ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0051/99 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE) komissiolle (15. tammikuuta 1999) Aihe: Komission jäsen Cresson ja Leonardo-ohjelman kulku Leonardo on yksi EU:n menestyksekkäimmistä ohjelmista ja antaa tuhansille nuorille mahdollisuuden tutustua Eurooppaan. Viimeisimmät tapahtumat rajoittavat kuitenkin ohjelman kulkua, minkä vuoksi myös EU:n uskottavuus kärsii. Asiasta vastaavassa valiokunnassa on nyt päätetty, että asiakirjat annetaan piirisyyttäjän virastolle tutkittavaksi mahdollisen petoksen ja huonon hallinnoinnin varalta. Samassa valiokunnassa myös väitetään, että asiasta vastaava komission jäsen Cresson olisi pidättäytynyt esittämästä korjattua versiota rahoitustarkastuksista. Onko tämä väite todenperäinen? Voiko komissio ilmoittaa, mitä tämän rahoitusta koskeva kertomus sisältää? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 1999) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä Leonardo da Vinci -ohjelman menestyksestä ja sen merkityksestä Euroopan nuorille. Varainhoidon valvonnasta vastaava komission yksikkö on jo suorittanut komissiota ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä avustavan teknisen avun toimiston tarkastuksen. Kuten kaikkien rahoitustarkastusten yhteydessä varainhoidon valvonnasta vastaavan yksikön laatima raportti esitetään tarkastuksen kohteena olevalle taholle lausuntoa varten kuulemismenettelyn mukaisesti, jolloin ohjelman hallinnoinnista vastaavalla pääosastolla on tilaisuus esittää kommenttinsa ja vastauksensa. Varainhoidon valvonnasta vastaavan yksikön raporttiluonnos on esitetty kyseisen menettelyn mukaisesti tarkastuksen kohteena olevalle taholle. Tarkastusraportin päätelmien ja koulutus- ja nuorisoasioista vastaavan pääosaston vastausten viimeistely on edellyttänyt useita kokouksia ja keskusteluja, koska työ on pyritty tekemään täsmällisesti ja avoimuutta noudattaen. Komissio ei ole missään vaiheessa vastustanut tarkastusraportin esittämistä Euroopan parlamentille. Parlamentille toimitettiin 9. joulukuuta PO XX:n raportti ja pääosaston alustavat vastaukset. Komissio esitti parlamentin työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan puheenjohtajalle 5. tammikuuta 1999 varainhoidon valvonnasta vastaavan yksikön lopullisen raportin ja pääosaston lopulliset vastaukset. Komissio oli lisäksi toisen kerran yhteydessä kyseiseen valiokuntaan 12. tammikuuta 1999 pidetyn erityiskokouksen puitteissa.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0719/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Italian alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0246/99 esittäjä(t): Niall Andrews (UPE) komissiolle (5. helmikuuta 1999) Aihe: Tomaattisäilykkeiden tuettu vienti Etelä-Afrikkaan Mitä komissio tekee sen johdosta, että Euroopan unionin tomaattisäilykkeiden tuettu vienti syrjäyttää Etelä-Afrikan tuottajia omilta markkinoiltaan? Onko komissiolla ajan tasalla olevia lukuja tämän ilmiön aiheuttamasta työttömyydestä Etelä-Afrikassa? Antaako yhteisen maatalouspolitiikan uudistus mahdollisuuden käsitellä näitä epäkohtia? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 1999) Etelä-Afrikan ja yhteisön välinen hedelmä- ja vihannesjalosteiden (yhdistetyn nimikkeistön 20 luku) kauppa on huomattavan epätasapainoinen Etelä-Afrikan eduksi. Yhteisö on Etelä-Afrikan persikka- ja päärynäsäilyketuotannon tärkeimpiä markkinoita. Näitä tuotteita ei kuitenkaan ole Afrikan markkinoilla. Ainoa merkittävä yhteisön myynti eli tomaattisäilykkeiden myynti on vähäistä (alle 7 prosenttia Etelä-Afrikan tuotannosta), joten se ei vaaranna Etelä-Afrikan maatalouden kehittymistä. Tomaattijalosteiden vienti yhteisöstä koko Afrikan mantereelle on huomattavaa, mutta kyseiset tuotteet eivät kilpaile paikallisen tomaatintuotannon kanssa, joka on heikosti kehittynyttä ja tuoreiden tuotteiden markkinoille tarkoitettua. Yhteisön säilyketuotannolla voidaan sitä vastoin vastata asianmukaisesti elintarvikkeiden perustarpeeseen ja paikallisen väestön kysyntään. Hedelmien ja vihannesten jalostukseen myönnettävän yhteisön tuen edellytyksenä on jalostajan velvoite maksaa tuottajalle vähimmäishinta, joka on korkeampi kuin yhteisön ulkopuolisissa tuottajamaissa sovellettavat hinnat. Tukien tarkoituksena on korvata teollisuuden raaka-ainekustannusten erotus. Näin ollen Euroopan teollisuus ei saa niistä epäreilua etua suhteessa Etelä-Afrikan teollisuuteen. Yhteisön tuen avulla voidaan jatkaa edelleen paljon työvoimaa vaativaa perinteistä toimintaa eräillä yhteisön Välimeren alueilla, joilla ei ole muita taloudellisia vaihtoehtoja. Hedelmä- ja vihannesalaa on hiljattain uudistettu asetuksella (EY) 2200/96, hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) 2201/96 ja tiettyjen sitrushedelmien tuottajien tukijärjestelmästä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) 2202/96(1). (1) EYVL L 297, 21.11.1996.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0928/99 esittäjä(t): Rijk van Dam (I-EDN) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: Hätäapukuljetukset Ukrainaan 1. Voisiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan tulvista kärsiville Ukrainan alueille (erityisesti Etu-Karpatia) suuntautuneet hätäapukuljetukset ovat jääneet helmikuusta 1999 alkaen tulliin? 2. Onko komissio tietoinen, että Ukrainan rajalle on varastoitu erilaisia hätäaputoimituksia, eikä niitä todellisuudessa ole kuljetettu kyseisille alueille? 3. Voisiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan erityisen ankarat tuontimääräykset, jotka poistettiin väliaikaisesti tulvakauden ajaksi, on saatettu jokin aika sitten jälleen voimaan? 4. Onko komissio valmis kartoittamaan tätä ongelmaa Kievissä sijaitsevan edustustonsa avulla ja pyrkimään ratkaisuun, jotta asianomaiset Ukrainan kansalaiset todella saisivat näille tarkoitetut tavarat? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 1999) Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä tämän kiinnostuksesta Ukrainassa toteutettavia humanitaarisia toimia kohtaan. Komissio on rahoittanut Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) kautta kaikkiaan viittä Transkarpatian ja Länsi-Ukrainan tulviin liittyvää avustushanketta yhteensä 1,28 miljoonalla eurolla. Yksikään hankkeita toteuttavista valtiosta riippumattomista järjestöistä ei toistaiseksi ole ilmoittanut suurista vaikeuksista paikallisten viranomaisten (mukaan lukien tulliviranomaiset) suhteen. Monet tuhoalueilla tarvittavat humanitaariset tarvikkeet on ostettu itse paikalta. Komissio ei ole saanut valituksia humanitaarisilta järjestöiltä, joilla olisi ollut ongelmia Ukrainassa asian suhteen.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0002/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (19. tammikuuta 1999) Aihe: Sitrushedelmien tuotannon uudelleenjärjestämisohjelma Kreikassa Kreikan hallitus esitteli 7.7.1998 Euroopan komissiolle sitrushedelmien tuotannon uudelleenjärjestämisohjelman, suuruudeltaan 77 miljardia drakmaa, sitrushedelmien tuotannon kehittämiseksi Kreikassa. Koska ohjelma on erityisen tärkeä Kreikan sitrushedelmätuotannon kannalta, kysyn komissiolta seuraavaa? Onko komissio hyväksynyt edellä mainitun ohjelman ja jos sitä ei ole vielä hyväksytty, mistä hyväksymisen viivästyminen johtuu? Mikä on komission kanta kyseiseen ohjelmaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1999) Komissio ei ole hyväksynyt Kreikan sitrushedelmäalan uudelleenjärjestämisohjelmaa. Tämä ohjelma on kuitenkin edelleen tutkittavana. Komissio teki tammikuussa 1999 tarkastuskäynnin Kreikan tärkeimmille sitrushedelmien tuotantoalueille. Tämän käynnin tuloksia analysoidaan parhaillaan.