ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2033/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle. Pidätetty Thet Win Aung.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0120 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2033/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (11. marraskuuta 1999) Aihe: Pidätetty Thet Win Aung Onko komissio tiedustellut Amnesty Internationalin mielipidevangiksi tunnustaman Thet Win Aungin kohtaloa Burman hallitukselta? Jos ei, tuleeko neuvosto tekemään sen? Vastaus (24. tammikuuta 2000) Neuvosto ei ole tähän mennessä erityisesti ottanut esille Thet Win Aungin tapausta, mutta se on toistuvasti kehottanut Burman hallintoa vapauttamaan kaikki poliittiset vangit ja ryhtymään viipymättä konkreettisiin toimiin ihmisoikeuksien, demokratian ja kansallisen sovinnon edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1585/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Makrillivyöhyke.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1585/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Makrillivyöhyke Koska lounaisella makrillivyöhykkeellä tai sen lähellä pyydetään 30 000 tonnia makrillia vuodessa, eikö komission mielestä olisi sekä taloudellisista että alusten turvallisuuden vuoksi parempi, että tämä saalis pyydettäisiin lähempänä rannikkoa, jossa omalla alueellaan toimivien käsin syötettävää pitkäsiimaa käyttävien alusten turvallisuus voidaan taata asianmukaisella tavalla? Koska Irlannin länsirannikolla pyydetään 50 000 tonnia makrillin poikasia ja koska myös skotlantilaiset, norjalaiset ja tanskalaiset alukset pyytävät niitä huomattavia määriä, voiko komissio harkita rajoitetun pyynnin sallimista lähempänä rannikkoa makrillivyöhykkeen 30 000 tonnin kiintiön puitteissa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. lokakuuta 1999) Neuvosto otti käyttöön niin sanotun makrillivyöhykkeen vuonna 1993 tarkoituksenaan suojella suuria makrillin poikasten kalaparvia, joita esiintyy tällä alueella. Vuonna 1992 komission tieteellistekninen kalastuskomitea arvioi uudestaan makrillivyöhykettä ja suositteli sen säilyttämistä ennallaan, vaikka todettiinkin, että makrillin poikasia esiintyy nykyisin laajoilla alueilla yhteisön läntisillä vesillä.(1) Näin ollen näyttää siltä, että nykyisen makrillivyöhykkeen säilyttäminen ennallaan on paras tapa suojella makrillin poikasia. Teknisiä toimenpiteitä koskevaa tarkistettua neuvoston asetusta (EY) N:o 850/98, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998, kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla(2) sovelletaan 1. päivästä tammikuuta 2000. Sen mukaan nykyinen makrillivyöhyke säilytetään olennaisilta osin ennallaan. Lyhyesti sanottuna makrillivyöhykettä koskevissa säännöksissä vaaditaan, että alueella ei toteuteta makrillin kohdennettua kalastusta lukuun ottamatta aluksia, joilla kalastetaan ainoastaan ankkuroiduilla verkoilla tai käsin syötettävällä pitkäsiimalla. Näiden säännösten sekä muiden makrillin kalastusta koskevien teknisten säännösten mukaan makrillia voidaan kalastaa vuosittain läntisten vesien makrillikannoille laadittujen kansallisten kiintiöiden mukaisesti. Tunnettu tosiasia on, että erittäin suuri osa kaikesta Cornwallin alueella ja sen makrillivyöhykkeellä esiintyvästä makrillista on poikasia. Noin 30 000 tonnin kiintiön asettaminen tälle alueelle merkitsisi mitä todennäköisimmin sitä, että makrillin poikasten saalis kasvaisi, mikä ei todellakaan ole toivottavaa kalakantojen säilyttämisen näkökulmasta. (1) SEC(92) 2347. (2) EYVL L 125, 27.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1938/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymistä koskevat maksut.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0092 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1938/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymistä koskevat maksut Voiko komissio antaa yksityiskohtaiset tiedot määrärahoista, jotka on myönnetty viljelijöille kunakin vuonna viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana mahdollistamaan perinteisestä maataloudesta luonnonmukaiseen maatalouteen siirtyminen? Onko komissio valmis kasvattamaan maksettavia määriä ottaen huomioon, että siirtyminen aiheuttaa tuotannon vähenemisen noin 20 prosentilla, mikä helpottaa liikatuotantoa ja parantaa laatua? