ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2119/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Henkilöllisyystarkastukset Malpensan lentokentällä.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2119/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (11. heinäkuuta 2002) Aihe: Henkilöllisyystarkastukset Malpensan lentokentällä Italian poliisi on viime päivinä ryhtynyt jälleen tekemään henkilöllisyystarkastuksia Malpensan lentokentällä myös Schengenin alueen matkustajille, lentoyhtiöiltä edellytettävien Schengenin alueen sisäisten henkilöllisyystarkastusten lisäksi. Nykyisin poliisit pysäyttävät myös Schengenin alueen matkustajat ja tarkastavat näiden henkilöllisyystodistukset maihinnousukorttien lisäksi. Voiko komissio ilmoittaa, onko tällaisesta Schengenin sopimuksen lykkäämisestä ilmoitettu Euroopan viranomaisille? António Vitorinon komission puolesta antamatäydentävä vastaus (29. tammikuuta 2003) Euroopan unionin säännöstöön sisällytetyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan sisärajat voidaan ylittää kaikkialla unionissa ilman, että henkilötarkastuksia tehdään yksinomaan sisärajan ylittämisen perusteella. Yleissopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa annetaan kuitenkin jäsenvaltioille mahdollisuus ottaa rajatarkastukset tilapäisesti uudelleen käyttöön, jos jäsenvaltion yleinen järjestys tai kansallinen turvallisuus on uhattuna. Yleissopimuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaan tarkastusten poistaminen sisärajoilta ei tarkoita sitä, etteikö jäsenvaltio voisi käyttää lainsäädäntönsä mukaista poliisitoimivaltaa koko alueellaan, siis myös lentokentillä. Italian viranomaisilta saatujen tietojen mukaan kyse ei ole yleissopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisen suojalausekkeen soveltamisesta, vaan poliisi on suorittanut tarkastuksia 2 artiklan 3 kohdan nojalla. Jos arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä tarkoitetut tarkastukset on tehty lentokentän eri osissa (kuten turvatarkastusten yhteydessä ja lähtöporteilla) turvallisuussyistä vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskujen seurauksena sen varmistamiseksi, että lennon tarkastuskortti ja henkilötodistus vastaavat toisiaan, niitä voidaan pitää yleissopimuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisina tarkastuksina.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3922/02 esittäjä(t): Anna Terrón i Cusí (PSE) komissiolle. Solidaarisuusrahaston toteuttamiskelpoisuus katastrofitilanteissa.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3922/02 esittäjä(t): Anna Terrón i Cusí (PSE) komissiolle (9. tammikuuta 2003) Aihe: Solidaarisuusrahaston toteuttamiskelpoisuus katastrofitilanteissa Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustaminen hyväksyttiin äskettäin 7. marraskuuta 2002 tehdyn toimielinten sopimuksen nojalla (neuvoston 11. marraskuuta 2002 antama asetus (EY) N:o 2012/2002(1)). Tarkoituksena on mahdollistaa yhteisön nopea, tehokas ja joustava reagointi kiireellisissä tilanteissa. Rahastoa koskevan asetuksen 2 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa vahvistetaan, että 7,5 prosenttia vuosittaisesta määrästä suunnataan alueelle, jota on koetellut poikkeuksellinen katastrofi, pääasiassa luonnonkatastrofi, jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloille ja talouden vakaudelle alueella. Onko budjettivallan käyttäjän tekemien asianmukaisten päätösten jälkeen muita ehtoja kuin tämän asetuksen lausekkeiden noudattaminen, jotta katastrofin uhrien auttamiseksi ja katastrofialueen ennalleen palauttamiseksi tarkoitetut varat voitaisiin ottaa käyttöön? Voisiko katastrofia tutkivan tutkintavaliokunnan perustaminen (Euroopan parlamentin työjärjestyksen 151 artiklan nojalla) merkitä estettä näiden tukien käyttöönotolle sen jälkeen, kun parlamentti ja neuvosto ovat virallisesti hyväksyneet solidaarisuusrahaston käytön? (1) EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 2003) Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tärkeimpänä tavoitteena on antaa poikkeuksellisen katastrofin yhteydessä välitöntä taloudellista apua väestön, alueen tai valtion normaalien elinolosuhteiden palauttamiseksi mahdollisimman nopeasti. Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta annetussa asetuksessa(1) vahvistetaan solidaarisuusrahaston toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joita komission on noudatettava sen täytäntöönpanossa. Parlamentti osallistuu Euroopan unionin solidaarisuusrahaston toimintaan siten, että komissio antaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen solidaarisuusrahaston edellisen vuoden toiminnasta 1. heinäkuuta 2003 mennessä. Kertomus sisältää erityisesti 3, 4 ja 8 artiklaan liittyvät tiedot. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3355/02 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Kielto tehdä mediayritysten kanssa julkisia hankintoja koskevia sopimuksia.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3355/02 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Kielto tehdä mediayritysten kanssa julkisia hankintoja koskevia sopimuksia Uuden lain mukaan, joka on hyväksytty äänestyksessä Kreikan parlamentissa (n:o 3021, FEK 19/0672002), on kiellettyä tehdä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden kanssa, jotka ovat varsinaisina osakkaina mediayrityksissä. Tämän lain mukaan varsinaiseksi osakkaaksi katsotaan henkilö, jonka hallinnassa on vähintään 5 prosenttia mediayrityksen koko osakepääomasta. Kun otetaan huomioon, kuinka vaikeaa on tarkastaa, niin yhteisön tasolla kuin maailmanlaajuisesti, ketkä ovat varsinaisia osakkaita, komissiolta kysytään: - Onko uusi laki yhteisön oikeuden mukainen? Missä määrin oikeudenmukaisuuden yleisiin periaatteisiin kuuluvaa tasa-arvon periaatetta loukataan kansallisten yritysten kohdalla, kun on mahdotonta tarkastaa sellaisia yrityksiä, joiden kotipaikka on muussa jäsenvaltiossa, ja niin kutsuttuja offshore-yrityksiä? - Onko jäsenvaltioilla velvollisuutta tehdä yhteistyötä vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa varsinaisen osakkaan asemaa koskevassa valvonnassa (tietojen luovuttaminen, tutkimuksen suorittaminen jne.), varsinkaan siinä tapauksessa, että niiden vastaava kansallinen lainsäädäntö ei edellytä tällaista valvontaa? - Edustaako valvonnan mahdollinen viivästyminen yhteisön yritysten kohdalla tasa-arvon periaatteen loukkaamista ja näiden yritysten syrjintää verrattuna vastaaviin kotimaisiin yrityksiin, ja missä määrin yhteisön yritysten mahdollinen sulkeminen ulkopuolelle julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekemisestä on mahdollista ja juridisesti pätevää, kun otetaan huomioon, ettei näiden kohdalla voida suorittaa kunnollista tarkastusta? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2003) Komissio on hankkinut kyseisen kreikkalaisen lakitekstin arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kirjallisen kysymyksen P-1666/02 johdosta. Komissio analysoi parhaillaan lakia. Komissio ottaa tarvittaessa yhteyttä Kreikan viranomaisiin analyysinsa täydentämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2896/02 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. Tupakan salakauppa.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2896/02 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (14. lokakuuta 2002) Aihe: Tupakan salakauppa Tupakan salakauppa lisääntyy ja samalla valtiot menettävät paljon verotuloja. Maailman terveysjärjestön tietojen mukaan tupakkateollisuus on mukana ylläpitämässä tupakan salakauppaa. Kuinka paljon laittomia savukkeita myydään vuosittain Euroopan unionissa? Mikä on salakaupan arvo? Kuinka paljon laittomia savukkeita myydään vuosittain Belgiassa? Mikä on salakaupan arvo Belgiassa? Mitä Euroopan unioni tekee rajoittaakseen salakauppaa? Mikä on komission mielestä tupakkateollisuuden rooli tupakan salakaupassa? Onko komissio yhtä mieltä Maailman terveysjärjestön kanssa siitä, että tupakkateollisuus on mukana ylläpitämässä tupakan salakauppaa? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2002) On mahdotonta tietää, kuinka paljon unionissa myydään vuosittain laittomia savukkeita. Komissio voi kuitenkin antaa jäsenvaltioiden tulliviranomaisilta saamansa tiedot siitä, kuinka paljon unioniin salakuljetettuja savukkeita on viime vuosina takavarikoitu. Niistä voi saada viitteellisen käsityksen ongelman suuruudesta, sillä jäsenvaltioiden tulliviranomaiset eivät voi havaita ja takavarikoida kaikkia alueelleen salakuljetettuja savukkeita. Samoista syistä on mahdotonta tietää, kuinka paljon laittomia savukkeita myydään vuosittain Belgiassa. Komissio voi kuitenkin antaa tiedot siitä, kuinka paljon Belgiaan salakuljetettuja savukkeita on viime vuosina takavarikoitu. Kyseiset tiedot lähetetään parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Yhteisö perusti jäsenvaltioiden kanssa vuonna 1995 savukkeita käsittelevän työryhmän, joka pyrkii vähentämään savukkeiden salakuljetusta. Nykyään työryhmään kuuluu kymmenen kokopäivätoimista virkamiestä Euroopan petostentorjuntavirastossa (OLAF) sekä virkamiehiä kaikkien jäsenvaltioiden asianomaisissa yksiköissä. Marraskuussa 2000 yhteisö ja kymmenen jäsenvaltiota panivat vireille Yhdysvaltain liittovaltion tuomioistuimessa kolmea savukkeiden valmistajaa vastaan oikeusjutun, joka koskee muun muassa savukkeiden salakuljetusta unioniin. Yhteisö on myös OLAFin kautta kehittänyt tiiviitä yhteyksiä ehdokasmaiden viranomaisiin savukkeiden salakuljetuksen torjumiseksi. Komissio ja jäsenvaltiot neuvottelevat parhaillaan Maailman terveysjärjestön puitteissa tupakoinnin torjuntaa koskevasta puiteyleissopimuksesta. Yksi yleissopimukseen sisältyvistä asioista on toimenpiteiden määrittäminen tupakkatuotteiden laittoman kaupan torjumiseksi. Tätä kysymystä on oleellisen tärkeää käsitellä myös yleisen tupakoinnin torjuntaa koskevan yleissopimuksen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3809/02 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle. Euroopan komission johtajien nimitysmenettely.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3809/02 esittäjä(t): Vitaliano Gemelli (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Euroopan komission johtajien nimitysmenettely Euroopan komissio julkaisi 30. heinäkuuta 2002 ilmoituksen KOM/122/02(1) turvallisuustoimen johtajan viran täyttämisestä. Valintamenettelyssä hyväksyttävä ehdokas voidaan valita joko toimielinten virkamiesten joukosta tai voidaan noudattaa myös muuta palvelukseenottamismenettelyä kuin kilpailumenettelyä. Voisiko komissio kertoa, miksi se on katsonut tässä tapauksessa tarpeelliseksi panna alulle henkilöstösääntöjen 29 artiklassa tarkoitetun menettelyn, ottaen huomioon että aikaisemmin A2-virkoihin on aina ensin etsitty ehdokasta toimielinten sisältä ja vasta silloin, jos sopivaa ehdokasta ei löydy, on haettu ulkopuolisia. Eikö komissio katso, että tämä päätös muodostaa ennakkotapauksen, joka vaarantaa yhteisöjen virkamiesten oikeutetut uraodotukset ja on henkilöstöresurssien terveen ja tasapainoisen hallinnoinnin velvoitteiden vastainen? (1) EYVL C 181, 30.7.2002, s. 1. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2003) 1. Henkilöstösääntöjen 29 artiklan 2 kohdassa sallitaan vapaista A1- ja A2-viroista ilmoittaminen toimielinten ulkopuolella. Komissio on ajoittain ilmoittanut vapaista viroista ulkoisesti erityisesti silloin, jos on ollut kysymys viroista, joiden hoitamiseksi vaaditaan erityispätevyyttä, ja/tai jos on haluttu kannustaa monenlaisia hakijoita hakemaan virkaa. Turvallisuustoimen johtajan virka on selvästikin hyvin erityinen virka, johon liittyy poikkeuksellisia vaatimuksia. Siksi viran hoitamiseksi edellytetään sekä erityisasiantuntemusta että siihen liittyvää kokemusta. 