ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2328/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Sähköshokkihoito.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2328/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Sähköshokkihoito Voiko komissio harkita ryhtymistä toimiin tutkimuksen laatimiseksi sähköshokkihoidon käytöstä EU:ssa liittyen komission äskettäin (16.5.2000) julkistamaan tiedonantoon kansanterveyspolitiikan kehittämisestä? Aikooko komissio ottaa huomioon sähköshokkihoidon menestyksellisyyttä koskevat epäilykset ja sen käytön levinneisyyden jäsenvaltioissa, sekä ihmisoikeusnäkökohdat (esimerkiksi potilaiden suostumuksen puuttuminen)? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 2000) Komissio teki vastikään yhteisön terveysstrategiaa koskevan tiedonannon yhteydessä kansanterveysalan toimintaohjelmaa koskevan ehdotuksen(1), jossa pyritään edistämään jäsenvaltioiden yhteistyötä sekä tietämyksen ja hyvien toimintatapojen levittämistä. Kun ohjelma on saatu hyväksyttyä, on mahdollista, että sen perusteella toteutetaan toimia joidenkin lääketieteessä käytettyjen toimenpiteiden osalta esimerkkinä voidaan mainita sähkösokkihoidon laatu ja teho sekä sen käyttöolosuhteet. Tällaisia toimia toteutettaessa on kuitenkin täysimääräisesti otettava huomioon terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen liittyvät jäsenvaltioiden velvollisuudet. Komissiolla ei tutkimuksen alalla ole käynnissä sähkösokkihoitoa koskevia hankkeita eikä tällaisia hankkeita ole myöskään saatu päätökseen. Nykyisen viidennen puiteohjelman elämänlaatuohjelmasta saatetaan kuitenkin myöntää tukea tällaiselle hakemukselle. Viidennestä puiteohjelmasta 22. joulukuuta 1998 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 182/1999/EY(2) 7 artiklassa säädetään eettisten näkökohtien osalta, että kaikki viidenteen puiteohjelmaan kuuluva tutkimustoiminta on toteutettava kunnioittaen eettisiä perusperiaatteita. Mikäli tällainen ehdotus siis valitaan rahoitettavaksi, sitä tarkastellaan eettisten näkökohtien suhteen ennen sopimusneuvottelujen käynnistämistä. Näin varmistetaan, että kaikkia eettisiä näkökohtia koskevia kyseisen jäsenvaltion säädöksiä noudatetaan. (1) KOM(2000) 285 lopullinen. (2) EYVL L 26, 1.2.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1266/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Microcredit köyhyyden vähentäjänä.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0115 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1266/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Microcredit köyhyyden vähentäjänä Kuinka paljon varoja komissio on kolmen viime vuoden aikana myöntänyt Microcreditille köyhyyden vähentämiseksi tehtävään työhön (mikä sai periaatteellisen hyväksyntänsä huhtikuussa 1998 annetussa komission kertomuksessa Microfinance and Poverty Reduction (Mikrotalous ja köyhyyden vähentäminen)? Millä muilla tavoin komissio tukee köyhyyden poistamista kehitysyhteistyöpolitiikassaan? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana komissio on myöntänyt noin 200 miljoonaa euroa pienluottoihin eri välineiden kautta (valtiosta riippumattomat järjestöt, yhteisrahoitus, maaseudun kehittämishankkeet, elintarviketurva, Stabex ja tuki mikroyrityksille). Köyhyyden vähentäminen on eurooppalaisen kehitysyhteistyön kaikenkattava tavoite. Sitä koskevassa yhteisön politiikassa otetaan huomioon kansainvälisen yhteisön mielipide, mutta lähestymistapa viedään pidemmälle tunnustamalla eriarvoisuus kasvun ja köyhyyden vähentämisen esteenä, ehdottamalla paluuta kasvun tulosten jakamiseen perustuvaan politiikkaan ja painottamalla kehitysstrategian poliittisia näkökohtia. Makrotalouden tasolla uuden sukupolven rakennesopeutusohjelmiin kuuluu sosiaalisia perusteita (terveydenhoito ja koulutus) osan varoista jakamiseksi; tarkoituksena on kannustaa asianomaisia maita pyrkimään nykyistä parempiin tuloksiin kyseisillä aloilla. Lomén yleissopimuksen yhteydessä kahdeksannessa Euroopan kehitysrahastossa (EKR) ja maaohjelmissa painotetaan köyhyyden vähentämistä tärkeänä kehitysyhteistyön tavoitteena. Monissa Afrikan maissa tämä näkyy esimerkiksi elintarviketurvan, maaseudun kehittämisen tai sosiaalialojen valitsemisena ensisijaisiksi aloiksi. Esimerkiksi pienissä saarivaltioissa suositaan usein erityisiä köyhyyden vähentämisohjelmia. Sosiaalialan peruspalveluille (terveydenhoidolle ja koulutukselle) osoitettavat määrärahat ovat nousseet merkittävästi. Euroopan yhteisön sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden välillä juuri tehdyssä kumppanuussopimuksessa köyhyyttä pyritään vähentämään kokonaisvaltaisesti siten, että tuetaan toisaalta kasvun eri tekijöitä ja toisaalta uudelleenjakoa ja sosiaalipolitiikkaa. Sosiaalipolitiikan tukeen kuuluu tärkeimpänä kaikkien sosiaalialan peruspalvelujen saannin ja sosiaalisen suojelun varmistaminen niin, että etusijalle asetetaan haavoittuvimmat väestöryhmät.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1201/00