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0611/99 esittäjä(t): Carlos Pimenta (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Euroopan yhteisö ja Århusin yleissopimuksen ratifiointi ja täytäntöönpano Euroopan yhteisö allekirjoitti 25. kesäkuuta 1998 Århusissa Tanskassa yleissopimuksen tietojen saannista, yleisön osallistumisesta päätöksentekoon ja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöalalla. 1. Milloin komissio aikoo lähettää yleissopimuksen neuvoston ja parlamentin ratifioitavaksi? 2. Aiotaanko yleissopimuksen ratifioinnin yhteydessä antaa julistuksia, jotka koskevat yleissopimuksen soveltamista yhteisön toimielimiin? 3. Millaista politiikkaa komissio noudattaa yhteisön lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yleissopimuksen kanssa? Mitkä ovat alan nykyiseen ja tulevaan lainsäädäntöön liittyvät konkreettiset toimenpiteet ja milloin ne toteutetaan? Millainen aikataulu koko menettelyllä on? 4. Millaisilla sitovilla instrumenteilla komissio aikoo velvoittaa toimielimet myöntymään tietojen saantiin ja yleisön osallistumiseen päätöksentekoon? 5. Mitä komissio tekee yleissopimuksen varhaisen voimaansaattamisen hyväksi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 1999) 1. Tavanomaisen käytännön mukaisesti komissio tekee ehdotuksen tarpeellisesta "täydentävästä säädöksestä" neuvostolle ja Euroopan parlamentille sen jälkeen, kun tarvittavat muutokset on tehty yhteisön lainsäädäntöön sen muuttamiseksi yleissopimuksen ehtojen mukaiseksi. 2. On liian aikaista sanoa, mitä mahdollisia julistuksia annetaan yleissopimuksen ratifioinnin yhteydessä yleissopimuksen soveltamisesta yhteisön toimielimiin. 3.-4. Komissio tutkii parhaillaan perinpohjaisesti asiaan mahdollisesti liittyvää yhteisön lainsäädäntöä päättääkseen, mitä muutoksia on mahdollisesti tehtävä. Mitä tulee tietojen saatavuuteen jäsenvaltioissa, ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta 7 päivänä kesäkuuta 1990 annettua neuvoston direktiiviä 90/313/ETY(1) tarkistetaan parhaillaan. Yhteisön toimielinten tietojen saatavuuden alalla komissio toteuttaa toimia EY-sopimuksen 255 artiklan (sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella) täytäntöönpanemiseksi. Lainsäädäntöehdotus on odotettavissa Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Yleisön ympäristöasioiden päätöksentekoon osallistumisen osalta komissio tutkii yhteisön lainsäädäntöä, johon Amsterdamin sopimuksella saattaa olla vaikutuksia ja jota voi olla tarpeellista muuttaa. 5. Ennen yleissopimuksen voimaantuloa tarvitaan 16 ratifiointia. Komissio pitää yleissopimuksen ratifioimista erittäin tärkeänä ja työskentelee tiiviisti, jotta yhteisö voisi ratifioida yleissopimuksen niin pian kuin se on laillisesti mahdollista. Tähän menee kuitenkin aikaa, sillä yhteisön lainsäädäntö on ensin saatava yleissopimuksen mukaiseksi lainsäädännöllisen avoimuuden ja oikeusvarmuuden turvaamiseksi. (1) EYVL L 158, 23.6.1990.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0659/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull.)(1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat Aragonian luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0140/99

