ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1237/00

esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle

(10. huhtikuuta 2000)

Aihe: Ruotsin perussopimuksellinen suhde EMU:un

Komissaari Anna Diamantopoulou totesi 3. huhtikuuta Tukholmassa pitämäsään lehdistötilaisuudessa, että ei-äänten mahdollinen voitto EMU-kansanäänestyksessä ei vaikuttaisi millään tavalla Ruotsin perussopimuksen mukaisiin velvoitteisiin. Komissaarin lausunto voidaan tulkita niin, että komissio on muuttanut kantaansa, sillä aikaisemmin se on todennut, että Ruotsilla ei perussopimuksen mukaan ole oikeutta jäädä valuuttaunionin ulkopuolelle.

Voiko komissio ilmoittaa selvästi, mitkä valuuttaunionia koskevat velvoitteet perussopimus asettaa Ruotsille komission virallisen kannan mukaan?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(12. toukokuuta 2000)

Komission kanta Ruotsin asemaan suhteessa EY:n perustamissopimukseen ei ole muuttunut. Suhteessa talous- ja rahaliittoon Ruotsi on tällä hetkellä jäsenvaltio, jota koskee poikkeus.

Vuoden 1998 lähentymiskertomuksessa arvioitiin, että Ruotsi ja Kreikka eivät täytä yhteisen rahan käyttöönoton edellytyksiä ja sen vuoksi ne ovat jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus. Uusi Ruotsia ja Kreikkaa koskeva lähentymiskertomus julkaistaan toukokuussa 2000. EY:n perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa (ent. 109 k artikla) määrätään, miten on tutkittava uudelleen niiden jäsenvaltioiden tilanne, joita koskee poikkeus. Vähintään kerran kahdessa vuodessa tai sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, jota koskee poikkeus, komission ja Euroopan keskuspankin on valmisteltava näistä jäsenvaltioista uudet lähentymiskertomukset.

