KIRJALLINEN KYSYMYS E-0694/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Viivästymiset luonnonmukaisen maatalouden kehittämisessä Kreikassa.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0194 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0694/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (14. maaliskuuta 2002) Aihe: Viivästymiset luonnonmukaisen maatalouden kehittämisessä Kreikassa Kreikan luonnonmukaisten maataloustuotteiden sertifiointijärjestön julkaisemien tietojen mukaan Kreikka on Euroopan unionin jäsenvaltioista viimeisellä sijalla luonnonmukaisten maataloustuotteiden tuotannossa. Vastaavasti sama järjestö toteaa, että kaksi vuotta asiaa koskevan yhteisön asetuksen hyväksymisen jälkeen maatalousministeriö ei ole ryhtynyt tarvittaviin toimiin luonnonmukaisen karjankasvatuksen edistämiseksi. Vastauksessaan kysymykseeni E-3998/00(1) komissio katsoi, että asetuksen (ETY) N:o 2078/92(2) mukainen Kreikan luonnonmukaista maataloutta koskeva ohjelma ei ole viivästynyt merkittävästi. 1. Kuinka suurella prosenttiosuudella viljelyksistä harjoitetaan luonnonmukaista viljelyä verrattuna kaikkiin viljelyksiin yhteensä EU:n kussakin jäsenvaltiossa? 2. Minkä verran Kreikalle on myönnetty rahoitusta yhteisön talousarviosta tätä tarkoitusta varten ja minka verran se on hyödyntänyt näitä määrärahoja? 3. Mitkä syyt selittävät viivästymiset Kreikassa muihin maihin nähden? 4. Mitä erityisiä ongelmia liittyy luonnonmukaisen karjankasvatuksen edistämiseen Kreikassa? (1) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 103. (2) EYVL L 215, 30.7.1992, s. 85. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2002) 1. Komissiolle toimitettujen vuottaa 1999 koskevien konsolidoitujen tietojen mukaan unionin käytetystä maatalousmaasta 2,6 prosenttia on luonnonmukaisesti viljeltyä tai sen viljelyssä ollaan siirtymässä luonnonmukaiseen viljelytapaan. Jäsenvaltiot voidaan luokitella kolmeen ryhmään: - maat, joissa luonnonmukaista maataloutta harjoitetaan selvästi yli edellä mainitun keskiarvon: Tanska, Italia, Itävalta, Suomi ja Ruotsi (58,5 prosenttia); - keskiarvomaat: Saksa (2,6 prosenttia) ja Yhdistynyt kuningaskunta (2,5 prosenttia); - keskiarvon alapuolelle jäävät maat: Belgia, Kreikka, Espanja, Ranska, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat ja Portugal (Kreikan 0,5 prosentista Espanjan 1,3 prosenttiin). Yksityiskohtaisia tietoja luonnonmukaisesta maataloudesta unionissa on julkaisussa Luonnonmukainen maatalous Tietoja ja lukuja, joka on luettavissa englanniksi, ranskaksi ja saksaksi www-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/agriculture/qual/organic/index_fi.htm 2. Kreikan luonnonmukaiseen maatalouteen kohdistetun maatalouden ympäristörahoituksen perustana ovat ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2078/92(1) ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999(2). Rahoitusperusteiden selvittämiseksi on tarkasteltava kyseistä toimintaa ja sen muotoutumista pitemmän ajan kuluessa. Asetuksen (ETY) N:o 2078/92 mukaisen, vuoden 1999 alussa muutetun vanhan ohjelman sekä ohjelmakautta 20002006 koskevaan maaseudun kehittämisen ohjelma-asiakirjaan asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisesti sisällytetyn luonnonmukaisen maatalouden toimen