ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0333/98 neuvostolle esittäjä(t): Thomas Megahy (PSE) (17. helmikuuta 1998) Aihe: Yhdysvaltojen viranomaiset ja konsulisuhteita koskevassa Wienin yleissopimuksessa taattujen oikeuksien loukkaaminen Amerikan yhdysvalloissa odottaa parhaillaan kuolemantuomionsa täytäntöönpanoa 60 - 100 ulkomaalaista. Ainakin kahdeksan heistä on Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisia. Konsulisuhteita koskevan Wienin yleissopimuksen, jonka myös Yhdysvallat on allekirjoittanut, 36 artiklan mukaan jokaisen tällaisessa tilanteessa olevan ulkomaalaisen pitäisi saada olla yhteydessä konsuliinsa. Vain harvoille tuomituista vangeista on sallittu se. Voisiko neuvosto kertoa, mihin toimiin neuvosto tai jonkin sen jäsenvaltion viranomainen aikoo ryhtyä, tai aikoo pyytää komissiota ryhtymään, tämän selvän ihmisoikeuksia ja sivistynyttä käytöstä koskevan loukkauksen suhteen? Vastaus (13.-14. heinäkuuta 1998) Neuvosto pahoittelee, että joissakin tapauksissa osavaltioiden ja liittohallituksen viranomaiset eivät tee ilmoitusta konsulivirkailijoille niin kuin niiden pitäisi. Konsulisuhteita koskevan Wienin yleissopimuksen allekirjoittajana Yhdysvaltojen hallituksen tulisi täysin noudattaa sopimuksen määräyksiä, erityisesti niitä, jotka koskevat konsuliviranomaisten pääsyä tapaamaan vangittuja henkilöitä. On Euroopan unionin jäsenvaltioiden asia suojella kansalaistensa etuja Yhdysvalloissa, ja ottaa tarvittaessa yhteyttä Yhdysvaltain toimivaltaisiin viranomaisiin selvittääkseen ongelmat, joita niiden konsuliedustustoilla on. Jos jäsenvaltiolla, jonka kansalaisesta on kysymys, ei ole diplomaatti- tai konsuliedustustoa jossakin kolmannessa maassa, kansalainen saa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 8 c artiklan mukaisesti suojelua minkä tahansa jäsenvaltion diplomaatti- tai konsuliviranomaisilta samoin edellytyksin kuin kyseisen valtion omat kansalaiset.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1267/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (21. huhtikuuta 1998) Aihe: Olympic Airways -lentoyhtiön työntekijöiden perusoikeuksien loukkaaminen Vuodelta 1989 peräisin olevassa työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa, joka on liitetty Euroopan yhteisön sopimuksiin, säädetään selkeästi 18 artiklassa, että työntekijöille tiedottamisen, heidän neuvontansa ja heidän osallistumisensa on toteuduttava hyvissä ajoin erityisesti sellaisissa tapauksissa, kun heidän työnantajansa noudattama työllisyyspolitiikka vaikuttaa heihin. Lisäksi direktiivissä 75/129/ETY ((EYVL, suomenkielinen erityispainos 1994, Alue 05, Nide 01, s. 185. )), sellaisena kuin se on muutettuna, mainitaan työntekijöiden joukkovähentämistä koskevassa 2 artiklassa: ¨Kun työnantaja harkitsee työntekijöiden joukkovähentämistä, työnantajan on aloitettava neuvottelut työntekijöiden edustajien kanssa sopimukseen pääsemiseksi.¨ Ja 2 artiklan 3 kohdassa jatketaan: ¨Jotta työntekijöiden edustajilla on mahdollisuus tehdä ehdotuksia asian ratkaisemiseksi, työnantajan on annettava heille kaikki tarvittavat tiedot ja aina ilmoitettava kirjallisesti vähentämisen syyt, vähennettävien työntekijöiden määrä, tavallisesti työllistettyjen työntekijöiden määrä ja aika, jonka kuluessa vähentäminen on määrä toteuttaa.¨ Kreikan parlamentille yllättäen jätetyssä lakiehdotuksessa esitetään perustavia muutoksia, jotka vaikuttavat Olympic Airways -lentoyhtiön työntekijöiden perusoikeuksiin (esimerkiksi joukkovähennyksiä koskeviin), eikä edes yrityksen johto tiedä mitä nämä säännökset ovat. Aikooko komissio tutkia, missä määrin tämä menettely ja myös lakiehdotuksen sisältö ovat sopusoinnussa työntekijöiden sosiaalisia oikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan kirjaimen ja hengen sekä edellä mainitun direktiivin kanssa? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (26. toukokuuta 1998) Mikäli on aihetta uskoa, että yhteisön lakia on rikottu, komissio voi puuttua asioihin vasta sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön kansalliset säädökset ja tiedottaneet tästä asianmukaisesti komissiolle.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1108/98 neuvostolle esittäjä(t): Spalato Belleré (NI) ja Cristiana Muscardini (NI) (15. huhtikuuta 1998) Aihe: Ministeri Cookin vierailu Israeliin Ison-Britannian ulkoasianministeri Robin Cookin äskettäinen vierailu Israeliin päättyi yhteisön edustajan ja Palestiinan itsehallintoviranomaisten väliseen diplomaattitapaamiseen Har Homàssa. Tapaamista ei ollut sisällytetty viralliseen ohjelmaan. Israelin hallitus oli tapaamista vastaan, sillä sitä ei ollut sisällytetty virallisesti rauhanprosessin elvyttämisestä käytäviin neuvotteluihin ja se merkitsi selvää puuttumista Israelin hallituksen ja Palestiinan itsehallintoviranomaisten suhteisiin. Ison-Britannian ulkoasiainministeri Cook edustaa maan ollessa neuvoston puheenjohtajavuorossa 15:tä Euroopan unionin maata. Ministeri Cookin tietyistä poliittisista kannoista ei ole sovittu jäsenvaltioiden kesken eivätkä Cookin esittämät Lähi-idän kriisiä koskevat kannat suinkaan mene yksiin yhteisön maiden kantojen kanssa. Kaiken lisäksi unioni aikoo esittää keskeistä osaa alueen rauhankehityksen elvyttämisessä. Eikö neuvosto katso, että ministeri Cookin asenne ja toimet ovat sopimattomia, epätarkoituksenmukaisia ja vastoin rauhankehityksessä toimivan välittäjän tehtävää, jota yhteisö haluaa hoitaa? Vastaus (6. heinäkuuta 1998) Neuvoston puheenjohtaja vieraili Lähi-idän matkansa aikana 15. - 18. maaliskuuta 1998 Har Homassa Jabal Abu Ghneimissä, Israelin miehitetylle alueelle suunnitteleman uuden siirtokunnan alueella. Yhteisen sopimuksen mukaan vierailu kuului neuvoston puheenjohtajan viralliseen ohjelmaan. Vierailussa noudatetaan sitä selkeää linjaa, jolla Euroopan unioni vastustaa uusien siirtokuntien perustamista miehitetyille alueille. Kun Har Homan rakennustöistä ilmoitettiin maaliskuussa 1997, silloinen puheenjohtajavaltio määritteli neuvoston kannan antamalla seuraavan lausuman: ¨Euroopan unioni ei hyväksy tätä päätöstä. Tämä päätös selvästi vaikuttaa pysyvää asemaa koskevien neuvottelujen tuloksiin. Euroopan unioni toistaa kantansa, jonka mukaan kaikki miehitetyillä alueilla olevat rakennustyöt ovat kansainvälisen oikeuden vastaisia, ja ne ovat esteenä rauhalle.¨ Ulkoasianministerit hyväksyivät Edinburghissa 13. ja 14. maaliskuuta 1998 pitämässään epävirallisessa kokouksessa neuvoston puheenjohtajan vierailua koskevat suunnitelmat. Vierailun jälkeen neuvosto kannatti lähestymistapaa, jota neuvoston puheenjohtaja noudatti alueelle ja erityisesti Har Homa Djebel Abu Ghneimiin tekemänsä vierailun aikana sekä antoi tämänsuuntaiset päätelmät.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1091/98 komissiolle esittäjä(t): Graham Mather (PPE) (7. huhtikuuta 1998) Aihe: Tupakkatuotteiden mainontaa ja niiden hyväksi tapahtuvaa sponsorointia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämistä koskeva direktiiviluonnos Onko komissio tehnyt erityisesti mainosteollisuutta ja urheilua sekä siihen liittyvää teollisuutta koskevan taloudellisten vaikutusten arviointitutkimuksen suhteessa ehdotettuun direktiiviin? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1998) Komissio ei ole tehnyt taloudellisten vaikutusten arviointitutkimusta tästä direktiiviehdotuksesta. Direktiiviehdotuksella pyritään lähentämään jäsenvaltioiden tupakkatuotteiden mainontaa ja niihin liittyvää sponsoritoimintaa koskevia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, jotta poistettaisiin sisämarkkinoiden toimintaa haittaavia esteitä. Direktiiviehdotuksen vaikutusten arviointi olisikin vaikeaa, sillä jäsenvaltioilla on omia rajoituksia, ja neuvoston 12. helmikuuta 1998 vahvistamassa yhteisessä kannassa määritellyillä siirtymäkausilla on vaikutuksia kaikkiin sen kattamiin aloihin. Lisäksi olisi otettava huomioon, että tupakointi, jonka Maailman terveysjärjestö arvioi vuosittain aiheuttavan yli 500 000 kuolemantapausta yhteisössä, on arvioiden mukaan vähenemässä.