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1999) Ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2078/92(1) edistetään maatalouden ympäristöhaittoja vähentävää maataloustuotantoa. Jäsenvaltioiden käynnistämiin ohjelmiin sisältyy myös tukia viljelijöille, jotka sitoutuvat ottamaan käyttöön tai käyttämään edelleen luonnonmukaisia viljelymenetelmiä. Yhteisön rahoitusosuus viljelijöille myönnetystä tuesta on 75 prosenttia tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla ja 50 prosenttia muilla alueilla. Riippuen siitä, mikä on luonnonmukaisen viljelyn taloudellinen tilanne verrattuna perinteisiin viljelymenetelmiin, jäsenvaltiot myöntävät tukea luonnonmukaisten viljelymenetelmien käyttöön ottamiselle siirtymävaiheessa sekä luonnonmukaisen viljelyn jatkamiselle. Käytettävissä olevien rahoitustietojen perusteella ei pystytä tekemään eroa käyttöön ottamisen ja ylläpitämisen välillä. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) asetuksen (ETY) N:o 2078/92 mukaisiin maatalouden ympäristötoimenpiteisiin myönnetyistä varoista (joiden määrä vuonna 1998 oli 1 727 miljoonaa ecua) noin 811 prosenttia käytetään luonnonmukaiseen viljelyyn. Kuten ennenkin, viljelijöille myönnettävä tuki lasketaan menetettyjen tulojen ja erityisistä ympäristövaatimuksista johtuvan menojen kasvun perusteella. Seuraavalla rahoituskaudella maatalouden ympäristötoimenpiteisiin myönnettävän yhteisön tuen enimmäismäärää on nostettu vuoden 1992 uudistukseen liittyneille toimenpiteille määritellyltä tasolta 600 euroon hehtaarilta yksivuotisille viljelmille, 900 euroon hehtaarilta monivuotisille erikoisviljelmille ja 450 euroon hehtaarilta muulle maankäytölle. Lisäksi yhteisö myöntää rahoitusta viljelijöille tarkoitettuihin investointitukiin joko maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 950/97(2) mukaisesti tai osana monipuolistamiseen tarkoitettuja toimenpiteitä tavoitteiden 1, 2 ja 5 b kohdealueilla. Komissiolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja siitä, missä määrin luonnonmukaiset viljelijät ovat hyödyntäneet näitä tukia. (1) EYVL L 215, 30.7.1992. (2) EYVL L 142, 2.6.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2170/99 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Euron käyttöönoton vaikutus varhaiseläkejärjestelmään.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0110 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2170/99 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Euron käyttöönoton vaikutus varhaiseläkejärjestelmään Euron käyttöönoton jälkeen tänä vuonna Irlannin maanviljelijöille suoritetut varhaiseläkejärjestelmän mukaiset maksut ovat pienentyneet 5.055 prosenttia. Maatalousministeriö on ilmoittanut, että menetykset korvataan täysimääräisinä heti kun ministeriö saa komissiolta palautuksille lopullisen hyväksynnän. Voiko komissio antaa tarkat tiedot myönnettävistä korvauksista ja kertoa mitkä maanviljelijät ovat oikeutettuja korvauksiin, milloin komissio aikoo hyväksyä korvaussuunnitelman ja milloin maanviljelijät saavat korvauksensa. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Tammikuun 1. päivänä 1999 tapahtuneen euron käyttöönoton jälkeen Irlannin maanviljelijöille suoritettavat varhaiseläkejärjestelmän mukaiset maksut pienenivät, minkä aiheuttamat menetykset korvataan Irlannille maksettavalla suoralla tuella euron muuntokursseista kansalliseksi rahayksiköksi tai 1 ja 3 päivänä tammikuuta 1999 sovellettavista valuuttakursseista johtuvien tasaustukien enimmäismäärän vahvistamisesta 12 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 755/1999(1) nojalla. Komissio sai 2. marraskuuta 1999 ilmoituksen Irlannin ehdotuksista yhteisen maatalouspolitiikan liitännäistoimenpiteistä (maatalouden ympäristötoimenpiteet ja varhaiseläke), joihin euroon siirtymisellä oli vaikutuksia. Kyseisiin ehdotuksiin sisältyy menetyksien korvaaminen komission asetuksen liitteessä mainitun tasaustukien enimmäismäärän mukaisesti. Tässä vaiheessa komissio tutkii Irlannin ilmoitusta. Tutkinta suoritetaan maatalouden euromääräisen valuuttajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maatalousalalla 22 päivänä joulukuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2808/98(2) ja EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa (aiempi 93 artikla) määrätyn menettelyn mukaisesti. (1) EYVL L 98, 13.4.1999. (2) EYVL L 349, 24.