ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/223

(2004/C 78 E/0227)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3113/03

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe: Vietyjen määrien mittayksiköitä koskevien koodien luokittelu Euroopan komission CATS-tieto-kannassa (Clearance Audit Trail System)

Esittämääni kysymykseen P-3202/02 (1) annettuun vastaukseen oli liitetty otteita komission CATS-tietokannasta (Clearance Audit Trail System). Tähän tietokantaan merkitään jäsenvaltiolta saadut tiedot vientituista, joita maksetaan kolmansiin maihin vietäville yhteisön maataloustuotteille.

Näissä otteissa on eri tietojen joukossa vietyjen määrien mittayksiköitä, joiden koodit ovat seuraavat: 1; 10; 30; GRA; HL; Hl; hl; HST; k; K; kg; Kg; Kgs; KGS; NUM; NUMBER; P; q; ST; T; t; TON; U; UNI.

”GRA” tarkoittanee grammoja; ”k, kg, K, Kg, Kgs, KGS” tarkoittanevat kilogrammoja; ”q” tarkoittanee sataa kiloa, ”TON, T, t” tarkoittanevat tonneja; ”HL, Hl, hl” tarkoittanevat hehtolitroja, mutta mitä mittayksiköitä ovat seuraavat: ”1, 10, 30, HST, NUM, NUMBER, P, ST, U, UNI”?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(19. marraskuuta 2003)

Kirjalliseen kysymykseen P-3202/02 annettu täydentävä vastaus liittyy luetteloon kokonaistuista, joita on maksettu eri kohdemaihin viedyille tuotteille. Kokonaismäärät kattavat varainhoitovuodet 1998—2001, ja kyseisessä luettelossa mainitut mittayksikköjä koskevat yksityiskohdat on esitetty siten kuin jäsenvaltiot ovat ne ilmoittaneet.

Varainhoitovuoteen 2001 asti komission asetuksessa (EY) N:o 2390/1999 (2) ei määrätty standardi-koodeista, joita jäsenvaltioiden olisi käytettävä komissiolle ilmoitettavien mittayksiköiden kohdalla. Kyseisellä ajanjaksolla CATS-tietokanta (Clearance Audit Trail System) sisältää näin ollen jäsenvaltioiden omissa tietokonejärjestelmissään käyttämät mittayksiköt ja niille kansallisella tasolla annetun merkityksen kunakin varainhoitovuonna.

Jäsenvaltioiden käyttämien lukuisten erilaisten yhdenmukaistamattomien koodien vuoksi komissio otti käyttöön mittayksikköjä koskevat standardikoodit, kun se saattoi asetuksen (EY) N:o 2390/1999 ajan tasalle varainhoitovuonna 2002. Varainhoitovuodesta 2002 lähtien komissio edellyttää seuraavien standardikoodien käyttöä:

Merkki Merkitys K kilogramma L litra P kappale

(1) EUVL C 137 E, 12.6.2003, s. 172.

(2) Komission asetus (EY) N:o 2390/1999, annettu 25 päivänä lokakuuta 1999, asetuksen (EY) N:o 1663/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä niiden tilitietojen muodosta ja sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on pidettävä komission saatavilla EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä varten (EYVL L 295, 16.11.1999).
—

Vaikka 27. marraskuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/618/Euratom (1) on sisällytetty Italian lainsäädäntöön 17. maaliskuuta 1995 annetun asetuksen 230 luvussa X (”säteilyvaaratilanteet”), täytäntöönpanoasetuksia ei ole vieläkään annettu seuraavista asioista: a) pysyvä tiedotuskomitea, jonka tehtävänä on valmistella ennaltavarautumista koskevia tietoja ja osoittaa asianmukaiset tiedotusvälineet näiden tietojen levittämiseksi (133 artikla), b) päätös viranomaisista ja tahoista, joiden tehtävänä on levittää ennaltavarautumista koskevia tietoja (134 artikla), c) tapaukset, joissa on pantava täytäntöön hätäsuunnitelmia radioaktiivisen materiaalin kuljettamiseksi, ja näitä suunnitelmia koskevat ohjeet (125 artikla).
—

