ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2388/02

esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle

(2. elokuuta 2002)

Aihe: Juutalaisten hautojen häpäisy Veranon hautausmaalla Roomassa

Juutalaisen kalenterin surun päivänä eli aabin kuukauden yhdeksäntenä päivänä, 18. heinäkuuta 2002, Veranon hautausmaalla Roomassa häpäistiin yli 40 juutalaisten hautaa. Tämä alhainen teko, joka järkytti syvästi koko Rooman kaupunkia, osoitti myös, että huolestuttavan vakavat juutalaisvastaiset hyökkäykset tekevät vuosien jälkeen paluuta Roomaan.

Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä Veranon hautausmaalla tapahtuneen raakalaismaisen hautojen häpäisyn johdosta?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä juutalaisiin kohdistuvien hyökkäysten torjumiseksi? Useita vastaavanlaisia hyökkäyksiä on tapahtunut jo ennen Roomaa Strasbourgissa, Marseillessa ja Brysselissä.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tällaisen vastenmielisen alakulttuurin torjumiseksi, jossa yhdistyvät juutalaisviha sekä vihamielisyys Israelin valtiota kohtaan ja joka johtaa Roomassa sattuneen tapauksen kaltaisiin häpeällisiin tekoihin?

Voiko komissio selvittää, onko juutalaisvastaisilla järjestöillä jokin järjestelmällinen strategia ja onko niiden välillä mahdollisesti kansainvälisiä kytköksiä?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(20. syyskuuta 2002)

Komissio tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen rotusyrjintään, muukalaisvihaan ja antisemitismiin perustuvan väkivallan. Tällainen väkivalta loukkaa anteeksiantamattomalla tavalla ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, joihin unioni perustuu ja jotka ovat kaikille jäsenvaltioille yhteisiä arvoja. Komissio muistuttaa sitoumuksestaan torjua rotusyrjintää, muukalaisvihaa ja antisemitismiä kaikin mahdollisin perustamissopimuksen sallimin keinoin.

Komissiolla ei kuitenkaan ole toimivaltaa kansallisen rikosoikeuden soveltamisessa. Parlamentin jäsenen mainitsemaa toimintaa koskevat rikosoikeudelliset menettelyt kuuluvat mikäli niihin ryhdytään jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten toimivaltaan.

Neuvosto muistutti rotusyrjintää, antisemitismia ja muukalaisvihaa koskevissa päätöslauselmissaan 25. ja 26. huhtikuuta 2002 erityisesti, että on tarpeen lähentää toisiinsa rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjuntaa koskevia kansallisia lainsäädäntöjä toisiinsa ja huolehtia samalla siitä, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista koskevia perustuslain säännöksiä ja periaatteita noudatetaan. Samassa yhteydessä neuvosto korosti komission marraskuussa 2001 antaman rasismin ja muukalaisvihan vastaista toimintaa koskevan puitepäätösehdotuksen(1) merkitystä. Ehdotus on parhaillaan käsiteltävänä neuvostossa.

Lisäksi komissio on jo toteuttanut merkittäviä toimenpiteitä, joilla torjutaan rotusyrjintää ja muukalaisvihaa ja joilla lisätään kansalaisten tietoisuutta näiden ilmiöiden vaikutuksesta työllisyyteen, maahanmuuttoon ja turvapaikka-asioihin, tukeen pakolaisille, koulutukseen, tutkimukseen sekä ulkosuhteisiin.

Myös Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksella on tärkeä tehtävä tiedottamisen saralla ja parhaiden käytäntöjen levittämisessä jäsenvaltioiden välillä.