Kaksi muutakin jäsenvaltiota, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta, on vielä rahaliiton ulkopuolella. Ne neuvottelivat itselleen ennen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen hyväksymistä oikeuden pysyä rahaliiton ulkopuolella (Tanskaa koskee pöytäkirja 26 (ent. 12) ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa pöytäkirja 25 (ent. 11)). Niin kauan kuin nämä kaksi jäsenvaltiota eivät osoita haluavansa osallistua kolmanteen vaiheeseen ja ottaa käyttöön yhteistä rahaa, neuvosto ei arvioi, täyttävätkö ne rahaliiton jäsenyyden edellytykset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1814/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) neuvostolle. Metsänsuojelua koskevien luokitusten yhteensovittaminen.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0091 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1814/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) neuvostolle (13. kesäkuuta 2000) Aihe: Metsänsuojelua koskevien luokitusten yhteensovittaminen Euroopassa on perusteellisesti suojeltua metsäpinta-alaa noin 3 milj. hehtaaria, mikä vastaa 1,6 prosenttia Euroopan koko metsäpinta-alasta. Unionin jäsenvaltioista Pohjoismailla on selvästi eniten suojeltua metsäpinta-alaa, ja ne ovat tässä suhteessa aivan omaa luokkaansa. Suomalaisena Euroopan parlamentin jäsenenä olen huolissani metsänsuojelua koskevasta luokituksesta, joka toteutetaan edelleen pelkästään kansallisin perustein. Suojelua koskevat luokitukset ja tilastotiedot eivät ole yhdenmukaisia ja tämä ongelma olisi ratkaistava pikaisesti. Mitä mieltä komissio on metsänsuojelua koskevien luokitusten yhteensovittamisen tärkeydestä? Aiotaanko tämä aihe ottaa esille kuudetta ympäristöalan ohjelmaa laadittaessa? Vastaus (23. lokakuuta 2000) Kysymys siitä, sisällytetäänkö metsänsuojelua koskeva luokitus komission ehdotuksiin kuudenneksi ympäristöalan ohjelmaksi, kuuluu komission toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1306/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Broilerien hyvinvointi.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0040 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1306/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Broilerien hyvinvointi Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean äskettäisessä raportissa Lihan tuottamiseksi kasvatettavien kanojen (broilerit) hyvinvointi todetaan, että broileriteollisuuden määrätietoinen nopeiden kasvulukujen tavoittelu johtaa siihen, että monet broilerit kärsivät tuskallisista jalkavaivoista ja vesivatsasta. Tiedekomitea huomautti myös, että suurin hyväksyttävä tiheys on noin 30 kg/m2 ja että hyvinvointi lisääntyisi, jos tiheys olisi tätä pienempi. Lisäksi komitea totesi, että broilerien kasvattajia sitovat tiukat ruokintarajoitukset vaarantavat hyvinvoinnin tavalla, jota ei voi hyväksyä, ja että siitostarkoituksiin pidettävien lintujen hyvinvointia on parannettava. Mitä komissio aikoo tehdä tiedekomitean raportissa esiin tuoduille broilerien terveys- ja hyvinvointiongelmille? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2000) Komission vastuu eläinten suojelun alalla on lisääntynyt EY:n perustamissopimuksen viimeisimmän muuttamisen yhteydessä, mikä edellyttää Euroopan yhteisöjen toimielinten ja jäsenvaltioiden pitävän eläinten hyvinvointia etusijalla laadittaessa maataloutta, kuljetusta, yhtenäismarkkinoita ja tutkimusta koskevia politiikkoja. Tuotantoeläinten suojelusta annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY(1) 5 artiklan mukaan komissio tekee tarvittaessa neuvostolle ehdotuksia, jotka ovat tarpeen tuotantoeläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen ja tieteellisen arvioinnin perusteella tämän yleissopimuksen nojalla annettujen suositusten sekä muiden erityissääntöjen yhdenmukaiseksi soveltamiseksi. Sen jälkeen kun eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean kertomus lihan tuottamiseksi kasvatettavien kanojen (broilerit) hyvinvoinnista annettiin 21. maaliskuuta 2000, komissiolla on nyt käytettävissään tieteellisiä seikkoja, joiden perusteella se voi valmistella mainitun direktiivin 5 artiklaan perustuvia erityissäännöksiä. Komission tarkoituksena on käsitellä broilereiden hyvinvointia koskevaa ongelmaa komitean lausunnon perusteella. (1) EYVL L 221, 8.8.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0288/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Kalusteita komission jäsenille.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0002 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0288/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Kalusteita komission jäsenille Lehdistön mukaan komission jäsen Nielson on sanonut, että hän ei voi vielä hoitaa työtään kunnolla, koska komission hallinto ei ole vielä toimittanut hänen toimistoonsa uusia kalusteita. 