ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1201/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhdysvaltain asettamat tullit öljyssä säilötylle tonnikalalle Elämme yhä globaalistuneemmassa maailmassa, jossa erityisesti teollistuneiden maiden välistä kauppaa ohjataan yhteisesti WTO:n sääntöjen ja Uruguayn kierroksen johtopäätösten avulla. Voiko komissio kertoa, miten Yhdysvaltojen on mahdollista asettaa 35 prosentin tulli öljyssä säilötylle tonnikalalle, kun EU:n asettama korkein mahdollinen tulli on 24 prosenttia? Eikö komissio katso, että tämä asettaa yhteisön tuotteet kyseisillä markkinoilla selvästi heikompaan asemaan verrattuna kolmansien maiden vastaaviin tuotteisiin niiden päästessä yhteisön alueelle? Voiko komissio selvittää, mihin toimiin se on ryhtynyt tämän vakavan epätasapainon korjaamiseksi? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 1998) On totta, että Yhdysvaltojen asettama tuontitulli öljyyn säilötylle tonnikalalle on 35 %. Tariffi sidottiin tälle tasolle tullitariffeja ja kauppaa koskevassa yleissopimuksessa (GATT) ennen Uruguayn kierrosta. Tariffia ei alennettu Uruguayn kierroksella neuvotellun kaupan vapauttamisen yhteydessä, ja tämän vuoksi Yhdysvalloilla on edelleen GATTiin sidottu 35 %:n tulli kyseisen tuotteen osalta. Koska sekä yhteisön että Yhdysvaltojen tuotteeseen kohdistamia tulleja sovelletaan suosituimmuuskohtelun perusteella, yhteisön vienti Yhdysvaltoihin ei ole epäedullisemmassa asemassa kuin muiden viejämaiden vienti. Saattaa kuitenkin olla, että Yhdysvaltojen soveltama korkeampi tulli öljyyn säilötylle tonnikalalle saa kolmannet maat pitämään yhteisöä houkuttelevampina markkinoina alhaisemman tullin vuoksi. Koska Yhdysvallat noudattaa GATT-sopimuksen/Maailman kauppajärjestön (WTO) mukaisia velvoitteitaan tariffiensa osalta, yhteisöllä ei ole perusteita kiistää kyseessä olevaa tariffia. Asia voidaan kuitenkin ottaa esille seuraavien monenkeskisten tariffineuvotteluiden yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0563/98 komissiolle esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: LIFE-ohjelman varojen väärinkäyttö Ravennan (Italia) kunta on tehnyt ja tekee edelleen töitä kunnan alueella Piallassa Baionan rannikkokaistaleella lähellä Po-joen laakson aluepuistoa. Töitä tehdään ilman kansalaiskomitean lupaa tai suostumusta annettujen sitoumusten vastaisesti ja loukaten kansalaisten kalastusoikeuksia (sitoumus Sic. ZPS.IT 4700004 - Bernin ja Ramsarin yleissopimukset). Tarkoituksena on rakentaa kokeellinen puhdistuslaitos, joka liuottaa laaksosta suolan pois muuttaen veden makeaksi, mistä on vakavia seurauksia kalakannalle. Näiden yhteisön LIFE-ohjelmalla osittain rahoitettujen töiden vuoksi uhanalaiseksi joutuneen laakson luonnonarvo on huomattava. Voiko komissio ryhtyä välittömästi tutkimaan tapausta? Aikooko komissio harkita mahdollisesti perusteettomasti myönnetyn rahoituksen keskeyttämistä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Käytettävissä olevien tietojen perusteella parlamentin jäsenen mainitsema kokeellinen ympäristöystävällinen suodatusjärjestelmä ei ole osa mitään Life-rahoitusvälineen avulla rahoitettua hanketta. Komissio pyytää kansallisilta viranomaisilta lisätietoja hankkeen mahdollisista vaikutuksista Piallassa Baionan erityissuojelualueeseen.