ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4118/00 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE), Michl Ebner (PPE-DE), Guido Bodrato (PPE-DE) ja Mario Mantovani (PPE-DE) komissiolle. Yhteisen tutkimuskeskuksen tulevaisuus.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0073 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4118/00 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE), Michl Ebner (PPE-DE), Guido Bodrato (PPE-DE) ja Mario Mantovani (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2001) Aihe: Yhteisen tutkimuskeskuksen tulevaisuus Voisivatko Euroopan komissio, ja erityisesti sen puheenjohtaja Romano Prodi ja komission jäsen Philippe Busquin näin ollen ilmoittaa, pitääkö paikkansa, että - yhteinen tutkimuskeskus on Euroopan yhteisölle erittäin hyödyllinen tieteellinen väline, jossa erilaisia eurooppalaisia koulukuntia edustavat tieteelliset näkemykset kohtaavat ja jossa käsitellään myös tutkimustuloksia, joita jäsenvaltioissa on saatu eri aloilla (ympäristö, talous ja sosiaaliasiat jne.). - aiemmin on ollut puhetta tutkimuksen uudelleenorganisoinnista ja sen nimissä toteutettavasta yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnan uudelleenorganisoinnista, johon liittyisi myös henkilökunnan määrän supistaminen 200 työntekijällä. - viime aikoina on ollut puhetta siitä, että yhteisen tutkimuskeskuksen henkilökunnan määrää supistettaisiin vielä 200 työntekijällä siitä huolimatta, että neuvosto on vuonna 1998 sopinut, että keskuksen henkilökunnan määrä pidetään 2080 työntekijässä viidennen puiteohjelman ajan, yhteisen tutkimuskeskuksen henkilökuntaa aiotaan vähentää 200 työntekijällä? Aiotaanko tutkimustoimintaa todella rationalisoida? Jos keskuksen toimintaa aiotaan rationalisoida, siirtyvätkö Pettenin ja Ispran keskukset sen seurauksena yhteisön toimivallan alaisuudesta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaan? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2001) Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) henkilöstötaulukkoa tarkistettiin viimeksi vuoden 1999 talousarvion yhteydessä. Henkilöstön määrä pidettiin ennallaan niin, että A-ura-alueen vakinaisia virkoja lisättiin 120:llä ja B- ja C-ura-alueen virkoja vähennettiin vastaavasti. Komissio aloitti painopistealueidensa tarkistamisen vuoden 2000 alussa ja hyväksyi siinä yhteydessä Peer-Group -erityisryhmän suositukset 26. heinäkuuta pidetyssä kokouksessaan. Komissio pyysi silloin YTK:sta vastaavaa komission jäsentä teettämään YTK:lla Pettenin laitoksen sulkemiseen liittyvän toteutettavuustutkimuksen ja tarkastelemaan myös vaihtoehtoa, jossa keskuksen henkilöstömäärää vähennettäisiin 200 työntekijällä supistamalla YTK:n kaikkien osastojen toimintaa. Pettenin laitoksen sulkemista koskevan toteutettavuustutkimuksen päätelmät on toimitettu komissiolle 22. tammikuuta 2001 annetun ilmoituksen(1) muodossa. Tutkimuksen päätelmissä puolletaan Pettenin laitoksen säilyttämistä ja sen toimintojen keskittämistä erityisesti ydinalan tutkimuksessa. Tällöin YTK:ssa jouduttaisiin toteuttamaan työtehtävien uudelleenjärjestelyjä ja lopettamaan kaikkiaan 40 virkaa. Myös muiden YTK:n palvelujen osalta suoritettiin tarkastus, jonka päätelmät annetaan maaliskuun lopussa 2001. YTK:ta koskevaa yhteisön toimivaltaa ei aiota siirtää jäsenvaltioille. (1) KOM(2001) 125.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3476/00 esittäjä(t): Mario Mastella (PPE-DE) komissiolle. Hedelmä- ja vihannesalan uudistus.