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle

(12. huhtikuuta 2000)

Aihe: Asuinkerrostalojen rakentaminen IJmeeriin

Almeressa rakennetaan IJmeerin varrelle patojen ulkopuolelle ylellisiä asuinkerrostaloja. IJmeeriin sovelletaan lintu- ja elinympäristödirektiiviä ja lisäksi se on osta ekologista perusrakennetta.

Katsooko komissio, että tällaisia rakennushankkeita ei saisi toteuttaa, ellei niihin ole painavia syitä (ja ettei sellaisia ole esitetty)?

Katsooko komissio, että tässä kyseisessä tapauksessa ei ole esitetty painavia syitä ja että ei ole suunnitelmaa korvauksien maksamisesta?

Katsooko komissio, että Alankomaiden viranomaisten olisi ainakin keskeytettävä kyseinen rakennushanke kunnes on esitetty painavia syitä ja tarjottu täysi korvaus ympäristöllisistä menetyksistä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(17. toukokuuta 2000)

Komissiolle ei ole ilmoitettu kyseessä olevasta hankkeesta, johon kuuluu tornitalojen rakentaminen IJmeerin patovallin taakse Almeren kunnassa.

Alankomaiden viranomaiset ovat nimenneet IJmeerin luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) mukaiseksi erityissuojelualueeksi.

Tällaisena erityissuojelualueena IJmeeriä suojellaan luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/43/ETY(2) ja erityisesti sen 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdissa annettujen säännösten perusteella. Direktiivin 92/43/ETY 7 artiklan mukaan näitä säännöksiä sovelletaan myös direktiivissä 79/409/ETY määriteltyihin erityissuojelualueisiin. Tornitalojen rakentaminen erityissuojelualueelle tai sen lähelle voisi olla direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu hanke, jolla todennäköisesti on alueeseen merkittäviä vaikutuksia. Siinä tapauksessa hankkeen vaikutuksista IJmeeriin ja erityisesti direktiivillä 79/409/ETY suojeltuihin luontotyyppeihin ja lajeihin on tehtävä asiaankuuluva arviointi. Mikäli tällaisessa arvioinnissa todetaan hankkeella olevan haitallisia vaikutuksia, sovelletaan 6 artiklan 4 kohtaa. Vastuu 6 artiklan 4 kohdan soveltamisesta on ensisijaisesti jäsenvaltiolla.

Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio ei voi todeta, onko direktiivejä 79/409/ETY tai 92/43/ETY rikottu. Tämän vuoksi komissio on lähettänyt Alankomaiden viranomaisille kirjeen pyytääkseen tietoja kyseessä olevasta hankkeesta ja sen vaikutuksista direktiiveissä 79/409/ETY ja 92/43/ETY tarkoitetuissa asioissa. Komissio ei toistaiseksi ryhdy muihin toimenpiteisiin, sillä asianomaiset voivat käynnistää oikeustoimet Almeren kuntaa vastaan. Lisäksi kansalliset viranomaiset voivat turvautua kansallisiin säädöksiin, joiden avulla rakennustyöt voidaan tarvittaessa estää.

(1) EYVL L 103, 25.4.1979.