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2133/99 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle. Uusien alueellisten työllisyyssopimusten tukemiseen tarkoitettujen varojen jakamiseen varattu valmistautumisaika.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2133/99 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Uusien alueellisten työllisyyssopimusten tukemiseen tarkoitettujen varojen jakamiseen varattu valmistautumisaika Italian taloudellisesta suunnittelusta vastaavan ministerikomitea teki 9. kesäkuuta 1999 päätöksen 77/99 uusien alueellisten työllisyyssopimusten rahoittamiseen tarkoitetuista varoista. Päätöksessä määrätään määräajat ja menettelytavat tuotantolaitosten perustamiseen tähtäävien projektien rahoituksen hankinnalle. Päätös julkaistiin Italian virallisen lehden yleisessä sarjassa (S.G) n:o 182 5. elokuuta 1999, siis kuukauden kuluttua päätöksen hyväksymisestä. Päätöksessä määrättiin neljän kuukauden valmistautumisajasta ja määräajaksi asetettiin näin ollen 10. lokakuuta 1999, vaikka yleisö sai tietää siitä vasta julkaisuhetkellä eli 5. elokuuta 1999, siis kuukautta myöhemmin. Näin ollen myös valmistautumisaika oli kuukautta lyhyempi. Alueellisiin työllisyyssopimuksiin osallistumisen ehtonahan on, että - julkiset yhteisöt otetaan mukaan - CNEL:n (talous- ja työllisyysneuvoston) täytyy hyväksyä hakemus - toimien ja ohjelmien tulee olla julkisia - ohjelmien hyödyt arvioidaan - valmistautumisaika on käytettävä - tulokset on julkaistava. On selvästi ristiriitaista, että valmistautumisajaksi oli määrätty neljä kuukautta ja päätöksen julkaisupäivämäärästä laskien määräpäiväksi tuli 10. lokakuuta 1999, mikä lyhensi todellista valmisteluaikaa kuukaudella. Voiko komissio kertoa, mitä se aikoo tehdä, jotta Italian hallitukselle voidaan taata mahdollisuus osallistua hankkeeseen ja käyttää määrätty (vähintään) neljän kuukauden valmisteluaika? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 2000) Rahoituksen myöntäminen Italiassa uusille alueellisille työllisyyssopimuksille ja sitä koskevan menettelyn määräaika on määritetty taloudellisesta suunnittelusta vastaavan ministerikomitean päättämällä kansallisella menettelyllä. Komissiolla ei ole tämän vuoksi toimivaltaa käsitellä tätä kysymystä, vaan se kuuluu yksinomaan kansallisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2007/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) neuvostolle. Kalatalous ja vuosituhannen vaihteen neuvottelukierros.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2007/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Kalatalous ja vuosituhannen vaihteen neuvottelukierros Komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille Maailman kauppajärjestön vuosituhannen vaihteen kierrosta koskeva EU:n lähestymistapa (KOM(1999) 331 lopull.) ei ole ainuttakaan mainintaa kalastuksesta tai yhteisestä kalastuspolitiikasta. Australian, Yhdysvaltojen, Filippiinien, Islannin, Norjan, Uuden-Seelannin ja Perun hallitukset ovat kuitenkin esittäneet WTO:lle kalatalouden tukia koskevan tiedonannon, joka uhkaa vakavasti yhteistä kalastuspolitiikkaa ja yhteisön kalastussektoria. Mainitut hallitukset perustavat esityksensä epätäsmällisiin johdantokappaleisiin, joista puuttuu alueita ja aluksia koskevat tieteelliset tiedot, ja ehdottavat, että tulevalla WTO-neuvottelukierroksella jäsenet sopisivat kalastussektorin laajentumista suosivien tukien lakkauttamisesta, joiden ne sanovat vääristävän markkinoita, vahingoittavan erityisesti kalavarojen kestävää hyödyntämistä ja haittaavan kestävää kehitystä. Yhteisön kalastussektori ja kalataloudesta riippuvat alueet ovat hyvin herkkiä. Vuosituhannen vaihteen kierroksesta voi olla niille vakavia seurauksia, ellei Euroopan unioni ryhdy niitä päättäväisesti puolustamaan. Mikä on neuvoston kanta kalataloudesta vuosituhannen vaihteen neuvottelukierroksella? Mitä mieltä neuvosto on mainittujen hallitusten antamasta kalatalouden tukia koskevasta tiedonannosta? Kuinka neuvosto aikoo puolustaa EU:n kalastussektoria Seattlen 3. ministerikokouksessa? Aikooko neuvosto puuttua kalastuksen sosiaalisiin sekä ympäristö- ja terveysnäkökohtiin puhtaasti teollisten näkökohtien lisäksi? Vastaus (24. tammikuuta 2000) 1. Neuvoston toimivaltaiset elimet ovat saaneet tiedon kalatalousalan tukia koskevasta tiedonannosta, jonka Australia, Islanti, Uusi-Seelanti, Norja, Peru, Filippiinit ja Yhdysvallat ovat antaneet WTO:n yleisneuvostolle 30. marraskuuta 3. joulukuuta Seattlessa pidettävän kolmannen WTO:n ministerikokouksen valmistelujen yhteydessä. 