ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0306/02 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle. Köyhyys.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0180 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0306/02 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle (11. helmikuuta 2002) Aihe: Köyhyys Komissio ehdottaa tiedonannossaan keväällä Barcelonassa pidettävälle Eurooppa-neuvostolle mm. köyhyydelle altistuvien ihmisten määrän puolittamista. Tuoreimmat aihetta koskevat luvut vaikuttaisivat olevan vuodelta 1996, jolloin köyhyyden uhan alla eli 60 miljoonaa ihmistä (18 prosenttia väestöstä), joista 25 prosenttia oli alle 18-vuotiaita. Kun otetaan huomioon, että Eurostatilla on huomattavat tilastoresurssit käytössään, miten komissio selittää sen, ettei näin tärkeitä sosiaalitietoja päivitetä useammin? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 2002) Tiedonannossaan Barcelonan Eurooppa-neuvostolle(1) komissio käyttää vuoteen 1998 liittyviä tulojen jakautumista ja köyhyyttä koskevia tietoja. Kyseessä ovat tuoreimmat Euroopan laajuisesti vertailukelpoiset tiedot. Tiedot on saatu Euroopan yhteisön kotitalouksien kyselytutkimuksesta (ECHP). Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että viivästykset tämän alan tietojen saatavuudessa ovat aivan liian pitkiä. Komissio aikoo nopeuttaa kyselytutkimuksesta saatavien tietojen laadintaa, jotta vuoden 2003 keväällä kokoontuvan Eurooppa-neuvoston käytettävissä olevat tiedot olisivat peräisin vuoden 2000 tutkimuksesta, jolloin tiedonsaantia olisi nopeutettu vuodella. Komissio on lisäksi ehdottanut uuden välineen eli ansioita ja elinoloja koskevien yhteisön tilastojen (EU-SILC)(2) ottamista käyttöön. Tavoitteena on luoda yhteiset puitteet ansioita ja elinoloja koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä tuottamista varten. EU-SILC on määrä käynnistää vuonna 2003 kymmenessä jäsenvaltiossa (ja vuonna 2004 lopuissa), ja siitä on tarkoitus tulla tulojen jakautumista ja sosiaalista syrjäytymistä koskevien vertailukelpoisten tilastojen lähde unionin tasolla. Tietojen tuottamiseen liittyvää viivettä aiotaan lyhentää kahteen vuoteen: vuotta 2003 koskevat tiedot saadaan käyttöön mikrotason tietokantoina helmikuussa 2005 ja julkaistaan kesäkuussa 2005. (1) KOM(2002) 14 lopullinen. (2) KOM(2001) 754 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0475/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Nuorten huvittelutavoista aiheutuva yhteiskunnallinen konflikti.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0201 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0475/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Nuorten huvittelutavoista aiheutuva yhteiskunnallinen konflikti Andalusian autonomian korkein oikeus antoi äskettäin päätöksen, jonka mukaan Sevillan kaupunginhallituksen on ryhdyttävä toimiin nuorten juopottelun estämiseksi. Tämä osoittaa jälleen tarpeen tutkia sosiologisesta näkökulmasta yhteisön nuorten huvittelukäyttäytymistä. Nuorten ja naapuruston väliset ristiriidat ovat päivä päivältä huolestuttavampia, ja tämän vuoksi on tutkittava yhdessä syitä, keinoja ja ehdotuksia, joita yhteiskunnan on tarjottava tämän kiusallisen ongelman ratkaisemiseksi. Katsooko komissio, että sen on kannettava kortensa kekoon tämän yhteisön yhteiskunnan monia sektoreita vaivaavan ongelman ratkaisemiseksi tukemalla sellaisten sosiologisten tutkimusten kehittämistä, jotka koskevat nuorten käyttäytymistä ja joissa annetaan konkreettisia ratkaisuja tämän konfliktin ratkaisemiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2002) Komissio pitää arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa ilmiötä seikkana, johon on syytä kiinnittää huomiota. Komissio on käynnistänyt kansanterveyden ja