ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1998/98 esittäjä(t): Jaak Vandemeulebroucke (ARE) neuvostolle (29. kesäkuuta 1998) Aihe: Oikeudenkäynti Kreikan sateenkaaripuolueen edustajia vastaan Tietojeni mukaan Kreikan sateenkaaripuolueen neljää johtajaa vastaan on aloitettu oikeudenkäynti. Tämä puolue on täysin laillinen, ja se on osallistunut jo kahdesti vaaleihin Kreikassa, muun muassa Euroopan parlamentin vaaleihin vuonna 1994. Tosiseikat, joiden vuoksi nämä neljä johtajaa, Vasilis Romas, Costas Tasopoulos, Petros Vasiliades ja Pavlos Voskopoulos on haastettu, ovat seuraavat: heidän syyskuussa 1995 ripustamassaan kilvessä on ilmoitettu heidän puolueensa nimi kahdella kielellä (kreikan ja slaavilaisen makedonian kielellä), mikä on antanut aiheen "kansalaisten keskinäiseen vihaan" (Kreikan rikoslain 192 artikla). Sekasorron keskellä Florinassa sijaitsevan uuden toimiston koko irtaimisto hakattiin säpäleiksi. Onko neuvosto tietoinen näistä pöyristyttävistä tosiasioista ja käynnistyvästä oikeudenkäynnistä? Onko se yhtä mieltä siitä, että tällöin loukataan demokraattisia ja inhimillisiä perusoikeuksia? Onko neuvostolla tietoa mahdollisista toimista, joilla voidaan taata kaikkien Kreikan kansalaisten ja kreikkalaisten poliittisten puolueiden demokraattiset ja poliittiset oikeudet? Onko neuvosto lopuksi valmis ottamaan tämän kysymyksen toimivaltaisen ministerineuvoston esityslistalle ja ryhtymään sen edellyttämiin jatkotoimiin? Vastaus (22. lokakuuta 1998) Neuvoston toimivaltaan ei kuulu ottaa kantaa asiaan, joka kuuluu asianosaisen jäsenvaltion sisäiseen oikeusjärjestykseen.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1918/98 esittäjä(t): Winfried Menrad (PPE) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Italian kielen ja maantuntemuksen opettaminen italialaista alkuperää oleville oppivelvollisille lapsille Baden-Württenbergissä Baden-Württenbergissä italialaista alkuperää olevat lapset saavat saksalaisissa kouluissa äidinkielistä opetusta, ja sitä antavat italialaiset virkamiehet, joille on myönnetty virkavapaata liittotasavallassa työskentelyä varten, työsuhteessa olevat opettajat ja palkkiopohjalta toimivat opettajat. Virkavapaalla olevilla virkamiehillä on sekä säännellyt tulot että hyvä sosiaaliturva. Palkkiopohjalta työskenteleville maksetaan palkkiota ilman sairaus-, eläke- ja työttömyysvakuutusta; heidän työehtonsa heikkenevät nopeasti myös siksi, että Italian hallituksen maksut tapahtuvat epäsäännöllisesti. Kysyn siksi komissiolta, millaisia toimenpiteitä Euroopan tasolla voidaan toteuttaa, jotta varmistetaan: 1. että italialaista alkuperää olevat lapset saavat myös tulevaisuudessa äidinkielistä opetusta päteviltä opettajilta; 2. että kaikki opettajat saavat kunnolliset työsopimukset, jotka vastaavat oikeudellista perustaa Saksan liittotasavallassa tai Italiassa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Arvoisan parlamentin edustajan tietojen mukaan Italian valtio noudattaa palkanmaksussa Baden-Württenbergissä työskenteleville italian kielen opettajille erilaisia ehtoja. Näistä eri järjestelmistä (virkamiesten, palkansaajien ja itsenäisten ammatinharjoittajien) on säädetty jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä, ja ne vastaavat erilaisiin tapoihin harjoittaa ammatillista toimintaa. Tämän perusteella ja mikäli ei voida osoittaa kansallisuuteen perustuvaa syrjintää työsuhteessa olevien ja palkkiopohjalta työskentelevien opettajien välillä, komissiolla ei ole toimivaltaa määrätä erityisen sopimusperusteisen järjestelmän käyttöönotosta opettajia varten Italiassa eikä Saksassa.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2580/98 esittäjä(t): Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: EU:n kansalaisten oikeus äänestää Belgian kunnallisvaaleissa Belgia ei ole saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään direktiiviä, joka liittyy EY:n perustamissopimuksen 8 b artiklan 1 kohtaan kaikkien unionin kansalaisten oikeudesta kunnalliseen äänioikeuteen kansalaisen asuinpaikasta riippumatta. Yhteisöjen tuomioistuin antoi 9. heinäkuuta 1998 tätä kysymystä koskevan tuomionsa. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä taatakseen, että kaikilla Belgiassa asuvilla EU:n kansalaisilla on äänioikeus Belgian seuraavissa kunnallisvaaleissa lokakuussa vuonna 2000? Vastaus (19. lokakuuta 1998) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, perustamissopimuksen 164 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä on varmistaa, että yhteisön perustamissopimusta tulkittaessa ja sovellettaessa noudatetaan lakia. Komissio valvoo yhteisön oikeuden asianmukaista soveltamista 155 artiklan mukaisesti. Perustamissopimuksen 171 artiklan mukaisesti sen on myös toimittava siinä tapauksessa, että jokin jäsenvaltio ei toteuta yhteisöjen tuomioistuimen antaman tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2202/98

esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle

(10. heinäkuuta 1998)

Aihe: Työvoiman irtisanominen De La Rue -nimisessä painoalan yrityksessä

Monikansallinen painoalan yritys De La Rue ilmoitti 2. kesäkuuta 1998 vähentävänsä Gatesheadissa sijaitsevasta pääyhtiöstään 375 työpaikkaa. Se ei tiedottanut asiasta eurooppalaiselle yritysneuvostolleen, jonka on määrä pitää kokous 15.-16. heinäkuuta 1998. Eikö komissio ole sitä mieltä, että De La Rue on toiminut samalla tapaa kuin Renault-yhtiö Vilvoorden tapauksessa ja loukannut räikeästi eurooppalaisia yritysneuvostoja ja joukkoirtisanomisia koskevan direktiivin kirjainta ja henkeä?

Onko komissio samaa mieltä siitä, että tämä tapaus osoittaa eurooppalaisia yritysneuvostoja ja joukkoirtisanomisia koskevan direktiivin riittämättömyyden?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että eurooppalaiset yhtiöt kuulevat työvoimaansa mielekkäällä tavalla, ja luodakseen tarvittavan asianmukaista tietoa koskevan määräyksen?

Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus

(11. syyskuuta 1998)

Työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 24 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/56/ETY(1) edellytetään, että työntekijöiden joukkovähentämistä harkitsevan työnantajan on hyvissä ajoin neuvoteltava työntekijöiden edustajien kanssa.

Jos työntekijöiden edustajien kanssa ei ole neuvoteltu ennen työntekijöiden vähentämisilmoituksen antoa, vaikuttaa siltä, ettei direktiivin olennaisia säännöksiä ole noudatettu. Jos johdon päätös kuuluu eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin(2) alaan ja kyseisen direktiivin 13 artiklan perusteella tehdyn sopimuksen alaan, johdon olisi pitänyt tiedottaa asiasta eurooppalaiselle yritysneuvostolle ja kuulla sitä.

Edellä mainittuja direktiivejä ei silti voida pitää riittämättöminä. Komissio on kuitenkin samaa mieltä arvoisan parlamentinjäsenen kanssa siitä, että nykyisiä kansallisia ja yhteisön säännöksiä työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan on tarpeen täydentää lisäsäännöksin. Tämän vuoksi komissio on käynnistänyt eurooppalaista tiedottamis- ja kuulemisjärjestelmää koskevan työmarkkinaosapuolten kuulemismenettelyn.