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3476/00 esittäjä(t): Mario Mastella (PPE-DE) komissiolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Hedelmä- ja vihannesalan uudistus Komissio ehdotti tämän vuoden heinäkuussa hedelmä- ja vihannessektorin uudistusta, joka vaikeuttaisi huomattavasti tämän alan toimintaa ja olisi erityisen haitallinen Italian tuotannolle. Uudistuksessa ehdotetaan hedelmä- ja vihannesalan tuottajille sekä niiden järjestöille tarkoitettujen varojen huomattavaa supistamista. Leikkaukset koskisivat erityisesti toimintasuunnitelmia, tomaattien jalostusta, pähkinöitä ja sitrushedelmiä. Hedelmä- ja vihannesala muodostaa 23 prosenttia Italian maataloustuotannon arvosta. Uudistus on ennusteiden mukaan tarkoitus hyväksyä vuoden loppuun mennessä. Tämä on osoitus siitä, ettei Välimeren alueen tuotannon kannalta tarpeellista taloudellista tasapainotusta ole otettu huomioon. Aikooko komissio toteuttaa toimia, joiden avulla voidaan välttää hedelmä- ja vihannesalalle suunnattujen varojen näin jyrkkä supistus? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 2000) Maatalousneuvosto teki 21. marraskuuta 2000 määräenemmistöllä poliittisen päätöksen hedelmä- ja vihannesalan uudistuksesta. Uudistuksen pääseikkoja ovat tuottajaorganisaatioiden rahoitusta koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen, tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmien enimmäisrahoitusosuuden lisääminen, eri Välimeren alueen tuotteiden (erityisesti teolliseen jalostukseen tarkoitettujen tomaattien, sitrushedelmien ja persikoiden) kynnysten korottaminen sekä teolliseen jalostukseen tarkoitetuille tomaateille maksettavan tuen uudelleenarviointi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3296/00 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle. Moottoriveneajokortteja koskevien määräysten yhdenmukaistaminen.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0033 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3296/00 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Moottoriveneajokortteja koskevien määräysten yhdenmukaistaminen EU:n jäsenvaltioissa on tällä hetkellä voimassa erilaisia moottoriveneiden käyttöön liittyviä määräyksiä. Esimerkiksi Saksassa urheiluveneajokortti on pakollinen ajettaessa moottoriveneillä, joissa on vähintään 5 hevosvoiman moottori, kun taas tällaista määräystä ei ole mm. Alankomaissa, Ruotsissa ja Isossa-Britanniassa. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt välttääkseen kilpailun vääristymiä erityisesti matkailualalla? Milloin säännöt yhdenmukaistetaan Euroopan tasolla? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, että jäsenvaltioiden välillä on sen suhteen, vaaditaanko vähintään hevosvoiman potkurimoottorilla varustetun veneen ajamiseen ajokortti. Komissio ei halua aliarvioida kysymyksessä mainitun seikan vaikutuksia sisämarkkinoille, mutta katsoo, että kyseisten vaatimusten välisillä eroilla on lähinnä paikallisia ja alueellisia vaikutuksia. Näin ollen ja ottaen huomioon, että komission työohjelmassa on tällä alalla asetettu ensisijaiseksi tavoitteeksi kauppa-alusten meriturvallisuus, komissio ei aio lähiaikoina käsitellä tämäntyyppisten alusten kuljettamiseen vaadittavia ajokortteja koskevaa kysymystä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4053/00 esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) neuvostolle. Vammaisten oikeus ottaa opas- ja avustuskoira taksiin.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0052 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4053/00 esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) neuvostolle (15. tammikuuta 2001) Aihe: Vammaisten oikeus ottaa opas- ja avustuskoira taksiin Euroopan parlamentin Brysselin toimipaikassa vammaistaidenäyttelyyn osallistunut näkövammainen vieras ei saanut ottaa taksiin mukaan opaskoiraa. Hän pyysi kyytiä kuudelta eri taksilta, mutta kaikki kieltäytyivät ottamasta opaskoiraa autoon. Sokeita ja liikuntavammaisia auttavat opas- ja avustuskoirat ovat omistajalleen välttämättömiä. On ehdottoman tärkeää, että vammainen pystyy liikkumaan mahdollisimman vaivattomasti. Kaikille varattujen palvelujen käyttöä ei saa siten hankaloittaa. Onko taksinkuljettajilla oikeus Belgian lakien mukaan kieltäytyä ottamasta opas- ja avustuskoiria kyytiin? Miten