ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4088/98 esittäjä(t): Luciana Castellina (GUE/NGL) neuvostolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Erikielisten luokkien tulevaisuus Eurooppa-kouluissa Eurooppa-koulujen johtokunta kokoontuu seuraavan kerran Brysselissä tammikuussa 1999. Tässä kokouksessa sen on ilmaistava kantansa Italian hallituksen 5. heinäkuuta 1998 esittämästä pyynnöstä perustaa kolmas italiankielinen luokka Brysselin Eurooppa-kouluun. Lisäksi sen on esitettävä kantansa Italian hallituksen pyyntöön järjestää seminaari Eurooppa-koulujen tulevaisuudesta ja uudesta roolista. Ottaen huomioon, että tällä hetkellä ei ole erikielisten luokkien perustamista ja ylläpitoa koskevia objektiivisia ja läpinäkyviä kriteereitä (kuten käy ilmi johtokunnan Kööpenhaminassa 1998 tekemistä päätöksistä, joilla hyväksyttiin tietynkielisten luokkien perustaminen ja hylättiin muut), ja ottaen huomioon, kuinka tärkeää on ratkaista tämä ongelma viipymättä, myös tulevaa laajentumista silmällä pitäen, aikooko neuvosto puolustaa kielten ja kulttuurien moninaisuutta Eurooppa-kouluissa ja harkita tarkoin niiden tulevaisuutta ja uutta roolia? Vastaus (22. huhtikuuta 1999) Neuvosto muistuttaa, että Eurooppa-koulut perustettiin Eurooppa-koulujen asemaa koskevan, 1957 tehdyn yleissopimuksen pohjalta, jonka sopimuspuolia ovat ainoastaan jäsenvaltiot (eikä Euroopan yhteisö). Lisäksi kaikki allekirjoittajavaltiot eivät ole vielä ratifioineet Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden 21. kesäkuuta 1994 allekirjoittamaa uutta yleissopimusta, jossa muun muassa muutetaan koulujen toimielinten päätöksentekomenettelyä, ja näin ollen yleissopimus ei ole vielä voimassa. Neuvosto pitää yleissopimuksessa tunnustettua Eurooppa-koulujen monikielisyyttä ja monikulttuurisuutta hyvin tärkeänä, mutta muistuttaa arvoisaa parlamentinjäsentä siitä, että asia koskee vuoden 1957 yleissopimuksen kaikkia sopimuspuolia. Koulujen opetusta koskevat päätökset kuuluvat koulujen johtokunnan vastuulle; kaikki jäsenvaltiot ja komissio ovat edustettuina johtokunnassa, ja näin ollen johtokunta tekee päätökset kieliosastoja koskevista kysymyksistä. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, viimeisessä, 4. joulukuuta 1998 pidetyssä opetusministerien neuvostossa otettiin esille tiettyjä Eurooppa-koulujen organisaatioon liittyviä kysymyksiä. Keskusteluissa käsiteltiin objektiivisten ja selkeiden kriteereiden määrittämistä kieliosastojen osalta sekä Eurooppa-koulujen perustamista ja sulkemista samoin kuin mainittiin olevan tärkeää taata oikea tasapaino kieliosastojen määrän ja koululaisten määrän välillä. Neuvosto korostaa, että tämä tarkastelu on suoritettava rajoittamatta voimassa olevan yleissopimuksen määräysten soveltamista sekä vuoden 1994 yleissopimuksen ratifiointiprosessia ja erityisesti johtokunnan toimivaltaa. Tässä yhteydessä puheenjohtajavaltio on kuultuaan asiaa käsitteleviä neuvoston elimiä tehnyt aloitteen esittää Eurooppa-koulujen johtokunnalle pyyntö antaa neuvostossa kokoontuville ministereille tietoja käynnissä olevien, Eurooppa-koulujen organisaation parantamista koskevien keskustelujen tuloksista vuoden loppuun mennessä.