KIRJALLINEN KYSYMYS E-0276/00

esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle

(7. helmikuuta 2000)

Aihe: Eurostatin ostovoimapariteetti-lukujen epäluotettavuus

Wiesbadenissa sijaitseva Saksan liittotasavallan tilastokeskus on julkaissut ainakin 25 vuotta tilastosarjaa, jossa vertaillaan Saksan ja Portugalin hintoja ja jossa on ainakin viime vuosina ollut jopa kuukausittaisia tietoja (Preise, Fachserie 17, Reihe 10, Internationaler Vergleich der Preise für die Lebenshaltung, Statistiches Bundesamt, eri kuukausia).

Saksan tilastokeskuksen julkaisemien tietojen mukaan Portugalin suhteellinen hintataso on paljon korkeampi kuin Eurostatin julkaisemien tilastojen mukaan. Esimerkiksi Eurostatin mukaan vuonna 1995 Portugalin kuluttajahinnat olivat 41,4 prosenttia Saksan hintoja alhaisempia (Purchasing power parities and related economic indicators, results for 1995 and 1996, Eurostat), kun Saksan tilastokeskuksen edellä mainitussa julkaisussa vuodelta 1995 vastaava prosenttiluku oli 6,3.

Vuodesta 1998 lähtien Eurostatin julkaisemien tietojen (oletettavasti BKT-tilastoja koskevat tiedot, koska ostovoimapariteetteja ei vielä ole julkistettu) mukaan Portugalin hinnat (BKT-hinnat, koska kuluttajahintoja ei ole julkistettu) ovat edelleen huomattavasti Saksan hintoja alhaisempia, sillä Saksan tilastokeskus ottaa huomioon escudon yliarvostuksen kuluttajahinnoissa.

Katsooko komissio, että sellaisen tunnusluvun käyttö, joka tuottaa täysin erilaisia tai jopa päinvastaisia arvoja tilastoviranomaisesta riippuen on täysin oikein ja kuvastaa nykyistä käytäntöä?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(28. maaliskuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman Statistisches Bundesamtin julkaisun tilastoja ei ole laadittu samoin menetelmin eikä samaan tarkoitukseen kuin komission tilastot, jotka liittyvät ostovoimapariteettien laskemiseen.

Näiden tilastojen luvut eroavat toisistaan kolmesta syystä. Eurostatin lukuihin sisältyy koko kulutus bruttokansantuotteen (BKT) osalta eli kotitalouksien kulutusmenojen lisäksi myös valtion menot ja kiinteän pääoman bruttomuodostus. Saksalaisen julkaisun luvut sisältävät vain kulutusmenot ja niistäkin vain osan, sillä vuokrat, autot ja vakuutukset eivät sisälly laskelmiin. Kuitenkin esimerkiksi vuokrien osuus yksityistalouksien kulutusmenoista Saksassa vuonna 1995 oli 17,4 % ja Portugalissa 4,7 %, ja vuokria koskeva Portugalin hintaindeksi on 78 % alempi kuin Saksan. Samoin valtion menojen osuus BKT:sta Saksassa vuonna 1995 oli 12 % ja Portugalissa 18,1 %, ja niiden osalta Portugalin hintaindeksi on 68 % alempi kuin Saksan.

Tuotteita ja palveluja ei myöskään painoteta samalla tavalla, koska Eurostat ottaa huomioon kunkin jäsenvaltion oman kotitalouksien kulutusrakenteen (Saksassa saksalaisen, Portugalissa portugalilaisen), kun taas Wiesbadenissa sijaitseva Saksan liittotasavallan tilastokeskus käyttää kaikkien maiden tietojen analysointiin saksalaisten kotitalouksien kulutusrakennetta.

Näitä analyyseja ei myöskään tehdä samaa tarkoitusta varten. Eurostat pyrkii määrittämään ostovoimapariteetit kaikkien tutkittujen Euroopan maiden yleisen vertailun (monenväliset vertailut) mahdollistamiseksi, kun taas Saksan tilastokeskuksen tavoitteena on verrata tutkittuja maita kahdenvälisesti Saksaan. Siinä missä Eurostat laatii ja julkaisee ostovoimapariteetteja koskevat tilastonsa kansainvälisiin tarpeisiin, Statistisches Bundesamt laatii ja julkaisee tilastoja kotimaan tarpeisiin.

Metodologisten ja käyttötarkoitusta koskevien erojen vuoksi mainittujen julkaisujen sisältämiä lukuja ei voi vertailla, eivätkä saadut tutkimustulokset ole ristiriidassa keskenään vaan täydentävät toisiaan.