2. Ottaen huomioon edellä mainitut seikat komissio katsoi tässä tapauksessa tarkoituksenmukaiseksi ilmoittaa virasta sekä sisäisesti että ulkoisesti ajan säästämiseksi. Tällä päätöksellä pyrittiin myös siihen, että saataisiin mahdollisimman monta ehdokasta, joilla on erilaiset taustat ja välttämätön asiaan liittyvä pätevyys. Hakemus vastaanotettiin 39 henkilöltä, mikä komission mielestä osoittaa, että valittu strategia oli sopiva. 3. Komissio katsoo, että tämä menettely ei muodosta käytäntöä, joka vaarantaa yhteisön toimielinten virkamiesten oikeutetut uraodotukset. Menettely ei vähennä nykyisten virkamiesten mahdollisuuksia tulla valituksi tällaiseen virkaan, varsinkin kun rinnakkainen ilmoittaminen mahdollistaa sen, että virkamiehet, jotka täyttävät kyseistä virkaa koskevat vaatimukset mutta joilla ei ole riittävästi virkavuosia sisäistä hakua varten, voivat hakea virkaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3862/02 esittäjä(t): Ioannis Averoff (PPE-DE) komissiolle. Ioanninan läänin Aniliosiin rakennettavan vesivoimalan rahoittaminen.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3862/02 esittäjä(t): Ioannis Averoff (PPE-DE) komissiolle (10. tammikuuta 2003) Aihe: Ioanninan läänin Aniliosiin rakennettavan vesivoimalan rahoittaminen Lakmos Energiaki -yritykselle myönnettiin yhteisön toisen tukikehyksen, tarkemmin sanottuna alueellisen kehityksen ministeriön energia-alan toimintaohjelman kautta pienen vesivoimalan rakennushanke Ioanninan läänin Aniliosiin. Rakennustyöt keskeytettiin Ioanninan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen turvatoimenpiteenä sen jälkeen kun Aniliosin ja Metsovon kunnan asukkaat olivat vedonneet tapahtuneisiin ympäristölainsäädännön rikkomuksiin. Toimivaltainen tuomioistuin (Eirinodikeio Metsovou) ei ole vielä tehnyt asiassa lopullista päätöstä, mutta rakennushanke on jo sisällytetty yhteisön kolmanteen tukikehyksen kilpailukykyä koskevaan toimintaohjelmaan. Onko komission tiedossa millä menettelyllä (julistamismenettely tai muu menettely) hanke sisällytettiin yhteisön toiseen ja kolmanteen tukikehykseen? Mikä on hankkeen kokonaistalousarvio ja miten se on jaettu kahden tukikehyksen kesken? Mikä on yhteisön osuus, kansallinen osuus ja yksityinen osuus hankkeen talousarviosta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2003) Investointihanke, johon parlamentin jäsen viittaa, sisällytettiin Kreikkaa koskevan yhteisön tukikehyksen energia-alan toimenpideohjelmaan kaudelle 19941999. Näin voitiin toimia komission hyväksymään, energian tehokasta käyttöä koskevaan tukijärjestelmään liittyvän tarjouspyynnön perusteella. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 388 miljoonaa drakmaa, josta investoijan osuus oli 54 prosenttia, aluekehitysrahaston (EAKR:n) osuus 23 prosenttia ja valtion osuus 23 prosenttia. Rikostutkimusten aloittaminen johti siihen, että hankkeen toteuttaminen keskeytettiin. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten saamien tietojen mukaan hanke poistetaan ohjelmasta, jotta komissio voi päättää sen. Kreikka ei ole vielä pyytänyt komissiota päättämään kyseistä ohjelmaa. Kaudella 19941999 toteutettavia toimia koskevan yhteisön voimassa olevan lainsäädännön mukaan ohjelman päättämiseen tarvittavat tiedot on toimitettava komissiolle viimeistään 31. maaliskuuta 2003. Hanke-ehdotuksen tekijä on tehnyt uuden ehdotuksen vastaamalla tarjouspyyntöön, joka järjestettiin yksityisten energiainvestointien rohkaisemiseen tähtäävän, niin ikään komission hyväksymän uuden tukijärjestelmän perusteella. Uutta tukijärjestelmää osarahoitetaan Kreikalle kaudeksi 20002006 vahvistetun yhteisön tukikehyksen kilpailukykyä koskevan toimenpideohjelman varoista. Ehdotuksen kokonaiskustannukset olivat 406 134 euroa, josta 60 prosenttia voitaisiin saada investoijalta, 20 prosenttia aluekehitysrahastosta (EAKR:sta) ja 20 prosenttia valtiolta. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten saamien tietojen mukaan hanketta ei ole tähän mennessä sisällytetty kyseiseen toimenpideohjelmaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3291/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan kansalaisten viisumi Yhdysvaltoihin.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0082 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3291/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (20. marraskuuta 2002) Aihe: Kreikan kansalaisten viisumi Yhdysvaltoihin Kreikkaa lukuun ottamatta kaikkien muiden EU-maiden kansalaiset voivat matkustaa Yhdysvaltoihin ilman viisumia. Kuten neuvoston vastauksesta kysymykseeni H-0428/99(1) ilmenee, Yhdysvaltain oikeusministeri on hyväksynyt myös Kreikan osallistumisen viisumipoikkeusta koskevaan Visa Waver -kokeiluohjelmaan, jossa kaikki EU-maat Kreikkaa lukuun ottamatta ovat mukana, ja Kreikan kanssa käydään asiantuntijatasolla neuvotteluja sen tulosta mukaan kyseiseen ohjelmaan. Kun otetaan huomioon 17. marraskuuta -järjestön suhteen tapahtunut kehitys ja se, että tämän järjestön toiminta Kreikassa oli Yhdysvaltain tärkein perustelu sille, että viisumia vaadittiin EU-maista ainoastaan Kreikalta, kysyn: 1. Voiko komissio kertoa, mitä edistystä asiantuntijoiden välisissä neuvotteluissa on saavutettu? 2. Voiko komissio, edellä mainitun kehityksen taustaa vasten, vedota suoraan Yhdysvaltain viranomaisiin, jotta yhteen Euroopan unionin maahan kohdistuva syrjintä lopetettaisiin? (1) Suullinen vastaus 15.9.1999. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2002) Komissio tiedostaa, että viisumijärjestelyjen vastavuoroisuus antaa aihetta useisiin kysymyksiin, joista yhden arvoisa kysyjä tuo esille. 28. marraskuuta 2002 antamassaan ehdotuksessa asetuksen (EY) N:o 539/2001(1) muuttamisesta(2) komissio kertoo aikovansa tarkastella lähemmin viisumipolitiikan vastavuoroisuuden periaatteen merkitystä ja vaikutuksia ja ilmoittaa esittävänsä asiasta selvityksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle 30. kesäkuuta 2003 mennessä. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001. (2) KOM(2002) 679 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2964/02

esittäjä(t): James Fitzsimons (UEN) neuvostolle

(15. lokakuuta 2002)

Aihe: Metsien suojelua koskeva ohjelma

Kuten neuvosto tietää, komissio teki äskettäin Forest Focus -ohjelmaa koskevan ehdotuksen. Ohjelmalla pyritään suojelemaan Euroopan metsiä ja edistämään tietoisuutta metsien merkityksestä ihmisten elinympäristölle. Metsät kattavat 36 prosenttia Euroopan unionin maapinta-alasta. Onko neuvosto tutkinut kyseistä ehdotusta, jota Euroopan parlamentti tukee, ja voiko neuvosto taata, että myös Irlannin kaltaiset maat voivat hyötyä kyseisestä ohjelmasta?

Vastaus

(4. maaliskuuta 2003)

Kuten kysyjä toteaa, ehdotuksella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) pyritään luomaan uusi yhteisön toimintasuunnitelma metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurantaa varten yhteisön metsien suojelemiseksi.

Toimintasuunnitelma perustuu kahdella aiemmalla neuvoston asetuksella aikaansaatuihin tuloksiin. Asetukset koskevat ilmansaasteiden ja metsäpalojen metsäekosysteemeihin kohdistuvia vaikutuksia, ja niiden voimassaoloaika päättyy vuoden 2002 lopussa. Neuvosto on tietoinen asian tärkeydestä ja kiireellisyydestä, ja se on jo järjestänyt viisi työryhmäkokousta, 24. heinäkuuuta, 12. syyskuuta, 1. lokakuuta, 10. lokakuuta ja 4. marraskuuta 2002. Marraskuussa järjestetään näiden lisäksi vielä kaksi työryhmäkokousta.