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0444/98 komissiolle esittäjä(t): Edward Kellett-Bowman (PPE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Kanarian saarten verovapaa asema Onko komissio tietoinen anomaliasta, joka johtuu siitä, että EU tietojen mukaan aikoo sallia verovapaan myynnin jatkamisen EU-maiden ja Kanarian saarten välisille matkailijoille vuoden 1999 määräajan jälkeen? Eikö tämä verovapaa myynnin jatkaminen ole verovapautta koskevan yhteisön lainsäädännön vastaista? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Espanjan liittymissopimuksen mukaisesti, kuten jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17. toukokuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/388/ETY 3 artiklassa ((EYVL L 145, 13.6.1977. )) ja valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta 25. helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/12/ETY 2 artiklassa ((EYVL L 76, 23.3.1992. )) säädetään, Kanariansaaret eivät kuulu yhteisön verotusalueeseen, vaan niitä pidetään yksiselitteisesti yhteisön ulkopuolisena alueena. Kanariansaarille matkustavien kannalta tämä tarkoittaa sitä, että viennin nojalla verovapaata myyntiä voidaan jatkaa 30. kesäkuuta 1999 jälkeen. Kanariansaarilta palaavaa matkustajaa koskevat samat rajoitukset kuin yhteisön ulkopuolelta palaavia matkustajia.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1045/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Kreikkalaisen pk-yritysten ja käsityöläisalan järjestön (EOMMEX) lopettaminen Kreikkalainen pk-yritysten ja käsityöläisalan järjestö (EOMMEX) on ollut vuodesta 1997 Kreikan pk-yritysten tärkein tukija; järjestö on auttanut toteuttamaan monia EU:n tukiohjelmia (integroidut Välimeri-ohjelmat, saarten tukiohjelmat, Star, Valoren, Sprint, Prisma jne.). Tällä hetkellä järjestö toteuttaa ja hallinnoi muun toimintansa ohella seuraavia ohjelmia: operationaalinen teollisuusohjelma, Horizon, Adapt, pk-yrityksille suunnattu Craft; näiden vuoteen 2000 saakka käynnissä olevien ohjelmien varat ovat noin 50 miljardia drakmaa. Lisäksi komissio (PO XVI) on varmentanut allekirjoituksellaan EOMMEXin vuosien 1994-1999 toimintaohjelman toteuttamissuunnitelman. Myös pk-yritysten edustajat tukevat käsitystä, jonka mukaan EOMMEXin vaiheittaisella lopettamisella tulee olemaan haitallisia vaikutuksia Kreikan pk-yrityksiin, ja myös järjestön toteuttamien EU-ohjelmien tulevaisuudesta ollaan huolissaan. Tiedustelen komissiolta seuraavaa: 1. Katsooko komissio, että Kreikan pienten ja keskisuurten yritysten kehitystä edistetään ehdottamalla asiantuntijahenkilöstön ja teknisen infrastruktuurin huomattavaa vähentämistä? 2. Aikooko komissio ryhtyä toimiin varmistaakseen, että ohjelmat, joiden rahoitukseen EOMMEX osallistuu ja joita se hallinnoi, voidaan toteuttaa häiriöittä? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Kommissio panee merkille parlamentin jäsenen huolen Kreikan pienten ja keskisuurten yritysten sekä käsityöalan järjestön (Eommex) tulevaisuudesta. Kyse on kuitenkin Kreikan hallituksen tekemän päätöksen toimeenpanosta. Lisäksi komission saamien tietojen mukaan järjestöä ei olla lakkauttamassa, vaan kyseessä on uudelleenjärjestely, joka koskee ainoastaan Eommexin alueellisia palveluja. Kreikassa on komission suostumuksella juuri perustettu seitsemän alueellista välittävää tahoa, jotka aloittavat ja hallinnoivat pk-yrityksiä tukevien rakennerahastojen osittain rahoittamia hankkeita. Eommex on yksi näistä välittäjistä Attikan ja Aigeianmeren saarten alueella.