esittäjä(t): André Fourçans (PPE) komissiolle

(11. helmikuuta 1999)

Aihe: Erasmus-opiskelijavaihto

Opiskelijat saavat Erasmus-ohjelmasta stipendejä, joilla he voivat rahoittaa osan oleskelustaan ulkomailla. Nämä stipendit maksetaan kuitenkin myöhässä, ilmeisesti vasta meneillään olevan opintovuoden helmikuussa. On selvää, että stipendien maksaminen näin myöhään saattaa vaikeuttaa monien opiskelijoiden oleskelua ja pakottaa heidät etsimään vaihtoehtoja opintojensa rahoittamiseksi.

Mitä komissio aikoo tehdä korjatakseen tämän asiaintilan ja varmistaakseen, että stipendit maksetaan nopeammin?

Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus

(12. maaliskuuta 1999)

Komissio huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Erasmus-ohjelmasta tuettavat opiskelijavaihdot toteutetaan hajautetusti ja nimenomaisesti kyseiseen toimintoon nimettyjen kansallisten toimistojen johdolla. Apurahojen maksamista edeltävä menettely on monimutkainen ja siihen osallistuu useita eri tahoja. Maksaminen on siis altis viiveille, joihin komissio ei juurikaan voi vaikuttaa. Lisäksi maksuviiveiden syyt voivat vaihdella opiskelija- ja apurahakohtaisesti (sen mukaan ovatko kyseessä jäsenvaltioiden vai ohjelmaan liittyneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden opiskelijat ja onko kysymys tavallisesta, vammaisen opiskelijan vai kielenopiskelun intensiivikurssiin tarkoitetusta apurahasta).

Koska parlamentin jäsen ei tarkemmin täsmennä tarkoittamaansa tapausta, komissio ei voi tutkia, kuka viiveestä on vastuussa. Komission ja opiskelijavaihdosta vastaavien kansallisten toimistojen väliset sopimukset lähetettiin jo vuoden 1998 kesäkuun alussa ja määrärahat maksettiin kansallisten toimistojen tileille 15.6.-24.7.1998 (Ranskan osalta varat siirrettiin CNOUS:lle 6.7.1998 ja kansallisen toimiston tilille 29.7.1998). Tämän vuoksi on todellakin myönnettävä, että kyseessä oleva viivästys vaikuttaa epänormaalilta, vaikka otettaisiin huomioon, että toimistojen on maksettava varat korkeakouluille, jotka vuorostaan jakavat apurahat opiskelijoille. Opintovuoden lomien vuoksi saattaa joskus, erityisesti opintovuoden alussa, käydä niin, että opiskelija saa Erasmus-apurahansa vasta vähän ennen lähtöään. Parlamentin jäsenen olisi myös otettava huomioon, että jotkut toimistot jakavat varat kahdessa erässä, eli opintovuoden aikana tehdään toinen jako, jolla täydennetään joidenkin opiskelijoiden apurahaa.

Komissio on parlamentin jäsenen lailla huolissaan Erasmus-apurahojen maksuviiveistä ja niistä opiskelijoille mahdollisesti aiheutuvista taloudellisista vaikeuksista. Tämän vuoksi komissio on päättänyt, että se nopeuttaa vuosina 1999-2000 omia menettelyjään niin, että kansalliset toimistot voivat allekirjoittaa sopimuksensa jo maaliskuussa ja yhteisön varat maksaa viimeistään toukokuussa. Kansalliset toimistot voivat tällöin jakaa varat ennen kesälomia. Lisäksi komissio suosittaa edellisten vuosien tapaan, että kansalliset toimistot pitäisivät opiskelijan sosiaalista ja taloudellista tilannetta yhtenä apurahan myöntämisperusteena.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0576/99

esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE) komissiolle

(12. maaliskuuta 1999)

Aihe: Perheneuvojan ammatin tunnustaminen Euroopassa

Joissakin Euroopan unionin jäsenvaltioissa on jo tunnustettu perheneuvojan ammatti. Tämä ammatinharjoittaja käyttää psykoterapeuttisia menetelmiä yksittäisten henkilöiden, pariskuntien ja perheiden auttamisessa.