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1428/98 neuvostolle esittäjä(t): John Iversen (PSE) (11. toukokuuta 1998) Aihe: Saksan ja Nigerian välinen jalkapallo-ottelu Voiko puheenjohtajamaa Iso-Britannia kertoa, oliko Saksan ja Nigerian välillä 22.4.1998 pelattu jalkapallo-ottelu ristiriidassa EU-maiden hyväksymän Nigerian vastaisen saarron kanssa? EU-maat ovat päättäneet ottaa käyttöön kattavat pakotteet, jotka sisältävät myös Nigerian urheilun boikotoimisen. Saksan ja Nigerian välistä ystävyysottelua ei voida verrata MM-otteluun, jota varten Nigeria on saanut poikkeusluvan. Siten on pidettävä EU:n pakotteiden vastaisena, että nigerialaiset pelaajat saavat matkustusluvan EU:hun osallistuakseen kahden maan väliseen ystävyysotteluun Saksan maaperällä. Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1386/98 ja E-1428/98 (6. heinäkuuta 1998) Euroopan unioni on useaan otteeseen ilmaissut olevansa vakavasti huolestunut Nigerian tilanteesta. Ministerineuvosto osoitti tämän 28 päivänä marraskuuta 1997 tekemällään päätöksellä 4 päivänä joulukuuta 1995 Nigeriasta määritellyn Euroopan unionin yhteisen kannan (95/544/YUTP) voimassaolon pidentämisestä 1 päivään marraskuuta 1998 saakka. Neuvosto on edelleen voimakkaasti sitoutunut muutoksen tukemiseen Nigeriassa ja uskoo, että yhteisessä kannassa 95/544/YUTP määritellyt Nigerian vastaiset toimenpiteet, joihin kuuluu Euroopan unionin ja Nigerian välisten urheiluyhteyksien keskeyttäminen, edistävät tätä tavoitetta. Yhteistä kantaa 95/544/YUTP koskevan neuvoston päätöksen 97/820/YUTP 1 artiklan 2 kohta antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden päättää olla käyttämättä urheiluyhteyksiä koskevia rajoituksia täyttääkseen aiemmat sitoumuksensa, jotka koskevat kansainvälisten urheiluliittojen järjestämiä urheilutapahtumia eli vuoden 1998 maailmanmestaruuskilpailuja ja niiden karsintaotteluita sekä vuoden 1998 koripallon maailmanmestaruuskilpailuja. 22. huhtikuuta 1998 pelattu Saksan ja Nigerian välinen ottelu oli maailmamestaruuskisoja edeltävä ystävyysottelu, joka oli järjestetty jo ennen neuvoston päätöksen 97/820/YUTP tekemistä. Neuvosto oli tietoinen tästä tehdessään tämän päätöksen ja myönsi, että Saksa voi myöntää Nigerian joukkueen pelaajille viisumit. Myöntämällä viisumit Saksa ei näin ollen toiminut yhteisen kannan 95/544/YUTP vastaisesti. Neuvosto on tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiot noudattavat täysin yhteistä kantaa 95/544/YUTP sekä sen täytäntöönpanoa koskevaa neuvoston päätöstä 97/820/YUTP. Jälkimmäisen mukaan EU:n politiikkaa Nigeriaa kohtaa ei muuteta eikä sen vastaisia EU:n toimenpiteitä löyhennetä. Neuvoston 28. marraskuuta 1997 tekemissä päätelmissä, jotka on liitetty päätökseen yhteisen kannan 95/544/YUTP uudistamisesta, tehdään selväksi, että jos Nigerian vaalit eivät johda demokratian ja oikeusvaltion palauttamiseen ennen 1. lokakuuta 1998, EU päättää yhteiseen kantaan 95/544/YUTP sisältyvien toimien lisäksi toteutettavista toimenpiteistä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0552/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Attikan alueellinen toimintaohjelma, 3 alaohjelma, 1 toimenpide Attikan alueellisen toimintaohjelman 3 alaohjelman 1 toimessa on suunniteltu toteutettavan korkeakoulujen ja teknillisten ammattioppilaitosten laboratorioiden laitehankintoja ja rakennettavan 21 keskiasteen oppilaitosta. Aikataulun mukaan julkisia varoja olisi pitänyt ottaa käyttöön vuoteen 1997 mennessä 66 810 miljoonaa ecua. 1. Miten työt fyysisessä kohteessa ovat edistyneet? 