ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3613/00

esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle

(15. marraskuuta 2000)

Aihe: Lapsikaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunta

Lapsikauppaa ja lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskeva ongelma ylittää yhä useammin valtioiden rajat. Järkyttävää näissä rikoksissa on niiden julmuus sekä se, että jäsenvaltioissa ilmi tulleiden tapausten käsittely Euroopan oikeuslaitoksissa on hidasta.

Euroopan unioni on tähän asti keskittynyt pedofilian ja internetin väliseen yhteyteen laiminlyöden muita paljon tärkeämpiä seikkoja. Lapsikaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaa koskevan yhteisen toimen luvun 4 b mukaisesti neuvosto arvioi vuonna 1999, kuinka jäsenvaltiot ovat noudattaneet velvoitteitaan, jotka koskevat lapsikauppaan ja lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän oikeudellisen yhteistyön parantamista sekä lainsäädännön lähentämistä ja tarkistamista. Kysymykseen P-1748/00 28. syyskuuta 2000 antamassaan vastauksessa neuvosto selittää, ettei se ole noudattanut kyseistä velvoitetta ja vakuuttaa, että arvio tehdään lähiaikoina päätöksessä esitettyjen määräysten mukaisesti ja ettei se näin ollen kykene vielä tarkistamaan jäsenvaltioiden asiaa koskevaa lainsäädäntöä.

Koska neuvosto täyttää velvollisuutensa ja tekee kyseisen arvion? Mistä syystä neuvosto ei ole vielä tehnyt sitä? Millaisia vaikeuksia se on kohdannut? Eikö komissio katso, että arvion tekemättä jättämisen seurauksena yhteinen toimi menettää merkityksensä ja tehonsa? Onko neuvoston sisällä ilmennyt vastustusta? Mitä muita toimia neuvosto aikoo toteuttaa pannakseen täytäntöön Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan, jossa yhtenä keinona vapauteen, oikeuteen ja turvallisuuteen perustuvan alueen luomiseksi mainitaan ihmiskaupan ja lapsiin kohdistuvien rikosten torjunta?

Vastaus

(26. helmikuuta 2001)

Neuvoston tietojen mukaan jäsenvaltioissa tai neuvostossa ei olla vastahakoisia tekemään 24. helmikuuta 1997 hyväksytyssä, lapsikaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaa koskevassa yhteisessä toiminnassa 97/154/YOS(1) tarkoitettua arviointia.

Vastauksessaan samaa aihetta koskevaan kirjalliseen kysymykseen P-1748/00 neuvosto mainitsi toimet, joita Euroopan unioni on toteuttanut ihmiskaupan ja lapsiin kohdistuvien rikosten torjumiseksi parlamentin jäsenen tarkoittaman, 24. helmikuuta 1997 hyväksytyn yhteisen toiminnan jälkeen. Toimenpiteet osoittavat neuvoston ja jäsenvaltioiden tahtoa torjua kyseistä erityisen vastenmielistä rikollisuuden muotoa.

Neuvosto viittaa myös kirjalliseen kysymykseen n:o P-3618/00 antamaansa vastaukseen.

