ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3047/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Vihreä kirja kaupasta Asiani koskee vihreää kirjaa kaupasta (KOM(96) 0530 lop.). Keskustelun vihreästä kirjasta pitäisi johtaa siihen, että voitaisiin nimetä yritystasolla, jäsenvaltioiden julkisen hallinnon tai EU:n tasolla mahdollisia toimenpiteitä, jotka auttavat alaa vastaamaan kilpailukyvyn ylläpitämisen, työllisyyden ja sosiaalisen koheesion asettamiin haasteisiin. Tässä mielessä pyydetään luomaan eurooppalainen elin, johon osallistuu komission ja jäsenvaltioiden hallitusten korkean tason edustajia, tutkimaan mitkä tekijät haittaavat integroitujen yhteismarkkinoiden kehitystä Euroopan unionin kaupan alalla. Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1997) Komissio on tietoinen tarpeesta järjestää komission ja jäsenvaltioiden julkishallintojen jäsenten välillä säännöllisiä tapaamisia, joissa tarkasteltaisiin erityisesti kaupallista toimintaa koskevia kysymyksiä. Siksi heti yhteisön perustamisesta lähtien on ollut olemassa elin nimeltä sisäisen kaupan ryhmä. Se koostuu kaupasta vastaavista kansallisista virkamiehistä: kansallisten ministeriöiden osastopäälliköistä, joiden toimivaltaan kuuluu kauppa, ja valtionhallinnossa työskentelevistä asiantuntijoista, jotka ovat näiden samojen ministeriöiden erityisesti Euroopan asioista vastaavia virkamiehiä. Ryhmän jäsenet kokoontuvat säännöllisesti. Lisäksi osastopäälliköt kutsutaan yleensä osallistumaan kauppaa ja jakelua käsittelevän komitean vuotuisiin täyskokouksiin, joihin osallistuu muun muassa kaupasta ja jakelusta vastaava komission jäsen. Sisäisen kaupan ryhmän kautta komissio voi tiedottaa jäsenvaltioille ja kuulla niitä sisäisen kaupan kannalta kiinnostavista hankkeista sekä perehtyä jäsenvaltioiden kantoihin. Lisäksi ryhmä tarjoaa jäsenvaltioille tilaisuuden vaihtaa kokemuksia ja hyviä toimintatapoja. Tämä toimi on otettu myös yhtenäiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ja käsiteollisuuden hyväksi. Ryhmä vastaa neuvoston 14. marraskuuta 1989 antamassa päätöslauselmassa esittämään pyyntöön vahvistaa ¨komission ja jäsenvaltioiden yhteistyötä sisäisen kaupan vastuuhenkilöiden tasolla¨. Ryhmä on myös tehnyt yhteistyötä komission kanssa tiedonannon ¨Kohti jakelualan yhtenäismarkkinoita¨ ((KOM(91) 41 lopullinen. )) antamisesta lähtien nostaen uudelleen esiin kysymyksen rajojen yli tapahtuvan kaupankäynnin kehittämisen esteistä ja myötävaikuttamalla näin neuvoston aiheesta tekemiin päätelmiin. Viimeisimmät kokoukset onkin omistettu kauppaa koskevan vihreän kirjan suunnittelulle, levittämiselle ja seurannalle. Osana vihreän kirjan jatkoa uudet kokoukset antavat jäsenille mahdollisuuden jatkaa pohdintoja toteutettavista toimista, jotta kaupan ala voisi selviytyä kohtaamistaan uusista haasteista.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2666/97 neuvostolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Tulliton myynti Neuvosto päätti lakkauttaa tullittoman myynnin vuonna 1999. Perusteluissa mainittiin, ettei tulliton myynti ole loogisesti yhdistettävissä sisämarkkinoihin. Tästä syystä kysyn neuvostolta seuraavaa: Mihin neuvosto pyrki tällä päätöksellä? Voidaanko tämä tavoite saavuttaa hillitymmillä keinoilla? Jos voidaan, niin millaisia toimia voidaan pitää riittävinä? Jos ei voida, niin miksi ei? Miten tulliton myynti estää sisämarkkinoiden asianmukaisen toimivuuden? Millaisia päätöksentekoperusteita neuvostolla oli käytettävissään kyseistä päätöstä tehtäessä? Kuinka moneen työpaikkaan EU:n alueella tämä neuvoston päätös vaikuttaa? Miten neuvosto arvioi tuolloin tämän päätöksen työllisyyspoliittisia seurauksia? Miten neuvosto arvioi nykyään