ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3955/98 esittäjä(t): James Nicholson (I-EDN) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Osteoporoosi Mitä toimenpiteitä komissio on tähän mennessä toteuttanut niiden suositusten noudattamiseksi, jotka on esitetty 10. kesäkuuta 1998 julkaistussa osteoporoosia ja sen ehkäisytoimia Euroopan unionissa koskevassa selonteossa? Komission jäsenen Pádraig Flynnkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3736/98 ja E-3955/98 (8. helmikuuta 1999) Komissio pitää osteoporoosia erittäin merkittävänä, sillä sen vaikutus kansanterveyteen kasvaa koko ajan. Yhteisö on voinut tukea osteoporoosia käsittelevän raportin laatimista terveyden edistämistä koskevan 29. maaliskuuta 1996 tehdyn parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 645/96/EY(1) nojalla. Lisäksi parlamentti järjesti kesäkuussa 1998 Brysselissä konferenssin, jossa ilmoitettiin raportin julkaisemisesta. Raportti käsittää alan ammattiväelle, päättäjille sekä väestölle tarkoitettuja suosituksia. Raportti auttaa myös määrittämään, mitä toimia yhteisön laajuisesti voidaan parhaiten toteuttaa. Tämän raportin yhteenvedosta on tähän mennessä otettu noin miljoona kopiota, ja niitä on jaettu kaikissa jäsenvaltioissa. Raportti on kokonaisuudessaan pian saatavilla kaikilla yhteisön kielillä, ja se jaetaan kaikille parlamentin jäsenille. Tämän jälkeen tehdään ehdotuksia osteoporoosia koskeviksi neuvoston suosituksiksi. Terveystilanteen seurantaa koskeva kansanterveysohjelma, joka luotiin 30. kesäkuuta 1997 tehdyllä parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1400/97/EY(2), pyrkii siihen, että yhteisö ja jäsenvaltiot saisivat luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa terveystilanteen ja terveyden riskitekijöiden kehityksestä. Osteoporoosia sinällään ei ole nimenomaisesti mainittu ohjelmassa, mutta kaikki osteoporoosiin liittyvät seikat sisältyvät niihin aloihin, joilla terveysindikaattoreita laaditaan. Näitä aloja ovat esimerkiksi sairastuvuus, toimintakyky ja elämänlaatu, ruokavalio ja liikunta. Lisäksi tutkimuksen viidennessä puiteohjelmassa on ikääntyvää väestöä käsittelevässä luvussa mainittu mahdollisuus paneutua osteoporoosiin. Tässä luvussa osteoporoosi on mainittu yhtenä ikään liittyvistä sairauksista, joihin on käytettävä voimavaroja. (1) EYVL L 95, 16.4.1996. (2) EYVL L 193, 22.7.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3762/98

esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle

(11. joulukuuta 1998)

Aihe: Biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja maatalous Keski- ja Itä-Euroopan jäsenehdokasmaissa

Monissa Keski- ja Itä-Euroopan jäsenehdokasmaissa eläimistö ja kasvisto ovat lajeiltaan erittäin runsaita ja poikkeavat monessa suhteessa Euroopan unionin jäsenvaltioiden vastaavista. On olemassa vaara, että hakijamaiden maatalouden voimakas järkeistäminen niiden osallistuessa yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamiseen vaarantaa tämän biologisen monimuotoisuuden.

Mitä komissio aikoo tehdä Keski- ja Itä-Euroopan maiden biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi niiden osallistuessa vastaisuudessa yhteiseen maatalouspolitiikkaan?

Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 1999)

Komissio on tietoinen jäsenehdokasmaissa vallitsevasta biologisesta monimuotoisuudesta ja riskeistä, joita maille aiheutuu maatalouden rationalisoinnista ja maatalouden rakenteen uudistamisesta, kun ne tulevaisuudessa osallistuvat yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamiseen. Komission mielestä on tärkeää edistää kestäviä ja ympäristöä säästäviä tuotantomenetelmiä ja suojella biologista monimuotoisuutta. Se käy parhaillaan jäsenehdokasmaiden kanssa keskusteluja siitä, miten ne voisivat hyödyntää yhteisön kokemusta näillä aloilla. Lisäksi on myönnetty tukea PHARE-hankkeisiin ja jäsenvaltioiden rahoittamiin kahdenvälisiin hankkeisiin, joissa toteutetaan maatalouden ympäristötoimia ja ympäristönsuojelutoimia.

