ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3455/98 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeusrikkomukset Bahrainissa Onko komissio tietoinen siitä, että Bahrainin hallitus on ratifioinut kolme ihmisoikeussopimusta: kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (1990), yleissopimuksen lasten oikeuksista (1992) sekä kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen (1998)? Onko komissio tietoinen myös siitä, että näiden sopimusten perusteella yksi Bahrainin hallituksen velvollisuuksista on toimittaa säännölliset kertomukset sopimusten täytäntöönpanemista valvoville komiteoille? Bahrain ei ole toimittanut kahta ensin mainittua sopimusta koskevia kertomuksia, jotka oli määrä jättää vuosina 1991 ja 1994. Voiko komissio vakuuttaa, että se tekee parhaansa vaatiakseen Bahrainin hallitusta sekä parantamaan mainettaan ihmisoikeusasioissa että täyttämään velvollisuutensa tekemiensä sopimusten suhteen? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1998) Komissio seuraa ihmisoikeustilannetta, myös kysymyksessä mainittujen yleissopimusten soveltamista, tarkoituksenmukaisissa Yhdistyneiden kansakuntien elimissä. Komissio yhtyy unionin kantoihin, jotka koskevat Bahrainia tai yleissopimusten muita sopimuspuolia. Komissio ei ole tehnyt kahdenvälisiä sopimuksia Bahrainin kanssa. Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevat kysymykset otetaan esille ministerikokouksissa, joita järjestetään vuonna 1989 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvoston peruskirjan osapuolten (GCC) yhteistyösopimuksen mukaisesti(1). Luxemburgissa 27. lokakuuta 1998 järjestetyssä yhteisen neuvoston viimeisimmässä kokouksessa unionin jäsenvaltioiden ministerit vahvistivat sitoumuksensa edistää ihmisoikeuksien sekä niiden yleismaailmallisuuden, jakamattomuuden ja yhteenliittyvyyden periaatteen kunnioittamista. GCC:n ja yhteisön poliittisen vuoropuhelun puitteissa komissio kannustaa Bahrainia ja muita GCC-maita edistämään demokratiaa sekä allekirjoittamaan kansainväliset ihmisoikeusasiakirjat ja soveltamaan niitä täysimääräisesti. (1) Neuvoston päätös 89/147/ETY, tehty 20.2.1989.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3186/98 esittäjä(t): Jan Lagendijk (V) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Amsterdamin perussopimuksen III a osastossa tarkoitettu päätösten parlamentaarinen valvonta Onko komissio tietoinen, että Alankomaiden parlamentin alahuone harkitsee julistavansa Amsterdamin perussopimuksen hyväksymistä koskevassa laissaan, että voimassaolevaa Alankomaiden parlamentin oikeutta antaa hyväksyntä kaikille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston perusteella tehtäville kuningaskuntaa sitoville päätöksille sovelletaan EY:n perustamissopimuksen III a osaston määräyksiin perustuvaan päätöksentekoon aloilla, joita Euroopan parlamentin yhteispäätösoikeus ei (toistaiseksi) koske, jotta estetään demokratiavajeen suureneminen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan kaltaisilla aloilla(1)? Onko komissio sopimusten suojelijana Alankomaiden hallituksen kanssa yhtä mieltä siitä, että jos oikeutta antaa hyväksyntä laajennetaan koskemaan EY:n perustamissopimusta (tai sen osastoja) eurooppalaisessa lainsäädännössä aiheutuu ongelmia(2), vai pitääkö komissio myönteisenä, että kansalliset parlamentit ottavat vastuun eurooppalaisen politiikan parlamentaarisesta valvonnasta niiltä osin, kun Euroopan parlamentin toimivalta ei ole riittävä? Mitä ongelmia komissio katsoo ensin mainitussa tapauksessa olevan? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen 146 artiklan mukaisesti neuvosto muodostuu jäsenvaltioiden ministeritason edustajista, joita on yksi kustakin jäsenvaltiosta ja joilla on jäsenvaltionsa hallitusta sitovat valtuudet. Kullakin jäsenvaltiolla on oikeus määrittää oikeusjärjestyksessään ne säännöt ja menettelyt, joiden mukaan niiden edustajien neuvostossa esittämät kannat määräytyvät. Komission tehtävänä ei ole arvioida kyseisiä sääntöjä tai menettelyjä. (1) Alankomaiden parlamentin alahuone, istuntokausi 1996-1997, jäsenten De Hoop Scheffer ja Rosenmöller esitys 21 501-058, n:o 20 (lykätty); Alankomaiden parlamentin alahuone, istuntokausi 1997-1998, 25 922 (R1613), n:o 4. (2) Alankomaiden parlamentin alahuone, istuntokausi 1997, 25 922 (R1613), n:o 5, s. 2.