(1) EYVL L 63, 4.3.1997, s. 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4029/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Rekka-auton kuljettajien pätevyysvaatimukset.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4029/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Rekka-auton kuljettajien pätevyysvaatimukset Lontoon ja Bristolin välisellä M4-moottoritiellä 28. marraskuuta tapahtuneessa kolarissa oli mukana 20-vuotiaan belgialaisen kuljettama rekka-auto. Britanniassa 20-vuotiaat eivät voi saada rekka-auton ajokorttia. Voiko komissio selittää, miksi vähäisemmän pätevyyden omaavat kuljettajat saavat ajaa sellaisissa maissa, joiden kansalaisia sitovat paljon tiukemmat säännöt? Voiko komissio myös kertoa, aikooko se harmonisoida rekka-auton kuljettajia koskevia pätevyysvaatimuksia? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2001) Tavaraliikenteessä toimivien kuljettajien vähimmäisikää koskevat säännökset on annettu tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta 20. joulukuuta 1985 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3820/85(1). Raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen ajokortin saamisen alaikärajoista on säädetty kyseisen neuvoston asetuksen 5 artiklassa seuraavasti: b) - 21 vuotta tai - 18 vuotta, jos kyseisellä henkilöllä on jonkin jäsenvaltion tunnustama ammattitaitoa osoittava todistus, jonka mukaan hänellä on maanteiden tavaraliikenteen kuljettajien koulutus, joka on tieliikenteen kuljettajien vähimmäiskoulutustasosta annettujen yhteisön sääntöjen mukainen. Tämän artiklan säännösten mukaan 20-vuotias belgialainen ajokortinhaltija saa kuljettaa raskasta tavarankuljetusajoneuvoa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jos hänellä on jonkin jäsenvaltion tunnustama todistus ammattitaidosta. Tällä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 382/85 säännöksellä on suora oikeusvaikutus. Raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kuljettajien pätevyysvaatimusten yhdenmukaistamisesta voidaan todeta, että komissio antoi 2. helmikuuta 2001 parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maanteiden tavara- ja henkilöliikenteen kuljettajien ammattikoulutuksesta(2). (1) EYVL L 370, 31.12.1985. (2) KOM(2001) 56 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3846/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Valencian Cabanyal-Canyamelarin kaupunginosan hävittäminen ja direktiivin 97/11/EY rikkominen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0061 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3846/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Valencian Cabanyal-Canyamelarin kaupunginosan hävittäminen ja direktiivin 97/11/EY rikkominen Vastauksessaan kysymyksiini E-2416/00, E-2417/00 ja E-2418/00 komissio totesi, että Valencian Cabanyal-Canyamelarin kaupunginosan uudistushanke luokitellaan kaupunkisuunniteluun liittyväksi hankkeeksi, ja näin ollen ainoastaan Espanjan viranomaisten kuuluu päättää, onko tarpeen tehdä arvio hankkeen vaikutuksesta kulttuuriperintöön vai ei. Komissio ei kuitenkaan ole ottanut huomioon, että tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta annetun neuvoston direktiivin 97/11/EY(1) liitteisiin I ja II sisältyy sellaisia hankkeita kuin paikoitusalueiden ja ostoskeskusten rakentaminen, joista on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi. On selvää, että Avenida Blasco Ibáñezin pidentäminen merelle saakka sisältää samankaltaisia rakennushankkeita kuin kyseisen direktiivin liitteissä on mainittu. Kuten komissio muistaa aikaisemmin esitettyjen kysymysten perusteella, suunniteltu Avenida Blasco Ibáñezin pidentäminen merkitsisi niiden historiallisen keskustan 1800-luvulta peräisin olevien 1 500 rakennuksen purkamista, joita Valencian hallitus on suojellut tähän asti rakennusten ainutlaatuisuuden ja kulttuurisen merkityksen vuoksi. Purettaviksi aiottujen rakennusten joukossa on muun muassa Lonja de los Pescadores (kauppahalli), joka on yksi Euroopan vanhimmista tämänkaltaisista rakennuksista ja Espanjan vanhin ja kuuluu Euroopan kulttuuriperinnön vertauskuvallisimpiin rakennuksiin. Eikö komissio katso näin ollen, että Avenida Blasco Ibáñezin pidentämishanke on direktiivin 97/11/EY vastainen, ottaen huomioon sen vaikutuksen