ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1940/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Satelliittiviraston perustaminen Roomaan.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0249 - 0250



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1940/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (26. kesäkuuta 2002) Aihe: Satelliittiviraston perustaminen Roomaan Italian tiedotusvälineissä ja erityisesti roomalaisissa sanomalehdissä on viime kuukausina käsitelty Galileo-ohjelmaan liittyvän, multimodaalisesta satelliittinavigoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston mahdollista sijoittamista Roomaan. Myös Rooman pormestari on useaan kertaan ottanut esille mahdollisuuden, että kyseinen virasto saatetaan sijoittaa Roomaan, ja että viraston myötä syntyisi arviolta 120 000 uutta työpaikkaa. Rooman pormestari ilmoitti äskettäin, että virastoa koskeva päätös oli tarkoitus tehdä Sevillan huippukokouksessa, mutta sitä oli kuitenkin lykätty heinäkuun alkuun. Sen sijaan 21. toukokuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 876/2002(1) annetaan ymmärtää tilanteen olevan toisenlainen. Sen mukaan seuraavien neljän vuoden ajan kyseistä ohjemaa hallinnoi Brysselissä toimiva yhteisyritys, joka muodostuu jäsenvaltioiden ja yksityisten yritysten edustajista ja että rakennus- ja käyttöönottovaiheessa vuodesta 2007 alkaen Euroopan avaruusjärjestö ottaa käyttöön satelliitit, ja niiden hallinnoinnista vastaavat Euroopan unionin valvonnassa toimivat yksityisten yritysten yhteenliittymät. Voisiko komissio näin ollen ilmoittaa, - sisältyykö Galileo-ohjelmaan multimodaalisesta satelliittinavigoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustaminen, ja jos sisältyy, niin paljonko sille on varattu varoja; - voidaanko edellä mainittu virasto sijoittaa Roomaan, ja syntyisikö sen myötä 120 000 uutta työpaikkaa; - minkälaisia kehittämishankkeita Galileo-ohjelmaan sisältyy? (1) EYVL L 138, 28.5.2002, s. 1. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2002) Galileo-yhteisyrityksen perustamisesta 21. toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 1 artiklan neljännessä kohdassa säädetään, että yrityksen kotipaikka on Bryssel. Yhteisyritys perustetaan neljäksi vuodeksi (20022005), ja sen tehtävänä on ainoastaan ohjelman kehittelyvaiheen toteuttaminen. Myöhempien vaiheiden (rakennus- ja käyttöönottovaihe) hallinnointi annetaan yhteisyrityksen toteuttaman tarjouskilpailun perusteella yksityisen yksikön tehtäväksi (konsessio). Multimodaalisesta satelliittinavigoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston mahdollisesta perustamisesta ei ole vielä tehty päätöstä. Näin ollen ei luonnollisestikaan ole tietoa myöskään sen kotipaikasta, sen käytettävissä olevista resursseista tai sen henkilöstömäärästä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1524/02 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Naudanlihan tuonti Euroopan unioniin.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1524/02 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (4. kesäkuuta 2002) Aihe: Naudanlihan tuonti Euroopan unioniin Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon naudanlihaa tuodaan vuosittain Euroopan unioniin ja mistä maista se on peräisin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2002) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1286/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Ranskalainen ajokortti.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0179 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1286/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. toukokuuta 2002) Aihe: Ranskalainen ajokortti Voisiko komissio selvittää, saako henkilö, jolla on ranskalainen ajokortti, ajaa autoa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 70 vuotta täytettyään? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 2002) Yhteisön ajokortista 29. päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/439/ETY(1) 1 artiklan 2 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden antamien ajokorttien vastavuoroisesta tunnustamisesta. Kyseisen direktiivin 1 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioilla kuitenkin säilyy toimivalta soveltaa muiden jäsenvaltioiden ajokortin haltijoihin ajokortin voimassaoloaikaa ja lääkärintarkastuksia koskevia kansallisia sääntöjä. Viimeksi mainitusta syystä ajokorttien voimassaoloaika vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja oikeuttaa esimerkiksi brittiläisen ajokortin haltijat ajamaan 70 ikävuoteen asti ilman uusimista, kun taas ranskalaiset auto- ja moottoripyöräajokortin haltijat oikeutetaan käyttämään näitä ajokortteja koko eliniän ajan. Mikäli ranskalaisen ajokortin haltija aikoo ajaa autoa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 70 vuotta täytettyään, on tehtävä erotus sen välillä, onko luvanhaltijan normaali asuinpaikka Yhdistyneessä kuningaskunnassa vai ei. Mikäli ranskalaisen ajokortin haltija ei asu pysyvästi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja ajaa siellä vain matkailijana, sovelletaan 8. marraskuuta 1968 tehtyä Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) yleissopimusta tieliikenteestä. Voimassaolevan ranskalaisen ajokortin haltija on oikeutettu ajamaan Yhdistyneen kuningaskunnan alueella myös 70 vuotta täytettyään ilman, että hänet velvoitettaisiin täyttämään lisävaatimukset (jotka koostuvat terveydentilaa koskevasta omasta ilmoituksesta ja ajoluvan uusimisesta joka kolmas vuosi auton ajokorttia varten). Mikäli ranskalaisen ajokortin haltija kuitenkin muuttaa pysyvästi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan ajokorttisääntöjä ja ranskalaisen ajokortin haltija joutuu antamaan ilmoituksen terveydentilastaan samoin kuin kuka tahansa muu brittiläisen ajokortin haltija. Ranskalaisen ajokortin haltijoita ei sinänsä estetä ajamasta autoa Yhdistyneessä kuningaskunnassa 70 vuotta täytettyään. (1) EYVL L 237, 24.8.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0961/02 esittäjä(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) komissiolle. Vammaisten syrjintä.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0961/02 esittäjä(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) komissiolle (15. huhtikuuta 2002) Aihe: Vammaisten syrjintä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaan unioni perustuu vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. Amsterdamin sopimuksen 13 artiklan mukaan unioni voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Direktiivin 2000/78/EY(1) 1 artiklassa todetaan: Tämän direktiivin tarkoituksena on luoda yleiset puitteet , vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiselle työssä ja ammatissa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteuttamiseksi jäsenvaltioissa. Edelleen 2 artiklan 2 kohdassa todetaan, että välillisenä syrjintänä pidetään sitä, että näennäisesti puolueeton säännös, peruste tai käytäntö saattaa henkilöt näiden , tietyn vamman, perusteella erityisen epäedulliseen asemaan. Mitä mieltä komissio on näin ollen 1. marraskuuta 2001 voimaan tulleesta Etelä-Tirolin osavaltion hallituksen säädöksestä, jonka mukaan vammaisilta vaaditaan jopa noin 500 euron maksu kuukaudessa työpaikasta suojatyökeskuksessa ja jopa noin 400 euron maksu kuukaudessa työpaikasta kuntoutuslaitoksessa sekä noin 2000 euron maksu paikasta vammaisten asuntolassa? Katsooko komissio, että tämä säädös asettaa vammaiset erityisen epäedulliseen asemaan ja haittaa EY:n perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamista, etenkin sosiaalisen suojelun korkean tason saavuttamista, elintason ja elämänlaadun kohottamista, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja solidaarisuutta (direktiivin 2000/78/EY johdanto-osan 11 kappale)? (1) EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 2002) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti yhteisö torjuu sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää (13 artikla). Neuvosto antoi 13 artiklan nojalla yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 