ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2567/99 esittäjä(t): LORD Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Digitaaliset radiolähetykset.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0168 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2567/99 esittäjä(t): LORD Inglewood (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Digitaaliset radiolähetykset Kannattaako komissio digitaalisten radiolähetysten käynnistämistä kaikkialla yhteisön alueella, ja mihin toimiin komissio on ryhtynyt asian aktiiviseksi edistämiseksi? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2000) Komissio kannattaa digitaalisten radiopalvelujen kehittämistä soveltuvissa yhteyksissä, koska radiolla on yhteisössä suuri sosiaalinen, kulttuurinen ja taloudellinen merkitys. Lisäksi digitaalisiin lähetyksiin liittyy sekä jo olemassa olevia että potentiaalisia etuja. Sen vuoksi komissio seuraa digitaaliradion, myös digitaalisten radiolähetysten (DAB)(1) kehitystä tarkasti ja pitää yhteyttä kehittämiseen osallistuviin tahoihin. Komissio katsoo kuitenkin, että sähköisen viestinnän sääntelyn alalla olisi noudatettava tiettyjä periaatteita, erityisesti teknisen riippumattomuuden periaatetta (ks. Kohti sähköisen viestinnän perusrakenteiden ja niihin liittyvien palvelujen uutta järjestelmää Vuoden 1999 viestintäalan uudelleentarkastelu(2)). Tekninen riippumattomuus on erityisen tärkeää, koska tekniikoiden lähentyessä toisiaan mitä tahansa palveluja voidaan entistä useammin välittää minkä tahansa verkon tai järjestelmän kautta. Radiopalveluja välitetään myös digitaalitelevision ja Internetin kautta ja uuden tekniikan, kuten kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmien (UMTS) käyttöä tutkitaan. Jonkin tietyn tekniikan edistämiseen sisältyy tämän vuoksi markkinoiden vääristymisen vaara. Näistä syistä komissio ei aktiivisesti edistä minkään tietyn digitaaliradiojärjestelmän käyttöönottoa yhteisön laajuisesti. (1) DAB on Eureka-ohjelman hankkeessa 147 kehitetty järjestelmä, jonka tärkeimmistä osista Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI) on antanut standardit EN 300 797, EN 300 798 ja EN 300 799. (2) KOM(1999) 539 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2109/99

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(22. marraskuuta 1999)

Aihe: Lennonjohto

Onko lennonjohtoon liittyvistä ongelmista ja viivästyksistä käyty keskusteluja Eurocontrolin kanssa? Mitä asioita näissä keskusteluissa käsiteltiin?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 ja E-2117/99

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on laatinut tiedonannon(1), jossa käsitellään lentoliikennettä koskevien myöhästymisten tämänhetkistä tilaa sekä uusia toimia, joilla luotaisiin yhteisölle sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan edellyttämä ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Useimpiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 1999 ja joka annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Laatiessaan kyseistä tiedonantoa komissio teki läheistä yhteistyötä asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, työntekijöiden sekä lentoliikennepalveluiden tarjoajien kanssa näitä edustavien järjestöjen kautta. Komissio kuuli myös kaikkien jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisia erilaisten tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osalta.

Lentoliikenteen myöhästymisten vähentäminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja niiden välisen yhteensovittamisesta vastaavan järjestön Eurocontrolin tehtävä. Tässä yhteydessä asiantuntijoiden tehtävä on määritellä ja toteuttaa toiminnalliset menettelyt ja tekniset parannukset. Yhteisön varsinainen tehtävä on luoda organisatorinen kehys kansallisella ja eurooppalaisella tasolla taatakseen, että ratkaisut hyväksytään yleisesti ja että ne pannaan täytäntöön koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Tästä syystä yhteisö päätti vuonna 1998 liittyä Eurocontrol-järjestöön, jotta se voisi harjoittaa tätä järjestöä koskevaa poliittista valvontaa. Tätä asiaa koskevat neuvottelut on saatu lähes päätökseen, mutta ratifiointi saattaa kestää useamman vuoden. Komissio aikoo sen vuoksi pyytää, että yhteisön jäsenyys toteutuisi nopeasti.