neuvosto aikoo varmistaa, että vammaisilla olisi oikeus ottaa avustajakoira mukaan taksiin? Vastaus (7. toukokuuta 2001) Neuvosto ymmärtää arvoisan parlamentin jäsenen kuvaaman tilanteen, mutta sillä ei ole minkäänlaista toimivaltaa tässä asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3224/00 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Orjatyövoima Nepalissa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3224/00 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (17. lokakuuta 2000) Aihe: Orjatyövoima Nepalissa Nepalin hallitus ilmoitti tammikuussa 2000 aikovansa ratifioida ILO:n eli Kansainvälisen työjärjestön sopimuksen n:o 29, jossa kielletään pakollinen työ, ja vahvisti aikeen heinäkuussa 2000 antamassaan julistuksessa. Voiko komissio näin ollen 1. selventää, miten Nepalin hallitus aikoo varmistaa, että sen 17. heinäkuuta 2000 antamaa orjatyön kieltävää julistusta noudatetaan ja pakollista työtä koskeva ILO:n sopimus n:o 29 ratifioidaan, sekä 2. kertoa, millaisia kuntoutusohjelmia julistuksen ja eri toimien avulla vapautetuilla orjatyöläisillä on tätä nykyä käytettävissä, jotta varmistetaan, ettei heitä karkoteta maasta ja jätetä ilman minkäänlaista toimeentuloa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 2000) Nepalin perustuslain (vuodelta 1990) 20 §:ssä taataan ihmisen oikeus olla joutumatta riistetyksi. Sen mukaan ihmiskauppa, orjuus, maaorjuus tai pakkotyö on kielletty kaikissa muodoissa ja säännöksen rikkomisesta rangaistaan lain nojalla. Huomattakoon, että Nepal on jo ratifioinut neljä kahdeksasta Kansainvälisen työjärjestön (ILO) perusyleissopimuksesta. Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, orjatyövoiman käyttö lopetettiin 17. heinäkuuta 2000 tehdyllä Nepalin hallituksen päätöksellä. Nepalin hallitus on muodostanut toiminnan yhteensovittamisesta ja seurannasta keskushallinnon tasolla vastaavan keskuskomitean, jossa on yhdeksän jäsentä ja jonka johdossa on varapääministeri sekä paikallisen kehityksen ministeri, ja toiminnan yhteensovittamisesta ja seurannasta aluetasolla vastaavan komitean, jossa on yksitoista jäsentä, orjatyöstä vapautettujen henkilöiden yksilöintiä ja heidän kuntouttamistaan varten. Sekä valtion omistamasta maasta että viljelemättömästä maasta on kerätty tietoja, jotta voitaisiin helpottaa valtion virastojen tai valtiosta riippumattomien järjestöjen (kansalaisjärjestöjen) kehitysaloitteita orjatyöstä vapautettujen henkilöiden kuntouttamiseksi (koulutus, ruokaa työstä -ohjelma, valtion omistaman maan asuttaminen). Maareformista ja hallinnosta vastaavan ministeriön valtiosihteerin aloitteesta toimiva kuusijäseninen ryhmä on muodostettu, jotta hätäavun antaminen ja kuntoutus sujuisi tehokkaasti ja jotta toiminnan yhteensovittamisesta sekä käynnissä olevien toimien valvonnasta voitaisiin huolehtia. Ryhmä on jo aloittanut toimintansa. Mitä tulee pakkotyötä koskevan ILOn yleissopimuksen n:o 29 ratifiointiin Nepalin taholta, maan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että yleissopimus aiotaan saattaa parlamentin hyväksyttäväksi ensi talven istuntokaudella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2737/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Eläinten hyvinvointia koskevat WTO:n määräykset.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0006 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2737/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Eläinten hyvinvointia koskevat WTO:n määräykset Millä tavalla Euroopan unionin WTO:ssa allekirjoittamat sopimukset rajoittavat eläinten hyvinvointia, ja mihin toimiin on ryhdytty, jotta eläinten hyvinvointia Euroopan unionissa parantavat eläintenkasvattajat eivät joudu tämän tuloksena kaupallisesti huonompaan asemaan EU:n ulkopuolisiin kasvattajiin nähden? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2000) Maailman kauppajärjestö (WTO) ei estä yhteisöä suorittamasta toimenpiteitä, joiden katsotaan olevan tärkeitä eläinten hyvinvoinnin kannalta, kuten tiukkojen vaatimusten asettaminen omalla alueellaan. Yhteisössä on voimassa laaja-alainen lainsäädäntö, joka kattaa hyvin monenlaisia eläinten hyvinvointiin liittyviä asioita. Komission näkemyksen mukaan yhteisön ei pidä yksipuolisesti vaatia kolmansilta mailta yhteisön hyvinvointipohjaisten tuotantostandardien noudattamista. Yhteisön on kunnioitettava muiden maiden itsemääräämisoikeutta ja oikeutta omien kansallisten standardien asettamiseen. Yhteisö teki WTO:n maatalouskomitean viimeksi pidetyssä kokouksessa kesäkuun lopussa 2000 eläinten hyvinvointia koskevan esityksen(1). Esityksessä selvitetään yhteisön tavoitteet, eli sen varmistaminen, että kauppa ei vie pohjaa pois pyrkimyksiltämme parantaa eläinten hyvinvoinnin suojelua, sekä protektionismin välttäminen maailmankaupassa. Yhteisön esityksessä ehdotetaan useita eri tapoja käsitellä asiaa WTO:n puitteissa, eivätkä ne ole toisiaan pois sulkevia. Niitä ovat monenvälisten sopimusten kehittäminen, asianmukainen merkitseminen sekä jonkinlaisen korvauksen käyttöönotto lisäkustannusten kattamiseksi. Yhteisö uskoo, että näiden lähestymistapojen yksityiskohtainen tarkastelu WTO:ssa tekisi mahdolliseksi hoitaa eläinten hyvinvointia koskeva kysymys sopivalla tavalla WTO:n puitteissa joutumatta ristiriitaan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden kaupan vapauttamista koskevan pitkän aikavälin tavoitteen kanssa. Tuotantoeläinten suojelusta 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY(2) 8 artiklan mukaan komission on annettava neuvostolle kertomus tietyistä tuotantoeläinten suojelua koskevista säännöksistä yhteisössä ja kolmansissa maissa. Kertomukseen sisällytetään ehdotuksia siitä, miten tuotantoeläinten hyvinvointiin liittyville yhteisön periaatteille saataisiin laajempi hyväksyntä. (1) Asiak. G/AG/NG/W/19. (2) EYVL L 221, 8.8.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3584/00

esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) neuvostolle

(13. marraskuuta 2000)

Aihe: Gibraltarissa ankkurissa olevan brittiläisen HMS Tireless -ydinsukellusveneen vioittuminen

HMS Tireless -ydinsukellusvene on ollut ankkuroituna Yhdistyneen kuningaskunnan Gibraltarin laivastotukikohdassa 19. toukokuuta 2000 lähtien sen primaarijäähdytysjärjestelmässä olevan vian korjaamista varten. Ison-Britannian viranomaiset ovat antaneet ristiriitaisia lausuntoja vaurion laajuudesta, ja sen jälkeen, kun korjauksen ilmoitettiin kestävän vain kolme kuukautta, korjauksen aikataulua on siirretty kesään 2001. Kuninkaallinen laivasto on kieltänyt ydinsukellusveneiden korjaamisen Gibraltarin tyyppisissä satamissa (joka on määritelty kuuluvaksi luokkaan Z). Ydinsukellusveneitä saisi korjata ainoastaan X-luokan satamissa, joita ovat esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevat Devonport ja Faslane ja joissa on tarjolla lääkäripalvelut, evakuointisuunnitelmat ja erityiskoneita. Radioaktiivisten vuotojen hypoteettisen uhkan vuoksi Andalusian aluehallitus ja Gibraltarin alueen pormestarit ovat pyytäneet sukellusveneen siirtämistä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

Voisiko neuvosto kehottaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan viranomaisia antamaan Gibraltarin asukkaille täsmällistä, jatkuvaa ja täydellistä tietoa mahdollisista riskeistä, vaurion laajuudesta ja sen korjaamista koskevista suunnitelmista sekä takaamaan alueen veden ja ilmakehän radioaktiivisuusmäärien jatkuvan tarkkailun? Voisiko se myös siinä tapauksessa, että sukellusvene korjataan Gibraltarilla, kehottaa ottamaan käyttöön ydinonnettomuuksia ja väestön evakuointia koskevan suunnitelman, jota Gibraltarilla ei tällä hetkellä ole?

Voisiko neuvosto suosittaa rikkoutuneen sukellusveneen siirtämistä Isoon-Britanniaan, jotta se korjattaisiin erikoistuneessa ja turvallisessa paikassa?

