuuta 2003 komission ja Maailman terveysjärjestön (WHO) pääjohtajan ja Euroopan toimintojen johtajan välisten keskustelujen perusteella ja jonka mukaan SARS:n esiintymistapausten lisääntymistä ja taudin leviämistä Euroopassa ei voida estää?

David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1658/03 ja E-1659/03

(24. kesäkuuta 2003)

Komissio ei katso, että äkillinen vakava hengitystieoireyhtymä (Severe Acute Respiratory Syndrome, SARS) aiheuttaisi suhteettoman riskin. Tartuntojen estämiseksi on olemassa eri keinoja, kuten karanteeni, matkustamisen valvonta, suojavälineet, desinfiointi ja lähikontaktien välttäminen.

Komissio seuraa SARS-tilannetta tarkasti. Toimenpiteisiin on ryhdytty ja esimerkiksi kansainvälisiä yhteyksiä valvotaan, jotta tauti ei leviäisi laajemmalle. Tiedottaminen on tärkeä osa näitä toimenpiteitä. Yhteisö on kääntynyt yhdessä maailman terveysjärjestön (WHO) kanssa asiantuntijoiden puoleen, jotka ovat tutkimuksissaan saaneet erittäin rohkaisevia tuloksia taudin kulun selvittämisessä ja tartuntamekanismien ymmärtämisessä. Tutkimustyö jatkuu, ja komissio uskoo, että siinä saavutetaan jatkossa merkittäviä tuloksia.

Taudin leviämisen estämiseksi laaditut ulkomaille matkustamista, erityisesti lentomatkustamista, koskevat suositukset ja ohjeet ovat tarpeelliseksi katsotulla tavalla rajoittavia. Ne perustuvat puolueettomaan tieteelliseen tietoon, ja niissä kunnioitetaan liikkumisen vapauden periaatetta. Tulomaassa tehtävien tarkastusten lisäksi tarvittavia toimia toteutetaan lähtöpaikassa erityisesti niissä maissa, joissa SARS:in levinneisyys on suurin. Nämä toimet ovat tarpeen taudin leviämisvaaran minimoimiseksi.

Ei voida kokonaan sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että lintuinfluenssaepidemiasta (avian influenza) kehittyisi SARS:iin verrattavissa oleva tauti, mutta tällainen on epätodennäköistä. Yhden eläinlääkärin menehtymistä lintuinfluenssaan on pidettävä yksittäisenä tapauksena. Asianmukaisiin ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin on ryhdytty tartuntavaaran rajoittamiseksi. Influenssaepidemioiden esiintyminen ihmisillä on kausiluontoista, ja vaikka SARS voi ihmisillä esiintyä yhdessä influenssan kanssa, riski siihen on erittäin pieni.

Viimeaikaisissa epidemiologisissa SARS-tutkimuksissa on kuitenkin osoitettu, että tautiin kuolleisuus vaihtelee ikäryhmittäin. Komissio seuraa näitä tutkimuksia tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja WHO:n kanssa ja auttaa jäsenvaltioita määrittelemään tutkimustulosten edellyttämät toimet.

Yhteisön alueella sijaitsevat sairaalat ovat SARS:in varalta hyvin varustettuja, ja laitteistot karanteeni- ja hengityskoneyksiköt mukaan luettuina ovat yleensä saatavilla.

Euroopassa tilanne on kohtuullisen hyvin hallinnassa. Saatavilla olevat epidemiologiset tiedot osoittavat, että maastapoistumispaikoissa toteutetut, erityisesti ennaltaehkäisevät toimenpiteet riittävät pitämään tartunnan alkuperäalueellaan. Komissio on tietoinen siitä, että tilannetta on tarkkailtava, ja aikoo sen vuoksi tiiviisti seurata tilanteen kehittymistä.

Komissio myöntää, että SARS-tilanteen hallinta riippuu suurelta osin uudesta tuotettavasta tiedosta ja että tutkijoiden ja heidän laitostensa tiivis kansainvälinen yhteistyö on erittäin tarpeellista ja tärkeää. Komission yksiköt valmistelevat lähiaikoina julkaistavaa erillistä tutkimuspalveluja koskevaa tarjouspyyntöä, jossa käsitellään monia SARS:in kannalta keskeisiä asioita. Komissio myöntää myös,

että valmiuksia ja reagointikykyä kaikenlaisten tarttuvien tautien leviämisen varalta on parannettava, ja tarjoaa tässä yhteydessä tukea yhteisön toimintatapoja koskevaan, kuudennen puiteohjelman mukaiseen tutkimustyöhön. Tämä tutkimusta, teknologian kehittämistä ja esittelyä koskeva ohjelma on voimassa vuosina 20022006 ja sillä edistetään eurooppalaisen tutkimusalueen luomista ja uudistamista(1).

Euroopan yhteisön vuosina 19982002(2) toteuttamasta tutkimusta, teknologian kehittämistä ja esittelyä koskevasta viidennestä puiteohjelmasta on jo rahoitettu useita avaintoimintoon Tartuntatautien hallinta liittyviä hankkeita, joihin on osallistunut koronaviruksen tutkimukseen erikoistuneita keskuksia. Yhteisön osuus näiden hankkeiden rahoituksesta on noin 3,5 miljoonaa euroa.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1513/2002/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (20022006), EYVL L 232, 29.8.2002.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 182/1999/EY, annettu 22 päivänä joulukuuta 1998, Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (19982002), EYVL L 26, 1.2.1999.