sosiaaliasioiden alalla useita tutkimushankkeita, joissa tutkitaan nuorison asenteita, käytöstä ja terveyttä yhteisön alueella. Lisäksi komission laatimassa Euroopan unionin sosiaalista tilannetta koskevassa vuosittaisessa raportissa, jossa analysoidaan tärkeimpiä kehityssuuntia, keskitytään ensi vuonna erityisesti terveysseikkojen ja sosiaalisen tilanteen keskinäiseen yhteyteen. Alkoholin käyttö, varsinkin nuorten keskuudessa, on yksi käsiteltävistä aiheista. Arvoisan parlamentin jäsenen esiin nostamassa tapauksessa komissio ei voi suoraan puuttua asiaan. Tällaiset toimenpiteet kuuluvat yksinomaan jäsenvaltioiden vastuualueeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0219/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Antigua ja Barbuda.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0199 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0219/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Antigua ja Barbuda Voiko komissio antaa selonteon Antiguaa ja Barbudaa koskevista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettaviksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa rahoituksen kokonaissumman? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 ja E-0228/02 (25. maaliskuuta 2002) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0163/02 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle. Kuohuviinin tuotanto Italiassa ja Itävallassa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0242 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0163/02 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle (29. tammikuuta 2002) Aihe: Kuohuviinin tuotanto Italiassa ja Itävallassa Italialaisten yritysten markkinoima Prosecco-kuohuviini ylittää selkeät EU-normit, jotka koskevat EU:n viinilainsäädännön mukaista kuohuviinin enimmäispainetta (enintään 2,5 baaria). Rikkomus todettiin Saksassa, ja asiasta on valitettu Italiaan. Italiassa saksalaisia mittausmenetelmiä on ilmeisesti epäilty, ja asia on jätetty sikseen. Näin italialaiset yritykset voivat edelleen myydä Prosecco-kuohuviiniä, jonka paine ylittää 2,5 baaria. Kultahiutaleiden lisääminen kuohuviiniin on kielletty koko EU:ssa. Silti itävaltalaiset kuohuviinin tuottajat ovat saaneet erikoisluvan suuren mittaluokan kokeeseen. Näin itävaltalaiset yritykset voivat nyt markkinoida kultahiutaleita sisältävää kuohuviiniä ilman kilpailua. Onko komissio tietoinen näistä tapauksista? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sallitun enimmäispaineen ylittävän italialaisen kuohuviinin kieltämiseksi? Kuka antoi erikoisluvan suuren mittaluokan kokeeseen kultahiutaleita sisältävällä kuohuviinillä Itävallassa, ja pitääkö komissio koetta Euroopan unionin kilpailusäännösten vastaisena? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2002) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista tapauksista. Se tekee selvityksen kyseisissä jäsenvaltioissa ja ilmoittaa viipymättä kysyjälle sen tuloksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0049/02 esittäjä(t): Francesco Speroni (NI) komissiolle. Euroopan unionissa asuvien syrjintä hinnoittelussa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0235 - 0236



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0049/02 esittäjä(t): Francesco Speroni (NI) komissiolle (24. tammikuuta 2002) Aihe: Euroopan unionissa asuvien syrjintä hinnoittelussa Padovassa 28. huhtikuuta 2002 juostavan maratonin järjestäjät perivät, kuten www-sivustosta www.maratonasant-antonio.com käy ilmi, ulkomailla sekä muualla Euroopan unionissa asuvilta korkeampaa osallistumismaksua kuin Italiassa asuvilta henkilöiltä. Tiedustelisin komissiolta, onko tällainen eriarvoinen kohtelu asianmukaista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 2002) Komissio ei ole havainnut, että