Vastaus

(8. maaliskuuta 2001)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole saattaneet kysymystä sukellusveneen läsnäolosta Gibraltarissa neuvoston käsiteltäväksi, joten neuvosto ei voi vastata esitettyihin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3194/00 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle. Euroopan yhtenäisvaluuttaan liittyvää tietoutta edistävä kansalaisyhdistys.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0058 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3194/00 esittäjä(t): Philip Bradbourn (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 2000) Aihe: Euroopan yhtenäisvaluuttaan liittyvää tietoutta edistävä kansalaisyhdistys Voiko komissio ilmoittaa Euroopan yhtenäisvaluuttaan liittyvää tietoutta edistävän kansalaisyhdistyksen vuosittaisen osuuden Euroopan unionin talousarviosta ja miten monta yksittäistä jäsentä ryhmä käsittää tällä hetkellä jäsenvaltioittain? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2000) Euroopan yhtenäisvaluuttaan liittyvää tietoutta edistävä kansalaisyhdistys (Promeuro) sai vuoden 1998 talousarviosta 10 000 euroa (B3-306) mutta ei lainkaan rahoitusta vuosien 1999 ja 2000 talousarvioista. Promeuron mukaan siihen kuuluu noin 120 aktiivijäsentä, joista 77 maksaa jäsenmaksua (Belgiasta 21, Tanskasta 2, Saksasta 6, Espanjasta 5, Ranskasta 15, Italiasta 10, Luxemburgista 9, Itävallasta 1, Suomesta 1, Yhdistyneestä kuningaskunnasta 5 ja EU:n ulkopuolelta 2).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3513/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle. Siemeniä käsittelevä komission pysyvä työryhmä.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0066 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3513/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Siemeniä käsittelevä komission pysyvä työryhmä Komissiota pyydetään ilmoittamaan, miksei maataloustuotteiden laatua ja terveellisyyttä käsittelevän neuvoa-antavan komitean alaisuuteen asetettu siemeniä käsittelevä pysyvä työryhmä ole kokoontunut 28. huhtikuuta 1999 jälkeen. Lisäksi komissiota pyydetään ilmoittamaan, milloin se aikoo kutsua siemeniä käsittelevän pysyvän työryhmän koolle ja mitä kysymyksiä komissio aikoo tällöin ottaa esille. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2001) Komissio voi vahvistaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se valmistelee parhaillaan elintarvikkeiden turvallisuutta koskevassa valkoisessa kirjassa(1) olevan toimen 81 mukaisesti oikeusperustaa elintarvikkeiden turvallisuutta käsittelevän komitean perustamiselle. Komissio pyrkii tehostamaan kaikkien asianomaisten tahojen osallistumista elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaan yhteisön politiikkaan järkeistämällä nykyisiä neuvoa-antavia komiteoita ja niiden pysyviä ryhmiä, joihin kuuluu siemeniä käsittelevä pysyvä ryhmä. Tällaiset valmistelut ovat valitettavasti aikaa vieviä. Komissio suunnittelee myös nykyisen siemeniä käsittelevän pysyvän ryhmän koolle kutsumista helmi-maaliskuuhun 2001 mennessä. Esityslistalla ovat ennen muuta voimassa olevaan siemendirektiiviin tehtäviä muutoksia koskevat vielä ratkaisemattomat kysymykset. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3421/00 esittäjä(t): Andre Brie (GUE/NGL) neuvostolle. Sotilaskarkureiden ja aseistakieltäytyjien tilanne Kosovon sodan päättymisen jälkeen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0006 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3421/00 esittäjä(t): Andre Brie (GUE/NGL) neuvostolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Sotilaskarkureiden ja aseistakieltäytyjien tilanne Kosovon sodan päättymisen jälkeen Parlamentin 6. toukokuuta 1999 hyväksymässä yhteispäätöslauselmassa Kosovon tilanteesta(1) kehotettiin jäsenvaltioita vastaanottamaan Jugoslavian armeijan sotilaskarkureita ja aseistakieltäytyjiä ja myöntämään heille tilapäinen oleskelulupa EU:ssa. On kuitenkin huomattava, että - jäsenvaltiot kieltäytyvät edelleen myöntämästä hallitusten lupaamaa oikeudellista asemaa tuhansille sotilaskarkureille - useimmat sotilaskarkureista elävät ihmisarvoa alentavissa