Venezuelan poliittinen kriisi on vienyt maan vakavaan taloudelliseen ja sosiaaliseen kriisiin. Kaksi kuukautta kestäneen yleislakon lisäksi tuonti on ollut pysähdyksissä yli 130 päivää, ja Venezuela on monien tuotteiden osalta riippuvainen tuonnista. Hallitus on käyttänyt vaihtokurssien valvontaa poliittisena aseena kaikkien lakkoon osallistuneiden rankaisemiseksi.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/478

(2004/C 88 E/0491)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3977/03

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(5. tammikuuta 2004)

Aihe: Välitystehtävä Nepalissa

Nepalin sisällissota on pahentunut huomattavasti viime vuosina. Joidenkin valtioista riippumattomien järjestöjen, joista toisten kotipaikka on Nepalissa ja toisten Euroopassa, edustajat vierailivat äskettäin Euroopan parlamentissa ja ilmaisivat huolestuneisuutensa tästä asiasta.

Huolenaiheiden joukossa korostui sodan kauhea vaikutus niihin alaikäisiin, joiden on pakko osallistua sissien toimintaan, ja niihin, jotka eivät osallistu siihen, mutta joiden epäillään osallistuvan ja joita viranomaiset sitten kohtelevat sen mukaisesti.

Eikö komissio katso, että Euroopan unionilla voisi olla hyödyllinen välitystehtävä tässä selkkauksessa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(9. helmikuuta 2004)

Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että väkivalta Nepalissa on suuri huolenaihe. Maolaississit keskeyttivät aselevon ja rauhanneuvottelut 27. elokuuta 2003, mikä on synnyttänyt uuden epävakauden aallon, käynnistänyt sissisodan kaupungeissa ja vaatinut lukuisia uhreja.

Komission tärkein yhteistyötavoite on köyhyyden vähentäminen, mutta se on osoittanut varoja myös konfliktin vaikutusten lieventämiseen. Komissio esitti 18. joulukuuta 2003 uuden maakohtaisen strategia-asiakirjan, jossa kiinnitetään erityistä huomiota köyhyyden vähentämiseen, hyvään hallintoon ja demokratian vakiinnuttamiseen etenkin maan keski- ja länsiosissa parantamalla paikallisten maanviljelijöiden elinoloja ja vähentämällä maolaississien vaikutusvaltaa. Komissio osallistuu aktiivisesti myös konfliktia lieventävään toimintaan tiedotusvälineiden, kansalaisyhteiskunnan ja paikallisyhteisöjen kanssa.

Unionin toiminnan toinen keskeinen painopiste Nepalissa ovat ihmisoikeudet. Konfliktin seurauksena ihmisoikeustilanne pahenee huolestuttavasti. Komissio on sitoutunut demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevassa eurooppalaisessa aloitteessa lisäämään tukeaan hankkeille, joiden tavoitteena on ihmisoikeuksien — myös lasten ja nuorten oikeuksien — edistäminen Nepalissa. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta aloitteesta tuetaan erityisesti ihmisoikeuskomissiota, ja Nepalissa käynnistettiin pienhankeohjelma vuonna 2003. Unioni on lisäksi sitoutunut tarkkailemaan vaaleja, jos ja kun ne jossain vaiheessa järjestetään.

Komission mielestä konfliktia ei voida ratkaista sotilaallisin keinoin, joten on äärimmäisen tärkeää, että uusi tulitauko saadaan julistettua. Tällä hetkellä ulkoiseen välitystehtävään ei näytä kuitenkaan olevan mahdollisuuksia. Vaikka valtiossa on ajauduttu perustuslailliseen kriisiin ja poliittiseen pattitilanteeseen, Nepalin viranomaiset eivät ole pyytäneet ulkoisen välittäjän apua. Komissio keskittyy tällä hetkellä avustamaan luottamusta lisäävissä toimissa, jotta paikallisten poliittisten voimien luottamus palautuu riittävälle tasolle ja jotta edistetään kansalaisyhteiskunnan osallistumista rauhanprosessiin.
1.