Vuodesta 2000 alkaen on käytettävissä liittymistä valmisteleva maatalouden tukiväline Sapard, jolla jäsenehdokasmaita autetaan valmistautumaan maataloussäännöstön täytäntöönpanoon, maatalouden ympäristöpolitiikka ja maatalouden ja maaseudun kestävä kehitys mukaan luettuina. Jäsenehdokasmaille tarjotaan tässä yhteydessä rahoitusta sellaisten maatalouden tuotantomenetelmien kehittämiseksi, jotka suojelevat ympäristöä ja biologista monimuotoisuutta sekä säilyttävät maaseutumaiseman.

Lisäksi komissio esittää vuoden 2000 aikana maataloutta ja biologista monimuotoisuutta koskevan toimintasuunnitelman, kuten biologista monimuotoisuutta koskevaa Euroopan yhteisön strategiaa koskevassa komission tiedonannossa neuvostolle ja parlamentille(1) todetaan. Toimintasuunnitelma on käytännöllinen väline, jolla biologinen monimuotoisuus pyritään sisällyttämään yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Siihen sisältyy erityinen laajentumiseen liittyvä osio.

(1) KOM(98) 42 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3111/98 esittäjä(t): Lissy Gröner (PSE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Tuenhakemismenettelyn yksinkertaistaminen Euroopan komissiossa Tavattoman pitkäaikainen prosessi hakea EU:n tukea Erlangenin kansainvälisille kirjallisuuspäiville (INTERLIT 4) on jälleen kerran osoittanut Euroopan komission tukikäytännön hitauden ja monimutkaisuuden. Hakijat anoivat hakemukselleen tukea kattavasti ja huolellisesti vuodesta 1994 lähtien kaikilta asianomaisilta tahoilta, mikä vei huomattavasti aikaa ja voimia. Kansainväliset kirjallisuuspäivät kyettiin pitämään syyskuussa 1997 myös ilman Euroopan unionin tukea ainoastaan erittäin säästäväisen taloudenhoidon avulla. Sittemmin komissio hylkäsi INTERLIT-hakemuksen suullisesti ja epävirallisesti. Hakijat odottavat komissiolta yhä edelleen virallista kirjallista hylkäystä ja avointa perustelua sen päätökselle. 1. Millä perustein INTERLIT-hankkeelle ei myönnetty tukea, vaikka se sai aikaisemmin myönteisen arvion? 2. Miksi hakijat eivät ole saaneet virallista hylkäyspäätöstä? 3. Millä välineillä Euroopan komissio aikoo yksinkertaistaa hakumenettelyä ja tehdä hakemusten käsittelystä avoimempaa ja nopeampaa? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1998) Kirjan ja lukemisen alaa koskevasta kääntämisen kattavasta tukiohjelmasta (Ariane) 6 päivänä lokakuuta 1997 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2085/97/EY(1) mukaan hankkeiden valintamenettely etenee kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa suoritetaan esivalinta. Siinä komissio varmistaa, että hanke-ehdotukset vastaavat ohjelmasta myönnettävän tuen muodollisia edellytyksiä. Tukikelpoisuuden arviointiperusteet on esitetty Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa hakemuspyynnössä. Ariane-ohjelmasta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 5 artiklan mukaan komissio toimittaa ohjelmaa käsittelevälle komitealle ehdotukset, jotka koskevat yksityiskohtaisia sääntöjä ja valintaperusteita sekä valituille hankkeille annettavaa taloudellista tukea. Tämä komitea kokoontui 3. lokakuuta 1997. Tukea saavien hankkeiden valitsemisessa komissiota avustaa ryhmä kulttuurialan riippumattomia asiantuntijoita, joka ottaa kantaa esitettyjen hankkeiden taiteelliseen ja kulttuuriseen laatuun. 1. Komission on valitettavasti ilmoitettava arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenelle, että hänen mainitsemansa hanke läpäisi kyllä esivalintavaiheen, mutta jäi lopullisen valinnan läpäisseiden hankkeiden ulkopuolelle. 