tämän päätöksen työllisyyspoliittisia seurauksia? Miten neuvosto perustelee tämän puhtaasti ideologisista syistä tapahtuvan tuhansien työpaikkojen tuhoamisen? Luoko neuvosto korvaavia työpaikkoja ihmisille, jotka menettävät työpaikkansa tämän ideologisin perustein tehdyn päätöksen johdosta? Jos luo, niin milloin ja missä nämä työpaikat luodaan? Miten tämä työpaikkojen luominen aiotaan rahoittaa? Jos ei luo, niin kuinka tällaiset päätökset sopivat yhteen mitä erilaisimpien ministerineuvostojen toistuvien vakuuttelujen kanssa siitä, että kaikkea mahdollista yritetään uusien työpaikkojen luomiseksi? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2666/97 ja E-2752/97 (7. marraskuuta 1997) Neuvosto toimittaa arvoisille parlamentin jäsenille kirjalliseen kysymykseen E-1515/97 annetun vastauksen. ((Ks. sivu 3. )).
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3148/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Komission riippumattomuus Allekirjoittanut parlamentin jäsen pyytää komissiolta selvitystä, miten komission jäsenten riippumattomuus sopii yhteen sen kanssa, että komissaari Franz Fischler esiintyy amerikkalaisen oppilaitoksen ¨IMADEC International Business School¨ mainoskortissa ja mainostaa siinä virallisen EU-lipun kera tämän kaupallisen oppilaitoksen MBA-tutkintoa mainoslauseella ¨custom made for the European top management¨. Onko komissaari Fischlerille maksettu tästä esiintymisestä? Ovatko komissaari Fischler ja komissio sitä mieltä, että komissaarin tehtävien hoitamiseen tarvitaan ehdottomasti tällainen amerikkalainen vuoden pituinen kurssi? Mikäli ovat, milloin nykyiset komission jäsenet suorittavat tämän kurssin? Onko tämän kurssin suorittaminen tulevaisuudessa edellytyksenä komissaarin viran hoitamiselle? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1997) Imadec International Business School -oppilaitoksen julkaisema postikortti, jota komission jäsen Fischler ei ollut nähnyt, mutta jonka hän on nyttemmin saanut pyynnöstä haltuunsa, perustuu valokuviin, jotka on otettu MBA-tutkintotodistusten jakotilaisuudessa kesäkuussa 1997. Tilaisuus oli järjestetty Haywardin yliopistossa 3 000:lle Kalifornian eri yliopistojen opiskelijalle. Kyseiset yliopistot myönsivät tuolloin Franz Fischlerille kunniatohtorin arvon tunnustuksena tämän elämäntyöstä maatalousalalla. Komissio ja sen jäsenet ovat aina pitäneet koulutustoimintaa erittäin tärkeänä ja aikovat jatkossakin tukea sitä mahdollisimman laajasti. Komission jäsen Fischler ei ole koskaan saanut korvauksia esiintymisistään. Komissio kehottaa arvoisaa Euroopan parlamentin jäsentä toimittamaan sille kaikki asiakirjat, joiden perusteella komissio voi arvioida, missä määrin postikorttiin sisältyy epähyväksyttävää mainontaa, jossa käytetään valokuvaa luvatta, vai onko kyseessä pelkkä myönteinen tiedottaminen koulutusohjelman hyvistä puolista. Lisäksi kysyjän kannattaisi tutkia postikortissa esitettyä lippua hieman tarkemmin. Kyseessä ei nimittäin ole Eurooppa-lippu, vaan Imadecin oma lippu.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2998/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Turkki ja sananvapaus Kun otetaan huomioon komission tuorein tiedonanto (KOM(97)0394), jossa kehotetaan tekemään mahdollisimman laajaa yhteistyötä ihmisoikeuksien jne. parantamiseksi työskentelevien eurooppalaisten ja ennen kaikkea turkkilaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, onko komissio tietoinen Turkin sisäministeriön tammikuussa 1997 päivätystä asiakirjasta (n:o B05HID0000073/472), jolla käynnistetään ohjelma, joka haittaa ihmisoikeuksista raportoivien kansalaisjärjestöjen toimintaa? Mitä takeita komissio voi antaa siitä, että tämä ei enää ole Turkin hallituksen politiikka? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 1997) Komissio ei tunne arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa asiakirjaa. Turkin uuden hallituksen suhtautumisesta ihmisoikeuksiin ja demokratian edistämiseen Turkin pääministeri on useaan otteeseen julkisesti myöntänyt, että Turkin on vielä edistyttävä tällä alalla. Ohjelmassa, jota komissio ehdottaa 15. heinäkuuta 1997 antamassaan tiedonannossa Turkin-suhteiden tulevaisuudesta, on erityisesti tavoitteena tiivis yhteistyö Turkin hallituksen kanssa tällä alalla ja Turkin kansalaisyhteiskunnan esteetön kehittäminen.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3165/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Magnox-jälleenkäsittely-ydinlaitoksen käynnistäminen uudelleen Sellafieldissa, Isossa- Britanniassa Ison-Britannian ydinlaitosten valvontaelin (Nuclear Installations Inspectorate, NII) hyväksyi hiljattain suunnitelmat Sellafieldissa, Isossa-Britanniassa sijaitsevan säteilytetyn ydinpolttoaineen Magnox-jälleenkäsittelylaitoksen käynnistämisestä uudelleen sen jälkeen kun laitos on ollut poistettuna käytöstä kahdeksan kuukauden ajan kunnostustöiden suorittamiseksi. Onko komissio pyytänyt NII:lta yksityiskohtaisia tietoja perusteista, joiden mukaan NII teki päätöksensä hyväksyä uudelleen käynnistäminen? Jos näin on, voiko komissio ilmoittaa pääpiirteittäin, mitä yksityiskohtia se pyysi saada tietoonsa, samoin kuin saamansa vastauksen/vastaukset? Onko komissio tyytyväinen laitoksen alueella suoritettuihin kunnostustöihin? Aikooko komissio pyytää saada riippumattoman arvioinnin suoritetuista töistä selvittääkseen, tulevatko laitoksen toiminnot todennäköisesti täyttämään ydinlaitoksia koskevat EU:n ja kansainvälisten turvallisuusstandardien määräykset? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Yhteisön perusnormeissa väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta (neuvoston direktiivi 80/836/Euratom sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 84/867/Euratom ((EYVL L 265, 5.10.1984. ))) säädetään, että kyseisen luvan myöntäminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Komissiolta edellytetään toimenpiteitä ainoastaan siinä tapauksessa, että se saisi tietoonsa, että jokin jäsenvaltio ei ole noudattanut näissä perusnormeissa esitettyjä vaatimuksia. Uudet perusnormit (direktiivi 96/29/Euratom ((EYVL L 159, 29.6.1996. ))), jotka jäsenvaltioiden on määrä panna täytäntöön vuoden 2000 toukokuuhun mennessä, ei vaikuta tähän kantaan. Komissio ei ole pyytänyt eikä saanut Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta mitään tähän asiaan liittyviä tietoja. Komissiolla ei myöskään ole mitään perustetta vaatia asiasta riippumatonta arviointia.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2072/97 komissiolle esittäjä(t): Jaak Vandemeulebroucke (ARE) (19. kesäkuuta 1997) Aihe: Yhteisön rahoitustuki ympäristöalalla Budjettikohdan B4-306 perusteella myönnetään avustuksia ympäristönsuojelun yhteydessä. Virallisessa lehdessä C 148, 16.5.1997, on julkaistu luettelo järjestöistä, jotka saivat tällaista rahoitusta. Voiko komissio kertoa, minkä hankkeen jätti käsiteltäväksi ¨Fédération européenne pour le transport et l'environnement¨? Voiko komissio antaa enemmän tietoa tästä järjestöstä? Voidaanko yhtiöjärjestys panna liitteeksi, ja voidaanko minulle toimittaa viimeaikainen luettelo hallituksen jäsenistä? Voiko komissio ilmoittaa minulle, missä määrin näiden varojen asianmukaista kuluttamista valvotaan? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997) ¨Féderation européenne pour le transport et l'environnement¨ sai rahoitusta vuoden 1996 työohjelmaansa varten. Tämä rahoitus ei liittynyt varsinaiseen hankkeeseen, vaan se oli ¨toimintarahoituksen¨ nimellä tunnettua rahoitusta. Se kattoi työohjelmaan liittyviä yleisiä toimintamenoja sekä kyseiseen ohjelmaan sisältyvään toimintaan liittyviä erityismenoja. Ohjelmaan sisältyi liikenteen ympäristövaikutuksia ja sen aiheuttamien ongelmien ratkaisumalleja koskevaa tutkimusta ja yleistä valistusta. Toimintaan sisältyi julkaisujen toimittamista, konferensseja, seminaareja ja edunvalvontakampanjoita. Järjestö toimii säännöllisessä ja tehokkaassa yhteistyössä komission kanssa ympäristövalistuksen jakamiseksi ja yhteisön ympäristöpolitiikan tavoitteiden edistämiseksi. Komissio lähettää suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle asianmukaiset otteet Belgian virallisesta lehdestä (¨Moniteur Belge¨), joihin sisältyvät edellä mainitun järjestön säännöt sekä luettelo sen hallituksen nykyisistä jäsenistä. Komissio on äskettäin suorittanut rutiinitarkastuksen, johon sisältyi myös varainhoidon valvonta, kyseisen järjestön toiminnasta vuonna 1996, ja sen tarkastuksen tulokset olivat tyydyttäviä.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2656/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Dublinin kevytraitiotiejärjestelmä Euroopan komissio on määrännyt, että mikäli Dublinin kevytraitiotiejärjestelmälle (Luas) aiotaan saada avustusta rakennerahastoista, yhden sen linjoista - Dundrumiin päättyvän - on valmistuttava vuoteen 2001 mennessä. Äskettäin Irlannin hallitus päätti teettää riippumattoman selvityksen maanalaisen kevytraitiotien toteuttamiskelpoisuudesta. Selvityksen teettämiseen päädyttiin sen jälkeen, kun Dublinin kauppakamarin ja Irlannin autoliiton (AA) tapaiset eturyhmät olivat asiaa vaatineet. Selvitystä ovat vastustaneet Dublinin joukkoliikennejärjestelmän parantamista ajavat tahot, joiden mukaan Luas kohentaisi tilannetta parhaiten. Selvityksen pelätään myös viivyttävän Luasin rakentamista ja vaikeuttavan EU:n kanssa sovitun aikataulun pitämistä. Hankkeen ympäristövaikutuksia tarkastellut Irlannin julkisen liikenteen yhtiö (Córas Iompar Éireann) arvioi raitioliikenteen siirron maan alle nostavan suunnitelman kustannuksia 308 miljoonalla Irlannin punnalla. Onko komissio valittanut Irlannin viranomaisille Luas-hankkeen uudelleenarvioinnin mahdollisesti aiheuttamista viivytyksistä? Vaarantaisivatko viivytykset hankkeen EU-rahoituksen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1997) Komissio on hyväksynyt yhteisön osallistumisen 216 miljoonan ecun suuruisen, Irlannin liikennealan toimenpideohjelmaan 1994-1999 kuuluvan Dublinin kevytraitiotiehankkeen rahoitukseen. Rahoitusosuus on 65 prosenttia (140 miljoonan ecun suuruinen tuki Euroopan aluekehitysrahastosta). Hankkeen kustannusten nousua, joka saattaa aiheutua muun muassa siitä, että järjestelmä päätettäisiin toteuttaa maanalaisena raitiotienä, ei ole tarkoitus yhteisrahoittaa osana liikenteen toimenpideohjelmaa. Ohjelmakautta 1994-1999 koskevien rakennerahastojen varojen saatavuuden osalta komissio katsoo, että laillisesti pätevät sitoumukset (sopimukset) on tehtävä viimeistään 31. joulukuuta 1999. Näihin sopimuksiin liittyvien menojen on toteuduttava 31. joulukuuta 2000 mennessä. Komissio voi poikkeustapauksissa jatkaa viimeksi mainittua määräaikaa. On ilmeistä, että hankkeen nykyinen aikataulu viivästyy ainakin Irlannin viranomaisten tilaaman selvityksen laatimiseen ja käsittelyyn kuluneella ajalla ja mahdollisesti enemmänkin, jos selvityksessä päädytään kevytraitiotiejärjestelmän (LUAS) toteuttamiseen maanalaisena. LUAS-hanketta on tarkasteltu Irlantia koskevan yhteisön tukikehyksen (YTK) keskipitkän aikavälin väliarvioinnin yhteydessä. YTK:n seurantakomitea päätti 29. heinäkuuta 1997 pitämässään kokouksessa, että jollei kevääseen 1998 mennessä pystytä osoittamaan riittävää edistymistä hankkeen toteuttamisen varmistamiseksi voimassa olevan hyväksytyn aikataulun mukaisesti, rahaston varat myönnetään uudelleen joko kokonaan tai osittain muille YTK:n hankkeille.