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1661/98 komissiolle esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE) (29. toukokuuta 1998) Aihe: Stuttgartin alueelle ja Saksan liittotasavallalle myönnetyt avustukset Kuinka paljon avustuksia Rems-Murrin, Göppingenin, Ludwigsburgin, Böblingenin, Esslingenin ja Stuttgartin kaupungille on myönnetty Euroopan unionin eri ohjelmista ja muista rahoituslähteistä vuodesta 1990 lähtien? Voisinko saada erittelyn, josta ilmenee eri vuosina, eri rahoituslähteistä ja eri alueille myönnetyt summat? Kuinka paljon avustuksia Saksan liittotasavallalle ja Baden-Württenbergin osavaltiolle on myönnetty Euroopan unionin eri ohjelmista ja muista rahoituslähteistä vuodesta 1990 lähtien? Voisinko saada erittelyn, josta ilmenee eri vuosina, eri rahoituslähteistä ja kummallekin alueelle myönnetyt summat? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1669/98 neuvostolle esittäjä(t): Monica Baldi (PPE) (2. kesäkuuta 1998) Aihe: Latinan opetuksen palauttaminen koulujen opetusohjelmaan Pitkään koulujen opetusohjelmasta poissa ollut latinan kieli on saamassa taas jalansijaa tietyissä Euroopan maissa, esimerkiksi Saksassa, Belgiassa, Suomessa ja Norjassa. Näissä maissa kiinnostus tähän useiden satojen vuosien ajan eurooppalaisen kulttuurimme ilmaisuvälineenä olleeseen kieleen on jälleen heräämässä. Oppivelvollisuuskoulun uudelleensuunnittelun yhteydessä Italian opetusministeri puhui Euroopasta unohtamatta latinalaiseen kulttuuriin liittyviä näkökohtia. Miten neuvosto voi vaikuttaa siihen, että latinan kieli sisällytettäisiin jälleen oppivelvollisuuskoulujen opetusohjelmaan kaikissa Euroopan unionin maissa, kuten lukuisat Euroopan älymystöön kuuluvat henkilöt ovat jo pitkään vaatineet? Vastaus (20. heinäkuuta 1998) 1. Perustamissopimuksen 126 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ¨yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta¨. 2. Latinan opetuksen sisällyttäminen tai sen palauttaminen jäsenvaltioiden oppivelvollisuusopetukseen liittyy jäsenvaltioiden vastuuseen opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien järjestämisestä. Neuvosto ei ole saanut komissiolta käsiteltäväkseen ehdotuksia, joiden tarkoituksena olisi rohkaista jäsenvaltioiden yhteistyötä kyseisessä asiassa.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1271/98 komissiolle esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Samapalkkaisuus Tanskassa Naisten ja miesten samapalkkaisuuden tavoitteeseen on Tanskassa vielä pitkä matka. Tanskan tilastokeskuksen luvut (1995) osoittavat, että tanskalaisten naisten keskimääräiset vuositulot ikäryhmässä 30 - 34 vuotta ovat 170 500 Tanskan kruunua vuodessa, kun saman ikäryhmän miehet ansaitsevat 231 000 kruunua vuodessa. Ikäryhmässä 35 - 39 vuotta naisten keskimääräiset tulot ovat 179 899 kruunua vuodessa, kun miesten vuosiansiot ovat 253 400 kruunua. Komissio on aikaisemmin maininnut vuoden 1996 säännöstön, jolla on EU-aloitteena määrä luoda paremmat edellytykset samapalkkaisuudelle. Säännöstö on erinomainen aloite, mutta se ei voi toimia yksinään. Eikö komissio katso, että EU:n on noudatettava edistyksellisempää ja hyökkäävämpää politiikkaa, ja että käyttöön on otettava tehokkaampia keinoja? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (10. kesäkuuta 1998) Mies- ja naispuolisten työntekijöiden samapalkkaisuuden periaate on kirjattu yhteisön lainsäädäntöön jo Rooman sopimuksessa (EY:n perustamissopimuksen 119 artikla). Siitä on myös annettu oma direktiivi (miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 10 päivänä helmikuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 75/117/ETY ((EYVL L 45, 19.2.1975. )), joka on pantu täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa, myös Tanskassa. Eri säännökset ovat luoneet Euroopan tuomioistuimen oikeuskäytännön, jossa on tulkittu laajasti käsitettä 'palkka'. Oikeuskäytännöstä huolimatta kokemukset osoittavat, että naisten ja miesten väliset palkkaerot ovat edelleen suuret. Vuoden 1996 säännöstö, johon arvoisa parlamentin jäsen kysymyksessään viittaa, on tarkoitettu välineeksi, jonka avulla voidaan edistää samapalkkaisuuden periaatetta. Komissio haluaa myös muistuttaa, että tuomioistuin on jo kauan sitten todennut, että perustamissopimuksen 119 artiklalla on välitön vaikutus, ja kaikki naispuoliset työntekijät, jotka katsovat joutuneensa syrjinnän kohteeksi, voivat vedota tähän artiklaan kansallisissa toimivaltaisissa tuomioistuimissa. Tämänhetkiset käytännön ongelmat ja yhteisön lainsäädännössä jo tarjotut oikeudelliset takuut huomioon ottaen komissio ei suunnittele muita lainsäädäntöaloitteita, jotka koskevat samapalkkaisuuden periaatetta.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0411/98 komissiolle esittäjä(t): Giuseppe Rauti (NI) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Turvallisuusmääräykset lennettäessä asuttujen seutujen yllä Kun parhaillaan saadaan yksityiskohtaisia tietoja Italian Dolomiiteilla tapahtuneesta onnettomuudesta, jossa kuoli kaksikymmentä matkailijaa: italialaisia, saksalaisia, belgialaisia ja puolalaisia ja jonka aiheutti - kaikkia mahdollisia turvallisuusmääräyksiä rikkonut - amerikkalainen sotilaslentokone, kysyjä tiedustelee, aikooko komissio tarkastella uudelleen asuttujen seutujen yläpuolella matalalla tapahtuvia lentoja koskevia turvallisuusmääräyksiä tiukentaakseen niitä. Kysyjä tiedustelee lisäksi, onko tällaisten määräysten katsottava koskevan täysimääräisesti myös sotilaslentoja, koulutuslentoja ja eri puolilla Euroopan unionia sijaitsevien amerikkalaisten sotilastukikohtien lentokoneita. Kysyjä pyytää, että tämä kysymys otetaan Euroopan parlamentin työohjelmaan Strasbourgissa 16.-20. helmikuuta pidettävälle istuntojaksolle, jonka aikana on määrä keskustella myös liikennettä koskevista säännöistä, jotta kysymystä voidaan käsitellä niin kiireellisenä kuin on aiheellista. Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Kunkin jäsenvaltion kansallisissa siviili-ilmailusäännöksissä annetaan tyydyttävät säännökset ja määräykset vähimmäislentokorkeudesta, jota siviililentokoneiden on noudatettava. Sotilaslentokoneisiin sovelletaan eri säännöksiä ja määräyksiä, ja yleensä määritellään erikseen alueet, joilla voidaan harjoitella matalalla lentämistä. Jäsenvaltiot antavat mainitut säännökset ja määräykset sekä määrittelevät alueet, joilla matalalla lentäminen on sallittua. Näin ollen ei ole olemassa mitään erityisiä sääntöjä tai määräyksiä vähimmäislentokorkeudesta asutuilla alueilla. Parlamentin jäsentä muistutetaan siitä, että Euroopan parlamentti käsitteli asiaa ja antoi sitä koskevan päätöslauselman 19. helmikuuta 1998.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1482/98 komissiolle esittäjä(t): Bertel Haarder (ELDR) (7. toukokuuta 1998) Aihe: Euroopan yhteisöjen palveluksessa olevia virkamiehiä koskevat henkilöstösäännöt Koska monissa jäsenvaltioissa suhtaudutaan kriittisesti unioniin ja koska EU:n virkamiehiä koskevia henkilöstösääntöjä ollaan uudistamassa, aikooko komissio toteuttaa aloitteen EU:n virkamiehiä koskevien henkilöstösääntöjen muuttamiseksi siten, että komission ja Euroopan parlamentin tiedotustoimistoissa omassa kotimaassaan työskentelevät virkamiehet otetaan palkkaluokasta riippumatta palvelukseen paikallisina työntekijöinä siksi ajaksi, jonka he työskentelevät siellä? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 1998) Komissio korostaa, ettei tähän asiaan sovellettavia henkilöstösääntöjä olla tässä vaiheessa muuttamassa. Tulevaisuudessa harjoitettavaa henkilöstöpolitiikkaa tullaan pohtimaan pariteettiin perustuvassa korkean tason asiantuntijaryhmässä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0569/98 komissiolle esittäjä(t): Kenneth Collins (PSE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Euroopan lääkeaineviranomaisen perustamista koskeva oikeusperusta Viitaten Amsterdamin sopimukseen ja puheenjohtaja Santerin Euroopan parlamentille helmikuussa 1997 antamaan EU:n terveyspolitiikkaa ja erityisesti hullun lehmän taudin aiheuttamaa kriisiä koskevaan lausuntoon onko komissio samaa mieltä siitä, että Euroopan lääkeaineviranomaisen perustamisen yhteydessä edellytetty tarkastelu perustuu EU:sta tehdyn sopimuksen 100 A artiklaan eikä 235 artiklaan? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta 22. heinäkuuta 1993 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2309/93 sisältyvän 71 artiklan mukaisesti ((EYVL L 214, 24.8.1993. )) komissio julkaisee kuuden vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta yleisen kertomuksen asetuksessa vahvistettujen menettelyjen toiminnan perusteella saadusta kokemuksesta. Koska asetus tuli voimaan vuoden 1995 alussa, komissio antaa 71 artiklassa mainitun kertomuksen vuonna 2001. Kertomuksen perusteella harkitaan, tarvitaanko asetukseen muutoksia. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisön säädöksen oikeusperustan on määräydyttävä säädöksen sisällön perusteella. Mikäli komissio ehdottaa kertomuksen perusteella asetukseen muutoksia, tällaisen ehdotuksen oikeusperusta määräytyy siten ehdotuksen sisällön mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0157/98 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Korintin kanavan korjaustyöt Korintin kanava on yksi maailman suurimmista teknisistä rakennelmista ja erittäin merkittävä Kreikan taloudelle. Se on rakennettu sata vuotta sitten, ja on luonnollista, että sen kunnostamiseen on suuri tarve. Ottaen huomioon, että 18.12.1997 tapahtuneiden kanavan seinämien luhistumien vuoksi kanava pysyi suljettuna melko pitkän aikaa ja että kaikkien kunnostustöiden kustannusten arvioidaan nousevan 30 miljardiin drakmaan, komissiolta kysytään, onko näille töille mahdollista saada rahoitusta Euroopan unionilta ja ovatko kreikkalaiset viranomaiset esittäneet asiaa koskevan pyynnön? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1998) Komissiolle ei ole esitetty pyyntöä, joka koskee arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamien töiden mahdollista rahoittamista. Komissio muistuttaa kuitenkin, että Kreikan viranomaiset voivat esittää tätä koskevan pyynnön yhteisön tukikehyksen (YTK) yhteydessä määrättyjen menettelytapojen mukaisesti. Komissio tutkii kaikkia rahoitusmahdollisuuksia yhteistyössä kyseisten viranomaisten kanssa YTK:n talousarvion rajoissa.