2. Seattlen kokouksen valmisteluista 26. lokakuuta 1999 antamissaan päätelmissä neuvosto ilmaisi selvästi, että kaikissa kaupan vapauttamista koskevissa päätöksissä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon se, että ne ovat Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja ympäristönsuojelua ja luonnonvarojen hoitoa koskevien kansainvälisten sopimusten sekä kansainvälisten kalastussopimusten mukaisia. Neuvosto korosti lisäksi yhtenä neuvottelujen yleistavoitteista tarvetta huolehtia siitä, että oikea tasapaino kaupan edelleen vapauttamisen ja monenvälisten sääntöjen vahvistamisen välillä edistää kestävää kehitystä, ympäristönsuojelua, yhteiskunnallista edistystä, köyhyyden vähentämistä ja kuluttajien terveyttä. 3. Neuvosto seuraa tiiviisti Seattlen kokouksen valmisteluprosessin kehittymistä ja osallistuu erityisesti Seattlessa järjestettävään erityisistuntoon koko kokouksen ajan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2151/99 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvien energia-alan ohjelmien rahoitus.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0144 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2151/99 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvien energia-alan ohjelmien rahoitus Eräiden suomalaisyritysten saamien tietojen mukaan komissio olisi asettunut eri kannalle kuin Euroopan parlamentti ja neuvosto mitä tulee tutkimuksen viidennen puiteohjelman energia-alan ohjelmien rahoitukseen. Parlamentin ja neuvoston viime joulukuussa sovitun yhteisen kannan mukaan ns. demonstraatiohankkeet nostetaan tutkimuspolitiikassa keskeiseen rooliin. Niille varattiin alustavasti 75 prosenttia rahoituksesta. Nyt kuitenkin on käymässä niin, että komissio kaavailee demonstraatiohankkeille mitätöntä rahoitusta suhteessa muihin tutkimushankkeisiin. Onko komissio asettumassa eri kannalle kuin Euroopan parlamentti ja neuvosto suhteessa energia-alan demonstraatiohankkeiden rahoitukseen tutkimuksen viidennen puiteohjelman sisällä ja mikäli näin on, mistä syistä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Komissio haluaisi ensin selventää neuvoston ja parlamentin esittämiä huomioita tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) viidennen puiteohjelman(1) talousarviosta vuodeksi 1999. Budjettivallan käyttäjä vaatii talousarvion selvitysosassa parlamentin aloitteesta, että 60 prosenttia muulle kuin ydinenergialle varatuista määrärahoista osoitettaisiin uusiutuville energialähteille. Kyseisistä määrärahoista 75 prosenttia olisi osoitettava uusiutuviin energialähteisiin liittyviin esittelyhankkeisiin. Komissio on samaa mieltä siitä, että olisi kiireesti pyrittävä kannustamaan sellaisten ratkaisujen esittelyä, joilla edistetään innovatiivisten uusiutuvien energialähteiden käyttöä, ja se haluaisi täyttää selvitysosassa esitetyt tavoitteet niin hyvin kuin mahdollista. Energiaohjelman (TTK-puiteohjelmaan kuuluvan energiaa, ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan ohjelman energia-osuus) ensimmäisessä ehdotuspyynnössä annettiinkin asianmukaisesti etusija esittelyhankkeille ja uusiutuville energialähteille. Valitessaan niitä hankkeita, joita koskevien neuvottelujen välitöntä aloittamista suositellaan, komissio on ottanut huomioon talousarvion selvitysosan. Komissio on tehnyt kaikkensa, jotta selvitysosan tavoitteet täyttyisivät, ja uusiutuvien energialähteiden alalla on valittu suuri määrä esittelyhankkeita. Lopullista päätöstä vuoden 1999 hankkeista ei ole vielä tehty, mutta komission ehdotus on hyvin lähellä talousarvion selvitysosan tavoitteita. (1) EYVL C 173, 7.6.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2027/99