(2) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2033/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Kivunlievitys.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0134 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2033/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Kivunlievitys Niiden satojen tuhansien ihmisten joukosta, jotka kärsivät päivittäin ankarista fyysisistä kivuista ainoastaan pieni osa saa opiaattipohjaista kivunlievitystä Maailman terveysjärjestön antamien ohjeiden mukaisesti. Järjestön mukaan kivunlievitys on kuitenkin yksi pääasiallisista tekijöistä, joilla voidaan mitata terveydenhoitopalvelujen laatua. 1. Voiko komissio kertoa, miten Italia, Ranska, Saksa, Iso-Britannia ja Espanja sijoittuvat teollisuusmaiden joukossa kivunlievityksen alalla? 2. Voiko komissio kertoa, keskitytäänkö joissakin Euroopan unionin rahoittamista kansanterveyden tutkimusohjelmista erityisesti kivunlievityshoitoihin? 3. Jos komission vastaus edelliseen kysymykseen on myöntävä, niin voiko se ilmoittaa, onko tavanomaisten opiaattien lisäksi olemassa uusia lääkkeitä kivunlievitykseen? 4. Voisiko jokin yhteisön laitos koordinoida kivunlievitystä koskevia tutkimuksia ja tiedottaa niiden tuloksista kaikille jäsenvaltioille? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) 1. Komissiolla ei ole käytettävissään tietoja kivunlievityksestä. 2. Biomed 2 -ohjelman (neljäs puiteohjelma) sekä elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan ohjelman (viides puiteohjelma) kahdessa hankkeessa käsitellään nimenomaan kivunlievitystä. Toinen koskee kroonisen kivun ja liikuntaelimistön tulehdusten opiaattihoitoa, ja toinen koskee kolmoishermosäryn mekanismeja. Näiden hankkeiden lisäksi komissio rahoittaa kahdeksaa yleisesti kivun tutkimiseen liittyvää hanketta. Yhden uuden hankkeen rahoittamisesta neuvotellaan parhaillaan. Kolmannessa syöväntorjunnan toimintaohjelmassa (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 646/96/EY, tehty 29. maaliskuuta 1996(1)) kivunlievitystä käsitellään joidenkin pallatiivisia hoitoja koskevien aloitteiden yhteydessä. 3. Opiaattihoito on edelleen ensisijainen vaihtoehto kroonisesta kivusta kärsiville. 4. Komissio ei ole tietoinen mainitun laitoksen olemassaolosta. Tutkimustuloksista tiedottaminen ja niiden mahdollinen hyödyntäminen on tärkeää ja pakollista jokaisen neljännestä ja viidennestä puiteohjelmasta rahoitetun hankkeen yhteydessä. Euroopan tutkimusaluetta koskevan lähestymistavan mukaisesti puiteohjelmasta rahoitetaan useita toimenpiteitä (koordinoivia toimia, temaattisia verkkoja, virtuaalilaitoksia), joiden avulla voidaan koordinoida jonkin tietyn alan tutkimustoimintaa Euroopassa. (1) EYVL L 95, 16.4.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2532/00 esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) komissiolle. Rio Sao Franciscon (Brasilia) vesihanketta varten myönnetty EU-rahoitus.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0204 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2532/00 esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) komissiolle (25. heinäkuuta 2000) Aihe: Rio Sao Franciscon (Brasilia) vesihanketta varten myönnetty EU-rahoitus Brasilian hallitus on ilmoittanut aikovansa johtaa osan Rio Sao Francisco -joen vesistä Pernambucon, Paraíban, Cearán ja Rio Grande do Norten alueille helpottaakseen niillä vallitsevaa kuivuutta. Hankkeen tekninen toteutettavuus on hyvin kiistanalaista eikä alueen kestävään ja sosiaaliseen kehitykseen kohdistuvista vaikutuksista olla yksimielisiä. Hallitukselta saatujen tietojen mukaan jo pelkät maanpäälliset ja maanalaiset rakennustyöt aiheuttavat kustannuksia 3,5 miljardin cruzeiron arvosta. Voiko komissio ilmoittaa, onko hanketta varten jo haettu tai myönnetty EU-varoja? Voiko komissio perustella arvionsa hankkeen kestävän kehityksen mukaisuudesta, jos vastaus on myönteinen? Voiko komissio perustella rahoituksen epäämisen, jos se on päätynyt kielteiselle kannalle? Onko komissiolla tarkempia tietoja seuraavista asioista: Jos vesi voidaan johtaa muualle - mikä on loppukäyttäjän maksama hinta? - miten kustannukset jakaantuvat hallituksen, maanviljelijöiden ja yksityistalouksien välillä? - miten hankkeen ympäristönäkökohdat selvitetään, kun otetaan huomioon, että joen ekologinen tila on arveluttava? - onko Sao Francisco -laakson ja hankkeesta hyötyvien alueiden kestävää ja solidaarista kehitystä varten laadittu yksityiskohtainen suunnitelma? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Komissio ja Brasilian hallitus eivät ole koskaan keskustelleet kyseisestä Brasilian hallituksen suunnitelmasta. Komissiolle ei ole ainakaan toistaiseksi esitetty mitään tällaista ehdotusta. Tämän vuoksi komissio ei kykene vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin yksityiskohtaisempiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2038/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Marokon kalastussopimus.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2038/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Marokon kalastussopimus Missä vaiheessa ovat Euroopan unionin ja Marokon neuvottelut uudesta kalastussopimuksesta? Käykö komissio näitä neuvotteluja Euroopan parlamentin tästä asiasta antaman päätöslauselman mukaisesti? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 2000) Komissio on toiminut neuvoston myöntämien neuvotteluvaltuuksien perusteella aktiivisesti kaikilla tasoilla, jotta Marokon kanssa luotavia uusia kalastussuhteita koskevat neuvottelut voitaisiin aloittaa mahdollisimman pian. Kalastuksesta vastaava komission jäsen kävi Rabatissa toukokuussa 2000. Hän oli Marokon kuninkaan vieraana ja neuvotteli pääministerin sekä muiden ministerien kanssa. Komissio on hyvin perillä parlamentin huolenaiheista, jotka kuvastavat yhteisön ja Marokon välisten kalastussuhteiden taloudellista ja yhteiskunnallista merkitystä. Komissio luottaa yhteisön ja Marokon välisten merkittävien kahdenvälisten kalastussuhteiden jatkuvuuteen. Näihin suhteisiin sisältyy kumpaakin osapuolta hyödyttäviä uudenlaisia yhteistyömuotoja ja mekanismeja, joissa otetaan huomioon sekä julkiset että yksityiset edut työllisyyden turvaamiseksi kalastuselinkeinosta riippuvaisilla alueilla. Marokon viranomaiset ovat vahvistaneet tältä osin halukkuutensa uudenlaiseen yhteisön kanssa toteutettavaan kalastusalan yhteistyökumppanuuteen ja ilmoittaneet olevansa valmiit osapuolten väliseen uuteen uuteen tapaamiseen heinäkuussa 2000. Komissio toimittaa parlamentille kaikki tarvittavat kalastussuhteiden kehittymistä Marokon viranomaisten kanssa koskevat tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2056/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Balkanilaisten laiton maahanmuutto Apuliaan.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2056/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (27. kesäkuuta 2000) Aihe: Balkanilaisten laiton maahanmuutto Apuliaan Jo vuosien ajan pääasiassa Balkanin niemimaalta tulevat laittomat maahanmuuttajat ovat päätyneet Apulian rannikolle. Tällä on rikollisuuteen (aseiden ja huumausaineiden laiton kauppa, prostituutio), turvallisuuteen ja talouteen (matkailualalle aiheutuvat vahingot) liittyviä vaikutuksia. Maahanmuuttajat käyttävät mitä tahansa kulkuvälineitä, kuten kiikkeriä kumiveneitä ja muita aluksia, mikä saattaa miehistön ja matkustajat (etenkin naiset ja lapset) hengenvaaraan. Aikooko komissio parantaa laiva- ja lentoliikenteen palveluja Apulian ja Euroopan maiden, etenkin Balkanin maiden välillä, jotta vähennettäisiin laittomien maahanmuuttajien luvattomia kuljetuksia? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Komissio haluaa huomauttaa, että sen estämättä, mitä määrätään EY:n perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdassa (ent. 84 artiklassa), laiva- ja lentoliikenteen palvelujen parantaminen Apulian ja Balkanin maiden välillä ei ole komission vaan Italian viranomaisten päätösvaltaan kuuluva asia. Sitä paitsi komissio katsoo, että Balkanilta Apuliaan suuntautuvassa laittomassa maahanmuutossa kuljetuskapasiteetin puutteellisuus ei suinkaan ole syynä siihen, että niin monet maahanmuuttajat turvautuvat järjestäytyneisiin rikollisverkkoihin, jotka salakuljettavat heidät Apulian rannikolle vaarallisissa olosuhteissa. Komissio ei näin ollen aio ehdottaa laiva- ja lentoliikenteen palvelujen kehittämistä Apulian ja Balkanin maiden välillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0445/00 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle. Ilman laatua tutkiva laitos.