Katsooko komissio tarpeelliseksi ryhtyä tarvittaviin toimiin, jotta Euroopassa voitaisiin tunnustaa tällainen ammatti, jolla on tulevaisuudessa yhä keskeisempi yhteiskunnallinen merkitys?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 1999)

Tutkintotodistusten tunnustamista koskevaa yleistä järjestelmää ja muuta ammattipätevyyttä koskevien direktiivien 89/48/ETY(1) ja 92/51/ETY(2) lähestymistavan mukaisesti jokainen jäsenvaltio voi vapaasti säännellä (tai olla sääntelemättä) tiettyä ammattia, kuten myös päättää tämän ammatin harjoittamiseen vaaditun koulutuksen tasosta ja sisällöstä. Näissä direktiiveissä määritellään ainoastaan oikeuskehys, joka mahdollistaa säänneltyjen ammattien harjoittajien vapaan liikkuvuuden Euroopan talousalueella ja sisämarkkinoilla, ja luonnollisesti niitä sovelletaan perheneuvojan tai -psykoterapeutin ammattiin siinä tapauksessa, että tämä ammatti on säännelty vastaanottavassa jäsenvaltiossa.

Näiden direktiivien hyväksymisen jälkeen komissio on suhtautunut hyvin pidättyvästi yksittäisiä ammatteja koskevien uusien säädösten antamiseen. Komissio pyytääkin arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan parlamentin jäsenten Mauro Chiabrandon ja Ferrucio Pisonin(3) sekä Reino Paasilinnan(4) esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-4094/93 ja E-2133/98 annettuihin vastauksiin.

Näin ollen komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että komissio ei aio ehdottaa perheneuvojan tai -psykoterapeutin ammattia koskevaa säädöstä.

(1) EYVL L 19, 24.1.1989.

(2) EYVL L 209, 24.7.1992.

(3) EYVL C 332, 28.11.1994.