2. Ariane-ohjelman valintatuloksista vuonna 1997 lähetettiin virallinen tieto hankkeiden vastuuhenkilöille vuoden 1998 alussa. Ohjelmaa käsittelevän komitean kokouksen jälkeen komissio ilmoitti suullisesti hankkeen evätyksi tulemisesta, jos vastuuhenkilö asiaa tiedusteli. 3. Komissiolla on velvollisuus noudattaa 6 päivänä lokakuuta 1997 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2085/97/EY säädettyjä hankkeiden valintaa koskevia sääntöjä(2). Se noudattaa näitä sääntöjä tarkasti ja avoimesti. (1) EYVL L 291, 24.10.1997. (2) EYVL C 136, 1.5.1997.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3695/98 esittäjä(t): Patrick Cox (ELDR) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Liikennesääntöjä koskeva kirjanen Liikenneonnettomuuksien lukumäärä kasvaa jatkuvasti, ja niissä kuolee yhä enemmän ihmisiä. Kun pidetään mielessä, että komissio on sitoutunut liikenneturvallisuusohjelmaan, voisiko komissio harkita sellaisen kaikilla kielillä toimitettavan kirjasen julkaisemista, jossa esiteltäisiin kunkin jäsenvaltion liikennesäännöt? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1998) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että suurin osa Euroopassa käytössä olevista liikennesäännöistä on yhdenmukaistettu Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission piiriin kuuluvilla Geneven ja Wienin yleissopimuksilla. Jäljellä on kuitenkin vielä eroavaisuuksia, jotka voivat olla merkittäviäkin Euroopan maantieliikenteessä kulkevien kannalta. Komissio onkin julkaissut vuonna 1991 yhdessä "Alliance internationale de tourisme" -yhdistyksen (AIT) kanssa kirjasen tärkeimmistä liikennesääntö- ja -merkkieroista. Kirjanen on saatavilla englannin-, ranskan- ja saksankielisenä, ja sitä on jaettu laajasti AIT:n kansallisten jäsenjärjestöjen kautta. Kirjasen tiedot ovat edelleen ajan tasalla. Komissio aikoo laatia arvion arvoisan parlamentin jäsenen ehdottaman kirjasen julkaisemisesta aiheutuvista kustannuksista ja siitä mahdollisesti saatavasta hyödystä verrattuna muihin tiedotuskampanjoihin.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3812/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Televiestinnän, informaatioteknologian ja audiovisuaalisen alan ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Komission politiikkana on varainkäytön avoimuus. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä Kataloniassa toteutetuista hankkeista saivat tukea televiestintään, informaatioteknologiaan ja audiovisuaaliselle alalle tarkoitetuista tukimuodoista vuosina 1994-1999? Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka suuri summa kullekin näistä hankkeista lopulta myönnettiin? Komission jäsenen Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3712/98

esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle

(11. joulukuuta 1998)

Aihe: Euroopan komission arviointi Urban-ohjelman täytäntöönpanosta Cádizissa (Espanja)

Cádizin eri poliittisilla, sosiaalisilla ja paikallisilla sektoreilla vallitseee levottomuus. Jokin aika sitten käynnistetyllä Urban-ohjelmalla, johon komissio osallistuu, on tälle kaupungille huomattava merkitys. Voiko komissio tämän vuoksi kertoa, missä vaiheessa Cádizin Urban-ohjelma on parhaillaan?

Voiko komissio vieläkin konkreettisemmin kertoa, missä täytäntöönpanovaiheessa ohjelmaan sisältyvät hankkeet ovat, kuinka paljon tähän mennessä on investoitu varoja ja kuinka paljon on vielä investoimatta? Mitkä ehdotukset on hyväksytty ja mitkä hylätty?