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3341/98 esittäjä(t): Robin Teverson (ELDR) komissiolle (16. marraskuuta 1998) Aihe: Yrittäjyyttä koskeva komission tiedonanto Tässä tiedonannossa (KOM(98) 0222 lopull.) tehdään useita kiitettäviä ehdotuksia yrittäjyyden avustamiseksi Euroopan unionin alueella, mutta monet uudet yritykset joutuvat kohtaamaan ongelman, jota prioriteeteissa ei mainita: väärentämisen. Aikooko komissio sisällyttää tämän valitettavan yrittäjyyden muodon strategiaansa, jolla avustettaisiin yrityksiä torjumaan tätä ongelmaa? Jaetaanko rahoituksena tai neuvoina annettavaa avustusta siten, että väärennöksiä voidaan torjua myös pienemmissä yrityksissä, joilla ei ole suuryritysten kaltaisia varoja väärennösten torjumiseksi? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 1999) Vaikka tiedonannossa "Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa: tulevaisuuden painopistealat" ei nimenomaan mainita väärentämistä, komissio on tietoinen, että väärentäminen vaikuttaa kielteisesti yrittäjyyteen, innovaatiotoimintaan ja kilpailukykyyn. Siksi komissio on äskettäin julkaissut vihreän kirjan väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastaisesta toiminnasta sisämarkkinoilla(1). Se aloittaa kaikkien asian osapuolten, kuten yritysten, jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielimien, laajan kuulemisen. Kuulemisen tarkoituksena on selvittää väärentämisen ja laittoman valmistamisen taloudelliset vaikutukset yhtenäismarkkinoilla, arvioida asiaan liittyvän lainsäädännön tehokkuutta sekä ehdottaa aloitteita tilanteen parantamiseksi. Nämä aloitteet voisivat liittyä esimerkiksi seurannan tukemiseen yksityisellä sektorilla, turva- ja varmennuslaitteiden oikeudelliseen suojaan, rangaistusten arviointiin ja muihin keinoihin, joilla voidaan varmistaa teollis- ja tekijänoikeuksien noudattaminen. Tarkoituksena on myös perustaa sopivia hallinnollisia yhteistyöjärjestelyjä asiaa käsittelevien kansallisten viranomaisten välille. Väärentäminen ja laiton valmistus vaikuttavat moniin aloihin (tietojenkäsittely, lelut, tekstiilit, parfyymit, CD-levyt, lääkkeet, kellot), ja monialaisen aloitteen avulla asia voitaisiin hoitaa kattavasti. Yhtenäismarkkinoilla tämä täydentäisi nykyisiä väärentämisen ja laittoman valmistuksen vastaisia järjestelyjä yhteisön ulkorajoilla ja vahvistaisi siten yhteisön toiminnan yhdenmukaisuutta. Ennakoimatta kuulemisen tuloksia voidaan ajatella, että komission toimet voisivat olla lainsäädännöllisiä tai ne voisivat liittyä rahoitustuen antamiseen väärentämisen ehkäisyyn tarkoitetuille toimille ja organisatorisiin, hallinnollisiin tai ongelman hoitamista edistäviin toimenpiteisiin. Tietyissä olosuhteissa voitaisiin myös avustaa (neuvonnalla tai rahallisesti) pieniä yrityksiä. (1) KOM(98) 569 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3467/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n myöntämä tuki Itävallan Wienille Pyydän komissiota antamaan seuraavat tiedot EU:n Wienin osavaltiolle myöntämästä tuesta: 1. Mikä on EU:n rakennetuen määrä ja sen jakautuminen eri rahastojen tai eri yhteisöohjelmien ja -hankkeiden mukaan sekä niiden EU:n varojen määrä, jotka on myönnetty Wienille muista budjettikohdista vuodesta 1995 lähtien sen pilottihankkeita ja toimia varten tai - suorina avustuksina - esimerkiksi tutkimuslaitoksille, yliopistoille, yrityksille ja muille laitoksille? 2. Kuinka paljon työpaikkoja on luotu ja säilytetty näillä varoilla? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3459/98, E-3460/98, E-3461/98, E-3462/98,E-3463/98, E-3464/98, E-3465/98, E-3466/98 ja E-3467/98 (19. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3816/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Kulttuuri-, opetus- ja nuorisoalan ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Komission politiikkana on varainkäytön avoimuus. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä Kataloniassa toteutetuista hankkeista saivat tukea kulttuuri-, opetus- ja nuorisoalalle tarkoitetuista tukimuodoista vuosina 1994-1999? Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka suuri summa kullekin näistä hankkeista lopulta myönnettiin? Komission jäsenen Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2847/98

esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle

(28. syyskuuta 1998)

Aihe: Kauppaa koskevat määräykset Italiassa

Viittaan kysymykseen E-0784/98(1) ja kauppaa säätelevään lainsäädäntöesitykseen, jonka Italian ministerineuvosto hyväksyi 16. tammikuuta 1998 ja jossa säädetään toimiluvan täydellisestä poistamisesta pieniltä, pinta-alaltaan enintään 300 m2:n suuruisilta liikeyrityksiltä, toimintaansa aloittavien kauppiaiden rekisteröintivaatimusten poistamisesta ja nykyisten 14 tuoteryhmän yhdistämisestä ainoastaan kahdeksi alaksi, joita ovat elintarvikkeet ja muut tuotteet kuin elintarvikkeet. Tiedustelisin komissiolta, ovatko nämä toimet yhteisön asianomaisten direktiivien vastaisia ja vaarantavatko ne vapaan kilpailun? Montin 28. toukokuuta antamassa vastauksessa komissio ilmoitti, että se selvittää esittämääni kysymystä. Voisiko komissio antaa tietoja tämän selvityksen tuloksista?

Komission jäsenen Mario Montikomission puolesta antama vastaus

(6. tammikuuta 1999)

Kysymyksessään arvoisa parlamentin jäsen viittaa aiempaan kysymykseensä E-784/98, joka koski neljää asiakohtaa.

1. Vastaus kohtaan yksi on kielteinen.

2. Italian uusi kauppalainsäädäntö vapautta myyntipisteiden perustamisen, jos näiden pisteiden koko on korkeintaan 250 m2 yli 10 000 asukkaan kaupungeissa ja 150 m2 sitä pienemmissä kaupungeissa. Tämä ei kuitenkaan estä pieniä dynaamisia liikeyrityksiä olemasta keskenään yhteistyössä ostoryhmissä tai vapaaehtoisissa ketjuissa, kuten franchising-yhteistyössä pysyäkseen kilpailukykyisinä markkinoilla. Näin on todettu myös kaupan alaa koskevassa vihreässä kirjassa. Kilpailukyvyn säilyminen turvaa pienten yritysten selviytymisen ja niiden työpaikkojen säilymisen. Säädöksen yhteydessä esitetyt oheistoimet ja alueellinen mukauttaminen tukevat pieniä liikeyrityksiä niiden pyrkiessä sopeutumaan uudenlaiseen kilpailutilanteeseen.

3. Periaatteessa vapauttamista koskevan lainsäädännön antaminen ei tule todennäköisesti rajoittamaan itsenäisten yritysten välistä kilpailua. Arvoisan parlamentin jäsenen mukaan kyseisellä asetuksella kuitenkin pyritään ensisijaisesti poistamaan esteet vähittäiskaupan markkinoille pääsyltä. Yksinomaan tästä näkökulmasta ja kilpailun kannalta asiaa tarkasteltaessa markkinoille pääsyn esteiden poistaminen vaikuttaa yleensä kilpailuun myönteisesti. Sen lisäksi EY:n perustamissopimuksen 85 artiklassa viitataan periaatteessa yritysten (eikä suinkaan viranomaisten) käytäntöihin ja päätöksiin, jotka saattavat rajoittaa kilpailua näiden yritysten välillä ja vaikuttaa näin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

4. Italian uudella kauppalainsäädännöllä pyritään luomaan kilpailua pienten myyntipisteiden välille. Niin kauan kun se on yhdenmukainen sijoittumisvapautta, tavaroiden vapaata liikkumista sekä kilpailuoikeutta koskevien sääntöjen kanssa, ei komissiolle ole asiassa huomautettavaa. Se haluaa kuitenkin muistuttaa kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten valtuuksista aluekehityksen alalla.

