ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/670

(2004/C 88 E/0689)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4081/03

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe: Tuberkuloosi

Global Drug Facility -järjestö (GDF) on onnistunut tarjoamaan luotettavan ja edullisen korkealuokkaisten tuberkuloosilääkkeiden jakelun, joka on palvellut melkein kahta miljoonaa potilasta 46 maassa viimeisen kahden vuoden aikana.

GDF tarvitsee kuitenkin kiireesti lisävaroja toimintansa jatkamiseen.

Tunnustaako komissio GDF:n merkityksen tuberkuloosin torjunnassa, ja aikooko se antaa järjestölle tukea, jotta se voi jatkaa työtään?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(20. helmikuuta 2004)

Komissio tunnustaa Global Drug Facility -järjestön (GDF) tärkeän roolin Stop TB -kumppanuudessa (Stop Tuberculosis) ja korkealuokkaisten tuberkuloosilääkkeiden jakelun ja saatavuuden laajentamisessa sekä DOTS-strategian (Directly Observed Treatment Short-regime) soveltamisen edistämisessä, jotta tuberkuloosi saataisiin hallintaan kaikkialla maailmassa.

Komissio antaa jo nyt tukea tuberkuloosin torjuntaan osana toimintaohjelmaansa ”merkittäviä tartuntatauteja (HIV/AIDS, malaria ja tuberkuloosi) koskeva nopeutettu toiminta köyhyyden vähentämisessä”, jolla luotiin laajat ja yhdenmukaiset suuntaviivat yhteisön toimille vuosina 2001—2006. Yhteisön eri rahoitusvälineiden kautta antama tuki HIVin/AIDSin, malarian ja tuberkuloosin torjuntaan on yhteensä lähes 1,2 miljardia euroa vuosiksi 2003—2006. Tämä luku sisältää maailmanlaajuiselle rahastolle HIVin/AIDSin, tuberkuloosin ja malarian torjuntaan annettavan tuen. Vuonna 2002 komissio maksoi rahastolle 120 miljoonaa euroa, ja vuosiksi 2003—2006 tukea varten on varattu 340 miljoonaa, joista 170 miljoonaa on jo maksettu. Ensimmäisillä hakukierroksilla jaetuista varoista 17 prosenttia meni tuberkuloosin torjuntaohjelmiin. On arvioitu, että näiden hankkeiden avulla DOTS-järjestelmä (Directly Observed Treatment Short-Regime) saadaan laajennettua kattamaan 2,8 miljoonaa potilasta, kun vuonna 2000 vastaava luku oli 830 000 potilasta. Lisäksi 46 prosenttia kaikkien tautien torjuntaan tarkoitetuista varoista käytetään lääkkeiden ja perushyödykkeiden jakamiseen. Näin ollen komissio ei aio antaa suoraa tukea GDF:lle.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/160

(2004/C 78 E/0164)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2739/03

esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle

(11. syyskuuta 2003)

Aihe: Leader+-hankkeen toteuttajan suorittama ennakkorahoitus

Kun Leader+-ohjelmasta rahoitettava hanke on hyväksytty, tuen hakijan täytyy toimittaa todiste aiottujen toimien toteuttamisesta. Todisteen mukana vaaditaan myös kuitit maksetuista laskuista. Tämä merkitsee sitä, että hankkeen toteuttajan täytyy maksaa laskut ennen korvauksen saamista, joten hänen täytyy siis pystyä rahoittamaan hanke etukäteen. Taloudellisesti heikossa asemassa oleville hakijoille tämä on usein mahdotonta.

Onko komissio tietoinen asiasta?

Onko mahdollista, että sellaisten hakijoiden, jotka eivät pysty rahoittamaan hankettaan etukäteen, ei tarvitsisi esittää kuitteja maksetuista laskuista?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(7.lokakuuta2003)

Komissio on tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemista, Leader+-ohjelmien tuensaajien mahdollisesti kohtaamista vaikeuksista, ja pahoittelee niitä. Sääntö, jonka mukaan ainoastaan tosiasiallisesti aiheutuneet menot voidaan korvata, on kuitenkin yhteinen kaikille yhteisön neljästä rakennerahastosta, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausrahasto mukaan luettuna, kaikkien ohjelmatyyppien osalta suoritettaville maksuille. Tämä periaate pohjautuu rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 32 artiklan 1 kohdan kolmanteen alakohtaan. Kyseisessä säännöksessä täsmennetään, että ”välimaksut ja loppumaksut liittyvät tosiasiallisesti suoritettuihin maksuihin ja näiden on vastattava lopullisten edunsaajien suorittamia maksuja, joiden tueksi on esitettävä maksukuitit tai vastaavalla tavalla todistusvoimaiset kirjanpitoasiakirjat”. Lainsäädännössä ei säädetä poikkeuksesta tähän periaatteeseen.