Tämä kirjallinen kysymys käsittelee turvapaikkamenettelyjen uudistamista koskevaa hanketta (Reform of Asylum), joka rahoitetaan Kroatian vuoden 2001 Cards-ohjelmasta. Hankkeen tavoitteena on lujittaa Kroatiassa turvapaikkakysymyksistä vastaavien, lähinnä sisäasiainministeriön viranomaisten hallinnollisia valmiuksia. Pyrkimyksenä on parantaa pakolaisaseman määrittelyä ja saada päätökset vastaamaan kansainvälisiä normeja. Hankkeen ensimmäinen osa on turvapaikkakysymyksiin liittyviä toimintavalmiuksia ja instituutioiden kehittämistä koskeva kummitoimintaohjelma (twinning). Hankkeen toinen osa koskee Kroatiaan tarvittavaa turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskusta, joka tarjoaa asianmukaisen majoituksen turvapaikkahakemuksen käsittelyä odottaville hakijoille. Tarkoitukseen aiotun kohteen kunnostamiseen on varattu varoja yhteensä 700 000 euroa (rakennustyöt). Tämän lisäksi opetusmateriaalia ja tieto- ja palvelukeskuksen tarvikkeita (varusteet) varten on ennakoitu 300 000 euroa. Hankkeen tähän osaan liittyvä hankintamenettely on parhaillaan käynnissä. Muutettaessa ”Trstenik-kompleksi” turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukseksi toteutetaan ensimmäisessä vaiheessa seuraavat toimet: — alueen suoja-aita sisäaita mukaan luettuna, joka erottaa ensivaiheen myöhemmästä toisesta vaiheesta — ulkovalaistus — neljän rakennuksen (kaikkiaan kahdeksan rakennusta) sisustus hallinto-, lääkintä- ja majoitustarkoituk-siin, mukaan luettuina varusteet — ravintola ja keittiö — lämpökeskus — liityntätie — ensimmäisen vaiheen infrastruktuurin asennus (ulkoinen vedenottojärjestelmä, viemäröintijärjestelmä mukaan luettuna bioregeneraattori, ulkolämpöjohto, ulkoinen sähkönjakelujärjestelmä mukaan luettuna muuntaja-asema, ulkoiset puhelinasennukset jne.) sekä valmistelut toisen vaiheen asennuksia varten. Alue ei ole ollut käytössä vähään aikaan. Turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukseksi ensimmäisessä vaiheessa muutettavien Trstenik-kompleksin rakennusten nettopinta-ala on 2 500 neliömetriä. Trstenik sijaitsee sorakuopan vieressä Otok Nartskin ja Novaki Nartskin välissä, 35 kilometriä Zagrebin keskustasta kaakkoon. Hankkeeseen käytetään yksinomaan yhteisön varoja, minkäänlaisia yhteisrahoituksen muotoja ei ole tarkoitus käyttää. Hankkeella ei ole yhteyksiä Yhdistyneen kuningaskunnan kahdenvälisiin hankkeisiin. Kannattaa ehkä muistaa, että Kroatian parlamentti hyväksyi 12. kesäkuuta 2003 turvapaikkakin. Lain tosiasiallinen täytäntöönpano on lykätty 1. heinäkuuta 2004 asti eli siihen asti, kun turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus on toimintavalmis. Lain täytäntöönpanoa ja vastaanottokeskuksen toimintaa ei kuitenkaan pitäisi kytkeä toisiinsa.
5.

ja 6. Pakastettuja elintarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21. joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/108/ETY (2) mukaan kyseisissä kuluttajapakkauksiin pakatuissa elintarvikkeissa on oltava selvä merkintä ”ei saa jäädyttää uudelleen sulatuksen jälkeen”. Mitä tulee siipikarjanlihaan, tietyistä siipikarjan kaupan pitämisen vaatimuksista 26. kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1906/90 (3) säädetään, että siipikarjanliha, joka myydään ”tuoreena”, ”jäädytettynä” tai ”pakastettuna” esille pantuna, on pitänyt sitä ennen säilyttää koko ajan vastaavassa tilassa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/613

(2004/C 78 E/0647)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3621/03

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe: Clophen Kreikan eri alueilla tuotettavissa elintarvikkeissa

Ateenan yliopiston ja Demokritos-tutkimuskeskuksen tekemän tutkimuksen tulosten julkistamisesta ilmenee, että Kreikan eri alueilla kuten Kozanissa ja Aspropirgosissa tuotetussa maidossa on tavattu clophenia.