ohjeellinen kokonaistalousarvio on noin 79,4 miljoonaa euroa. EMOTR:n tukiosaston osuus tästä on kaikkiaan noin 59,5 miljoonaa euroa. Tuensaajille näistä kahdesta välineestä maksettiin vuosi 2000 mukaan lukien yhteensä 17,93 miljoonaa euroa. On myös pidettävä mielessä, että vanha ohjelma rajoittui käytännössä vain yhteen kokonaiseen vuoteen (1999). Niinpä maksut tuensaajille vuosina 19992000 eli neljänneksenä kokonaiskaudesta 19992006 (vanha ja uusi luonnonmukaisen maatalouden ohjelma) edustavat noin 23:a prosenttia luonnonmukaiselle maataloudelle suunnatuista kokonaismäärärahoista. Lisäksi on huomattava, että luonnonmukainen kotieläintuotanto on lisätty kauden 20002006 ohjelma-asiakirjaan uutena toimena, jonka kokonaismenoiksi arvioidaan noin 45,7 miljoonaa euroa, josta EMOTR:n osuus on noin 34,3 miljoonaa euroa. Yhteisö siis yhteisrahoittaa luonnonmukaista maataloutta (kasvinviljely ja kotieläintuotanto) kaikkiaan noin 93,8 miljoonalla eurolla. 3. Edellä esitetyt Kreikan luonnonmukaista maataloutta (kasvinviljely) koskevat tiedot näyttäisivät vahvistavan komission edellisessä vastauksessaan E3998/00(3) parlamentin jäsenelle esittämän näkemyksen siitä, että kyseisen maaseudun kehittämisohjelman mukaisen toimen täytäntöönpanossa esiintyneet viivästykset eivät ole olleet merkittäviä. Kreikka on todellakin muihin jäsenvaltioihin verrattuna viimeisellä sijalla luonnonmukaisen maatalouden kehittämisessä, kuten edellä mainitussa komission julkaisussa todetaan. Hitaaseen kehitykseen on komission mielestä kaksi pääsyytä: markkinointikanavien sekä luonnonmukaisten tuotteiden jalostus- ja tuotteistustoiminnan käynnistämisen vaativuus ja hitaus samoin kuin eräiden maatalouden ympäristötoimenpiteiden hallinnointiin liittyvät puutteet erityisesti maatalousministeriössä. Edellä mainitusta julkaisusta ilmenee myös, että Kreikassa maatalouden ympäristötukea saavan luonnonmukaisesti viljellyn maatalousmaan ja maatalouden ympäristötukea saavan maatalousmaan kokonaismäärän suhde on suurempi kuin yhteisössä keskimäärin. Keskimääräinen suhde 15 jäsenvaltiossa on 6,5 prosenttia, mutta Kreikassa se on 13 prosenttia. Tämä osoittaa, että luonnonmukaisen maatalouden houkuttelevuus muihin maatalouden ympäristötoimenpiteisiin verrattuna on lisääntymässä ja että kyseisen tuotantomenetelmän osuus on voimistumassa Kreikan maataloudessa. Maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) N:o 2092/91 täydentämisestä siten, että asetus käsittää myös eläintuotannon(4), 19 päivänä heinäkuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1804/1999 on uusi ja se koskee koko alaa. Kreikassa on päätetty ryhtyä noudattamaan yhteisön asettamia normeja luonnonmukaisessa kotieläintuotannossa, mikä selittää omalta osaltaan myöhäisen liikkeellelähdön tällä alalla. Kuten edellä todettiin, luonnonmukainen kotieläintuotanto on sisällytetty ohjelmakauden 20002006 maaseudun kehittämisen Kreikkaa koskevaan toimenpideohjelmaan. Kansalliset säännökset toimen täytäntöönpanemiseksi hyväksyttiin vuonna 2001, mutta maatalouden ympäristösitoumuksia ei ole vielä ryhdytty panemaan täytäntöön. Edellä mainitut seikat ovat nimenomaan syynä tähän viivästymiseen. (1) EYVL L 215, 30.7.1992. (2) EYVL L 160, 26.6.1999. (3) EYVL C 187 E, 3.7.2001. (4) EYVL L 222, 24.8.1999.