(1) KOM(2001) 664 lopullinen (EYVL C 75 E, 26.3.2002).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1378/02 esittäjä(t): Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) komissiolle. Kongon sisäinen vuoropuhelu.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0101 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1378/02 esittäjä(t): Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) komissiolle (14. toukokuuta 2002) Aihe: Kongon sisäinen vuoropuhelu Kongon sisäinen vuoropuhelu päättyi 19. huhtikuuta tuloksettomana. Neuvotteluissa ei saatu aikaan kaikkien osapuolten allekirjoittamaa sopimusta, joten Kongon demokraattisen tasavallan rauhaan ja olojen ennalleenpalauttamiseen tähtäävän prosessin jatko jäi avoimeksi. Muutamat Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat vedonneet oppositiossa oleviin poliittisiin ryhmiin (UDPS, PALU ja FONUS), että ne hyväksyisivät Kongon demokraattisen tasavallan hallituksen, J.P. Bemban johtaman MLC:n ja muiden neuvottelujen osapuolten allekirjoittaman sopimuksen. Mikä on komission kanta tähän vain osittain saavutettuun sopimukseen? Aikooko komissio edistää Kongon virallisen sisäisen vuoropuhelun uudelleen aloittamista? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 2002) Komission kanta Sun Cityssä osittain saavutettuun sopimukseen heijastuu puheenjohtajavaltion 30. huhtikuuta 2002 Euroopan unionin puolesta antamassa julkilausumassa. Komissio tukee täysin Lusakan sopimuksen täytäntöönpanoa ja on osallistunut tukitoimiston toiminnan sekä Kongon sisäisen vuoropuhelun rahoittamiseen. Komissio tukee voimakkaasti pyrkimyksiä kattavan sopimuksen aikaansaamiseksi ja rohkaisee kaikkia osapuolia jatkamaan neuvotteluita. Komissio tukee voimakkaasti myös Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston tekemiä aloitteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2222/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Komission jäsenen Loyola de Palacion ehdotukset uusien ydinvoimaloiden rakentamiseksi EU:hun.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2222/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (23. heinäkuuta 2002) Aihe: Komission jäsenen Loyola de Palacion ehdotukset uusien ydinvoimaloiden rakentamiseksi EU:hun Onko järkevää, että komission jäsen de Palacio esittää niin julkisesti kuin hän on tehnyt tänä vuonna uusien ydinvoimaloiden rakentamista EU:hun ja ehdokasvaltioihinkin, kun pidetään mielessä, että Euratomin tarkastajakunnan valmiudet ovat selvästikin riittämättömät nykyistenkin ydinvoimaloiden varo- ja turvamääräysten asianmukaiseen soveltamiseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 2002) Euratomin ydinmateriaalivalvontaa sovelletaan kaikkiin siviilikäyttöön tarkoitettuihin ydinmateriaaleihin unionissa. Ydinmateriaalivalvontaa sovelletaan komission vahvistettujen päämäärien mukaisesti eli suhteessa kyseisen materiaalin strategiseen arvoon ja riipumatta jäsenvaltiosta, jonka alueella materiaalit prosessoidaan tai varastoidaan. Siksi komissio varaa tarvittavat resurssit ydinmateriaalivalvonnan toteuttamiseksi ehdokasmaiden (jo käytössä olevissa tai tulevissa) laitoksissa näiden maiden liittyessä unioniin. Komissio on hiljattain vahvistanut ydinenergiakantansa 26. kesäkuuta 2002 antamassaan loppuraportissa, joka koskee vihreää kirjaa Energiahuoltostrategia Euroopalle(1). Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään myös tutustumaan samaa asiaa koskevaan suulliseen kysymykseen H-0287/02(2). (1) KOM(2002) 321 lopullinen. (2) Kirjallinen vastaus 14.5.