KIRJALLINEN KYSYMYS E-1333/02 esittäjä(t): María Herranz García (PPE-DE) komissiolle. Viinin myynnin edistäminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1333/02 esittäjä(t): María Herranz García (PPE-DE) komissiolle (8. toukokuuta 2002) Aihe: Viinin myynnin edistäminen Viinin kulutus on laskenut Espanjassa ja muissa suurissa viinintuottajamaissa samaan aikaan, kun tuonti lisääntyy erityisesti Amerikan mantereelta. Kulutus laski yksin Espanjassa yli miljoona hehtolitraa vuosina 19992001. Maissa, joissa viinin juonti on osa syvään juurtunutta perinteistä kulttuuria, on paradoksaalista huomata, että Euroopan unionin ulkopuolella tuotettujen viinien kulutus nousee kotimaisten viinien kustannuksella. Maatalousalan osuustoimintaliikkeiden antamien tietojen mukaan Saksa on ainoa tuottajamaa, jossa kulutus on lisääntynyt, mutta kulutuksen lisääntyminen on kohdistunut uuden maailman viineihin. Alan ammattilaiset ovat jo vuosia uskoneet, että ainoa keino ongelman ratkaisemiseksi on toteuttaa tehokkaita myynninedistämistoimia, joilla markkinat elvytetään. Voisiko Euroopan komissio selvittää yksityiskohtaisesti, mitkä syyt aiheuttavat nykyisen kulutuksen laskun, ja voisiko komissio selittää, mitä edistämistoimia ollaan toteuttamassa niin Euroopan unionin sisällä kuin sen ulkopuolella ja paljonko toimiin aiotaan varata rahaa? Uskooko komissio, että yleisluontoiset edistämishankkeet ovat yhtä tehokkaita kuin yksittäin, eri viinien erityisominaisuuksien mukaisesti suunnitellut edistämishankkeet? Uskooko komissio, että yhteisön tasolla tuetut edistämiskampanjat ovat tasasuhtaisia unionin ulkopuolisten maiden Euroopan unionissa harjoittaman mainonnan kanssa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2002) Komissiolla on käytettävissään vain jäsenvaltioiden antamat kokonaistiedot viinin kulutuksen kehittymisestä jäsenvaltioissa. Yleisesti ottaen niiden tietojen perusteella, jotka komissiolla tällä hetkellä on, viinin kulutuksen lasku on ollut suhteellisen merkittävä tuottajajäsenvaltioissa, erityisesti Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa. Tämä lasku näyttää selittyvän suurelta osin rakenteellisilla syillä, sillä nuoret sukupolvet kuluttavat muita vähemmän erityisesti pöytäviiniä jokapäiväisenä ruokajuomana. Vuosien 19962001 aikana viinin kulutus on laskenut Italiassa 34,7 miljoonasta hehtolitrasta 31,7 miljoonaan hehtolitraan ja Ranskassa 35,1 miljoonasta hehtolitrasta 34,7 miljoonaan hehtolitraan. Kuitenkin muissa kuin tuotantomaissa kulutus lisääntyy, mutta kun otetaan huomioon niiden kulutuksen melko pieni lähtötaso, tämä lisäys ei korvaa tuotantomaiden viinin kulutuksen laskua. Viinin kulutus kasvoi Iso-Britanniassa vuosien 19962001 aikana 1,9 miljoonaa hehtolitraa, kun taas Italiassa kulutus laski 3,0 miljoonaa hehtolitraa. Maailmankaupan globalisoituessa ja taloudellisten esteiden hävitessä yhä nopeammin ei ole ihme, että kolmansien maiden viinejä alkaa esiintyä aikaisemmin ainoastaan yhteisön tuotannon hallussa olleilla markkinoilla. Vuosien 19962001 aikana viinin tuonti on lisääntynyt 5,8 miljoonasta hehtolitrasta 8,8 miljoonaan hehtolitraan (51 prosenttia) ja Uudesta maailmasta tulevien viinien kulutus on kasvanut Isossa-Britanniassa 3,6 litrasta 6,2 litraan asukasta kohti (72 prosenttia). Komissio muistuttaa, että yhteisön myynninedistämishankkeet ovat yksittäisiä hankkeita täydentäviä, yleisluonteisia ja ei-kaupallisia. Tarkoituksena on korostaa yhteisön viinin tuotannon erityispiirteitä sekä siteitä viinialueidemme paikallisuuteen, historiaan ja kulttuuriin. Näiden edistämishankkeiden tukemiseen käytettävissä oleva rahoitus on suhteellisen pieni. Koska komissiolla ei ole kolmansien maiden mainontatoimia koskevia tarkkoja lukuja, se ei pysty arvioimaan niiden suhdetta yhteisön menekinedistämistoimiin.