ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2549/97 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Seuraava ylimääräinen työllisyyshuippukokous Neuvoston vastuuhenkilöiden tiettyjen lausuntojen mukaan ylimääräisessä työllisyyshuippukokouksessa keskitytään pääasiassa tutkimaan hyviä työpaikkojen luomiseen tarkoitettuja kansallisia käytänteitä. Voidaanko odottaa tiettyä rahoitusta työllisyyden edistämiseksi toteutettavia tehokkaita toimia varten? Voidaanko odottaa päätöksiä, joilla saadaan lisäarvoa unionilta työllisyyden edistämiseksi harjoitettavaa kansallista politiikkaa varten? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2547/97, E-2548/97 ja E-2549/97 (3. lokakuuta 1997) Työllisyyttä koskevan osaston sisällyttäminen Amsterdamin sopimukseen merkitsee sitä, että työllisyys on raha- ja veropolitiikan tapaan yksi unionin toiminnan painopisteistä. Ensisijainen vastuu työllisyyspolitiikasta on edelleen jäsenvaltioilla, mutta nyt työllisyyden katsotaan olevan kaikkia koskettava yhteinen asia, johon liittyvää politiikkaa on tarpeen koordinoida Euroopan tasolla. Uuden perussopimuksen mukaan työllisyys on lisäksi otettava huomioon kaikessa yhteisön politiikassa. Kaikkien poliittisten toimien suunnittelussa ja toteuttamisessa on siis selvästi arvioitava niiden työllisyysvaikutukset. Marraskuussa 1997 järjestettävä ylimääräinen Eurooppa-neuvoston kokous osoittaa, kuinka vahvasti jäsenvaltiot ovat sitoutuneet uuden perussopimuksen määräysten välittömään täytäntöönpanoon. Kokouksen odotetaan keskittyvän kolmeen aiheeseen: Ensinnäkin arvioidaan työllisyystilannetta ja Euroopan työllisyysstrategian toteuttamisen edistymistä. Toiseksi tarkastellaan tapoja, joilla jäsenvaltiot aikovat panna perussopimuksen määräykset täytäntöön, ja määritetään jäsenvaltioiden parhaat työllisyyden ja syrjäytymisen torjunnassa käyttämät toimintatavat. Kolmanneksi määritellään jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikalle toiminnalliset tavoitteet sisällytettäväksi niihin työllisyyttä koskeviin suuntaviivoihin, jotka komissio jäsenvaltioille esittää. Kunhan kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet työllisyyttä koskevan osaston 5 artiklan, neuvosto voi päättää jäsenvaltioiden yhteistyötä edistävistä toimenpiteistä ja tukea jäsenvaltioiden toimia tekemällä aloitteita kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtamiseksi. Amsterdamin kokouksesta tehdyissä puheenjohtajan päätelmissä ja kokouksen hyväksymässä kasvua ja työllisyyttä koskevassa päätöslauselmassa sitoudutaan poliittisesti panemaan määräykset ripeästi täytäntöön. Komissio pyrkii kaikin tarvittavin keinoin tekemään tämän mahdolliseksi.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2433/97 komissiolle esittäjä(t): Wilmya Zimmermann (PSE) (17. heinäkuuta 1997) Aihe: Tupi- ja guaraani-intiaanien oikeus maihinsa (Brasiliassa) Monikansallinen Aracruz Celulosa -yritys tuottaa selluloosaa Espirito Santossa (Brasilia) alueella, joihin tupi-intiaaneilla on oikeudet. Brasilian perustuslain nojalla intiaaneilla on historiallinen oikeus niihin maihin, jotka ovat jo kauan olleet heidän hallussaan ja joilla he ovat asuneet useiden sukupolvien ajan. Tupi-intiaanit, joihin liittyi muutama vuosi sitten ryhmä guaraani-intiaaneja, ovat pyytäneet FUNAI:lta (Brasilian hallituksen asiasta vastaava elin) heiltä riistettyjen maiden palauttamista. Intiaanit aikovat istuttaa taimia kaadettujen puiden tilalle ja he haluavat yhdistää suurimmaksi osaksi köyhyydessä ja hajallaan elävät heimon jäsenet taas yhdeksi yhteisöksi sekä varmistaa siten säilymisensä itsenäisenä kansanryhmänä. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen sen, että kyseisen yrityksen näin arveluttavilla menetelmillä tuottamaa selluloosaa tuodaan Eurooppaan? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Aracruz Celulosan (jonka pääoma on suurimmaksi osaksi tullut yhteisöltä) kiinteistön alueella sijaitsevat kolme reservaattia ovat käyneet läpi kaikki Brasilian laissa säädetyt rajankäynnin (ns. pyykitys) vaiheet. Reservaatit on jo virallisesti tunnustettu. On muistettava, että kyseinen rajankäyntiprosessi toteutetaan yhteistyössä intiaanien kanssa. Aracruz Celulosan toiminta on sijoittunut aina sen omalle kiinteistölle. Se on kunnioittanut kaikkia intiaanien oikeuksia ja alueita. Yritys on toteuttanut viime vuosina terveydenhoitoa ja koulutusta koskevia toimia sen alueella asuvien intiaanien hyväksi. Kyseistä yritystä pidetään yhtenä toimialallaan eniten ympäristönsuojeluun paneutuneena firmana. Se on uudistanut nopeasti metsää koko alueellaan viime vuosien aikana. Selluloosan tuonnin kieltäminen Eurooppaan yrityksen tuotantomenetelmien takia ei olisi Maailman kauppajärjestön (WTO) voimassa olevien sääntöjen mukaista. WTO:n kauppa- ja ympäristökomitea jatkaa kuitenkin sen määrittämistä onko monenkeskisten kauppaa koskevien sääntöjen muuttaminen tarpeen sen varmistamiseksi, että ne ovat ympäristöä koskevien monenkeskisten sopimusten mukaisia. Yhä useammat valtiosta riippumattomat järjestöt ja kansalaisyhteiskunnan edustajat pyytävät neuvottelujen aloittamista metsiensuojelua koskevan yleissopimuksen aikaansaamiseksi. Komissio seuraa tarkkaan asian kehittymistä ja kiinnittää jatkossakin huomiota kaupan ja ympäristön väliseen suhteeseen.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2360/97 komissiolle esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Yrityksissä työskentelevien naisten syrjintä Kreikan lehdistössä esiintyneiden tietojen mukaan kreikkalaiset, erityisesti monikansalliset, yritykset ovat viime aikoina vaatineet naistyöntekijöiltään sellaisten salaisten tai suullisten sopimusten tekemistä, joissa nämä vakuuttavat, etteivät tule raskaaksi sopimuksensa kestäessä sillä uhalla, että heidät erotetaan välittömästi tai että heille maksetaan asianomaisia etuisuuksia vastaava summa. Naistyöntekijöitä koskevan kansallisen lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten tarjoaman oikeudellisen suojan lisäksi voiko komissio ilmoittaa, mihin mahdollisiin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä tällaista politiikkaa harjoittavia yrityksiä vastaan ja, yleisemmin, aikooko se tutkia tätä kysymystä kokonaisuudessaan ja ryhtyä asianmukaisiin toimiin? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 1997) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomista seikoista. Komissio toteaa, että kysymys perustuu kreikkalaisiin sanomalehtiartikkeleihin, ja jakaa täysin arvoisan parlamentin jäsenen ilmaiseman huolen. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti naisen irtisanominen vain sillä perusteella, että hän on raskaana, on sukupuoleen perustuvaa suoraa syrjintää (katso esimerkiksi asiasta 14. heinäkuuta 1994 annettua tuomiota C-32/93 Webb C v. EMO, Kok. I-3567). Raskaana olevista ja äskettäin synnyttäneistä tai imettävistä työntekijöistä annetun direktiivin 92/85/ETY ((EYVL L 348, 28.11.1992. )) 11 artiklassa säädetään asiaankuuluvasta korvauksesta tietyin ehdoin, joihin kuuluu esimerkiksi äitiyslomaa edeltävä työjakso. Edellä mainitun direktiivin totetuminen vaikeutuisi, jos kansallinen lainsäädäntö antaisi työnantajille mahdollisuuden sisällyttää työsopimukseen ehdon korvauksen takaisinmaksusta, ja kyseessä olisi rikkomus yhteisön lainsäädäntöä vastaan. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Kreikan kansallinen lainsäädäntö ei salli edellä kuvatun kaltaisia ehtoja. Komissio voi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla nostaa kanteen yhteisöjen tuomioistuimessa vain jos jäsenvaltio on laiminlyönyt perustamissopimuksen mukaisia velvoitteitaan. Komissiolla ei ole oikeudellisia keinoja, joiden avulla se voisi puuttua yhteisön lainsäädännön vastaisiin käytäntöihin silloin, kun niihin syyllistyvät yksityiset toimijat. Asianosaiset voivat sen sijaan vedota kansallisiin tuomioistuimiin, jotka vastavat siitä, että kansallista lainsäädäntöä noudatetaan. Jos yhteisön lainsäädännön asiaankuuluvien säännöksien tulkinnasta on epävarmuutta, kansalliset tuomioistuimet voivat tarpeen vaatiessa osoittaa ennakkotapauspyynnön yhteisöjen tuomioistuimelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2443/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: Maidon käyttövalmiutta koskeva EU-ohjelma Yhdistyneen kuningaskunnan vetäydyttyä maidon käyttövalmiutta koskevasta EU-ohjelmasta maitokulut ovat nousseet Ison-Britannian kouluissa joissain tapauksissa yli sata prosenttia. Tunnustaako komissio maidon tärkeyden lapsen ruokavaliossa? Onko komissio samaa mieltä siitä, että ne, joihin ¨harkinnanvaraisten osien¨ poistaminen eniten vaikuttaa, ovat köyhän taustan omaavia lapsia, jotka eivät enää voi hyötyä maitoavusta? Uskooko komissio, että on suotavaa ottaa ohjelma jälleen käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1997) Yhdistynyt kuningaskunta on jatkanut yhteisön koulumaitojärjestelmän soveltamista, mutta päätti vuonna 1995 rajoittaa soveltamisen vain sen pakollisiin osiin. Näiden toimenpiteiden vaikutus on saattanut vaihdella lasten taustan perusteella sen mukaan, miten muutokset ovat vaikuttaneet maidon ja maitotuotteiden myyntihintaan. Komissio kannattaa järjestelmän soveltamista kaikkialla yhteisössä, sillä maito on tärkeä osa lapsen ruokavaliota ja yhteisön koulumaitojärjestelmällä on tässä suhteessa myönteinen vaikutus.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1813/97 neuvostolle esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) (29. toukokuuta 1997) Aihe: Oikeusasiamies Brittiläisessä Guardian-lehdessä kerrottiin 24. maaliskuuta 1997 ministerineuvoston päättäneen, että Euroopan oikeusasiamiehen ei tule ottaa käsiteltäväksi kolmanteen pilariin kuuluvia asioita. Onko totta, että oikeusasiamiehen työtä on rajoitettu tällä tavalla, ja jos on, mikä oli neuvoston päätöksen oikeudellinen perusta? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1722/97 ja E-1813/97 (28. lokakuuta 1997) Euroopan unionin oikeusasiamiehen toimivallasta on määrätty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 138 e artiklassa. Kyseistä sopimusta sovelletaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) VI osastossa sikäli kuin siitä määrätään SEU:n K.8 artiklassa. 138 e artiklaa ei kuitenkaan mainita niiden Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräysten luettelossa, joita sovelletaan SEU:n VI osastossa. Uudessa Amsterdamin sopimuksessa määrätään, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 138 e artiklassa tarkoitettuja määräyksiä voidaan soveltaa SEU:n VI osastossa tarkoitettuja aloja koskeviin määräyksiin. Neuvosto lähetti 26. maaliskuuta ja 20. kesäkuuta 1997 päivätyssä kirjeissään oikeusasiamiehelle Tony Bunyanin tekemiä kanteluja koskevan yksityiskohtaisen vastauksen. Arvoisille parlamentin jäsenille toimitetaan välittömästi jäljennökset neuvoston oikeusasiamiehelle lähettämistä kahdesta kirjeestä ((Neuvoston jäsenten äänestysselitykset tästä kysymyksestä on julkistettu. )).