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2956/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Optikon ammattia koskevia ongelmia Kreikassa Kreikassa noudatetaan outoja menettelyjä, mitä tulee mahdollisuuteen harjoittaa optikon ammattia. Vaikka voimassa on neuvoston direktiivi 89/48/ETY(1), joka koskee tutkintotodistusten tunnustamista, ja vaikka Italian terveysministeriö myöntää (kokeiden jälkeen) luvan ammatin harjoittamiseen optikoille, jotka ovat aloittaneet opintonsa Kreikassa ja saattaneet ne loppuun Italiassa, Kreikka kieltäytyy noudattamasta velvoitteita, jotka se on ottanut kantaakseen, eikä myönnä näille optikoille vastaavaa lupaa. Käytännössä tuloksena on, että optikot, jotka ovat aloittaneet ja saattaneet päätökseen opintonsa yhteisön jäsenvaltioissa ja saaneet luvan ammatin harjoittamiseen yhdessä näistä, eivät voi työskennellä Kreikassa. Komissiolta kysytään: Sopiiko tämä käytäntö yhteen EU:n tärkeimpien periaatteiden kanssa, jotka koskevat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, ja kuinka se aikoo reagoida, jotta Italiassa opintonsa loppuunsaattaneet kreikkalaiset optikot pääsisivät umpikujastaan? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat ongelmat johtuvat ensisijaisesti siitä, ettei Kreikka ole saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään direktiiviä 89/48/ETY(2) täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18. kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/51/ETY(3). Jäsenvaltioiden oli määrä ottaa direktiivi 92/51/ETY lainsäädäntöönsä viimeistään 18. kesäkuuta 1994. Italiassa myönnetyt optikon tutkintotodistukset kuuluvat direktiivin 92/51/ETY soveltamisalaan. Italian osalta optikon tutkinto mainitaan direktiivin liitteessä C, minkä vuoksi sitä voidaan pitää vertailukelpoisena direktiivissä 92/51/ETY tarkoitettujen tutkintojen kanssa. Henkilöön, jolla on direktiivin 92/51/ETY mukainen tutkintotodistus, voidaan soveltaa tutkintotodistusten tunnustamista koskevaa yleistä järjestelmää jäsenvaltiossa, joka asettaa direktiivissä 89/48/ETY tarkoitetun tutkintotodistuksen ehdoksi kyseisen ammatin harjoittamiselle, kuten Kreikka näyttää toimivan optikon ammatin kohdalla. Komissio on käynnistänyt jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn Kreikkaa vastaan, koska se on jättänyt ilmoittamatta toimenpiteistä direktiivin 92/51/ETY saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Yhteisöjen tuomioistuin on saanut asian käsiteltäväkseen(4). Kreikan viranomaiset ilmoittivat elokuussa 1998 toimenpiteistä kyseisen direktiivin ottamiseksi lainsäädäntöön. Komissio tutkii parhaillaan jatkaa asiaan liittyvää lainsäädäntöä. (1) EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16. (2) EYVL L 19, 24.1.1989. (3) EYVL L 209, 24.7.1992. (4) Asia C-98/289.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2920/98 esittäjä(t): Alan Gillis (PPE) komissiolle (25. syyskuuta 1998) Aihe: Uudentamiseen myönnetyn tuen siirtäminen Eräillä alueilla on annettu käyttöön tukea uudentamista varten; esim. suunnitelmille, jotka koskevat Pohjois-Walesin kaivosalueiden kunnostamista. Olisiko tällaista järjestelyä mahdollista soveltaa myös Irlannissa sijaitsevalla North Offalyn alueella, jossa alueiden merkittävimpien työllistäjien, Bord na Monan (kansallinen turvealan yhtiö) ja sähkönjakelusta vastaavan ESB:n, tuotannon supistaminen on johtanut useiden työpaikkojen häviämiseen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1998) Pohjois-Walesin perinteisesti hiilikaivostoiminnasta riippuvaiset alueet ovat saaneet tukea Rechar-aloitteen kaltaisten yhteisöaloitteiden mukaisista uudistamisohjelmista. Kysyjän mainitsema North Offalyn alue ei kuitenkaan ole kaivosalue eikä sen vuoksi täytä kyseisiä tukikelpoisuusvaatimuksia. Irlanti on kuitenkin kokonaisuudessaan tavoitteen 1 kohdealue, ja sille on laadittu koko maan kattava yhteisön tukikehys. Irlannin viranomaiset voivatkin milloin tahansa tarkistaa toimintalinjoja rakennerahastomäärärahojensa kokonaismäärän puitteissa ja kohdistaa niitä tietyille uudistamisen tarpeessa oleville alueille.