ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0554/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Budjettipääosaston tarkastuslausuma.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0554/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (27. helmikuuta 2001) Aihe: Budjettipääosaston tarkastuslausuma Komissaari Fischler totesi 7. helmikuuta 2001 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa, että vuonna 1999 maatalouden pääosaston rahatapahtumien täsmällinen virhemarginaali oli 3,06 %. Voisiko erityisesti budjettiasioista vastaava komissaari EU:n toimielinten yhteistyön ja avoimuuden nimissä ilmoittaa vastaavan luvun pääosastonsa rahatapahtumista? Jos lukua ei voida ilmoittaa, mikä siihen on syynä? Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-0553/01, E-0554/01, E-0555/01, E-0556/01, E-0557/01, E-0558/01, E-0559/01, E-0560/01, E-0561/01, E-0562/01, E-0563/01, E-0564/01, E-0565/01, E-0566/01, E-0567/01, E-0568/01, E-0569/01 ja E-0570/01 (11. huhtikuuta 2001) Komissio muistuttaa arvoisalle kysyjälle, että tilintarkastustuomioistuin ei ilmoita yleistä talousarviota koskevassa tarkastuslausumassaan virheprosentteja, koska sen mielestä olisi liiallista yksinkertaistamista punnita komission taloushallinnon menestyksellisyyttä tämän yhden luvun perusteella. Tilintarkastustuomioistuin päättikin kolme vuotta sitten, ettei se julkista enää yleisiä virheprosentteja, vaan kehittää tarkastuslausumaan liittyviä menetelmiä antaakseen vastuuvapauden myöntäjälle yksityiskohtaista havainnollista tietoa. Tilintarkastustuomioistuin on lisäksi tehnyt useaan otteeseen selväksi, että yleistä virheprosenttia alemman tason luvun ilmoittaminen esimerkiksi jollekin toiminta-alalle tai pääosastolle veisi täysin harhaan. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa vain rajoitetun määrän tapahtumia, joten se ei voi vahvistaa pitävästi tällaista alemman tason virheprosenttia. Komissio ei näin ollen voi toimittaa pyydettyjä tietoja arvoisalle kysyjälle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1607/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Uudet toimet huumausaineiden käytön torjumiseksi.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1607/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: Uudet toimet huumausaineiden käytön torjumiseksi Sosiaalipoliittiset tutkimukset osoittavat, että eräissä jäsenvaltioissa huumausaineiden käyttö aloitetaan nykyään hieman vanhempana, alkoholin ja hasiksen käyttäjien määrä on lisääntynyt, kovien huumausaineiden kuten heroiinin käyttö on vähentynyt ja muita laittomia aineita käyttävien määrä on pysynyt ennallaan. Useiden maiden hallitukset ovat jo panneet täytäntöön erilaisia uudistuksia, joilla on vaikutusta niiden oikeusjärjestyksiin sisältyviin huumausaineiden laittoman kaupan torjumista koskeviin lakeihin. Sellaisilla toimilla kuten rangaistuksen ja takavarikoidun huumausainemäärän suhteuttaminen toisiinsa, rangaistusasteikon laajentaminen pienissä huumausainerikkomuksissa, oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevien tuomioiden lieventäminen jne. tehostetaan huumausainekaupan torjumista, mutta on syytä ottaa huomioon, kuinka paljon huumausaineita vielä käytetään, huolimatta sekä huumausaineiden kaupassa että siihen liittyvässä yhteiskunnan sektorissa tapahtuneista muutoksista. Kun huumausaineiden kaupan luonne muuttuu jatkuvasti, miten komissio aikoo kannustaa kaikkia jäsenvaltioita hyväksymään paremmin ajan tasalla olevaa, yhtenäisempää ja tiukempaa lainsäädäntöä tämän ilmiön torjumiseksi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2001) Huumausaineiden käytön torjuntaa koskeva politiikka ja lainsäädäntö kuuluvat jäsenvaltioiden ja yhteisön yhteiseen toimivaltaan. Euroopan unioni on vuodesta 1990 painottanut, että huumausaineiden käytön torjunnassa tarvitaan yhdennettyä kokonaisvaltaista ja monialaista lähestymistapaa, joka perustuu neljään tekijään: i) kysynnän vähentäminen, ii) tarjonnan vähentäminen ja laittoman huumausainekaupan torjunta, iii) kansainvälinen yhteistyö sekä iv) toiminnan koordinointi kansallisella ja unionin tasolla. Huumausainekauppa on huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden saannin lähde jäsenvaltioissa, ja sen asettamaan haasteeseen vastaamiseksi komissio antoi 23. toukokuuta 2001 ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjen ja seuraamusten vähimmäissäännöksistä(1). Ehdotuksen tekemistä oli esitetty muun muassa Tampereella 15.16. lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä sekä huumausaineiden torjuntaa koskevassa Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa (20002004)(2). Kuten arvoisa parlamentin jäsen korostaa, on tärkeää, että unioni hyväksyy neuvoston puitepäätösehdotuksen, omaksuu yhtenäisen lähestymistavan rikosoikeuden osalta ja lujittaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, ja siten osoittaa selkeästi tahtonsa torjua huumausainekauppaa, joka vaarantaa kansalaisten terveyden, turvallisuuden ja elämän laadun. (1) KOM(2001) 259/4. (2) KOM(1999) 239 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1648/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Kalastajien ja varustamoiden tukeminen kalastuksen estyessä kalakantojen suojelemisen tai sääolosuhteiden takia.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1648/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Kalastajien ja varustamoiden tukeminen kalastuksen estyessä kalakantojen suojelemisen tai sääolosuhteiden takia Portugalissa pienimuotoinen lähivesikalastus on hyvin tärkeää pääasiassa siitä toimeentulonsa saaville kalastajayhteisöille. Usein käy kuitenkin niin, että alukset eivät voi lähteä merelle eivätkä (pienimuotoista kalastusta harjoittavien alusten) kalastajat ja varustamot saa siltä ajalta lainkaan taloudellista tukea, mistä aiheutuu toimeentulo-ongelmia yhteisöille. Erityisen vaikeita ovat myrskytilanteet sekä pitkät ajanjaksot talvella, jolloin satamat ovat huonossa kunnossa. Merkittävää on myös kalastuksen kieltäminen biologisista syistä kalakantoja suojeltaessa. Tämä vaikuttaa erityisesti sardiinin kalastukseen pohjoisessa ja osterihaalla tapahtuvaan simpukan kalastukseen Algarvessa. Vaikka tänä vuonna on poikkeuksellisesti myönnetty oikeus jonkinasteiseen tukeen kalastuksen keskeytyessä edellä mainituista biologisista syistä, tulevaisuudessa ongelma pysyy samana. Pyydän komissiolta seuraavia tietoja: 1. Onko komissio tietoinen edellä mainitusta tilanteesta ja siitä aiheutuvista sosioekonomisista vaikeuksista kalastajille ja pienille laivanvarustajille? 2. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tukeakseen kalastajia ja varustamoita, jos kalastus joudutaan keskeyttämään sään vuoksi tai kalalajien suojelemisen takia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2001) Komissio on tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista. Yhteisön säännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea odottamattomien olosuhteiden tai ehtymisvaarassa olevien kalalajien elvytyssuunnitelmien vuoksi toimintansa tilapäisesti lopettamaan joutuneita kalastajia ja alusten omistajia. Neuvoston 17 päivänä joulukuuta 1999 antaman kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ja edellytyksiä koskevan asetuksen (EY) N:o 2792/1999(1) 16 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdissa määritellään seuraavat toimenpiteet ja niiden kesto: Jäsenvaltiot voivat myöntää kalastajille ja alusten omistajille korvauksia toiminnan tilapäisestä lopettamisesta seuraavissa olosuhteissa: a) erityisesti biologisista syistä johtuvien odottamattomien olosuhteiden vuoksi; korvausta voidaan myöntää enintään kaksi kuukautta vuodessa tai kuusi kuukautta koko kaudella 2000-2006. Hallintoviranomainen toimittaa komissiolle etukäteen asianmukaiset tieteelliset todisteet; b) c) jos ehtymisvaarassa olevia kalavaroja varten otetaan käyttöön komission tai yhden tai useamman jäsenvaltion päätöksellä elvytyssuunnitelma; korvausta voidaan myöntää enintään kahdeksi vuodeksi, ja sitä voidaan jatkaa edelleen yhdellä vuodella. Nämä toimenpiteet voidaan toteuttaa jäsenvaltion hallintoviranomaisen päätöksellä asianomaisten rakenneohjelmien puitteissa. (1) EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1255/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Euroopan unionin kanta rintaruokinnan edistämiseen.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0069 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1255/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin kanta rintaruokinnan edistämiseen 14. toukokuuta 1991 annettu direktiivi 91/321/ETY(1) äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä on sovellusta äidinmaidonkorvikkeiden kansainvälisestä kaupan pitämistä koskevasta koodista. Tämä koodi laadittiin WHO:n ja Unicefin toimesta ja vahvistettiin WHO:n yleiskokouksessa vuonna 1981. WHO vaatii vuonna 1996 antamassaan päätöslauselmassa 49.15 lisätoimia, joilla estettäisiin äidinmaidonkorvikkeiden myynninedistäminen alle kuuden kuukauden ikäisille, mikä rohkaisisi äitejä jatkamaan rintaruokintaa. Viime vuonna WHO:n olisi kuulunut antaa uusi päätöslauselma, mutta lykkäyksen johdosta keskustelu kuuden kuukauden ikärajan säilyttämisestä tai siitä luopumisesta käydään ensi toukokuun yleiskokouksessa. Aikooko neuvosto WHO:n seuraavassa yleiskokouksessa puoltaa lisätoimia, joilla estettäisiin äidinmaidonkorvikkeiden myynninedistäminen alle kuuden kuukauden ikäisille, kuten päätöslauselmassa 49.15 todetaan? Jos näin ei ole, miksi neuvosto kieltäytyy toteuttamasta WHO:n päätöslauselmaa 49.15, ottaen huomioon rintaruokinnan kansanterveydellinen merkitys? (1) EYVL L 175, 4.7.1991, s. 35. Vastaus (27. syyskuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittama päätöslauselma hyväksyttiin konsensuksella 5. maailman terveyskokouksessa tämän vuoden toukokuussa. Kokouksessa ilmaistiin tyytyväisyys EU:n kantaan asiassa. WHO:n päätöslauselmassa nimenomaisesti kannustetaan jäsenvaltioita varmistamaan, että äidinmaidonkorvikkeiden kansainvälistä kaupan pitämistä koskevaa koodia ja myöhemmin annettuja maailman terveyskokouksen päätöslauselmia noudatetaan kaikkialla pakkausmerkintöjen sekä kaikenlaisen mainonnan ja myynninedistämisen osalta. Vastuu tällaisen päätöslauselman, kuten kaikkien WHO:n päätöslauselmien, täytäntöönpanosta on WHO:n jäsenvaltioilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0129/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Rahoituspalvelut.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0043 - 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0129/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: Rahoituspalvelut 1. Voisiko komissio kertoa, mikä on ollut rahoituspalveluiden tuottama osuus BKT:sta kussakin jäsenvaltiossa kunakin vuonna viimeisten kymmenen vuoden aikana? 2. Voisiko se kertoa, onko rahoituspalveluiden mittaamisessa mitään erityisiä metodologisia epäjohdonmukaisuuksia eri jäsenvaltioiden välillä ja onko tämän sektorin tuottaman lisäarvon arvioimisessa mitään erityisiä vaikeuksia? 3. Voisiko se antaa Yhdysvaltojen ja Japanin vastaavat luvut? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen pyytämät tiedot ovat osa kansantalouden tilinpitoa, tilastoinnin osa-aluetta, jonka perustana on menetelmästandardi Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä (EKT). Tiedot rahoituspalvelujen tuottamasta BKT-osuudesta kussakin jäsenvaltiossa kultakin vuodelta viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden ajalta lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle. Erityisiä metodologisia epäjohdonmukaisuuksia ei ole, sillä jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpito perustuu EKT:hen. Käsitteiden määrittelyyn ei liity mitään poikkeuksia. EKT:stä on kaksi versiota. Uusi EKT (EKT 95) on voimassa vuodesta 1999 ja korvaa aikaisemman version (EKT 79:n), joka oli voimassa 19701997. Siinä laajennettiin rahoituspalvelujen käsitettä niin, että vakuutusteknisen vastuuvelan sijoittamisesta saadut tulot sisältyvät nyt vahinkovakuutuspalvelujen tuotantoon. Tämän toimialan arvonlisäys koostuu asiakkailta suoraan laskutetuista palkkioista sekä lainoista maksettujen ja talletuksista saatujen korkojen erosta eli välillisistä rahoituspalveluista (FISIM). Palkkioiden mittaaminen on melko helppoa, sillä se perustuu kirjanpitoon, mutta FISIMin laskeminen on monimutkaisempaa. Yhdysvaltojen ja Japanin tiedot ovat yhdenmukaiset EKT 79:n kanssa, ja ne lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0851/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Euroalueen jäsenvaltioiden talousarviot.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0851/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (22. maaliskuuta 2001) Aihe: Euroalueen jäsenvaltioiden talousarviot Voiko komissio arvioida käytettävissä olevien ekonometristen mallien mukaan kunkin euroalueen jäsenvaltion rakenteelliseen (suhdanteisiin sopeutettuun) talousarvioon tehtyjen yhden prosenttiyksikön lisäysten tai vähennysten vaikutuksia euroalueen korkokantoihin? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2001) Komissio ei ole arvioinut, miten euroalueen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman muutokset vaikuttavat euroalueen korkoihin. Komission talousmallissa julkisen talouden velan pysyvät muutokset vähentävät yksityisiä menoja ja nostavat reaalikorkoja pitkällä aikavälillä. Korkojen nousun suuruus riippuu ratkaisevasti kulutuksen korkoherkkyydestä. Alan kirjallisuudessa ei vallitse yksimielisyyttä siitä, miten julkinen velka vaikuttaa korkoihin, ja myös empiiristen tutkimusten tulokset ovat ristiriitaisia. Myös Ricardon ekvivalenssiin suhtaudutaan kirjallisuudessa vaihtelevasti. Joissakin tutkimuksissa on löydetty tukea sille, että Ricardon ekvivalenssi kuvaisi numerotietoja aika hyvin, eikä julkisen velan ja korkojen välillä nähdä korrelaatiota. Tanzi ja Chalk(1) toteavat kuitenkin yhteisöä kokonaisuutena tarkastellessaan, että kun yhteisön keskimääräisessä velan suhteessa bruttokansantuotteeseen bruttokansantuote vuosina 1970-1998 kasvoi kymmenen prosenttia, reaalikorot nousivat 0,6 prosenttiyksikköä. Se, että velka vaikuttaa korkotasoon yhteisön tasolla, näyttäisi viittaavan siihen, että koko alueen velan muutokset ovat korkojen kannalta merkittävämpiä kuin yksittäisten maiden velan muutokset. Tanzin ja Chalkin vuosien 1980-1998 osaotoksessa havaitsema muutos on kuitenkin paljon pienempi, 0,1 prosenttiyksikköä. Komission talousmallilla tehdyt simulaatiot, joissa Ricardon ekvivalenssi ei täysin pidä paikkaansa pitkällä aikavälillä, viittaavat siihen, että velan pysyvä kymmenen prosenttiyksikön kasvu suhteessa BKT:hen voi pitkällä aikavälillä nostaa reaalikorkoja 0,2-0,3 prosenttiyksikköä. (1) V. Tanzi ja N. Chalk, Impact of Large Public Debt on Growth: a Discussion of Potential Channels, EE R&S no 2, 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0012/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Päätös Espanjan kuningaskuntaa vastaan nostetusta valtiontukikanteesta.