Cabanyal-Canyamelarin kaupunginosan kulttuurisesti ja historiallisesti arvokkaisiin rakennuksiin? (1) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella komissio katsoo, että kyseinen hanke voi kuulua tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY(1) liitteeseen II, jos lupaa on haettu ennen 14. maaliskuuta 1999. Tässä tapauksessa on jäsenvaltion tehtävä määrittää, onko ympäristövaikutusten arviointi tarpeellinen vai ei. Jos lupapyyntö on esitetty mainittua aikaa myöhemmin, hanke kuuluu direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3. maaliskuuta 1997 annetun direktiivin 97/11/ETY(2) liitteessä II tarkoitettuihin hankkeisiin. Tässäkin tapauksessa ympäristövaikutusten arvioinnin tarpeellisuudesta päättää jäsenvaltio, joko käyttäen arviointiperusteita ja -rajoja tai hakemuskohtaisesti, kuitenkin aina noudattaen liitteessä III vahvistettuja perusteita. (1) EYVL L 175, 5.7.1985. (2) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4027/00 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle. Kuorma-autoilijat.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0218 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4027/00 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Kuorma-autoilijat Yhä useammat tanskalaiset kuorma-autoilijat ryöstetään, kun he pysäköivät pysäköintialueilla. Miten komissio aikoo varmistaa, että eurooppalaisia työntekijöitä, tässä tapauksessa tanskalaisia kuorma-autoilijoita, ei ryöstetä pysäköintialueilla? Ongelma kasvaa kasvamistaan, joten mitä komissio aikoo tehdä asialle? Onko aloitteita suunnitteilla, ja jos on, niin millaisia? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 2001) Kysymyksessä kuvailtua vaaraa, että tanskalaiset ammattiautoilijat voivat joutua ryöstetyiksi pysähtymispaikoilla, on tarkasteltava asiana, joka liittyy lain ja järjestyksen valvomiseen ja jäsenvaltioiden sisäisen turvallisuuden takaamiseen. Komissio ei voi puuttua tähän nimenomaiseen asiaan, koska Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklan mukaan jäsenvaltiot ovat vastuussa siitä, millaisiin toimiin ryhdytään yleisen järjestyksen ja jäsenvaltioiden sisäisen turvallisuuden ylläpitämiseksi. Näin ollen kysymys tanskalaisten ammattiautoilijoiden turvallisuudesta ei liity unionisopimukseen sisältyvään poliisi- ja oikeudelliseen yhteistyöhön rikosasioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3883/00 esittäjä(t): Claude Desama (PSE) komissiolle. WEU:n henkilöstön kohtelu.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0220 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3883/00 esittäjä(t): Claude Desama (PSE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: WEU:n henkilöstön kohtelu WEU:n henkilöstön kohtalo on huolestuttava. Toisen pilarin puitteissa on toteutettu uudet rakenteet ilman, että WEU:n henkilöstön pätevyyttä on otettu huomioon. Näiden päätösten seurauksena henkilökuntaa on irtisanottu ja uutta on palkattu tilalle. Lisäksi EU:n ja WEU:n rakennuksissa on tehty runsaasti kalliita uudelleenjärjestelyjä ja muuttoja. Unioni on viime aikoina korostanut sosiaalista ulottuvuutta enemmän kuin koskaan aiemmin. Miten näitä irtisanomisia siis voidaan perustella, ja mikä on moitteetonta varainhoitoa? Eikö komissio katso, että ennen kuin otetaan uusia työntekijöitä, olisi järkevämpää hyödyntää paremmin WEU:n henkilöresursseja. Jos vastaus on myönteinen, mitä näkymiä komissio aikoo esitellä näille virkamiehille? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Henkilöstön palvelukseen ottamisessa yhteisön toimielimiin noudatetaan henkilöstösääntöjä. Henkilöstösääntöjen 29 artiklan mukaan erityisiä tapauksia lukuun ottamatta (palkkaluokkiin A 1 ja A 2 kuuluvia virkamiehiä sekä poikkeustapaukset, kun kyseessä ovat erityispätevyyttä vaativat tehtävät) virkamieheksi voidaan nimittää ainoastaan henkilö, joka on läpäissyt kaikille jäsenvaltioiden kansalaisille avoimen kilpailun. Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että yhteisön toimielimet voisivat hyödyntää sellaisen Länsi-Euroopan unionin (WEU) henkilöstön pätevyyttä ja kokemusta, jonka työsuhteeseen WEU:ssa toteutettavat organisaatiomuutokset vaikuttavat. Komissio onkin jo aloittanut vuoropuhelun WEU:n pääsihteeristön sekä henkilöstön edustajien kanssa kartoittaakseen mahdollisuuksia ottaa WEU:n henkilöstöä palvelukseen henkilöstösääntöjä noudattaen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3970/00 esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle. Asbesti.