ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1672/03 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. ASP kampasimpukoissa — Ranskassa käytössä oleva testausjärjestelmä.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0212 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1672/03 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (13. toukokuuta 2003) Aihe: ASP kampasimpukoissa Ranskassa käytössä oleva testausjärjestelmä Mitä Ranskan toimivaltaisten viranomaisten antamia tietoja on käytettävissä vuodesta 1998 lähtien tehdyistä kampasimpukoiden ASP-testeistä? Miten kattavia kyseiset tiedot ovat? Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut varmistaakseen, että Ranskan testausjärjestelmä on ollut asianmukainen neuvoston direktiivin 91/492/ETY(1) muutosten tultua voimaan? (1) EYVL L 268, 24.9.1991, s. 1. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2003) Viimeisin kertomus terveyttä koskevista vaatimuksista elävien simpukoiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/492/ETY täytäntöönpanon arvioimiseksi tehdystä tarkastusmatkasta Ranskaan (15.29. lokakuuta 2001) on julkaistu unionin Internet-sivulla (http://europa.eu.int/comm/food/fs/inspections/vi/reports/index_en.html). Kertomuksessa korostetaan joitakin yleisiä puutteellisuuksia biotoksiinien valvonnassa. Erityisistä ongelmista kampasimpukoiden ASP-testauksessa ei kuitenkaan mainita. Komissio ottaa kuitenkin yhteyttä Ranskan viranomaisiin saadakseen lisätietoja tästä asiasta. Komissio tiedottaa asiasta parlamentin jäsenelle heti saatuaan Ranskan viranomaisten vastauksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0792/03 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Euro-sanan ja unionin symbolien käyttö.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0120 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0792/03 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (14. maaliskuuta 2003) Aihe: Euro-sanan ja unionin symbolien käyttö Euro-sanaa käytetään etuliitteenä lukuisien yritysten, tuotteiden ja palvelujen nimissä monissa Euroopan maissa (sekä EU:n sisällä että sen ulkopuolella), ja sama koskee unionin tunnusta ja muita symboleita (tähdet, liput jne.). Epäilemättä tämä lisää asianomaisten yritysten mainetta mutta herättää myös kysymyksen siitä, pitäisikö näiden symbolien käyttöön saada viranomaisten lupa, jotta niiden arvo ei alenisi. Edellytetäänkö yrityksiltä tai yksityishenkilöiltä lupaa euro-sanan ja unionin symbolien käyttämiseen? Jos edellytetään, mitä menettelyä noudatetaan, milloin lupa on myönnetty ja mikä unionin elin sen on myöntänyt? Onko säädetty seuraamuksista, ja missä tapauksissa, niitä varten, jotka ovat käyttäneet euro-sanaa ja unionin symboleja ilman lupaa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2003) Komission tietojen mukaan nimille euro tai eurocent ei ole jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä myönnetty tekijänoikeussuojaa. Komission yksiköt ovat suunnitelleet euron symbolin. Siksi symboli kuuluu Euroopan yhteisölle, jota komissio edustaa tässä tarkoituksessa. Komissio ei kuitenkaan vastusta euron symbolin käyttöä, vaan se päinvastoin tukee sitä. Se ei kuitenkaan salli symbolin yksinomaista käyttöä miltään taholta(1). Komissio haluaa tältä osin korostaa, ettei se voi antaa lupaa kaikenlaiselle euron symbolin käytölle. Komissio haluaa tukea euron käyttöä valuutan tunnuksena. Muunlaista käyttöä pitäisi arvioida tapauskohtaisesti, ja huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti kolmannen osapuolen oikeuden, esimerkiksi tavaramerkkioikeuden, mahdolliseen rikkomiseen, jos merkki on aivan samanlainen tai erehdyttävästi samankaltainen. Unionin tunnuksen käytöstä voidaan todeta, että Euroopan neuvoston ja komission sopimien perusteiden mukaan kolmas osapuoli voi käyttää unionin tunnusta, mikäli symbolin käyttö ei - aiheuta sekaannusta käyttäjän ja unionin tai Euroopan neuvoston välillä - liity tavoitteisiin tai toimiin, jotka ovat ristiriidassa unionin tai Euroopan neuvoston periaatteiden tai päämäärien kanssa. Lupa saada käyttää unionin tunnusta ei tarkoita, että sitä saisi käyttää yksinoikeudella, eikä tunnusta tai mitään samankaltaista merkkiä tai logoa saa ottaa yksinomaiseen käyttöön rekisteröimällä tai muulla tavoin. Pääsihteeristö on käytettävissä, jos halutaan tutkia konkreettisia hankkeita ja varmistaa niiden yhteensopivuus edellä mainittujen kriteerien kanssa. Sanan eurooppalainen käyttöön ei liity rajoituksia. Pariisin sopimuksen 6 b artikla suojaa sanayhdistelmien Euroopan yhteisö ja Euroopan talousyhteisö sekä lyhenteiden (EY, ETY jne.) käyttöä. (1) Komission tiedonanto KOM(1997) 418, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1997, euron