Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3226/97 komissiolle esittäjä(t): Sirkka-Liisa Anttila (ELDR) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Tuotannon tehostumisen vaikutus Puolan ja Unkarin maataloudessa ja sen merkitys unionin maataloustuotannon tasapainoon Agenda 2000 tähtää ensisijaisesti sekä unionin itälaajentumiseen että EU:n maataloustuotannon kilpailukyvyn parantamiseen maailmanlaajuisilla elintarvikemarkkinoilla. Itälaajentumisen mukana Euroopan unioniin ovat tulossa Unkari ja Puola, joilla on erittäin merkittävä maataloustuotantopotentiaali. Jo pelkästään Puolan peltopinta-ala Hollannin tehokkuudella hoidettuna kykenisi ruokkimaan EU:n kansalaiset. Komission selvityksistä puuttuu tarkempi analyysi siitä, miten uusien jäsenmaiden maataloustuotteet tulisivat liikkumaan yhteismarkkinoilla liittymisen jälkeen. Kun komissiolla ei ole tästä asiasta esitettynä minkäänlaisia arvioita, puuttuu laajentumisen vaikutusten arvioinnista keskeinen elementti. Unkarin ja Puolan liittymisen jälkeen läntisestä Euroopasta tullaan viemään sekä osaamista että pääomaa ko. jäsenmaihin, joten näiden maiden tuotantopotentiaali tulee olemaan nykyistä paljon tehokkaammassa käytössä, mikä merkitsee kasvavia elintarvikemääriä EU:n yhteismarkkinoille. Kun EU:ssa on arvioitu nykyisten jäsenmaiden tuotannolla 2000-luvun alussa syntyvän mm. viljan, maitotuotteiden ja naudanlihan ylituotantoa, on tätäkin taustaa vasten ensiarvoisen tärkeätä selvittää uusien jäsenmaiden tuotannon vaikutus ylituotantotilanteeseen. Onko tarkoitus kiintiöidä uusien jäsenmaiden tuotanto aivan kuten tehtiin Ruotsin, Suomen ja Itävallan liittyessä (maitokiintiö, sokeri- ja tärkkelyskiintiöt sekä EU-tukeen oikeutetun pellon kokonaismäärä)? Jos kiintiöitä aiotaan käyttää, minkä ajankohdan tasolle ne on ajateltu sitoa? Miten estetään uusien merkittävien maataloustuotantomaiden Unkarin ja Puolan liittymisen mahdolliset kielteiset vaikutukset unionin maataloustuotannon tasapainoon? Milloin komissio julkaisee selvitykset tehokkuuden kasvun vaikutuksista tuotantoon Unkarissa ja Puolassa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 1997) Agenda 2000 -asiakirjassa ((KOM (97) 2000 lopullinen. )) komissio on esitellyt kattavasti ehdotuksensa yhteisön tuleviin haasteisiin vastaamiseksi sisällyttäen siihen unionin uuden rahoituskehyksen, tulevan laajentumisen sekä rakennepolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan uudistukset. Uusien jäsenvaltioiden on sovellettava yhteisön maatalousalan säännöstöä kokonaisuudessaan sellaisena kuin se on voimassa liittymishetkellä, mukaan lukien tuotantokiintiöt ja muut tarjonnan säätelykeinot, lukuun ottamatta siirtymäkauden toimenpiteitä siinä laajuudessa kuin ne katsotaan välttämättömiksi. Täsmälliset järjestelyt riippuvat liittymisneuvotteluiden tuloksesta ja yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta. Yhteisen maatalouspolitiikan esitettyihin uudistuksiin sisältyvät markkinahintatuen vähentäminen, suorat tuet ja integroitu maaseutupolitiikka. Näiden uudistusten tavoitteena on parantaa Euroopan maatalouden ja elintarviketeollisuuden kilpailukykyä niin sisä- kuin maailmanmarkkinoillakin ja varmistaa tuotannon sekä sisäisen ja ulkoisen kysynnän välinen tasapainoinen kehitys. Komissio on tutkinut hakijamaiden tilannetta pitkällä aikavälillä. Tulokset julkaistiin kymmenenä maakohtaisena kertomuksena vuoden 1995 puolivälissä sekä Madridissa joulukuussa 1995 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle annetussa maatalousstrategiaa koskevassa asiakirjassa ((CSE (95) 607. )). Huhtikuussa 1997 komissio julkaisi viljan, maidon ja lihan pitkän aikavälin tulevaisuudennäkymistä tutkimuksen, johon sisältyi myös ajantasaistettu arviointi hakijamaiden tulevaisuudennäkymistä. Komissio ajantasaistaa parhaillaan mainittuja kymmentä maakohtaista kertomusta ja jatkaa maiden kehityksen seuraamista.