2. Montako keskiasteen oppilaitosta on rakennettu ja montako on rakenteilla? 3. Onko tapahtunut viivästyksiä, missä kohdin ja mitkä ovat niiden tärkeimmät syyt? 4. Onko yhteisön tukikehyksen tarkistamisen aikana tapahtunut muutoksia? Kuinka suurta osuutta talousarviosta ne koskevat? 5. Minkä verran varoja on otettu käyttöön 31. joulukuuta 1997 mennessä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (24. huhtikuuta 1998) Lokakuun 21 päivänä 1997 tarkistettujen rahoitustaulukoiden mukaan Attikan toimenpideohjelmaan kuuluvan toimenpidekokonaisuuden 3.1 julkiset menot vuoteen 1997 asti olivat 55,16 miljoonaa ecua. Yhteisön tukikehystä (YTK) käsittelevän seurantakomitean viimeksi pidetyssä kokouksessa 31. lokakuuta 1997 ei tehty alueellisia ohjelmia koskevia muutoksia. Töiden teknisistä yksityiskohdista, niiden edistymisestä ja mahdollisten viivästysten syistä sekä suunniteltujen keskiasteen oppilaitosten lukumäärästä komissio pyytää parlamentin jäsentä kysymään YTK:n totetuttamisesta vastaavilta Attikan alueellisilta viranomaisilta. Vuoden 1997 loppuun mennessä käytettyjen määrärahojen määrä oli 52,5 miljoonaa ecua.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1281/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Hautojen tuhoaminen Istanbulin kreikkalaisella hautausmaalla Aamunkoitteessa 30. maaliskuuta 1998 vandaalit tuhosivat 51 hautaa Tataoulan Hagios Eleftheriosin hautausmaalla Istanbulissa. Tällaisia tapauksia on sattunut jo lukemattomia kertoja, ja niiden jatkuva toistuminen osoittaa, että fanatismi, jota Turkin viranomaiset edistävät, kantaa hedelmää, ja samanaikaisesti viranomaiset eivät tee mitään suojellakseen niiden vähemmistöjen muistomerkkejä, jotka uskaltavat edelleen asua Turkin alueella. Onko komissio tietoinen asiasta ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä saadakseen Turkin ryhtymään toimenpiteisiin ja rankaisemaan kyseiseen häpeälliseen tekoon syyllistyneitä? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Papakyriazis esittämään suulliseen kysymykseen H-425/98 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla toukokuu 1998 ((Parlamentin keskustelut (toukokuu 1998). )).
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0182/98 komissiolle esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) (5. helmikuuta 1998) Aihe: Belgia ja ADR-säädöksen rikkominen Tietääkö komissio, että Belgiassa vaarallisten aineiden maantiekuljetuksissa kuljetusliikkeille asetetaan korkeiden sakkojen uhalla tiukemmat vaatimukset kuin mitä eurooppalaisessa sopimuksessa vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä maantiekuljetuksista (ADR) annetussa kehysdirektiivissä 94/55 säädetään ¨lähettäjäselvityksestä¨ (niin sanotut ADR-asiakirjat)? Onko komissio yhtä mieltä siitä, että poikkeukset ADR-sääntöihin saa tehdä vain ilmoittamalla Euroopan komissiolle ja saamalla sen hyväksyntä? Belgialta se on jäänyt tekemättä. Katsooko komissio, että Belgia rikkoo tässä asiassa yhteisön säädöksiä ja että kyseinen käytäntö on lopetettava välittömästi? Onko komissio valmis ottamaan asiassa yhteyttä Belgian viranomaisiin tämän menettelyn lopettamiseksi? Jos vastaus on myönteinen, milloin yhteys otetaan? Jos vastaus on kielteinen, miksi? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1998) Komissio vahvistaa, että vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 94/55/EY ((EYVL L 319, 12.12.1994. )) perusteella lähettäjän on vakuutettava kirjallisesti, että vaarallisia aineita saa kuljettaa maanteitse ja että aineet ovat asianomaisten säännösten mukaisia. Tämä vakuutus voidaan antaa kuljetusasiakirjassa tai erillisenä ilmoituksena. Lähettäjää koskevasta velvoitteesta säädetään neuvoston direktiivin 94/55/EY, sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/86/EY ((EYVL L 335, 24.12.1996. )),liitteessä A. Komission tiedossa ei ole, että edellä mainitun säännöksen soveltaminen olisi aiheuttanut vaikeuksia Belgiassa. Komissio on kuitenkin valmis selvittämään asiaa ja ottamaan yhteyttä Belgian viranomaisiiin. Tätä varten komissio haluaisikin saada parlamentin jäseneltä lisätietoja asiasta.