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1803/02 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. EU:n tuki palestiinalaishallinnolle.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1803/02 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (24. kesäkuuta 2002) Aihe: EU:n tuki palestiinalaishallinnolle EU:n talousarvion perusteella on vaikea yksityiskohtaisesti selvittää, kuinka paljon varoja EU antaa vuosittain palestiinalaishallinnolle. Mikä on tämä summa? Mikä on komission arvio niiden tuhojen rahallisesta arvosta, joita Israelin armeija on aiheuttanut EU:n avustuksilla tuetuille kohteille? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (29. heinäkuuta 2002) Yhteisön budjetista palestiinalaishallinnolle vuosittain myönnetyt tuet ovat julkista tietoa, joka on saatavilla erityisesti yhteisön ulkoisen avun käyttöä koskevasta komission vuosikertomuksesta sekä vuoteen 2000 asti myös MEDA-ohjelman vuosikertomuksesta. Yhteenvetotaulukko (Liite 1) yhteisön ja Euroopan investointipankin (EIP) palestiinalaishallinnolle myöntämistä, vuonna 1993 tehtyihin Oslon sopimuksiin perustuvista taloudellisista tuista vuodesta 1994 lähtien lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Taulukko (Liite 2) arvioiduista vahingoista ja infrastruktuurin tuhoista, joita Israelin armeija on saanut aikaan palestiinalaisalueilla, joilla on toteutettu yhteisön ja/tai EIP:n varoin rahoitettuja hankkeita, etenkin huhtikuussa 2002 Länsirannalla suoritetun sotilasoperaation aikana, lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1938/02 esittäjä(t): Colette Flesch (ELDR) komissiolle. Aluetunnuksen .eu käyttöönotto.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1938/02 esittäjä(t): Colette Flesch (ELDR) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Aluetunnuksen .eu käyttöönotto Euroopan komissiolle on annettu tehtäväksi määritellä ja hyväksyä asetuksen (EY) N:o 733/2002(1) 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen aluetunnuksen .eu perustamista ja käyttöä koskevat yleiset toimintasäännöt ja rekisteröintiä koskevat yleiset toimintaperiaatteet. Osana kehystä, jossa rekisterinpitäjät, rekisteröityvät henkilöt ja rekisteri ovat mukana, WHOIS-tietokannat ovat merkittävä väline käyttäjien luottamuksen lisäämisessä ja aluetunnuksen .eu hyvän toiminnan mahdollistamisessa. Jotta varmistetaan WHOIS-tietokantojen tehokas käyttäminen, on tarpeen ottaa huomioon kaikki aiheelliset intressit. Mitä mekanismia komissio aikoo käyttää varmistaakseen, että IP-oikeuksien haltijoilla on suora ja nopea pääsy WHOIS-tietokantoihin ja että he saavat kaikki oikeuksiensa suojelemiseksi tarvitsemansa tiedot? (1) EYVL L 113, 30.4.2002, s. 1. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (26. elokuuta 2002) Aluetunnuksen .eu perustamisesta 22. huhtikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 733/2002/EY(1) 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetään, että teollis- ja tekijänoikeuksien ja muiden oikeuksien käsittely kuuluu yleisiin toimintasääntöihin. Tässä yhteydessä komissio hyväksyy 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja valittua rekisteriä kuultuaan aluetunnuksen .eu perustamista koskevat yleiset toimintasäännöt. Niillä pyritään myös varmistamaan riittävä suojelun taso teollisuus- ja tekijänoikeuksien haltijoille sen lisäksi, että asetuksessa säädetään jo kansallisen ja/tai yhteisön oikeuden perusteella tunnustettujen tai hyväksyttyjen aiempien oikeuksien haltijoiden mahdollisuudesta rekisteröidä verkkotunnuksensa nk. alkuvaiheen aikana. WHOIS-tietokannan