(1) EYVL C 310, 9.10.1998, s. 129.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2369/98

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle

(27. heinäkuuta 1998)

Aihe: Kalastusasioista vastaavan komission pääosaston ja Kanadan kalastusministerin pitämän kokouksen tulokset

EU:n ja Kanadan välinen huippukokous pidettiin 14. toukokuuta Brysselissä. Kokouksessa Kanadan viranomaiset lupasivat tutkia uudelleen kiistanalaisen kalastuslakiesityksen C-27 ekstraterritoriaalisia näkökohtia. Kokouksessa esiin tulleiden seikkojen vuoksi kalastusasioista vastaava komission pääosasto ja Kanadan kalastusministeri kokoontuivat 23. kesäkuuta Brysseliin.

Voiko komissio selvittää tämän kokouksen tulokset ja erityisesti miten Kanadan viranomaiset ovat edistyneet mainitun kalastuslakiesityksen C-27 ekstraterritoriaalisia näkökohtia koskevassa tutkimuksessa?

Onko Kanada tehnyt uusia lupauksia lakiesityksen peruuttamiseksi, muuttamiseksi tai aikarajojen vahvistamiseksi ekstraterritoriaalisten näkökohtien osalta?

Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus

(18. syyskuuta 1998)

Korkean tason kalastusneuvotteluissa Brysselissä 23. kesäkuuta 1998 oli jälleen mahdollisuus ilmaista huolestuminen siitä, miten Kanadan vireillä oleva lainsäädäntö (lakiehdotus C-27) vaikuttaa Kanadan alueen ulkopuolella. Sama kysymys otettiin esille yhteisön ja Kanadan välisessä huippukokouksessa 14. toukokuuta 1998, ja kanadalaiset neuvotteluosapuolet ilmoittivat tarkastelevansa ongelmaa uudelleen. Asiasta keskusteltiin vielä niiden keskustelujen pohjalta, joita oli 28. toukokuuta 1998 käyty Kanadan parlamentin alahuoneen kalastusvaliokunnassa ja joissa hallituksen virkamiehet olivat vastustaneet aloitteita tiettyjen säännösten tiukentamiseksi suunnitellussa Kanadan lainsäädännössä. Neuvotteluissa korostettiin, että yhteisö on edelleen vakavasti huolissaan asiasta. Kanadalaiset neuvotteluosapuolet ilmoittivat kiinnittävänsä huomiota yhteisön pyyntöön harkita asiaa tarkoin.

Tämän jälkeen ei ole saatu uusia tietoja siitä, miten kyseinen suunnitelma Kanadan lainsäädännöksi on edennyt. Kanadan parlamentin alahuone jatkaa asian käsittelyä tänä syksynä kesätaukonsa jälkeen.