esittäjä(t): Alonso Puerta (GUE/NGL) ja Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle

(3. marraskuuta 1999)

Aihe: Madridin ja Valladolidin välisen suurten nopeuksien rautatien linjaaminen

Espanjan viranomaiset päättävät lähitulevaisuudessa Madridin ja Valladolidin välisen suurten nopeuksien rautatien lopullisesta linjauksesta. Rata kuuluu suurten nopeuksien rataverkkohankkeeseen, joka on yksi 14:stä Euroopan unionin tukemasta ensisijaisesta hankkeesta Euroopan laajuisten verkkojen luomiseksi. Madridista lähtevällä rataosuudella yleisten töiden ministeriön on valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista: joko Tres Cantosin ja Soto del Realin kuntien kautta kulkeva käytävä, johon kuuluisi pitkä tunneli Guadarrama-vuoriston läpi, tai taloudellisempi ja ympäristöystävällisempi Villalban käytävä, jolloin voitaisiin hyödyntää Madridin ja Segovian välinen jo olemassaoleva osuus, kuten käy ilmi näinä päivinä julkaistavasta ympäristövaikutustutkimuksesta.

Jälkimmäisen vaihtoehdon kustannussäästöt, jotka seuraisivat olemassaolevan radan hyödyntämisestä, voitaisiin käyttää Iberian niemimaan pohjois- ja koillisosien rataosuuksien uudistamiseen, esimerkiksi osuuksilla Valladolid-Portugali, Palencia-La Coruña ja León-Gijón. Näin toteutettaisiin paremmin rakenne- ja koheesiorahastojen asetusten edellytykset ja tavoitteet, ja lopputulos olisi mahdollisimman taloudellinen sekä sosiaalisilta ja ympäristövaikutuksiltaan mahdollisimman hyväksyttävä.

Mikä on komission kanta yllä mainitun rataosuuden linjausvaihtoehdoista?

Voisiko komissio neuvotella Espanjan viranomaisten kanssa niin, että Villalban käytävään kiinnitettäisiin enemmän huomiota?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(20. joulukuuta 1999)

Kahden mahdollisen rautatiekäytävän, Tres CantosSoto del Realin ja Villalban käytävän, lopullisia reittejä koskevat päätökset kuuluvat kansallisille viranomaisille.

Yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY(1) sisältää luonnoksen suurnopeusradasta, jota suunnitellaan Madridista Valladoliin Tres CantosSoto del Realin käytävän kautta.

Vaihtoehtoisia reittejä voidaan kuitenkin tutkia, kun Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivoja tarkistetaan vuonna 2000.

