ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0367/03

esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle

(12. helmikuuta 2003)

Aihe: Sähkömagneettinen saaste

Sähkömagneettista saastetta tai sähkömagneettista säteilyä koskevasta ilmiöstä tehdään tutkimuksia. Mitkä ovat komission viimeisimmät asiaa koskevat arviot ja niiden mahdolliset lainsäädännölliset seuraukset?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(25. huhtikuuta 2003)

Komissio antaa mielellään arvoisalle parlamentin jäsenelle tietoa yhteisössä toteutetuista toimista, joilla rajoitetaan väestön altistumista useista lähteistä peräisin olevalle ionisoimattomalle säteilylle eli ns. sähkömagneettiselle saasteelle.

Neuvosto hyväksyi 12. heinäkuuta 1999 suosituksen 1999/519/EY(1) väestön ionisoimattomalle säteilylle altistumisen rajoittamisesta, jonka tarkoituksena on suojella ihmisten terveyttä tunnetuilta akuuteilta terveyshaitoilta. Suosituksessa määritetään altistusrajojen varmuusrajat mahdollisten pitkän aikavälin karsinogeenisten vaikutusten ennalta ehkäisemiseksi. Lisäksi siinä kehotetaan komissiota laatimaan vuoteen 2004 mennessä kertomus, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden kertomukset sekä tuoreimmat tieteelliset tiedot ja ohjeet.

Suositellut ylärajat perustuvat kansainvälisen säteilysuojatoimikunnan (ICNIRP) laatimiin ja komission tieteellisen ohjauskomitean hyväksymiin ohjeisiin. Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea totesi 30. marraskuuta 2001, että radiotaajuus- ja mikroaaltosäteilyn karsinogeenisista ja muista ei-termisistä vaikutuksista viime vuosina saatu uusi tieto ei anna aihetta muuttaa komission määrittämiä altistusrajoja. Komissio ei aio muuttaa niitä.

Komissio järjesti 24.26. helmikuuta 2003 Maailman terveysjärjestön (WHO) ja National Institute for Environmental Health Sciencen (NIEHS) kanssa kokouksen, jonka aihe oli ennaltaehkäisyn periaate ja sähkömagneettiset kentät. Kokouksen taustalla oli WHO:n komission tuella tekemä laaja arvio sähkömagneettisille kentille altistumisen terveysriskeistä. Arvion ensimmäiset, erittäin matalia taajuuksia koskevat tulokset saadaan vuoden 2003 loppuun mennessä, kun taas radiotaajuuksien arviointi saadaan päätökseen vuonna 2005. WHO:n ja NIEHS:n kokouksen tulokset esitetään komission Europa-sivustolla(2).

(1) EYVL L 199, 30.7.1999.