Edellä mainituissa korkean tason neuvotteluissa käsiteltiin kaikkia merkittäviä kahden- ja monenvälisiä kalastuskysymyksiä. Monenvälisten kysymysten osalta kävi ilmi keskusteltaessa pääasiassa Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) alaan kuuluvista kysymyksistä, että monet aiemmat ongelmat oli saatu ratkaistua. Kahdenvälisten kysymysten suhteen päätettiin edistää yritysten välisiä yhteyksiä vuonna 1999, jotta asianosaiset voisivat olla yhteydessä toisiinsa. Tällainen lähestymistapa voisi varmaankin edeltää tehostetun yhteistyön elvyttämistä yhteisyritysten tai kumppanuussuhteiden muodossa.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3323/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Venäjän kriisin vaikutukset Virossa Venäjän syvenevä taloudellinen ja poliittinen kriisi on aiheuttanut Virossa ennakoitua suurempia taloudellisia ongelmia, joilla saattaa olla kauaskantoisia vaikutuksia mm. maan EU-jäsenyysneuvotteluihin. Yksi Viron suurimmista pankeista on konkurssiuhan vuoksi keskuspankin valvonnassa ja Venäjän viennistä riippuvaiset alat, kuten maatalous ja elintarviketeollisuus, ovat erittäin suurissa vaikeuksissa. Kuinka vakaviksi komissio arvioi nykytietojen valossa Venäjän kriisin taloudelliset vaikutukset Viron kansantalouteen? Miten komissio arvioi syvenevän kriisin vaikuttavan Viron EU-jäsenyysneuvotteluihin? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (9. . joulukuuta 1998) Komissio uskoo, että Venäjän kriisin vaikutukset Viron talouteen ovat melko vähäisiä ja lyhytaikaisia. Viron bruttokansantuote (BKT) kasvoi vuonna 1998 odotettua vähemmän, mikä saattaa osaltaan tasoittaa aiempien vuosien nopean kasvun aiheuttamaa ulkoista epätasapainoa. Komissio on vakuuttunut siitä, että pitkän aikavälin taloudelliset näkymät säilyvät hyvinä edellyttäen, että varovaista talouspolitiikkaa jatketaan. Komission näkemyksen mukaan Venäjän talouskriisillä ei ole vaikutusta Viron EU-jäsenyysneuvotteluihin.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3812/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Televiestinnän, informaatioteknologian ja audiovisuaalisen alan ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Komission politiikkana on varainkäytön avoimuus. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä Kataloniassa toteutetuista hankkeista saivat tukea televiestintään, informaatioteknologiaan ja audiovisuaaliselle alalle tarkoitetuista tukimuodoista vuosina 1994-1999? Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka suuri summa kullekin näistä hankkeista lopulta myönnettiin? Komission jäsenen Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3166/98 esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) ja Jyrki Otila (PPE) neuvostolle (22. lokakuuta 1998) Aihe: Neuvoston virkamiehen suhtautuminen Euroopan parlamenttiin Suomessa ilmestyvän Ilta-Sanomat-nimisen lehden viikonvaihdeliitteessä 3.10.1998 on s. 22-23 julkaistu toimittaja Mikko Nummisen reportaasi "Eksyksissä eurotalossa". Artikkelissa on siteerattu mm. neuvoston virkamiehiä Euroopan parlamentin asemasta. Artikkelin mukaan pääjohtaja Sixten Korkman tyrmää parlamentin ja korostaa, että Euroopan parlamentti on lähinnä riesa. Tällainen kannanotto osoittaa paitsi syvää halveksuntaa EU:n ainoaa kansanvaltaisesti valittua toimielintä kohtaan myös harkitsemattomuutta. Mikä pahinta, se ei hälvennä niitä epäluuloja, joita eri jäsenmaiden lukuisilla kansalaisilla on EU:ta kohtaan. Tiedustelemme neuvostolta, edustaako Korkmanin lausunto neuvoston yleisempääkin kantaa. Jos tämä ei ole neuvoston kanta, mihin toimenpiteisiin neuvosto aikoo ryhtyä lausunnon ja sen esittäjän suhteen? Vastaus (18.-19. tammikuuta 1999) Neuvostolla ei ole tapana kommentoida sellaisia sanomalehtien kirjoituksia, kuten arvoisien parlamentin jäsenten tässä mainitsema artikkeli. Neuvosto haluaa kuitenkin painottaa, että neuvoston pääsihteeristön virkamiesten huomautuksia ei niiden luonteesta riippumatta voida mitenkään pitää neuvoston lausumina. Neuvosto, kuten sen pääsihteeristökin, antaa suuren arvon Euroopan parlamentin tehtäville ja Euroopan parlamentin ja neuvoston välisille hyville suhteille.