tunnuksen käytöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1196/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Massan kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1196/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Massan kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Massan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja urheilutoimintaan, joka edistää vammaisten sopeutumista yhteiskuntaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Massan kunta esittänyt vammaisurheiluohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Massan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 ja E-1203/03 (23. huhtikuuta 2003) Komissio tunnustaa, että vammaisten sopeuttaminen yhteiskuntaan urheilutoiminnan kautta on tärkeää, mutta sillä ei ole asiaan liittyvää erityisohjelmaa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien Italian kuntien saaman Euroopan aluekehitysrahaston mahdollisen osarahoituksen osalta kysyjää kehoitetaan tutustumaan hänen kirjallisiin kysymyksiinsä E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3), E-1124/03 ja E-1125/03(4) annettuihin komission vastauksiin. (1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 96. (2) Katso sivu 160. (3) EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 172. (4) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2044/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Pienet ja keskisuuret yritykset.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0245 - 0245



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2044/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (19. kesäkuuta 2003) Aihe: Pienet ja keskisuuret yritykset Sellaisten yritysten, joista yliopistot omistavat yli 25 prosenttia, ei katsota kuuluvan pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, ja siten ne eivät voi saada toimintansa aloittaville korkean teknologian yrityksille tarkoitettuja avustuksia tai tukia, kuten Smart-tukea. Kyseiset yritykset eivät myöskään voi osallistua LINK- ja TCS-ohjelmiin. Voiko komissio ilmoittaa, aiotaanko pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaa määritelmää tarkistaa lähiaikoina, jotta myös yliopistoyritykset voisivat saada edellä mainittuja tukia? Jos tällainen tarkistus aiotaan tehdä, voiko komissio ilmoittaa, milloin se tehdään? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2003) Komissio voi vahvistaa, että se antoi 6. toukokuuta 2003 suosituksen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten muutetusta määritelmästä(1). Tämän muutoksen ansiosta yrityksiä voidaan tietyin edellytyksin pitää pieninä ja keskisuurina yrityksinä (pk-yrityksinä), vaikka korkeakoulut tai voittoa tavoittelemattomat tutkimuskeskukset omistaisivat niistä yli 25 prosenttia, ja näin niiden on helpompi päästä pk-yritysten tukitoimien piiriin. Edellytykset luetellaan suosituksen liitteessä olevassa 3 artiklassa. Lisätietoja on saatavilla seuraavalla Internet-sivustolla: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/sme_definition/index_en.htm. (1) EUVL L 124, 20.5.2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0835/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Frosinonen kunnan käyttämät Life III -ohjelman varat, viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan toimintaohjelman sekä ympäristökasvatus- ja valistustoimiin tarkoitetut varat.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0097 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0835/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (18. maaliskuuta 2003) Aihe: Frosinonen kunnan käyttämät Life III -ohjelman varat, viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan toimintaohjelman sekä ympäristökasvatus- ja valistustoimiin tarkoitetut varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut alueelliset viranomaiset ovat myöntäneet hankkeille Euroopan unionin varoja huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Euroopan komissio on useaan otteeseen ilmaissut huolestuneisuutensa siitä, että paikallisviranomaiset käyttävät riittämättömästi Euroopan unionin varoja. Koska joillakin tietyillä alueellisilla yksiköillä, kuten esimerkiksi Frosinonen kunnalla, on erityisen suuri tarve käyttää Euroopan unionin varoja ympäristönsuojelutoimiin, voiko komissio ilmoittaa: 1. onko Frosinonen kunta esitellyt hankkeita Life III -ohjelmaa, viidettä ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevaa toimintaohjelmaa, ja siihen liittyviä ympäristökasvatus- ja valistustoimia varten; 2. onko kyseisiä hankkeita varten saatu rahoitusta; 3. onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 ja E-1059/03 (5. toukokuuta 2003) Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle vastauksena edellä mainittuihin