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0203 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3970/00 esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Asbesti Asbesti vie yli 250 000 EU:n kansalaisen hengen muutaman seuraavan vuosikymmenen aikana. Kuolleisuusluvut tulevat suuresti kasvamaan, kun niihin liitetään asbestin aiheuttamat kuolemantapaukset pian EU:n jäseniksi liittyvissä Itä-Euroopan maissa. Asbestiin liittyvät ongelmat eivät rajoitu yksittäisiin valtioihin ja ne ylittävät myös tiedonalojen rajat. Ne koskevat muun muassa seuraavia aloja: asbestiperäisten sairauksien varhaisen diagnosoinnin ja hoidon tutkiminen, potilaiden saattohoito, tuki asbestin uhrien perheille, aikaisempien työnantajien ja/tai valtion elinten maksamat korvaukset työ- tai ympäristöperäisen asbestille altistumisen johdosta, ongelmat, jotka johtuvat asbestia sisältävien tuotteiden jatkuvasta käyttämisestä rakennuksissamme, laivoissamme, rautateillä ja perusrakenteissa, asbestijätteiden hävittäminen, riskeistä tiedottaminen työntekijöille ja yleisölle, sellaisten EU:n yritysten valvonta, jotka yrittävät viedä huonoon huutoon joutunutta asbestitekniikkaa kehitysmaihin ja, mikä on ratkaisevan tärkeää, EU:n asbestilainsäädännön täytäntöönpano. Olisiko komission näkemyksen mukaan hyödyllistä perustaa sihteeristö, joka koordinoisi eri asbestikysymyksiin liittyviä aloitteita? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2001) Komission näkemyksen mukaan ei ole aiheellista perustaa sihteeristöä, joka koordinoisi asbestikysymyksiin liittyviä aloitteita. Markkinarajoituksista, jäteasioista, terveyden määrittämisestä ja sairaanhoidosta, työsuojelusta, kaupasta ja kansanterveydestä vastaavien komission yksiköiden välinen yhteistyö on toiminut niin hyvin, että on luotu yhteisön lainsäädännön mukaisten ennalta ehkäisevien toimenpiteiden verkosto. Näiden toimenpiteiden avulla vähennetään asbestin terveydelle aiheuttamia vaaroja. Vastaavasti myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea seuraa tieteellistä kehitystä asbestin terveysnäkökohtien alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4089/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Espanjan euro-tiedotuskampanja.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0063 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4089/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: Espanjan euro-tiedotuskampanja Espanjan valtiovarainministeriö tukee euro-tiedotuskampanjaa, joka usean erilaisen julisteen avulla tuo esiin Espanjan EU- ja EMU-jäsenyyden tärkeimmät tulokset. Näyttely sisältää vahvaa propagandaa Espanjan tämänhetkisen pääministerin Aznarin puolesta. Esimerkiksi Espanjan liittymistä Euroopan unioniin on kuvattu kaukaa otetulla valokuvalla vuoden 1985 hallituksesta, josta hädin tuskin erottuvat Espanjan kuningas ja silloinen pääministeri Felipe González. Sitä vastoin Aznarista on esillä useita valokuvia, myös jopa yli neliömetrin suuruisia suurennoksia. Onko tällainen näyttely rahoitettu yhteisövaroin? Onko komission mielestä asianmukaista, että euroon liittyvä tiedotuskampanja sisältää Aznar-propagandaa? Mikä on euro-tiedotuskampanjan tarkoitus: levittää käytännön tietoa yhteisestä valuutasta vai ylistää pääministeri Aznaria? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2001) Prince-painopisteohjelmassa toteutetuista tiedotuskampanjoista kahdessa järjestettiin näyttelyjä. Nämä kampanjat olivat - Yhteistä Eurooppaa rakentamassa ja - Euro Euroopan yhteinen raha. Ensimmäinen näyttely toteutettiin vuonna 1997, ja siinä esiteltiin Euroopan yhteisöjen rakentamista ja yhteisen rahan kehitystä euroon saakka. Toisessa, Valladolidissakin esillä olleessa näyttelyssä, toteutettiin toimielimistä tiedottamisen yleisiä tavoitteita. Siinä oli kuusi näyttelykojua, joissa esiteltiin seuraavia aiheita: - euron käytännön näkökohtia - uutta rahaa ja sen taloudellisia ja poliittisia etuja Euroopan yhteisöjen rakentamisessa - Euroopan yhteisöjen historiaa EY:n perustamissopimuksesta talous- ja rahaliittoon - tietoja