(4) EYVL C 118, 9.4.1999.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0639/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE) komissiolle (16. maaliskuuta 1999) Aihe: Vanki Gummatov Azerbaid;anissa Alankomaissa "Apua Alikram Gummatoville" -komitea (Comité "Help Alikram Gummatov") on hyvin huolestunut Gummatovin tilanteesta ja siitä, että on yhä epätodennäköisempää, että tämä pääsee vankilasta elävänä. Onko komissio valmis pyytämään Azerbaidzanin hallitukselta selvitystä Aliakram Gummatovista ja tavasta, jolla tätä kohdellaan vankilassa? Onko komissio valmis ilmoittamaan, miten näihin kysymyksiin vastattiin? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 1999) Asia otetaan esille Azerbaizanin viranomaisten kanssa käyttäen säännöllisiä diplomaattisia kanavia.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0201/99 esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Panttivankitapaus Ranskassa Onko komissio tietoinen Rennesissä 18.-19. tammikuuta 1999 sattuneesta tapauksesta, jossa ranskalaiset maanviljelijät ottivat alankomaalaisen kuorma-autonkuljettajan panttivangiksi? Onko komissio tietoinen myös siitä, että tapauksen vuoksi turmeltui 22 tonnia sianlihaa käyttökelvottomaksi ja että lastia kuljettanut kuorma-auto romuttui täysin? Onko komissio sitä mieltä, että tällainen sopimaton toiminta on estettävä ja että Ranskan viranomaisten, jotka eivät halua estää tällaisia tapauksia, on viipymättä maksettava vahingonkorvausta kuljetusyhtiölle, lastausyhtiölle ja kuljettajalle? Jos komissio ei ole tätä mieltä, niin mitkä ovat sen perustelut? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3274/98 esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle (30. lokakuuta 1998) Aihe: Maatalouden pinta-alaperusteisten tukien lykkääminen Euroopan unioni tukee maataloutta muun muassa pinta-alaperusteisin tuin. Tätä tarkoitusta varten viljelijän on ilmoitettava viljelylohkojen pinta-ala 0,01 hehtaarin tarkkuudella. Suomessa maataloushallinto on teettänyt viljelyalojen kartoituksen irlantilaisella Mallon Group -yrityksellä. Kartoituksessa on runsaasti epätarkkuuksia ja virheitä, joita maanviljelijät ovat pyrkineet oikaisemaan. Epäselvyyksien vuoksi maataloushallinto on ilmoittanut, että joidenkin tukien maksatusta voidaan lykätä. Edellä olevan perusteella esitän seuraavat kysymykset: 1. Jos maataloushallinto ja sen tekninen avustaja on tehnyt työnsä huonosti ja epätarkasti, voidaanko sillä perusteella rangaista viljelijöitä lykkäämällä maksatuksia, vaikka nämä ovat tehneet ilmoituksensa oikein ja lainsäädännön mukaisella vastuulla? 2. Eikö maanviljelijöiden tule saada palkkansa työstään samalla täsmällisyydellä kuin muissakin ammateissa? 3. Eikö mahdollisia maataloushallinnon epätarkkuuksia, suuntaan tai toiseen, voi korjata jälkeenpäin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1998) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission Heidi Hautalan kirjalliseen kysymykseen P-2826/98(1) ja Mirja Ryynäsen kirjalliseen kysymykseen P-3048/98(2) antamaan vastaukseen. Sääntelyn mukaisesti peltokasvien tukijärjestelmään kuuluvat korvaukset maksetaan sadonkorjuun jälkeen 16.10.-31.12. Komission saamien tietojen mukaan Suomen viranomaiset noudattavat tätä määräaikaa maksatuksessa. Komissio, joka haluaa toisaalta varmistaa velvoitteidensa mukaisesti tehokkaan valvonnan ja toisaalta taas tukien maksatuksen viljelijöille asetuksissa säädettyjen määräaikojen kuluessa, on arvioinut, että pyydetyt paikalla tehtävät lisätarkastukset eivät johda suomalaisten viljelijöiden tukien maksamisen viivästymiseen. (1) EYVL C 207, 21.7.1999, s. 13. (2) EYVL C 207, 21.7.1999, s. 24.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2007/98 esittäjä(t): Felipe Camisón Asensio (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: "Välimeren ovet" -koehanke (EAKR:n varat) Tuoreiden tietojen mukaan Euroopan komissio on hyväksynyt useita aluesuunnittelua koskevia koehankkeita. Tavoitteena on ratkaista useille jäsenvaltioiden alueille yhteisiä ongelmia. Yksi hankkeista on nimeltään "Välimeren ovet", joka koskee Espanjaa ja Portugalia. Voiko komissio selvittää aluekohtaisesti, miten paljon "Välimeren ovet" -hanke saa rahoitusta, minkä ajan kuluessa toimet aiotaan toteuttaa ja mitkä ovat varsinaiset suunnitelmat? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) "Välimeren ovet" -pilottihanke koskee Portugalin, Espanjan ja Marokon välistä rajat ylittävää yhteistyötä aluesuunnittelun alalla. Hankkeen yhteisrahoitus kaudella 1997-1999 perustuu Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annetun asetuksen (ETY) 2084/93(1) 10 artiklaan. EAKR:n osuus pilottihankkeen yhteisrahoituksesta on 5 miljoonaa ecua. Julkiset kokonaiskustannukset ovat Portugalin ja Espanjan osalta noin 6,67 miljoonaa ecua. Jäsenvaltioiden tukikelpoiset alueet ovat Portugalissa Lissabon ja Vale do Tejo sekä Alentejo ja Algarve sekä Espanjassa Andalusia, Extremadura ja Murcia, jotka kaikki ovat tavoitteen 1 kohdealueita. Marokon osuuden rahoitusta ei vielä ole vahvistettu. Ei ole myöskään päätetty sitä, rahoitetaanko sen osallistuminen mahdollisesti MEDA-ohjelmasta. Komissio odottaa, että Marokon osallistuminen määritellään tarkemmin, ennen kuin se tekee lopullisen päätöksen tästä pilottihankkeesta. Seurantakomitea hyväksyy hankkeet pilottihanketta koskevassa ohjelmassa vahvistettujen valintaperusteiden mukaisesti. (1) EYVL L 195, 31.7.1993.