FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/489

(2004/C 84 E/0568)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2431/03

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(22. heinäkuuta 2003)

Aihe: HIV/AIDS-tilanne Keski-Aasian maissa

Yhdistyneiden kansakuntien, sen erityisjärjestöjen ja haittojen vähentämisen alalla toimivien kansalaisjärjestöjen mukaan HIV leviää nopeasti Keski-Aasian maissa. Vaikka HIV-tapausten määrä on pysynyt pienenä, se on kasvanut eksponentiaalisesti viimeisen neljän tai viiden vuoden aikana ensisijaisesti suonensisäisten huumeiden käytön takia. Uzbekistanissa raportoitiin melkein yhtä monta uutta HIV-tapausta vuoden 2002 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana kuin edellisellä vuosikymmenellä yhteensä; suonensisäisten huumeiden käyttäjiä oli 90 prosenttia määrästä. Naapurimaa Kirgisia raportoi neljä HIV-tapausta vuonna 1996; vuoden 2002 loppuun mennessä tapauksia oli 825, joista 82 prosenttia oli suonensisäisten huumeiden käyttäjiä. Kazakstanissa suonensisäisten huumeiden käyttäjät muodostivat 87 prosenttia 2 870 raportoidusta HIV-tapauksesta, ja Tadžikistanissa heidän osuutensa oli 73 prosenttia 45 raportoidusta tapauksesta. Nämä tilastot kyseiseltä alueelta eivät kuitenkaan kerro totuutta HIV:n esiintyvyydestä, jonka arvellaan olevan kymmenkertaisesti virallisesti ilmoitettua suurempi. Tapauksia jää ilmoittamatta, koska epidemiologinen seuranta on vähäistä.

Suonensisäisten huumeiden käyttö rehottaa Keski-Aasiassa osittain siksi, että alue on tärkeä huumekauppa-reitti, jonka kautta Afganistanissa ja Pakistanissa tuotetut huumeet solutetaan muille markkinoille. Tutkimukset osoittavat, että kaikkialla maailmassa huumereiteillä, joilla heroiinia on tarjolla, tietty määrä ihmisiä kokeilee sitä ja tulee siitä riippuvaiseksi. Tätä kasvavaa HIV-epidemiaa Keski-Aasian maissa voidaan ja se myös täytyy hillitä.

Osallistuuko komissio yritykseen vähentää huumeiden tarjontaa takavarikoinneilla ja säätämällä rangaistus-luonteisia huumelakeja pienien määrien hallussapidosta, jolloin suonensisäisten huumeiden käyttäjät vain ajetaan syvemmälle maan alle, mistä heitä on vaikeampi tavoittaa ja missä heillä ei ole mahdollisuutta saada palveluja, vai harkitseeko komissio mahdollisuutta tarjota käyttäjille pääsyä vieroitushoitoon tai neulojen vaihto-ohjelmaan ja toteuttaa näin sen oletettavasti tasapainoista lähestymistapaansa huumekysymykseen?

Eikö komissio usko, että on jo aika arvioida tavat, joilla huumeita nykyään ”valvotaan” kolmen YK:n yleissopimuksen ja niistä johdettujen erilaisten kansallisten lainsäädäntöjen kieltävässä hengessä?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(18. syyskuuta 2003)

EU:n nykyinen strategia huumeiden torjumiseksi heroiinin reiteillä on yhdenmukainen vuosiksi 2000—2004 laaditun Euroopan unionin huumeita koskevan toimintasuunnitelman kanssa, jossa esitetään selkeästi toimet, jotka EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on toteutettava viiden seuraavan vuoden aikana.

Toimenpiteet kattavat sekä kysynnän että tarjonnan vähentämisen, ja niissä asetetaan etusijalle kansainvälinen yhteistyö sekä tehokas tiedottaminen, arviointi ja koordinointi kaikilla tasoilla.

EU:n ulkoisia toimia koskevan toimintasuunnitelman 5 kohdan mukaan komissio pitää kansainvälistä yhteistyötä ratkaisevan tärkeänä tekijänä huumausaineiden torjunnassa. Komissio kiinnittää tällä alalla erityistä huomiota pääasiallisiin reitteihin, joiden kautta huumeita kuljetetaan EU:hun.