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0156 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0012/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (17. tammikuuta 2001) Aihe: Päätös Espanjan kuningaskuntaa vastaan nostetusta valtiontukikanteesta Komissio on useaan otteeseen todennut, että varapuheenjohtaja de Palaciolla ei ole laillista estettä puuttua asiaan, joka koskee Espanjan valtion maansa sähköalan yrityksille antamaa tukea alan markkinoiden vapautumisesta aiheutuviin siirtymäkustannuksiin. Vastikään Espanjan lehdistössä on kerrottu de Palacion päättäväisistä pyrkimyksistä saada asia hoidettavakseen, jottei Espanjan hallitukselle aiheutuisi välitöntä haittaa. Kyseisen hallituksen kokoonpano on epäilemättä pitkälti sama kuin sen, johon de Palacio itse kuului. Maan lehdistössä on myös todettu, että varapuheenjohtajan peräänantamattomuus on tuottanut tulosta: Espanjaa vastaan nostetun kanteen käsittelyä on lykätty. Kannetta oli määrä käsitellä komissaarien kokouksessa 21. joulukuuta 2000. Onko komissio yhä sitä mieltä, että varapuheenjohtaja de Palacio ei pyri puolustamaan Espanjan hallituksen intressejä asiassa, joka koskee espanjalaisille sähköalan yrityksille myönnettyä valtiontukea? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2001) Komission tapoihin ei kuulu kommentoida lehtikirjoituksia, sillä ne edustavat vain kirjoittajiensa näkemyksiä, ja lisäksi Espanjan lehdistön tulkinnat ovat tässä tapauksessa monenkirjavia. Komission varapuheenjohtaja osallistuu kaksoisroolissaan toisaalta komission jäsenenä ja toisaalta nimenomaan energia-asioista vastaavana komissaarina niiden kustannusten tutkimiseen, joita kilpailuun siirtymisestä aiheutuu sähköalalla niin Espanjassa kuin muissakin jäsenvaltioissa. Asian valmistelee kuitenkin kilpailun pääosasto ja tutkimusten edettyä riittävän pitkälle asiaa koskevat ehdotukset tekee komissiolle kilpailupolitiikasta vastaava komission jäsen. Tausta varapuheenjohtajan osallistumiselle asian käsittelyyn on tämä. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan myös vastauksiin, jotka se on antanut hänen samasta aiheesta esittämiinsä kirjallisiin kysymyksiin E-1761/99(1) ja E-3178/00(2). (1) EYVL C 170 E, 20.6.2000. (2) Ei vielä julkaistu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0372/01 esittäjä(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) komissiolle. Autostrada S.p.a -yhtiön luvan jatkaminen.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0372/01 esittäjä(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) komissiolle (15. helmikuuta 2001) Aihe: Autostrada S.p.a -yhtiön luvan jatkaminen Viittaan aiemmin esittämiini kirjallisiin kysymyksiin E-2293/99(1) ja E-1457/00(2) ja tiedustelisin seuraavaa: - Onko todellakin perustettu riippumaton komitea, joka vastaa urakkatarjousten hallinnasta ja johon viitataan Autostrade S.p.a -yhtiön luvassa? - Onko mainittu komitea todellakin riippumaton ja puolueeton, kuten Euroopan komissio on vaatinut ottaen huomioon, että mukana on kaksi ANAS:n ilmoittamaa edustajaa ja yksi Autostrada S.p.a -yhtiön nimeämä edustaja? - Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta voidaan taata, että Italian hallitukselle 30. heinäkuuta 1998 osoittamassa kirjeessä mainitut ehdot voidaan taata, jos riippumattoman komitean kokoonpano pitää paikkansa? - Eikö komission mielestä luvan jatkaminen, jota perusteltiin maksamattomien työkustannusten ja muiden maksujen maksamisella, ole todellisuudessa hyväksytty hallintotoimi, joka on hyväksytty uusiin infrastruktuureihin suunnattujen investointien sijasta? Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että lupaan kuuluvat uudet investoinnit, jotka ovat 8 400 miljardia liiraa, joista 5 600 miljardia liiraa koko Firenze-Bologna (34 km) osuuden kehittämiseen, kun hallituksen heinäkuussa 1996 tekemien sopimusten jälkeen on myönnetty lupa ainoastaan Aglio-Canova rajanylityspaikan rakentamiseen ja Firenze-pohjoisen ja Firenze-eteläisen alueen kehittämiseen. (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 89. (2) EYVL C 53 E, 20.2.2001, s. 144. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2001) Komissio on pyytänyt 25. toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellään Italian viranomaisilta tietoja arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman riippumattoman komitean perustamisesta. Tarkoituksena on selvittää, onko itse komitean riippumattomuutta ja itsenäisyyttä koskevia sitoumuksia tosiasiallisesti noudatettu. Italian viranomaiset vastasivat kirjeeseen vasta viime joulukuun 18. päivänä. Italian viranomaiset ilmoittivat, että ne aikovat perustaa kolme riippumatonta komiteaa, jotka ovat vastuussa alueellisen toimivallan perusteella Autostrade S.p.A:n rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyistä. Mainittuja komiteoita ei ole kuitenkaan vielä perustettu. Italian viranomaiset täsmensivät kuitenkin, että edellä mainittujen komiteoiden jäsenten nimitystä koskeva asetusluonnos on jo valmisteilla ja vakuuttivat, että jäseniksi valitaan päteviä ja riippumattomia henkilöitä sekä toimiluvan myöntäneestä organisaatiosta että toimiluvanhaltijana olevasta yrityksestä. Näin pyritään takaamaan mahdollisimman laaja riippumattomuus sopimusten tekomenettelyissä. Komissio pidättää joka tapauksessa itselleen oikeuden käynnistää EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) tarkoitetun jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn, jos Italian viranomaisten sitoumuksia, joihin parlamentin jäsen viittaa, ei noudateta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0443/01 esittäjä(t): Georges Berthu (NI) komissiolle. Racine-yhdistyksen toiminta.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0224 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0443/01 esittäjä(t): Georges Berthu (NI) komissiolle (13. helmikuuta 2001) Aihe: Racine-yhdistyksen toiminta Yksityisoikeuden alalla työllistämisessä ja ammatillisessa koulutuksessa toimivan ranskalaisen Racine-yhdistyksen (Réseau d'Appui et de Capitalisation des Innovations Européennes) tavoitteena on edistää yhteisön suuntaviivojen toteuttamista Ranskassa toimittamalla teknistä apua hankkeiden toteuttajille. Yhdistys saa runsaasti tukea Euroopan sosiaalirahastolta, josta on peräisin 90 prosenttia sen toimintamäärärahoista. Pystyykö komissio arvioimaan tämän yhteiskuntaelämän toimijoiden aliarvioiman yhdistyksen todellista panosta? Ovatko yhdistyksen varainkäyttö ja kirjanpito julkisia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2001) Racine-yhdistys (voittoa tavoittelemattomien yhdistysten perustamisesta vuonna 1901 annetun lain mukainen yhdistys) osallistuu aktiivisesti eri ohjelmien toteuttamiseen työllisyyden ja sosiaalipolitiikan alalla. Sen tehtävistä voidaan mainita muun muassa seuraavat: - tukitehtävät Adapt- ja Employment-yhteisöaloitteissa - rakennerahastojen tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvä toiminta - Leonardo da Vinci -ohjelman ensimmäisen vaiheen tutkimukset ja analyysit -osuus (19951999) - Ranskan valtion toimeksianto: opintomatkojen järjestäminen Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) hallinnoimassa Leonardo da Vinci ohjelmassa - uusien määräysten strateginen valvonta - kaupungin ministeriöiden välisistä suhteista vastaavan valtuuskunnan toimeksianto: kaupunginosien hallintoon liittyvät työt - Racine osallistuu myös Phare-ohjelmaan. Hoitaessaan hankkeiden tukitehtäviä Racine on säännöllisesti yhteydessä yhteiskuntaelämän toimijoihin. Yhteiskuntaelämän toimijat ovat lisäksi edustettuina yhdessä Racinen johtokunnan kolmesta lautakunnasta (julkissektorin laitokset, työmarkkinaosapuolet ja asiantuntijat). Mitä tulee yhdistyksen kirjanpitoon, Racinen tilintarkastuksesta ja tilien oikeellisuuden varmistamisesta vastaa tilintarkastaja, kuten vuoden 1901 laissa säädetään. Budjettiasioista vastaava Ranskan ministeriö on nimennyt yhdistykselle varainhoidon valvojan, joka vastaa julkisesta valvonnasta ja osallistuu yhdistyksen johtokunnan kokouksiin.