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0004 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0445/00 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Ilman laatua tutkiva laitos USA:ssa on perustettu tutkimuslaitos (Health Effects Institute, HEI) tutkimaan erityisesti ilman laadun aiheuttamia ongelmia ja ihmisten terveydelle mahdollisesti aiheutuvia seurauksia. Laitoksen toiminnan rahoittavat puoliksi USA:n ympäristöviranomainen EPA (Environmental Protection Agency) ja teollisuus. Sen laatimat analyysit ovat erittäin hyvä ja riippumaton perusta päätöksille. Mitä mieltä komissio on tämän tutkimuslaitoksen työstä? Aikooko komissio perustaa Eurooppaan vastaavanlaisen laitoksen? Onko tämänsuuntaisia toimia jo toteutettu? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Komissio on tietoinen terveysvaikutuksia tutkivan laitoksen työstä. Laitoksen tutkimukset ja muu työ ovat olleet hyödyllisiä Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastolle, kun se on viime aikoina laatinut analyysejä ilman pilaantumisen vaikutuksista ihmisten terveyteen. Myös Maailman terveysjärjestö ja jäsenvaltiot ovat ottaneet laitoksen tutkimustulokset huomioon vastaavassa työssä Euroopassa. Komissio valmistelee tällä hetkellä suunnitelmia uudeksi yhdennetyksi puhtaan ilman ohjelmaksi. Komissio laatii ensimmäisen kertomuksen ohjelmasta vuonna 2004. Kertomuksessa käsitellään riskejä terveydelle ja ympäristölle sekä toimia, joita olisi toteutettava riskien vähentämiseksi. Komissio on pyytänyt konsulteilta ehdotuksia ohjelman rakenteen osalta. Komissio käsittelee saatujen tulosten perusteella myöhemmin tänä vuonna useita vaihtoehtoja, mukaan luettuna vaihtoehtoja siitä, miten terveysvaikutuksista voidaan parhaiten saada tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2214/00 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle. EU:n alueella toimivien japanilaisten autonvalmistajien poissulkeminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0186 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2214/00 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (28. kesäkuuta 2000) Aihe: EU:n alueella toimivien japanilaisten autonvalmistajien poissulkeminen Miksi EU:n alueella toimivat japanilaiset autonvalmistajat suljetaan pois komission Ilmastonmuutos ja Auto Oil II -ohjelmaan liittyvistä työryhmistä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Auto-Oil II -ohjelma on saatettu päätökseen. Sitä koskevia raportteja viimeistellään parhaillaan, ja komissio aikoo antaa tiedonannon ohjelman tuloksista syyskuussa 2000. Auto-Oil II -ohjelmassa oli mukana useita eri tahoja. Autonvalmistajien edustajana oli eurooppalaisen autoteollisuuden etujärjestö ACEA. Japanilaiset autonvalmistajat eivät osallistuneet suoraan tähän ohjelmaan eivätkä myöskään ilmoittaneet halustaan osallistua siihen. Japanilaiset autonvalmistajat olisi kuitenkin saatava mukaan vastaavanlaisiin tuleviin hankkeisiin nimenomaan siksi, että ne ovat siirtyneet entistä enemmän Euroopan autoteollisuusmarkkinoille. Vastikään käynnistynyt merkittävä ilmastonmuutokseen liittyvä hanke, eurooppalainen ilmastonmuutosohjelma (ECCP), on jatkoa komission tiedonannolle(1), joka koskee EU:n politiikkaa ja toimenpiteitä kasvihuonepäästöjen vähentämiseksi. Ohjelman avulla pyritään tuomaan esiin energiaan, liikenteeseen ja teollisuuteen liittyviä vaihtoehtoja. Lisäksi on perustettu erityinen liikennetyöryhmä. Japanilaiset autonvalmistajat eivät ole olleet halukkaita osallistumaan suoraan myöskään tähän ohjelmaan. Japanilaiset autonvalmistajat ovat kuitenkin sitoutuneet vähentämään merkittävästi autojen hiilidioksidipäästöjä yhdessä eurooppalaisten ja korealaisten autonvalmistajien kanssa ja ne osallistuvat täysipainoisesti moottoriajoneuvotyöryhmän ja moottoriajoneuvojen päästötyöryhmän toimintaan. Nämä