ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0152/02

esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) neuvostolle

(29. tammikuuta 2002)

Aihe: Espanjan hallituksen toimet globalisaatiota vastustavia liikkeitä kohtaan

Useiden lähteiden mukaan Espanjan sisäministeriö on perustanut niin kutsuttuja anti-globalisaatioyksiköitä.

Sisäministeriön kerrotaan luoneen kriisinhallintayksikköjä, jotka pystyvät tarvittaessa puuttumaan tilaisuuksiin, joita järjestetään Espanjan puheenjohtajuuskaudella vuoden 2002 ensimmäisen puoliskon aikana, ja erityisesti estämään mahdollisia konflikteja globalisaatiota vastustavien mielenosoitusten aikana.

Sen lisäksi sisäministeriö olisi tietojen mukaan päivittämässä tietokantaa Göteborgin, Genovan ja Barcelonan mielenosoituksiin osallistuneiden lukuisten henkilöiden henkilötiedoista. Tämä tietokanta sisältäisi eri eurooppalaisten poliisilaitosten antamaa tietoa edellä mainituissa kaupungeissa järjestetyistä protestoinneista.

Espanjan tiedustelupalvelu on lisäksi ilmoittanut, että he ovat viime joulukuusta lähtien pitäneet silmällä globalisaatiota vastustavien liikkeiden Internet-sivuja.

Onko Espanjan hallitus antanut neuvostolle tietoa näistä toimistaan?

Katsooko neuvosto, että edellä kuvatun tietokannan luominen on yksityisyyden suojasta ja henkilötietosuojasta annettujen yhteisön säännösten mukaista?

Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-0142/02, P-0152/02, P-0157/02, P-0180/02,P-0191/02 ja P-0205/02

(21. toukokuuta 2002)

1. Neuvosto kehottaa kiinnittämään huomiota Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklaan, jonka mukaan:

Tämän osaston (VI osasto: Määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa) määräyksillä ei rajoiteta niitä velvollisuuksia, joita jäsenvaltioilla on yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi sekä sisäisen turvallisuuden suojaamiseksi.

2. Tietosuojan osalta todetaan, että kaikki 15 jäsenvaltiota ovat ratifioineet Euroopan neuvoston yleissopimuksen vuodelta 1981 yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä.

3. Neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 13. heinäkuuta 2001 antamissa päätelmissä Eurooppa-neuvoston kokousten ja muiden vastaavien tilaisuuksien turvallisuudesta palautettiin mieliin Euroopan unionille asetettu tavoite pitää yllä ja kehittää unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena. Tällaisella alueella kansalaisilla on oltava oikeus ilmaista vapaasti mielipiteensä ja kokoontua rauhanomaisesti, eli oikeudet, jotka tunnustetaan Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksessa ja näitä oikeuksia on voitava käyttää olosuhteissa, joissa heidän oma turvallisuutensa tai muiden kansalaisten tai omaisuuden turvallisuus ei ole uhattuna.