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4017/98 esittäjä(t): David Hallam (PSE) komissiolle (8. tammikuuta 1999) Aihe: Maaseutualueiden syrjiminen televiestinnässä Onko komissio tietoinen, että Yhdistyneen kuningaskunnan suurin televiestintäyhtiö British Telecom on äskettäin ottanut käyttöön hinnoittelujärjestelmän, joka on epäoikeudenmukainen sellaisille palveluita käyttäville yrityksille, jotka sijaitsevat yli 25 kilometrin päässä jostakin British Telecomin neljästätoista palvelupisteestä. Aikooko komissio ryhtyä toimiin estääkseen tällaisen syrjinnän, jota monopoliyritys harjoittaa muutenkin epäsuotuisilla maaseutualueilla? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 1999) British Telecomin (BT) toimiluvan 17 ehto kieltää aiheettoman etusijan antamisen ja aiheettoman syrjinnän. Käyttäjät, jotka katsovat, että niitä syrjitään aiheettomasti jonkin tariffin suhteen, voivat siten jättää asian televiestintäviraston (OFTEL) käsiteltäväksi. OFTELilla on toimivalta tutkia BT:n toimilupaehtoja ja tarvittaessa varmistaa, että niitä noudatetaan. Kansallisen menettelyn vuoksi ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti komissio ei aio aloittaa omaa tutkimusta mainitusta käytännöstä.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3350/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (16. marraskuuta 1998) Aihe: Talousarvion luku eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana Komission direktiivin 90/425(1) mukaisesti talousarvion luvussa B2-51 myönnetään 2 500 000 ecua teuraseläinten suojelun seurantaan kuljetusten aikana Euroopan unionin sisä- ja ulkopuolella. Ottaen huomioon asian tärkeyden ja kiireellisyyden voisiko komissio ilmoittaa tähän lukuun kuuluvia hankkeita ja edunsaajia koskevat aikataulut, yksityiskohtaiset säännöt ja tavoitteet? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 1999) Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota siihen, että talousarvioon varattu 2,5 miljoonan euron summa ei liity eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annettuun neuvoston direktiiviin 90/425/ETY, jonka rahoitusvaikutukset kuuluvat budjettikohtaan B2-5101, "muut toimet eläinlääkintäalalla", ja sen selvitysosaan. Budjettivallan käyttäjä on itse kirjannut 2,5 miljoonaa euroa budjettikohtaan B2-511, "maataloussäädösten soveltamisen valvonta", ja lisännyt siihen erityisenä selvityksenä seuraavaa: "Lisäksi 2 500 000 euron summa osoitetaan menoille, jotka liittyvät eläinten suojeluun liittyvien määräysten noudattamisen valvontaan kuljetettaessa eläimiä teuraaksi Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella". Koska direktiivi 90/425/ETY on rajattu koskemaan pelkästään yhteisön sisäistä kauppaa, sen 1 artiklassa nimenomaisesti suljetaan eläinten hyvinvoinnin valvonta kuljetusten aikana direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. (1) EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3109/98 esittäjä(t): Ingo Friedrich (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Kirja "Konservatismus und Rechtsradikalismus" Pitääkö paikkansan, että Euroopan komissio on rahoittanut tai tukenut kirjaa "Konservatismus und Rechtsradikalismus" ("Konservatismi ja oikeistoradikalismi"), jossa on Saksan kommunistisen puolueen DKP:n puheenjohtajiston jäsenen Emil Carlebachin sekä Peter Gingoldin alkusanat? Jos näin on, miksi Euroopan komissio rahoittaa näitä epädemokraattisia, vasemmistoradikaaleja kirjailijoita? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1998) Nuorten Eurooppa -ohjelma tarjoaa nuorille mahdollisuuden toteuttaa paikallisia hankkeita. Toiminnan avulla nuoret saavat arvokasta kokemusta omaehtoisesta työskentelystä (toimintamuoto A.II.1 - nuorten aloitteet). Komissio antoi mainitun toimintamuodon puitteissa rahoitusta nuorten aloitteesta toteutettavalle rasismia ja muukalaisvihaa käsittelevälle hankkeelle, jonka yhteydessä kyseinen julkaisu laadittiin. Hanke valittiin rahoitettavaksi sen täytettyä valintakriteerit. Hankkeen hyväksyi Saksan Nuorten Eurooppa -toimisto, ja sen rahoittamisesta päätti valintalautakunta, jonka jäseninä toimivat jäsenvaltioiden, Eurooppalaisen nuorisofoorumin ja komission edustajat. Hankkeen loppuarviointi osoittaa, että hakemuksessa ilmoitetut toimet on toteutettu asianmukaisesti. Hankkeen yhteydessä laadittiin kuitenkin ristiriitaisen vastaanoton saanut julkaisu, joka perustui hankkeeseen osallistuneiden ihmisten kokemuksiin ja johon kirjoittivat myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat henkilöt. Komissio sai tiedon julkaisusta vasta sen jälkeen, kun hankkeesta vastanneet henkilöt olivat toimittaneet sille loppuraporttinsa. Komission näkemys on, että moniarvoisen, erilaisia mielipiteitä kunnioittavan yhteiskunnan olisi sallittava myös tällaiset, täysin hankkeen osallistujien aloitteesta toimitetut julkaisut. Sitä paitsi nuoria olisi kannustettava käsittelemään rasismin ja muukalaisvihan kaltaisia hankalia kysymyksiä. Puheena olevan julkaisun saaman ristiriitaisen vastaanoton vuoksi komissio on kehottanut ohjelman kansallisia toimistoja arvioimaan hankkeitten sisältöä nykyistä tiukemmin perustein.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2480/98 esittäjä(t): John Iversen (PSE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: EU:n tuki kouluissa tarjottavalle maidolle EU on vuosia tukenut kouluissa tarjottavaa maitoa. Valitettavasti tukea annetaan vain rasvaisimmille maitotyypeille, kulutus- ja kevytmaidolle, kun taas vähärasvaisemmat tyypit, rasvaton maito ja kirnupiimä, eivät saa tukea. Eikö komissio katso, että on terveellisempää, jos koululaisille tarjotaan kouluissa vähärasvaisempia maitotyyppejä siten, että lapset saavat alusta asti hyvää ja ravinto-opillisesti oikeaa ruokaa? Aikooko komissio tehdä aloitteen, jotta EU:n tukia muutetaan siten, että ne kattavat myös vähärasvaiset maitotyypit, kuten rasvattoman maidon ja kirnupiimän? Aikooko komissio lisäksi tehdä aloitteen, jotta myös ekologinen maito otetaan EU:n tukijärjestelmän piiriin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 1998) Yhteisön koulumaito-ohjelmassa pyritään löytämään kohtuullinen tasapaino maidon yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden ja maitotuotteiden kulutuksen edistämisen ja lisäämisen välille. Samanaikaisesti pyritään tarjoamaan lapsille hyvää ja ravinto-opillisesti oikeaa ravintoa. Koska yli 90 prosenttia yhteisössä kulutetusta nestemäisestä maidosta on joko kulutusmaitoa tai kevytmaitoa, jotka molemmat kuuluvat tukijärjestelmän piiriin, tilanne vastaa hyvin kuluttajien makutottumuksia ja kysyntää. Kevytmaito vaikuttaa hyvältä vaihtoehdolta niiden kohdalla, jotka haluavat vähentää nauttimaansa maitorasvan määrää. Se on rasvansaannin, maun ja vitamiinipitoisuuden kannalta oivallinen kompromissiratkaisu, sillä on otettava huomioon, että vitamiinipitoisuus alenee tuntuvasti, kun rasvan osuutta maidossa vähennetään. Komission mielestä tukikelpoisten maitotuotteiden tämänhetkinen valikoima sekä tukikelpoisen maitoannoksen rajoittaminen (250 ml lasta kohti päivässä) vastaavat asianmukaisen ruokavalion edellytyksiä eikä niistä aiheudu tyydyttyneiden rasvahappojen liiallista saantia. Koulumaito-ohjelman nykyisten sääntöjen mukaan ekologisesti tuotetulle maidolle voidaan myöntää tukea.