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1990/97 komissiolle esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE) (30. toukokuuta 1997) Aihe: Tiedot Wiltshiren kreivikunnalle myönnetyn EY:n tuen määrästä kesäkuusta 1994 lähtien Voiko komissio ilmoittaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevalle Wiltshiren kreivikunnalle myönnetyn yhteisön tuen kokonaismäärän kesäkuusta 1994 lähtien seuraavien ohjelmien ja rahaston nimissä: 1. Euroopan sosiaalirahasto 2. Neljäs tutkimuksen puiteohjelma 3. Yhteisön ympäristö- ja energiaohjelmat 4. EMOTR - ohjaus- ja tukiosasto 5. Muut yhteisön ohjelmat. Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (17. lokakuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Koska arvoisa parlamentin jäsen on ilmoittanut kysymyksen olevan tärkeysjärjestyksessä ensisijainen, komissio muistuttaa, että parlamentin työjärjestyksen mukaan ensisijaisiin kysymyksiin on vastattava viipymättä joutumatta kuitenkaan suorittamaan yksityiskohtaisia tutkimuksia.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2761/97 komissiolle esittäjä(t): Willi Görlach (PSE) ja Barbara Schmidbauer (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Lentoasemia ja lentoyhtiöitä vastaan tehdyt valitukset maahuolinnan alalla 1. Komissio on aloittanut vuonna 1994 useita valitusmenettelyjä lentoasemia ja lentoyhtiöitä vastaan sillä perusteella, että ne olisivat muodostaneet epäoikeudenmukaisen maahuolintamonopolin. Missä vaiheessa menettelyt ovat, varsinkin valitusmenettely Frankfurt/Main AG:tä vastaan? 2. Kuinka komissio takaa sen, että liikenneneuvoston tahto, kuten se on ilmaistu Rooman sopimuksen 84 artiklan mukaisesti 24.10.1996 annetussa maahuolintapalveludirektiivissä liikenne- ja kilpailunäkökohtien yhteensovittamiseksi, otetaan rajoittamattomasti huomioon komission menettelyssä? Aikooko komissio noudattaa maahuolintapalveludirektiivissä tarkoitettuja siirtymävaihetta koskevia määräyksiä ja valvoa niitä, erityisesti 9 artiklassa määrättyä poikkeusjärjestelmää, jonka mukaan tilan ja kapasiteetin erityisten rajoitteiden perusteella lentoasema voi vapautua markkinoiden ennenaikaiselta avaamiselta 1. tammikuuta 2003 saakka? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 1997) 1. Komissio keskeytti osan näistä menettelyistä sen jälkeen, kun niiden kohteena olevat markkinat oli avattu toiselle maahuolintapalvelujen tarjoajalle. Näin tapahtui esimerkiksi Espanjan ja Dublinin lentoasemilla. Myös Ateenan lentoaseman maahuolintapalvelumarkkinat avataan toiselle palvelujen tarjoajalle 1. tammikuuta 1998 mennessä, eli vuotta ennen pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla 24. lokakuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/67/ETY ((EYVL L 272, 25.10.1996. )) säädettyä määräaikaa. Frankfurtin lentoasemaa koskeva tutkinta on edelleen kesken. 2. Direktiiviä 96/67/ETY sovelletaan rajoittamatta EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen soveltamista. Komission on tarkistettava Frankfurtin lentoasemaa koskevan tutkinnan yhteydessä, onko kyseinen lentoasema käyttänyt väärin määräävää asemaansa varatessaan itselleen monopoliaseman maahuolintapalvelujen tarjoamisessa ilman, että se olisi ollut ehdottoman välttämätöntä. Tässä yhteydessä tarkastellaan muun muassa väitteitä, joita osapuolet ovat esittäneet kapasiteetin ja käytettävissä olevien tilojen osalta.