Samoissa päätelmissä korostettiin, että on tärkeää käydä rakentavaa vuoropuhelua yleisten mielenosoitusten järjestäjien ja isäntämaan viranomaisten välillä ja pitää yllä tiiviitä kansainvälisiä yhteyksiä erityisesti jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten kesken, sen varmistamiseksi, että tällaisia laillisia mielenosoituksia eivät hyödynnä tai käytä väärin muut tahot, joiden tarkoituksena on syyllistyä yksin tai yhdessä väkivallantekoihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0448/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Kansalaisjärjestöt.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0448/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (21. helmikuuta 2002) Aihe: Kansalaisjärjestöt Mitkä järjestöt muodostavat kansalaisjärjestöjen sosiaalisen foorumin? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2002) Euroopan sosiaalisten kansalaisjärjestöjen keskustelufoorumilla (jota kutsutaan usein sosiaaliseksi foorumiksi) on 37 sosiaalialalla toimivaa eurooppalaista jäsenjärjestöä. Lisäksi useita täysjäsenyyteen tähtääviä hakemuksia on käsiteltävänä, ja ehdokasmaiden sosiaaliset kansalaisjärjestöt voivat nykyään osallistua foorumiin liitännäisjäseninä. Foorumin jäsenluettelo lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Lisätietoja saa foorumin www-sivuilta osoitteessa www.socialplatform.org.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0604/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalan selkäfileet, Meksiko.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0604/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (6. maaliskuuta 2002) Aihe: Tonnikalan selkäfileet, Meksiko Tonnikalan selkäfileetoimitusten kysyntä arvio tonnikalan selkäfileiden toimittamisesta yhteisön markkinoille lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä -nimisen tutkimuksen jälkeen komissio päätti sisällyttää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn kaudelle 20002003 vuotuisen 4 000 tonnin kiintiön tonnikalan selkäfileille, johon sovelletaan kuuden prosentin etuustullia. Toisaalta EU lupasi Meksikolle tarkastella ennen 1. syyskuuta 2001 mahdollisuutta myöntää vapaakauppasopimuksen puitteissa etuustullikiintiö tonnikalan selkäfileille. Missä vaiheessa nämä neuvottelut Meksikon kanssa ovat? 4 000 tonnin tonnikalan selkäfileekiintiötä, johon sovelletaan kuuden prosentin etuisuustullia, ei ole käytetty loppuun kumpanakaan voimassaolovuotena (2000 ja 2001). Katsooko komissio kuitenkin, että tarvitaan uutta etuustullikiintiötä kolmansista maista kuten Meksikosta tuotaville tonnikalan selkäfileille? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 2002) Yhteisön ja Meksikon yhteisneuvoston päätöksen N:o 2/2000/EY(1) 10 artiklan 5 kohdassa osapuolet velvoitetaan aloittamaan neuvottelut mahdollisuudesta myöntää tonnikalan selkäfileiden etuustullikiintiö ennen 1. tammikuuta 2002. Meksikon viranomaiset esittivät komissiolle neuvottelujen virallisen aloittamispyynnön 2. lokakuuta 2001 pidetyssä yhteisön ja Meksikon yhteisneuvoston kokouksessa. Komission edustajat ja Meksikon viranomaiset pitivät marras- ja joulukuussa 2001 teknisiä kokouksia edellä mainitun kiintiön myöntämismahdollisuuksien kartoittamiseksi. Muita aihetta käsitteleviä kokouksia ei ole toistaiseksi suunnitteilla. Kysymyksen toisen osan suhteen parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission vastaukseen parlamentin jäsenen aiemmin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1156/01(2). (1) KOM(2002) 125 lopullinen. (2) EYVL C 318 E, 13.11.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0983/02 esittäjä(t): Geneviève Fraisse (GUE/NGL) komissiolle. Sukupuoli-indikaattoreiden sisällyttäminen komission arviointikertomuksiin pienyrityksiä koskevasta eurooppalaisesta peruskirjasta.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0241 - 0241