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3932/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Etelä-Afrikan jälleenvarustautuminen Etelä-Afrikan tasavalta ilmoitti hiljattain laajasta varustautumisohjelmastaan, johon kuuluu sotalaivojen, taistelulentokoneiden, panssarivaunujen, tykkien sekä muiden raskaiden ja kevyiden aseiden hankkiminen useilta eurooppalaisilta valmistajilta samoin kuin uusien työpaikkojen luominen maan aseteollisuudessa, joka on kasvanut huomattavasti apartheidin-aikaisen aseiden vientikiellon vuoksi. Voiko komissio ilmoittaa: 1. mitä nämä hankinnat maksoivat yhteensä, mitkä maat ja yritykset hyötyivät niistä ja mitkä olivat näiden kauppojen työllisyysvaikutukset Etelä-Afrikassa ja Euroopassa, 2. uhkasiko Etelä-Afrikkaa jokin ulkoinen vaara, joka olisi oikeuttanut nämä hankinnat, 3. miten nämä hankinnat saattavat vaikuttaa käynnissä oleviin neuvotteluihin EU:n ja Etelä-Afrikan välisestä taloussopimuksesta ja mikä vaikutus niillä on kaiken kaikkiaan Etelä-Afrikan uuteen asemaan Lomé-sopimuksen allekirjoittajavaltiona? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 1999) Komission kanssa ei neuvoteltu, sille ei tiedotettu eikä se muutoinkaan ollut osallisena Etelä-Afrikan asehankintaohjelmassa. Se on kuitenkin tietoinen Etelä-Afrikan lehdistölle antamista asiaa koskevista lausunnoista. Komissio ei voi, eikä se kuulu sen toimivaltaan, arvioida tarvetta uudenaikaistaa Etelä-Afrikan turvallisuus- ja puolustusjärjestelmät, mistä Etelä-Afrikan hallitus on tehnyt päätöksen. Komissio ei katso, että kyseisellä Etelä-Afrikan päätöksellä ja yhteisön ja Etelä-Afrikan välisillä neuvotteluilla tai Etelä-Afrikan uudella asemalla Lomén yleissopimuksen sopimuspuolena olisi mitään yhteyttä.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3662/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Vuosituhannen vaihteen tietokonevirhe On havaittu, että vuosituhannen vaihtuessa kaikissa sähköisissä ohjelmoitavissa järjestelmissä tietokoneiden keskusyksiköistä puolijohdesiruihin saattaa ilmetä vuoden 2000 ongelmaksi kutsuttu virhe. Koska näitä järjestelmiä käytetään teollisuudessa (valmistusprosessin eri vaiheissa), kuljetuksessa, julkisissa palveluissa, jne., ne ovat riippuvaisia päivämäärästä, ja on tärkeää tietää miten järjestelmät saattavat reagoida vuosituhannen vaihtumispäivänä, siksi riskit on tunnistettava. Tekevätkö yhteisön hallinto ja jäsenvaltioiden kansalliset ja paikalliset hallinnot jonkinlaista yhteistyötä, jotta järjestelmät saataisiin mukautettua oikealla tavalla ja ilman riskiä? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1999) Komissio ja jäsenvaltioiden edustajat kokoontuvat säännöllisesti keskustelemaan vuoden 2000 ongelmasta. Kokouksissa jäsenvaltiot kertovat ongelman selvittelyn edistymisestä ja julkisen sektorin toimenpiteistä. Jäsenvaltiot myös ratkovat yhdessä komission kanssa ongelmia, jotka koskevat koko yhteisön laajuisia telemaattisia järjestelmiä. Niitä ovat esimerkiksi IDA-ohjelmasta rahoitetut järjestelmät.