Padovassa 28. huhtikuuta 2002 juostavan maratonin järjestävät perisivät muualla kuin Italiassa asuvilta henkilöiltä korkeampaa osallistumismaksua kuin Italiassa asuvilta. Arvoisan parlamentin jäsenen ilmoittamassa www-sivustossa ei ollut tästä asiasta mitään tietoa. Joka tapauksessa ja jos nämä tiedot osoittautuisivat paikkansapitäviksi, komissio ilmaisee hartaan toiveensa, etteivät järjestävät kohtelisi maratonin osanottajia eriarvoisella tavalla, joka voisi osoittautua syrjimättömyyden perusperiaatteen vastaiseksi. Tämä EY:n perustamissopimuksen 12 artiklaan kirjattu periaate kieltää nimittäin kansallisuuteen perustuvan syrjinnän lisäksi myös kaikkien muiden sellaisten perusteiden käyttämisen, jotka esimerkkitapauksen tavoin johtavat suoraan tai välillisesti samaan tulokseen. Jos tässä tapauksessa osoittautuisi, että viranomaiset ovat mukana tällaisessa toiminnassa, komissio voisi asiaan liittyvien seikkojen tarkastelun jälkeen ryhtyä Italiaa vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaiseen rikkomisesta johtuvaan menettelyyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0182/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Yhteisestä hallinnoinnista vastaavat järjestöt ja tekijänoikeudet.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0194 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0182/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Yhteisestä hallinnoinnista vastaavat järjestöt ja tekijänoikeudet Joukkotiedotusvälineet välittävät säveltäjien ja sanoittajien luomia teoksia tekijänoikeuskorvauksia maksamatta, mikä tunnetusti aiheuttaa paljon ärtymystä ja herättää keskustelua. Musiikkialan yhteisestä hallinnoinnista (collective management) vastaavien järjestöjen liitto on toimittanut Euroopan komissiolle laatimansa menettelytapasäännöt (GESAC). Voiko komissio toimittaa minulle kyseiset säännöt ja kertoa kantansa niihin? Onko komissiolla yksityiskohtaisia tietoja palkkioista (tariffs), joita säveltäjien ja sanoittajien yhteisestä hallinnoinnista vastaavat järjestöt pyytävät teosten esittämisestä radiossa ja televisiossa kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee yhteisvalvontajärjestöjä sekä eräitä Euroopan tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien yhteisvalvontaan liittyviä näkökohtia. Vastauksenaan komissio esittää seuraavaa: Suojattujen teosten yleisradioinnissa on otettava huomioon tekijöiden yksinoikeus välittää teoksiaan yleisölle. Mainittu oikeus on yhdenmukaistettu tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22 päivänä toukokuuta 2001 annetulla direktiivillä 2001/29/EY(1), joka on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 22 päivänä joulukuuta 2002. Oikeutta välittää teoksia yleisölle valvovat yleensä yhteisvalvontajärjestöt, jotka ovat muun muassa perustaneet sopimusverkoston, jonka avulla yhteisoikeudet jaetaan alueellisesti ulkomaisten oikeudenhaltijoiden puolesta. Valvontajärjestöjen perimien palkkioiden määrä voi vaihdella eri maiden välillä. Yhteisvalvontajärjestöjen toimintaa tai yhteisvalvontaa sinänsä ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla. Valvontajärjestöjen myöntämien lupien hinnoista ei ole myöskään tehty erityistutkimusta. Parlamentin jäsenen kysymyksessä viitataan lopuksi käytännesääntöihin, jotka oletetaan GESAC:n laatimiksi. Komission tiedossa on, että GESAC:ssa (Groupement Européen des Sociétés d'Auteurs et Compositeurs) on käyty useita vuosia sitten keskusteluja käytännesäännöistä. Käytettävissä olevien tietojen mukaan keskusteluissa ei kuitenkaan edistytty, eikä GESAC ole toimittanut käytännesääntöjä Euroopan komissiolle. (1) EYVL L 167, 22.6.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0037/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Hiihdonopettajia koskeva asetus Italiassa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0232 - 0232