1. Sanoiko komission jäsen todellakin näin? 2. Eikö komission jäsenellä ole lainkaan kalusteita vai eikö hän ole vielä saanut joitakin haluamiaan huonekaluja? 3. Onko jokaisella uudella komission jäsenellä oikeus uusiin kalusteisiin? 4. Jos on, kuinka paljon uudet kalusteet maksavat? 5. Mitä tapahtuu vanhoille hylätyille kalusteille? 6. Mitä mieltä komissio on Nielsonin vihjauksesta, että kalusteiden viivästyminen on osoitus komission vanhentuneesta toimintatavasta? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) 1. Poul Nielsonin mainitaan sanoneen Commission en Direct -julkaisun (n:o 150, 21.27. tammikuuta 2000) haastattelussa, että hänen Tanskasta tilaamansa huonekalut olivat jääneet kahdeksi kuukaudeksi kuljetuskonttiin. Toisin kuin kysymyksessä väitettiin, Poul Nielson ei sanonut, että tämä viivytys olisi estänyt hänen työskentelyään. Tämä tai mikään muu ei estänyt Poul Nielsonia tekemästä työtään. 2. Komission uudet jäsenet valmistautuivat aloittamaan työnsä ennen edellisen komission toiminnan päättymistä. Poul Nielsonille, kuten muillekin komission uusille jäsenille, annettiin tilapäisesti käyttöön samanlaiset huonekalut kuin komission johtajilla on. Vanhan komission päätettyä toimintansa hän sai käyttöönsä edeltäjänsä huonekalut, joiden ikä oli alle viisi vuotta. Nielsonin sallittiin vaihtaa osa huonekaluista uusiin. 34. Kaikille komission uusille jäsenille annettiin heidän edeltäjiensä käyttämiä toimistohuonekaluja. Ne komission jäsenet, joiden edeltäjien huonekalut olivat yli viisi vuotta vanhoja, saivat hankkia enintään 25 000 eurolla uusia huonekaluja, joita he voisivat käyttää toimikautenaan. Ne jäsenet, jotka saivat käyttöönsä tätä uudemmat huonekalut, saivat uusia kalustoa 12 500 eurolla. 5. Edellisen komission jäseniltä jääneet huonekalut, joita heidän seuraajansa eivät halunneet käyttää, annettiin yksiköille. Niillä on kalustettu vierailijoiden vastaanottotiloja ja odotushuoneita sekä virkamiesten, pääasiassa pääjohtajien, toimistoja. 6. Kuten edellä olevista vastauksista käy ilmi, komissiolla on selkeät toimintalinjat komission jäsenten huonekalujen suhteen: niitä voidaan korvata tarpeen mukaan. Komission talousarvion menojen on oltava tiukasti varainhoitoasetuksen säännösten mukaisia. Komission yksikköjen Belgiasta tilaamien tavallisten huonekalujen rahoitusmenettelyihin kuluu keskimäärin vähintään kaksi viikkoa, johon tulee lisäksi toimitusaika. Poul Nielsonin huonekalut tilattiin suoraan Tanskasta, mikä aiheutti ylimääräisen viivytyksen. Poul Nielsonille aiheutunut viivästys on valitettavaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2036/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician työttömyys.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0173 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2036/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Galician työttömyys Tuoreimpien tilastotietojen mukaan Galician työttömyysaste on 15,88 %. Näin ollen se on kaksinkertainen verrattuna koko Espanjan alhaisimman työttömyyden alueeseen Navarraan ja useimpiin muihin Euroopan maihin. Sisältyykö yhteisön tukikehykseen Espanjan osalta tehokkaita erityistoimia tämän Galician vaikean ongelman ratkaisemiseksi, kun otetaan lisäksi huomioon muun muassa, että Galicia kuuluu rakennerahastojen tavoitteeseen 1? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2000) Komissio on esittänyt Espanjan tavoite 1 -alueita koskevan aluekehityssuunnitelman ja on laatimassa yhteisön tukikehystä vuosiksi 20002006. Sitä varten komissio käy neuvotteluja Espanjan viranomaisten kanssa tukikehyksen strategisista suuntaviivoista ja tavoitteista. Komissio voi vakuuttaa arvoisalle kysyjälle, että neuvotteluissa otetaan huomioon espanjalaisten tavoite 1 -alueiden työmarkkinatilanne. Erityisesti tarkastellaan työntekijäkunnan ammattipätevyyksiin liittyviä puutteita sekä työllisyys- ja työttömyysastetta. Työpaikkojen määrän ja työvoiman ammattipätevyyden lisääminen sekä työttömyyden vähentäminen tulevat olemaan Espanjan tavoite 1 -alueisiin sovellettavan yhteisön tukikehyksen tavoitteita vuosina 20002006. Tavoitteissa otetaan huomioon kansallisten toimintasuunnitelmien kautta täytäntöön pantavat työllisyyspolitiikan pilarit ja työllisyyden suuntaviivat samoin kuin ne ensisijaiset toiminta-alueet, jotka määritellään Euroopan sosiaalirahastosta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1784/1999(1). ESR:hän on eurooppalaisen työllisyysstrategian päärahoitusväline. Komissio toimittaa yhteisön tukikehyksen parlamentille hyväksyttyään sen. (1) EYVL L 213, 13.8.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1278/00

esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle

(11. huhtikuuta 2000)

Aihe: Maatalous pellavan ja hampun viljely

Onko komissio tietoinen siitä, että sen nykyisten ehdotusten perusteella 6080 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan pellavan viljelyalasta jäisi ilman tukea? Tämä merkitsisi välitöntä kuoliniskua Yhdistyneen kuningaskunnan pellavanviljelylle.

Onko komission mielestä hyväksyttävää, että useissa jäsenvaltioissa, myös Walesissa, on äskettäin luotu lyhytkuituisia satoja hyödyntäviä innovatiivisia markkinoita, mistä on aiheutunut teollisuudelle tuntuvia investointikustannuksia? Jos viljelijät eivät voi laajentaa tuotantoaan näille uusille markkinoille, nämä maaseutualueiden investoinnit ovat olleet turhia.

Kannattaako komissio pitkä- ja lyhytkuituisten satojen markkinoiden välisten rajojen heikentämistä, kun otetaan huomioon, että myös pitkäkuituinen tuotanto kilpailee uusilla tuotemarkkinoilla, minkä vuoksi erilliset tukiasteikot tarjoavat pitkäkuituisten satojen tuottajille kilpailuedun samoilla markkinoilla?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(5. toukokuuta 2000)

Tukikelpoisen maan käsite on peltokasvinviljelyä koskevan järjestelyn yleisedellytys, ja se otettiin käyttöön ympäristöön liittyvistä syistä sekä tuotanto- ja talousarviomenojen pitämiseksi hallinnassa. Pellava- ja hamppualan uudistusehdotusta(1) käsitellään parhaillaan neuvostossa, parlamentissa ja talous- ja sosiaalikomiteassa. Pellavaan ja hamppuun sovellettavat lopulliset säännöt muotoutuvatkin näiden keskustelujen perusteella.

Ehdotuksessa tuetaan uusien markkinoiden kehittämistä lyhyille kuiduille varsien jalostustuella, jota myönnettäisiin viiden vuoden ajan. Yhteisö ei voi myöntää suuria tukia sellaisille uusille tuotteille, joille löytyy markkinoita vain hyvin alhaisella hinnalla. Näin ollen alalle annetaan nyt oikea viesti: siirtymäjakson loputtua tuotannon on oltava taloudellisesti kannattavaa tavanomaisen peltokasvinviljelytuen avulla.

Mitä tulee pitkä- ja lyhytkuituiselle pellavalle myönnettävän tuen erittelemiseen, ehdotuksessa otetaan huomioon suuret erot tuotteiden hinnassa ja tuotantokustannuksissa näiden tuotteiden välillä. Koska tekstiiliteollisuudessa käytettävän pitkäkuituisen pellavan hinta nousee helposti moninkertaiseksi verrattuna muihin tarkoituksiin käytettyyn lyhytkuituiseen pellavaan, ei liene asianmukaista väittää, että tuotteet kilpailevat samoilla markkinoilla.