Afganistan on yhä maailman suurin heroiinintuottaja, vaikka kansainvälinen yhteisö on pyrkinyt lopettamaan heroiinin tuotannon, joten pitkän aikavälin tavoitteena on luoda suodattimien järjestelmä opiaattien ja heroiinin tärkeimmän lähteen, Afganistanin, ja Euroopan välille.

Tavoitteen saavuttamiseksi on käynnistetty teknisen avun ohjelmia ja hankkeita joko suoraan erityisillä toimilla, joilla torjutaan huumausaineita, tai täydentävillä toimilla, joilla vahvistetaan uusien itsenäisten valtioiden (UIV), Balkanin maiden sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden rajavalvontaa ja tullilaitosta.

Komissio on käynnistänyt kolme koordinoitua huumeiden torjuntaohjelmaa kolmella heroiinin reitille kuuluvalla alueella: Bumad (Valko-Venäjä, Ukraina, Moldavia), Scad (Etelä-Kaukasus: Armenia, Azerbaidžan, Georgia) ja Cadap (Keski-Aasia: Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan).

Näiden kolmen ohjelman yleisenä tavoitteena on vähentää ja estää kyseisiltä alueilta EU:hun suuntautuvaa huumausainekauppaa.

Tavoitteen saavuttamiseksi ohjelmia varten laadittuun strategiaan kuuluu kolme osaa:

— Avun kehittäminen alueen huumeiden tasapainoiseen ja kattavaan valvontaan: kussakin ohjelmassa toteutetaan neljällä tukitoimenpiteiden alalla erityisiä hankkeita, jotka ovat ennakkoedellytyksiä huumausaineiden torjunnan tehokkaille ja nykyaikaisille toimenpiteille: a) mukautettu oikeudellinen ja institutionaalinen kehys, b) tehokas valvonta rajoilla, c) luotettava tiedotus huumeiden käytöstä ja tehokas tietojen keruu huumekaupasta, d) nykyaikaiset toimenpiteet huumeiden käyttöä vastaan sekä kysynnän ja sen vaikutusten vähentäminen.

— EU:n ja tuensaaja-alueen huumeiden torjuntatoimenpiteiden yhteentoimivuuden parantaminen: yhteentoimivuus varmistetaan edistämällä EU:n menetelmiä ja normeja huumeiden valvonnan ja torjunnan alalla. Tämä toteutetaan käyttämällä EU:n asiantuntijoita neljällä tukitoimenpiteiden alalla. Lisäksi EU:ssa kehitetään koulutusta, paikan päälle tehtäviä opintomatkoja ja henkilöstön vaihto-ohjelmia.

— Kansallisen ja alueellisen yhteistyön kannustaminen: ohjelman yhtenäisyys mahdollistaa tuensaaja-maiden välisen yhteistyön, koska siinä tarjotaan kaikille kymmenelle tuensaajamaalle yhdenmukaisesti tukea huumeiden valvontaan. Kukin ohjelma on samalla mukautettu kansalliseen erityistilanteeseen. Jokaisessa hankkeessa kannustetaan toimielinten välistä kansallista ja alueellista yhteistyötä koulutuksen ja yhteisten opintomatkojen kautta.

Toimien vaikutusten tehostamiseksi Tacis-ohjelmaan kuuluvia huumeiden torjuntaohjelmia koordinoidaan tiiviisti niiden rinnalla tullin ja rajavalvonnan alalla toteutettavien ohjelmien kanssa, kuten Bomca-ohjelman kanssa (Border Management Programme for Central Asia, Keski-Aasian rajavalvontaohjelma).

Keski-Aasian huumeita koskeva toimintaohjelma (Cadap) käynnistyi tammikuussa 2001, kun komission edustustoon Alma-Atassa palkattiin Cadapin huumeiden vastaisen toiminnan koordinaattori. Hänen tilalleen tulee lähiaikoina seuraaja, kun hän siirtyy työskentelemään Bomca-ohjelman koordinaattorin kanssa Bishkekiin Kirgisiaan.