tarkoituksena on antaa tietoja sellaisista teknisistä yhteyspisteistä, jotka hallinnoivat tietyn aluetunnuksen erilaisia verkkotunnuksia. Yleisten toimintasääntöjen vahvistamisen yhteydessä komissio ottaa huomioon kaikki asiaan liittyvät oikeutetut intressit, jotka ovat olemassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaiset. On syytä korostaa erityisesti sitä, että sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin 2000/31/EY nojalla kaikkiin tietoyhteiskunnan palveluntarjoajiin on saatava yhteys ja että edellä mainitun asetuksen johdanto-osan kappaleen 12 mukaan Who Is -tyyppisten tietokantojen olisi oltava tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisia. (1) EYVL L 113, 30.4.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0835/02 esittäjä(t): Colette Flesch (ELDR) komissiolle. Komission käännöspalvelun henkilöstön lisääminen.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0835/02 esittäjä(t): Colette Flesch (ELDR) komissiolle (26. maaliskuuta 2002) Aihe: Komission käännöspalvelun henkilöstön lisääminen European Voice -julkaisun mukaan (7.13. maaliskuuta 2002) komissio ilmoittaa piakkoin, että laajentumisen vuoksi tarvitaan 110 uutta kääntäjää. Näistä 60 sijoitettaisiin komission yksiköihin Brysseliin ja 50 toimisi freelancereina jäsenvaltioissa. Pitävätkö nämä tiedot paikkaansa? Mikä on komission yksiköihin Luxemburgiin sijoitettavien uusien kääntäjien määrä? Onko näin laaja muualla kuin toimielinten toimipaikoilla työskentelevien freelancereiden palkkaaminen perussopimusten ja toimipaikkoja koskevien sopimusten mukaista? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 2002) European Voicessa 7.13. maaliskuuta 2002 komission käännöspalvelusta julkaistut tiedot olivat epätarkkoja. Tarkasteltuaan alustavasti laajentumisesta aiheutuvia tarpeita komissio hyväksyi 9. huhtikuuta 2002 sisäisen asiakirjan, jossa esitettiin arvio käännöspalvelun tulevista resurssitarpeista. Arvion mukaan kutakin uutta kieltä varten tarvitaan 110 uutta virkaa vastaavat henkilö- ja rahoitusresurssit, jotka kattavat sekä käännöstyön että tuki- ja hallintotehtävät. Tähän kokonaismäärään sisältyy 60 vakituisiin virkoihin palkattavaa kääntäjää ja muut resurssit, joita ovat hallinto- ja tukitehtäviä hoitava vakituinen henkilöstö sekä käännös- tai tukitehtäviä suorittava ulkopuolinen henkilöstö. Komissio ei pysty täsmentämään komissioon Luxemburgiin palkattavien kääntäjien määrää. Luxemburgin ja Brysselin välinen tasapaino ei kuitenkaan muutu Luxemburgin vahingoksi. Arvoisa parlamentin jäsen tietänee, että käännöstyön teettäminen alihankintana freelancereilla on niin laajuudeltaan (nyt noin 20 prosenttia käännöspalvelun kokonaistuotannosta; voi vuoden 2005 loppuun mennessä vähitellen nousta 30 prosenttiin, kuten aikaisemmin on ilmoitettu) kuin alihankintana käännätettävien tekstien luonteenkin suhteen hallinnollisesti käännöspalvelun itsensä ratkaistavissa. Alihankintakäännösten teettäminen ei ole mitenkään ristiriidassa perussopimusten eikä toimipaikkojen sijainnista tehtyjen sopimusten kanssa. Freelance-kääntäjät tarjoavat palvelujaan komissiolle itsenäisinä ulkopuolisina palveluntarjoajina. Korvaus työstä maksetaan sivumäärän mukaan eivätkä freelance-kääntäjät kuulu toimielimen henkilöstöön sanan laajassakaan merkityksessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2426/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle. Uiguurinkielisen opetuksen lakkauttaminen Itä-Turkestanin yliopistoissa.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0236 - 0236



