ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0668/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Sähköautomarkkinoiden tukeminen.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0187 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0668/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (11. maaliskuuta 2002) Aihe: Sähköautomarkkinoiden tukeminen Kaupunkialueiden ympäristön kuormittumisen taustaa vasten kysyn: Voisiko komissio kertoa, mitä toimia se aikoo toteuttaa ja ehdottaa jäsenvaltioiden toteuttavan tukeakseen sähköautomarkkinoita tai sellaisten autojen markkinoita, joissa yhdistetään sähkövoima perinteisiin voimanlähteisiin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2002) Kuten valkoisessa kirjassa Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika(1) täsmennetään, kaupunkialueiden liikenne kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ennen kaikkea kansallisten ja paikallisten viranomaisten toimivaltaan. Komissio on kuitenkin tietoinen kaupunkiliikennettä ja kaupunkilaisten elämänlaatua heikentävistä tekijöistä. Komissio edistää tältä osin ennen kaikkea kyseisten alojen hyviä toimintatapoja ja tukee tutkimus-, kehitys- ja demonstrointiohjelmiensa avulla monia vaihtoehtoisia polttoaineita ja ajoneuvoja koskevia hankkeita. Komissio käynnisti lokakuussa 2000 muun muassa Civitas-aloitteen, jota varten on varattu 50 miljoonan euron määrärahat, edistääkseen puhdasta kaupunkiliikennettä koskevien integroitujen ja innovatiivisten hankkeiden toteuttamista. Näiden hankkeiden ansiosta sähköautojen käyttö saattaa laajeta merkittävästi. Lisäksi vuosina 19951999 tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen Thermie-ohjelmasta myönnettiin 25 miljoonaa euroa noin 15 hankkeelle, joissa demonstroidaan kaupunkiympäristössä puhtaita (etenkin sähkö- tai hybridi-) ajoneuvoja. Komissio pyrkii vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan strategiansa(2) mukaisesti arvioimaan, missä määrin tärkeimmät poliittiset ongelmat muun muassa riippuvuus maaöljytuotteista, toimitusvarmuus, kasvihuonekaasupäästöt ja ympäristön pilaantuminen voitaisiin ratkaista eri vaihtoehtoisten polttoaineiden avulla. Tätä varten se on käynnistänyt äskettäin polttokennoilla toimivia sähköbusseja koskevia uusia demonstrointihankkeita (muun muassa CUTE ja ECTOS), joita varten on myönnetty yli 25 miljoonaa euroa. Näiden hankkeiden avulla voidaan tutkia, kuinka kuljetusyritykset ja kunnat voivat hyödyntää kyseistä teknologiaa. Komissio edistää markkinoilla olevien puhtaiden ajoneuvojen kehittämistä asettamalla yhä tiukempia päästörajoituksia sekä tukemalla sellaisia tutkimus- ja demonstrointihankkeita, joiden avulla uuden ajoneuvoteknologian hyödynnettävyyttä voidaan kehittää kannattavaksi. Sen sijaan toimenpiteet, joilla kannustetaan tällaisten ajoneuvojen ostamiseen, kuuluvat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimivaltaan. (1) KOM(2001) 370 lopullinen. (2) Komission tiedonanto parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle vaihtoehtoisista tieliikenteen polttoaineista sekä toimenpiteistä biopolttoaineiden käytön edistämiseksi. KOM(2001) 547 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0515/02 esittäjä(t): Paolo Costa (ELDR) komissiolle. Liikenteen perusrakenteiden hinnoittelu.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0207 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0515/02 esittäjä(t): Paolo Costa (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2002) Aihe: Liikenteen perusrakenteiden hinnoittelu Tiedustelisin komissiolta milloin ja millä tavoin se aikoo antaa asiasta puitepäätöksen alla mainittujen asiakirjojen perusteella? Euroopan parlamentin 18. tammikuuta 2001 hyväksymä päätöslauselma A5-0345/2000 liikenteen perusrakenteiden hinnoittelusta, Göteborgin Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2001 antamat puheenjohtajan päätelmät, joissa täsmennetään, että kestävällä liikennepolitiikalla olisi ratkaistava lisääntyvään liikenteen määrään ja ruuhkautumiseen, meluun ja saastumiseen liittyvät ongelmat ja edistettävä ympäristöystävällisten liikennemuotojen käyttöä sekä sosiaalisten ja ympäristökustannusten huomioon ottamista kaikilta osin, komission valkoinen kirja(1) ja etenkin sen II. A. kappaleen 3 kohta, jonka otsikkona on Asteittain kohti infrastruktuurin käyttömaksuja, Laekenin Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2001 antamien puheenjohtajan päätelmien 58 kohta, jossa todetaan, että komissio esittää mahdollisimman nopeasti puite-ehdotuksen infrastruktuurin käyttömaksuista. (1) KOM(2001) 370. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 2002) Komissio kehittelee parhaillaan menetelmää, joka soveltuu liikenneinfrastruktuurien hinnoitteluun kaikissa liikennemuodoissa. Menetelmää tarkastellaan asiantuntijoiden avustuksella ja komissio aikoo harkita puitedirektiiviehdotuksen antamista vuoden 2002 toisella puoliskolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0018/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Hissilaitteita koskeva tiedonanto.