kysymyksiin, että Frosinonen, Fiumicinon, Anconan, Carraran, Livornon, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esitelleet yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Tämä koskee vuoden 2003 valintakierrosta. Firenzen kunta ehdotti vuonna 2002 kaksi LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, joille ei saatu rahoitusta. Vuosina 2000 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Massan kunta ehdotti vuonna 2000 yhtä LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, jolle ei saatu rahoitusta. Vuosina 2002 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Praton kunta ei ehdottanut vuosina 2000 ja 2002 yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Vuonna 2003 se jätti yhden hanke-ehdotuksen. Sen arviointimenettely on parhaillaan käynnissä ja saatetaan päätökseen syyskuussa 2003. Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puitteissa ei ole suunnitteilla yhteisön rahoitusta. Mikään kysyjän mainitsemista kunnista ei ole käyttänyt yhteisön rahoitusta ympäristökasvatus- ja valistustoimiin vuodesta 2000 lähtien.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1051/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Maceratan kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1051/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Maceratan kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Maceratan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja ympäristönsuojeluun. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Maceratan kunta esittänyt Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Maceratan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 ja E-1059/03 (5. toukokuuta 2003) Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle vastauksena edellä mainittuihin kysymyksiin, että Frosinonen, Fiumicinon, Anconan, Carraran, Livornon, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esitelleet yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Tämä koskee vuoden 2003 valintakierrosta. Firenzen kunta ehdotti vuonna 2002 kaksi LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, joille ei saatu rahoitusta. Vuosina 2000 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Massan kunta ehdotti vuonna 2000 yhtä LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, jolle ei saatu rahoitusta. Vuosina 2002 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Praton kunta ei ehdottanut vuosina 2000 ja 2002 yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Vuonna 2003 se jätti yhden hanke-ehdotuksen. Sen arviointimenettely on parhaillaan käynnissä ja saatetaan päätökseen syyskuussa 2003. Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puitteissa ei ole suunnitteilla yhteisön rahoitusta. Mikään kysyjän mainitsemista kunnista ei ole käyttänyt yhteisön rahoitusta ympäristökasvatus- ja valistustoimiin vuodesta 2000 lähtien.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0974/03 esittäjä(t): David Bowe (PSE) neuvostolle. Falun Gong -liike.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0115 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0974/03 esittäjä(t): David Bowe (PSE) neuvostolle (26. maaliskuuta 2003) Aihe: Falun Gong -liike Hongkongin hallitus on ilmoittanut tekevänsä huomattavia myönnytyksiä kiistanalaisten, kansankiihotuksen vastaisten lakien (perustuslain 23 pykälä) täytäntöönpanossa sen jälkeen, kun Hongkongissa on julkisesti esitetty huolestuttavia arvioita, joiden mukaan alueella saatetaan alkaa rajoittaa kansalaisten perusvapauksia. Mitä toimia komissio on harkinnut Hongkongin tilanteen seuraamiseksi ja sen varmistamiseksi, että uskonnonvapauden rajoittamista Kiinassa käsitellään edelleen Euroopan unionin ja Kiinan välillä käytävässä, ihmisoikeuksia koskevassa vuoropuhelussa? Vastaus (22. heinäkuuta 2003) Neuvosto muistuttaa, että EU korostaa pitävänsä tärkeänä ihmisoikeuksien sekä uskonnon- ja uskonvapauden kunnioittamista kaikessa Kiinan kanssa käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa ja aikoo vastaisuudessakin tehdä näin kaikissa yhteyksissä. EU kehottaa kaikissa ihmisoikeuksia koskevaan vuoropuheluun kuuluvissa kokouksissa Kiinan viranomaisia kunnioittamaan Falun Gong -liikkeen kannattajien ihmisoikeuksia. Lisäksi EU:n jäsenvaltioiden Pekingin- ja Hongkongin -edustustojen päälliköt seuraavat hyvin tiiviisti ihmisoikeustilanteen kehittymistä. EU antoi 15. huhtikuuta 2003 Hongkongin peruslain 23 artiklaa koskevan julkilausuman. Euroopan unioni aikoo seurata tilannetta tiiviisti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0826/03 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Euroopan komission alaisuudessa ollut yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevä työryhmä (BEST).