Mikä on komission arvio Cádizin Urban-ohjelman täytäntöönpanosta, mitkä laatimis- ja hyväksymisvaiheessa asetetut tavoitteet se katsoo saavutetuiksi ja mitkä epäonnistuneiksi?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus

(3. helmikuuta 1999)

Cadizin kaupungin URBAN-ohjelma kuuluu osana komission 19. heinäkuuta 1995 kaudelle 1994-1999 hyväksymään "URBAN España" -ohjelmaan, joka koskee 17 espanjalaista kaupunkia.

Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Cadizin kaupunkia koskevan ohjelman täytäntöönpano 30. kesäkuuta 1998 (suoritetut maksut ja "hyväksytyt velvoitteet: tehdyt sitoumukset") on noin 6,39 miljoonaa euroa 14,49 miljoonan euron suuruisesta suunnitellusta kokonaisinvestoinnista. Näin toteutumisaste on 44 prosenttia. Kaudelle 1995-1998 ohjelmoidun investointitarpeen (10,02 miljoonaa euroa) osalta toteutumisaste on 63,7 prosenttia.

Kautta 1995-1998 koskevien eri toimenpiteiden toteutumisaste ilmenee seuraavasta taulukosta:

>TAULUKON PAIKKA>

Tämän ohjelman osana toteutetut toimenpiteet ovat johdonmukaisia komission jäsenvaltioille osoittaman tiedonannon(1) kanssa, jossa vahvistetaan URBAN-yhteisöaloitteen osana ehdotettavia ohjelmia koskevat suuntaviivat.

Ohjelmassa vahvistettujen tavoitteiden toteutumisasteen arviointimenettely käynnistyy vuoden 1999 ensimmäisen neljänneksen aikana.

(1) EYVL C 180, 1.7.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2379/98

esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle

(27. heinäkuuta 1998)

Aihe: Napoli ja Euroopan aluekehitysrahasto

Voiko komissio antaa tietoja seuraavista seikoista:

- Euroopan aluekehitysrahastosta rahoitettavia hankkeita koskevien ehdotusten lukumäärä Napolin kaupungissa

- tosiasiallisesti hyväksyttyjen hankkeiden lukumäärä, niiden sijainti ja toteuttamisen kesto

- Euroopan unionin myöntämän tai lupaaman rahoitustuen määrä EAKR:stä rahoitettavia hankkeita varten rakennerahastojen nykyiseen kehykseen sisältyvien arvioiden perustella

- vertaileva analyysi EAKR:n piiriin kuuluvista eurooppalaisista hankkeista, joita on esitetty, rahoitettu ja toteutettu Italian muissa kaupungeissa

Voiko komissio esittää suuntaa-antavia tietoja siitä, miten Napolissa toteutetut EAKR:n rahoittamat hankkeet ovat vaikuttaneet työllisyyteen, vertaamalla niitä Italian muiden kaupunkien vastaaviin tietoihin?

Voiko komissio nykyisen tilanteen valossa lisäksi kertoa, missä tapauksissa Napolin kaupunki ei ole käyttänyt EAKR:n varoja täysimääräisesti ja missä määrin Napoli voi jatkossa hyötyä kyseisen rahaston tuesta?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus

(30. syyskuuta 1998)

Vuonna 1989 toteutetun rakennerahastojen ensimmäisen uudistuksen jälkeen tukitoimenpiteet toteutetaan pääasiassa toimenpideohjelmien kautta. Suurhankkeet käsitellään erikseen. Niitä lukuun ottamatta erityishankkeista, jotka rahoitetaan jostakin ohjelmasta ja joissa edunsaajana on Italia, ilmoitetaan ainoastaan ohjelman seurantakomitean jäsenille. Ilmoituksen tekee ohjelman toteutuksesta vastaava viranomainen.

Yleensä hankkeita ei luetteloida maantieteellisen sijainnin mukaan vaan tukea saavan organisaation perusteella (kunta, maakunta, alue tai yritys, jolle tuki myönnetään). Komissio ei voi toimittaa käytettävissä olevien tietojen perusteella arvoisalle parlamentin jäsenelle tämän pyytämiä yksityiskohtaisia tietoja Napolin kaupungista. Ei voida myöskään tehdä vertailevaa analyysia Italian muiden kaupunkien kanssa. Komissiolla ei myöskään ole tietoja hankkeiden työllisyysvaikutuksista pelkästään Napolissa.

Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) Napolin kaupungin käyttöön antaman tuen osalta mainittakoon, että yhteisön Italiaa koskevassa tukikehyksessä määrätään tavoitteen 1 osalta, että 70 prosenttia Campanian alueelle myönnetystä tuesta (890 miljoonaa ecua) on käytettävä suur-Napolin alueella kaudella 1994-1999. Tuen käytöstä ei ole vielä laadittu yksityiskohtaista arviota. Komissio ja Italian viranomaiset tekivät heinäkuussa 1995 sopimuksen, jonka mukaan rakennerahastojen hallinnointia parannetaan Italiassa. Sopimuksen mukaisesti komissio seuraa tiiviisti kaikkien ohjelmien toteutusta Campanian alueellinen ohjelma mukaan lukien.

Ei voida ilmoittaa, kuinka paljon rakennerahastojen määrärahoja Napolille myönnetään seuraavalla suunnittelukaudella.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3816/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Kulttuuri-, opetus- ja nuorisoalan ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Komission politiikkana on varainkäytön avoimuus. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä Kataloniassa toteutetuista hankkeista saivat tukea kulttuuri-, opetus- ja nuorisoalalle tarkoitetuista tukimuodoista vuosina 1994-1999? Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka suuri summa kullekin näistä hankkeista lopulta myönnettiin? Komission jäsenen Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3688/98 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Oikeudenkäyntien kulut ja pituus Brittiläistä sokerialan yritystä koskeva äskettäinen oikeudenkäynti kesti käsittääkseni yli 10 vuotta. Voisitteko selittää, miksi se kesti näin pitkään? Joutuiko yritys maksamaan kuluja? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen antamien kovin niukkojen tietojen perusteella komissio ei ole löytänyt yhtään sokerialan yritystä koskevaa asiaa, jonka käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa olisi kestänyt yli kymmenen vuotta.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3168/98 esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: ECHO:n humanitaarinen toiminta Pohjois-Koreassa Viime kuukausien aikana ECHO on tukenut monia Euroopan kansalaisjärjestöjen esittämiä ja toteuttamia humanitaarista apua koskevia hankkeita Pohjois-Koreassa. Näillä toimilla on epäilemättä ollut myönteinen vaikutus maassa vallitsevaan dramaattiseen humanitaariseen tilanteeseen mitä moninaisimmilla aloilla (elintarvikehuolto, sosiaaliala, terveydenhuolto, jne.). Samanaikaisesti näyttää syntyneen ongelmia erityisesti Pohjois-Korean viranomaisten kanssa. Tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Aikooko komissio myös tulevaisuudessa tukea kansalaisjärjestöjen humanitaarista toimintaa? Tämä olisi toivottavaa, sillä dramaattinen tilanne Pohjois-Koreassa jatkuu edelleen. 2. Mitä perusteita ja rahoituskeinoja tässä tapauksessa on tarkoitus käyttää? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1998) Sen perusteella, mitä Pohjois-Koreassa toimiva komission henkilöstö ja yhteisön kanssa yhteistyössä toimivat kansalaisjärjestöt (valtiosta riippumattomat järjestöt) ovat todenneet, Pohjois-Korea kärsii pikemminkin talous- ja rakennekriisistä (joka on aiheuttanut pulaa elintarvikkeista, lääkkeistä ja lääkintätarvikkeista) kuin tavanomaisesta nälänhädästä (joka vaivaa tiettyjä Afrikan maita). Useiden tarkkailijoiden näkemyksen mukaan yleistilanne on parantunut viime kuukausina pääasiassa maahan saapuneiden huomattavien kansainvälisten avustusten ansiosta. Terveys- ja lääkintäalalla toimivien humanitaaristen järjestöjen työskentelyä Pohjois-Koreassa on aina rajoitettu merkittävästi (tiedonsaanti, pääsy avustettavien luokse, valvontamahdollisuudet). Viime