(1) EYVL L 245, 26.8.1992.

(2) EYVL L 254, 30.9.1994.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2599/98 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Kreikalle suunnatun yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanon edistyminen Kreikalle suunnatun yhteisön tukikehyksen voimassaoloajan päättymiseen on enää vähemmän kuin 1,5 vuotta. Voisiko komissio kertoa minulle, mitä summia ja mitä osuuksia Kreikalle suunnatussa yhteisön tukikehyksessä varatuista määrärahoista on maksettu tähän mennessä: 1. suhteessa yhteisön tukikehyksen koko voimassaolokaudelle (1994-99) laadittuun talousarvioon 2. suhteessa tukikehyksen täytäntöönpanon alkamisesta tähän asti (7/1998) kestänyttä kautta koskevaan talousarvioon 3. kunkin Kreikalle suunnatusta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavan toimintaohjelman kohdalla? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1998) Kreikalle suunnattuun yhteisön tukikehykseen (YTK) varatut määrärahat ovat yhteensä 13 933 miljoonaa ecua, ja 1. syyskuuta 1998 mennessä niistä oli maksettu 7 213 miljoonaa ecua. Määrä vastaa 52 prosenttia koko ohjelmakaudelle 1994-1999 varatuista ja 68 prosenttia vuoden 1998 loppuun mennessä käytettäväksi suunnitelluista määrärahoista. Tilanteen odotetaan kehittyvän suotuisasti vuoden kolmen viimeisen kuukauden aikana, koska menoilla on yleensä taipumus keskittyä vuoden lopun tuntumaan. Komissio korostaa, että YTK:hon liittyvät maksusitoumukset on tehtävä ennen 31. joulukuuta 1999; maksusuorituksia sitä vastoin voidaan lainsäädännön mukaisesti jatkaa vielä kyseisen päivämäärän jälkeenkin. Komissio toimittaa välittömästi kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle taulukon, josta käyvät ilmi eri toimenpideohjelmille suunnatut maksut ja niitä vastaavat prosenttiosuudet.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2354/98 esittäjä(t): Claudio Azzolini (PPE) , Guido Podestà (PPE) , Antonio Tajani (PPE) ja Guido Viceconte (PPE) neuvostolle (28. heinäkuuta 1998) Aihe: Lain ja oikeuden palauttaminen Italiaan America Oggi -nimiselle lehdelle antamassaan haastattelussa Milanon yleinen syyttäjä PierCamillo Davigo esitti kärkeviä arvosteluja Silvio Berlusconin poliittisten toimien oikeutuksesta tämän ollessa Italian pääministeri. Milanon yleisen syyttäjän avustajan esittämästä lausunnosta saa sellaisen kuvan, että Milanon yleinen syyttäjä vastustaa poliittista valtaa ja aiheuttaa ristiriitoja, jotka vievät oikeuslaitokselta uskottavuuden ja häiritsevät niiden toimintaa. Euroopan parlamentti vaati kauan suurella enemmistöllä tuomariurien eriyttämistä sellaisten tapausten välttämiseksi, joita tulee esille tiettyjen Italian yleisen syyttäjän virastojen toimissa. Voivatko yhteisön toimielimet ryhtyä viipymättä kaikkiin niiden valtuuksissa oleviin toimiin, joilla varmistetaan, että oikeusperiaate palautetaan Italian oikeuslaitokseen ja että mainitunkaltaiset vakavat tapaukset vältetään ja niistä rangaistaan, sillä ne loukkaavat Euroopan kansalaisen perusoikeuksia ja ovat konkreettinen merkki rangaistusmenettelyiden käytöstä poliittisiin tarkoituksiin? Yhteinen vastaus (19. lokakuuta 1998) Arvoisien parlamentin jäsenten esittämät kysymykset eivät kuulu neuvoston toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2420/98 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Ilmoitukset uuselintarvikkeiden tai elintarvikkeiden uusien ainesosien tuomisesta markkinoille asetuksen (EY) 258/97 5 artiklan mukaisesti Kuinka monta ilmoitusta komissio on tähän mennessä saanut uuselintarvikkeiden tai elintarvikkeiden uusien ainesosien tuomisesta markkinoille asetuksen (EY) 258/97 5 artiklan mukaisesti? Voiko komissio antaa kaikista saaduista ilmoituksista yksityiskohtaisen selvityksen, josta käyvät ilmi etenkin: - hakijan nimi - uuselintarvikkeen tai elintarvikkeen uuden ainesosan kuvaus - mukaan liitetty tieteellinen todistusaineisto - ilmoituksen päivämäärä - jäsenvaltioille tiedottamisen päivämäärä? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 1998) Komissiolle on tehty seitsemän ilmoitusta uuselintarvikkeiden tai elintarvikkeiden uusien ainesosien tuomisesta markkinoille asetuksen (EY) 258/97 5 artiklan mukaisesti. Komissio toimittaa pyydetyt tiedot sisältävän taulukon suoraan parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin sihteeristöön.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2143/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: AIDS Uudet tiedot, joita tullaan esittelemään AIDSia käsittelevässä 12. maailmankonferenssissa Genevessä, tulevat osoittamaan, että hoidon saatavuus on aiheuttamassa valtavan eron teollisuusmaiden, joissa sairaustapausten määrä on vähenemässä, ja kolmannen maailman maiden, joissa yhä enemmän ihmisiä kuolee aidsiin, välille. Kun otetaan huomioon, että arviolta 90 % hiv-viruksen kantajista kolmannessa maailmassa ei tiedä olevansa viruksen kantajia, mihin aloitteisiin komissio tulee ryhtymään tarjotakseen kehittyville maille apua hiv-viruksen kantajien tunnistamisessa ja hoitamisessa, ja mitä tukea se tällä hetkellä antaa aids-kasvatuksen ja -tietoisuuden edistämiseen? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1998) Komissio on viimeksi kuluneiden 11 vuoden aikana osoittanut yli 200 miljoonaa ecua hiv:tä ja aidsia koskevien toimien suoraan tukemiseen yli 90 eri maassa sekä alueellisella että kansainvälisellä tasolla. Tuessa on laajalti keskitytty riskiryhmiin kohdistettuun valistukseen. Ohjelmalla on tuettu myös terveydenhuoltopalvelujen mahdollisuuksia hallita epidemian syitä ja seurauksia esimerkiksi parantamalla veren käsittelyn turvallisuutta, perushoidon strategioita sekä lääkintä- ja hoitohenkilöstön koulutusta. Komissio on lisäksi kehittänyt ja lisännyt yleistä tukeaan kehitysmaiden terveydenhuoltopalveluille. Viime vuosina on osoitettu lähes 1000 miljoonaa ecua Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) terveydenhuoltopalvelujen yleiseen kehittämiseen. Tähän sisältyy yhteisön tuki sairaiden - myös hi-viruksen kantajien - hoitoon, joka järjestetään yleisten terveydenhuoltopalvelujen kautta. Kansainväliset ja yhteisön aloitteiden yhteydessä tehdyt vetoomukset huomioon ottaen komissio on laatinut tiedonannon, jossa tarkastellaan keinoja lisätä edelleen kansainvälistä solidaarisuutta aidsin torjunnassa. Asiakirjassa, josta keskustellaan lähiaikoina parlamentissa ja neuvostossa, käsitellään muun muassa yhteisön mahdollisuuksia järjestää tukea uusille aloitteille, jos jäsenvaltiot ja budjettivallan käyttäjä voivat esittää asianmukaiset strategiat ja varat.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2414/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Harhauttavat rekisterikilvet turkkilaisissa kansainvälisiä kuljetuksia tekevissä kuorma-autoissa Kansainvälisiä kuljetuksia suorittavissa turkkilaisissa ajoneuvoissa olevat harhauttavat rekisterikilvet herättävät erittäin suurta hämmennystä. Näiden kuorma-autojen, joita liikennöi sadoittain Euroopan teillä, rekisterikilvet ovat samanlaiset kuin ne, joita yhteisön kuorma-autoilla on oikeus käyttää, mutta niissä on erotukseksi kirjaimet "TR" ("TURKEY") aivan laatan vasemmassa reunassa. Nämä rekisterikilvet ovat harhaanjohtavat ja niihin on kopioitu laittomasti unionin 15 jäsenvaltiolleen vahvistama yhteisön malli. Haluaisin saada tietää Euroopan komissiolta: Kuinka se aikoo toimia, jotta harhauttavien rekisterikilpien käyttö turkkilaisissa kansainvälisiä kuljetuksia suorittavissa kuorma-autoissa lakkaisi? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1998) Turkin rekisterikilpikäytäntö ei ole ristiriidassa yhteisön lainsäädännön tai Turkin kansainvälisten sitoumusten kanssa. Näin ollen komissio ei aio toteuttaa mitään toimia tässä asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2434/98

