Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3428/97 komissiolle esittäjä(t): Georg Jarzembowski (PPE) (21. lokakuuta 1997) Aihe: Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä - GNSS Euroopan unioni kehittää nk. Euroopan geostationaarista navigointilisäjärjestelmää (European Geostationary Navigation Overlay System, EGNOS). Kyseessä on maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS-1) eurooppalainen laajennus, millä tarkoitetaan siviilijärjestelmillä laajennettuja sotilasjärjestelmiä GPS ja GLONAS. Pidemmällä aikavälillä GNSS-1 on tarkoitus korvata maailmanlaajuisella satelliittinavigointijärjestelmällä GNSS-2:lla, johon liittyy eurooppalainen osuus, jonka käytöstä eurooppalaiset voivat vastata itsenäisesti siinä tapauksessa, ettei USA:n kanssa päästä Eurooppaa tyydyttävään ratkaisuun. Vielä tehtävän kustannus-hyöty -analyysin odotetaan lisäksi vaikuttavan komission lopulliseen päätökseen. 1. Onko nähtävissä, että USA:n kanssa päästään tyydyttävään ratkaisuun ja kuinka kauan komissio katsoo voivansa odottaa - eurooppalaisten intressejä vaarantamatta - että USA:n kanssa saadaan aikaan ratkaisu? 2. Onko komissio tietoinen siitä, että navigointipalveluja pääasiassa tarvitsevien tahojen - eli eurooppalaisten lentoyhtiöiden - näkökannalta EGNOS-hankkeen tavoite on saavutettavissa jo tänä päivänä käytössä olevan teknisen tietotaidon avulla, toisin sanoen ottamalla GSP-järjestelmä käyttöön kokonaisvaltaisesti sekä ¨on-board augmentation¨ -menetelmän avulla. Miksi komissio pitää itsepäisesti kiinni sen kehittämisestä? 3. Miten komissio voi varmistaa sen, ettei EGNOS-hankkeen aiheuttamia kustannuksia sälytetä lentoyhtiöiden maksettaviksi, ottaen huomioon, ettei EGNOS-hanke tuo niille minkäänlaista lisähyötyä? 4. Minkä vuoksi muutenkin rajallisia taloudellisia ja teknisiä resursseja ei ole annettu jo nyt huomattavasti uudenaikaisemman ja tulevaisuuteen paremmin suuntautuneen GNSS-2:n kehittämiseen GNSS-1 -hankkeen sijasta? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1997) 1. Komissio on aloittanut Yhdysvaltojen kanssa tunnustelevat keskustelut monista maailmanlaajuiseen satelliittinavigointijärjestelmään (GNSS) liittyvistä kysymyksistä ja mm. siitä, onko Yhdysvaltain GPS-satelliittijärjestelmän varaan mahdollista rakentaa tietyntasoinen palvelu. Keskustelun tuloksista on vielä liian aikaista sanoa mitään. 2. Yhdysvaltain kanssa käytävät keskustelut ovat osa uutta transatlanttista toimintaohjelmaa, ja niiden tarkoituksena on myös antaa Euroopan teollisuudelle mahdollisuus olla mukana uudella kehittyvällä alalla. Keskustelut edistävät lisäksi jo kehitteillä olevaan toisen sukupolven GNSS 2-järjestelmään liittyviä Euroopan intressejä. Komissio antaa piakkoin Euroopan laajuisen paikantamis- ja navigointijärjestelmän toteuttamisesta tiedonannon, joka sisältää GNSS:ää koskevan toimintasuunnitelman. Tiedonannossa käsitellään mm. strategisia kysymyksiä, mukaan lukien EU:n neuvottelut Yhdysvaltojen kanssa. 3. Komission mielestä EGNOS tulee olemaan hyödyllinen ilmailualalla. Tutkimukset ovat osoittaneet, että nykyisestä GPS-tekniikasta on hyötyä vain joissakin navigointivaiheissa ja ennen kaikkea, että nykyisin saatavilla olevia lentokoneen GPS-laitteen valvontajärjestelmätyyppejä ei voitaisi hyväksyä lentoturvallisuuden kannalta ratkaiseviin sovelluksiin eikä ainoina navigointilaitteina. GPS-laitteiden hyväksymistä varten tarvitaan osoitus signaalin luotettavuudesta. Se on tärkein näistä laitteista puuttuva ominaisuus, jonka EGNOS puolestaan tarjoaa. Monet lentokentät, joilla ei ole huonoon säähän tarkoitettua laskeutumislaitteistoa, voivat tarjota tällaisen valmiuden EGNOSin avulla. Lento-onnettomuudet ovat onneksi harvinaisia, mutta huomattava osa niistä johtuu tavanomaisten navigointilaitteiden puutteista. 4. GNSS/EGNOS voi tarjota yhden keskitetyn navigointiratkaisun, mikä on varmasti huomionarvoinen seikka verrattuna kustannuksiin, joita aiheutuu monien lennon eri vaiheissa käytettävien järjestelmien asentamisesta lentokoneeseen. GNSS:n ansiosta on myös mahdollista luopua joistakin kalliista maanpäällisistä navigointilaitteista, kun järjestelmä on kokonaan käytössä. Lisäksi GNSS yhdistää GPS:n ja GLONASSin, ja on näin ollen luotettavampi. 5. Komissio selvittää EGNOSin (GNSS 1:n) rahoitusmahdollisuuksia. On myös huomattava, että EGNOSista kehitetään monia liikennemuotoja palveleva järjestelmä. Kustannusten jakautuminen julkisen sektorin ja käyttäjien kesken riippuu monista tekijöistä kuten siitä, kuinka paljon hyötyä EGNOSista voi olla eri aloilla. On perusteltua kehittää järjestelmä, joka on omarahoitteinen keskipitkällä aikavälillä. 6. Kuten edellä mainittiin, komissio on aloittanut läheisessä yhteistyössä Euroopan avaruusjärjestön kanssa GNSS 2:n valmistelutyöt, joihin Euroopan teollisuus osallistuu aktiivisesti. On otettava huomioon, että monia EGNOSin ratkaisuja, kuten nykyisiä geostationaarisia satelliitteja ja maa-asemia, käytetään todennäköisesti myös GNSS 2:ssa. EGNOSin kaltaisia järjestelmiä ollaan ottamassa käyttöön myös muualla maailmassa. Jos yhteisö pysyttelee sivussa ja antaa muiden laatia standardit, Euroopan teollisuuden on hyvin vaikea päästä (sekä GNSS 1:n että GNSS 2:n) markkinoille, joiden arvo pelkästään Euroopassa tulee olemaan useita miljardeja ecuja.