työryhmät toimivat komission neuvonantajina ajoneuvoalan sääntelyyn liittyvissä kysymyksissä. (1) KOM(2000) 88 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0731/00 esittäjä(t): Paul Coûteaux (UEN) komissiolle. Ulkomaisia myyntiyhtiöitä koskeva riita WTO:ssa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0731/00 esittäjä(t): Paul Coûteaux (UEN) komissiolle (6. maaliskuuta 2000) Aihe: Ulkomaisia myyntiyhtiöitä koskeva riita WTO:ssa Maailman kauppajärjestön (WTO) valituselin katsoi hiljattain, että Yhdysvaltojen FSC-järjestelmä (Foreign Sales Corporations), jonka avulla viejäyritykset välttyvät verotukselta kokonaan käyttämällä hyväkseen veroparatiiseissa sijaitsevia fiktiivisiä väliyhtiöitä, oli kauppasääntöjen vastainen. Kyseinen viejäyrityksille annettu veroetuus, joka on tällä hetkellä Yhdysvalloissa täysin laillinen, on siis poistettava (raportti AB-1999-9, 24.2.2000). Ei kuitenkaan ole todennäköistä, että kongressi olisi valmis noudattamaan vaalien alla Maailman kauppajärjestön päätöstä. Voiko komissio kertoa, aikooko se ryhtyä samantyyppisiin rangaistustoimenpiteisiin kuin mihin Yhdysvallat ryhtyi hormonilihaa koskeneessa Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisessä riidassa, siis kauppapoliittisiin vastatoimiin, ellei Yhdysvallat suostu lakkauttamaan FSC-järjestelmää sille annetussa määräajassa (ennen 30. syyskuuta 2000)? Aikooko komissio liittää nämä kaksi riitaa yhteen neuvoteltaessa yleisemmin Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisistä kauppariidoista? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2000) Komissio uskoo, että Yhdysvallat päätyy noudattamaan kansainvälisiä velvoitteitaan ulkomaisia myyntiyhtiöitä (Foreign Sales Corporations) koskevassa asiassa ja saattaa lainsäädäntönsä Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimusten mukaiseksi 1. lokakuuta 2000 mennessä. Siinä tapauksessa, että Yhdysvallat ei muuta ulkomaisia myyntiyhtiöitä koskevaa lainsäädäntöään erityisryhmän ja valituselimen päätelmien mukaisesti ennen kyseistä päivämäärää, yhteisöllä on käytettävissään useita eri vaihtoehtoja kuten neuvotteleminen korvauksista tai Yhdysvalloille annettujen myönnytysten jäädyttäminen. Kyse on oikeuksista, jotka ovat kaikkien WTO:lle valituksen tekevien osapuolten käytettävissä, jos täytäntöönpanovelvoitteita ei noudateta, eivätkä ne liity nimenomaisesti tähän ulkomaisia myyntiyhtiöitä koskevaan tapaukseen. Komissio olettaa kuitenkin, että Yhdysvallat panee täytäntöön WTO:n riitojenratkaisuelimen suositukset. Kysymyksen toisen osan suhteen komissio voi ilmoittaa, että se on jo hyvän aikaa työskennellyt hormonilihaa koskevan asian parissa, ja kun otetaan huomioon näiden kummankin asian yksittäinen merkitys, komissio pyrkii löytämään kumpaankin erillisen ratkaisun yhteisölle WTO:n puitteissa lankeavien kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0843/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Inhimilliset voimavarat komission liikenteestä vastaavassa pääosastossa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0058 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0843/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Inhimilliset voimavarat komission liikenteestä vastaavassa pääosastossa Komissio pyrkii yhä voimakkaammin edistämään junamatkustajien palveluiden parantamista ja kääntämään rautatiekuljetusten määrän nousuun. Katsooko komissio tätä taustaa vasten, että sen liikenteestä vastaavassa pääosastossa on riittävästi henkilökuntaa, jotta tarpeelliset toimet voidaan toteuttaa tehokkaasti? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2000) Liikenteen ja energian pääosastojen yhdistämisestä, josta komissio päätti 22. syyskuuta 1999, seurauksena oleva uusi rakenne ja organisaatio vastaavat Euroopan yhteisön politiikkojen päälinjoja. Pääosastojen yhdistämisen yhteydessä henkilöresursseja siirrettiin erityisesti rautatieliikenteeseen. Jos tämä osoittautuu riittämättömäksi, uusia henkilöstön siirtoja voidaan toteuttaa energian ja liikenteen pääosaston sisällä, mikä ei myöskään rajoita mahdollisuuksia harkita uuden henkilöstön palvelukseen ottamista.