Ottaen huomioon, kuinka vaarallista on, että elintarvikkeet sisältävät clophenia, ja että näillä alueilla on teollisuutta ja aikaisemminkin on todettu clophenvuoto, kysyn komissiolta:

1. Ovatko toimivaltaiset viranomaiset suorittaneet asiaa koskevan tarkastuksen edellä mainituilla alueilla?

2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tarkastaakseen, onko mainituilla alueilla tuotettavissa elintarvikkeissa clophenia?

3. Aiotaanko perustaa erityinen valvontaohjelma ja jos aiotaan, mistä lähtien sitä ryhdytään toteuttamaan? Jos clophenia tavataan elintarvikkeissa, kuluttajien terveys on vakavassa vaarassa. Mihin toimiin komissio aikoo tämän huomioon ottaen ryhtyä?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(22. tammikuuta 2004)

Komissio ei tunne päätelmiä, jotka on julkaistu Ateenan yliopiston ja Demokritos-tutkimuskeskuksen tekemästä tutkimuksesta, joka koskee polykloorattujen bifenyylien esiintymistä maidossa Kreikan eri alueilla.

Niinpä komissio ei voi tällä haavaa vastata tutkimusta koskeviin kysymyksiin.

Komissio on pyytänyt tutkimusraportin Kreikan toimivaltaisilta viranomaisilta, ja se voi antaa vastauksen arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin raportin saatuaan.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/444

(2004/C 88 E/0452)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2990/03

esittäjä(t): Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe: Benes Decrees (lokakuu 2002)

Viitaten tausta-asiakirjoihin ja asiantuntijalausuntoihin, jotka liittyvät komission lokakuussa 2002 laatimaan viralliseen lausuntoon aiheesta ”Benes Decrees”, esitän seuraavat kysymykset:

1. Mitä lähteitä käytettiin?

2. Mitkä olivat tärkeimmät huomioon otettavat näkökohdat?

3. Kävikö komission hallinto neuvotteluja aiheesta?

4. Mikäli vastaus edelliseen kysymykseen on myönteinen, kenen kanssa?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(24. lokukuuta 2003)

Komission Benes-asetuksista laatima 14. lokakuuta 2002 päivätty asiakirja ”The Czechoslovak presidential decrees in the light of the acquis communautaire — Summary Findings of the Commission Services” on toimitettu parlamentin ja kansalaisten saataville. Yksi kopio asiakirjasta lähetetään nyt myös suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.

1. Asian kannalta merkityksellisen Tšekkoslovakian primaarilainsäädännön, Eurooppa- ja kansainvälisen oikeuden lisäksi tärkeimpiä lähteitä olivat tšekkiläisten tuomioistuinten, erityisesti perustuslakituomioistuimen ja korkeimman oikeuden, asiaa koskevat päätökset sekä erilaiset muut Tšekin viranomaisten toimittamat asiakirjat. Kaikki nämä lähteet on lueteltu edellä mainitun 14. lokakuuta 2002 päivätyn asiakirjan liitteissä 1 — 3. Lisäksi komissio pyysi lukuisia lausuntoja oikeudellisilta asiantuntijoilta, sekä omalta oikeudelliselta yksiköltään että riippumattomilta asiantuntijoilta.

2. Tärkeimmät näkökohdat on esitetty edellä mainitussa 14. lokakuuta 2002 päivätyssä asiakirjassa. Asiakirjassa pyrittiin vastaamaan ensisijaisesti kysymykseen, muodostivatko kyseiset asetukset yhteisön säännöstön nojalla esteen Tšekin tasavallan liittymiselle unioniin. Komission tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että näin ei ole.
2.

Kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön näkökykyä koskevat vaatimukset, jotka vastaavat edellä mainitun direktiivin mukaisia vähimmäisvaatimuksia. Komissio on ilmoittanut parlamentin jäsenelle vastauksissaan hänen edellisiin asiaa koskeviin kysymyksiinsä E-1231/03 (2), E-2568/03 (3) ja E-2569/03 (4), että vuonna 2003 on perustettu erityinen näkökykyä käsittelevä työryhmä, jonka tarkoituksena on tutkia eri jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja nykyistä tilannetta vuoden 2004 aikana. Komissio julkaisee tutkimuksen tulokset heti, kun ne ovat saatavilla.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/493

(2004/C 84 E/0570)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2496/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(25. heinäkuuta 2003)

Aihe: Maailman vaihtotasepoikkeama

Voiko komissio arvioida viime vuodelta ja tältä vuodelta, miten suuri on maailman vaihtotasepoikkeama euroina ja bkt-osuutena? Voiko komissio kertoa poikkeaman syyt ja ilmoittaa, katsooko se syynä olevan eräiden tai kaikkien jäsenvaltioiden kirjaamattomat valuuttatulot? Jos näin on, missä laajuudessa kirjaamattomuutta on esiintynyt ja onko syytä uskoa, että jäsenvaltioiden välillä olisi eroja? Mitä vaikutuksia tällä kirjaamattomuudella olisi jäsenvaltioiden vaihtotaseisiin?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(3. syyskuuta 2003)

Komissio ei laadi arvioita maailman vaihtotasepoikkeaman suuruudesta. Kansainvälinen valuuttarahasto IMF on ainoa kansainvälinen organisaatio, jolla on käytettävissään riittävästi tietoa kyseisten arvioiden laatimiseen.

Maailman vaihtotasepoikkeamaa kuvaavat tuoreimmat IMF:n laskemat luvut koskevat vuotta 2001, ja loppusummaksi on saatu - 131,1 miljardia euroa. Kun käytetään Maailmanpankin arviota BKT:stä vuonna 2001 (34 748 miljardia euroa), maailman vaihtotasepoikkeaman suuruudeksi saadaan 0,38 % maailmanlaajuisesta BKT:stä. Poikkeama oli kaudella 1995—2001 keskimäärin -49,4 miljardia euroa, ja luku oli negatiivinen koko kaudella 1995—2001, lukuun ottamatta vuotta 1997.

Lähdetietona jäsenvaltioiden osuudesta tähän maailmanlaajuisesti epäsymmetriseen tilanteeseen komissiolla (Eurostatilla) on käytettävissään ainoastaan EU:n maksutaseessa havaitun epäsymmetrian suuruutta koskevat tiedot (1). Vuonna 2001 EU:n sisäisen vaihtotaseen epäsymmetria oli 34,3 miljardia euroa (0,39 % EU:n BKT:stä). Epätasapaino oli positiivinen, mikä tarkoittaa sitä, että EU:n maksutaseessa ilmoitetut velat ovat suuremmat kuin ilmoitetut saamiset. Vuotta 2002 koskevat alustavat tiedot viittaavat 31,4 miljardin euron poikkeamaan. Tämä positiivinen epätasapaino oli EU:n sisäiselle vaihtotaseelle tyypillinen rakenteellinen piirre kaudella 1995—2001. Tuona aikana EU:n sisäisen vaihtotaseen poikkeama oli keskimäärin 42,5 miljardin euron verran positiivinen.

Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön lähetetään kaksi liitettä, jotka sisältävät lisätietoja aiheesta.

(1) Lisätietoja on saatavilla vuonna 2002 ilmestyneestä Eurostatin julkaisusta Asymmetries of Current account in the intra-UE balance of payments, joka löytyy osoitteesta: (http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/ print-catalogue/EN?catalogue=Eurostat&collection=12-Working % 20papers % 20and % 20studies&product=KS-AO-02-004-_-N-EN).
2.