(1) EYVL L 161, 26.6.1999.
9.

Kun monitahoisiin tukijärjestelyihin liittyy merkittäviä rahasummia, ei komissio eikä mikään muukaan elin voi täysin varmistaa, ettei petoksia yritetä tehdä tai ettei niitä tehdä. On kuitenkin muistettava, että raakatupakka-alan yhteistä markkinajärjestelyä on uudistettu huomattavasti vuoden 1992 jälkeen. Järjestelyä on muutettu muun muassa siten, että kolme menettelyä, joihin liittyi huomattava määrä petoksia — tarjouskilpailuihin perustuvat interventiot ja myynti, vientituet sekä lajikkeiden mukaisesti eritellyt maksut — on lopetettu. Katso tästä asetus (ETY) N:o 2075/92 (1). Yhteisen markkinajärjestelyn rakennetta yksinkertaistettiin vuosina 1996 ja 1998. Katso 4. maaliskuuta 1996 annettu asetus (EY) N:o 415/96 (2) ja 20. heinäkuuta 1998 annettu asetus (EY) N:o 1636/98 (3). Komissio tutkii säännöllisesti, voidaanko alaa koskeva vastuuvapaus myöntää, ja tekee ehkäiseviä tilintarkastuksia.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/143

(2004/C 84 E/0181)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4070/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe: Valmistelukuntien, perusoikeuskirjan ja perustuslain kustannukset

Euroopan laajuisesti on toteutettu monia toimia valmisteltaessa uutta perussopimusta, jonka nimi on ”Euroopan perustuslaki”. Sama on sanottava aikaisemmista valmisteluista, jotka koskivat perusoikeuskirjaa, joka muodostaisi nyt perustuslain II osan.

Viittaan erityisesti seuraaviin asioihin:

— kaksi valmistelukuntaa

— Euroopan unionin alueella toteutetut julkiset tiedotustoimet, mukaan lukien molempien dokumenttien eri versiot.

Kysyn komissiolta seuraavaa:

— Pystyykö komissio antamaan täydelliset alakohtaiset tiedot, jotka koskevat perusoikeuskirjan ja perustuslain laatimisesta vuosina 2000, 2001, 2002 ja 2003 yhteisön talousarviolle aiheutuneita kustannuksia?
1.

Tietoa postpoliosyndrooman esiintymisestä, hoidosta ja potilasryhmistä voi saada yhteisön kansan-terveysohjelmista tuettujen hankkeiden kautta. Neuvosto ja parlamentti hyväksyivät 29. huhtikuuta 1999 harvinaisia sairauksia koskevan yhteisön toimintaohjelman (1). Tämän jo päättyneen ohjelman aikana toteutettiin 24 hanketta, joista löytyy englannin kielellä tietoa seuraavalta Euroopan unionin Internetsivulta: (http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/rarediseases_project_en.htm). Neuvoston ja parlamentin 23. syyskuuta 2002 tekemässä, yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003—2008) hyväksymistä koskevassa päätöksessä N:o 1786/2002/EY (2) harvinaisten sairauksien käsittelemistä pidetään tärkeänä tavoitteena. Harvinaisilla sairauksilla tarkoitetaan perinnöllisiä, hengenvaarallisia tai pysyvän invaliditeetin aiheuttavia sairauksia, joiden esiintymistiheys on niin alhainen, että niitä varten tarvitaan yhteisiä erityistoimia. Alhaisena esiintymistiheytenä voidaan ohjeellisesti pitää esiintymistiheyttä, joka on yleisen käsityksen mukaan yhteisössä alle viisi 10 000:sta. Harvinaisia sairauksia koskevista hankkeista ohjelmassa asetetaan etusijalle yleisluontoisemmat hankkeet, joiden kautta saadaan tietoa monesta harvinaisesta sairaudesta, ei pelkästään yksittäisistä sairausryhmistä tai sairauksista. Kuten suurimmasta osasta muitakaan yksittäisiä harvinaisia sairauksia, postpoliosyndroomasta ei valitettavasti ole olemassa tietorekisteriä, eikä ole säännöllistä valvontajärjestelmää, jonka kautta sen ilmaantuvuudesta tai esiintymistiheydestä jäsenvaltioissa saataisiin säännöllisesti tietoa. Komission käyttämien tutkimusten mukaan 20—40 prosenttia poliosta toipuvista potilaista sairastuu postpoliosyndroomaan (PPS). Ilmaantuvuudeksi on arvioitu 0,12/10 (PPS-tapauksia/poliosta parantuvia henkilöitä). Asiantuntijat eivät ilmeisesti voi määrittää kiinteää, koko väestöä koskevaa ilmaantuvuutta.
—