Neuvosto pani 9. ja 10. joulukuuta pidetyssä istunnossaan merkille tilanneselvityksen metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurantaa yhteisössä koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksen käsittelyn viime vaiheista. Puheenjohtaja ilmaisi samassa yhteydessä tyytyväisyytensä asiassa aikaansaadusta huomattavasta edistymisestä. Hän kehotti pysyvien edustajien komiteaa jatkamaan Euroopan parlamentin lausuntoa odotettaessa työskentelyä, jotta lopulliseen sopimukseen päästäisiin mahdollisuuksien mukaan ensimmäisessä käsittelyssä tulevan Kreikan puheenjohtajakauden aikana alkuvuodesta 2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3247/02 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle. Molisen alueen maanjäristyksen seuraukset.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0075 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3247/02 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle (19. marraskuuta 2002) Aihe: Molisen alueen maanjäristyksen seuraukset Molisen alueella esiintyi 31. lokakuuta 2002 maanjäristys, jonka voimakkuus oli Mercallin asteikolla mitattuna kahdeksan. Järistyksen keskus oli Campobasson koillispuolella ja sen vaikutukset tuntuivat koko alueella. Valitettavasti maanjäristyksessä menehtyi 29 henkilöä ja satoja ihmisiä loukkaantui. Useissa kunnissa asunnoille, liikeyrityksille ja julkisille rakennuksille aiheutui suuria vahinkoja ja joissain kunnissa tuhoutui noin 80 prosenttia niiden pinta-alasta. Maanjäristyksen aiheuttamat vahingot tulevat koskettamaan tietenkin koko alueen taloutta. Monet perheet ovat jääneet vaille asuntoa ja joutuvat vastaamaan huomattavista korjauskustannuksista. Monia liikeyrityksiä ja erilaista infrastruktuuria on tuhoutunut, ja menee vuosia ennen kuin vahinkoja kärsineet kylät ovat taas ennallaan ja toimivia. Kun otetaan huomioon tämä katastrofi ja hätätila kyseisellä alueella ja paikallisväestölle aiheutuneet raskaat taloudelliset seuraukset, voisiko komissio ilmoittaa, täyttääkö Molisen alue tällä hetkellä ne edellytykset, jotka tarvitaan, jotta se voidaan lukea tavoite 1 -alueeksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 2003) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että (siirtymäkauden tukea saavaksi) tavoite 1 -alueeksi kaudella 20002006 luokiteltu Molisen alue hyötyy jo nyt samoista eduista kuin muut tavoite 1 -alueet. Siten alueen kestävää taloudellista kehittämistä edistetään toimenpideohjelmalla, jonka kokonaistalousarvio on 605 miljoonaa euroa, josta yhteisön tuen osuus 115 miljoonaa euroa. Erityisesti yksi toimenpide koskee luonnonkatastrofien vahingoittaman maatalouden tuotantokapasiteetin palauttamista ja asianmukaisen varojärjestelmän toteuttamista. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukea koskevaan lainsäädäntöön sisältyy myös mahdollisuus soveltaa osana maaseudun kehittämistä toimenpidettä, jolla pyritään edistämään kylien uudistumista ja kehittämistä sekä maaseutuperinnön säilyttämistä. Komissio on valmis tarkastelemaan kaikkia kansallisilta ja alueviranomaisilta saamiaan ehdotuksia, joilla halutaan tehdä muutoksia voimassa olevaan toimenpideohjelmaan käytettävissä olevien varojen kohdentamiseksi joko nykyisiin tai uusiin toimenpiteisiin tiettyjen maanjäristyksen aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseksi. Komissio viittaa myös Cristiana Muscardinin ja Adriana Polin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3258/02 sekä Roberta Angelillin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3434/02(1) antamaansa vastaukseen, jossa selvitetään olemassa olevia yhteisön toimenpiteitä ja niiden soveltamisedellytyksiä luonnonkatastrofien yhteydessä. (1) Katso sivu 78.