ATM 2000 -strategia on Eurocontrolin laatima asiakirja ja Eurocontrol on vastuussa strategiaan sisältyvien ehdotusten hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta. Komissio sekä ilmatilan käyttäjät, jäsenvaltiot ja kansainväliset järjestöt ovat osallistuneet tämän asiakirjan laatimiseen. Komissio tukee strategian yleistavoitteita ja strategisia periaatteita. Se haluaisi kuitenkin tietää, pitäisikö vielä tehdä jotakin sellaisen kypsän, luotettavan ja selkeän suunnitelman kehittämiseksi, jossa tarkasteltaisi vuoteen 2015 mennessä tapahtuvan liikenteen arvioidun kaksinkertaistumisen kannalta välttämättömän teknologian kehittämistä.

(1) KOM(1999) 614.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1958/99

esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle

(5. marraskuuta 1999)

Aihe: Harjoittelijoiden asioista vastaava toimisto

Komissio ja muut EU:n toimielimet tarjoavat jäsenvaltioiden ja jäsenehdokasmaiden nuorille mahdollisuuden työharjoitteluun toimielimissä, jotta nuoret voisivat tutustua EU:n eri toimielimien toimintaan. Komissio on perustanut harjoitteluun liittyvien asioiden hoitamista ja tulokkaiden perehdyttämistä varten harjoittelijoiden asioista vastaavan toimiston (Bureau de stage).

Tähän saakka käytäntönä on ollut auttaa myös parlamentin harjoittelijoita muun muassa asunnonhaussa. Viime viikkoina minulta on tiedusteltu useaan otteeseen tämän neuvonnan lopettamisesta, parlamentin harjoittelijoiden osakseen saamasta välinpitämättömyydestä ja siitä, että vuokrattavien asuntojen luettelo ei enää ole heidän saatavillaan.

Voiko komissio ilmoittaa syyt, jotka ovat johtaneet tähän muutokseen?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(6. joulukuuta 1999)

Harjoittelijoita avustaa asunnon hakemisessa henkilöstön ja hallinnon pääosaston alainen neuvontatoimisto, Bureau d'accueil et d'information.

Neuvontatoimisto antaa toimielinten uusille työntekijöille ja harjoittelijoille alkuvaiheessa apua ja auttaa heitä asettautumaan (sekä alkuvaiheen hallinnollisten muodollisuuksien hoitamisessa että asioissa, jotka liittyvät jokapäiväiseen elämään Brysselissä).

Neuvontatoimisto ei ole toimielinten välinen yksikkö, ja sen vuoksi palvelun tarjoaminen komission henkilökuntaan kuuluville sekä heidän perheelleen ja huollettavilleen on ollut ja tulee jatkossakin olemaan etusijalla. Tarjotakseen korkealaatuista palvelua ja pitääkseen yllä hyvää suhdetoimintaa Euroopan unionin toimielinten puolesta neuvontatoimisto pyrkii vastaamaan kaikkiin kyselyihin riippumatta siitä, mistä se on peräisin (komissiosta, parlamentista tai neuvostosta). Toimielinten välillä on kuitenkin tehtävä enemmän yhteistyötä, jos halutaan parempaa palvelua.

Yksi tärkeimmistä neuvontatoimiston tarjoamista palveluista on avustaminen Brysseliin asettautumisessa, ja erityistä apua annetaan väliaikaisen asunnon etsinnässä (joko niille, jotka oleskelevat Brysselissä vain vähän aikaa, kuten harjoittelijoille, tai ensiasunnon saamiseksi tapauksissa, joissa päätöstä pitempiaikaisesta asunnosta joudutaan odottamaan). Vastatakseen tällaisten palvelujen kysyntään neuvontatoimisto on luonut tietokannan, josta voidaan etsiä nopeasti tietoa useilla hakukriteereillä. Tietokanta tulee pian komission Europa Plus -intranetiin.

Komission tai neuvontatoimiston suhtautuminen muiden toimielinten mahdollisiin asiakkaisiin ei ole muuttunut. Toimielinten välisen yhteistyön lisääminen auttaisi luonnollisesti tarjoamaan parempaa palvelua, jos toimielimet pitäisivät sitä toivottavana tavoitteena.