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0037/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (23. tammikuuta 2002) Aihe: Hiihdonopettajia koskeva asetus Italiassa Italian yhteisön asioista vastaavassa ministeriössä on jo pitkään ollut valmisteilla kauan odotettu asetus, jonka avulla pyritään komission, useiden Alppien alueen maiden ja italialaisten hiihdonopettajien liittojen välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti hallinnoimaan kokeita, joilla tunnustetaan Italiassa työhön hakeutuvien hiihdonopettajien pätevyys ja jolla vahvistetaan hiihdonopetuspalvelujen vapaata tarjoamista koskevat säännöt. Onko komissiolla tietoa siitä, miksi kyseisen asian käsittely on viivästynyt? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (18. helmikuuta 2002) Sopimus, johon arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa, tehtiin kymmenen hiihdonopettajien ammattijärjestön välillä komission johdolla 28. maaliskuuta 2000. Komissio ja Alppien alueen valtiot eivät ole sopimuksen allekirjoittajia. Tämän vuoksi Italia ei ole millään tavoin velvoitettu liittämään kyseisen sopimuksen säännöksiä kansalliseen lainsäädäntöönsä. Italian on ainoastaan noudatettava direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/51/ETY(1) säännöksiä. Komission tietojen mukaan Italian viranomaiset ovat kuitenkin epävirallisesti hyväksyneet kyseisen sopimuksen. Komissiolle ei ole myöskään tähän päivään mennessä toimitettu valituksia, jotka olisivat koskeneet muiden jäsenvaltioiden hiihdonopettajien vaikeuksia harjoittaa ammattiaan Italiassa. (1) EYVL L 209, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0087/02 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Vainajien siirtäminen maasta toiseen yhteisön sisällä.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0178 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0087/02 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (25. tammikuuta 2002) Aihe: Vainajien siirtäminen maasta toiseen yhteisön sisällä Yhä useampi unionin kansalainen asuu eri jäsenvaltiossa kuin mistä on lähtöisin, minkä vuoksi yhä useampi vainaja siirretään jäsenvaltiosta toiseen. Siirtäminen aiheuttaa kuitenkin monenlaisia ongelmia ja taloudellisia vaikeuksia, ja omaiset joutuvat selvittämään maittain vaihtelevia byrokratian esteitä. Vainajien siirtämistä rajojen yli koskevissa nykyisissä säännöksissä viitataan vuonna 1937 tehtyihin Berliinin sopimuksiin ja vuodelta 1973 peräisin olevaan Strasbourgin yleissopimukseen. Kyseiset sopimukset edellyttävät kuitenkin rajatarkastuksia ja aiheuttavat näin ollen soveltamisongelmia rajojen kadotessa. Voisiko komissio ilmoittaa, 1. sallitaanko perustamissopimuksessa Euroopan unionin alueella kuolleen henkilön ruumiin vapaa siirtäminen yhteisön sisällä; 2. mitä toimia se mahdollisesti aikoo ehdottaa sen välttämiseksi, että vainajien siirtämistä rajojen yli säädeltäisiin sellaisilla säännöillä, jotka olisivat monimutkaisempia ja tiukempia kuin jossakin yksittäisessä jäsenvaltiossa voimassa olevat säännöt? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0073/02, E-0087/02,E-0210/02, E-0344/02, E-0346/02, P-0407/02 ja E-0679/02 (25. maaliskuuta 2002) Komissio myöntää, että toisessa jäsenvaltiossa kuolleen henkilön ruumiin siirtäminen kotijäsenvaltioon on vaikea ja arkaluontoinen asia, joka saattaa aiheuttaa suurta kärsimystä vainajan perheelle. Komissio on tietoinen joistakin yksittäistapauksista erityisesti koska viime aikoina on esitetty kirjallisia kysymyksiä tapauksista, joissa vainajan siirtäminen jäsenvaltiosta toiseen on ollut ongelmallista. Komissiolla ei kuitenkaan ole tietoja tai tilastoja, joista saisi yleiskuvan mahdollisesta