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0983/02 esittäjä(t): Geneviève Fraisse (GUE/NGL) komissiolle (15. huhtikuuta 2002) Aihe: Sukupuoli-indikaattoreiden sisällyttäminen komission arviointikertomuksiin pienyrityksiä koskevasta eurooppalaisesta peruskirjasta Feiran Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2000 pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, joka velvoittaa Euroopan unionin viranomaiset tukemaan pienyrityksiä. Komissio on jo julkaissut kaksi kertomusta tämän peruskirjan toteuttamisesta jäsenvaltioissa, jotka ovat edistyneet joillakin aloilla, esimerkiksi yritysten perustamisessa, luoton saatavuudessa, jne. Onko komissiolla sukupuolen huomioon ottavia tilastoja tästä myönteisestä kehityksestä? Aikooko komissio sisällyttää seuraavaan kertomukseen arvion naisten ja miesten osuudesta pienyritysten kehittämisessä, ja tehdä selkoa siitä, millä keinoin sukupuolten tasa-arvoinen osallistuminen taataan? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2002) Feirassa kesäkuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymä pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja muodostaa keskeisen osan toimissa, jotka toteutetaan tavoitteena tehdä Euroopasta maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin talous vuoteen 2010 mennessä. Peruskirjassa tunnustetaan pienten yritysten liikkeellepaneva tehtävä Euroopan kilpailukyvyn, innovaatiotoiminnan ja työllisyyden kehittämisessä. Tässä yhteydessä peruskirja on lähinnä työkalu jäsenvaltioiden poliitikkojen parantamisessa ja koordinoimisessa pienten yritysten hyväksi. Sen täytäntöönpanoa koskevat raportit on laadittu jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. Koska naisten ja miesten väliseen tasa-arvoon liittyviä kysymyksiä ei ole otettu mukaan peruskirjan kymmeneen osa-alueeseen, tällaisen tiedon tuottaminen riippuu jäsenvaltioiden valinnasta. Tämän vuoksi on vaikeata antaa perusteellisia tietoja naisten ja miesten määrän jakautumisesta yritysmaailmassa. Komissio on kuitenkin vakuuttunut tämän kysymyksen merkityksestä pienille yrityksille ja yrittäjyydelle. Tässä yhteydessä komissio on tehnyt aloitteen käynnistääkseen vuonna 2002 hankkeen Yrittäjyyden edistäminen naisten keskuudessa, jonka tarkoituksena on tunnistaa jäsenvaltioiden hyviä toimintatapoja naisten yrittäjyyden edistämiseksi. Tulokset esitellään eurooppalaisessa foorumissa, joka järjestetään maaliskuussa 2003. Eurostat julkaisee piakkoin Statistics in Focus -sarjassa naisten ja miesten tasa-arvoa yritysten johdossa koskevan arvioinnin tulokset. Niiden ansiosta opitaan paremmin tuntemaan naisten ja miesten määrän jakautuminen yritysten johtotehtävissä. Tätä tietoa kerätään säännöllisesti työvoimatutkimuksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0939/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Tavaramerkkioikeudet.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0239 - 0239



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0939/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (10. huhtikuuta 2002) Aihe: Tavaramerkkioikeudet Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti asiassa Tesco vastaan Levi Strauss (asiat C-414/99, C-415/99 ja C-416/99) antamassaan ratkaisussa tavaramerkkien omistajien oikeuden päättää tuotteidensa myynnin ehdoista Euroopan unionissa. Aikooko komissio ehdottaa nykyisen lainsäädännön tarkistamista, jotta voidaan edistää kuluttajien oikeutta ostaa tuotteita kohtuuhintaan sisämarkkinoilla? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 2002) Komissio on erittäin tietoinen siitä, että kuluttajien ja toisaalta tavaramerkin haltijoiden taloudellisten etujen välillä on löydettävä oikea tasapaino. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen hiljattain asiassa Tesco vastaan Levi Strauss antama tuomio, joka vahvistaa tavaramerkkiin perustuvan oikeuden sammumisperiaatetta koskevan tuomioistuimen aiemman oikeuskäytännön, ei ole kuitenkaan antanut komissiolle aihetta tarkastella uudelleen päätöstään olla ehdottamatta oikeuden sammumista koskevan säännöstön muuttamista. Komissio seuraa siitä huolimatta tarkasti tavaramerkkiin perustuvan oikeuden sammumisesta käytävää keskustelua ja ryhtyy toimenpiteisiin, mikäli sellaista uutta ja merkittävää kehitystä ilmenee, joka oikeuttaisi tarkastelemaan asiaa uudelleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0781/02 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle. Eläkeläisten alennuskortti.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0214 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0781/02 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle (20. maaliskuuta 2002) Aihe: Eläkeläisten alennuskortti Onko komissio harkinnut Euroopan laajuisen eläkeläisten alennuskortin käyttöönottoa? Kortilla eläkeläiset voisivat saada alennuksia esimerkiksi julkisen liikenteen matkalipuista tai museoiden ja gallerioiden pääsymaksuista? Jos tällaista suunnitelmaa ei ole ollut, miksi ei? Milloin komissio aikoo tehdä asiaa koskevia ehdotuksia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2002) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut kirjallisiin kysymyksiin E-2326/01 (Gallagher)(1), E-2406/99 (McCartin)(2), E-1054/99 (Billingham)(3) sekä parlamentin kyselytunnilla marraskuussa(4) ja joulukuussa(5) 1998 esitettyihin suullisiin kysymyksiin H-1148/98 (Andrews) ja H-1023/98 (Evans). (1) EYVL C 93 E, 18.4.2002, s. 109. (2) EYVL C 93 E, 18.4.2002, s. 126. (3) EYVL C 348, 3.12.1999. (4) Kirjallinen vastaus, 15.12.1998. (5) Suullinen vastaus, 17.11.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0429/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Teknisten oppilaitosten aseman korottaminen.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0429/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (21. helmikuuta 2002) Aihe: Teknisten oppilaitosten aseman korottaminen Kreikassa käydään parhaillaan erityisen vilkasta keskustelua teknisten oppilaitosten (TEI) aseman korottamisesta. Maan hallitus päätti, käymättä vuoropuhelua yliopistoyhteisön kanssa, muuttaa tekniset oppilaitokset korkeamman asteen oppilaitoksiksi (AEI), mikä on herättänyt perusteltuja kysymyksiä sekä opetushenkilökunnan että korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden taholta. Voiko komissio ilmoittaa minulle, missä EU:n jäsenvaltioissa tekniset oppilaitokset ovat täysin samanarvoisia korkeakoulujen kanssa? Ovatko muiden jäsenvaltioiden korkeakouluista valmistuneet taloudellisesti ja institutionaalisesti täysin tasa-arvoisia teknisistä oppilaitoksista valmistuneiden kanssa? Ovatko teknisten oppilaitosten opettajat täysin tasa-arvoisia korkeakoulujen opettajien kanssa? Mitä ennakkoehtoja teknisten oppilaitosten on täytettävä yhteisön voimassa olevan lainsäädännön mukaan, jotta niistä tulee täysin samanarvoisia korkeakoulujen kanssa? Voiko niistä tulla täysin samanarvoisia, kun ne muutetaan tällä tavoin opistotasoisista oppilaitoksista korkeakouluiksi? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2002) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklan mukaan yhteisön on kunnioitettava jäsenvaltioiden vastuuta ja koulutusjärjestelmiensä järjestämisessä. Näin ollen kirjallisen kysymyksen aihe ei kuulu yhteisön toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1114/02 esittäjä(t): Luigi Cocilovo (PPE-DE) komissiolle. Komission Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 15. tammikuuta 2002 antaman ratkaisun (tapaus C-55/2000) johdosta suunnittelemat lainsäädäntötoimet.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0253 - 0253