Euroopan unionin jäsenvaltioista - Espanjan liittymistä unioniin ja talous- ja rahaliittoon - eurokolikoita ja -seteleitä. Tietojen havainnollistamiseksi (historian, yhteisöön liittyneiden jäsenvaltioiden jne.) kuvissa olivat demokraattisen Espanjan pääministerit, jotka olivat vaikuttaneet Euroopan yhdentymiskehitykseen (Adolfo Suarez, Leopoldo Calvo Sotelo, Felipe Gonzalez ja José Maria Aznar). Eräät näyttelyn osat olivat kaikille jäsenvaltioille yhteiset, mutta näyttelyn kulloisenkin sijaintimaan tehtävänä oli toissijaisuus- ja hajauttamisperiaatteen mukaisesti muuttaa joitakin osia erityisesti kyseiseen maahan sopiviksi. Näyttelyiden kustannukset olivat 1 011 595 euroa, josta 4 prosenttia eli 40 500 euroa maksettiin yhteisön talousarviosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3948/00 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) neuvostolle. Katalonian kieli Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0036 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3948/00 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) neuvostolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Katalonian kieli Euroopan unionissa Katalonian kielen aseman vahvistamiseksi Mallorcalla toimiva Joves de Mallorca per la Llengua -liike, johon kuuluu yli 40 saarella toimivaa nuorten ryhmittymää ja yli 18 000 nuorta, haluaa esittää välitykselläni tämän kysymyksen. Juuri hyväksytyssä perusoikeuskirjassa taataan, että kielellisistä syistä ei syrjitä. Vuonna 2001 vietetään Euroopan kielten teemavuotta, ja unionissa puhutaan Euroopan kielellisen monimuotoisuuden perinnöstä. Katalonian kieltä puhuu yli kahdeksan miljoonaa ihmistä, ja se on Euroopan unionin puhutuin ei-virallinen kieli. Laajentumisenkin jälkeen katalonian kieli on edelleen puhutuin ei-virallinen kieli, ja lisäksi sitä käytetään huomattavasti enemmän kuin joitakin muita virallisia kieliä. Katsoo asiaa mistä tahansa näkökulmasta, katalonian kieli ei ansaitse, että sitä pidetään vähemmistökielenä. Aikooko neuvosto ryhtyä toimiin, jotta katalonian kielen nykyistä asemaa vahvistettaisiin Euroopan unionin toimielimissä? Vastaus (7. toukokuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman Euroopan kielten teemavuoden 2001 yhteydessä toteutettavat toimenpiteet koskevat asianomaisen päätöksen(1) 1 artiklan mukaisesti yhteisön virallisten kielten lisäksi iirin, letzeburgin sekä muita kieliä, jotka jäsenvaltiot nimeävät tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten . Vaikka neuvosto tunnustaa täysin yhteisön rikkaan kielellisen monimuotoisuuden (johon kuuluu myös katalaanin kieli), neuvosto katsoo, että vastuu sivistyksellisestä ja kielellisestä monimuotoisuudesta on jäsenvaltioilla, mikä käy selvästi ilmi edellä mainitusta, kuten myös EY:n perustamissopimuksen 149 artiklasta sekä toissijaisuusperiaatteesta ylipäänsä. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1934/2000, tehty 17 päivänä heinäkuuta 2000, Euroopan kielten teemavuodesta 2001 (EYVL L 232, 14.2.2000, s. 1).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2809/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) neuvostolle. Euroopan unionin suurlähetystöjen perustaminen.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0014 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2809/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) neuvostolle (6. syyskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin suurlähetystöjen perustaminen Käsittääkseni Euroopan komissio ehdottaa perustettavaksi Euroopan diplomaattikoulua (College of European Diplomacy), joka vastaisi EU:n ulkopuolella työskentelevien unionin viranomaisten koko diplomaattikoulutuksesta. Olen ymmärtänyt, että jäsenvaltioiden, joilla ei ole edustustoja kolmansissa maissa, olisi omien diplomaattiensa sijasta käytettävä mieluummin Euroopan komission lähetystöjä. Kun kyse on Yhdistyneestä kuningaskunnasta, toivoisin ainoastaan Ison-Britannian diplomaattien, en Euroopan diplomaattikoulussa koulutettujen diplomaattien, edustavan meitä. Emme halua olla riippuvaisia EU:n diplomaateista, vaan haluamme omien diplomaattiemme ajavan oman maamme etuja. Voiko ministerineuvosto varauksetta vakuuttaa, että EU-diplomaatti ei missään olosuhteissa edusta Ison-Britannian etuja? Voiko neuvosto kertoa