(1) EYVL L 228, 9.9.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1913/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytössä olevat mittayksiköt.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0088 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1913/99 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytössä olevat mittayksiköt Voiko komissio vahvistaa, että sen 8. helmikuuta 1999 antaman julkilausuman mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa saa irtaimen tavaran myynnin yhteydessä soveltaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytössä olevia mittayksiköitä vuoteen 2010 asti? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1999) Kaupankäyntiin, kansanterveyteen, yleiseen turvallisuuteen ja julkishallintoon liittyvien mittayksikköjen käyttö Euroopan unionin alueella ja Euroopan talousalueella on yhdenmukaistettu direktiivillä 80/181/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 89/617/ETY(2). Yhdenmukaistetun lainsäädännön mukaan edellä mainituissa käyttötarkoituksissa lailla vahvistettuina yksikköinä on käytettävä kansainvälisen mittayksikköjärjestelmän (SI) mukaisia yksikköjä. Poikkeuksellisesti muutamissa erityisissä käyttötarkoituksissa on kuitenkin luvallista käyttää kansainvälisessä käytössä olevia kansainvälisestä mittayksikköjärjestelmästä (SI) poikkeavia yksikköjä. Kansainvälinen mittayksikköjärjestelmä on metrijärjestelmän laajennettu versio. Jotta siirtyminen kansainvälisen mittayksikköjärjestelmän käyttöön sujuisi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa kitkattomasti, on otettu käyttöön siirtymäkausia, joiden aikana on tarkoitus poistaa asteittain käytöstä englantilaiset mittayksiköt. Parhaillaan kuluvan, viimeisen siirtymäkauden aikana on luvallista käyttää yksikköjä ounce (avoirdupois) ja pound myytäessä punnittavaa irtotavaraa. Tämä siirtymäkausi päättyy 31. joulukuuta 1999, jonka jälkeen kilogrammasta (symboli: kg) tulee kyseisissä liiketoimissa käytettävä laillinen yksikkö. Parlamentin jäsenen mainitsema 8. helmikuuta 1999 annettu julkilausuma liittyy direktiiviin 80/181/ETY ehdotettuihin muutoksiin(3), joita Euroopan parlamentti ja neuvosto parhaillaan käsittelevät. Kyseinen muutosehdotus sallisi ei-metristen yksikköjen (kuten englantilaisten mittayksikköjen) käytön lisämerkinnöissä vielä kymmenen vuoden ajan (1. tammikuuta 2010 saakka). Vaikka englantilaisia mittayksikköjä voi käyttää lisämerkinnöissä kyseisen siirtymäkauden ajan, on kuitenkin korostettava sitä, että 1. tammikuuta 2000 lähtien lailla vahvistettu mittayksikkö myytäessä punnittavaa irtotavaraa on SI-mittayksikköjärjestelmän mukainen kilogramma tai sen kymmenjärjestelmän mukainen suurempi tai pienempi kerrannaisyksikkö. (1) EYVL L 39, 15.2.1980. (2) EYVL L 357, 7.12.1989. (3) KOM(1999) 40 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2783/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Julkisten hankkeiden yhteydessä esiintyvät puutteet Kreikassa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2783/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Julkisten hankkeiden yhteydessä esiintyvät puutteet Kreikassa Vastauksessaan(1) kysymykseeni (P-2120/98)(2) laatumääräysten noudattamisesta julkisten hakkeiden yhteydessä Kreikassa komissio vahvisti, että riippumattoman laadunvalvontajärjestelmän (ESPEL) ensimmäisessä neljännesvuosittaisessa raportissa todetaan kysymyksessä mainittujen ongelmien esiintyminen ja että komissio odottaa asian nopeaa edistymistä ja toivoo, että vastuuvelvollisiin sovellettavilla mahdollisilla taloudellisilla, kurinpidollisilla, rangaistuksellisilla tai muilla seuraamuksilla olisi ennaltaehkäisevä vaikutus tulevaisuutta ajatellen ja että ne mahdollistaisivat kestävän laadullisen parannuksen. Komissio totesi myös, että esiintyvien puutteiden laadun mukaan hankkeet korjataan urakoitsijan toimesta, kulut vähennetään urakoitsijoille suoritettavista maksuista tai hankkeet on toteutettava uudelleen urakoitsijan kustannuksella. Kun otetaan huomioon, että ESPEL toimitti äskettäin valtiovarainministeriölle 44:ää julkista hanketta koskevat raportit, joista käy ilmi, että vain neljän hankkeen kohdalla kaikki laatumääräykset täyttyvät. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Mitä menettelyjä on käynnistetty kunkin todetun puutteen suhteen, jotka komissio mainitsee vastauksessaan ja joiden suhteen se odottaa asian nopeaa edistymistä? 2. Mitä tietoja komissiolla on uusista puutteista? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä? (1) EYVL L 135, 14.5.1999, s. 16. (2) E-2592/98, EYVL C 31, 5.2.1999, s. 151. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.