KIRJALLINEN KYSYMYS E-4144/97 komissiolle esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) (21. tammikuuta 1998)

Aihe: Metsäistutusten merkitys maailman kasvihuonekaasuongelmassa

Metsillä on suuri merkitys kasvihuonekaasujen sitojina luonnon kiertokulkuun. Nykyisin metsää kuitenkin tuhotaan enemmän kuin uutta kasvaa tilalle. Maailman metsävarat vähenevät huolestuttavasti myös eroosion takia.

Pyydän tietoa, onko komissiossa pohdittu toimia, joilla

a) EU:n jäsenvaltioita

b) EU:n kehitysyhteistyökohdemaita

voitaisiin kannustaa tehostamaan metsänistutustoimia niin, että niillä olisi kauaskantoinen vaikutus maailman hiilidioksiditaseeseen ja eroosion torjuntaan.

Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 1998)

Komissio kannustaa sekä jäsenvaltioita että yhteisön kanssa kehitysyhteistyössä toimivia maita suojelemaan metsiään ja tehostamaan metsityspyrkimyksiään.

Yhteisön metsäpinta-ala kasvaa, ja metsävarojen suojelua ja lisäämistä varten on toteutettu toimenpiteitä. Maatalousmaan metsitystä ja metsänparannusta koskevan yhteisön suunnitelman selkeänä tavoitteena on hiilen sitominen kasvihuoneilmiön torjumiseksi ja ympäristön tasapainon kanssa sopusoinnussa olevien maaseutualueiden hoito. Yhteisö osallistuu maatalousmaan metsityksestä ja tiettyjen, olemassa olevien metsien hoidon parantamisesta aiheutuviin kustannuksiin. Tämä toimenpide käynnistettiin vuonna 1992, ja huhtikuuhun 1996 mennessä 550 000 hehtaaria oli saatu metsitetyksi. Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet metsittämään paljon suuremman alueen järjestelmän mukaan. Menot olivat vuoden 1996 lopussa 500 miljoonaa ecua.

Yhteisö osarahoittaa myös metsäpalon ehkäisemiseksi toteutettavia toimenpiteitä. Yhteisön talousarviosta on vuodesta 1991 alkaen osoitettu 74 miljoonaa ecua 600:aan palontorjuntahankkeeseen, jotka ovat osa jäsenvaltioiden esittämiä kansallisia tai alueellisia palontorjuntasuunnitelmia. Yhteisössä on laadittu myös suunnitelma metsäpalojen syiden tutkimiseksi ja ehkäisytoiminnan arvioimiseksi.

Jäsenvaltioiden metsävarojen suojeluun ja lisäämiseen tähtääviä yhteisön toimia sisältyy myös metsien suojelua ilmansaasteilta koskevaan järjestelmään, yhteisön tutkimusohjelmiin ja maaseudun kehittämisohjelmaan tavoite 1- ja 5b -alueilla.

Metsien suojelua käsitelleessä Helsingin ministerikokouksessa annettiin yleiseurooppalaisella tasolla erityinen päätöslauselma Euroopan metsien sopeuttamisesta ilmastonmuutokseen pitkällä aikavälillä.

Myös teollisuus voi puun käyttöä lisäämällä osallistua hiilen varastointia edistäviin keinoihin, ja puulla on hyvän lämmöneristyskykynsä ansiosta kehitysnäkymiä rakennusalalla. Puuhun perustuvaa energiaa on lisäksi tarkasteltu uusiutuvaa energiaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa ((KOM(97) 599 lopullinen. )).

Kolmansien maiden kanssa toteutettavan kehitysyhteistyön yhteydessä on rahoitettu hyvin monenlaisia toimia. Tällaisia sekä trooppisia metsiä koskeviin ohjelmiin että maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyviä toimia on esimerkiksi puiden istutus, erityisesti maatiloilla ja suojelualueita ympäröivillä puskurialueilla.

Yhteisö on osallistunut suurimman kansainvälisen trooppisia metsiä koskevan ohjelman, Brasilian kokeiluhankkeen, rahoitukseen 57 miljoonan ecun suuruisilla maksusitoumuksilla. Kyseisen ohjelman tavoitteena on Amazonin sademetsän säilyttäminen ja kestävä kehitys. Toiminnassa on keskitytty suojelua koskevien toimintaperiaatteiden vahvistamiseen, ja vuodesta 1996 alkaen on rahoitettu paikan päällä toteutettavia kokeiluhankkeita, joiden tarkoituksena on kannustaa metsien kestävää hoitoa hiilidioksidinieluina.

Metsitys ja metsien uudelleenistutus ovat olleet Aasian aluetta koskevissa yhteisön ohjelmissa tärkeässä asemassa suurten metsäalojen häviämisen estämiseksi. Useimmat yhteisön toimet ovat kuitenkin tähän asti olleet kokeellisia, ja tulevaisuudessa keskitytään tiiviimmin puiden istutusta koskeviin tärkeimpiin institutionaalisiin rajoituksiin, kuten metsälakiin ja maanomistukseen, määrärahojen saatavuuteen ja markkinoiden olemassaoloon sekä teknisiin edellytyksiin.

Vuonna 1995 allekirjoitetun neljännen Lomén sopimuksen tarkistetussa toisinnossa metsien häviäminen määritellään vakavaksi ongelmaksi Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa (AKT-maat). Mainittu sopimus sisältää myös metsävarojen kestävää hoitoa koskevan pöytäkirjan. Vihreässä kirjassa ¨Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteista 2000-luvun alussa - Uuden kumppanuuden tuomat haasteet ja mahdollisuudet¨ ((KOM(96) 570 lopullinen. )) metsien tuhoutuminen määritellään erityistä huomiota vaativaksi seikaksi, ja metsävarojen luominen kuuluu metsäalan kehittämistä koskeviin yhteisön suuntaviivoihin.

Yhteisö on vuosina 1992-1996 osoittanut 466 miljoonaa ecua 510:een trooppisia metsiä koskevaan hankkeeseen. Tärkeimpiä rahoituslähteitä ovat trooppisia metsiä koskeva budjettikohta (52 prosenttia kaikista metsäalan sitoumuksista) sekä Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa koskevat budjettikohdat (27 prosenttia).

Maailmanlaajuisesti tarkasteltuna yhteisö on ollut liikkeellepanevana voimana Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimikunnan alaisen hallitustenvälisen metsäpaneelin perustamisessa. Ehdotukset paneelin toimiksi hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen erityisistunnossa vuonna 1997, ja ne muodostavat tärkeän perustan kestävää metsänhoitoa koskevalle tiiviimmälle yhteistyölle.

Äskettäin pidetyssä Kioton konferenssissa tunnustettiin metsien merkittävä rooli kasvihuonekaasujen vertailussa. Ihmisten toiminnasta aiheutuneet muutokset metsien biomassassa, kuten edellä tarkoitettu maatalousmaan metsitystä koskeva yhteisön suunnitelma, täyttävät pöytäkirjan mukaiset sitoumukset päästöjen vähentämisestä.