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2426/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle (26. elokuuta 2002) Aihe: Uiguurinkielisen opetuksen lakkauttaminen Itä-Turkestanin yliopistoissa Xinhua-uutistoimiston mukaan pääasiassa muslimiväestön asuttaman Xinjiangin alueen suurimmissa yliopistoissa aloitetaan tärkeimpien oppiaineiden opetus kiinaksi paikallisten kielten sijasta erityisesti opiskelijoiden vaatimuksesta ja jotta opetus vastaisi taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kasvavia tarpeita. Päätös on Kiinan perustuslain vastainen, jossa taataan ylemmän asteen opetus uiguurin kielellä, ja se on tehty väestötieteellisin perustein (vaikka luotettavia tietoja ei ole käytettävissä), joiden mukaan Itä-Turkestanin alueella arvioidaan olevan 19 miljoonaa asukasta. Näistä alle 8 miljoonaa on uiguureja ja kiinalaisen han-väestön muuttovirran arvioidaan olevan 7 000 henkeä päivässä (vuonna 1949 han-väestöön arvioitiin kuuluvan noin 300 000 henkeä kun taas uiguuriväestön määräksi arvioitiin 5 miljoonaa). Edellä mainittu päätös, joka on osa Kiinan pyrkimystä sisällyttää uiguuriväestön eristäytymispyrkimykset terrorismin vastaisen kansainvälisen liittouman toimintaohjelmaan, näyttäisi olevan keino jarruttaa uiguuriväestön pyrkimyksiä puolustaa kulttuuri-identiteettiään alueella, jolla yliopisto on jo yli 50 vuoden ajan tarjonnut monia kursseja paikallisilla kielillä. Onko komissio tietoinen Kiinan viranomaisten tekemästä päätöksestä? Jos on, onko se ilmoittanut näille viranomaisille, että kulttuurivähemmistöjen oikeuksien sortaminen ei ole osa terrorisminvastaista taistelua? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Kiinan viranomaiset peruuttavat päätöksen lakkauttaa uiguurinkielinen opetus Itä-Turkestanissa (Xingjiang) ja jotta perustuslakia noudatettaisiin? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 2002) Komissio on pannut merkille Kiinan viranomaisten päätöksen, jonka mukaan tulevaisuudessa Xinjiangin keskeiset yliopistot antavat opetusta tärkeimmissä aineissa kiinan kielellä eivätkä paikallisilla kielillä. Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmaankin tietää, komissio ottaa Kiinan kanssa käytävän ihmisoikeusvuoropuhelun yhteydessä säännöllisesti esille vähemmistöjen kulttuuristen ja uskonnollisten oikeuksien kunnioittamisen. Komissio jatkaa Xinjiangin uiguurivähemmistön tilanteen seuraamista tarkkaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1971/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Romuajoneuvoista annettu direktiivi 2000/53/EY.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1971/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Romuajoneuvoista annettu direktiivi 2000/53/EY Voiko komissio vahvistaa, että romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY(1) jäsenvaltioille annettujen ensimmäisten vaatimusten osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista ja käyttöönottoa koskeva määräaika oli 21. huhtikuuta 2002? Kuinka monta jäsenvaltioita on ilmoittanut komissiolle 22. huhtikuuta 2002 mennessä, että ne ovat noudattaneet vaatimuksia? Kuinka monta jäsenvaltiota on ilmoittanut komissiolle tai ympäristöneuvostolle etukäteen, että ne eivät kykene noudattamaan direktiiviä oikeudellisten vaatimusten mukaisesti? Kun otetaan huomioon, että mikään jäsenvaltio ei ole kyennyt noudattamaan direktiivin vaatimuksia, mitä esityksiä komissio on tehnyt aiheesta ja mitä ehdotuksia komissio tekee täytäntöönpanomenettelyjen uudistamiseksi? Kun otetaan huomioon tämän EU:n lainsäädäntömenettelyn puutteen seuraukset, onko komission jäsen Margot Wallström tai komission puheenjohtaja ottanut asian puheeksi keskusteluissa pääministerien tai ympäristöministerien kanssa? (1) EYVL L 269, 21.10.2000, s. 34. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2002) 1. Komissio vahvistaa, että määräaika romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY(1) täytäntöön panemiseksi oli 21. huhtikuuta 2002 (ks. direktiivin 10 artikla). 2. Yksikään jäsenvaltio ei ollut ilmoittanut komissiolle 22. huhtikuuta 2002 mennessä toimenpiteistä direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään. 3. Yksikään jäsenvaltio ei ollut myöskään ilmoittanut komissiolle 22. huhtikuuta 2002 mennessä siitä, ettei voi noudattaa direktiivin säännöksiä, kuten oikeudellisissa vaatimuksissa edellytetään. 4. Jos jäsenvaltio ei ilmoita komissiolle säädettyyn määräaikaan mennessä direktiivin noudattamisen edellyttämistä laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä, joilla direktiivi saatetaan voimaan, komissio käynnistää rikkomista koskevan menettelyn kyseistä jäsenvaltiota vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti. Komissio on aloittanut menettelyn lähettämällä kaikille jäsenvaltioille ilmoituksen tekemättä jättämisen johdosta virallisen ilmoituksen. Komissio ei näin ollen suunnittele mitään muutoksia oikeudelliseen tai täytäntöönpanomenettelyyn. 