Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2631/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Sveitsiläisen Nestlè-yhtiön maitojauhekauppa kolmannen maailman maihin Viimeisten tilastojen mukaan sveitsiläinen Nestlè on maailman suurimpia maataloustuotteita ravinnoksi jalostavia monikansallisia yrityksiä. Oletettavasti se toimii 66:ssa maassa, joissa sillä on yli 500 tehdasta, 200 000 työntekijää ja vuotuinen liikevaihto lähes 70 000 miljardia liiraa. Nestlè myy 25 % tuotteistaan eteläiselle pallonpuoliskolle ja hallitsee 35:n - 50:n prosentin osuutta maailman lastenruokakaupasta. Näyttää, että vähintäänkin epäsovinnaisella markkinoinnilla Nestlè on rikkonut Unicefin ja WHO:n kansainvälistä, lasten terveyden suojaamiseksi tehtyä sopimusta, jonka World Health Assembly hyväksyi 1981. WHO:n viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet vääräksi Nestlèn omat selvitykset pulloruokinnasta. Näyttää, että yli 4 000 eteläisen pallonpuoliskon lasta voitaisiin joka päivä pelastaa kuolemasta tauteihin tai aliravitsemukseen, jos lasten ruokinnassa siirryttäisiin rintamaitoon jauheesta tehdyn maidon sijasta. Tästä huolimatta Nestlè näyttää jatkavan yllämainitun sopimuksen rikkomista sen sijaan, että se luopuisi huomattavasta osuudestaan maitojauheen myynnissä. Yllä sanottuun viitaten kysyn komissiolta, 1. onko komissio tietoinen yllä esitetystä, 2. jos on, ovatko EU:n toimielimet koskaan arvostelleet Nestlè-yhtiön tai muiden suuryhtiöiden toimia samanlaisissa tapauksissa, 3. onko komissio tietoinen WHO:n tutkimuksista ja selonteoista, jotka osoittavat pulloruokinnan haitallisuuden, 4. millaisia keinoja EU:lla on valvoa Nestlèn kaltaisten monikansallisten jättiyhtiöiden liiketoimia, 5. aikooko komissio esittää kattavan näkemyksensä tästä asiasta? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1997) Rintaruokinnan merkitys tunnustetaan yleisesti, ja rintaruokintaa edistetään aktiivisesti yhteisössä. Kaikki äidit eivät kuitenkaan imetä tai antavat imeväisikäisille lapsille rintamaidon lisäksi äidinmaidonvastiketta eli äidinmaidonvastikkeille on olemassa markkinat. Yhteisön lainsäädäntö perustuu näihin periaatteisiin. Äidinmaidonkorvikkeista ja vieroitusvalmisteista annetussa direktiivissä 91/321/ETY ((EYVL L 175, 4.7.1991. )), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/4/EY ((EYVL L 49, 28.2.1996. )), vahvistetaan tällaisten valmisteiden koostumusvaatimukset ja niiden markkinoinnissa käytettävät säännöt yhteisössä. Tällaisten sääntöjen noudattaminen jäsenvaltioissa on kansallisten viranomaisten vastuulla. Yhteisö ei ymmärrettävästi voi säännellä mainittujen äidinmaidonvastikkeiden markkinointia kolmansissa maissa. Yhteisöön sijoittautuneiden valmistajien toimista äidinmaidonvastikkeiden markkinoimiseksi kolmansissa ((EYVL L 172, 8.7.1992. )) maissa annetussa neuvoston päätöslauselmassa edistetään Maailman terveysjärjestön (WHO) toimintaohjeiden noudattamista ja tarjoudutaan tutkimaan yhteisöön sijoittautuneiden valmistajien markkinointitapoja koskevat valitus- tai arvostelutapaukset, jotka kolmansien maiden viranomaiset ilmoittavat. Tällaisia ilmoituksia ei ole toistaiseksi tehty.