Komissio on tätä mieltä ja haluaa sen vuoksi kiinnittää huomiota niihin etuihin, joita saavutettaisiin, jos neuvontatoimisto olisi suuremmassa määrin toimielinten välinen yksikkö.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2021/99 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle. EY: n perustamissopimuksen 86 artiklan kansallinen tulkinta.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0117 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2021/99 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: EY: n perustamissopimuksen 86 artiklan kansallinen tulkinta 86 artikla täyttää 81 artiklan (kansallinen tulkinta) mukaiset tulkintakriteerit niistä yrityksistä, jotka ovat julkisia tai joille jäsenvaltiot myöntävät erityisoikeuksia. Tätä seikkaa käsitellään mm. komission valkoisessa kirjassa EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamissääntöjen uudistamisesta(1). Jos 86 artikla vesitetään (vaikkapa ottamalla käyttöön laajennettu rule of reason-periaate), jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus tukea välillisesti julkisia yrityksiä niiden kilpailijoiden kustannuksella. Katsooko komissio, että edellä mainitut periaatteet koskevat täysimääräisesti myös 86 artiklaa? Jos näin on, millaisilla kriteereillä päätetään että lainkohtaa tutkii ja tulkitsee komissio kansallisen viranomaisen asemesta? (1) EYVL C 132, 12.5.1999, s. 1. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1999) Vuonna 1997 annetussa komission tiedonannossa komission ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten välisestä yhteistyöstä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamisalaan kuuluvien asioiden käsittelyssä(1) mainitaan perustamissopimuksen 86 (ent. 90) artiklan soveltaminen esimerkkinä yhteisön kannalta erityisen merkityksellisistä asioista (tiedonannon 36 kohta). Tiedonannossa todetaan, että tällaiset asiat olisi yleensä annettava komission käsiteltäviksi. Valkoinen kirja ei muuta tilannetta tämän suhteen. Vaikka siinä ehdotetaan, että kansalliset viranomaiset ja tuomioistuimet voisivat soveltaa perustamissopimuksen 81 (ent. 85) artiklaa kokonaisuudessaan, tämä ei estä komissiosta ja kansallisia kilpailuviranomaisia jakamasta 86 artiklan soveltamista koskevia asioita keskenään. Nykyisenkaltaisessa järjestelmässä, joka perustuu lainsäädännössä vahvistetun poikkeuksen välittömään sovellettavuuteen (ns. exception légale), kyseiset asiat soveltuvat periaatteessa paremmin komission kuin kansallisten kilpailuviranomaisten käsiteltäviksi. Kansallisilla tuomioistuimilla puolestaan on yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön nojalla oikeus soveltaa 86 artiklaa. (1) EYVL C 313, 15.10.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2130/99 esittäjä(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle. Neuvoston direktiivit 86/469 ja 96/23 elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2130/99 esittäjä(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Neuvoston direktiivit 86/469 ja 96/23 elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä Neuvoston direktiivissä 86/469(1), jota on muutettu neuvoston direktiivillä 96/23(2), vaaditaan, että kaikki jäsenvaltiot toimittavat komissiolle vuosittain tiedot sattumanvaraisesti otetuista näytteistä, jotka koskevat elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevia tiettyjä aineita ja niiden jäämiä. Ovatko kaikki jäsenvaltiot toimittaneet komissiolle nämä vuosittain annettavat tiedot? Jos näin ei ole, mitä toimia komissio aikoo toteuttaa varmistaakseen tämän direktiivin täytäntöönpanon? Aikooko komissio toimittaa nämä tulokset Euroopan parlamentille ja sitä kautta suuren yleisön tietoon? Jos aikoo, milloin? Jos ei aio, miksi komissio on tullut tähän päätökseen? (1) EYVL L 275, 26.9.1986, s. 36. (2) EYVL L 125, 23.5.1996, s. 10. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain tiedot sattumanvaraisesti otetuista näytteistä, joilla tutkitaan elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevia tiettyjä aineita ja niiden jäämiä neuvoston direktiivin 86/469/ETY mukaisesti, jota on muutettu neuvoston direktiivillä 96/23/EY(1). Komissio on saanut kaikilta jäsenvaltioilta tiivistelmän tuloksista ja yksityiskohtaiset raportit kaikista muista jäsenvaltioista paitsi Ranskasta. Jo huhtikuussa komissio pyysi virallisesti pysyvässä eläinlääkintäkomiteassa Ranskaa toimittamaan yksityiskohtaiset raportit mahdollisimman pian. Komissio ryhtyi yhdessä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa tutkimaan raportteja 6. ja 7. joulukuuta 1999 laatiakseen kattavan kertomuksen, joka on parlamentin ja siten myös yleisön saatavana ensi vuonna. (1) EYVL L 125, 23.5.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1858/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Vientitukien rajoittaminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0034 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1858/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Vientitukien rajoittaminen Komission nykyiset ehdotukset vientitukien rajoittamiseksi jokaisena varainhoitovuonna vaikuttavat viime kädessä kielteisesti yritysten kassavirtaan, koska yritysten on ostettava tukitodistus, jonka kustannukset ovat 25 prosenttia arvioidusta tuen määrästä. Aikooko Euroopan unioni maksaa viejille korkoa vakuudessa pidetyistä varoista? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) Tukitodistukset otettiin käyttöön tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja tuen määrän vahvistamisperusteista annetun asetuksen (EY) N:o 1222/94 muuttamisesta ja tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden ennakkovahvistustodistusten järjestelmän soveltamista koskevista erityisistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1223/94 kumoamisesta 23 päivänä heinäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1702/1999(1) säännöksillä, koska haluttiin taata se, että yhteisö täyttää Maailman kauppajärjestön (WTO) vahvistamat kansainväliset velvoitteet myös niiden tuotteiden osalta, joita ei ole mainittu Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen liitteessä I (entinen liite II). Kyseisen asetuksen säännösten mukaan tukitodistuksen anojan on annettava vakuus siitä, että hänen anomansa tuet vastaavat suuruudeltaan vientitukia, joille todistus myönnettiin ja että kyseessä oleva vienti tapahtui todistuksen ollessa voimassa. Todistusanomukset ovat näin ollen hyväksyttäviä vain silloin, kun voidaan antaa vakuus summalle, joka on suuruudeltaan 25 prosenttia summasta, jolle todistus on myönnetty. Maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85(2) mukaan vakuus voidaan antaa esimerkiksi pankkitalletuksena tai jossain muussa muodossa. 15 artiklan sääntöjen mukaan korkoa ei makseta, jos vakuus on annettu käteistalletuksena. Tämä säännös on ollut voimassa vuodesta 1985. On muistettava, että käteistalletus on vain yksi monista vakuudenantotavoista ja että käteistalletus annetaan tietysti hakijan käyttöön heti, kun hän voi osoittaa täyttävänsä yllä olevassa kappaleessa mainitut ehdot. Lisäksi yritykset, jotka ovat anoneet vientitukea tiettynä vuonna vähemmän kuin 20.000 euroa, saavat viedä maasta tuotteita ilman tukitodistusta, kunhan ne eivät ylitä tätä rahoitusvälinettä varten hyväksyttyä budjettia. (1) EYVL L 201, 31.7.1999. (2) EYVL L 205, 3.8.1985.