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1114/02 esittäjä(t): Luigi Cocilovo (PPE-DE) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Komission Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 15. tammikuuta 2002 antaman ratkaisun (tapaus C-55/2000) johdosta suunnittelemat lainsäädäntötoimet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 12 ja 39 artiklassa kielletään kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä jäsenvaltioiden kansalaisten välillä. Tuomioistuin antoi 15. tammikuuta 2002 ratkaisun tapauksessa C-55/2000 (Gottardo vastaan Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS)). Tuomioistuimen ratkaistavaksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 234 artiklan nojalla annettu asia koski tapausta, jossa erään jäsenvaltion viranomaiset olivat estäneet erästä Euroopan unionin kansalaista, joka on toisen jäsenvaltion kansalainen, käyttämästä eläkeoikeuksiaan, joista määrätään erään kolmannen jäsenvaltion kanssa tehdyssä kahdenvälisessä sopimuksessa. Kyseisiä määräyksiä sovelletaan vain kahden sopimuspuolen kansalaisiin. Tuomioistuin kiinnitti huomion 39 artiklan määräyksiin ja totesi, että jäsenvaltion täytyy eläkeoikeuksien määrittämistä varten ottaa huomioon jonkin jäsenvaltion kansalaisten jossakin toisessa jäsenvaltiossa ansaitsemat vakuutuskaudet kaikissa tapauksissa, joissa se ottaisi omien kansalaistensa vastaavat vakuutuskaudet huomioon. Mitä lainsäädäntöaloitteita komissio on tehnyt tai aikoo tehdä Euroopan parlamentille ja neuvostolle sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot noudattavat tuomioistuimen päätöstä, ottaen huomioon edellä esitetyt seikat sekä sen, että kyseisestä ratkaisusta voisi olla hyötyä monille unionin kansalaisille? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2002) Asiassa Gottardo annetussa tuomiossa(1) todetaan, että jäsenvaltion ja kolmannen maan kesken tehdystä kahdenvälisestä sopimuksesta johtuvat etuudet on myönnettävä sopimukseen kuulumattomien toisten jäsenvaltioiden työntekijöille. Ratkaisu perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 39 artiklaan, jossa kielletään kaikki kansalaisuuteen perustuva jäsenvaltioiden työntekijöiden syrjintä. Mainitun tuomion seurauksena komissio on pyytänyt jäsenvaltioita ilmoittamaan sille mahdollisista käytännön vaikeuksista, jotka liittyvät kyseisen oikeuskäytännön soveltamiseen, sekä toimista, joita ne aikovat toteuttaa varmistuakseen siitä, että eri sopimukset ovat Euroopan yhteisön tuomioistuimen ennakkopäätöksen mukaisia. Komissio tutkii parhaillaan jäsenvaltioiden antamia vastauksia. (1) Asia C-55/00 Oikeustapauskokoelma 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0759/02 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Yhden verkon sääntö.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0759/02 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (19. maaliskuuta 2002) Aihe: Yhden verkon sääntö Eri lähteistä saatujen tietojen mukaan tanskalaiset ja hollantilaiset kutterit kalastavat samanaikaisesti kahdella tai jopa neljällä verkolla ja täydentävät näin saaliitaan sen sijaan, että siirtyisivät uusille pyyntipaikoille. Tämä on täysin ristiriidassa kestävän kalastuksen tavoitteiden ja biomassan säilyttämisen kanssa, koska näin kyseiset alueet kalastetaan tyhjiksi. Tähän liittyy läheisesti kysymys sivusaaliiden käytöstä. 1. Onko komissio tietoinen tästä käytännöstä? 2. Onko tämä pyyntimenetelmä yhteensopiva ns. yhden verkon säännön kanssa? 3. Jos menetelmä ei ole yhteisön sääntöjen mukainen, mitä komissio aikoo tehdä asialle? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. huhtikuuta 2002) Usein kalastusalukset kalastavat samanaikaisesti useammalla kuin yhdellä verkolla. Esimerkkinä voidaan mainita kalastus puomitroolilla (kaksitakilaisella puomitroolilla), jossa alukset tavallisesti käyttävät samanaikaisesti kahta verkkoa, yhtä aluksen kummallakin puolella. Toisena esimerkkinä voidaan mainita merirapujen tai kampeloiden kalastus kahdella (tai kolmella tai useammalla) ovellisella troolilla, jolloin alukset käyttävät kahdesta tai useammasta toisiinsa yhdistetystä troolista muodostuvaa pyydystä. Niin sanottu yhden verkon sääntö (kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30. maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98(1) 4 artikla) ei estä useamman kuin yhden verkon samanaikaista käyttöä, kunhan pyydysten silmäkoko täyttää asetuksessa säädetyt vaatimukset. Yleensä tämä tarkoittaa sitä, että samanaikaisesti käytettävien pyydysten silmäkokojen on oltava samat. Komission tietämyksen mukaan näin onkin asianlaita, kun kalastuksessa käytetään samanaikaisesti useampaa kuin yhtä pyydystä. (1) EYVL L 125, 27.