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1532/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Rheinland-Pfalzille tammikuun ja joulukuun välisenä aikana vuonna 1996 myönnetyn EU:n tuen suuruutta koskevat tiedot Mitä toimenpiteitä varten yhteisön varoja virtasi Rheinland-Pfalziin vuonna 1996, ja kuinka paljon varoja ohjattiin alueelle 1. Euroopan sosiaalirahastosta; 2. tutkimuksen neljännen puiteohjelman varoista; 3. Euroopan aluekehitysrahastosta; 4. yhteisön ympäristö- ja energiaohjelmavaroista; 5. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjaus- ja tukiosastosta; 6. yhteisön muiden ohjelmien varoista? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1530/97, E-1531/97 ja E-1532/97 (24. syyskuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-1528/97 ((EYVL C 60, 25.2.1998, s. 24. )).
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2735/97 komissiolle esittäjä(t): José Happart (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Pellavantuotannon tilanne Yhdistyneessä kuningaskunnassa Neuvoston asetus 1308/70 (ETY) ((EYVL L 146, 4.7.1970, s. 1. )) koskee pellava-alan markkinajärjestelyä. Edistämisohjelmassa määritellään strategia hehtaaria kohden myönnettäviä tukia varten yhteisön viljelyaloilla Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Kuinka monelle pellavanviljelyyn käytetylle hehtaarille Euroopan unionin palkkiota on myönnetty Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa: - tekstiilialan osalta? - öljyalan osalta? Kuinka monen hehtaarin alalta satoa on tosiasiassa saatu? Mitkä ovat ne teollisuuden alat, joilla tuotetta jalostetaan? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1997) Yhdistyneessä kuningaskunnassa pellavan (kuitupellavan ja öljypellavan) viljelyala, jolle maksettiin yhteisön tukea viitenä viime vuotena oli: >TABLE> On hyvä muistaa, että neuvoston asetus (ETY) 1308/70 koskee ainoastaan kuitupellavaa (pääasiassa tekstiilikuitujen tuotantoon tarkoitettu pellava). Vuodesta 1993 lähtien öljypellavalle on näet maksettu peltokasveille tarkoitettua tasaustukea. Mitä tulee hehtaareina ilmoitettuun viljelyalaan, jolta satoa on tosiasiassa korjattu, on syytä tarkentaa, että kuitupellavaan liittyvät säännöt sisältävät sadonkorjuuta koskevan velvoitteen, mutta peltokasveille (joihin öljypellava lukeutuu) tarkoitettua tasaustukea koskeviin sääntöihin ei vastaavaa velvoitetta sisälly. Komissiolla ei siis ole käytössään tilastotietoja siitä, kuinka suurelta alalta öljypellavaa on korjattu Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Nimenomaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa komissio valvoi kuitupellavalle maksettua tukea paikan päälle syyskuussa 1995 ja tammikuussa 1996 suoritettujen tarkastuskäyntien avulla. Yhdellä kolmesta tarkastuksen kohteena olleista tiloista havaittiin, että satoa ei vielä ollut korjattu syyskuun lopussa. Tarkastuskäyntien yhteydessä tehdyt havainnot on otettava huomioon Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Tarkastusten yhteydessä todettiin lisäksi yleisesti, että korjatun pellavan varsia ei jalostettu edelleen kuiduksi. Tämän johdosta komissio esitti neuvostolle, että otetaan käyttöön tuottajan ja hyväksytyn jalostajan välisten pakollisten sopimusten järjestelmä, jossa sopimuksiin liittyisi tuotteen jalostamista koskeva velvoite. Neuvosto hyväksyi ehdotuksen (asetus (EY) 154/97 pellavan ja hampun tuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä ((EYVL L 27, 30.1.1997. ))). Pellavanvarsien jalostaminen kuiduksi on siis tästä vuodesta lähtien tuen myöntämisen edellytys. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on kaksi laitosta, jotka jalostavat pellavanvarsia lyhyeksi kuiduksi. Kuitu on tarkoitettu käytettäväksi pääasiassa paperin valmistukseen, suodatinkankaisiin sekä joihinkin autojen valmistukseen liittyviin valmisosiin.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2307/97 komissiolle esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL), Angela Sierra González (GUE/NGL), María Sornosa Martínez (GUE/NGL) ja Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) (3. heinäkuuta 1997) Aihe: Homoseksuaalien tasa-arvoisesta kohtelusta Euroopan yhteisössä annetun direktiivin noudattaminen Vuonna 1994 Euroopan parlamentti hyväksyi kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan mietinnön homoseksuaalien tasa-arvoisesta kohtelusta Euroopan yhteisössä (A3-0028/94). Mietinnön esittelijä oli Claudia Roth. Mietinnössä ehdotettiin sellaisen direktiivin laatimista, joka koskisi tätä julkisessa mielipiteessä hyvin suuresti esillä ollutta aihetta. Voiko komissio selvittää, missä vaiheessa kyseinen direktiiviluonnos on? Eikö komissio katso, että näin neljä vuotta myöhemmin sellaisen direktiivin olisi jo oltava olemassa, joka direktiivien toimeenpanemismääräajat huomioon ottaen olisi jo saatettu osaksi kansallista oikeutta useimmissa jäsenvaltioissa? Miten komissio perustelee sen, että mainittua direktiiviä ei vielä ole? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2307/97, E-2407/97 ja E-2435/97 (9. syyskuuta 1997) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisille parlamentin jäsenille, että Rothin mietinnön hyväksymishetkellä (helmikuussa 1994) yhteisön perustamissopimuksissa ei vielä annettu toimielimille erityisoikeuksia torjua sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää. Amsterdamin sopimusluonnoksessa luotiin uusi oikeusperusta (perustamissopimuksen uusi 6a artikla) yhteisön toimenpiteille, joita tarvitaan muun muassa sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseen.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1877/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. kesäkuuta 1997) Aihe: Luettelo EU:n tutkimusohjelmiin osallistuneista pienistä ja keskisuurista yrityksistä Komission yksiköissä samoin kuin Teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antavassa komiteassa (IRDAC/CORSI) on useita kertoja keskusteltu Euroopan unionin tutkimusohjelmiin osallistuneiden pienten ja keskisuurten yritysten luettelosta. Onko tällainen luettelo jo julkaistu? Voiko komissio ilmoittaa minulle, mitkä Italian luoteisalueen yritykset ovat osallistuneet EU:n tutkimusohjelmiin? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Friedrichin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2634/96 ((EYVL C 83, 14.3.1997. )).
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2727/97 komissiolle esittäjä(t): Luigi Caligaris (ELDR) (30. heinäkuuta 1997) Aihe: ECOS-OUVERTURE 1997/99 ohjelman mukaisesti Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa tehtävään alueiden väliseen yhteistyöhön tarkoitetut MEDA-varat Sen jälkeen kun tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa julkaistiin tietoja huomattavista puutteista monenvälistä ja alueiden välistä yhteistyötä koskevan MED-ohjelman toimeenpanossa, komissio päätti jäädyttää MEDA-talousarviosta jaettavat varat (noin 350 miljoonaa ecua), jotka on tarkoitettu alueiden väliseen yhteistyöhön Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa. Samalla kun suurin osa näistä varoista on tarkoitettu MED-ohjelman mukaisten toimien rahoittamiseen, pieni osa varoista on tarkoitettu niiden hankkeiden rahoittamiseen, jotka kuuluvat ECOS-OUVERTURE ohjelman puitteissa tehtävään ¨alueiden väliseen ulkoiseen yhteistyöhön¨, johon Välimeren maiden kolmannet maat ovat saaneet osallistua vuodesta 1996 alkaen. 