KIRJALLINEN KYSYMYS E-2228/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Hallittavissa oleva inflaatiotaso.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2228/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Hallittavissa oleva inflaatiotaso Yhtyykö komissio Balassa-Samuelsonin kantaan, jonka mukaan Euroopan unionin eurovyöhykkeen inflaatiotasoilla on taipumus vaihdella pitkällä aikavälillä euromaiden eriävien tuottavuuden kasvulukujen mukaisesti (sekä teollisuuden alojen että palvelualan suhteellisten tuottavuuden kasvulukujen mukaisesti); jos komissio yhtyy edellä mainittuun kantaan, voiko komissio arvioida Euroopan unionin eurovyöhykkeen jäsenvaltioiden hallittavissa olevaa inflaatiotasoa, siinä tapauksessa että keskimääräinen inflaatiotaso on a) 1 %, ja b) 2 % vuodessa. Lisäksi pyydän komissiota antamaan samoin edellytyksin arvion Kreikan, Tanskan, Ruotsin ja Ison Britannian hallittavissa olevasta inflaatiotasosta, olettaen että nämä jäsenvaltiot liittyvät euroalueeseen. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 1999) Muista rahaliitoista (esim. Yhdysvalloista) saadut kokemukset osoittavat, että rahaliiton eri alueiden inflaatiovauhdin erot saattavat säilyä pitkäänkin, mutta ne eivät voi olla pysyviä tai suuria. Niin ikään on havaittu, että euroalueen inflaatiovauhdin nykyiset erot eivät ole epätavallisen suuria. Euroalueen inflaatio voi vaihdella pitkällä aikavälillä erityisesti siksi, että jäsenvaltioiden välisten nykyisten hintaerojen oletetaan supistuvan. Markkinoiden kiihtyvän integroitumisen, hinnoittelun avoimuuden lisääntymisen ja todellisen taloudellisen lähentymisen (eli elintason ja tuottavuuden lähentyminen, joka voi Balassa-Samuelsson-mallin mukaisesti vaikuttaa suhteelliseen hintatasoon) oletetaan edistävän hintatason lähentymistä. Balassa-Samuelson-väittämän lisäksi muutkin tekijät voivat edistää tai hidastaa hintojen lähentymistä. Olisi erittäin vaikeaa antaa kvantitatiivinen arvio hallittavissa olevista inflaatiovauhdin eroista euroalueella. Joidenkin Balassa-Samuelson-mallin perustana olevien oletusten (esim. vaihdettavien hyödykkeiden pitkän aikavälin ostovoimapariteetti; eri alojen palkkojen yhdenmukaistaminen valtioissa; tuotantoteknologiaa koskevat oletukset) ei tarvitse käytännössä täysin toteutua. Entiset tuottavuuden erot eivät välttämättä säily talous- ja rahaliitossa (EMU). Vapautumisen ja sääntelyn purkamisen kaltaiset rakenteelliset muutokset voivat vaikuttaa tuottavuuden kasvuun erityisesti ei-vaihdettavia hyödykkeitä tuottavilla aloilla. Teknologian kehitys voi tehdä yhä useammista palveluista vaihdettavia hämärtämällä vaihdettavien ja ei-vaihdettavien hyödykkeiden välisiä rajoja. Myös yhteisellä rahalla voi olla sama vaikutus. Edellä esitettyjen syiden vuoksi on hyvin vaikeaa ennustaa hallittavissa olevia inflaatiovauhdin eroja talous- ja rahaliiton alueella. Kenties vielä vaikeampaa on arvioida, mikä vaikutus talous- ja rahaliiton mahdollisilla uusilla jäsenvaltioilla olisi. Inflaatiovauhdin eroja seurataan jatkossa tiiviisti monenvälisen valvonnan yhteydessä ja niitä arvioidaan osana talouden kokonaistilaa, jotta kansantalouksia haittaavat inflaatiopoikkeamat voidaan välttää.