ongelmasta ja sen laajuudesta. Tällaiset seikat herättävät mahdollisesti kysymyksiä, joista osa koskee yhteisön politiikan eri aloja, kuten liikennettä, terveyttä ja vapaata liikkuvuutta. Näyttää kuitenkin siltä, että yhteisöllä ei ole selkeää toimivaltaa, joka kattaa kaikki nämä aspektit. Ruumiiden kuljettamisesta määrätään kansainvälisessä Berliinin sopimuksessa (1937, nro 4391 Kansainliiton sopimussarja) ja Euroopan neuvoston syyskuussa 1973 tekemässä ruumiiden kuljettamista koskevassa sopimuksessa. Joka tapauksessa on muistettava, että vainajien kuljetusta sääntelevien jäsenvaltioiden on yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti sovellettava kaikkia vaatimuksia syrjimättömällä tavalla. Myös kaikkien kansanterveyteen perustuvien poikkeusten on noudatettava tuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Edellä esitetyn perusteella komissio seuraa asiaa tarkasti, muttei toistaiseksi aio ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0057/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Lumisateiden ja pakkasen maataloudelle aiheuttamat tuhot Kreikassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0174 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0057/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (24. tammikuuta 2002) Aihe: Lumisateiden ja pakkasen maataloudelle aiheuttamat tuhot Kreikassa Viime viikolla Kreikkaa koetteli ennennäkemättömän huono sää, jolle olivat tyypillisiä runsaat lumisateet ja pakkanen. Tämän seurauksena Kreetan, Attikan, Boiotian ja Evian seuduilla tuhoutui suuri osa maataloustuotannosta (sitrushedelmät, oliivit sekä muut hedelmät ja vihannekset). Pyydän komissiota ilmoittamaan minulle, aikooko se ryhtyä toimiin huonon sään aiheuttamista tuhoista kärsineiden maanviljelijöiden tukemiseksi Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston kautta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2002) Komissio ei ole vielä saanut Kreikalta virallisia tietoja siitä, millaisia vaikutuksia erityisesti Kreetan, Attikan, Boiotian ja Evian vuoden 2002 tammikuun ensimmäisen viikon huonoilla sääolosuhteilla on ollut maatalouteen. Näiden vahinkojen merkittävyydestä riippuen yhteisön solidaarisuus ja rahoitus voivat osoittautua korvaamattomiksi välineiksi maaseutualueita uhkaavien ongelmien voittamiseksi ja tuotantopotentiaalin palauttamiseksi entiselleen mahdollisimman pian. Tämä koskee myös huonosta säästä mahdollisesti kärsineiden sitruunahedelmien, oliivipuiden sekä muiden hedelmien ja vihannesten tuotantoa. Komission tehtävä ei ole toteuttaa toimenpiteitä korvausten myöntämiseksi vahingoista kärsineille maaseutualueille ja -väestölle, vaan Kreikan tehtävä on esittää asiaa koskevat hakemukset niiden nykyisten ohjelmien ja mekanismien puitteissa, jotka sisältyvät Kreikkaa varten vahvistettuun yhteisön kolmanteen tukikehykseen (20002008). Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) rahoituskohteet olisi määriteltävä rakennerahastotoimiin Kreikassa myönnettyjen kokonaisvarojen rajoissa ohjelmakaudella 20002006 määrittämällä uudelleen komission hyväksymät ohjelman toimintalinjat. Kreikan nykyinen maaseudun kehittämisen kansallinen toimenpideohjelma (20002006), jonka kokonaisvarat ovat 1 233,42 miljoonaa euroa kattaa myös luonnononnettomuudet ja hätätilanteet, joille on varattu 14 miljoonaa euroa. Jos tämä summa ei riitä, Kreikan viranomaiset voivat esittää pyynnön ohjelman toimintalinjojen ja vastaavien varojen uudelleenmäärittelystä. Lisäksi Kreikan viranomaiset voivat harkita mahdollisuutta käyttää Kreikkaa varten vahvistetun yhteisön kolmannen tukikehyksen (20002003) ohjelmatyövarausta. Olisi korostettava, että EMOTR:n tukitoimet rajoittuvat tuotantopotentiaalin palauttamiseen entiselleen eivätkä koske tulonmenetyksiä. Tulonmenetyksille tukea ei makseta. Jos tulonmenetykset on tarpeen korvata, komission hyväksyttäväksi olisi esitettävä kansallinen tukiohjelma.