esittäjä(t): Friedhelm Frischenschlager (ELDR) komissiolle

(30. heinäkuuta 1998)

Aihe: Bratislavaan lähetettävä EU:n valtuuskunta ja valtuuskunnan johtajan nimittäminen

EU:n ja Slovakian väliset suhteet ovat erittäin merkittäviä paitsi laajenemisen yhteydessä yleensä myös laadukkaan demokraattisen järjestelmän, ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen, ydinalan turvallisuuteen liittyvien kysymysten jne. kannalta.

Bratislavassa sijaitseva EU:n valtuuskunnan virasto ja erityisesti sen johtaja ovat tärkeitä tekijöitä tehtäessä yhteistyötä Slovakian viranomaisten kanssa sekä ajettaessa tuloksekkaasti EU:n tai sen jäsenvaltioiden etuja. Aseman merkittävyydestä huolimatta Bratislavaan lähetettävän valtuuskunnan johtajan paikka on ollut jo yli vuoden avoimena, vaikka yleensä komission nimityspolitiikassa pyritään täyttämään johtajan paikat välittömästi tai ainakin lyhyessä ajassa.

Pitääkö paikkansa, että Bratislavaan lähetettävän EU:n valtuuskunnan johtajan paikkaa koskeva kilpailumenettely, jonka olisi pitänyt päättyä syyskuussa 1997, keskeytettiin Itävallan esittämän vastalauseen johdosta?

Pitääkö paikkansa, että komissio oli tuolloin vakuuttanut Itävallalle, että tämä paikka annetaan itävaltalaiselle hakijalle?

Pitääkö paikkansa, että Itävalta ei onnistunut valitsemaan itselleen ajoissa soveltuvaa ehdokasta, tai että se ei ole vieläkään löytänyt sopivaa henkilöä? Jos pitää, tietääkö komissio, miksi Itävalta ei ole vielä ehdottanut lopullista hakijaa tai miksi tämä ehdotus tehtiin pahasti myöhässä?

Jos joihinkin edellä mainittuihin kysymyksiin vastataan pelkästään toteamalla "kyllä" tai "ei", niin mitkä ovat syyt siihen, että Bratislavaan lähetettävän valtuuskunnan johtajan nimittäminen on viivästynyt epäasianmukaisesti?

Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus

(15. syyskuuta 1998)

Bratislavassa sijaitsevan edustuston päällikön virka julistettiin alun perin haettavaksi komission sisällä.