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0600/98 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Siviili-ilmailun turvallisuus Komissiota pyydetään ilmoittamaan, miten paikkansapitäviä ovat asianosaisten järjestöjen esittämät huomautukset, joiden mukaan Euroopan unioni on siviili-ilmailun alalla tehtävissä sijoituksissa huonommassa asemassa kuin USA sekä ottamaan huomioon, että viimeaikaisten lento-onnettomuuksien takia kansalaiset ovat entistä enemmän huolissaan lentoturvallisuudesta. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä edellä mainitun suhteen? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamista huomautuksista eikä voi näin ollen vastata kysymyksen tähän osaan. Jos arvoisalla parlamentin jäsenellä on asiaan liittyvää aineistoa, komissio tutustuisi siihen mielellään. Komissio on käynnistänyt useita aloitteita unionin siviili-ilmailun jo ennestään korkeiden turvallisuusstandardien parantamiseksi. Arvoisan parlamentin jäsenen kannattaa tutustua erityisesti komission tiedonantoon ¨Yhteisön strategia lentoturvallisuuden parantamiseksi¨ ((SEC(96) 1083 lopullinen. )). Siinä on lisätietoja komission ehdottamista toimista.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1191/98 komissiolle esittäjä(t): Hugh McMahon (PSE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Hankkeet Tarijassa, Boliviassa Voiko komissio kertoa parlamentille, mikä on Prodizavatin suojeluksessa Tarijassa Boliviassa toteutettujen hankkeiden nykytila ja erityisesti, mikä on EU:n rahoittamien suurempien hankkeiden tämän hetkinen tila tällä alueella? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 1998) Prodizavat-ohjelman (Programa de Desarrollo Intergral en la Zona Andina y el Valle Alto de Tarija, Bolivia) talousarvio on yhteensä 18,5 miljoonaa ecua, josta yhteisön osuus on 14,16 miljoonaa ecua. Loput rahoittaa toinen osapuoli eli Tarijan alue (Prefectura de Tarija) ja edunsaajat. Rahoitussopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ohjelma käynnistyi lokakuussa 1994 eurooppalaisen teknisen avun myötä. Ohjelma päättynee lokakuussa 1998. Prodizavat-ohjelman lisäksi Tarijan alueella toteutetaan myös yhteisön elintarviketurvaohjelmaa. Yhteisö on tehnyt 80 miljoonan ecun maksusitoumukset vuosiksi 1995*1999 Bolivian elintarviketurvaa edistävien toimien tukemiseksi. Ohjelmakokonaisuudessa on kolme osaa: elintarvikkeiden saatavuuden parantaminen taloudellisesti, elintarvikkeiden saatavuuden parantaminen fyysisesti sekä elintarvikkeiden tarjonnan lisääminen. Ohjelmasta rahoitettavat toimet ja hankkeet suunnitellaan ensi sijassa paikallisviranomaisten ja -yhteisöjen pyyntöjen perusteella. Alueellisella tasolla hankkeet on keskitetty 78 maaseutukuntaan (asukkaita noin 775 000), jotka on valittu virallisen köyhyysindeksin perusteella. Ohjelmaan kuuluvien toimien yhteensovittamiseksi kunnat on ryhmitelty seitsemään alueeseen, joista yksi on Tarijassa.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0472/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja varten varattu neuvottelujakso uudella rakennerahastojen ohjelmakaudella 1999-2006 Onko komissio samaa mieltä siitä, että rakennerahastojen ohjelmien käynnistyminen viivästyi, mitä ei voida hyväksyä, vuosina 1994-1999 pelkästään sen vuoksi, että eräiden ohjelmien sekä joidenkin jäsenvaltioiden yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista sopimiseen varaama neuvottelujakso oli niin pitkä? Aikooko komissio esittää taulukon, jossa ilmoitetaan kuinka kauan on keskimäärin kulunut aikaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan luonnoksen julkaisemisen ja lopullisen sopimuksen tekemisen välillä kunkin jäsenvaltion kanssa? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ratkaistakseen tämän ongelman uudella ohjelmakaudella 1999-2006? Voisiko tähän sisältyä täytäntöönpanoa koskeva aikatavoite sekä kiinteä sovittelujärjestelmä, jos sopimukseen ei päästä kyseiseen ajankohtaan mennessä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Tarvittavien määrärahojen suuruus ja ohjelma-asiakirjaluonnosten (joista osa oli komission mielestä huonolaatuisia) suuri määrä edellyttivät lisäaikaa asetusten mukaisten laatuvaatimusten täyttämiseksi. Tämä koski erityisesti vaatimuksia, jotka koskevat tarkkoja määrällisiä tavoitteita, odotettujen vaikutusten ennakkoarviointia, ympäristöön liittyvää tietoa ja täydentävyysperiaatteen noudattamista. Koska yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen soveltamisalat ja tavoitteet ovat erilaisia, komission mielestä ei ole tarkoituksenmukaista julkaista taulukkoa, jossa esitettäisiin kunkin jäsenvaltion osalta lopullisen sopimuksen tekemiseen kulunut aika. Seuraavalla ohjelmakaudella komissio pyrkii parhaansa mukaan varmistamaan, että uusia ohjelmia koskeva toiminta alkaa mahdollisimman varhain ja että toimet toteutetaan nopeasti. Lainsäätäjä päättää kuitenkin käytettävissä olevasta rahoituksesta, jonka perusteella jäsenvaltioiden laatimien ohjelma-asiakirjojen sisältö ja niiden valmistelun aloittamispäivä määräytyvät. Edellisten ohjelmakausien aikana saadut kokemukset ovat osoittaneet, että komissio ja jäsenvaltiot pääsevät aina sopimukseen huolimatta siitä, että alkuperäiset hanke-esitykset ovat toisinaan huonolaatuisia. Osapuolet eivät ole vielä koskaan joutuneet tilanteeseen, jossa ensisijaisia kehittämistavoitteita koskevat erimielisyydet olisivat olleet niin vakavia, että niitä ei olisi pystytty ratkaisemaan. On tärkeää, että ohjelmakauden alkaessa on käytettävissä johdonmukaisia ja tasapainoisia ohjelma-asiakirjoja, joiden avulla pystytään varmistamaan yhteisön varojen tehokas käyttö. Tämän vuoksi sekä komission että jäsenvaltioiden yhteinen etu on käyttää riittävästi aikaa ja vaivaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Komission mielestä ei sen vuoksi kannata asettaa määräaikoja asiakirjojen laatimiselle ja hyväksynnälle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0122/98 komissiolle esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Eurooppalaisen yhdistyksen säännöt Komission äskettäinen pyyntö ehdotuksien tekemisestä kansainvälisten nuorisojärjestöjen edistämiseksi toi esiin, että jäsenvaltioiden rajojen yli toimivia yhdistyksiä varten tarvitaan eurooppalaisen yhdistyksen säännöt. Puhtaasti kaupallisen toiminnan ulkopuolella toimivien, toisistaan yhä riippuvaisempien järjestöjen yhteistyö jäsenvaltioiden välillä on runsasta. Tarvitaan Euroopan unionin tason oikeudellista kehystä, jolla järjestöille annetaan selkeä pelisäännöt toimintansa kehittämiseksi. Pitääkö komissio tarpeellisena ehdottaa eurooppalaisen yhdistyksen sääntöjä koskevaa oikeudellista kehystä, jolla autetaan eri jäsenmaiden kansalaisia, järjestöjä ja muita yksiköitä kehittämään yhteistyötään niiden toimintaa säätelemällä? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että helpottaakseen yhteistyötä sellaisten järjestöjen välillä, jotka haluavat toimia Euroopan tasolla voittoa tuottamattoman elimen puitteissa, komissio on jo antanut neuvostolle asetusluonnoksen eurooppalaisen yhdistyksen perussäännöksi ((EYVL C 99, 21.4.1992. )). Vuonna 1992 esitettyä luonnosta muutettiin vuonna 1993 ((EYVL C 236, 31.8.1993. )) parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean lausuntojen mukaisesti, mutta neuvosto ei ole vielä hyväksynyt sitä.