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0095 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0826/03 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (18. maaliskuuta 2003) Aihe: Euroopan komission alaisuudessa ollut yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevä työryhmä (BEST) Voiko komissio kertoa, minkä verran sen alaisuudessa lokakuusta 1997 huhtikuuhun 1998 toimineen yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän (BEST) jäsenille maksettiin kulukorvauksia ja palkkaa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 2003) Lokakuun 1997 ja huhtikuun 1998 välisenä aikana toimineen yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän BEST-työryhmän jäsenet eivät saaneet palkkaa, mutta heidän matkakulunsa korvattiin ja heillä oli oikeus enintään 221,84 ecun(1) suuruiseen päivärahaan. Lisäksi yrittäjäjäsenillä/valtioista riippumattomilla jäsenillä oli oikeus 400 ecun päiväkohtaiseen kiinteään korvaukseen, jota sai enintään kahdelta päivältä kokousta kohti (mukaan luettuna mahdollinen kokoukseen valmistautumiseen käytetty aika)(2). Maksujen kokonaismäärä oli 118 575,83 ecua. Syyskuussa 1998 työryhmän jäsenet kutsuttiin ylimääräiseen kokoukseen, jossa heillä oli tilaisuus ilmaista mielipiteensä toimintasuunnitelman luonnoksesta, jonka komissio oli valmistellut työryhmän raportin pohjalta. Tämän kokouksen osalta korvattiin jäsenten matkakustannukset, ja heillä oli oikeus enintään 221,84 ecun suuruiseen päivärahaan. Maksujen kokonaismäärä oli 6 308,36 ecua. (1) Asiasta vastaava pääjohtaja hyväksyi tämän päivärahan enimmäismäärän, joka on kaksinkertainen tavalliseen määrään nähden, soveltaen komission ulkopuolisiin asiantuntijoiksi kutsuttuihin henkilöihin sovellettavista säännöistä matka-, oleskelu- ja matkan aikana syntyneiden kulujen korvaamiseksi annetun asetuksen 6 artiklan 1 kohdan edellytyksiä, jotta voitiin ottaa huomioon hyvin tiukka aikataulu, jossa työryhmä joutui työskentelemään. (2) Komission ja jäsenten sopimusten mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0121/03 esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) neuvostolle. Pohjoiskorealaiset pakolaiset.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0121/03 esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) neuvostolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: Pohjoiskorealaiset pakolaiset Euroopan unioni on Yhdysvaltojen jälkeen UNHCR:n (Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun) tärkein rahoittaja. Äskettäin ilmestyneessä UNHCR:n tilastollisessa vuosikirjassa ei kiinnitetä huomiota arviolta 200 000:een Kiinassa oleskelevaan pohjoiskorealaiseen pakolaiseen. UNHCR:n mukaan Kiina estää kansainvälisen pakolaislainsäädännön vastaisesti järjestön pääsyn alueelle, jossa monet pohjoiskorealaiset piileksivät. Kuitenkin UNHCR:llä olisi seitsemän vuotta sitten Kiinan ja UNHCR:n välillä tehdyn sopimuksen perusteella oltava esteetön pääsy pakolaisten luokse. UNHCR on tähän asti kieltäytynyt mahdollisuudesta turvautua välimiesmenettelyyn, joka myös sisältyy kyseiseen sopimukseen. Antaessaan varoja UNHCR:n käyttöön lahjoittajavaltioilla on mahdollisuus korvamerkitä tukensa. Onko Euroopan unioni valmis käyttämään tätä keinoa myöntäessään tukea pohjoiskorealaisten pakolaisten vastaanottamiseksi Kiinassa? Jos vastaus on kielteinen, miksei EU halua korvamerkitä tukeaan? Onko Euroopan unioni valmis kehottamaan UNHCR:ää turvautumaan mahdollisuuteen viedä sen ja Kiinan väliset riita-asiat sitovan välimiesmenettelyn ratkaistaviksi? Jos vastaus on kielteinen, miksi EU ei halua esittää kyseistä