FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/94

(2004/C 88 E/0100)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2551/03

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(4. elokuuta 2003)

Aihe: EU:n vaikeudet kehitysapuvarojen käytössä

Viimeaikaisten tietojen mukaan EU:lle on kasautunut viime vuosikymmenen aikana 20 miljardia euroa käyttämätöntä avustusrahaa, vaikka kehitysmaissa on suuria investointitarpeita. Voiko komissio kertoa, miksi Euroopan kehitysrahasto ei ole käyttänyt käytettävissä olevia varoja kannattaviin hankkeisiin?

Voiko komissio myös kertoa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä korjatakseen tilanteen ja tehostaakseen varojen jakamista hankkeita täytäntöönpaneville kumppaneille?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(28. lokakuuta 2003)

Käyttämättömät (EKR:n) avustusvarat

Vuoden 2002 lopussa varoja oli annettu käyttöön 32,4 miljardia euroa kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) kautta. Nämä rahastot ovat jatkuvassa muutoksessa. Edellä mainitusta summasta oli sidottu 29,9 miljardia euroa, mikä tarkoittaa, että tiettyjen hankkeiden aloittamisesta oli tehty viralliset päätökset. Siten itse asiassa 2,5 miljardia euroa oli osoitettu mutta ei sidottu.

Cotonoun sopimuksen mukaisesti unioni on velvoitettu toimimaan aktiivisesti kaikissa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa (AKT-valtioissa), mukaan lukien sellaisissa valtioissa, missä muut avunantajat eivät halua toimia. Suuri osa sopimuksen mukaisesti myönnettävästä rahoituksesta on osoitettu kullekin AKT-valtiolle kansallisin perustein. Yhteistyötä voidaan kuitenkin myöhemmin joutua vähentämään tai se voidaan joutua keskeyttämään joissakin maissa poliittisista syistä (Cotonoun sopimuksen tärkeiden kohtien, ihmisoikeuksien tai demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden rikkominen) tai käytännön syistä (sisällissodat, turvallisuustilanne jne.). Tämä tarkoittaa, että tiettyjä hankkeita koskevat sitoumukset saattaa olla vaikeaa tai mahdotonta hyväksyä. Edellä mainitusta 2,5 miljardin euron summasta on tällä hetkellä osoitettu 1,7 miljardia euroa maille, jotka ovat kriisissä tai ovat olleet kriisissä. Nämä varat jäävät osoitetuksi kyseisille maille. Varojen käyttö riippuu kriisin ratkaisusta, sillä ongelmat varojen käytössä aiheutuivat kriisistä.

Kun hankkeen rahoittamisesta on tehty päätös, sopimukset on tehtävä ja varat on maksettava työn edistyessä tai edellytysten täyttyessä. Vuoden 2002 lopussa sidotusta 29,9 miljardin euron summasta on maksettu 21,6 miljardia euroa. Suurin osa jäljellä olevista 8,3 miljardista eurosta maksetaan, kun hankkeet saadaan päätökseen. 8,3 miljardin euron suuruisten käyttämättömien sitoumusten osalta ongelmana ovat käyttämättä jääneet sitoumukset, joiden yhteydessä komissio ei ole havainnut rahoitustoimia (sopimuksia tai maksusuorituksia) hankkeessa viimeisten kahden vuoden aikana, sekä varat, jotka ovat edelleen maksamatta, vaikka tietyt hankkeet hyväksyttiin (ja varat sidottiin) ennen vuotta 1997 (vanhat sitoumukset). Komissio arvioi, että EKR:n tapauksessa tässä ongelmassa on kysymys 1,4 miljardin euron summasta, joka muodostaa melko pienen osan kaikista AKT-valtioille (kuudennessa, seitsemännessä ja kahdeksannessa EKR:ssä) osoitetuista EKR-varoista. Komissio kuitenkin luonnollisesti toimii erittäin aktiivisesti tämän summan pienentämiseksi.

Kaikki nämä luvut on ilmoitettu parlamentille, ja ne vastaavat suunnilleen ALA- ja MEDA-ohjelmien lukuja. Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että kaikkiin monivuotisiin ohjelmiin sisältyy niiden luonteen vuoksi sisäänrakennettu viivästys alussa tehtävän sitoumuksen ja lopullisen maksusuorituksen välillä.

Kaikilla avunantajilla on runsaasti maksamattomia sitoumuksia, koska kaikkien avunantajien on saatava sovituksi ohjelmista ja hankkeista, ennen kuin sopimusten tekeminen ja maksaminen voi alkaa. Komissiolle tämä summa suurenee uuden EKR:n toiminnan alkaessa (yhdeksännen EKR:n yhteydessä vuonna 2003), kun monista uusista hankkeista tehdään sopimuksia (sitoumuksia). Komission käyttämättömät sitoumukset vastaavat jäsenvaltioiden keskitasoa. Arvioitaessa komission suorituksia on otettava huomioon myös se, että tilanne unionissa on hyvin rajoittava talousarvion ja oikeudellisten puitteiden osalta.