Parlamentin jäsenen mainitsemassa hankkeessa on kyse yhdestä jätteidenlajitteluyksiköstä ja yhdestä kompostointilaitoksesta. Hanketta on rahoitettu EAKR:sta Attikan alueellisen toimintaohjelman puitteissa. Yhteisön rahoituksen määrä kokonaisuudessaan oli 54,3 euroa, joista 33,2 miljoonaa euroa Attikan alueelliseen toimintaohjelmaan 1994—1999 ja 21,1 miljoonaa euroa Attikan alueelliseen toimintaohjelmaan vuosina 2000—2006. Laitosten kokonaiskustannukset ovat 72,4 miljoonaa euroa. Komission tämän hetkisten tietojen mukaan on tehty joitain yrityksiä käynnistää laitosten toiminta. Ongelmien ja paikalla tapahtuneen onnettomuuden takia laitokset eivät ole tällä hetkellä toiminnassa. Vastuulliset viranomaiset eivät ole vielä antaneet riittävän tyhjentävää selvitystä tilanteesta. Komissio seuraa tilannetta ja voi tarvittaessa vaatia rakentamista varten annetun yhteisön rahoituksen palauttamista. Komissiolla ei ole tietoa paikan ympäristövaatimusten täyttymisestä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/441

(2004/C 78 E/0463)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2903/03

esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) komissiolle

(1. lokakuuta 2003)

Aihe: Yhteistyösopimusten keskeyttäminen ja yhteistyösopimusten allekirjoittamisten lykkääminen

Neuvosto ilmoittaa 13. helmikuuta 2003 antamassa vastauksessaan kysymykseeni E-0520/03 (1) naisten oikeuksista Pakistanissa, että ”tähän mennessä yhdenkään ihmisoikeuksia koskevan ’olennainen osa’ -lausekkeen sisältävän sopimuksen soveltamista ei ole keskeytetty”.

Kuitenkin silloin, kun EU on katsonut, että kumppanivaltio on rikkonut sopimuksen olennaisia osia, on sopimuksen tiettyjen määräysten soveltaminen keskeytetty. Tällainen tapaus oli esimerkiksi Cotonoun sopimuksen rahoitusmääräykset Zimbabwen (2002), Komorien (2000), Norsunluurannikon (2000), Fidzin (2000), Haitin (2000) ja Liberian osalta (2001). Miten nämä kuusi valtioita rikkoivat sopimuksen olennaisia osia?

Yhteistyösopimusten allekirjoittamista on ihmisoikeuksia koskevien huolenaiheiden takia lykätty esimerkiksi Kroatian (1995), Pakistanin (1999), Algerian (1998) ja Venäjän (1995) kanssa. Ihmisoikeudet ovat luonnollisesti laaja käsite. Mistä ihmisoikeusrikkomuksista näissä neljässä valtiossa oli kyse?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(25. marraskuuta 2003)

Komissio pitää kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin sisällytettävää ihmisoikeuksia koskevaa lauseketta erityisen tärkeänä keinona ihmisoikeuksien ja demokratian edistämiseksi. Ihmisoikeuksia koskevan lausekkeen sisältöön perustuva kokemusten vaihto kolmansien maiden kanssa tarjoaa realistisemman tavan saavuttaa lausekkeessa määritellyt tavoitteet kuin tiukkojen ehtojen asettaminen sopimuksen soveltamisen jatkamiselle. Komissio kuitenkin myöntää, että joissakin tapauksissa saatetaan tarvita myös rankaisevia toimenpiteitä, mutta niihin ryhdytään vain perusteellisen harkinnan jälkeen. Jos sellaisiin joudutaan asianomaisessa maassa vallitsevan tilanteen perusteella turvautumaan, on tärkeää pohtia toimenpiteistä aiheutuvien seurausten lisäksi myös sitä, millä ehdoilla niistä voidaan jälleen luopua.

Vuodesta 1996 alkaen ihmisoikeuksia koskevan lausekkeen perusteella on joitakin kertoja esitetty vaatimus virallisen kuulemismenettelyn aloittamisesta kolmannen maan kanssa, keskeytetty yhteistyö tai sovellettu muita rangaistusseuraamuksia. Näihin kertoihin sisältyvät myös parlamentin jäsenen mainitsemat tapaukset. Asianomaisten maiden poliittinen ja demokraattinen tilanne sekä ihmisoikeustilanne arvioitiin kussakin tapauksessa perusteellisesti. Komissio on välttänyt soveltamasta minkäänlaista ”mekaanista” arviointitapaa tai ”tyyppiratkaisumallia”, joka olisi estänyt saamasta riittävän kattavaa käsitystä kunkin maan yksilöllisestä tilanteesta.

