KIRJALLINEN KYSYMYS E-1420/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Monivuotisen kiinteän koron lakkauttaminen asuntolainoissa uusien kirjanpitosääntöjen tahattomana sivuvaikutuksena.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0054 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1420/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: Monivuotisen kiinteän koron lakkauttaminen asuntolainoissa uusien kirjanpitosääntöjen tahattomana sivuvaikutuksena 1. Onko komissio tietoinen, että suuri osa asunnonomistajista on voinut hankkia asunnon ainoastaan asuntolainan avulla ja että lainasummasta, joka voi vastata joko asunnon hintaa kokonaisuudessaan tai osittain, maksetaan tietyin väliajoin korkoa? 2. Voiko komissio vahvistaa, että kansainvälisiä kirjanpitostandardeja koskevien ehdotusten mukaan eurooppalaisten yritysten ja pankkien on vuodesta 2005 kirjattava omaisuutensa senhetkisen markkina-arvon mukaan (fair value), mikä merkitsee, että niiden on arvotettava asuntolainansa jatkuvasti uudestaan, minkä seurauksena kiinteään korkoon sidottujen lainasaatavien arvo laskee korkokannan noustessa? 3. Onko tällä vuosittaisella uudelleenarvioinnilla seurauksena se mahdollisuus, että tulevaisuudessa ei enää tarjota pitkäaikaisia asuntoalainoja kiinteällä korolla, koska arvonvaihtelut johtavat tuotonvaihteluihin ja pankeilla ei enää ole intressiä antaa kiinteäkorkoisia asuntolainoja? 4. Mitä seurauksia komissio katsoo olevan sillä, jos suurimmassa osassa asuntolainoista on vaihteleva korko ja asunnonomistajien asumiskustannukset voivat vaihdella vuosittain huomattavasti? Johtaako tämä komission mielestä ostoasunnosta luopumiseen, heikompaan ostovoimaan muiden tavaroiden hankkimisen suhteen vai konkurssien määrän lisääntymiseen, koska monet ihmiset eivät pysty ottamaan vuosivaihteluista aiheutuvaa riskiä? 5. Katsooko komissio, että uusien sääntöjen seurauksena on syntynyt tilanne, jossa kaupalliset yritykset jatkavat kiinteäkorkoisten asuntolainojen tarjoamista, koska niille on kysyntää, mutta näiden lainojen arvo määrittyy kuitenkin termiini/optiomarkkinoilla, minkä seurauksena asuntolainojen osakesalkun hoidosta aiheutuvat yleiskustannukset nousevat? 6. Pitääkö komissio toivottavana, että koronmaksajia suojellaan vuosittaisten vaihtelujen seurauksilta ja muiden kuluttajalle aiheutuvien kustannusten nousulta? Miten komissio aikoo toteuttaa tämän? Lähde: Alankomaalainen päivälehti De Volkskrant, 15.16. huhtikuuta 2002. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. heinäkuuta 2002) Komissio on täysin tietoinen siitä, että monet ihmiset voivat ostaa itselleen asunnon vain ottamalla asuntolainan, mikä merkitsee säännöllistä koronmaksua. Komissio ei voi vahvistaa, että kun vuodesta 2005 alkaen Euroopan unionin pörssiyhtiöiden pitää käyttää hyväksyttyjä kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja (IAS) konsolidoidun tilinpäätöksensä laatimisessa, pankkien ja yritysten olisi arvostettava asuntolainansa käypään arvoon. IAS 39 -standardissa, joka käsittelee rahoitusinstrumenttien kirjaamista ja arvostamista käypään arvoon, ei uloteta käyvän arvon soveltamista raportoivan yrityksen itse myöntämiin lainoihin ja muihin saamisiin. Näin ollen IAS 39 -standardin soveltaminen ei voi olla syynä kiinteäkorkoisiin asuntolainoihin mahdollisesti kohdistuviin vaikutuksiin. IAS 39 -standardin soveltamisalan rajat vahvistetaan direktiivien 78/660/ETY, 83/349/ETY ja 86/635/ETY muuttamisesta tietynlaisten yhtiöiden sekä pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksien ja konsolidoitujen tilinpäätöksien laadinnassa noudatettavien arvostussääntöjen osalta 27. syyskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/65/EY(1) johdanto-osassa. Direktiivissä muun muassa säädetään käyvän arvon käyttöönotosta Euroopan yhteisössä. Yhdessä johdanto-osan kappaleista mainitaan nimenomaan, että käypää arvoa on aiheellista soveltaa tilinpäätösraportoinnissa vain niissä erissä, joiden suhteen vallitsee laaja kansainvälinen yhteisymmärrys. Tällä hetkellä ei vallitse yhteisymmärrystä siitä, että käypää arvoa pitäisi soveltaa kaikkiin varoihin ja velkoihin. Lisäksi edellä mainitun direktiivin antaneen neuvoston kokouksen (31. toukokuuta 2001) pöytäkirjassa todetaan, että IAS 39 -standardin soveltamisen ei pidä vaikuttaa kiinteäkorkoisten asuntolainojen tarjoamiseen. Komissio tietää, että International Accounting Standards Board (IASB) on laatimassa parannusta nykyiseen IAS 39 -standardiin. Parannusehdotukset eivät nykyisessä muodossaan muuta käyvän arvon soveltamista niin, että tämä vaikuttaisi kiinteäkorkoisten asuntolainojen tarjoamiseen. (1) EYVL L 283, 27.10.2001.