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3203/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: AUTOEUROPAn tilanne AUTOEUROPA on Fordin ja Volkswagenin yhteinen investointi Portugalissa, joka on saanut rakennerahastoista runsaasti varoja. Investoinnin ehtona on tietääkseni ollut tuotantoyksikön pitäminen toiminnassa vuoteen 2001 saakka sekä sitoutuminen pyrkiä jatkamaan tuotantoa kaudelle 2001-2014. Tuotantoyksikön suunnitteluvaiheen sopimukseen kuului myös kolmannen linjan avaaminen, mikä ei ole kuitenkaan toteutunut toistaiseksi. Toisaalta tiedetään, että Ford on hylännyt hankkeen, mikä sai komission tiedustelemaan Fordin ja Volkswagenin suunnitelmia AUTOEUROPAn tulevaisuudeksi. Edellä mainittuun viitaten, voiko komissio ilmoittaa: 1. Mitä syitä AUTOEUROPA on ilmoittanut sille, ettei se ole avannut kolmatta tuotantolinjaa, kuten aiemmin oli sovittu? Aikooko AUTOEUROPA avata kyseisen linjan? Koska? 2. Onko AUTOEUROPAn komissiolle toimittamien tietojen mukaan varmaa, että kaikkia yhteisön rahoitukselle asetettuja ehtoja noudatetaan, erityisesti ehtoa, jonka mukaan tuotannossa ja työllisyydessä ei tapahdu muutoksia? Mihin asti? Vuoteen 2001 vai 2014? 3. Mihin konkreettisiin poliittisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä Fordin ja Volkswagenin suhteen - tässä AUTOEUROPAn tapauksessa ja muissa näiden monikansallisten yritysten uusissa investointihankkeissa - mikäli todetaan, että sopimuksiin kirjattuja sitoumuksia ei ole noudatettu? Komission jäsenen Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4005/98 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle (5. tammikuuta 1999) Aihe: Santanderin kaupunkia (Espanja) koskevat investoinnit Mitä töitä, hankkeita, aloitteita jne. on rahoitettu vuodesta 1994 alkaen tai on määrä rahoittaa vuoden 1999 loppuun mennessä rakennerahastoista ja koheesiorahastosta Santanderissa, joka on Cantabrian (Espanja) pääkaupunki ja tavoite 1 -alue? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1999) Santanderin kaupunki saa tukea rakennerahastoista toisaalta kahden Cantabrian aluetta koskevan toimenpideohjelman - "Programa operativo de Cantabria" ja "Programa operativo regional de Cantabria" puitteissa sekä toisaalta kansallisen "Programa operativo de medio ambiente local" -ohjelman osana. On aiheellista muistuttaa, että rakennerahastojen rahoitusvarat myönnetään ohjelmille ja että niiden osana yhteisrahoitettavien hankkeiden valinnasta vastaavat niiden täytäntöönpanosta huolehtivat viranomaiset, lukuun ottamatta tietyn suuruusluokan hankkeita, jotka käsitellään erillisinä. Komissio ei tämän vuoksi voi vastata kovin täsmällisesti arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin. Edellä mainittujen toimenpideohjelmien seurantakomiteoiden viimeisimmissä kokouksissa esitettyihin täytäntöönpanoa koskeviin kertomuksiin tutustuessaan komissio on kuitenkin voinut yksilöidä tiettyjä Santanderin kaupungin hyväksi toteutettuja hankkeita, joiden kokonaiskustannuksia ei kuitenkaan ollut täsmennetty. Luettelo näistä hankkeista toimitetaan suoraan kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristöön. Edellä mainittujen toimenpiteiden lisäksi Santander saa Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastosta tukea Barrio de la Calle Alta o Promontorion, El Cabildon, Barrio Castilla Hermidan ja Barrio Pesqueron kaupunginosien yhtenäiselle kehityshankkeelle. Kokonaiskustannukset ovat 10 miljoonaa euroa, josta yhteisön rahoitusosuus on 7 miljoonaa euroa. Santanderin kaupunki saa myös rahoitusapua merkittävälle erilliselle "Primera fase del saneamiento integral de la bahía de Santander" -hankkeelle, jonka kokonaisinvestoinnit ovat 25,32 miljoonaa euroa. EAKR:n rahoitusosuus on 17,72 miljoonaa euroa. Koheesiorahasto puolestaan osallistuu edellä mainitun Santanderin lahden puhdistamista koskevan hankkeen toiseen vaiheeseen. Rahaston rahoitusosuus 28,54 miljoonan euron kokonaisinvestoinneista on 22,83 miljoonaa euroa.