KIRJALLINEN KYSYMYS P-3337/01

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(27. marraskuuta 2001)

Aihe: Nigeria

Pohjois-Nigeriassa Sokoton osavaltiossa sijaitseva islamilainen tuomioistuin tuomitsi 9. lokakuuta 2001 raskaana olevan naisen kuolemaan kivittämällä. Syynä oli esiaviollinen suhde. 30-vuotias Safiya Hussaini Tungar Dudu on ensimmäinen kuolemaantuomittu vuonna 2000 käyttöön otetun ankaran islamilaisen lain nojalla. Gwadadawan korkeimman islamilaisen tuomioistuimen tuomari Mohammed Bello Sanyinnawal tuomitsi naisen kuolemaan, sen jälkeen kun tämä oli tunnustanut esiaviollisen suhteen. Tuomioistuin ei kuitenkaan tuominnut miestä, jonka Safiya oli nimennyt rakastajakseen, todeten että todisteita ei ollut tarpeeksi. Safiyalle annettiin 30 päivää aikaa valittaa tuomiosta. Hänen puolustusasianajajansa valitti tuomiosta 25. lokakuuta 2001 ja pyysi tuomion täytäntöönpanon lykkäämistä odotettaessa sharian vetoomustuomioistuimen päätöstä. Nigerian senaatin puhemies Anyim Pius Anyim ilmoitti 25. lokakuuta 2001, ettei hän hyväksynyt islamilaisen tuomioistuimen antamaa tuomiota, koska nainen sai tuomion mutta mies ei, ja Nigerian hallitus tuki yksimielisesti valitusta.

Nigeriassa on ollut muitakin tapauksia, joissa shariaa on sovellettu esiaviollisiin suhteisiin, sen jälkeen kun kymmenisen osavaltiota otti kaksi vuotta sitten käyttöön tiukan islamilaisen lain. Viime tammikuussa Zamfaran osavaltiossa 17-vuotias tyttö, Bariya Mugazu, sai rangaistukseksi 100 ruoskaniskua, koska hänellä oli ollut esiaviollinen suhde. Tuomioistuin hylkäsi Bariyan järkyttävän todistuksen siitä, että kolme miestä oli raiskannut hänet, minkä jälkeen hän oli tehnyt heistä ilmoituksen poliisille, mutta miehiä ei rangaistu todistusten puuttuessa.

Mitä komissio on tehnyt tai mitä se aikoo tehdä tai mitä toimia se aikoo tukea sekä kahden- että monenvälisesti, jotta estetään Safiya Hussaini Tungar Dudun tuomitseminen ja jotta rohkaistaan Nigerian viranomaisia kumoamaan sharia ja vahvistamaan oikeusvaltion periaatetta maassa? Miten komissio aikoo toimia kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan ratkaista monessa islamilaisessa maassa yleinen ongelma, joka on teloitusten ja muiden rangaistusten, kuten ruoskinnan, järjestäminen julkisilla paikoilla? Näitä rangaistuksia annetaan usein rikoksista, joihin ei liity väkivaltaa, ennen kaikkea naisille, eivätkä ne ole kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaisia.

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(8. tammikuuta 2002)

Safiya Hussaini Tungar Dudun tapauksessa puolustus on valittanut tuomiosta ja Sokoton islamilainen vetoomustuomioistuin on lykännyt tuomion täytäntöönpanoa. Paikallisten lehtitietojen mukaan liittovaltion oikeuskansleri on jo ilmoittanut, ettei hän hyväksy tuomion vahvistamista eikä täytäntöönpanoa.

Euroopan unioni vastustaa tiukasti kuolemanrangaistuksen käyttöä. Kesäkuussa 1998 unioni päätti osana ihmisoikeuspolitiikkaansa tehostaa kansainvälisiä toimiaan kuolemanrangaistuksen vastustamiseksi.

Komissio odottaa valituksen käsittelyn tulosta.

Lisäksi unioni kannustaa jatkossakin Nigerian hallitusta poistamaan kuolemanrangaistuksen, parantamaan ihmisoikeuksien kunnioittamista ja lisäämään ihmisten tietoisuutta laillisista oikeuksistaan. Pohjois-Nigeriassa on parhaillaan käynnissä hanke kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi, ja ihmisoikeuksien sekä kansalaisyhteiskunnan edistäminen ovat maakohtaisessa tukistrategiassa määritettyjä aiheita.

Komissio toimii monin eri tavoin lopettaakseen eräissä islamilaisissa maissa harrastettavien julkisten ja erityisen julmien rangaistusten käytännön.

Yleisten asioiden neuvoston 9. huhtikuuta 2001 hyväksymissä unionin suuntaviivoissa, jotka koskevat suhtautumista yhteisön ulkopuolisiin maihin kidutukseen ja julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä asioissa, korostetaan, että ruumiillinen rangaistus katsotaan epäasialliseksi kohteluksi. Suuntaviivoissa esitettyjä unionin toiminnan periaatteita (liittyen esimerkiksi poliittiseen vuoropuheluun ja yleisiin tai yksittäisiin vetoomuksiin) sovelletaan näin ollen myös kysymyksessä mainitun ruoskimisen kaltaisiin rangaistuksiin.

Mitä tulee unionin toimiin Yhdistyneissä kansakunnissa, ihmisoikeustoimikunnan 57. istunnossa unioni otti esille tilanteen Nigeriassa. Julkilausumassaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien loukkaamisesta eri puolilla maailmaa unioni ilmaisi huolensa tietyissä Nigerian pohjoisissa osavaltioissa käyttöön otetun islamilaisen rikoslain (sharia) nojalla langetetuista ankarista ruumiillisista rangaistuksista.

Kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun estämiseksi Nigeriassa ja muissa yhteisön ulkopuolisissa maissa on jatkossakin käytettävissä varoja yhteisön talousarvion luvusta B7-7 (kansanvaltaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen aloite).