Martha Beatriz Roque Cabello on erittäin tunnettu kuubalaisten toisinajattelijoiden keskuudessa. New York Academy of Sciences myönsi hänelle tiedemiehille tarkoitetun ihmisoikeuspalkinnon ja äskettäin useat kansainväliset järjestöt ovat nimenneet hänet omantunnonvangiksi. Hän on kuulunut 80-luvulta lähtien Partido Radical Transnacional -puolueeseen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/508

(2004/C 84 E/0585)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3512/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(25. marraskuuta 2003)

Aihe: Kreikan kansallisen tilastokeskuksen työntekijöiden lakon todennäköiset vaikutukset eurooppalaisten indikaattorien julkaisemiseen

Kreikan kansallisen tilastokeskuksen virkamiesten lakko jatkuu kuudetta viikkoa toimivaltaisen ministerin jatkuvasti kieltäydyttyä tapaamasta työntekijöiden johtohenkilöitä ja keskustelemasta heidän kanssaan. Lakon seurauksena on mahdotonta julkistaa eri alojen (talous, teollisuustuotanto, kulttuuri, kansanterveys jne.) ajankohtaisia tilastoindikaattoreita, muiden muassa myös inflaatiolukuja.

Kuinka pitkään Kreikan tilastokeskus on jättänyt tilastotiedot toimittamatta Eurostatille?

Mitä vaikutuksia tällä viivästymisellä ja sen mahdollisella jatkumisella on Eurostatin eurooppalaisten indikaattorien julkaisemiseen?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(8. tammikuuta 2004)

Kreikan kansallisen tilastokeskuksen työntekijöiden lakolla näyttää olevan jotakin vaikutusta Kreikan viranomaisten kykyyn hoitaa yhteisön tilastointia koskevia velvoitteitaan.

Ajankohtaisten tilastotietojen toimittamisessa ajallaan on ilmennyt ongelmia. Esimerkiksi liike-elämän lyhyen aikavälin tilastotietoja ei ole toimitettu lakon alkamisen jälkeen. Vastaavia esimerkkejä on aloilla, joissa tilastotiedon toimittaminen perustuu ns. herrasmiessopimuksiin. On kuitenkin tärkeä huomata, että kokonaisuudessaan vaikutus unionin ja euroalueen tilastotietoihin on toistaiseksi ollut suhteellisen vähäinen, vaikka on todennäköistä, että tilastojen laatu heikkenee suhteellisesti, muttei huomattavasti, Kreikkaa koskevien tietojen puuttumisen takia.

Töiden keskeyttämisellä saattaa olla myös lakon jälkeen jatkuvia vaikutuksia. Esimerkiksi Eurostatille on jo ilmoitettu, että Kreikka ei ilmeisesti pysty noudattamaan vuoden 2003 maatalouden rakennetutkimuksen tilastotietojen toimittamisen aikataulua. Vastaavia vaikutuksia voi olla odotettavissa muillakin sektoreilla.

Lisäksi yhteistyösuhteet ovat voineet katketa, mikä johtuu Kreikan edustajien poissaoloista työkokouksista ja muista kokouksista. Myös neuvottelut useista Kreikan kansalliselle tilastokeskukselle myönnettävistä apurahoista ovat keskeytyneet, ja se voi epäsuorasti vaikuttaa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä Kreikan kykyyn hoitaa tilastointia koskevia velvoitteitaan.

Komissio huomauttaa kuitenkin, että lakko on päättynyt, ja tämä varmastikin johtaa normaalin yhteistyön jatkumiseen Kreikan kansallisen tilastokeskuksen ja komission välillä.
2.