direktiivin 2000/78/EY(1). Kyseisessä direktiivissä kielletään vammaisuuteen perustuva syrjintä muun muassa mahdollisuuksissa työhön myös valintaperusteissa sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Direktiivi on nyt saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta asianosaiset voivat käyttää direktiivissä heille säädettyjä oikeuksia. Jäsenvaltioilla on aikaa panna direktiivin säännökset täytäntöön 2. päivään joulukuuta 2003. Vammaisuuteen tai ikään perustuvaan syrjintään liittyvien säännösten täytäntöönpanoon voi saada kolme vuotta lisäaikaa. Ennen viimeksi mainittua määräaikaa komissio ei voi puuttua arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan syrjintään. (1) EYVL L 303, 2.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0900/02 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Federal Mogul Friction Products Ltd.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0158 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0900/02 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (5. huhtikuuta 2002) Aihe: Federal Mogul Friction Products Ltd Onko komissio tietoinen tuhansista nostetuista ja mahdollisesti nostettavista kanteista Yhdysvalloissa ja Euroopan unionissa Federal Mogul -yhtiötä vastaan asbestialtistuksen vuoksi? Tietääkö komissio, että kansainvälinen Federal Mogul pyrkii välttämään korvausten maksamista asbestialtistuskanteiden perusteella soveltamalla valikoivasti 11 lukua/hallinto niissä valtioissa, joissa kanteet on esitetty ja samalla jatkamalla kaupankäyntiä muualla? Onko tällainen laillista Euroopan unionin sisämarkkinoilla, ja ellei se ole, mitä voidaan tehdä tilanteen oikaisemiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 2002) Komissio ei ole kuullut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa yhtiötä vastaan nostetuista kanteista eikä sen suhtautumisesta mahdollisiin kanteisiin. Työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä (toinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi), 19. syyskuuta 1983 annetussa neuvoston direktiivissä 83/477/ETY(1) säädetään yhteisön tasolla, että työnantajien on ryhdyttävä tiettyihin toimenpiteisiin työntekijöiden suojelemiseksi asbestialtistukselta työssä. Direktiivissä ei kuitenkaan käsitellä asbestin aiheuttamien sairauksien korvaamista. Asbestialtistuksen korvaamista koskevien kanteiden käsittely ei kuulu komission toimivaltaan. Tämän tilanteen lainmukaisuutta pitäisi näin ollen arvioida jäsenvaltiotasolla. (1) EYVL L 263, 24.9.1983.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0546/02 esittäjä(t): Ilka Schröder (GUE/NGL) neuvostolle. Alankomaiden poliisin Vrankrijk-rakennuksessa tekemä ratsia.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0099 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0546/02 esittäjä(t): Ilka Schröder (GUE/NGL) neuvostolle (4. maaliskuuta 2002) Aihe: Alankomaiden poliisin Vrankrijk-rakennuksessa tekemä ratsia Noin 200 Amsterdamin poliisivoimien edustajaa rynnisti 17. tammikuuta 2002 puoli neljän aikoihin aamuyöstä kansainvälisesti tunnettuun Vrankrijk-rakennukseen, joka sijaitsee kaupungin keskustassa osoitteessa Spuistraat 216. Asukkaiden tietojen mukaan poliisit löivät erästä naapuria pampulla niin pahoin, että hän joutui sairaalahoitoon. Poliisit tutkivat kaikki 14 asuntoa (www.statewatch.org). Ratsiassa takavarikoitiin useita kirjoja, matkapuhelimia sekä vesipistooleita. Asukkaiden lausuntojen mukaan poliisi tutki myös asuntoja, joiden tutkimiseen sillä ei ollut kotietsintälupaa (http://www.indymedia.de/2002/01/13697.html). 1. Mitä tietoja neuvostolla on Vrankrijk-rakennuksen ratsiasta? Minkä oikeusperustan nojalla ratsia suoritettiin? 2. Mitä toimia neuvosto aikoo tulevaisuudessa toteuttaa estääkseen rakennusten tai niiden osien tutkimisen jäsenvaltioissa? 