1. Voisiko komissio selvittää, miksi kaikki kyseiset määrärahat on vieläkin jäädytetty? 2. Eikö komissio ole sitä mieltä, että tilanteen jatkuminen tukahduttaisi ne kumppanuusaloitteet, joita tehdään nykyisin unionin alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja Välimeren alueen kolmansien maiden vastaavien viranomaisten välillä, ja eikö tällä vaikeuteta Barcelonassa aloitettua Euro-Välimeri-politiikkaa? 3. Aikooko komissio ryhtyä pikaisesti tarvittaviin toimenpiteisiin niiden MEDA-varojen vapauttamiseksi, jotka on tarkoitettu monenväliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön? 4. Ottaen huomioon ECOS-OUVERTURE 1997/99 -ohjelman erityispiirteet eli sen, että se on ainoa kattava kumppanuusohjelma, joka on avoin jäsenvaltioiden paikallisille viranomaisille, Keski- ja Itä-Euroopan maille ja Välimeren alueen kolmansille maille tavoitteena vahvistaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, voisiko komissio antaa täsmällisiä lukuja niistä summista, jotka se tulee myöntämään MEDA-ohjelmalle ja ilmoittaa, kuinka pitkän ajanjakson se tarvitsee varojen jakamiseen? Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1997) 1. & 3. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että MEDAn kautta toteutettavaan monenväliseen yhteistyöhön tarkoitettuja varoja ei ole päätetty jäädyttää. Hajautetun yhteistyön ohjelmat keskeytettiin, kun odotettiin, mihin lopputulokseen parlamentti päätyy käsitellessään tilintarkastustuomioistuimen kertomusta. Kaikki muu monenvälinen toiminta on jatkunut keskeytyksettä. Parlamentti on nyt antanut päätöslauselman ohjelmista, ja ne voidaan käynnistää uudelleen noudattaen parlamentin hyväksymiä ehtoja. 2. Ohjelmien (erityisesti Med Urbsin) käynnistäminen uudelleen kannustaa paikallisia viranomaisia osallistumaan aktiivisesti Euroopan yhteisön ja Välimeren maiden kumppanuussuhteeseen. 4. Paikallisten viranomaisten osallistumista ECOS-Ouverture-ohjelmaan ei toistaiseksi aiota rahoittaa MEDAn kautta. Tätä asiaa tutkitaan, kun nähdään, miten hajautetun yhteistyön ohjelmien käynnistämisessä edistytään.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0717/97 komissiolle esittäjä(t): Jean-Yves Le Gallou (NI) (10. maaliskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin toimielinten toimintamäärärahat Voisiko komissio ilmoittaa, paljonko budjettikohdan B3-306 määrärahoista käytettiin yhteensä vuonna 1996: - selvityksistä aiheutuneisiin menoihin - asiantuntijakokouksista aiheutuneisiin menoihin - konferensseista ja kongresseista aiheutuneisiin menoihin - tiedotus- ja julkaisumenoihin? Voisiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka suuren osan nämä neljä menotyyppiä muodostivat mainitun budjettikohdan kokonaismäärärahoista, sekä kertoa, onko tämä osuus sen mielestä kohtuullinen? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 ja E-0790/97 (19. syyskuuta 1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 5 toukokuuta 1997 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s.28. )) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.