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0056/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle. Valitukset asianajajista ja oikeudellisen alan ammattilaisista.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0173 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0056/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle (24. tammikuuta 2002) Aihe: Valitukset asianajajista ja oikeudellisen alan ammattilaisista Onko yhteisössä olemassa mitään suuntaviivoja, miten toimia asianajajia ja muita oikeudellisen alan ammattilaisia koskevien valitusten kanssa? Onko Euroopan unioni ottanut väärinkäytöstapauksissa, kuten asianajajan jouduttua oman ja yleisen edun ristiriitaan, mitään kantaa kolmannen osapuolen valituksiin? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2002) Tämänkaltaisten valitusten käsittelyyn ei ole annettu mitään erityisiä suuntaviivoja. Asianajajan ammattitoiminta on asia, joka ei kuulu voimassa olevan yhteisön oikeuden soveltamisalaan. Asianajajien palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamisesta 22 päivänä maaliskuuta 1977 annetussa neuvoston direktiivissä 77/249/ETY(1) ja asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu, 16 päivänä helmikuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/5/EY(2) viitataan kansalliseen lainsäädäntöön tällä alalla. Yhteisön lainsäädäntö ei tarjoa perusteita, joilla komissio voisi ottaa kantaa kolmansien osapuolten valituksiin. (1) EYVL L 78, 26.3.1977. (2) EYVL L 77, 14.3.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0224/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Barbados.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0224/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Barbados Voiko komissio ilmoittaa, mitä Barbadosta koskevia hankkeita EU:n talousarviosta rahoitettiin 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli Barbadosta koskevien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 ja E-0228/02 (25. maaliskuuta 2002) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0204/02 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Sähkösokkien antamiseen käytettävät laitteet.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0259 - 0260



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0204/02 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (30. tammikuuta 2002) Aihe: Sähkösokkien antamiseen käytettävät laitteet Amnesty Internationalin kertomus viime vuodelta osoittaa, että kemiallista ja sähkösokkitekniikkaa käytetään kidutuksessa 76 maassa. Tällaisia laitteita ei valvota eikä arvioida. Ihmisoikeusjärjestöt, lääketieteen asiantuntijat ja vankiloiden henkilökunta ovat kyseenalaistaneet laitteiden turvallisuuden. On käynyt ilmi, että osalle tällaisten laitteiden valmistajista on myönnetty CE-merkintä ja ne hyödyntävät merkintää tuotteiden markkinoinnissa. Voiko komissio ilmoittaa niiden tällaisia tuotteita valmistavien yritysten nimet ja määrän, joille on myönnetty CE-merkintä viiden viime vuoden aikana? Millaisen prosessin kautta CE-merkintä voidaan myöntää tällaisille tuotteille? Voiko komissio myös vahvistaa, että uhrin samoin kuin tuotteen käyttäjän turvallisuus on taattu? Eikö komissionkin mielestä olisi laadittava CE-merkinnän myöntämisprosessia koskevaa lisäsääntelyä, johon sisältyy tiukka vientivalvonta sekä arviointi- ja seurantajärjestelmä, jotta voidaan valvoa yritysten vientipolitiikkaa ja torjua tällaiset ihmisoikeuksien räikeät loukkaukset? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Ford esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2783/01(1). (1) EYVL C 81 E, 4.4.2002, s. 209.