Toteutettavat toimet

Vuonna 2000 käynnistetyllä ulkoisen avun uudistuksella on ollut kauaskantoisia seurauksia, kuten erityisesti EuropeAid-yhteistyötoimiston perustaminen ja kunnianhimoinen ohjelma hankevastuun siirtämiseksi komission lähetystöille. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kehitysapu-komitean tekemässä vertaisarvioinnissa todettiin kesäkuussa 2002 seuraavaa:

EY on edistynyt tammikuusta 2001 lähtien huomattavasti kehitysapua ja humanitaarista apua koskevan järjestelmänsä organisaation ja hallinnon uudistamisessa. Erityisen merkittäviä asioita ovat parannukset vastuuvelvollisuudessa kaikilla tasoilla, maakohtaisten strategia-asiakirjojen käyttöönotto, humanitaarisen avun nopea ja tehokas toimittaminen, lievittämisen ja kehittämisen välisten yhteyksien selventäminen, arviointijärjestelmien parantuminen sekä edistyminen jäsenvaltioiden päätöksentekoprosessissa ja toimivallan siirtämisessä kentällä sijaitseville toimistoille.

Toimivallan siirtäminen

Hankkeiden hallintovastuun siirtäminen on nyt käynnissä 45 lähetystössä, jotka toteuttavat EY:n maakohtaisia ohjelmia pääasiassa Euroopassa, Välimeren alueella, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Tällä hetkellä keskitytään vuoden 2003 kolmanteen vaiheeseen kuuluviin jäljellä oleviin 30 lähetystöön, jotka toimivat pääasiassa AKT-valtioiden alueella.

Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että komission virkamiehet käsittelevät keskimäärin useista kymmenen miljoonan euron suuruisista vuosittaisista avustuseristä koostuvia paketteja. Heidän jäsenvaltioiden hallinnossa toimivat kollegansa käsittelevät keskimäärin 3 — 7 kertaa pienempiä summia.

Vanhojen ja käyttämättömien EKR:n sitoumusten vapauttaminen (peruuttaminen)

Vuotta 1997 edeltävältä ajalta peräisin olevien vanhojen EKR:n sitoumusten kokonaismäärä väheni 310 miljoonalla eurolla vuonna 2002. Vuonna 2003 vähennyksen arvioidaan olevan vielä 470 miljoonaa euroa. Vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevien vanhojen ja käyttämättömien sitoumusten ruuhkasta on purettu 76 prosenttia.

Avun sidonnaisuuksien purkaminen

Komissio on tehnyt kunnianhimoisen ehdotuksen tärkeästä asiasta: avun kansallisiin (kaupallisiin) etuihin liittyvien sidonnaisuuksien purkamisesta. Komissio katsoo, että avun sidonnaisuuksien purkaminen vähentäisi sen kumppanimaiden hallinnollisia rasitteita ja edistäisi siten tuen nopeampaa ja tehokkaampaa toimittamista.

EKR:n budjetointi

EKR:n olisi oltava kiinteä osa yhteisön yleistä talousarviota ja toimittava parlamentaarisen valvonnan alaisena. Tämä tarjoaisi yhdet oikeudelliset puitteet kehitysapurahastojen hallinnolle sekä toisi mukanaan merkittäviä parannuksia tehokkuuteen, jolloin komission henkilöstö voisi kiinnittää enemmän huomiota kumppanimaiden kanssa tehtävän yhteistyön ja käytävän vuoropuhelun toteuttamiseen, joka on välttämätöntä tehokkaan täytäntöönpanon kannalta, sekä käyttää vähemmän aikaa mutkikkaisiin menettelyihin. Tämän lähestymistavan laajan perustan sisältävä komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille (1) hyväksyttiin 8. lokakuuta.

Organisaatiorakenteen uudistaminen

Ulkoisen avun uudistamisen uuden vaiheen käynnistäminen on ajankohtaan nähden sopimatonta, koska komission saaman valtuutuksen päättyminen lähestyy, valmistelukunta on antanut päätelmänsä ja HVK:n työ on yhä käynnissä. Nykyisellä komissiolla on kuitenkin velvollisuus kokemuksensa perusteella ja valmistelukunnan näyttämän suunnan mukaisesti analysoida kokonaisuudessaan komission ulkosuhteista vastaavien osastojen tehokkainta mahdollista organisointia, mikä koituu seuraavan komission eduksi.

Joustavuus

Yhteisön kehitysapua johdetaan noudattaen mutkikasta järjestelmää, joka koostuu komitologiasta, varainhoitoasetuksista ja alakohtaisista budjettikohdista. Tämä vie valtavasti komission niukkoja henkilöstöresursseja ja pitkittää huomattavasti päätöksentekomenettelyjä. Kaikki varainhoitoa koskevat ehdotukset on pian käännettävä 21 kielelle. Tässä olisi mahdollisuuksia toteuttaa lisää tehokkuuteen tähtääviä uudistuksia, joissa komissio jäsenvaltiot ja parlamentti olisivat mukana.

(1) KOM(2003) 590 lopullinen.