Komissio soveltaa samanlaista menettelytapaa päättäessään siitä, hidastetaanko parlamentin jäsenen mainitsemia kahdenvälisiä sopimusneuvotteluja, lykätäänkö sopimuksen allekirjoittamista vai keskeytetäänkö neuvottelut.

(1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 62.
1.

Nyt kun neljä kuukautta on kulunut Prestige-onnettomuudesta, voiko komissio ilmoittaa, mitä rahoitusvälineitä on käytetty ja mihin toimiin on ryhdytty taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vahinkojen korjaamiseksi?
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/390

(2004/C 78 E/0413)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1854/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(3. kesäkuuta 2003)

Aihe: Kreikan maanvyörymät ja rakennushankkeille aiheutuneet vahingot

Kysymyksessäni E-1141/03 (1) kysyin komissiolta, liittyvätkö Kreikan maanvyörymät (jotka aiheuttivat suunnattomia vahinkoja rakennushankkeille, jotka oli saatu valmiiksi vain muutamia kuukausia ennen tuhoja) Kreikkaa laajemmin koetelleisiin geologisiin mullistuksiin, jotka voivat johtua esimerkiksi voimakkaasta seismisestä toiminnasta.

Komission jäsenen Michel Barnier'n vastaus ei ollut täysin tyydyttävä, koska siinä viitattiin muiden Euroopan parlamentin jäsenten kysymyksiin annettuihin vastauksiin, mutta ei mainittu lainkaan kysymystäni kivivyöryjen yhteydestä Kreikassa ilmenevään seismiseen toimintaan. Voiko komissio vastata tähän kysymykseen ja siihen, ovatko sen yksiköt tutkineet Kaakkois-Välimeren seismistä toimintaa ennustaakseen tai päätelläkseen, onko tämä ilmiö voimistumassa?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(23. heinäkuuta 2003)

On yleisesti tiedossa, että eräät Kreikassa tapahtuneet maanvyörymät, kuten Malakasan vyörymä vuonna 1995, johtivat siihen, että Ateenan ja Pohjois-Kreikan väliset maantie- ja rautatieyhteydet katkesivat neljän päivän ajaksi. Maanvyörymäriskit otettiin tutkimuskohteeksi yhteisön 4. ja 5. tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmissa, ja niiden johdosta on rahoitettu ”luonnonuhkiksi” luokiteltavia tutkimushankkeita. Kuudennessa puiteohjelmassa maanvyöryjen tutkimuksen rahoituksen kaavaillaan jatkuvan osana ensisijaista aihealuetta ”globaalimuutos ja ekosysteemit”. Maanvyöryjen tutkimuksessa keskitytään riskien arviointiin ja lieventämiseen. Tavoitteena on yhtäältä arvioida strategioita, joiden avulla luonnonkatastrofeja vähennetään, ja toisaalta yhdistää katastrofien sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. Eräs yhteisön rahoittaman tutkimuksen tärkeimpiä tavoitteita on tutkia maanvyöryjen syntymekanismeja. Toinen tavoite on tarkkailla maanvyöryjä kaukokartoituslaitteilla ja verrata niitä lähialueen tietoihin. Lisäksi meneillään on geoteknisiä selvityksiä, joissa tutkitaan maanpinnan vajoamisen ongelmaa.

Tässä yhteydessä voidaan mainita yhteisön rahoittama Segrodi-hanke, jossa tutkittiin maanjäristysten aiheuttamaa maanvyörymistä. Vaikuttaa siltä, että voimakkaat maanjäristykset voivat aiheuttaa myös maanvyörymistä. Tällä hetkellä kuitenkaan mitkään ennusteet eivät selvästi viittaa siihen, että Kreikan maanvyörymien ja maanjäristysten yhteys olisi voimistumassa.

Tällä hetkellä on meneillään joitakin asiaan kuuluvia tutkimuksia, joita tuetaan 5. tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmaan kuuluvassa ympäristöohjelmassa. Niiden tuloksia odotetaan saatavan seuraavassa Euro—Välimeri-foorumissa, joka on suunniteltu järjestettävän vuoden 2004 lopussa.

(1) Katso sivu 360.