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0018/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (14. tammikuuta 2002) Aihe: Hissilaitteita koskeva tiedonanto Komissio on käsitellyt hissilaitteita käyttäville yrityksille myönnettäviin valtiontukiin liittyviä kysymyksiä, kuten muun muassa vuoden 2000 kilpailupolitiikkaa koskevasta kertomuksesta käy ilmi. Kysymyksen monitahoisuutta on korostettu komissiolle monin eri tavoin, jotta vältettäisiin toimien puutteellisesta arvioinnista mahdollisesti aihetuvat vahingot Euroopan vuoristoalueiden elintärkeälle alalle. Tätä näkökohtaa korostettiin myös 8. marraskuuta 2000 Euroopan parlamentissa pidetyssä seminaarissa, johon osallistui alan asiantuntijoita ja edustajia kaikkialta Euroopasta. Tällä välin Euroopan parlamentti on ilmaissut kantansa vuoristoalueisiin liittyvistä kysymyksistä 6. syyskuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa, jossa edellä mainittua kysymystä käsitellään 23 ja 24 kohdissa. Nämä kohdat vastaavat täysin komission 31. tammikuuta 2001 hyväksymässä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa toisessa kertomuksessa esitettyjä näkökohtia. Saamieni tietojen mukaan on ollut puhetta myös tiedonantoehdotuksesta, josta ei ole kuitenkaan tiedotettu virallisesti alan edustajille jäsenvaltioissa eikä hissilaitteita käyttävien eurooppalaiselle yhdistykselle. Tiedustelisin komissiolta, onko hissilaitteita varten myönnettäviä valtiontukia koskeva tiedonantoehdotus jo laadittu? Mikä on sen sisältö ja millaisia neuvotteluja on tarkoitus käydä etenkin alan edustajien kanssa? Milloin kyseinen tiedonanto on tarkoitus hyväksyä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 2002) Komissio ei tällä hetkellä suunnittele antavansa erillistä tiedonantoa köysiratalaitteistoille myönnettävästä valtiontuesta. Komissio on kuitenkin tarkastellut köysiratalaitteistoille myönnettävää tukea päätöksessään aloittaa virallinen tutkintamenettely asiassa, joka koski Italian Bolzanon provinssin köysiratalaitteistoille myönnettävää valtiontukea (asia C 42/2000). Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). Huomautuksia esitettiin useita, ja osa niistä tuli alan toiminnan harjoittajien järjestöiltä. Esitetyt huomautukset otetaan huomioon, kun asiassa tehdään lopullinen päätös. (1) EYVL C 27, 27.1.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0540/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Vialliset lentokoneet.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0186 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0540/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2002) Aihe: Vialliset lentokoneet Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt äskettäisen skandaalin vuoksi, joka koskee Italiasta vietyjä viallisia lentokoneiden varaosia? Kysyn erityisesti, tutkiiko komissio parhaillaan tämän Panaviation-nimisen yrityksen toimintaa. Mitä yhteyksiä komissiolla on ollut tässä asiassa Italian hallitukseen? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0347/02, E-0378/02 ja E-0540/02 (4. huhtikuuta 2002) Yhdysvaltojen ilmailuviranomaiset tuntevat hyvin määräystenvastaisten osien ongelman ja ovat jo aikaisemmin käynnistäneet useita aloitteita tämän vaaran torjumiseksi. Monet eurooppalaiset ilmailuviranomaiset ovat seuranneet esimerkkiä. Tässä yhteydessä Italian poliisin ilmoitus käytöstä poistettujen Airbus A 300 -koneiden varaosien takavarikosta on valitettavaa mutta ei uutta. Varaosien kauppaan on sekaantunut kolme yhtiötä, Panaviation, New Tech Italia ja New Tech Aerospace. Lentokoneiden tärkeimmät osat on sertifioitava, ja niiden käyttöikä on usein rajoitettu (mitattuna ajassa tai lentotunteina). Lentokoneiden osat on lisäksi dokumentoitu siten, että niiden alkuperä ja aiemmat vaiheet voidaan määrittää. Väärennykset ovat valitettavasti mahdollisia, kuten kaikilla aloilla, joihin liittyy suuria taloudellisia intressejä. Lentokoneiden osien arvo onkin niin suuri, että käytöstä poistetuista lentokoneista talteenotettujen tai sertifioimattomien osien laiton kauppa saattaa olla hyvinkin kannattavaa. Ongelma on siis todellinen, ja ilmailuviranomaiset ovat siitä tietoisia. Tässä yhteydessä komissio kiinnittää erityisesti huomiota siihen, että perustettaessa Euroopan lentoturvallisuusvirastoa (EASA) lentokoneiden osien sertifiointimenettelyt arvioidaan erityisesti väärennysongelma huomioon ottaen. Tässä arviossa tarkastellaan yksityiskohtaisesti olemassa olevien Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelimen (JAA) menettelyjen osaa 21 (ilma-alusten ja niiden osien sertifiointi). Nämä menettelyt muodostavat perustan EASAn toimintasäännöille, jotka komission on vahvistettava tällä alalla. Komissio ei aio suinkaan sallia lentoturvallisuuden heikkenemistä alalla. Alalla toteutettavat toimet eivät kuitenkaan korvaa niitä toimia, joita jäsenvaltioiden on toteutettava, koska niillä on toimivalta rikosoikeudellisissa asioissa torjuttaessa sertifioitujen osien tai yleensä asiakirjojen väärentämistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0749/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Fentionin arvioinnin edistyminen.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0225 - 0225



