KIRJALLINEN KYSYMYS P-1494/99

esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle

(1. syyskuuta 1999)

Aihe: Albania: liikenneväylät nro 8 ja nro 10

Albaniasta tulevien tietojen mukaan näyttää todennäköiseltä, että Kreikan ja Montenegron läpi Albaniaan johtava liikenneväylä nro 10 asetetaan nyt etusijalle Etelä-Italian, Durres'n, Pristinan, Skopjen ja Sofian läpi, ja siten myös Albanian ja Kosovon sekä Albanian ja Makedonian, Bulgarian ja Romanian läpi johtavaan liikenneväylään nro 8 nähden.

Onko komissiolla lisätietoja tästä asiasta? Onko komissio tietoinen vakavista riskeistä, joita tällaisen suunnitelman toteuttaminen aiheuttaisi, sekä alueen sisäiselle tasapainolle, Albanian tasavallan tasapainolle että EU:n ja Albanian, Makedonian ja Kosovon suhteiden kehitykselle?

Voiko komissio lisäksi antaa tietoa ja tarkkoja päivämääriä liikenneväylien nro 8 ja nro 10 toteutuksen etenemisestä, mahdollisine viivytyksineen ja selityksineen, sekä EU:n panoksesta liikenneväylien toteutukseen?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus.

(15. lokakuuta 1999)

Yleiseurooppalaisen liikenneverkon väylät VIII ja X ovat kaksi yhteensä kuudesta Balkanin alueen halki kulkevasta liikenneväylästä, jotka ovat yhteydessä Euroopan laajuisiin verkkoihin ja Kaakkois-Euroopan alueeseen.

Liikenneväylä VIII kulkee Balkanin alueella idästä länteen. Se yhdistää Italian eteläosan ja Adrianmeren Mustaanmereen. Se kulkee Dürresin/Floresin, Tiranan (Albania) ja Skopjen (Entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia) satamien kautta edelleen Sofiaan (Bulgaria) ja Bulgarian satamiin Burgasiin ja Varnaan, jotka sijaitsevat Mustallamerellä.

Liikenneväylä X kulkee luoteesta kaakkoon. Se yhdistää Salzburgin (Itävalta), Ljubljanan (Slovenia), Zagrebin (Kroatia), Belgradin (Jugoslavian liittotasavalta), Skopjen (Entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia) ja Tessalonikin (Kreikka) toisiinsa. Tästä pääväylästä lähtee neljä haaraa: 1) Grazista (Itävalta) Mariborin (Slovenia) kautta Zagrebiin (Kroatia) kulkeva haara ja 2) Budapestistä (Unkari) Belgradiin (Jugoslavian liittotasavalta) kulkeva haara, jotka molemmat liittyvät liikenneväylään V, sekä 3) Nisistä (Jugoslavian liittotasavalta) Sofiaan (Bulgaria) ja edelleen väylää IV pitkin Istanbuliin kulkeva haara ja 4) Velesistä (Entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia) Florinan (Kreikka) kautta Via Egnetiaan kulkeva haara.

Albanian ja Romanian väliset liikenneyhteydet on siis taattu liikenneväylien IV ja VIII välisten yhteyksien avulla. Liikenneväylän VIII yhteys väylään X yhdistää samalla tavalla Albanian Jugoslaviaan. Tästä syystä väylän X kehittämisellä ei ole kielteisiä vaikutuksia Albaniaan.

Väylien kehittämistä hoidetaan yhteisymmärryspöytäkirjojen avulla, jonka osapuolina ovat komissio sekä maat, joiden läpi liikenneväylät kulkevat. Kunkin väylän konkreettinen kehittäminen riippuu yhteisymmärryspöytäkirjan

osapuolista. Liikenneväylää VIII koskeva yhteisymmärryspöytäkirja on lähes valmis ja se allekirjoitetaan vuoden 1999 syksyllä. Liikenneväylää X koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan valmisteluja on pitkitetty jo muutaman kuukauden ajan alueella vallitsevan vaikean poliittisen tilanteen sekä Kosovon kriisi vuoksi. Komissiolla ei ole tietoja, jotka vahvistaisivat, että väylän X kehittämistä olisi suosittu väylän VIII kustannuksella.

Lähitulevaisuudessa Balkanin alueen liikenneväyliä, siis myös väyliä VIII ja X, kehitetään mitä todennäköisimmin 10. kesäkuuta 1999 vahvistetun Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen puitteissa, jota komissio myös tukee aktiivisesti.

Sellaisten liikenneväylien kehittäminen, joilla kyseiset maat voidaan yhdistää laajentuneisiin Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin, on osa yhteisö strategiaa, jolla edistetään vakautus- ja assosiaatioprosessia tällä alueella. Tähän mennessä yhteisö on myöntänyt rahoitustukea liikenneväylien VIII ja X kunnostamiseen PHARE-ohjelmasta. Balkanin maista Kroatia ja Jugoslavian liittotasavalta eivät kuitenkaan ole toistaiseksi tukikelpoisia.

Vuosina 19941997 PHARE-ohjelmasta tuettiin (n. 60,6 M:lla) monien liikenneväylän VIII tieosuuksien parannustöitä Albaniassa, kuten teiden levennystöitä, uusien siltojen rakentamista ja päällystystöitä. Samaan aikaan PHARE-ohjelmasta tuettiin Durrësin sataman kunnostustöitä 3,6 M:lla.

Bulgariassa kunnostettiin kansallista tieverkkoa, myös muutamia väylän VIII tieosuuksia, PHARE-ohjelmasta saadulla 40 M:n suuruisella tuella.

Vuosien 1996 ja 1997 PHARE-ohjelmista rahoitettiin entisen Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa kulkevan väylän X varrella sijaitsevien Bogorodican ja Medzitlijan rajavartioasemahankkeita 6 M:lla. Lisäksi ohjelmasta tuettiin Demir Kapijan ja Kreikan rajan välisen tieosuuden uudistamista 11 M:lla. Euroopan investointipankin myöntämällä 70 M:n suuruisella lainalla sekä 12 M:n suuruisella yhteisön korkotuella on ollut mahdollista kunnostaa väylien VIII ja X tieosuuksia.