myös, aikovatko Euroopan unionin lähetystöt käyttää itsestään nimitystä Euroopan unionin suurlähetystö? Voiko neuvosto lisäksi selventää, aikooko Euroopan unioni vaatia, että se tunnustetaan oikeushenkilöksi yhtenä kansakuntana? Vastaus (12. helmikuuta 2001) Neuvostolle ei ole toimitettu komission muodollista ehdotusta Euroopan diplomaattikoulun (College of European Diplomacy) perustamiseksi. Sitä vastoin uusi Euroopan diplomatian ohjelma, jonka tarkoituksena on diplomaattien kouluttaminen Euroopan tasolla, käynnistettiin Strasbourgissa 9. syyskuuta 2000. Neuvosto pani lisäksi merkille 9. ja 10. lokakuuta 2000 pidetyssä istunnossaan Euroopan parlamentin 5. syyskuuta 2000 antaman yhteisön yhteistä diplomatiaa koskevan päätöslauselman. Komission edustustot kolmansissa maissa taas edustavat ainoastaan komissiota, eivät Euroopan unionia, ja niiden toimivalta rajoittuu yhteisön asioihin. Unionia edustaa kolmansissa maissa YUTP:hen kuuluvissa asioissa puheenjohtajavaltio. Muut jäsenvaltiot hoitavat neuvoston 11. päivänä lokakuuta 1997 vahvistamien erittäin täsmällisten sääntöjen mukaisesti unionin edustamisen niissä kolmansissa maissa, joissa ei ole puheenjohtajavaltion diplomaattiedustusta. Unioni myöntää, että sen ulkoiselle toiminnalle on yleistä etua sen jäsenvaltioiden diplomaattiedustustojen ja komission edustustojen mahdollisesta ryhmittämisestä ottaen huomioon, että ryhmittelyehdotusten toteuttamisesta tehtävät päätökset kuuluvat ainoastaan niille jäsenvaltioille, jotka pitävät asiaa suotavana, sekä mahdollisesti komissiolle. Näin ollen suunnitteilla ei ole ryhtyä kutsumaan jäsenmaiden omia suurlähetystöjä ja edustustoja Euroopan unionin suurlähetystöiksi. Jokainen unionin kansalainen saa joka tapauksessa kolmannen maan alueella, jossa jäsenvaltiolla, jonka kansalainen hän on, ei ole edustusta, suojelua minkä tahansa jäsenvaltion diplomaatti- ja konsuliviranomaisilta samoin edellytyksin kuin kyseisen jäsenvaltion omat kansalaiset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3733/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Lissabon-Cascais-moottoritien jatkaminen Birrestä Areiaan.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3733/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (30. marraskuuta 2000) Aihe: Lissabon-Cascais-moottoritien jatkaminen Birrestä Areiaan Paikallisen lehdistön mukaan Cascaisin kunta maksaa maanomistajille 10 000 escudoa neliömetriltä ostaakseen maata moottoritien rakentamista varten, vaikka normaalisti maasta tällä alueella ei maksettaisi enempää kuin 500 escudoa neliömetriltä. Voiko komissio kertoa, rakennetaanko moottoritien jatke EU:n talousarviosta saatavan rahoituksen avulla? Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio ryhtyy varmistaakseen, ettei rahaa käytetä liian korkeiden hintojen maksamiseen maanomistajille? Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus (16. helmikuuta 2001) Portugalin viranomaisilta saatujen tietojen mukaan Lissabon-Cascais-moottoritien Birren ja Areian välistä osuutta koskevaan hankkeeseen ei ole myönnetty yhteisön rahoitusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3924/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Kokousten avoimuus.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3924/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Kokousten avoimuus Voiko komissio ilmoittaa, onko jäsenvaltioiden lainsäädännössä tai EU:n lainsäädännössä säännöksiä, jotka koskevat hallintokomiteoiden ja päätöksiä tekevien elinten ja komiteoiden kokousten avoimuutta yleisölle? Tämä kysymys on erityisen merkittävä, koska se liittyy meneillään olevaan Euroopan unionin toimielinten uudistusprosessiin. Komission on syytä ottaa huomioon, että Yhdysvalloissa tämä vaatimus on sisällytetty sekä liittovaltion että osavaltioiden lainsäädäntöön (ks. Liittovaltion lakikokoelma, luku 5, pykälä 552b). Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 2001) Komission tietojen mukaan minkään jäsenvaltion lainsäädännössä ei säädetä, että päätöksentekoelinten kokousten tulisi olla yleisölle avoimia. Yleisöllä on pääsääntöisesti oikeus seurata kansanedustuslaitosten keskusteluja, mutta ei toimeenpanevien elinten työskentelyä. Yheisön toimielimet ovat säätäneet avoimuudesta kukin omassa työjärjestyksessään.