olosuhteissa pakolaisleireillä etenkin Unkarissa - sotilaskarkureiden valtavalle enemmistölle ei myönnetä turvapaikkaa ja monien on jopa varauduttava maastakarkotukseen. Tämän takia kysyn neuvostolta, - onko se tietoinen ongelmasta ja mitä asian hyväksi on tehty tähän mennessä - miksi ensin kehotettiin sotilaskarkuruuteen ja myöhemmin sotilaskarkureita ei päästetä maahan, heille ei myönnetä oikeudellista asemaa ja joitakin heistä uhataan maastakarkotuksella - antaako yhteisö rahallista tukea nimenomaan Unkarille, jossa suurin osa sotilaskarkureista on otettu vastaan väliaikaisesti - aikooko se käsitellä asiaa tulevissa keskusteluissa Jugoslavian uuden johdon kanssa ja millainen sen kanta on? (1) EYVL C 279, 1.10.1999, s. 411. Vastaus (24. huhtikuuta 2001) 1. Neuvosto on täysin tietoinen siitä, millaisessa tilanteessa JLT:n armeijan sotilaskarkurit ja aseistakieltäytyjät ovat olleet Kosovon konfliktin päättymisen jälkeen, ja on pannut merkille Euroopan parlamentin 6. toukokuuta 1999 antaman päätöslauselman. 2. Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, kyseinen päätöslauselma osoitettiin jäsenvaltioille, ja niiden oletetaan noudattaneen Euroopan parlamentin suosituksia, jotka koskevat niiden omaan päätäntävaltaan kuuluvia kysymyksiä. 3. Tämän vuoksi neuvosto ei ole erityisesti käsitellyt kysymystä mutta katsoo kuitenkin, että olot Belgradissa voisivat uuden hallinnon myötä kehittyä suotuisiksi jugoslavialaisten sotilaskarkureiden ja aseistakieltäytyjien tilanteen myönteisen ratkaisun kannalta. Neuvosto aikoo osaltaan toimia asian edistämiseksi. Tämän osalta neuvosto suhtautui myönteisesti JLT:n hallituksen äskettäin JLT:n parlamentille esittämään armahduslakiehdotukseen, jota voitaisiin soveltaa sotilaskarkureihin ja aseistakieltäytyjiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3481/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Rakennusvirheet toisesta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavissa tienrakennushankkeissa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3481/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (10. marraskuuta 2000) Aihe: Rakennusvirheet toisesta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavissa tienrakennushankkeissa Vastauksessaan kysymykseeni E-1912/99(1) komissio myönsi, että on olemassa laajoja ongelmia, jotka koskevat toisesta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavassa teiden rakentamisessa Kreikassa esiintyviä virheitä. Voisiko komissio kertoa: Onko sillä uudempia tietoja siitä, kuinka laajalti rakennusvirheitä esiintyy toisesta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavissa hankkeissa Kreikassa? Onko komissio tyytyväinen niihin toimiin, joita Kreikka on toteuttanut rakennusvirheiden korjaamiseksi? Jos näin ei ole, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän suurimerkityksisen asian hoitamiseksi? (1) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 2. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 2000) Parlamentin jäsentä pyydetään kiinnittämään huomiota täydentävään vastaukseen, jonka komissio antoi Alexandros Alavanosin esittämään kirjalliseen kysymykseen 2783/99(1) eräistä yhteisön tukikehyksestä rahoitetuissa rakennustöissä esiintyneistä virheistä Kreikassa vuosien 19941999 aikana. Erityisesti Pathe-moottoritiellä ja sen Ateenan ja Korintin sekä Ateenan ja Ylikin välisillä osuuksilla esiintyneiden rakennusvirheiden vuoksi yleisten töiden ministeriö ei ole voinut hyväksyä hankkeita lopullisesti. Kreikan viranomaiset ovat äskettäin ilmoittaneet komissiolle, että vastuussa olevien yritysten on ennen vuoden 2000 loppua korjattava töissä todetut rakenteelliset virheet omalla kustannuksellaan. Sen jälkeen yleisten töiden ministeriö hyväksyy hankkeet lopullisesti ja määrää sakkorangaistuksen kyseisten tieosuuksien asfalttipinnan virheiden aiheuttamista ongelmista. Yleisten töiden ministeriön aloitteesta perustetun, ongelmaa selvittävän asiantuntijakomitean suosituksesta kyseisten tieosuuksien asfalttipinnan lopullisesta korjaamisesta tehdään uusi sopimus, josta julkaistaan tarjouskilpailu vuoden 2001 alussa. (1) Katso sivu 2.