Cadapin ensimmäisessä vaiheessa, Cadap I:ssä, tuettiin seuraavia hankkeita 3,5 miljoonalla eurolla:

— lentoasemien valvonta: seuranta- ja valvontalaitteiden toimittaminen ja koulutustoimia alueen neljällä tärkeimmällä lentokentällä,

— huumausaineiden käyttöä koskeva tietojärjestelmä: toteutusvaiheessa olevassa Nadin-hankkeessa pyritään antamaan maille valmiudet toteuttaa epidemiologisia arviointeja huumetilanteesta, jotta ne voisivat laatia omat politiikkansa ehkäisyä ja hoitoa tai kuntoutusta varten,

— Afganistanin viimeaikaisten tapahtumien seurauksena Cadap I:ssä tuettiin uuden huumeiden torjunta-viraston perustamista Tadžikistaniin,

— komission edustustoon Alma-Atassa on perustettu koordinointitoimisto, joka siirretään Bishkekiin, jotta helpotettaisiin koordinointia uuden Bomca-ohjelman kanssa.

Cadapin toinen vaihe, Cadap II, käynnistyy syksyllä 2003 Tacisin myöntämän 4,5 miljoonan euron rahoituksen turvin.

Sitä seuraa vuotta myöhemmin Cadap III, johon on myönnetty 3 miljoonaa euroa.

Cadap II ja Cadap III mahdollistavat seuraavien hankkeiden käynnistämisen:

— Oikeudellinen avunanto: hankkeessa parannetaan alueen huumelainsäädäntöä ja vahvistetaan tuomareiden ja syyttäjien toimintavalmiuksia oikeudellisen yhteistyön alalla (vastavuoroinen oikeudellinen avunanto ja toimitusten valvonta). Yhdistyneiden Kansakuntien huumevalvontaohjelma (UNDCP) osallistuu hankkeen toimien toteutukseen.

— Lentoasemien valvonta: hanke on jatkoa Cadapin ensimmäiselle vaiheelle. Siinä pyritään perustamaan tärkeimmille lentoasemille selvittelykeskuksia, jotka parantavat huumekauppaa koskevien tietojen analysointia ja jakamista; hankkeessa tarjotaan laitteita ja koulutusta.

— Satamien valvonta: hankkeessa vahvistetaan etenkin Aktaun (Kazakstan) sataman tarkastus- ja tutkimusvalmiuksia.

— Rajanylityspaikat: hankkeessa tuetaan huumereittien varrella sijaitsevia rajanylityspaikkoja. Kussakin maassa valitaan avainasemassa olevia rajanylityspaikkoja, joille tarjotaan tukea koulutuksessa ja laitehankinnoissa niiden toimintavalmiuksien vahvistamiseksi. Hanke toteutetaan tiiviissä yhteistyössä UNDCP:n kanssa.

— Poliisiviranomaisten tutkimukset: hankkeessa tuetaan alueen lainvalvontaviranomaisten tutkimusjärjestelmän kehittämistä, ja sen on tarkoitus tehostaa huumekaupan torjuntaa.

— Vankiloissa tehtävä ehkäisevä työ: hankkeessa edistetään ehkäisy-, hoito- ja kuntoutustoimia sekä yhteiskuntaan sopeuttamisen toimia useissa Keski-Aasian rangaistuslaitoksissa. Myös viranomaisten käynnistämien ehkäisytoimien tukemista harkitaan.

Komissio on yksi Yhdistyneiden Kansakuntien aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjuntaan keskittyvän maailmanlaajuisen rahaston tärkeimmistä osanottajista ja rahoittajista. Säätiö rahoittaa epidemioista kärsivien maiden toteuttamia toimia muun muassa Keski-Aasian maissa.

Yleisellä tasolla komissio on asettanut Keski-Aasiassa toteuttamissaan alueellisen kehityksen ohjelmissa painon Tadžikistanin eteläisiin osiin sekä Ferghanan laakson Kirgisiaan ja Tadžikistaniin kuuluviin osiin, jotka ovat merkittäviä kauttakulkualueita, joilla syvä köyhyys kasvattaa väestön haavoittuvuutta suhteessa huumekauppiaisiin ja huumekauppaan.

Lopuksi voidaan todeta, että yhteisö ei ole Yhdistyneiden Kansakuntien huumeita koskevien yleissopimusten osapuoli (lukuun ottamatta huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan vuonna 1988 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen 12 artiklaa, joka koskee kemiallisten aineiden esiasteita), ja jäsenvaltioiden on näin ollen itse ehdotettava mahdollisia muutoksia näihin yleissopimuksiin.