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2775/98 esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) komissiolle (14. syyskuuta 1998) Aihe: Maailman suurimman luonnonsuojelualueen perustaminen Surinameen Onko komissio tietoinen, että AKT-maihin kuuluva Suriname aikoo perustaa kokonaispinta-alaltaan 16 miljoonaa hehtaaria olevan "Centraal Suriname Wildernis Natuurreservaat" -luonnonsuojelualueen, josta tulee maailman suurin trooppisten sademetsien suojelualue? Onko komissio tietoinen, mitkä tämän myönteisen hankkeen kustannukset ovat? Onko komissio mukana suojelemassa näitä sademetsiä? Onko komissio valmis antamaan pyydettäessä talousarviostaan avustuksen tämän suojelualueen ylläpitoa varten? Komission jäsenen J. Pinheironkomission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1998) Surinamin hallitus perusti Keski-Surinamin luonnonsuojelualueen vuonna 1997 Yhdysvalloissa toimivan Conservation International -järjestön rahoitusavun turvin. Tämä alue yhdistää toisiinsa kolme merkittävää suojelualuetta Keski-Surinamissa. Komissio ei ole osallisena tässä hankkeessa eikä se ole vastaanottanut teknistä tukea tai rahoitusapua koskevia pyyntöjä. Tähän mennessä komissio on rahoittanut Surinamissa metsäalan tutkimuksen, se on antanut osarahoitusta kansalliselle ympäristöneuvostolle sekä metsäinstituutin perustamismahdollisuuksia kartoittavalle tutkimukselle. Kansallisen maaohjelman puitteissa, joka perustuu aina yhdessä kyseisen Afrikan, Karibian meren ja Tyynenmeren (AKT) maan hallituksen kanssa sovittuihin strategioihin ja ensisijaistavoitteisiin, Surinam ei osoittanut tukea trooppisten sademetsien suojelulle yhtenä kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) ensisijaistavoitteena. Komissio on valmis tutkimaan kaikki tukipyynnöt, jotka koskevat alueen koko ympäristön säilyttämistä, koska se on yksi komission ensisijaistoimista kestävän kehityksen aikaan saamiseksi alueelle.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2926/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Perinteikkään rakennuksen hyödyntäminen Arkadiassa Peloponnesoksen alueella, Arkadian läänin Magoulianassa, sijaitsee vuodesta 1938 käyttämättä ollut "äidin sanatorio", rakennus, joka on edustava näyte sotienvälisen ajan sairaala-arkkitehtuurista ja omaa erityisen perinteisen, Vähä-Aasian katastrofia seuranneisiin tuberkuloosivuosiin liittyvän menneisyyden. Peloponnesoksen alue ja seudun viranomaiset ovat laatineet tämän muistomerkin korjaamista, kunnossapitoa ja hyödyntämistä koskevia suunnitelmia, mutta kaikissa ponnisteluissa on kohdattu taloudellisia vaikeuksia. Komissiolta kysytään: Onko mahdollista saada EU:n rahoitusta rakennuksen kunnostamiseksi ja hyödyntämiseksi vaadittaviin töihin, mikäli Kreikka sitä pyytää? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Peloponnesoksen aluetta koskevan toimenpideohjelman nojalla Euroopan aluekehitysrahastosta on yhteisrahoitettu Kreikan viranomaisten pyynnöstä tutkimus, jossa pyritään tarkastelemaan entisen parantolan tontille kaavaillun monitoimimatkailukeskuksen toteutettavuutta ja toimintakelpoisuutta. Tämän tutkimuksen tulokset eivät ole juurikaan rohkaisevia siltä osin, että julkisia varoja sidottaisiin hylätyn rakennuksen kunnostamiseen, kunnossapitoon ja arvostuksen nostamiseen; näihin kuuluu myös tarvittavan tieverkoston rakentaminen tontille pääsyn helpottamiseksi. On selvää, että näiden töiden mahdollisesta yhteisön rahastoista toteutettavasta yhteisrahoituksesta voidaan päättää vasta silloin, jos on varmaa, että kunnostetun rakennuksen toiminnan varmistavat olosuhteet vastaavat toimenpideohjelman tavoitteiden mukaisia käyttötarkoituksia.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2794/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Terveydenhoitojärjestelmät EU:ssa Neuvoston puheenjohtajavaltio Itävallan aloitteesta ja yhteisestä politiikasta vastaavan komission jäsenen Padraig Flynnin läsnäollessa pidettiin Bad Tatzmannsdorfissa Itävallassa 24. heinäkuuta 1998 terveydenhoitojärjestelmien laatua käsittelevä ministerikonferenssi. Komissaari Flynn sanoi, että EU:n jäsenvaltioiden välillä käytettävissä olevien tietojen koordinoinnissa on toivomisen varaa. Tämä on valitettavaa, sillä terveydenhoitopalveluiden laatu on jokapäiväinen huolenaihe 380 miljoonalle eurooppalaiselle. Eikö komissio näin ollen katso, että eri terveydenhoitojärjestelmistä olisi tehtävä vertaileva, ajantasaistettu tutkimus? Eikö komission mielestä olisi tarpeen laatia käytännöllinen terveydenhuoltojärjestelmämalli, johon kaikki jäsenvaltiot voivat viitata, kun otetaan huomioon suuria väestömuutoksia, joita on tapahtunut, ja uusia terveydenhoitoalalla käytettäviä teknologioita? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Komissio korosti kansanterveyspolitiikan kehittämistä Euroopan yhteisössä käsittelevässä tuoreessa tiedonannossaan(1), että on tarpeen luoda hyvin suunniteltu ja kattava järjestelmä terveystilannetta, terveyttä määrittäviä tekijöitä sekä terveysjärjestelmiä koskevien tietojen keräämiseksi, analysoimiseksi ja levittämiseksi. Toiminta koskee kaikkia jäsenvaltioita. Terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman odotetaan edistävän merkittävästi tämän tavoitteen saavuttamista. Euroopan parlamentti julkaisi vastikään tutkimuksen "Health care systems in the EU - a comparative study" (SACO 101 EN). Tutkimus sisältää tietoja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmistä. Terveydenhuoltojärjestelmien organisoiminen kuuluu jäsenvaltioille. (1) KOM(98) 230 lopullinen.