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0749/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (15. maaliskuuta 2002) Aihe: Fentionin arvioinnin edistyminen Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-3552/00(1) komissio totesi, että yksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY(2) keskeisistä periaatteista on yhteisön sallittujen tehoaineiden luettelon kehittäminen direktiivin liitteessä I, vaikka 8 artiklan 2 kohdassa myönnetään jäsenvaltioille 12 vuodeksi (25. heinäkuuta 2003 saakka) poikkeus hyväksyä sellaisia kasvinsuojeluaineita, jotka sisältävät direktiivin liitteeseen I kuulumattomia tehoaineita . Komissio totesi myös, että fentioni on yksi niistä tehoaineista, joita arvioidaan tällä hetkellä käyttäen perustana 11 päivänä joulukuuta annettua 1992 komission asetusta (ETY) N:o 3600/92(3) ja että oli odotettavissa, että komissio voi hyväksyä fentionia koskevan päätöksen vuoden 2001 alkupuolella. Komissio sanoi myös ilmoittavansa direktiivien säännösten mukaisesti parlamentille ja neuvostolle heinäkuussa 2001 uudelleenarviointiohjelman edistymisestä. Komissio vahvisti 28. marraskuuta 2001 vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-2883/01(4), että fentionin käyttö on yhteisön lainsäädännön mukaan sallittua, jos arviointimenettely on suoritettu ja että kyseinen arviointi on lähes valmis ja että komissio tekisi mahdollisimman pian ehdotuksen fentionia koskevaksi päätökseksi kasveja käsittelevää tieteellistä komiteaa kuultuaan. Voiko komissio kertoa, onko arviointi nyt saatu päätökseen ja fentionin turvallisuudesta tai turvattomuudesta tehty päätös? (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 76. (2) EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. (3) EYVL L 366, 15.12.1992, s. 10. (4) EYVL C 115 E, 16.5.2002, s. 187. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2002) Fentionin arviointi on nyt saatettu päätökseen lukuun ottamatta yhtä tutkimusta, joka vasta äskettäin toimitettiin esittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle. Arvio tutkimuksesta saataneen huhtikuussa 2002, mutta sen ei pitäisi viivyttää päätöksentekomenettelyä. Komissio esittää arviointinsa tulokset kasveja käsittelevälle tiedekomitealle huhtikuussa 2002. Komitean odotetaan antavan lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa. Komissio aikoo tehdä fentionia koskevan päätöksen mahdollisimman pian saatuaan tiedekomitean lausunnon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0301/02

