KIRJALLINEN KYSYMYS P-2855/00

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(5. syyskuuta 2000)

Aihe: Neuvoston direktiivi syrjinnän torjumisesta

Voisiko komissio antaa lisätietoja direktiivistä 2000/43/EY(1), jossa säädetään rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumisesta? Direktiivissä edellytetään rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatonta yhdenvertaista kohtelua. Direktiivin sisältämä rodun ja etnisen alkuperän määritelmä on niukka; kansalaisuutta ei oteta huomioon eikä ihonväriä mainita.

Voisiko komissio antaa yksityiskohtaisia lisätietoja direktiivistä, erityisesti säädöksen täytäntöönpanon perusteista, sen pääkohdista ja direktiivin päätavoitteista?

Voisiko komissio samoin ilmoittaa, miksi se näyttää jättävän huomioimatta kansalaisuuden rodun ja etnisen alkuperän yhteydessä (johdanto-osan 13 kappale)?

(1) EYVL C 180, 19.7.2000, s. 22.

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(4. lokakuuta 2000)

Rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annettu neuvoston direktiivi 2000/43/EY(1) hyväksyttiin neuvoston päätöksellä yksimielisesti 29. kesäkuuta 2000. Komissio esitti direktiiviehdotuksen 25. marraskuuta 1999(2). Säädöksen antamisen syitä selvitettiin yksityiskohtaisesti ehdotukseen liitetyissä perusteluissa, joissa mainittiin pyrkimys ottaa käyttöön rotuun perustuvalta syrjinnältä suojeleva yhteinen säädös, jota sovellettaisiin kaikkiin unionin kansalaisiin ja joka vahvistaisi ja lisäisi jäsenvaltioiden jo ennestään antamaa suojelua. Direktiivi tulee vahvistamaan unionin perusarvoja vapautta, demokratiaa, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista sekä oikeusvaltion periaatteita. Lisäksi se tulee edistämään taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

Direktiivissä taataan vähimmäissuoja rotuun perustustuvalta syrjinnältä kaikissa jäsenvaltioissa ja määritetään välitön ja välillinen syrjintä. Direktiivi antaa syrjinnän uhreille oikeussuojaa oikeudenkäynti- tai hallintomenettelyssä ja mahdollistaa asianmukaisten seuraamusten määräämisen syrjintään syyllistyneille. Todistustaakka on käänteinen (yksityisoikeudellisissa tapauksissa), mikäli syrjinnästä on todennäköistä näyttöä ja mikäli tuomioistuin tai muu elin on hyväksynyt kantajan väitteet. Direktiivissä taataan suoja häirintää vastaan, se kattaa työn ja koulutuksen, sosiaalisen suojelun (mukaan lukien sosiaaliturva ja terveydenhuolto), sosiaalietuudet sekä tavaroiden ja palveluiden saatavuuden ja tarjonnan, asuminen mukaan lukien. Jäsenvaltioiden on tiedotettava maassaan sovellettavista syrjintää torjuvista toimenpiteistä sekä perustettava yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi elimiä jos ne eivät ole niin jo tehneet joiden toimivaltaan kuuluu avustaa syrjinnän uhriksi joutuneita henkilöitä, teettää selvityksiä ja tutkimuksia sekä julkaista raportteja ja suosituksia. Jäsenvaltioilla on direktiivin voimaantulosta alkaen kolme vuotta aikaa toteuttaa tarvittavat toimenpiteet direktiivin täytäntöönpanemiseksi.

Direktiivissä ei määritetä termiä rotu tai etninen alkuperä. Kuitenkin siinä sanotaan selvästi, että direktiiviä täytäntöön pannessaan jäsenvaltiot eivät ole velvollisia soveltamaan direktiiviä kansalaisuuteen perustuvaan erilaiseen kohteluun. EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa, johon direktiivi perustuu, ei viitata kansalaisuuteen. Kansalaisuuteen perustuva kohtelu määritetään sen sijaan tarkasti 12 artiklassa, minkä vuoksi se on jätetty 13 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle.

Komissio ei ole sitä mieltä, että ihonväriin liittyvät kysymykset olisi jätetty direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Vaikka 13 artiklassa ei suoraan viitata ihonväriin, komissio katsoo, että ihonväri on tärkeä tekijä määritettäessä henkilön etnistä alkuperää ja että ihonväriin perustuva syrjintä on siten direktiivin vaatimusten vastainen.

(1) EYVL L 180, 19.7.2000.

(2) KOM(1999) 566 lopullinen.