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0410/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) neuvostolle. Yhteisön välitystoiminta ja Saharan konfliktiin liittyvä vankien vapauttaminen.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0093 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0410/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) neuvostolle (11. helmikuuta 2002) Aihe: Yhteisön välitystoiminta ja Saharan konfliktiin liittyvä vankien vapauttaminen Saharan pitkään kestäneestä konfliktista on ollut monien muiden seikkojen ohella seurauksena se, että kummallakin osapuolella on huomattavat määrät sotavankeja. Vangit viettävät aikaansa vuosi vuodelta vankilan kurjuutta sietäen. He ovat vain heikosti tietoisia syistä, miksi heidän on täytynyt elää vuosikausia ahtaissa oloissa kansainvälisten humanitaaristen sopimusten vastaisesti. Odoteltaessa historian ratkaisevan Espanjan entisen siirtomaan tulevaisuuden poliittisen kohtalon kukaan ei voi olla unohtamatta vankien kohtaloa. Heillä ei ole aavistustakaan, milloin heidän vankeutensa päättyy, kuten ei ole olemassa käsitystä siitäkään, milloin mainittu konflikti päättyy. Ottamatta kantaa asiaan liittyviin poliittisiin seikkoihin ja toimimatta mitenkään välittäjänä asiaa koskevissa ratkaisuissa, katsooko neuvosto, että yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa sen pitäisi ehdottaa lopullista humanitaarista ratkaisua, joka koskee kummankin puolen kaikkia vankeja, jotka kärsivät vankeudesta konfliktissa, jonka päättymisen ajankohta on epävarma? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0208/02 ja P-0410/02 (21. toukokuuta 2002) Neuvosto ilmoittaa kysyjälle, ettei se tunne El Aaiúnin vankilan tapahtumia, joihin kysyjä Carlos Canero González viittaa. Yleisesti ottaen neuvosto on hyvin huolestunut 1 350 yhä pidätettynä olevan (useimmat jo yli 20 vuotta) sotavangin kohtalosta. Asia vaatii nopeaa ja Geneven yleissopimuksen velvoitteiden mukaista ratkaisua. Neuvosto on aina korostanut, ettei pidä odottaa poliittisen prosessin päättymistä sitoutuakseen etsimään ratkaisua kiireellisiin humanitaarisiin kysymyksiin, kuten omaisten vierailut tai sotavankien vapauttaminen. Vähäisestä edistyksestä huolimatta neuvosto pahoittelee edelleen Saharan pakolaisten hyvin huolestuttavaa tilannetta Tindoufin leirillä ja toteaa samalla, että Länsi-Saharan kireä tilanne vaikeuttaa humanitaaristen kysymysten ratkaisua vielä entisestään. Myös juuri tästä syystä neuvosto, joka on säännöllisesti yhteydessä YK:n pääsihteerin henkilökohtaiseen edustajaan James Bakeriin ja kaikkiin kiistan osapuoliin, on valmis edesauttamaan luottamuksen ilmapiirin syntymistä asianomaisten osapuolten välille hyväksyttävään ratkaisuun pääsemiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0976/02 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. Ranskan asettama kielto brittiläisen naudanlihan tuonnille.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0240 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0976/02 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (4. huhtikuuta 2002) Aihe: Ranskan asettama kielto brittiläisen naudanlihan tuonnille Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen syyskuussa 2001 tekemän päätöksen mukaan Ranska ei ole onnistunut täyttämään velvoitteitaan yhteisössä, koska se on edelleenkin kieltänyt brittiläisen naudanlihan maahantuonnin. Tämän yksipuolisen toimen vuoksi brittiläiset tuottajat ovat kärsineet kaupallisia tappioita. - Mihin toimiin komissio on tähän mennessä ryhtynyt kiellon poistamiseksi, koska tuomioistuin antoi päätöksensä jo noin puoli vuotta sitten? - Miten brittiläisiä naudanlihatuottajia hyvitetään Ranskan laittomien toimien korvaamiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2002) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-1/00 komissio v. Ranskan tasavalta antama tuomio on päivätty 13. joulukuuta 2001. Pian tuomion jälkeen komissio pyysi Ranskaa antamaan tietoja toimista, joihin se ryhtyy tuomion täytäntöönpanemiseksi. Koska tyydyttävää vastausta ei saatu, Ranskan hallitukselle lähetettiin 21. maaliskuuta 2002 EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdan mukainen virallinen ilmoitus. Komission käynnistämä rikkomisesta johtuva menettely voi päätökseen vietynä johtaa siihen, että tuomioistuin määrää Ranskan hallituksen maksettavaksi kiinteämääräisen hyvityksen tai uhkasakon. Perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdassa ei kuitenkaan ole määräyksiä korvausten maksamisesta yksityishenkilöille. Mitä tulee tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, joka koskee jäsenvaltioiden velvollisuutta hyvittää yksityishenkilölle yhteisön lainsäädännön rikkomisella aiheuttamansa vahinko, arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin jäsenen Huhnen kirjalliseen kysymykseen E-3625/01.(1) (1) EYVL C 172 E, 18.7.2002, s. 99.