Edustuston päällikön virka varattiin Itävallan kansalaiselle vuonna 1995 yhteisöön liittyneen kolmen jäsenvaltion virkailijoiden valintajärjestelyjen yhteydessä.

Komissio on tämän kaltaisissa tapauksissa sovellettavien menettelyjen mukaisesti arvioinut useita itävaltalaisia hakijoita ja on juuri aikeissa nimittää virkaan valituksi tulleen henkilön.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1696/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Tiibet ja ihmisoikeudet Tiibet on jälleen noussut näkyvästi kansalaisten tietoisuuteen yhä uusien tietoon tulleiden ihmisoikeusloukkauksien vuoksi. Koska Kiina on tärkeä kauppakumppani länsimaille, tuntuu siltä, että Tiibetin ihmisoikeusasiat ovat jäämässä kokonaan taloudellisten aspektien jalkoihin. Kysynkin komissiolta, kuinka se seuraa ihmisoikeustilannetta Tiibetissä ja mitä se on valmis tekemään sellaisen Tiibetin ja Kiinan välisen rauhanomaisen sopimuksen eteen, jossa Tiibetille annetaan oikeus autonomiseen alueeseensa, jotta Tiibetin hallitus voi palata kotimaahansa. Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Euroopan unioni kiinnittää suurta huomiota Tiibetin ihmisoikeustilanteeseen ja se on ottanut järjestelmällisesti tämän kysymyksen unionin ja Kiinan ihmisoikeustilanteesta käymän kahdenvälisen vuoropuhelun päiväjärjestykseen. Unionin valtuuskunnat, joihin on kuulunut Beijingissä olevia diplomaattisia edustajia, ovat käyneet muutamia kertoja Tiibetissä osana tätä vuoropuhelua. Yhteyksissään kiinalaiseen osapuoleen unioni on säännöllisesti esittänyt kantansa rauhanomaisen ratkaisun löytämiseksi ongelmiin, ja unioni on tämän vuoksi esittänyt vetoomuksen vuoropuhelun aikaansaamiseksi suoraan Kiinan viranomaisten ja Tiibetin kansan edustajien välille, mukaan luettuna Dalai Lama.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1991/98

esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle

(30. kesäkuuta 1998)

Aihe: "Jäätelösota"-sarjakuva

Komissio on julkaissut virallisilla kielillä sarjakuvalehden, jonka nimi on "Sota vadelmajäätelöstä". Sen sisältö on suunnattu lapsille. Sadun muodossa kerrotaan EU:n ja EMU:n eduista. Eurooppaa ilman EU:ta kuvataan maanosaksi, jossa käydään (jäätelö)sotaa ja suoritetaan tiukkoja rajatarkastuksia ja jossa ei ole solidaarisuutta. EU ja EMU puolestaan merkitsevät rauhaa, solidaarisuutta, yhteenkuuluvuutta ja kaikkea muuta hyvää. Lyhyesti sanottuna: kyseessä on todellakin satu, jota tässä kerrotaan Euroopan lapsille.

Eikö tämä ole tietyn poliittisen opin iskostamista lasten mieliin? Eikö ole niin, että tämän silotellun ja valheellisen kuvan antaminen EU:sta Euroopan lapsille ei ole eettisesti puolustettavissa? Eikö meidän tulisi pyrkiä kasvattamaan nuoresta sukupolvesta kriittisesti ajattelevia kansalaisia sen sijaan, että yrittäisimme vaikuttaa lapsiin ohjaamalla heitä määrättyyn poliittiseen suuntaan, kuten tässä julkaisussa tehdään, nimittäin ajatukseen Euroopan liittovaltiosta? Eikö Euroopan historialla ole meille jotakin opetettavaa tästä asiasta?

Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus

(11. syyskuuta 1998)

Arvoisa parlamentin jäsen kohdistaa kritiikkinsä sarjakuva-albumiin, joka on nuorille suunnattu ja sen vuoksi kieliasultaan pelkistetty. Albumissa viitataan rauhaan ja demokratiaan eli arvoihin, johon Euroopan rakentaminen on alusta asti perustunut. Siinä ei puolleta liittovaltiomallia eikä mitään muutakaan tiettyä mallia. Siinä korostetaan, että yhteinen toiminta voittaa aseelliset konfliktit tai ikävät tullimuodollisuudet. Lisäksi siinä mainitaan (sivulla 26), että itsenäisinä pysyvien jäsenvaltioiden on toisinaan tehtävä kompromisseja EU-yhteistyössä.

Komissio ei mielestään poikkea roolistaan ja syyllisty poliittiseen indoktrinaatioon kertoessaan nuorille, mihin unionin olemassaolon oikeutus perustuu.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1272/98 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Työhönottokoe Työhönottokokeet ovat yleistymässä eurooppalaisten yritysten työhönotossa. Tämä koskee sekä psykologisia kokeita, DNA-kokeita että astrologisia kokeita. Työntekijöiden suoja tällä alalla vaihtelee jäsenvaltioissa huomattavasti. Koska Euroopassa toimii paljon monikansallisia yrityksiä, tarvitaan yhteisön aloite. 1. Komissio on juuri saanut valmiiksi tutkimuksen tietosuojan ja työhönottokokeiden sääntelystä jäsenvaltioissa. Mitä johtopäätöksiä tässä tutkimuksessa on tehty? 2. Mitkä ovat komission jatkosuunnitelmat tutkimuksen suhteen? 3. Katsooko komissio, että alalla tarvitaan sitovaa lainsäädäntöä? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 1998) Komissio on tietoinen työhönottokokeiden käytöstä työpaikoilla. Tästä saattaa olla seurauksena henkilökohtaisten tietojen paljastuminen, millä voi olla kauaskantoisia vaikutuksia työntekijän tulevaisuuteen. Komissio tutkii parhaillaan alan lainsäädäntöä jäsenvaltioissa osana työntekijöiden tietosuojaa. Tämän tutkimuksen perusteella komissio päättää asianmukaisista työntekijöiden tietosuojaa koskevista toimista.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1596/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Karen-heimon suojelu Onko Euroopan yhteisö ryhtynyt mihinkään toimiin suojellakseen Thaimaan puolelle suojaan siirtyneitä Karen-heimon jäseniä? Onko komissio harkinnut yhteisön ja erityisesti ECHOn puuttumista Karen-heimon tilanteeseen sen estämiseksi, että Burman puolelta tulevat sissit rikkovat heimon ihmisoikeuksia? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 1998) Komissio on useaan otteeseen kehottanut Thaimaan hallitusta ja kansallista turvallisuusneuvostoa suojelemaan asianmukaisesti 110 000 pakolaista, jotka elävät Burman ja Thaimaan rajalla olevilla leireillä, koska Thaimaan rajojen turvallisuuden varmistaminen ja Thaimaasta suojaa etsivien pakolaisten suojeleminen rajat ylittäviltä sissihyökkäyksiltä kuuluu Thaimaan turvallisuusjoukkojen yksinomaiseen toimivaltaan. Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain komissaarilla (UNHCR), jolla on ei-sotilaallinen, pakolaisten yleistä suojelemista ihmisoikeuksien loukkauksia vastaan koskeva toimivalta, ei ole vielä pysyvää toimivaltaa rajalla, mutta sille annetaan piakkoin lupa olla pysyvästi edustettuna siellä. UNHCR:n suojelemistoimivalta ei kuitenkaa käsitä sotilaallista suojelua rajat ylittäviä sissihyökkäyksiä vastaan. Tämä toiminta pysyy Thaimaan turvallisuusjoukkojen toimivallassa. Näin ollen komissio ei aio ryhtyä mihinkään yhteisön väliintuloon parlamentin jäsenen pyytämässä merkityksessä.