kehotusta? Vastaus (21. heinäkuuta 2003) Neuvosto muistuttaa, että niin unionin jäsenvaltiot kuin yhteisökin suorittavat UNHCR:lle huomattavan suuria maksuja, vaikka yhteisö ei olekaan UNHCR:n jäsen. Neuvosto ei voi asettaa ehtoja jäsenvaltioiden UNHCR:lle suorittamien maksujen käytölle eikä puuttua UNHCR:n arvioihin sen kahdenvälisistä suhteista Kiinaan. Yhteisön suorittamien maksujen osalta neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä esittämään kysymyksensä suoraan komissiolle. EU on Kiinan kanssa puolivuosittain käymässään ihmisoikeuksia koskevassa poliittisessa vuoropuhelussa ottanut toistuvasti esille pohjoiskorealaisten turvapaikanhakijoiden kohtelun Kiinassa. Viimeisimmän vuoropuhelukierroksen yhteydessä 5.6. maaliskuuta 2003 EU myös kannusti Kiinaa tekemään yhteistyötä UNHCR:n kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0133/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle. Portugalin kieli Euronews-uutiskanavalla.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0133/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: Portugalin kieli Euronews-uutiskanavalla Esitin 20. marraskuuta 2002 kirjallisen kysymyksen P-3364/02(1) edellä mainitusta aiheesta. Ilmaisin huolestuneisuuteni sellaisten tiedotusvälineissä esiintyneiden uutisten johdosta joita ei tietääkseni vielä ole kumottu että portugalinkielisestä Euronewsista vastaavat 16 portugalilaista työntekijää aiotaan sanoa irti. Tämä merkitsi asianomaisten sosiaalisten seurausten lisäksi myös sitä, että portugalinkielisiä Euronews-lähetyksiä ollaan pian lopettamassa. Ilmaisin vielä pelkoni siitä, että nykyään www.euronews.net -verkkosivulla julkaistavien portugalinkielisten uutisten tulevaisuus saattaa myös olla vaarassa. Kuten tiedetään, yli 200 miljoonan ihmisen puhuma portugali on maailman kuudenneksi puhutuin kieli ja kolmanneksi levinnein eurooppalainen maailmankieli englannin ja espanjan jälkeen. Komissio toteaa 6. tammikuuta 2003 antamassaan vastauksessa osallistuneensa keskusteluun Euronews-kanavan rakenteen kehittämisestä. Komission mukaan tähän mennessä on ollut ilman muuta selvää, että Euronews kattaa koko Euroopan, ja komissio aikoo varmistaa, että myös uusi järjestelmä on Euroopan laajuinen ja kattaa mahdollisimman monta Euroopan unionin kieltä, mukaan lukien tietysti portugalin. Olen tyytyväinen tähän selkeään kantaan ja toivon, että siinä pysytään. Komissio ei kuitenkaan vastannut kysymykseeni, joka koski 16 portugalilaisen työntekijän mahdollista irtisanomista. Näin ollen pyydän komissiota vastaamaan seuraavaan kysymyksiin: Tietääkö komissio Euronews-kanavan 16 portugalilaisen työntekijän mahdollisesta irtisanomisesta? Mihin toimiin komissio on jo ryhtynyt tai aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että Euronews-lähetyksiä jatketaan niin, että niissä käytetään, kuten komissio on itse vahvistanut, mahdollisimman montaa Euroopan unionin kieltä, mukaan lukien tietysti portugalia? (1) EYVL C 242 E, 9.10.2003, s. 54. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2003) Komissio haluaisi muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että EuroNewsilla ei ole velvollisuutta raportoida henkilöstöpolitiikastaan, sillä komission kanssa tehty yleissopimus ei kata henkilöstöön liittyviä kysymyksiä, jotka ovat EuroNewsin sisäinen asia. Komissio voi lisäksi kertoa, että EuroNews ja yleisradioyhtiö Radiotelevisão Portuguesa (RTP) ovat juuri uudistaneet vuonna 1999 tehdyn sopimuksensa jatkaakseen yhteistyötään samoin kuin EuroNewsin portugalinkielisiä lähetyksiä. Sopimuksen ansiosta kanava myös säilyttää nykyisen monikielisen luonteensa.