Kysymyksessä tarkoitetun erityistapauksen osalta on mainittava, että kuolemanrangaistuksen poistamisesta yleensä ja kuoliaaksi kivittämisestä erityisesti käydään edelleen vuoropuhelua Nigerian kanssa. EU:n Abujan edustustojen päälliköitä on pyydetty suorittamaan virallisia yhteydenottoja Jibril Babajin tuomitsemisesta kuolemaan kivittämällä samoin kuin Fatima Ousmanen ja Amadou Brahimin tapausten osalta, joista on saatu äskettäin tieto.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/508

(2004/C 84 E/0586)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3586/03

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(5. joulukuuta 2003)

Aihe: EU:n myöntämä rahoitus Romano Prodiin yhteydessä olevalle yritykselle

Aikooko komissio vastata kysymyksiin, joita eri lehdet (Sunday Times, Sunday Telegraph, European Voice) ovat esittäneet ja jotka koskevat sitä, että vuodesta 1999 lähtien — jolloin Romano Prodista tuli komission puheenjohtaja — Euroopan unioni on maksanut viisitoista miljoonaa euroa italialaiselle kehitystukia käsittelevälle ItalTrend-konsulttiyritykselle, jonka päätoimipaikka sijaitsee Reggio Emiliassa ja jossa Prodin sukulainen Silvia Prodi on työskennellyt vuodesta 1994 lähtien, tällä hetkellä johtaja Silvana Garavellin avustajana?

Christopher Patteriin komission puolesta antama vastaus

(9. helmikuuta 2004)

Komissio katsoo, että se on jo antanut päätiedottajansa kautta tyhjentävät vastaukset eri tiedotusvälineiden, kuten arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien sanomalehtien esittämiin kysymyksiin. Komissio haluaa painottaa, että yhteistyötä Italtrendin kanssa kehitysyhteistyön alalla tehtiin jo ainakin vuonna 1992. Puheenjohtaja Romano Prodin veljentytär Silvia Prodi on työskennellyt Italtrendin kanssa toteutettavien ydinturvallisuusalan hankkeiden parissa insinöörinä vuodesta 1994 alkaen. Italtrendin kanssa 1. syyskuuta 1999 ja 31. joulukuuta 2003 välillä solmittujen sopimusten arvo on 7,97 miljoonaa euroa. Yhtiölle on suoritettu maksuja 1. syyskuuta 1999 alkaen yhteensä 39,84 miljoonaa euroa, josta 35,5 miljoonaa euroa (eli 89 prosenttia) maksettiin ennen 1. syyskuuta 1999 solmittujen sopimusten perusteella ja 4,54 miljoonaa tämän jälkeen solmittujen sopimusten perusteella.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/156

(2004/C 78 E/0160)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2705/03

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(11. syyskuuta 2003)

Aihe: Uusiutuvat energialähteet

Tutkimuksen Altener-ohjelmaan, jolla edistetään ja tuetaan kansallisia uudistuvien energialähteiden kehittämiseen tähtääviä hankkeita, on myönnetty 74 miljoonaa euroa. Voisiko komissio ilmoittaa, mitä hankkeita Italia on esittänyt? Mitä näistä hankkeista on tuettu ja minkälaisia tuloksia näistä hankkeista on saatu?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(16.lokakuuta2003)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään Altener II -ohjelman rahoituskauteen 1998—2002. Arvoisalle jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle lähetetään kautta kuvaava taulukko. Taulukossa esitetään yksityiskohtaiset tiedot kaikista Italiasta saaduista ehdotuksista. Ehdotukset koskevat hankkeita, joille haettiin Altener II -ohjelman yhteisrahoitusta ohjelmakauden kahtena viimeisenä vuonna (vuosina 2001 ja 2002). Taulukko sisältää näiden kahden vuoden osalta yksityiskohtaiset tiedot ehdotuksista, jotka arvioinnin ja valintamenettelyn jälkeen hylättiin, sekä ehdotuksista, jotka hyväksyttiin yhteisön tuen piiriin. Tuettavien ehdotusten osalta taulukosta käy ilmi myös yhteisön maksaman tuen määrä italialaisille koordinaattoreille sekä koordinaattoreiden kotipaikat (ja italialaisia kumppaneita koskevat tiedot). Altener II -ohjelman kolmen ensimmäisen vuoden osalta (1998—2000) taulukossa on esitetty vain ne hankkeet, joilla oli italialainen koordinaattori ja joihin yhteisön tukea myönnettiin. Tällä kaudella hylättyjä hankkeita koskevia tietoja ei ole saatavana.