(1) EYVL C 56 E, 29.2.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2178/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Kalastus.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0156 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2178/00 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Kalastus Euroopan komissio lähetti 16. toukokuuta 2000 Ranskalle toisen ns. perustellun lausunnon. Ensimmäinen lähetettiin vuonna 1996, kun Ranska laiminlöi pyydettyjen kalojen, erityisesti turskan, vähimmäiskokoa koskevan valvonnan. Toinen perusteltu lausunto lähetettiin, koska Ranska rikkoo ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 11. kesäkuuta 1991 antamaa tuomiota, jossa Ranskan todetaan laiminlyöneen asiaa koskevat velvoitteensa. Ottaen huomioon kalatalouden merkityksen Euroopan unionin muille maille ja erityisesti Espanjalle ja Baskimaalle, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että Ranska täyttää velvoitteensa? Mitä korvauksia ja missä muodossa komissio suunnittelee muiden maiden kalastajille, jotka joutuvat vaikeuksiin Ranskan käytäntöjen vuoksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Komissio on todellakin antanut Ranskalle EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan (entinen 171 artikla) mukaisen täydentävän perustellun lausunnon arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksessä mainituista syistä. Tämä menettely sisältyy yleiseen toimintakehykseen, jonka mukaisesti komissio valvoo jäsenvaltioiden kalastustoimintaa ja tarkastaa alalla sovellettavan yhteisön lainsäädännön noudattamisen. Komissio suorittaa tätä toimintaa jatkuvasti kaikkien jäsenvaltioiden osalta lähinnä yhteisön tarkastajien tekemien tarkastuskäyntien kautta. Kysymyksen loppuosassa tarkoitettuja korvauksia ei vaadita tilanteissa, joissa yhteisön tarkastajan suorittamassa tarkastuksessa todetaan, ettei yhteisön lainsäädäntöä ole noudatettu. Jos yhteisön lainsäädäntö on jätetty järjestelmällisesti noudattamatta, komissio voi käynnistää EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) tarkoitetun jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1440/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Euro ja näkövammaiset henkilöt.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1440/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Euro ja näkövammaiset henkilöt Kaikkien Euroopan unionin kansalaisten on 1. tammikuuta 2002 lähtien pystyttävä käyttämään tarkoituksenmukaisesti eurokolikoita ja -seteleitä. Euroopan komissio myöntää taloudellista tukea järjestöille, jotka antavat euroseteleiden ja -kolikoiden käsittelyä koskevaa koulutusta näkövammaisille. Koska kysymykseen liittyy toissijaisuusperiaatteesta johtuvia tekijöitä ja komissiolla on ollut vaikeuksia eräissä jäsenvaltioissa, aikooko se ryhtyä toimiin, jotka velvoittaisivat jäsenvaltioita suuntaamaan enemmän määrärahoja kyseiseen asiaan? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ratifioinnin jälkeen sokeat ja näkövammaiset ovat olleet edustajiensa kautta tiiviisti mukana euroseteleiden ja -kolikoiden teknisten piirteiden määrittelyssä. Komissio ja Euroopan keskuspankki ovat olleet säännöllisesti yhteydessä Euroopan sokeain liittoon voidakseen arvioida koulutustarpeita ja valmistella tarvittavia toimia tai koordinoida niitä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa (kouluttajien koulutus, koulutuspakettien toteuttaminen jne.).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2141/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. IDEA-tekniikan soveltaminen oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden alalla.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0159 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2141/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: IDEA-tekniikan soveltaminen oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden alalla Onko komissio harkinnut IDEA-tekniikan soveltamista oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden alalla? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Eläinten elektronista tunnistamisteknologiaa (IDEA) käytetään yhteisön kotieläinten rekisteröintiin ja jäljittämiseen sovellettavana elektronisena merkintäjärjestelmänä. Järjestelmä-, tieto- ja turvallisuustekniikan tutkimuslaitos (ISIS) suorittaa parhaillaan yhteisessä tutkimuskeskuksessa Isprassa IDEAn toteutettavuusanalyysia, joka saadaan päätökseen vuonna 2002. Jos näiden koeanalyysien tulokset ovat myönteisiä, komissio voi kartoittaa mahdollisuuksia käyttää IDEA-teknologiaa hyväksi petostentorjunnassa. Komissio ei ole tarkastellut IDEA-teknologian käyttämistä oikeus- ja sisäasioiden alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2342/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Postipalvelut syrjäisimmillä alueilla.