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2002)

Aihe: Kaupunkiympäristön hoito Kreikassa

Ympäristön ja kestävän kehityksen kansallisen tutkimuskeskuksen tekemän tutkimuksen mukaan ilmakehän päästöjen taso bruttokansantuoteyksikköä kohti on Kreikassa EU:n keskitasoa korkeampi ja raportissa mainitaan, että hiilidioksidipäästöt ovat kolminkertaistuneet.

1. Onko komissiolla tietoja ilmakehän päästöjen tasosta EU:n jäsenvaltioissa?

2. Onko komissio tyytyväinen tapaan, jolla kaupunkiympäristöä hoidetaan Kreikassa, ja jos se ei ole, mitä ongelmia asiassa on?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(21. maaliskuuta 2002)

Komissio saa eri tavoin päästötietoja jäsenvaltioilta sekä tavanomaisista ilmansaasteista (kuten rikistä, typpioksideista ja haihtuvista orgaanisista yhdisteistä) että kasvihuonekaasuista. Yhteisö ja jäsenvaltiot ovat kansainvälisten sopimusten, kuten valtiosta toiseen tapahtuvasta ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisesta tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimuksen ja ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen, sopimuspuolia, ja kyseisissä sopimuksissa maat velvoitetaan ilmoittamaan päästötietonsa. Euroopan ympäristökeskuksella on tärkeä tehtävä tietojen keräämisessä ja työstämisessä yhteisön käyttöön.

Vastikään annetut yhteisön sääntelyvälineet, kuten tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisista päästörajoista 23. lokakuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/81/EY(1) ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY(2) päästörekisteri tarjoavat muita mekanismeja, joilla päästötietoja voidaan saada.

Komissio on toteuttanut useita kaupunkiympäristön laatua koskevia toimenpiteitä. Näihin toimenpiteisiin kuuluu ilmaa, vesistöjä, jätteitä, liikennettä ja aluesuunnittelua koskevia ohjelmia ja lainsäädäntöä. Tässä yhteydessä arvioidaan usein jäsenvaltioiden edistymistä kaupunkiympäristön laadun parantamisessa, ja jos lainsäädäntöä ei ole noudatettu tyydyttävällä tavalla, ryhdytään asianmukaisiin toimiin. Lisäksi komissio laatii kuudennen ympäristötoimintaohjelman vaatimusten mukaisesti kaupunkiympäristöä koskevan aihekohtaisen strategian. Näin tuetaan edelleen kaupunkiympäristöjen seuranta-, hallinta- ja parantamistoimia kaikissa jäsenvaltioissa, myös Kreikassa.

Kreikalla on kaupunkiympäristön laatuun liittyviä ongelmia erityisesti vedenkäsittelyn, ilmansaasteiden, liikenteen valvonnan ja jätehuollon aloilla. Komissio toivoo, että näihin kysymyksiin kiinnitetään huomiota ja aikoo varmistaa, että nykyisiä velvoitteita noudatetaan ja että tulevat toimenpiteet kohdistetaan tarvittaessa erityisongelmiin ja -olosuhteisiin.

(1) EYVL L 309, 27.11.2001.

