KIRJALLINEN KYSYMYS E-3043/01 esittäjä(t): Elmar Brok (PPE-DE) komissiolle. Paikkatiedon eli geoinformaation merkitys talouskehitykselle.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0185 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3043/01 esittäjä(t): Elmar Brok (PPE-DE) komissiolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Paikkatiedon eli geoinformaation merkitys talouskehitykselle 1. Miten tärkeänä komissio pitää paikkatietoa talouden kehittymisen kannalta? 2. Miten komissio edistää paikkatiedon käyttöä, erityisesti sen keräämistä ja hyödyntämistä? 3. Pitääkö komissio paikkatietoa kansallisena asiana, vai katsooko se, että paikkatiedolla on Euroopan laajuista merkitystä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2002) 1. Paikkatiedolla on huomattavaa taloudellista potentiaalia. Paikkatietoon liittyvillä tuotteilla ja palveluilla on jo kehittyneet markkinat, ja paikkatiedon merkitys vain lisääntyy matkaviestinnän yleistyessä. Sillä on esimerkiksi keskeinen asema paikantamiseen perustuvissa palveluissa, joista saattaa muodostua eräs langattoman Internetin avaintekijöistä. Laadukkaan paikkatiedon saatavuus vaikuttaa myös muihin aloihin, kuten liikenteeseen ja maatalouteen. Paikkatiedon merkitys on lisääntymässä myös yhteisön politiikkojen määrittelyssä, täytäntöönpanossa, valvonnassa ja arvioinnissa, kuten esimerkiksi katastrofisuunnittelussa ja ympäristöalalla. Itse asiassa paikkatiedon saatavuuden voidaan katsoa olevan edellytys kestävälle kehitykselle. 2. Komissio pyrkii vahvistamaan rakenteita paikkatiedon ja siihen perustuvien sovellusten luomista ja käyttöä varten eri alueilla. Komissio suunnittelee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ESDI-tietokantaa (European Spatial Data Infrastructure, Euroopan aluekohtaisen tiedon infrastruktuuri), joka johtaisi lopulta yleiseurooppalaisen yhteentoimivan digitaalikartaston syntyyn. Paikkatieto on myös yksi alueista, joita käsitellään julkisen sektorin tiedon hyödyntämistä koskevissa komission yleisissä periaatteissa. Komissio antoi 23. lokakuuta 2001 julkisen sektorin tiedon hyödyntämisestä tiedonannon(1), jossa esitetään asiaa koskevat yleiset periaatteet. Rahoitusta paikkatietoa koskeviin hankkeisiin myönnetään useiden yhteisön ohjelmien, kuten tutkimuksen ja teknologian kehittämisen (TTK) viidennen puiteohjelman sekä markkinasuuntautuneen eContent-ohjelman varoista. Komissio tukee parhaillaan paikkatiedon tutkimushankkeita yli 20 miljoonalla eurolla. Paikkatiedon merkitys lisääntyy yhteisön eri politiikkojen ja varsinkin yhteisön ympäristöpolitiikan uusien välineiden määrittelyssä, täytäntöönpanossa, valvonnassa ja arvioinnissa(2). Tällä perusteella on erittäin tärkeää kehittää eurooppalaista paikkatiedon tietokantaa, jotta saataisiin estettyä työn päällekkäisyys ja paikkatiedon yhteensopimattomuus. 3. Vastuu paikkatiedosta jakautuu kaikille tasoille: paikalliselle, alueelliselle, kansalliselle ja EU:n tasolle. Koska paikkatietoon liittyvissä kysymyksissä on hyvin usein kyse tärkeästä rajatylittävästä eurooppalaisesta toiminnasta, Euroopan unionilla on tärkeä asema asioiden käsittelyssä. Edellä mainitut aloitteet osoittavat, kuinka komissio jo osallistuu toimintaan paikkatiedon alalla, jolla eurooppalaisuus tuo selvää lisäarvoa. Joissakin tapauksissa paikkatietoon liittyvää yhteistyötä tehdään vieläkin laajemmalti kuin Euroopan tasolla. Komissio on parhaillaan osallisena maailmanlaajuisessa GSDI-hankkeessa (Global Spatial Data Infrastructure, maailmanlaajuinen aluekohtaisen tiedon infrastruktuuri). (1) KOM(2001) 607 lopullinen. (2) Ks. esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000). Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta (EYVL C 337 E, 28.11.2000).