KIRJALLINEN KYSYMYS E-0519/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(25. helmikuuta 2002)

Aihe: Kurdin kielen käytön ja kurdikansanedustajien valitsemisen järjestelmällisen vastustamisen jatkaminen Turkissa

1. Onko komissio tietoinen siitä, että vaikka Turkin tasavalta antoi muuttaessaan perustuslakiaan vuoden 2001 lopussa sellaisen kuvan, että kurdin kielen, joka on maan kaakkoisosan

väestön valtakieli, avoin käyttö olisi vastedes sallittua, kyseisellä kielellä annettava opetus torjutaan järjestelmällisesti ja vaikuttaa siltä, että kurssien järjestämistä valinnaisella kielellä pyytäneet kymmenet tuhannet opiskelijat sekä myös heidän perheensä voidaan eristää tai pidättää rangaistukseksi kyseisen toiveen esittämisestä?

2. Onko komissio tietoinen myös siitä, että samaisen kaakkoiskolkan vahvaa puoluetta, kansan demokraattista puoluetta (HADEP), joka on alueen kaupunkien ja kylien johdossa ja joka mielipidetiedustelujen mukaan ylittäisi nyt myös kansallisen 10 prosentin äänikynnyksen, uhkaa toimintakielto, jotta estettäisiin se, että Turkin parlamenttiin voitaisiin vihdoin valita täysivaltaisia kurdien edustajia?

3. Jakaako komissio huoleni siitä, että torjumalla järjestelmällisesti kurdin kielen käytön hallinnossa, opetuksessa ja tiedotusvälineissä samoin kuin kansallisesta parlamentista sellaiset kansanedustajat, jotka vaativat tasa-arvoisia oikeuksia suurelle kurdinkieliselle enemmistölle, Turkin valtio antaa edelleen vaikutelman, että se haluaa kyllä pitää jatkossakin hallussaan maan kaakkoisosan alueet, mutta ei ole lainkaan kiinnostunut siellä asuvien miljoonien ihmisten elinoloista, hyvinvoinnista ja vapauksista, mikä edistää ihmisten poismuuttoa kyseiseltä alueelta ja mikä saa monet etsimään ongelmiensa ratkaisua laittomasta maahanmuutosta EU:n jäsenvaltioihin?

4. Näkeekö komissio minkäänlaisia merkkejä siitä, että Turkissa nyt vallassa olevat tahot olisivat lähitulevaisuudessa valmiit toteuttamaan tasa-arvoistamisen, joka olisi verrattavissa useissa muissa monikielisissä valtioissa, kuten Espanjassa, Belgiassa ja EU:n ansiosta myös jo jonkin aikaa Makedoniassakin, käytössä olevaan malliin, minkä jälkeen kurdiväestönosalla ei enää olisi syytä tuntea olevansa heikommassa asemassa ja lähteä pois Turkista?

5. Onko komissio valmis keskeyttämään kaiken Turkille annettavan liittymistä edeltävän tuen ja muut taloudellisen avun muodot luonnonkatastrofien yhteydessä annettavaa hätäapua lukuun ottamatta sekä lopettamaan kaikki Turkin liittymistä Euroopan unioniin koskevat valmistelut niin kauan kuin kurdien ja turkkilaisten kielellistä ja kulttuurista tasa-arvoa ei ole toteutettu ja demokratiaa rajoitetaan vakavasti kieltämällä parlamentaarinen edustusoikeus väkivallattomilta demokraattisilta puolueilta, jotka nauttivat laajaa kannatusta äänestäjien keskuudessa?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(12. huhtikuuta 2002)

Komissio on tietoinen kaakkoisosan tilanteesta, kielikysymyksestä ja Turkin hallituksen vastauksesta opiskelijoiden esittämään vetoomukseen.

Parlamentin tavoin komissio valvoo tarkkaan kansan demokraattista puoluetta vastaan (HADEP) perustuslakituomioistuimessa vireillä olevan oikeudenkäynnin kehitystä. Maaliskuun 1. päivänä 2002 HADEP esitti puolustuksensa perustuslakituomioistuimessa. Pian tämän jälkeen yleinen syyttäjä pyysi tuomioistuinta hylkäämään syytteen HADEPia vastaan, koska HADEPin yhteydestä Kurdistanin työväenpuolueeseen (PKK) ei ollut riittävästi todisteita. Oikeudenkäyntiä jatketaan suljetuin ovin, ja päätös saatetaan antaa piakkoin.

Kaakkoisosan tilanteen kohdalla hätätilaa laajennettiin edelleen maaliskuussa 2002 Diyarbakirin, Hakkarin, Sirnakin ja Tuncelin neljässä maakunnassa. YK:n laittomia, ilman oikeudenkäyntiä täytäntöönpantuja ja mielivaltaisia teloituksia käsittelevä erityisraportoija on suositellut voimakkaasti Turkin hallitukselle, että se harkitsisi hätätilan lievittämistä maan kaikissa maakunnissa(1). Kansallisen turvallisuusneuvoston aloittama itä- ja kaakkoisosan toimintasuunnitelma, jota ei kuitenkaan ole vielä julkaistu, on pantu toimeen pääministerin suostumuksella. Suunnitelman sanotaan sisältävän julkiseen hallintoon, talouteen, terveyteen ja koulutukseen liittyviä toimenpiteitä. Komissio on toistuvasti pyytänyt Turkin viranomaisilta suunnitelmaa koskevia tietoja. Unioni on hyväksynyt kaakkoisosaa koskevan hankkeen (47 miljoonaa euroa) edistääkseen edelleen sen taloudellista kehitystä ja parantaakseen näillä alueilla asuvien henkilöiden työllisyyttä.

Komissio katsoo, että Turkin hallituksen tulisi varmistaa kulttuurien moninaisuus ja taata kulttuuriset oikeudet kaikille kansalaisille heidän alkuperästään riippumatta. Oikeudelliset säädökset, joilla estetään näiden oikeuksien käyttöä, tulisi poistaa myös koulutuksen alalla. Tämä on keskipitkän aikavälin ensisijainen tavoite, joka on tunnustettu Turkin liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa(2).

Komissio katsoo, että taloudellinen yhteistyö voi helpottaa tarvittavien muutosten edistämistä Turkissa ja rohkaista Turkkia noudattamaan Kööpenhaminan arviointiperusteita. Tässä suhteessa tulisi kiinnittää erityistä huomiota hankkeisiin, jotka liittyvät Kööpenhaminan poliittisten arviointiperusteiden täyttämiseen ihmisoikeuksien alalla. Turkki on kansanvallan ja ihmisoikeuksien suojelua koskevan eurooppalaisen aloitteen vuoden 20022004 ohjelman kohdemaa.

(1) YK:n asiakirja E/CN.4/2002/74/Add. 1, 18. joulukuuta 2001.

(2) EYVL L 85, 24.3.2001.