KIRJALLINEN KYSYMYS E-2069/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Koheesiorahaston vuosikertomus 1998.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0061 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2069/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (27. kesäkuuta 2000) Aihe: Koheesiorahaston vuosikertomus 1998 Komission 15. lokakuuta 1999 esittämässä koheesiorahaston vuosikertomuksessa 1998 viitataan siihen, että London School of Economicsin (LSE) tehtäväksi oli annettu kehittää uusia taloustieteellisiä menetelmiä, myös ekonometrisiä malleja, koheesiorahaston sosioekonomisten vaikutusten arvioimiseksi. Tutkimus julkaistaisiin vuosikertomuksen mukaan vuonna 1999. LSE:n kehittämää mallia sovellettiin valittuihin hankkeisiin. Vuoden 1998 lopussa tuloksia ei ollut vielä saatavilla. - Missä LSE:n tutkimus julkaistiin? - Miten LSE:n tutkimuksen tuloksiin voi tutustua? - Miten tavanomaiset arviointimallit ja LSE:n kehittämä arviointimalli poikkeavat toisistaan? - Miten arviointituloksiin voi tutustua? - Mitä hankkeita tutkimusten yhteydessä arvioitiin? - Poikkeavatko LSE:n kehittämällä arviointimallilla saadut tulokset tavanomaisilla arviointimalleilla saaduista tuloksista? Komission yksiköt sopivat tarkoista viitearvoista jälkikäteen suoritettavaa arviointia varten ohjelmassa, jossa oli tarkoitus arvioida 120:tä hanketta. - Mitä hankkeita arvioitiin? - Mitä työllisyysvaikutuksia koskevia tuloksia tuetuissa hankkeissa saavutettiin? Luotiinko arvioiduissa hankkeissa pysyviä työpaikkoja? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Komissio antoi heinäkuussa 1995 toimeksiannon, jolla London School of Economicsia (LSE) pyydettiin laatimaan selvitys koheesiorahaston taloudellisista ja sosioekonomisista vaikutuksista edunsaajajäsenvaltioiden ja yhteisön talouden kannalta yleensä. Komissio on julkaissut mainitun selvityksen(1). Selvityksen tavoitteena oli kehittää infrastruktuuria koskevien investointien vaikuttavuuden sekä alueellisen taloudellisen analyysin aloilla käytettäviä arviointitekniikoita. Tutkimusnäkökulma oli innovatiivinen ja johti kolmeen erilliseen mallintamisnäkökulmaan. Selvityksen keskeisiä päätelmiä oli se, että julkisten infrastruktuuria koskevien investointien ja yksityisten investointien välillä on voimakas positiivinen korrelaatio edunsaajajäsenvaltioissa pitkällä aikavälillä sekä se, että koheesiorahastosta tapahtuvilla investoinneilla on sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä merkittäviä työllisyysvaikutuksia. Lisäksi selvityksestä ilmeni yksiselitteisesti, että alueelliseen tuloon kohdistuvat vaikutukset ja heijastusvaikutukset saattavat tapauskohtaisesti olla voimakkaampia kuin sovellettaessa perinteisempiä hankkeenarvioinnin näkökulmia kuten kustannushyötyanalyysiä. Mallien testaamista on jatkettu, ja niitä on sovellettu useisiin koheesiorahastosta rahoitettaviin hankkeisiin kuljetuksen ja ympäristön alalla. Näiden sovellusten tulokset julkaistaan koheesiorahaston vuosikertomuksissa. Koheesiorahastosta tuettavien hankkeiden jälkiarvioinnin osalta todettakoon, että komissio on tähän päivään mennessä arvioinut 31 ympäristöalan ja 40 kuljetusalan hanketta riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella. Tulokset ovat yleensä ottaen myönteisiä, erityisesti työllisyyden osalta. Kuljetuksen alalla on luotu 2 200 välitöntä työpaikkaa koheesiorahaston tuella toteutusvaiheen aikana. Ympäristön alalla on arvioitu, että tuettujen hankkeiden avulla on luotu yhteensä noin 43 000 rakennusalan henkilötyötuntia ja 460 pysyvää työpaikkaa. (1) ISBN 92-828-7238-6 (osat 1, 2 ja 3).