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2342/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (13. heinäkuuta 2000) Aihe: Postipalvelut syrjäisimmillä alueilla Onko komissio valmis ottamaan erittäin syrjäiseen sijaintiin liittyvät seikat huomioon direktiivin 97/67/EY(1) (jonka tarkoituksena on avata EU:n postipalvelut kilpailulle) muuttamisen yhteydessä kun luodaan hintapolitiikkaa palveluntarjonnan yhtenäistämiseksi näiden syrjäisimpien alueiden, kyseisen jäsenvaltion ja yhteisön muiden alueiden välillä? (1) EYVL L 15, 21.1.1998, s. 14. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Yleispalvelujen tarjoamiseen sisältyvien palvelujen hinnoittelun osalta parlamentti ja neuvosto ovat yhteisön postipalvelujen kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä(1) 15 päivänä joulukuuta 1997 antamansa direktiivin 97/67/EY 12 artiklan mukaisesti vahvistaneet kaksi pääperiaatetta, mutta jättäneet kullekin jäsenvaltioille mahdollisuuden valita hintapolitiikkansa maassa vallitsevan tilanteen mukaan: toisaalta hintojen on oltava kohtuullisia ja toisaalta niiden on vastattava kustannuksia. Näin ollen jäsenvaltiot voivat päättää, että yhtenäistä hinnoittelua käytetään koko maan alueella. Direktiivin 97/67/EY muuttamista koskevassa ehdotuksessaan komissio ei ole aikonut muuttaa tätä lähestymistapaa, joka perustuu toissijaisuusperiaatteeseen. (1) EYVL L 15, 21.1.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1451/00 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle. Maatalousyritysten valvonta Itävallassa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0041 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1451/00 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Maatalousyritysten valvonta Itävallassa Vuonna 1998 Itävallassa tarkastettiin 82 041 maatalousyritystä ja selvitettiin, täyttävätkö ne Agrarmarkt-Austria-laatumerkkikriteerit. Kuinka monta yritystä tarkastettiin samana vuonna muissa jäsenvaltioissa? Kuinka paljon tarkastuksia on tehty yhteensä koko EU:n alueella? Onko muissa jäsenvaltioissa tarkastettu vähemmän maatalousyrityksiä kuin Itävallassa? Miten komissio perustelee tätä tarkastusten suurempaa lukumäärää? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2000) Kansallisella laatumerkillä (esim. AMA-Gütesiegel) varustettujen tuotteiden valvontaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ei määritellä yhteisön säännöksissä, vaan asiaa koskeva sangen huomattava toimivalta kuuluu kansallisille viranomaisille. Komissiolla ei ole näin ollen käytettävissään arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä täsmällisiä ja kattavia tilastotietoja muissa jäsenvaltioissa suoritetuista tarkastuksista, eikä komissio siksi pysty ottamaan kantaa siihen, esiintyykö yhteisössä tässä yhteydessä mahdollisesti eroavaisuuksia tai ristiriitaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1525/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Pesca-yhteisöaloitteen määrärahojen käyttö ja Portugalin kalatalousalaa koskeva yhteisön rahoitus.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0049 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1525/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Pesca-yhteisöaloitteen määrärahojen käyttö ja Portugalin kalatalousalaa koskeva yhteisön rahoitus Yhteisön tukikehyksiin 19941999 kuului kalatalousalan rakenteiden uudistamiseen tarkoitettu Pesca-yhteisöaloite. Samaan aikaan kalatalousalalle myönnettiin yhteisön tukea myös Euroopan unionin rakennetoimien ja -politiikan kautta. Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin. 1. Mikä oli kunkin jäsenvaltion osuus Pesca-aloitteeseen osoitetuista määrärahoista, ja kuinka paljon varoja todella siirrettiin kyseisille jäsenvaltioille vuosina 19941999? 2. Mitä hankkeita rahoitettiin Pesca-aloitteesta Portugalissa tuona ajanjaksona? Mikä oli hankkeiden kesto ja niihin käytetty rahamäärä? 3. Mikä oli Portugalin kalatalousalaa varten myönnettyjen varojen kokonaismäärä, ja kuinka paljon näitä varoja todelle siirrettiin Euroopan unionin rakennetoimien ja sisäpoliittisten toimien kautta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 2000) 1. Kullekin jäsenvaltiolle myönnettyjen ja todella siirrettyjen Pesca-yhteisöaloitteen varojen määrät vuosina 19941999. >TAULUKON PAIKKA> 2. Vuosina 19941999 Pesca-yhteisöaloitteen puitteissa hyväksyttiin 1449 hanketta, joista 1408 rahoitettiin kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) varoista, 40 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) varoista ja 1 Euroopan sosiaalirahaston (ESR) varoista. Kyseisen jakson aikana tehtiin sitoumuksia yhteensä 29,87 miljoonan euron arvosta, ja vuoden 1999 loppuun mennessä varoja oli siirretty 8,78 miljoonaa euroa. Hankkeet on toteutettava kesäkuun 2001 loppuun mennessä ja lopullinen maksu suoritettava viimeistään 31. joulukuuta 2001. 3. Yhteisön rakennetoimien ja sisäpoliittisten toimien kautta Portugalille myönnettyjen ja todella siirrettyjen varojen kokonaismäärät olivat vuosina 19941999 seuraavat: >TAULUKON PAIKKA>