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2380/97 komissiolle esittäjä(t): Evelyne Gebhardt (PSE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Bodenseen alueelle myönnettävä tuki Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon Bodenseen alueelle (Konstanzin piirikunta, Bodenseen piirikunta, Lindau-Bodensee, Voralbergin maakunta) on myönnetty Euroopan unionin tukea vuodesta 1990 lähtien? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (24. marraskuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2395/97 komissiolle esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Yhteisön alusten miekkakalakuljetusten kieltäminen Chilen satamissa Vuodesta 1990 Chile on estänyt yhteisön aluksia kuljettamasta miekkakaloja omilta vesiltään, mikä on GATT:in kuljetusten vapaudesta annetun artiklan V.1 vastaista. Estäminen perustuu terveystodistuksen vaatimiseen, mikä ei ole oikeutettua, koska kyse on kauttakulkutavarasta ja käytännössä todistuksen vaatiminen on samaa kuin kuljetusten estäminen edellä mainitun kuljetusten vapaudesta annetun GATT:in artiklan 5 vastaisesti. Vastauksessa kysymykseen H-0320/96 ((Euroopan parlamentin keskustelut (toukokuu 1996). )) komission jäsen Bonino ilmoitti, että asia voidaan ratkaista EU:n ja Chilen yhteistyösopimuksen artiklan 30 mukaisesti, ja jos se ei tuo ratkaisua, GATT:in artikla V on ainoa mahdollinen ratkaisu. Komissiolta kysytäänkin milloin se aikoo pyytää GATT:in artiklan V soveltamista asian ratkaisemiseksi? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1997) EU:n ja Chilen 21. kesäkuuta 1996 allekirjoittaman uuden yhteistyösopimuksen 30 artiklassa määrätään mahdollisuudesta toteuttaa EU:n ja Chilen välistä yhteistyötä merikalastuksen alalla, mukaan lukien kalavarojen säilyttämistä koskeva kysymys. Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaan erimielisyyteen, joka koskee yhteisön alusten Chilen yksinomaisen talousvyöhykkeen ulkopuolelta pyytämien miekkakalasaaliiden aluksista purkamista, komissio sopi Chilen kanssa, kuultuaan ensin jäsenvaltioiden asianosaisten elinten kannan, että aivan ensimmäiseksi molempien osapuolten on välttämättä toimitettava toisilleen kyseisiä kalavesiä ja varastojen tilaa koskevia tietoja. Lopullisena tavoitteena on aloittaa tekninen ja tieteellinen yhteistyö tällä alalla. Koska saatavilla olevat tiedot ovat puutteellisia, tässä yhteistyössä ei ole edistytty. Kun kuitenkin otetaan huomioon se tosiasia, että tällainen yhteistyö helpottaisi ongelman ratkaisua molempia osapuolia tyydyttävällä tavalla, asianomaiset osapuolet kokoavat jatkuvasti lisää välttämätöntä tietoa, jotta teknisiä näkökohtia koskevat keskustelut voitaisiin pian aloittaa.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2112/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - lajikkeiden salliminen 1. Pitääkö paikkansa, että mikäli geenimuunnetut kasvit on siirretty viljelykasvien yleiseen lajikeluetteloon (70/457/ETY ((EYVL L 225, 12.10.1970, s. 1. ))) ja vihannesten siementen yleiseen lajikeluetteloon (70/458/ETY ((EYVL L 225, 12.10.1970, s. 7. ))), niin uuselintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) nojalla näille kasveille ei tarvita enää erillistä lupaa? 2. Säädetäänkö uuselintarvikkeita koskevassa asetuksessa tällöin ainoastaan kyseisten kasvien merkinnästä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2112/97, E-2116/97, E-2124/97 ja E-2142/97 (31. lokakuuta 1997) Direktiivien 70/457/ETY ((EYVL L 225, 12.10.1970, s. 1. )) ja 70/458/ETY ((EYVL L 225, 12.10.1980, s. 7. )) sekä perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) varsinkin lupamenettelyä ja merkintää koskevat soveltamisedellytykset määritellään nimenomaan tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa.