ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2430/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Eteeriset öljyt.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2430/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (26. elokuuta 2002) Aihe: Eteeriset öljyt Onko komissio harkinnut uuden toimialan aromaterapian luomista, jossa eteeriset öljyt voitaisiin luokitella kahdella tavalla: 1. maataloustuotteiksi 2. kemian tuotteiksi? Maataloustuotteet saataisiin yksinkertaisesta tislausprosessista, kun taas kemian tuotteiden kemiallista rakennetta ja koostumusta olisi muutettu, ja ne standardoitaisiin määrättyjen teollisten standardien mukaisiksi? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2002) Tariffi- ja tilastointitarpeisiin käytetään yleensä kaupan tavaraluokituksia (yhdenmukaistettu järjestelmä, yhdistetty nimikkeistö (CN)), jolloin luokittelu tapahtuu objektiivisten arviointiperusteiden kuten tavaran fyysisten ja kemiallisten ominaisuuksien mukaan. Eteeriset öljyt ovat kasviperäisiä, ja ne saadaan aikaan eri menetelmillä (esim. puristamalla, tislaamalla ja uuttamalla). Ne esiintyvät tavaraluokituksessa (CN-koodi 3301: Haihtuvat öljyt (terpeenittömät tai terpeenipitoiset), ) sen kasvin mukaan, josta ne saadaan, esim. bergamotti, appelsiini, sitruuna, limetti, pelargoni, jasmiini, laventeli, piparminttu, jne. Ne ovat yleensä monimutkaisia yhdisteitä ja sisältävät erilaisia määriä useita kemiallisia aineita kuten alkoholeja, aldehydejä, ketoneja, fenoleja, estereitä, eettereitä ja terpeenejä. Synteettisiä eteerisiä öljyjä ei varsinaisesti valmisteta. Tiettyjä synteettisesti saatavia kemiallisia aineita, jotka voivat osoittautua halvemmiksi, lisätään eteerisiin öljyihin tuoksun vahvistamiseksi. Luokittelusääntöjen mukaan nämä aineet luokitellaan kemiallisen rakenteensa perusteella orgaanisiksi kemiallisiksi yhdisteiksi (CN-nimikkeistön ryhmä 29). Siksi näiden tuotteiden tarkka koostumus täytyy olla tiedossa, jotta ne voidaan luokitella oikein. Eteerisistä öljyistä uutetut puhtaat aineet, joilla on selvästi määritelty rakenne, on myöskin luokiteltu orgaanisiksi kemiallisiksi yhdisteiksi. Johtopäätöksenä voidaan todeta, että järjestelmästä johtuen erottelu maatalousöljyjen (luonnonmukaisten) ja aromaterapiassa käytettävien eteerisiä öljyjä sisältävien kemiallisten aineiden (synteettisten) välillä voisi olla hankala toteuttaa kaupan tavaraluokituksessa. Tiettävästi teollisuus ei ole sellaista koskaan vaatinut. Valmistustarpeisiin on tällä hetkellä olemassa yhteisön toimialaluokituksessa NACE Rev. 1:ssä nelinumerotaso 24.63, eteeristen öljyjen valmistus. Tämä taso sisältää vain luonnollisten aromaattisten tuotteiden uuttamisen, eikä se pidä sisällään synteettisten aromaattisten tuotteiden valmistusta. NACE-toimialaluokituksen seuraava tarkistus tehdään vuonna 2007. Tarkistus on jo aloitettu, ja vaikka komissiolle ei ole vielä tullut yhtään tätä alaa koskevaa ehdotusta, kaikki sille lähetetyt ehdotukset otetaan käsiteltäväksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1996/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Mauritius.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0108 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1996/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Mauritius Voiko komissio tarkentaa, mitä Mauritiusta koskevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio selvittää, mikä on kaiken tälle maalle annetun avun kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2635/02

esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle

(18. syyskuuta 2002)

Aihe: Halpalennot ja kuluttajien oikeudet

Kuluttajat ovat valittaneet yhä enemmän niin kutsutuista halpalennoista. Voisiko komissio tutkia halpalentoja järjestävien lentoyhtiöiden toimintaa ja varmistaa, että ne noudattavat kuluttajien oikeuksia koskevaa EU:n lainsäädäntöä tämäntyyppisillä lennoilla?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(24. lokakuuta 2002)

Lentomatkustajien oikeuksien suojeleminen on tärkeää komissiolle ja se valmisteleekin parhaillaan asiaa koskevaa oikeudellista kehystä. Vuonna 2000 komissio antoi ehdotuksen parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan lentoliikenteen harjoittajien korvausvastuusta annettua asetusta (EY) N:o 2027/97(1). Asetusehdotus hyväksyttiin vuonna 2002(2). Vuoden 2001 lopussa komissio antoi ehdotuksen parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jossa määritellään hyvitystä ja matkustajien auttamista koskevat yleiset säännöt tapauksissa, joissa matkustajilta evätään pääsy lennolle tai lento on pahasti myöhässä(3). (Asetus korvaa sitä korvausjärjestelmää koskevista yhteisistä säännöistä, jota sovelletaan, jos matkustajalta säännöllisessä lentoliikenteessä evätään pääsy lennolle, 4. helmikuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 295/91(4)). Asetusehdotus on parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä. Aiemmin vuonna 2002 komissio julkaisi myös keskusteluasiakirjan lentoyhtiöiden ja matkustajien välisistä sopimuksista, jonka on tarkoitus toimia pohjana vuonna 2003 annettavalle ehdotukselle.

Yksittäiset matkustajien ja lentoyhtiöiden välisten kiistojen ratkaiseminen kuuluu kansallisille tuomioistuimille. Kansalliset tuomioistuimet voivat perustamissopimuksen artiklan 235 perusteella saattaa yhteisön lainsäädännön tulkitsemiseen liittyvät asiat Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Jos on kuitenkin olemassa asiakirjoin perusteltuja ja vakuuttavia todisteita siitä, että jäsenvaltioiden viranomaiset eivät ole ryhtyneet asianmukaisiin toimiin taatakseen yhteisön lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon, komissio on perustamissopimuksen noudattamisen valvojan ominaisuudessa valmis tutkimaan tällaiset kantelut.

(1) EYVL C 337 E, 28.11.2000.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 889/2002, annettu 13. toukokuuta 2002 (EYVL L 140, 30.5.2002).

(3) EYVL C 103 E, 30.4.2002.