(2) EYVL L 257, 10.10.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0933/02 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Jäsenvaltioiden itsenäisten ammatinharjoittajien työterveyttä ja työturvallisuutta koskeva lainsäädäntö.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0227 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0933/02 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (26. maaliskuuta 2002) Aihe: Jäsenvaltioiden itsenäisten ammatinharjoittajien työterveyttä ja työturvallisuutta koskeva lainsäädäntö Noin puolessa jäsenvaltioista niiden kansallinen lainsäädäntö ei kata itsenäisten ammatinharjoittajien työterveyttä ja työturvallisuutta siitä huolimatta, että tätä alaa koskeva puitedirektiivi koskee myös itsenäisiä ammatinharjoittajia. Voiko komissio ehdottaa kiireellisesti koko Euroopan unionin kattavaa ratkaisua, jolla taataan kaikkien sisämarkkinoiden työntekijöiden yhtäläinen kohtelu työterveyden ja työturvallisuuden osalta työpaikoilla, mikä parantaisi olosuhteita työvoiman liikkuvuuden lisäämiseksi ja edistäisi sisämarkkinoiden tehokkuutta ja EU:n talouden dynaamisuutta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2002) Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että on tärkeää tunnustaa itsenäisten ammatinharjoittajien työterveyden ja työturvallisuuden suojelun tarve. Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/391/ETY(1) ei kuitenkaan kata itsenäisiä ammatinharjoittajia. Direktiivin 3 artiklassa annetun määritelmän mukaan työntekijällä tarkoitetaan henkilöä, jonka työnantaja on palkannut. Tämä määritelmä jättää siten itsenäiset ammatinharjoittajat selvästi direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio hyväksyi kuitenkin äskettäin ehdotuksen neuvoston suositukseksi työturvallisuus- ja työterveyslainsäädännön soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin(2). Suositus ei ole sitova asiakirja. Sen tavoitteena on taata itsenäisille ammatinharjoittajille vähimmäissuoja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, ja siinä korostetaan itsenäisten ammatinharjoittajien oikeuksien tunnustamista, tiedotustoimia, koulutusta ja terveydentilan seurantaa. (1) EYVL L 183, 29.6.1989. (2) KOM(2002) 166 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0091/02 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle. Lääketutkimukset Euroopassa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0239 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0091/02 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (25. tammikuuta 2002) Aihe: Lääketutkimukset Euroopassa Turun yliopiston professori Urpo Rinne tuomittiin joulukuussa 2001 neljän vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen hänen johtamissaan tutkimushankkeissa esiintyneen vilpillisen toiminnan ja petoksen vuoksi. Lehdistössä esitettyjen tietojen mukaan kyse oli muun muassa Parkinsonin tautia koskevista lääketutkimuksista ja potilaiden turvallisuuden vaarantamisesta. Kun otetaan huomioon, että myönnettyjen tutkimuslupien määrä on vähentynyt Yhdysvalloissa (53 lupaa vuonna 1996, 27 lupaa vuonna 2000 ja 16 lupaa vuonna 2001), tiedustelisin komissiolta, ovatko lääketutkimuksia koskevat määräykset löysempiä Euroopassa, ja ovatko lääkeyritykset siirtäneet tutkimuksiaan Eurooppaan ja Suomeen lääkkeiden myyntilupien myöntämisessä johtuvien erojen vuoksi? Onko määräyksissä muita olennaisia, potilaiden turvallisuuden kannalta vaarallisia eroja, jotka ovat houkutelleet näitä tutkimushankkeita Suomeen? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2002) Lääketutkimuksia koskevat säännöt ovat Euroopassa yhtä tiukkoja kuin Yhdysvalloissakin. Direktiivin 2001/83/EY mukaisesti kaikki lääkevalmistetta koskevan kliinisen tutkimuksen vaiheet on suunniteltava ja pantava täytäntöön ja niistä on raportoitava hyvän kliinisen tutkimustavan mukaisesti. Tutkimukset on myös toteutettava Helsingin julistuksessa annettujen eettisten periaatteiden mukaisesti. Hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevia kansainvälisesti yhdenmukaistettuja suuntaviivoja sovelletaan Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa. Hyvän kliinisen tutkimustavan noudattamista ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisissä tutkimuksissa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 4. huhtikuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/20/EY annetaan säännöt, jotka liittyvät tällaisten kliinisten kokeiden suunnitteluun ja toteuttamiseen sekä niitä koskevien tietojen kirjaamiseen