3. Onko neuvostolla omia ehdotuksia tai tietoa komission tekemistä ehdotuksista, joilla parannettaisiin EU:n kansalaisten perusoikeuksien, erityisesti kotirauhan, suojaa poliisien mielivallalta? Vastaus (25. kesäkuuta 2002) Arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenelle annetaan tiedoksi, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklassa suljetaan neuvoston toimivallan ulkopuolelle sellaiset kansalliset toimet, joilla on tarkoitus pitää yllä yleistä järjestystä jäsenvaltioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0833/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Espanjalle kulutusta vastaavaa sokerikiintiö.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0833/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (26. maaliskuuta 2002) Aihe: Espanjalle kulutusta vastaavaa sokerikiintiö Espanjalaisten maanviljelijöiden mielestä heidän maansa on ainoa suuri sokerintuottaja, jolla on kysyntää pienempi sokerikiintiö ja joka olisi myös ainoa syrjitty Itä-Eurooppaan laajentuneessa EU:ssa. Alalla arvioidaan, että nykyistä kiintiötä pitäisi lisätä vähintään 50 000 tonnia, jolloin saavutettaisiin miljoona tonnia, joka on lähempänä maan kulutuslukemaa, jonka arvioidaan olevan 1,2 miljoonaa tonnia. Mistä syystä Euroopan unioni harjoittaa tällaista Espanjaan kohdistuvaa syrjintää, jota alalla pidetään tuomittavana? Missä määrin komissio olisi valmis käsittelemään valituksia, joita alalla työskentelevät espanjalaiset maanviljelijät esittävät siksi, että he katsovat yhteisön säännösten jättävän heidät huomiotta ja syrjivän heitä epäoikeudenmukaisesti, kun toisaalta muita yhteisön suuria sokerintuottajia suositaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) Espanjan sokerikiintiöistä sovittiin liittymisneuvotteluissa sokerin keskimääräisten tuotantolukujen perusteella ja ottamalla huomioon vasta alkanut isoglukoosin tuotanto. Yleisesti ottaen Espanjan tuotanto oli tuolloin maan tarpeisiin nähden riittävää. Kiintiöjärjestelmää ei periaatteessa muuteta tuotannon ja kulutuksen kansallisen kehityksen muuttuessa. Espanjalaisia sokerijuurikkaan viljelijöitä kohdellaan siis tässä suhteessa tasapuolisesti muiden jäsenvaltioiden maataloustuottajien kanssa, eikä heitä syrjitä millään tavoin. Koska yhteisön sokerintuotanto on kokonaisuudessaan ylijäämäistä ja viennin tukemismahdollisuuksia rajoittavat Maailman kauppajärjestön (WTO) määräykset, jonkin kansallisen kiintiön suurentaminen edellyttäisi muiden kansallisten kiintiöiden pienentämistä. Kiintiöjärjestelmän viimeisimmän uudelleenjärjestelyn yhteydessä kesäkuussa 2001, jonka 19. päivänä neuvosto antoi asetuksen (EY) N:o 1260/2001 sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä(1), neuvosto ei ole pitänyt tarpeellisena aloittaa keskustelua sokerialan kiintiöiden uudelleenjakamisesta. (1) EYVL L 178, 30.6.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1206/02 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle. Sääntöjenvastaisuudet erään Euroopan työllisyysverkkoon liittyvän hankkeen esittämisessä.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1206/02 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle (26. huhtikuuta 2002) Aihe: Sääntöjenvastaisuudet erään Euroopan työllisyysverkkoon liittyvän hankkeen esittämisessä Viime vuoden joulukuussa komissio hylkäsi erään IRMA S. L. -yrityksen esittämän Euroopan työllisyysverkkoon liittyvän Zamoran kaupungin hankkeen. Zamorassa on noussut suuri kohu siitä, että kyseisessä hankkeessa oli ehdotettu tiettyjä henkilöitä kuten kauppakamarin puheenjohtajaa ja nuorten yrittäjien yhdistyksen puheenjohtajaa, palkattaviksi työntekijöiksi asianomaisten sitä tietämättä ja hyväksymättä. Hylkäsikö komissio hankkeen tästä syystä? Zamoran kaupunginhallitus katsoo, että IRMA S. L. on yksin vastuussa tapahtuneesta. Voiko komissio ilmoittaa, onko Zamoran kaupungissa muita yhteisön tukea saavia hankkeita, joita kyseinen yritys hallinnoi? Onko olemassa menettelytapasääntöjä yrityksille, jotka ovat erikoistuneet hankkeiden esittämiseen komissiolle? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (30. toukokuuta 2002) Zamoran kaupunki esitti Red Europea Para El Empleo Local -hankkeen avoimen ehdotuspyynnön VP/2001/015 perusteella. Ehdotuspyynnön aihe oli Paikallista sitoutumista työllisyyteen koskevat valmistelevat toimet (budjettikohta B5-5030). IRMA S. L. -yritystä ei tosin ollut merkitty hankkeen vetäjäksi eikä hankekumppaniksi. Komissio olettaa kuitenkin, että arvoisa parlamentin jäsen viittaa juuri tähän hankkeeseen. Valintamenettely toteutettiin siten, että kaikki avoimen ehdotuspyynnön perusteella saadut hankkeet arvioitiin samojen perusteiden mukaisesti. Perusteet on määritetty ehdotuspyynnön Hakuoppaassa (kohta VIII Hakemusten tarkastelu: valinta- ja ratkaisuperusteet, jota sovellettiin kaikkiin hakijoihin). Hakuopas on hankkeenvetäjien ainoa käytännesäännöstö. Kaikki ehdotukset arvioitiin yksityiskohtaisesti: Kaksi riippumatonta ulkopuolista arvioitsijaa luki ja arvioi kunkin hankkeen. Asiantuntijat sekä komission valintakomitea tekivät päätöksen esitetyn hakulomakkeen ja aineiston pohjalta yksimielisesti. Valituiksi tulivat näin ollen ehdotukset, jotka vastasivat parhaiten ehdotuspyynnössä ja hakuoppaassa esitettyjä perusteita. Komissio ei valinnut Zamoran kaupungin hakemusta, sillä arvioitsijat katsoivat yksimielisesti, että lopullisesti valittuihin ehdotuksiin verrattuna hakemus ei sisältönsä eikä siinä määritettyjen menetelmien vuoksi saavuttaisi levitystä ja verkostojen muodostamista koskevaa tavoitetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0903/02 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Maataloustuotteiden myynninedistäminen.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0903/02 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (5. huhtikuuta 2002) Aihe: Maataloustuotteiden myynninedistäminen Uutiskirjeessään (helmikuu 2002, fi) komissio ilmoittaa hyväksyneensä toimenpiteitä maataloustuotteiden myynnin edistämiseksi EU:n ulkopuolella vuosina 20022005. Esimerkkeinä esitetään tiettyjä tuotteita, joiden alkuperämaa on Italia, Ranska, Espanja ja Belgia. Kuinka tasapainoisesti tuetaan eri maiden tuotteita ja kuinka paljon tuetaan suomalaisten tuotteiden myynninedistämistä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista kolmansissa maissa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2702/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä joulukuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2879/2000(1) liitteenä olevaan luetteloon tuotteista, joiden osalta voidaan toteuttaa myynninedistämistoimia kolmansissa maissa, sisältyy kaikkia jäsenvaltioita koskevia aloja. Yksikään komissiolle vuonna 2001 toimitetuista ohjelmista ei ollut suomalaisen ammatillisen tai ammattien välisen järjestön esittämä. (1) EYVL L 333, 29.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0882/02 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Algerian kieltäytyminen viisumien myöntämisestä EU:n tekniselle komitealle.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0154 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0882/02 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (3. huhtikuuta 2002) Aihe: Algerian kieltäytyminen viisumien myöntämisestä EU:n tekniselle komitealle Algeria on allekirjoittanut assosiaatiosopimuksen EU:n kanssa. Sopimuksen 2 artiklassa sanotaan, että demokratian periaatteiden ja perusihmisoikeuksien kunnioittaminen on tärkeä osa tätä sopimusta. Vain joitakin viikkoja sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Algerian valtio kieltäytyi myöntämästä viisumeja EU:n tekniselle komitealle kansanvaltaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen (EIDHR) puitteissa. Komitean oli tarkoitus mennä tarkkailemaan kansalaisyhteiskunnan edustusta Algeriassa. Mitä mieltä komissio on tapahtuneesta? Aikooko komissio ehdottaa EU-assosiaatiosopimuksen kumoamista, ellei viisumeja myönnetä sopimuksen noudattamista valvoville EU:n virkamiehille? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2002) Komissio vahvistaa, että komission virkamiesvaltuuskunta ja yksi asiantuntija olivat aikeissa matkustaa Algeriaan helmikuussa 2002 eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen (EIDHR) yhteydessä. Virkamatka olisi ollut luonteeltaan tekninen, ja sen oli määrä liittyä (kyseisen aloitteen rahoittamiseen tarkoitetun) budjettikohdan B7-7 ohjelmasuunnitteluun. Suunnitteilla oli myös toinen virkamatka, joka ei koskenut ihmisoikeuksia. Koska kyse oli avustus- tai yhteistyöohjelmiin liittyvistä virkamatkoista, Algerian edustusto Euroopan yhteisöissä toivoi saavansa lisäaikaa matkojen valmistelemiseksi, mistä syystä maan Belgian-suurlähetystö ei myöntänyt viisumeita kyseisille komission virkamiehille. Komission ja Euroopan yhteisöihin akkreditoidun Algerian edustuston uusissa yhteydenotoissa selvitettiin tarkemmin demokratisaatiota ja ihmisoikeuksia koskevaan ohjelmasuunnitteluun liittyvän virkamatkan tarkoitusta, ja tämän myötä komission valtuuskunnan vierailulle sovittiin uusi ajankohta: huhtikuun 2002 jälkipuoli. Algerian viranomaiset vakuuttivat myöntävänsä pyydetyt viisumit ajoissa. Näin ollen komissio katsoo, että asia on loppuun käsitelty.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0832/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Aurinkopaneelien asentaminen uusiin taloihin.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0144 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0832/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (26. maaliskuuta 2002) Aihe: Aurinkopaneelien asentaminen uusiin taloihin Andalusian alueella Espanjassa on aurinkoenergiaa hyödyntävien laitteiden käyttöönottoon suhtauduttu melko passiivisesti. Fuengirolan kaupunginhallitus tutkii siksi mahdollisuutta muuttaa yleistä kaupunkisuunnitelmaa niin, että aurinkopaneeleiden asentaminen uusiin rakennuksiin määrätään pakolliseksi. Kaikkiin kaupungin uusiin rakennuksiin aurinkopaneelit määräävää uutta säännöstä on periaatteessa pidetty positiivisena, joten Andalusian aluehallitus on aikeissa hyväksyä sen. Katsooko komissio, että on laillista ja suotavaa edistää aurinkopaneelien asentamista uusiin rakennuksiin ja siten yrittää vähentää aurinkoenergian vastustusta uusien rakennusten rakennuttajien keskuudessa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2002) Kuten vihreässä kirjassa Energiahuoltostrategia Euroopalle(1) mainitaan, uusiutuvilla energialähteillä on suuret mahdollisuudet lisätä energiahuollon varmuutta. Komissio on asettanut tavoitteeksi kaksinkertaistaa uusiutuvien energialähteiden osuuden maailmanlaajuisessa energiankulutuksessa vuoden 1997 kuudesta prosentista kahteentoista prosenttiin vuonna 2010. Parlamentin jäsenen mainitsema aurinkoenergiatyyppi on osa yhteisön tavoitetta. Uudessa ehdotuksessa direktiiviksi rakennusten energiatehokkuudesta(2) pohditaan uusiin rakennuksiin integroitujen uusiutuvien energiamuotojen käyttöä. Direktiiviehdotuksessa tunnustetaan, että energiantarjontaan liittyvät pyrkimykset onnistuvat vain, jos niihin liittyy energiankysyntää säätelevä politiikka. Direktiivin hyväksymismenettely on viimeisessä vaiheessa. Vihreässä kirjassaan Energiahuoltostrategia Euroopalle komissio toteaa myös, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti on tarpeen mukauttaa kansallisia, alueellisia ja paikallisia säännöksiä, jotta niissä asetetaan uusiutuvat energialähteet etusijalle. Tästä syystä komissio pitää suositeltavana ja ansiokkaana sitä, että kannustetaan integroimaan aurinkoenergia rakennuksiin osana kaupunkisuunnittelua. Tämänkaltaiset toimet ovat komission uusiutuviin energialähteisiin koskevan politiikan mukaisia. Uusiutuvan energian markkinoiden ei voida odottaa kehittyvän unionin alueella ilman viranomaisten toteuttamaa keskipitkän aikavälin voluntaristista politiikkaa. Jäsenvaltioiden valitsemista yksittäisistä uusiutuvan energian sektoreista päätetään kuitenkin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, ja päätökset perustuvat erilaisiin muuttuviin tekijöihin, kuten eri energialähteiden teknisiin mahdollisuuksiin, sosioekonomisiin olosuhteisiin, kustannus-hyöty-analyysiin ja muihin tekijöihin. (1) Vihreä kirja Energiahuoltostrategia Euroopalle (KOM(2000) 769 lopullinen). (2) EYVL C 213 E, 31.7.2001.