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1024/98 komissiolle esittäjä(t): Christof Tannert (PSE) (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhteisön tuki Berliinin liittomaalle vuonna 1997 Minkälaisia summia yhteisön tukea myönnettiin ja käytettiin Berliinin liittomaalle vuonna 1997, ja mihin toimiin ja ohjelmiin tuki liittyi? 1. Euroopan aluekehitysrahasto? 2. Euroopan sosiaalirahasto? 3. Yhteisön tutkimusohjelmat? 4. Energia-alaan liittyvät yhteisön ohjelmat? 5. Ympäristöön liittyvät yhteisön ohjelmat? 6. Muut yhteisön ohjelmat? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0808/98 komissiolle esittäjä(t): Hedy d'Ancona (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arvioinnista (STOA) vastaavan jaoston väliaikainen tutkimusraportti ¨An appraisal of technologies of political control - interim study¨ (PE 166.499/Int.St.) Kun otetaan muun muassa huomioon se, miten Euroopan parlamentti on ponnistellut kansalaisten yksityisyyden suojan takaamiseksi, niin mitä tähän aiheeseen liittyviä seurauksia komissio katsoo Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arvioinnista (STOA) vastaavan jaoston väliaikaisessa tutkimusraportissa ¨An appraisal of technologies of political control - interim study¨ (PE 166.499/Int.St.) todetuilla uusien tekniikoiden ¨nopean horisontaalisen leviämisen¨ uhilla olevan? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0807/98, E-0808/98 ja E-0809/98 (7. toukokuuta 1998) Komissio on sitä mieltä, että sillä ei ole toimivaltaa tässä kysymyksessä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0536/98 komissiolle esittäjä(t): Giuseppe Rauti (NI) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Ravennassa sijaitsevan Porto Corsinin luonnon tuhoaminen Porto Corsinin alueella Ravennassa kerätään nimiä erilaisiin vetoomuksiin, joilla pyritään vastustamaan pelättyä alueen ja erityisesti Porto Corsinista pohjoiseen sijaitsevan ns. Pineta Staggionin mäntymetsäkaistaleen luonnon tuhoamista. Miten komissio aikoo toimia ¨EEC-velvoitteen¨ (SIC-BIO-Italy IT nro. 47.000005) kunnioittamisen puolesta? Kysymyksen esittäjä pyytää komission pikaista asioihin puuttumista ja korostaa sitä, että Pineta on mukana ympäristöverkostossa ja että Euroopan neuvosto ja Euroopan unioni ovat aina seuranneet kysymystä ja tehneet ympäristönsuojeluyhteistyötä tämän harvinaisen kauniin luonnonsuojelualueen puolustamiseksi. ¨Alueellinen maisemasuunnitelma¨ kuitenkin tuhoaisi alueen hetkessä, koska se mm. merkitsisi ainakin 2 400 männyn kaatamista, joista monet ovat vuosisatoja vanhoja. ¨EEC-velvoitteen¨ (SIC-BIO-Italy IT nro. 47.000005) lisäksi täytyy myös pitää mielessä kyseisen mäntymetsän suunniteltu sisällyttäminen Po-joen suistoalueen luonnonpuistoon, jota varten on aiottu pyytää tukea Euroopan unionilta; tämän tuen evääminen voisi myös toimia pelotteena, mikäli Pinetasta kaadetaan 2 400 puuta ja näin ollen ei olisi noudatettu niitä ympäristövelvoitteita joihin on sitouduttu. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Italia on ehdottanut ¨Pineta di Casalborsetti, Pineta Staggioni, Duna di Porto Corsini¨ -aluetta yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun direktiivin 92/43/ETY ((EYVL L 206, 22.7.1992. )) mukaisesti. Direktiivin 92/43/ETY 6 artiklassa annetaan säännökset, joita on noudatettava, kun arvioidaan, onko suunnitelma direktiivin tavoitteiden mukainen. Mainittu artikla on saatettu osaksi Italian lainsäädäntöä presidentin asetuksella 08/09/97 N:o 357. Komissio on pyytänyt Italian viranomaisia toimittamaan lisätietoja asiasta voidakseen arvioida, onko toimenpide yhteisön lainsäädännön säännösten mukainen.