kuukausina Pohjois-Korean viranomaiset ovat jopa tiukentaneet toimintaedellytyksiä entisestään tällä alalla, ja paikallisviranomaiset aikovat ilmeisesti lähikuukausina ottaa täyden vastuun kansanterveyteen liittyvistä toimista. Useat yhteisön kanssa yhteistyössä toimivista kansalaisjärjestöistä ovat jo poistuneet maasta, koska Pohjois-Korean viranomaiset eivät ole uusineet niiden aiesopimuksia (tällä hetkellä ainoastaan kolme terveys- ja lääkintäalalla toimivaa yhteistyökumppania toimii edelleen maassa). Viime vuonna komissio myönsi Pohjois-Korealle noin 20 miljoonaa ecua käytettäväksi terveys- ja lääkintäalalla; tänä vuonna vastaava määrä on 2,5 miljoonaa ecua. Komissio rahoittaa yhä kahta humanitaarista hanketta Pohjois-Koreassa. Jotta tämän alan humanitaarinen toiminta olisi komission valtuutuksen mukaisesti mielekästä ja tehokasta, tiettyjen edellytysten on täytyttävä (vapaa pääsy avustettavien luokse ja kansalaisjärjestöjen rajoittamaton mahdollisuus valvoa hankkeita). Ennen kuin komissio päättää terveys- ja lääkintäalalla tulevaisuudessa toteutettavista toimista, sen on seurattava tiiviisti tilanteen kehittymistä.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2339/98 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Geneettisesti muunneltuja organismeja koskevat merkitsemissäännöt Mitä Euroopan komissio aikoo tehdä vaatiakseen kauppakumppaneiltaan, erityisesti Yhdysvalloilta, että ne noudattavat jäsenvaltioissa käyttöönotettavia geneettisesti muunneltuja organismeja koskevia merkitsemissääntöjä varovaisuusperiaatteiden ja avoimuuden takaamiseksi, joiden on ohjattava politiikkaamme tällä alalla? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 1998) Geneettisesti muunnettuja organismeja sisältävien tai niistä koostuvien tuotteiden pakollisia merkintöjä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan kaikkiin yhteisön alueella myytäviin tuotteisiin niiden alkuperästä riippumatta. Geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön annetun neuvoston direktiivin 90/220/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 97/35/EY(2), mukaan geneettisesti muunnettuja organismeja sisältävien tai niistä koostuvien tuotteiden markkinoille saattamiselle on saatava lupa. Luvan saamiseksi annettavaan ilmoitukseen on sisällytettävä ehdotus etikettiin tai tuoteselosteeseen tehtävästä merkinnästä, josta käy ilmi, että tuote sisältää geneettisesti muunnettuja organismeja. Erityisesti elintarvikealan osalta komissio haluaa kiinnittää parlamentin jäsenen huomion uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27. tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (ETY) 258/97(3) 1 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan kyseistä asetusta sovelletaan saatettaessa yhteisön markkinoille (uus)elintarvikkeita tai elintarvikkeiden ainesosia. Lisäksi muiden kuin neuvoston direktiivissä 79/112/ETY säädettyjen pakollisten mainintojen liittämisestä tiettyjen geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettujen elintarvikkeiden pakkausmerkintöihin annetussa asetuksessa (EY) 1139/98(4), joka koskee tiettyjen maissien ja soijien merkintöjä, varmistettiin, että niiden soijasta ja maissista valmistettujen elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien, jotka eivät kuulu asetuksen (EY) 258/97 soveltamisalaan, koska ne on saatettu markkinoille ennen asetuksen voimaantuloa, merkintöihin sovelletaan samoja vaatimuksia kuin silloin, jos ne kuuluisivat asetuksen (EY) 258/97 soveltamisalaan. Asetus voisi toimia mallina myös muiden geneettisesti muunnettujen organismien merkinnöille. (1) EYVL L 117, 8.5.1990. (2) EYVL L 169, 27.6.1997. (3) EYVL L 43, 14.2.1997. (4) EYVL L 159, 3.6.1998.