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2263/99 esittäjä(t): Ewa Hedkvist Petersen (PSE) neuvostolle. Barentsin alueen yhteistyön edistäminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2263/99 esittäjä(t): Ewa Hedkvist Petersen (PSE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Barentsin alueen yhteistyön edistäminen Barentsin alueen yhteistyö on turvallisuuspoliittiselta kannalta erittäin tärkeä osa pohjoista ulottuvuutta. Yhteisen turvallisuuden edistäminen meidän osassamme Euroopan unionia ja maailmaa edellyttää myös monien ympäristö-, sosiaali- ja liikennepoliittisten ongelmien ratkaisemista Barentsin alueella. Siksi haluaisinkin kysyä puheenjohtajamaalta, millä tavoin se katsoo 11.12. marraskuuta 1999 järjestetyn pohjoista ulottuvuutta käsittelevän konferenssin johtopäätösten edistävän Barentsin alueen kehitystä, yhteistyötä ja turvallisuutta? Vastaus (14. helmikuuta 2000) On tunnettua, että unioni pitää hyvin tärkeänä pohjoista ulottuvuutta koskevaa aloitettaan. Unionin pohjoista ulottuvuutta koskevan aloitteen yleisenä tavoitteena on toimia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa alueella Pohjois-Euroopan turvallisuuden, vakauden, demokraattisten uudistusten ja kestävän kehityksen edistämiseksi. Barentsin alueen EU:n ulkopuoliset maat, Islanti, Norja ja Venäjän federaatio ovat tärkeitä pohjoisen ulottuvuuden kumppaneita. Kaikki kolme osallistuivat rakentavasti Helsingin ministerikonferenssiin, ja ne otetaan luonnollisesti mukaan Helsingin konferenssin puheenjohtajan päätelmissä kaavaillun läheisemmän yhteistyön piiriin. Näissä päätelmissä korostettiin sitä, että pohjoisen ulottuvuuden aloitteen tarkoituksena on edistää Barentsin alueen ja suuremman Pohjois-Euroopan alueen kehitystä, yhteistyötä ja turvallisuutta. Helsingin Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan tiiviissä yhteistyössä neuvoston kanssa ja alueen pohjoisen ulottuvuuden kumppaneita kuullen pohjoista ulottuvuutta koskevan toimintasuunnitelman. Lisäksi ministerikonferenssin puheenjohtajan päätelmissä korostettiin olemassa olevien alueellisten elinten kuten Barentsin euroarktisen neuvoston tehtäviä pohjoisen ulottuvuuden aloitteen jatkotyöskentelyn kannalta. Helsingin kokouksen päätelmissä alueellisilla elimillä katsotaan olevan erityinen asema välineinä määrittää ja toteuttaa pohjoisen ulottuvuuden yhteisiä painopistealueita. Näin ollen Barentsin alueen kehityksen, yhteistyön ja turvallisuuden edistäminen on pohjoisen ulottuvuuden aloitteen jatkotyöskentelyn olennainen osa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1822/99 esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan välisen kaupan vapauttamista koskeva sopimus.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0058 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1822/99 esittäjä(t): Arlindo Cunha (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan välisen kaupan vapauttamista koskeva sopimus EU:n ja Etelä-Afrikan välisen sopimuksen kauppaa koskevien määräysten on määrä tulla voimaan tammikuussa 2000. Kuitenkin Etelä-Afrikan tasavallan ja EU:n tulkinnat viinejä koskevasta sopimuksesta, erityisesti portviinin ja sherryn nimityksistä, poikkeavat toisistaan. Tietojeni mukaan tulkinnat ovat seuraavat: - Etelä-Afrikan tulkinnan mukaan neuvottelut uusien nimien löytämiseksi portviinille ja sherrylle aloitetaan 12 vuoden kuluttua; jos niistä ei päästä sopimukseen Etelä-Afrikka jatkaa edellä mainittujen nimien käyttämistä; - EU:n tulkinta on, että sopimuksen mukaan Etelä-Afrikka ei saa käyttää näitä nimiä 12 vuoden määräajan jälkeen, ja siksi on välttämätöntä aloittaa vaihtoehtoisten nimien pohtiminen viipymättä. Voiko komission jäsen Pascal Lamy ilmoittaa, pannaanko EU:n ja Etelä-Afrikan välisen sopimuksen kauppaa koskeva osa täytäntöön ennen viinejä koskevaa sopimusta ja mihin toimiin on ryhdytty oikean tulkinnan selvittämiseksi sopimuksen kyseisten viinien alkuperänimityksiä koskevista määräyksistä? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1999) Komissio ei katso, että kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen viinejä ja alkoholijuomia koskevan liitteen X määräysten tulkinnat olisivat eroavaiset, vaikka oikeudellisesta näkökulmasta teksti ei kenties olekaan aivan täsmällinen. Molemmat sopimuspuolet ovat täysin sitoutuneet noudattamaan maaliskuussa 1999 aikaan saatua kompromissisopimusta, mikä käy ilmi Etelä-Afrikan ja Euroopan yhteisön viinejä ja alkoholijuomia koskevasta 10. lokakuuta 1999 annetusta yhteisestä julistuksesta(1). Neuvosto on 11. lokakuuta 1999 huomioinut yhteisen julistuksen ja vahvistanut sopimuksen liitteen X sanamuodon. Kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen on määrä tulla kokonaisuudessaan voimaan 1. tammikuuta 2000. (1) Sopimukseen sisältyy kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen portviiniä ja sherryä koskeva sopimus maaliskuussa sovituin ehdoin. Sopimus kattaa kaikki portviinin ja sherryn nimellä tällä hetkellä myytävät tuotteet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1687/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Monivuotinen toimintaohjelma Maatalous ja maaseudun kehitys Galiciassa 1994‐1999.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1687/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Monivuotinen toimintaohjelma Maatalous ja maaseudun kehitys Galiciassa 19941999 Komissio hyväksyi 14. joulukuuta 1994 päätöksellä C(94)3596 monivuotisen toimintaohjelman Maatalous ja maaseudun kehitys Galiciassa 19941999 Ohjelma jakaantuu useaan alaohjelmaan 1. Palstojen uusjako, 2. Luonnonsuojelu ja tulipalojen torjunta, 3. Maataloustuotanto: uudenaikaistaminen, tutkimus ja elintarvikkeiden laadun parantaminen. Kuinka paljon kullekin alaohjelmalle kohdistettiin varoja vuosittain jaksolla 19941999? Onko komissiolla tiedossaan syyt, joiden vuoksi Galician hallitus päätti olla julkaisematta vuonna 1997 virallista ilmoitusta alaohjelman uudenaikaistaminen, tutkimus ja elintarvikkeiden laadun parantaminen mukaisten avustusten hakemisesta, joista säädettiin vuonna 1996 annetulla Espanjan hallituksen asetuksella n:o 204? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1999) Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, Galiciassa toteutettava toimenpideohjelma Maatalous ja maaseudun kehittäminen, jonka rahoitukseen yhteisö osallistuu, jakautuu kolmeen alaohjelmaan. Alaohjelmaa I Maataloustuotannon edellytysten ja maaseutuasutuksen parantaminen rahoitetaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosastosta koko ohjelmakauden ajan 122 930 000 eurolla. Rahoitus myönnetään kuudessa erässä. Ensimmäinen, vuoden 1994 osuus oli 20 530 000 euroa, ja kunkin seuraavan vuoden osuus 20 480 000 euroa. Alaohjelman II Luonnonvarojen suojelu ja säilyttäminen kokonaisrahoitus on 113 220 000 euroa kuudessa erässä seuraavasti: vuosi 1994: 6 600 000 euroa, vuosi 1995: 12 970 00 euroa, vuosi 1996: 21 220 000 euroa, vuosi 1997: 22 640 000 euroa, vuosi 1998: 24 120 000 euroa ja vuosi 1999: 25 670 000 euroa. Alaohjelmalle III Elintarvikkeiden laadun parantaminen ja maatalouden monipuolistaminen myönnetään rahoitusta kokonaisuudessaan 67 380 000 euroa seuraavasti: vuosi 1994: 8 859 000 euroa, vuosi 1995: 10 456 00 euroa, vuosi 1996: 10 876 000 euroa, vuosi 1997: 11 668 000 euroa, vuosi 1998: 12 592 000 euroa ja vuosi 1999: 12 929 000 euroa. Lisäksi on mainittava, että Galician alueella toteutettava toimenpideohjelma Maatalous ja maaseudun kehittäminen perustuu tukijärjestelmään. Näin ollen tarjouskilpailu ei ole tarpeen. Komissio kehottaa kysyjää ottamaan yhteyttä eri kansallisiin elimiin, erityisesti Xunta de Galiciaan ja maatalousministeriöön, saadakseen yksityiskohtaisempia tietoja tästä aiheesta.