Kaikista Altener-hankkeista on esitettävä loppuraportti, joka komission on hyväksyttävä ennen viimeisen maksuerän suorittamista. Raporttiin sisältyy yleensä tiivistelmä, jossa hankkeen aikana toteutettuja toimia sekä hankkeen tulosta kuvataan yksityiskohtaisesti. Yksittäistä hanketta koskeva tiivistelmä ja/tai loppuraportti toimitetaan arvoisalle jäsenelle pyynnöstä.

Arvoisaa jäsentä voi myös kiinnostaa vuosina 1996—2000 toteutettujen kahden peräkkäisen Altener-ohjelman hallintoa ja tuloksia koskeva arviointi (Altener-ohjelman (1996—2000) arviointi: energian ja liikenteen pääosastolle laadittu loppuraportti). Arviointi tilattiin ulkopuolisilta asiantuntijoilta vuonna 2000. Tässä raportissa ei luonnollisestikaan tehdä eroa italialaisten ja muiden koordinaattoreiden hankkeiden välillä. Tämä Altener-ohjelman arviointi voidaan myös toimittaa pyynnöstä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/589

(2004/C 78 E/0622)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3559/03

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) ja Jan Wiersma (PSE) komissiolle

(1. joulukuuta 2003)

Aihe: Groningenin rautatiepalvelukeskus ja Nieuweschansin rautatieyhteyden käyttämättä jättäminen Pohjois-Saksaan suuntautuvalle liikenteelle

Voiko komissio selvittää, miksi yhteisön varoilla rahoitettua rahtiasemaa Gronigenin rautatiepalvelu-keskusta (rail servicecentrum Groningen) ei käytetä Pohjois-Saksaan, Itä-Eurooppaan ja Skandinaviaan suuntautuvalle ja sieltä tulevalle suoralle tavaraliikenteelle? Tällaisella toiminnalla aiheutetaan tarpeetonta kiertoliikennettä, rautateiden tehotonta käyttöä, ja ympäristönäkökohtia ei edistetä.

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(23. tammikuuta 2004)

Groningenin rautatiepalvelukeskus käsittelee noin 100 000 TEU:ta (Twenty foot Equivalent Unit) vuodessa, ja uusia investointeja niiden rautatiepalvelujen kehittämiseksi edelleen, jotka yhdistävät Groningenin Rotterdamin alueeseen ja muihin jäsenvaltioihin, suunnitellaan parhaillaan. Kasvua odotetaan etenkin rahtiliikenteessä niin sanotussa pohjoisessa käytävässä, joka yhdistää Rotterdamin satama-alueen Pohjois-Saksaan ja Skandinaviaan. Rautateiden rahtiliikenteen markkinat on avattu direktiivillä 91/440/ETY (1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/12/EY (2). Direktiivissä säädetään, että Euroopan laajuisen rautateiden rahtiliikenneverkon kautta kulkeva rahtiliikenne on avattava viimeistään 15. maaliskuuta 2003 kaikille rautatieyrityksille, joilla on direktiivissä 95/18/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/13/EY (3), vahvistettujen puite-edellytysten mukaisesti myönnetty eurooppalainen toimilupa sekä vaaditut turvasertifikaatit niitä maita varten, joissa rautatiepalveluita on suunniteltu tarjottavan. Kaikki rautatieyritykset, jotka katsovat voivansa liikennöidä näillä reiteillä, voivat niin tehdä. Groningen sijaitsee Euroopan laajuisen rautateiden rahtiliikenneverkon varrella. Tässä yhteydessä on kuitenkin mainittava, että muutetussa direktiivissä 91/440/EY edellytetään rautatieyrityksiä johdettavan kaupallisiin yhtiöihin soveltuvien periaatteiden mukaisesti.

Groningenin rautatiepalvelukeskuksen kehittäminen on ollut osa toimintalinjaa 1 (teollisuus, liikepalvelut ja turismi), joka esitettiin komission vuonna 1997 hyväksymässä, Alankomaiden Groningen-Drenthen tavoite 2 -aluetta koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa. Tähän toimintalinjaan rakennerahastoista myönnetty osuus kaudella 1997—1999 oli 32,4 prosenttia (74,25 miljoonaa euroa).

(1) Neuvoston direktiivi 91/440/ETY, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1991, yhteisön rautateiden kehittämisestä (EYVL L 237, 24.8.1991).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/12/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta (EYVL L 75, 15.3.2001).