5. Koska komissio soveltaa ilmoittamatta jättämistä koskevia perustamissopimuksen määräyksiä ja menettely on vielä alkuvaiheessa, komissiolla ei ole mitään syytä ottaa asiaa esille suoraan ministeritasolla. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/53/EY, annettu 18. syyskuuta 2000, romuajoneuvoista (EYVL L 269, 21.10.2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1377/02 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle. Yhdistymisvapaus Romaniassa.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1377/02 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle (14. toukokuuta 2002) Aihe: Yhdistymisvapaus Romaniassa Romanian viranomaiset ovat toistuvasti ilmoittaneet julkisesti, että alueellisesti toimivia poliittisia puolueita pidetään maan perustuslain vastaisia. Vuonna 1998 tuomioistuin Clujssa julisti jopa Transylvania Foundation -säätiön laittomaksi samoista syistä. Katsooko komissio, että tällaiset asenteet voivat olla yhdistymisvapauden vastaisia? Onko se pyytänyt selitystä Romanian viranomaisilta? Jos ei ole, aikooko se puuttua asiaan? Onko tällainen päätös komission mielestä Kööpenhaminassa määritettyjen demokraattisten ehtojen mukainen? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Romanian perustuslaissa määrätään selvästi kokoontumisvapaudesta. Niinpä poliittisten puolueiden, mukaan luettuna alueellisesti toimivat puolueet, olemassaololle ei pitäisi olla esteitä. Perustuslaissa kuitenkin kielletään järjestöt, joiden päämäärät ja toimet ovat valtion periaatteen vastaisia (mukaan luettuina Romanian suvereenisuus ja alueellinen yhtenäisyys). Komissio on tietoinen Pro Transylvania Foundation -järjestön tapauksesta, jossa useiden Romanian tuomioistuinten oikeuskäsittelyiden jälkeen järjestön peruskirja todettiin perustuslain vastaiseksi. Tapaukseen liittyvät oikeudelliset perusteet ovat monimutkaisia ja vaativat arviointia siitä, muodostavatko Romanian perustuslain säännökset, sellaisina kuin niitä on tässä tapauksessa tulkittu, tuomittavan esteen kokoontumisvapaudelle. Koska Romania on Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen sopimuspuoli ja kotimaiset valitustiet on käytetty loppuun, oikea paikka kyseisen tapauksen arviointiin on Euroopan ihmisoikeustuomioistuin. Unioniin liittymisen arviointiperusteissa, jotka vahvistettiin 1993 Kööpenhaminassa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa, viitataan selvästi tarpeeseen varmistaa vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen. Tämä kattaa myös kokoontumisvapauden ja komissio on sitoutunut varmistamaan, että tätä liittymisen ehtoa noudatetaan. Se ei epäröi nostaa esiin olennaisia tapauksia ehdokasmaiden edistymistä liittymisneuvotteluissa koskevissa määräaikaiskertomuksissaan ja kahdenvälisissä suhteissaan ehdokasmaiden kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1739/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle. Tietolähteiden salassapito-oikeuden rikkominen.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1739/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle (19. kesäkuuta 2002) Aihe: Tietolähteiden salassapito-oikeuden rikkominen Italiassa oikeusistuimen antamaan lupaan perustuva telekuuntelu on lisääntynyt suunnattomasti ja se on herättänyt erityistä huomiota etenkin Il Giornale-lehden toimittajan Marco Chioccin tapauksessa. Hänen työ- ja yksityispuhelujaan on Rooman syyttäjäviranomaisen määräyksestä kuunneltu peräti kolmen vuoden ajan. Lehdistön ja toimittajien järjestöt ovat raportoineet muista yhtä vakavista tapauksista. Loukkaako tämä italialaisten tuomareiden yhä useammin soveltama menettely neuvoston mielestä toimittajien oikeutta olla paljastamatta tietolähdettään, kuten Euroopan neuvoston ministerikomitean 8. maaliskuuta 2002 toimittajien oikeudesta olla paljastamatta tietolähdettään antamassa suosituksessa nro R(2000) 7 säädetään? Erityisesti suosituksen 6 säännössä todetaan, että on pyrittävä estämään se, että kuuntelua, valvontaa tai etsintää sekä takavarikointia koskevalla päätöksellä voidaan estää toimittajien tietolähteiden suojelu tai että sitä on sovellettava tämän suojan rajoittamiseksi. Vastaus (8. lokakuuta 2002) Euroopan unionin perustamissopimuksen 33 artiklassa todetaan, että yleisen järjestyksen ylläpitämistä ja sisäisen turvallisuuden suojaamista koskevat velvollisuudet kuuluvat jäsenvaltioille. Neuvoston tehtävänä ei ole ottaa kantaa toimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot tässä yhteydessä toteuttavat jonkin yksittäisen tapauksen osalta. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema suositus on hyväksytty Euroopan neuvostossa. Euroopan unionin neuvosto ei näin ollen voi määritellä, onko suositusta rikottu.