ja ilmoittamiseen. Direktiivissä säädetään kliinisten kokeiden toteuttamista koskevista tiukoista säännöistä sekä niitä koskevista tarkastuksista, jotka sisältyvät jo hyvää kliinistä toimintatapaa koskeviin yhdenmukaistettuihin suuntaviivoihin. Myös muissa EU:n teksteissä on ohjeita, jotka koskevat kliinisiä tutkimuksia yleisesti ja lääkkeiden kehitystyötä eri hoitoaloille, myös Parkinsonin tautiin. Tietyssä maassa myönnettyjen tutkimuslupien määrä olipa määrä sitten nousussa tai laskussa ei ole missään suhteessa kyseisessä maassa toteutettujen kliinisten tutkimusten määrään. Ei myöskään ole mitään näyttöä siitä, että yritykset siirtäisivät tutkimuksiaan Yhdysvalloista EU:hun väljemmän kliinisen tutkimusympäristön houkuttelemina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0102/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Vastaus kirjalliseen kysymykseen E-1393/01.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0102/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. tammikuuta 2002) Aihe: Vastaus kirjalliseen kysymykseen E-1393/01 Voisiko komissio kirjalliseen kysymykseen E-1393/01(1) annetun vastauksen lisäksi esittää taulukossa kunkin jäsenvaltion osalta seuraavat seikat: 1. kustannus-hyötyanalyyseissä tavallisesti sovellettu diskonttokorko; 2. ajansäästöä koskeva tuntiarvo (mikäli tuntiarvoja on useampia, on kaikki ilmoitettava); 3. kuolemantapauksien vähentämiseen liittyvät säästöt? (1) EYVL C 364 E, 20.12.2001, s. 99. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2002) Jäsenvaltiot vahvistavat infrastruktuurihankkeiden arvioinnissa käytettävät diskonttokorot, ajansäästöä koskevan tuntiarvon ja kuolemantapauksien vähentämiseen liittyvät säästöt. Näitä arvoja tarkasteltiin uudelleen vuonna 1997 neljännen puiteohjelman liikennetutkimusohjelman Socio-economic and spatial impacts of transport -hankkeessa. Raportissa julkaistu taulukko, jossa esitetään pääluokkia koskevat raakatiedot, lähetetään suoraan parlamentin edustajalle ja parlamentin sihteeristölle. Komissio pyytää parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että määritelmät ja mittaukset vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden välillä, joten tiedot eivät ole suoraan vertailukelpoisia. Edellä mainitussa hankkeessa ehdotettiin yhtenäistettyjä määritelmiä ja mittauksia, ja tulokset löytyvät loppuraportista, joka on saatavissa komission Internet-sivuilta(1). (1) http://europa. eu. int/comm/transport/extra/reports. htmlEUNET/SASI: Socio-economics and spatial impacts of transport -loppuraportti, sopimus ST-96-SC037 (löytyy otsikon Strategic alta).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0345/02 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Yksityisen sektorin ilmiantajia koskevat EU-normit.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0210 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0345/02 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (12. helmikuuta 2002) Aihe: Yksityisen sektorin ilmiantajia koskevat EU-normit The Economist (12.18. tammikuuta 2002) puuttuu tärkeään aiheeseen käsitellessään yksityisen sektorin palveluksessa toimivia ilmiantajia (whistleblowers). Komission sisäiset ilmiantoa koskevat säännökset ovat kehittymässä ja joissain direktiiveissä on tätä koskevia yksittäisiä määräyksiä, mutta horisontaaliset määräykset EU:sta puuttuvat, erityisesti silloin kun kysymyksessä ei ole virkamiehen tekemä ilmianto. Kuitenkin sisämarkkinoilla toimivien yritysten kilpailuaseman kannalta yhtenäisten miniminormien olemassaolo saattaisi olla hyvinkin tärkeää. Onko komissio mieltänyt yhteisistä työmarkkinasäännöistä puuttuvien whistleblowing-säännösten puuttumisen vaikutuksen sisämarkkinoiden toimintaan? Näkeekö komissio tarpeelliseksi ryhtyä laatimaan yhteistä säännöstöä EU:ssa toimivien yritysten työntekijöiden aseman suojaamiseksi silloin, kun nämä toimivat ilmiantajina oman työnantajansa väärinkäytösten tai laiminlyöntien osalta? Minkä lainsäädäntöhankkeen yhteyteen tällaiset säännökset voitaisiin nopeimmin sisällyttää, vai pitääkö komissio parempana ryhtyä laatimaan niistä erillistä ehdotusta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2002) Ei ole olemassa yksityisen sektorin palveluksessa toimivia ilmiantajia koskevaa yhteisön työlainsäädäntöä, eikä asiaa käsitellä Nizzassa 7.9. joulukuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymässä sosiaalisessa toimintaohjelmassa. Kysymys ei myöskään ole Euroopan unionin tason työmarkkinaosapuolten käsittelemien asioiden joukossa.