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/13/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY muuttamisesta (EYVL L 75, 15.3.2001).
1.

Komission jäsenten ja osastojen toimintasääntöjen mukaan pääosastojen pääjohtajat ovat suoraan vastuussa asiasta vastaavalle komission jäsenelle komission ja komission jäsenten antamien poliittisten suuntaviivojen moitteettomasta soveltamisesta. Nämä toimintasäännöt hyväksyttiin nykyisen komission toimikauden alussa. Pääosastojen pääjohtajat vastaavat pääosastojen tehokkaasta toiminnasta toimivallan jaon sekä henkilöstösäännöissä, varainhoitoasetuksissa (1), komission työjärjestyksessä ja SEM 2000- ja MAP 2000 -ohjelmien säännöissä määrättyjen velvollisuuksiensa mukaisesti. Lisäksi he antavat tietoja komission jäsenille ja tiedottavat mistä tahansa osastoja, jäsenvaltioita tai kansainvälisiä elimiä koskevasta merkittävästä asiasta, jos asialla voi olla vaikutusta heidän vastuualaansa tai heidän asemaansa komissiossa. Kuten komission puheenjohtaja Romano Prodi 18. marraskuuta 2003 ilmoitti, komissio on päättänyt tarkistaa näitä toimintasääntöjä Eurostat-asian käsittelyn alkaessa parantaakseen yksiköiden päällikköjen ja vastaavien komission jäsenten välistä tiedonkulkua. Tarkistuksen tavoitteena on ottaa käyttöön paremmat järjestelyt, joiden avulla varmistetaan se, että osastojen johtajat toimittavat riittävästi tietoja komission jäsenille. Näin komission jäsenet voivat paremmin keskittyä sekä omien että koko osastoa koskevien poliittisten velvollisuuksien hoitamiseen. Tarkistetuissa toimintasäännöissä määrätään, että komission jäsenten virkaan astumisen jälkeen, ja tämän jälkeen säännöllisin väliajoin, vastaavien osastojen on huolehdittava siitä, että kaikki asiamukaiset tiedot ovat komission jäsenten saatavilla, jotta komission jäsenet voivat paremmin valvoa osastojen työtä ja antaa yleisluonteisia ohjeita. Tarkistetuissa toimintasäännöissä määrätään myös erityisestä menettelystä, joka koskee komission jäsenille ilmoitettavia asioita. Pääosaston pääjohtajan on viipymättä ja henkilökohtaisesti ilmoitettava suoraan komission jäsenelle sellaisesta seikasta tai tapahtumasta, joka voi liittyä joko hänen tai koko komission poliittiseen vastuuseen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/148

(2004/C 78 E/0153)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2663/03

esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle

(10. syyskuuta 2003)

Aihe: Otsonia tuhoavilla aineilla käytävä laiton kauppa

Environmental Investigation Agency (EIA) on ilmaissut huolestuneisuutensa Montrealissa sovittujen muutosten ratifioinnin yhteydessä ilmenneistä viivytyksistä etenkin siksi, että muutoksiin sisältyy otsonia tuhoavien laittomien aineiden kauppa. Lokakuussa 2002 EIA raportoi, että vain 84 kaikkiaan 183:sta pöytäkirjan allekirjoittaneesta osapuolesta oli ratifioinut muutokset, joilla allekirjoittajat velvoitettiin panemaan täytäntöön lupajärjestelmä, joka koskee otsonia tuhoavien aineiden kauppaa. Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet nämä muutokset?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. lokakuuta 2003)

Saksa, Ranska, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat 28. heinäkuuta 2003 mennessä ratifioineet Montrealin pöytäkirjaan tehdyn Montrealin muutoksen. Yhteisö ratifioi Montrealin muutoksen 17. marraskuuta 2000. Montrealin muutos hyväksyttiin vuonna 1997 osapuolten yhdeksännessä kokouksessa, ja se velvoittaa kaikki osapuolet panemaan täytäntöön tuonti- ja vientilupajärjestelmän. Tällaisten järjestelmien täytäntöönpano on tärkeää otsonikerrosta heikentävien aineiden laittoman kaupan estämiseksi. Komissio on yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta pannut täytäntöön valvottavien aineiden tuonti- ja vientilupajärjestelmän otsonikerrosta heikentävistä aineista 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (1) mukaisesti.

(1) EYVL L 244, 29.9.2000.