KIRJALLINEN KYSYMYS E-1082/01

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(6. huhtikuuta 2001)

Aihe: Rajojen hämärtyminen ja kilpailun vääristyminen Sensus-hankkeen yhteydessä

Sensus-hankkeen, Aventinus-hankkeen seuraajan, puitteissa on yritetty kehittää tietojenvaihto-ohjelma eurooppalaisia poliisi- ja tiedustelupalveluita varten. Mielenkiintoisen kieli- ja puheteknologian etsintä on tärkeä osa tätä hanketta. Komissio rahoittaa Sensus-hanketta. Vastauksesta kysymykseen P-0009/01(1) käy ilmi, että Sensus- ja Aventinus I ja Aventinus II -hankkeita rahoitettiin Telematiikan sovellukset -ohjelman budjettikohdasta B6-6121.113 (1994-1998). Aventinus I -hanketta varten myönnettiin 2 500 000 euroa, joista anottiin ja maksettiin 2 341 190 euroa. Aventinus II -hanketta varten myönnettiin 550 000 euroa, joista anottiin ja maksettiin 513 777 euroa. Sensus-hanketta varten myönnettiin yhteisön varoista 2 250 000 euroa, joista oli 31. joulukuuta 2000 maksettu 478 753 euroa.

Sensus-hankkeen koordinaattori on Stephan Bodenkamp/Christoph Kionowski, Saksan liittotasavallan tiedustelupalvelun salainen agentti. Sama henkilö on myös kolmen Lernout & Hauspie-yhtiön (L & H) perustaman kielenkehitysyhtiön takana. Tällaisen kaksoisroolin avulla Saksan liittotasavallan tiedustelupalvelu voi käyttää hyväkseen L & H-yhtiön kieliteknologiaa. On ilman muuta selvää, että Sensus-hankkeen, Saksan liittotasavallan tiedustelupalvelun ja L & H-yhtiön muodostama rakenne saa aikaan a) epäilyttävän rajojen hämärtymisen yksityisen ja julkisen sektorin välillä, b) eriarvoisuutta eri poliisi- ja tiedustelupalvelujen kieliteknologisessa tiedossa ja c) epärehellisen kilpailutilanteen niiden kieliteknologiayritysten välillä, jotka ovat tai eivät ole tekemisissä Sensus-hankkeen kanssa.

1. Myöntääkö komissio, että Sensus-hankkeen koordinaattorin kaksoisrooli saa aikaan epäilyttävän rajojen hämärtymisen yksityisen ja julkisen sektorin välillä (Saksan liittotasavallan tiedustelupalvelun tapauksessa)? Jos näin ei ole, mitä takeita komissiolla on siitä, että edellä mainittu rakenne ei saa aikaan tällaista epäilyttävää rajojen hämärtymistä?

2. Myöntääkö komissio, että Sensus-hankkeen koordinaattorin kaksoisrooli saa aikaan eriarvoisuutta eri poliisi- ja tiedustelupalvelujen kieliteknologisessa tiedossa, erityisesti Saksan liittotasavallan tiedustelupalvelun hyväksi? Jos näin ei ole, mitä takeita komissiolla on siitä, että edellä mainittu rakenne ei saa aikaan tällaista eriarvoisuutta?

3. Myöntääkö komissio, että Sensus-hankkeen koordinaattorin kaksoisrooli saa aikaan epärehellisen kilpailutilanteen niiden kieliteknologiayritysten välillä, jotka ovat tai eivät ole tekemisissä Sensus-hankkeen kanssa? Jos näin ei ole, mitä takeita komissiolla on siitä, että edellä mainittu rakenne ei saa aikaan epärehellistä kilpailua?

(1) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 154.

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(1. elokuuta 2001)

1. Sensus-hankkeeseen kuuluu useita julkisia ja yksityisiä järjestöjä kuten jäsenvaltioiden poliisivoimia ja turvallisuuslaitoksia. Osallistujaluettelo on hankkeen tavoitteiden mukainen, sillä tavoitteena on kehittää kilpailua edeltävän vaiheen teknologiaa järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi.

2. Komission mielestä poliisiviranomaisten välillä ei ole eriarvoisuutta kieliteknologian saatavuuden suhteen Sensus-hankkeeseen osallistuneiden hyväksi.

Europolin osallistuminen hankkeeseen ja se, että yhteenliittymässä oli mukana käyttäjiä eri jäsenvaltioiden poliisivoimista, takasi sen, ettei hanke avoimen luonteensa ja tavoitteidensa mukaisesti suosinut minkään yksittäisen osallistujan henkilökohtaisia tavoitteita. Hankkeen tulokset on esitetty monille poliisivoimille ja aiheeseen liittyvillä messuilla ja näyttelyissä.

3. Koska Sensus-hanke koskee kilpailua edeltävän vaiheen teknologian kehittämistä, väitteet vilpillisen kilpailutilanteen syntymisestä vaikuttavat perusteettomilta.