(4) EYVL L 36, 8.2.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2272/02 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) neuvostolle. Ensisijaisiin kysymyksiin annettavia vastauksia koskevien määräaikojen täyttämättä jättäminen neuvostossa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2272/02 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) neuvostolle (24. heinäkuuta 2002) Aihe: Ensisijaisiin kysymyksiin annettavia vastauksia koskevien määräaikojen täyttämättä jättäminen neuvostossa Ensisijaiseen kysymykseeni P-0296/02(1) Espanjan puheenjohtajuudesta Geneven ihmisoikeustoimikunnan 58:nnessa istunnossa (18. maaliskuuta 2002 26. huhtikuuta 2002), jonka esitin neuvostolle 30. tammikuuta 2002 ja joka kirjattiin vastaanotetuksi 5. helmikuuta 2002, ei ollut tullut vastausta 25. kesäkuuta 2002 mennessä, jolloin ihmisoikeustoimikunta oli lopettanut työnsä jo kaksi kuukautta aikaisemmin ja Espanjan puheenjohtajakaudesta unionissa oli jäljellä enää viisi päivää. Euroopan parlamentin työjärjestyksen 44 artiklan 5 kohdan mukaan tämän tyyppisiin kysymyksiin on vastattava kolmen viikon kuluessa niiden toimittamisesta neuvostolle, siis tässä tapauksessa viimeistään 26. helmikuuta 2002. Neuvoston 10. heinäkuuta 2000 antamassa yhteisessä vastuksessa kirjallisiin kysymyksiin E-1299/00, E-1300/00 ja P-1541/00(2) neuvosto muistuttaa, että Euroopan parlamentin sisäisessä työjärjestyksessä mainitut määräajat eivät velvoita neuvostoa. Yhteistyön parantamiseksi Euroopan parlamentin kanssa neuvosto ilmoitti kuitenkin toteuttaneensa nopeasti eräitä sisäisiä toimenpiteitä, jotta kirjallisiin kysymyksiin voitaisiin vastata kahden kuukauden kuluessa. Esittämääni ensisijaiseen kirjalliseen kysymykseen vastattiin lähes viiden kuukauden kuluttua sen vastaanottamisesta, kun vastauksesta ei enää ollut mitään hyötyä, sillä se oli irti yhteyksistään, kun ihmisoikeustoimikunnan 58. istunto oli päättynyt ja Espanjan puheenjohtajakausi lähes lopussa. Onko neuvosto tietoinen haitasta, jota Euroopan parlamentin työjärjestyksen noudattamatta jättäminen aiheuttaa? Aikooko neuvosto toteuttaa todella tehokkaita toimenpiteitä poistaakseen viivästymiset, joita tapahtuu paljon useammin ja vakavampina kuin komission antamien vastausten kohdalla? (1) EYVL C 229 E, 26.9.2002, s. 70. (2) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 167. Vastaus (16.19. joulukuuta 2002) Neuvosto voi ainoastaan vahvistaa kysymyksiin E-1299/00, E-1300/00 ja P-1541/00 antamansa vastaukset. Neuvosto vakuuttaa arvoisalle kysyjälle toimivansa aina mahdollisuuksiensa mukaan ja omien sisäisten toimintasääntöjensä mukaisesti niin, että vastaus annetaan mahdollisimman nopeasti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1872/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Fidži.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0105 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1872/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Fidi Voiko komissio laatia luettelon Fidillä toteutettavista hankkeista, joiden rahoitus hyväksyttiin maksettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001? Mikä oli investointien kokonaissumma tänä kyseisenä vuonna? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1423/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle. Euro—Välimeri-pankki.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0055 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1423/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: EuroVälimeri-pankki Komissio on ilmoittanut tukevansa EuroVälimeri-pankin perustamista Euroopan investointipankin tytärpankiksi. Miksi tarvitaan erillinen EuroVälimeri-pankki, ja miksei Euroopan investointipankki voisi hoitaa suoraan EuroVälimeri-pankin tehtäviä? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (9. heinäkuuta 2002) Vastauksena Laekenissa joulukuussa 2001 pidetyn Eurooppa-neuvoston pyyntöön arvioida EuroVälimeri-pankin perustamista Euroopan komissio tarkasteli 27. helmikuuta 2002 hyväksytyssä raportissaan useita vaihtoehtoja, jotka vastaisivat Välimeren kumppanuusmaiden rahoitustarpeisiin. Kertomus suosi useista syistä tytärpankin perustamista Euroopan investointipankille. Tällainen pankkirakenne takaisi Välimeren kumppanuusmaiden yhteistyön ja omistajuuden. Tytärpankki ei ainoastaan jatkaisi, vaan myös kehittäsi Euroopan investointipankin jo tekemää työtä alueella ja sallisi rahoitusinstrumenttien laajemman kirjon käytön. Euroopan investointipankki ei esimerkiksi voi säännöistä johtuvista syistä käyttää omia varojaan operaatioihinsa, kun taas tytärpankki voisi näin tehdä. On huomattava, että Barcelonan Eurooppa-neuvoston 14. maaliskuuta 2002 antaman toimeksiannon mukaisesti Euroopan investointipankki kehittää tällä hetkellä EuroVälimeren investointijärjestelmää. Toimeksiannon mukaan tätä järjestelmää täydennetään EuroVälimeri-kumppanuusjärjestelyllä ja kohdealueella sijaitsevalla Euroopan investointipankin toimistolla. Tämä tehostaisi Euroopan investointipankin nykyisiä toimintoja alueella ja keskittyisi erityisesti yksityisen sektorin kehitykseen, jota pidetään ensisijaisena tavoitteena. Barcelonan huippukokouksessa päätettiin myös, että vuoden päästä uuden järjestelmän käyttöönottamisesta ja sen toiminnan arvioinnin jälkeen päätetään Euroopan investointipankin enemmistöomisteisen tytärpankin perustamisesta. Viimeisimmässä 4. kesäkuuta 2002 pidetyssä Ecofin-neuvoston kokouksessa päätettiin ottaa järjestelmä käyttöön syksyllä 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1708/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Kinnock hyväksyy Jim Currien siirtymisen BNFL:n palvelukseen.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0080 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1708/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (13. kesäkuuta 2002) Aihe: Kinnock hyväksyy Jim Currien siirtymisen BNFL:n palvelukseen Komissaari Neil Kinnockin edustaja ilmoitti European Voice -lehdessä (16.22. toukokuuta 2002), että ympäristön PO:n entinen pääjohtaja Jim Currie on saanut luvan siirtyä BNFL:n hallituksen jäseneksi, koska hänen roolinsa on riippumaton ja yritysjohdon ulkopuolinen, ja koska Currie on sitoutunut olemaan paljastamatta EU-virkamiehenä tietoonsa saamiaan luottamuksellisia tietoja. Miten komissaari Kinnock aikoo valvoa tämän sitoumuksen noudattamista? Miten komissio voi tietää, mitä Jim Currie sanoo luottamuksellisissa hallituksen kokouksissa? Voiko komissio ilmoittaa syyt, joiden perusteella Jim Currien sallitaan siirtyvän BNFL:n palvelukseen; selittää lausuntoaan, jonka mukaan hänen roolinsa on riippumaton; ja ilmoittaa, miten se perustelee väittämän, jonka mukaan Currie ei paljasta komission palveluksessa hankkimiaan tietoja? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (7. elokuuta 2002) Yksityiskohtainen vastaus arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kolmanteen kysymykseen on annettu komission vastauksissa Chris Daviesin kirjallisiin kysymyksiin E-1466/02(1) ja E-1605/02(2), joihin kysyjää kehotetaan tutustumaan. Vastauksena muihin kysymyksiin komissio toteaa seuraavaa: - Jim Currie on erityisesti sitoutunut noudattamaan komission esittämiä vaatimuksia. Komissio on arvioinut kyseisessä erityistilanteessa mahdollisesti esiin tulevien eturistiriitojen riskiä ja kehottanut Jim Currieta noudattamaan tiukasti henkilöstösäännöissä asetettuja ehtoja. Jim Currie on sitoutunut noudattamaan täysin hänelle asetettuja velvoitteita, eikä komissiolla ole mitään syytä uskoa, ettei näin tapahtuisi. - Kysyjälle huomautetaan kuitenkin, että todisteet päinvastaisesta käytöksestä johtaisivat kurinpitomenettelyyn henkilöstösäännöissä vahvistettuja vaatimuksia rikkonutta virkamiestä tai entistä virkamiestä vastaan. (1) EYVL C 28 E, 6.2.2003, s. 110. (2) Katso sivu 69.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2022/02 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Yölentoja koskevat rajoitukset Saksan lentokentillä.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0121 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2022/02 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (9. heinäkuuta 2002) Aihe: Yölentoja koskevat rajoitukset Saksan lentokentillä Münchenin, Düsseldorfin, Stuttgartin, Hampurin ja Bremenin lentokentillä on käytössä yölentorajoituksia, jotka vähentävät huomattavasti yölentojen määrää ja takaavat siten jonkinasteisen yörauhan. Millään muilla Saksan kansainvälisillä lentokentillä tällaisia rajoituksia ei kuitenkaan ole. Vain paljon melua aiheuttavilla lentokoneilla lentäminen on näillä lentokentillä kielletty. Kaikilla hiljaisina pidetyillä lentokoneilla lennettävien lentojen määrää ei sen sijaan rajoiteta millään tavalla. Matkanjärjestäjät käyttävät hyväkseen näitä yölentoja koskevia erilaisia sääntöjä siten, että ne suuntaavat lentonsa viimeksi mainituille kentille nimenomaan yöaikaan, voidakseen siten hyödyntää optimaalisesti lentokoneidensa kapasiteettia. Tämä taas on johtanut siihen, että muun muassa Hannoverin kentällä lentoliikenne keskittyy yhä enemmän yöaikaan. Yöliikennettä koskevat rajoitukset ovat yleensä voimassa tietyn ajan. Tämän ajanjakson pidentäminen ei ole ratkaisevaa vain tuhansien ihmisten yöunen kannalta, vaan on myös direktiivin 85/337/EEY(1) 1 artiklan 2 kohdan mukaan kajoamista luonnon yörauhaan. Onko komissio yhtä mieltä siitä, että tällaisten yölentoja koskevien sääntöjen voimassaoloajan pidentäminen tai niitä koskevat uudet päätökset edellyttävät ympäristövaikutusten arviointia? (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2022/02 ja E-2023/02 (2. elokuuta 2002) Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettua neuvoston direktiiviä 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY(1), sovelletaan hankkeisiin, jotka luetellaan direktiivin liitteissä I ja II ja joiden toteuttamiseen on saatava lupa. Olemassa olevan lentoihin oikeuttavan luvan laajentaminen tai uuden yölentoluvan myöntäminen eivät kuulu ympäristövaikutusten arviointia koskevassa direktiivissä olevan hankkeen määritelmän soveltamisalaan, eivätkä mainitun määritelmän soveltamisalaan kuulu myöskään lentoreitit ja olemassa olevien kiitoratojen käyttö. (1) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1547/02 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Merinisäkkäiden, erityisesti delfiinien, sivusaaliiksi joutuminen.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1547/02 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (3. kesäkuuta 2002) Aihe: Merinisäkkäiden, erityisesti delfiinien, sivusaaliiksi joutuminen Lukuisissa lehtiartikkeleissa kerrotaan kuolleiden delfiinien ajautumisesta rantaan Euroopan rannikoilla, etenkin Ranskan Atlantin-puoleisella rannikolla. Nämä merinisäkkäät takertuvat kalastajien verkkoihin ja kuolevat saamiinsa vammoihin. Lisäksi kerrotaan, että kalastajilla on usein tapana leikata verkkoihin kiinni jääneet delfiinit palasiksi, jotta ruho ja sen mukana todistusaineisto vajoaisi meren pohjaan. Onko komissiolla tietoja siitä, kuinka paljon delfiinejä joutuu kalastajien pyydyksiin? Onko komissiolla delfiinejä koskevia tietoja jäsenvaltioiden kalastuksenvalvonnan tuloksista? Mihin toimiin jäsenvaltioiden valvontaviranomaiset ryhtyvät havaitessaan edellä kuvattua toimintaa? Onko valvontaviranomaisten toiminnassa eroja eri jäsenvaltioiden välillä? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta delfiinejä ei ylipäätään joutuisi niin paljon sivusaaliina kalastajien pyydyksiin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2002) Komissio on hankkinut tieteellisiä, puolueettomasti arvioituja tietoja kalastuksesta johtuvan valaiden sivusaaliiksi joutumisen ja kuolleisuuden laajuudesta. Nämä tiedot on koottu tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean joulukuussa 2001 julkaisemaan kalastusta ja ympäristöä koskevaan raporttiin, joka on saatavilla komission yksiköiden valmisteluasiakirjana(1). Komissio ottaa parhaillaan vastaan jäsenvaltioiden raportteja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY täytäntöönpanosta(2). Direktiivin 12 artiklassa säädetään erityisesti velvollisuudesta tarkkailla valaiden tahatonta pyydystämistä ja tappamista. Ensimmäisten havaintojen mukaan tarkkailun määrä ja kattavuus vaihtelee suuresti, minkä vuoksi selkeän kuvan muodostaminen sivusaalisongelmasta yhteisön tasolla on vaikeaa. Sen vuoksi komissio aikoo laatia ehdotuksen, joka koskee sivusaaliiden seurantaa ja ennaltaehkäisyä yhteisön tasolla tehokkaasti ja oikeasuhtaisesti. Ehdotus laaditaan ennen kesää saatavien tieteellisten tulosten perusteella. Parlamenttia kuullaan ehdotuksesta. (1) SEC(2002) 376. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1424/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle. Rajojen yli tehtävät šekkimaksut.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0121 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1424/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle (23. toukokuuta 2002) Aihe: Rajojen yli tehtävät ekkimaksut Voisiko komissio ilmoittaa, miten Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten toimintaa yhteismarkkinoilla on helpotettu, ottaen huomioon vaikeudet rajojen yli tehtävissä ekkimaksuissa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 2002) Rajojen yli tehtävät ekkimaksut ovat hyvin kalliita, koska ne eivät ole täysin automaattisia ja vaativat manuaalista käsittelyä. Tilanne ei todennäköisesti muutu tulevaisuudessa, ja pankit lopettavat vähitellen tällaisia palveluita. Komissio kehottaa Euroopan pankkialaa kehittämään vaihtoehtoisia sähköisiä maksutapoja, jotka ovat uudenaikaisia, nopeita, luotettavia ja hinnaltaan edullisia. Näillä uudenaikaisilla maksutavoilla tarkoitetaan luottokortteja, tilisiirtoja ja -veloituksia, suoraveloituksia ja muita sähköisiä maksuvälineitä, kuten matkapuhelinta, jonka välityksellä voidaan maksaa laskuja joko suoraan tai Internetin kautta. Komissio ei erityisesti aio suosia ekkien käyttöä muiden maksuvälineiden rinnalla, koska ekkejä pidetään melko tehottomina ja vanhanaikaisina maksuvälineinä. Lisäksi ekkiä ei välttämättä ole hyväksyttävä maksuvälineenä. Myös neuvosto ja parlamentti hyväksyivät tämän lähestymistavan antaessaan 19. joulukuuta 2001 asetuksen (ETY) N:o 2560/2001(1) rajat ylittävistä euromääräisistä maksuista. Asetuksen johdanto-osan 8 kappaleen mukaisesti syrjimättömyysperiaatetta (sama palvelumaksu rajat ylittävistä ja kansallisista maksuista) ei sovelleta ekkeihin, sillä niiden luonteen vuoksi niitä ei voida käsitellä yhtä tehokkaasti kuin muita maksuvälineitä, erityisesti sähköisesti suoritettavia maksuja. (1) EYVL L 344, 28.12.2001.