(2) http://europa.eu.int.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0210/03 esittäjä(t): Christine De Veyrac (PPE-DE) komissiolle. Urban II -yhteisöaloite.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0164 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0210/03 esittäjä(t): Christine De Veyrac (PPE-DE) komissiolle (3. helmikuuta 2003) Aihe: Urban II -yhteisöaloite Urban-aloitetta koskevassa julistuksessa, joka on 6. toukokuuta 1999(1) tehdyn toimielinten välisen sopimuksen liitteenä, kaavaillaan, että Urban II -aloitteelle voidaan myöntää jopa 200 miljoonaa euroa ottamalla käyttöön joustavan rahoitusvälineen varoja. Aikooko komissio ottaa käyttöön kyseisiä varoja seuraavan varainhoitovuoden aikana? (1) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 21. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 2003) URBAN II -yhteisöaloitetta ei vielä ollut, kun Berliinin rahoitusnäkymät hyväksyttiin vuonna 1999. Aloite syntyi vuonna 2000 nimenomaan parlamentin aloitteesta, ja sille varattiin osa alunperin innovatiivisille toimenpiteille osoitetuista määrärahoista. Parlamentin jäsenen mainitsemassa URBAN-aloitetta koskevassa julistuksessa sanotaan: Ottaen huomioon Urban-aloitteeseen liittyville innovatiivisille toimenpiteille osoitetun kokonaismäärärahan pienentymisen toimielimet sopivat, että ne tutkivat mahdollisuutta osoittaa tähän tarkoitukseen 200 miljoonaa euroa ottamalla käyttöön varoja joustovälineestä kaudella 20002006. Komissio katsoo, että parlamentin jäsenen kirjallisessa kysymyksessä mainitussa julistuksessa tarkoitetaan 200 miljoonan euron mahdollista palauttamista innovatiivisille toimille. Komissio ei siis aio ottaa joustovälineen varoja käyttöön URBAN-aloitteen hyväksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0527/03 esittäjä(t): Norbert Glante (PSE) komissiolle. Palladium-ohjelmistokomponenttien ja TPM-mikroprosessorien (Trusted Platform Module) tuonti markkinoille.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0527/03 esittäjä(t): Norbert Glante (PSE) komissiolle (18. helmikuuta 2003) Aihe: Palladium-ohjelmistokomponenttien ja TPM-mikroprosessorien (Trusted Platform Module) tuonti markkinoille Trusted Computing Platform Alliance -yhtymä (TCPA) aikoo tuoda markkinoille Palladium-ohjelmistokomponentteja ja TPM-mikroprosessoreja (Trusted Platform Module). Onko komissiolla tietoa näiden tuotteiden tietosuojaan liittyvistä teknisistä ominaisuuksista? Millaisia vaikutuksia komissio olettaa kyseisten laitteistojen markkinoille tuonnin aiheuttavan erityisesti pienille ja keskisuurille ohjelmistoyrityksille kilpailu- ja kartellilainsäädännön näkökulmasta? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2003) Komissio on tietoinen Trusted Computing Platform Alliance -yhtymästä (TCPA) ja toimialalla tehdyistä muista aloitteista, esimerkiksi Microsoftin Palladium-järjestelmästä. Kyseessä oleva hanke on vielä alkuvaiheessa. Näin ollen komissio ei suorita asiassa kilpailusääntöjen rikkomista koskevaa tutkimusta, varsinkaan kun asiasta ei ole tehty virallista kantelua. Komissio on kuitenkin täysin tietoinen TCPA:n/Palladiumin kaltaisten järjestelmien mahdollisesta vaikutuksesta useisiin alueisiin, muun muassa ohjelmistomarkkinoiden avoimuuteen, käytön valvontaan ja käyttöoikeuksia koskeviin kysymyksiin, yksityisyyttä koskeviin kysymyksiin ja sisällöntarjontaan. Komissio osallistuu aktiivisesti keskusteluun, jossa eri osapuolet esittävät TCPA:ta/Palladiumia koskevia näkemyksiään. Komission tarkoituksena on seurata edelleen kyseistä kehitystä lähikuukausien ajan, myös tietosuojan näkökulmasta. Komissio vastaa tietosuojatyöryhmän ja sen alaryhmien sihteeristöstä. Näissä puitteissa komissio osallistuu tietosuojatyöryhmän Internetiä käsittelevän erityistyöryhmän keskusteluihin. Tämä erityistyöryhmä aikoo tarkastella TCPA/Palladium-kysymystä lähikuukausina.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0626/03 esittäjä(t): Peter Liese (PPE-DE) komissiolle. Komission ehdotus lapsille tarkoitettujen lääkkeiden sääntelemiseksi.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0626/03 esittäjä(t): Peter Liese (PPE-DE) komissiolle (25. helmikuuta 2003) Aihe: Komission ehdotus lapsille tarkoitettujen lääkkeiden sääntelemiseksi Neuvosto antoi 14. joulukuuta 2000 lasten lääkkeitä koskevan päätöslauselman(1), jossa komissiota kehotetaan tekemään mahdollisimman pian asianmukaisia ehdotuksia jotta lapsille sopivien lääkkeiden saatavuutta voitaisiin parantaa. Lasten lääkkeet on testattava tieteellisesti ennen kuin ne päästetään yleisempään jakeluun. Tähän päästään ainoastaan varmistamalla, että lääkkeet, jotka ovat todennäköisesti kliinisesti merkittäviä lapsille, tutkitaan perusteellisesti. Komissio käynnisti helmikuussa 2002 julkisen kuulemisen, jonka aiheena on parempia lääkkeitä lapsille. Kesäkuussa 2002 annetussa vastausten yhteenvedossa todetaan, että kommenttien vallitsevana huolenaiheena oli nimenomaan asian kiireellisyys. Komissio ilmoitti vuoden 2003 työsuunnitelmassaan antavansa lainsäädäntöehdotuksen maaliskuussa 2003 eli yli kaksi vuotta neuvoston päätöslauselman jälkeen. Voiko komissio varmistaa, että ehdotus annetaan lisäviivytyksittä, jotta asia voidaan ainakin teoriassa hyväksyä yhteispäätösmenettelyssä ennen Euroopan unionin laajentumista? (1) EYVL C 17, 19.1.2001, s. 1. Erkki Liikasen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0564/03 ja P-0626/03 (3. huhtikuuta 2003) Komissio aikoo esittää lopullisen ehdotustekstin asetukseksi lapsille tarkoitetuista lääkkeistä mahdollisimman pian. Ensimmäinen luonnos valmisteltiin syyskuussa 2002. Tämän luonnoksen pohjalta kuultiin jäsenvaltioita ja Euroopan lääkearviointivirastoa. Kuulemisprosessi kesti arvioitua kauemmin, koska jäsenvaltiot pyysivät marraskuussa 2002 pidetyssä farmasian komitean kokouksessa lisäaikaa kommenttien esittämiselle. Komissio on päättänyt, että tämän ehdotuksen olisi oltava niiden 43 tärkeän ehdotuksen joukossa, jotka kuuluvat vuoden 2003 lainsäädäntö- ja työohjelmaan ja joista on suoritettava laajennettu vaikutusten arviointi. Laajennettu vaikutusten arviointi on tärkeä osa sääntelyn parantamista koskevaa komission toimintasuunnitelmaa. Komissio on nyt aloittanut tämän vaikutusten arvioinnin valmistelun, ja se aikoo toteuttaa arvioinnin mahdollisimman ripeästi voidakseen antaa ehdotuksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0711/03

esittäjä(t): Luigi Vinci (GUE/NGL) komissiolle

(10. maaliskuuta 2003)

Aihe: Malpensan lentokentän laajentaminen

Eikö komissio katso, että Malpensan lentokentän laajentamiseen liittyvät tarjouskilpailumenettelyt ovat voimassa olevan yhteisön oikeuden, etenkin julkisia tarjouskilpailuja koskevan oikeuden, vastaisia ja että laajentamissuunnitelmat ylittävät ehdottomasti kuutiotilavuuden, joka alkuperäisessä hankkeessa oli hyväksytty, mikä on siis alkuperäisen hankkeen tosiasiallinen rikkomus? Eikö komissio katso, että ennen töiden aloittamista on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(14. huhtikuuta 2003)

Arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisessa kysymyksessään toimittamien tietojen ja siihen liitettyjen lukuisten asiakirjojen perusteella komissio ei voi päätellä, onko hankintaviranomaisena

toimiva SEA mahdollisesti rikkonut julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä tehdessään sopimuksen Malpensan lentokentän laajentamisesta. Näin ollen komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että komission yksiköt (sisämarkkinoiden pääosasto, linja julkisten hankintojen politiikka) ovat valmiit tutkimaan kaikki lisäseikat, jotka voivat selventää mainitussa kirjallisessa kysymyksessä esitetyn julkisia hankintoja koskevaan yhteisön oikeuteen kohdistuvan rikkomisen luonnetta ja laajuutta.

Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetussa neuvoston direktiivissä 85/337/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY(2), jäljempänä direktiivi, säädetään, että ennen luvan myöntämistä hankkeet, joilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia, alistetaan lupamenettelyyn ja että niiden vaikutukset arvioidaan. Tämän direktiivin liitteessä I mainitut hankkeet arvioidaan 510 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on määriteltävä liitteessä II mainittujen hankkeiden osalta: a) tapauskohtaisesti selvittämällä tai b) jäsenvaltioiden asettamien raja-arvojen tai valintaperusteiden avulla, arvioidaanko hanke 510 artiklan mukaisesti.

Lentokentät, joiden pääkiitorata on vähintään 2 100 metriä pitkä, mainitaan direktiivin liitteessä I (luokka 7 a). Kaikki muutokset tai laajennukset liitteessä I tai liitteessä II mainittuihin sellaisiin hankkeisiin, joille on jo myönnetty lupa, jotka on jo toteutettu tai joita parhaillaan toteutetaan, jos muutoksesta tai laajennuksesta voi olla merkittävää haittaa ympäristölle, luetellaan direktiivin liitteessä II (luokka 13).

Voidakseen koota tietoja tästä nimenomaisesta tapauksesta ja arvioida sen vastaavuutta edellä mainittujen yhteisön oikeuden säännösten kanssa, komissio on äskettäin lähettänyt tietopyynnön Italian viranomaisille. Jos todetaan, että parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa edellä mainittuja säännöksiä on sovellettu virheellisesti, komissio ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan nojalla, jotta yhteisön oikeuden noudattaminen voidaan varmistaa.

(1) EYVL L 175, 5.7.1985.

(2) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0525/03 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. BAWOn tehtaan sulkeminen Portugalissa.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0195 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0525/03 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (24. helmikuuta 2003) Aihe: BAWOn tehtaan sulkeminen Portugalissa Jälleen yksi monikansallinen yhtiö, saksalainen vaatetusalan yritys BAWO, valmistelee tuotantolaitostensa mahdollista sulkemista Portugalin Estarrejassa. Tehtaan lomautetut 80 työntekijää joutuivat keskeyttämään pakkolomansa estääkseen tehtaan sulkemisen ja koneiden poisviemisen. Koneet ovat yrityksen ainoa omaisuus, sillä itse tehdas on vuokrattu. 1. Onko BAWO saanut yhteisön tukea Portugalissa tai muissa EU-maissa? Jos on, kuinka paljon ja millä ehdoilla? 2. Yritysten sosiaalisia velvoitteita silmällä pitäen mihin toimiin komissio voi ryhtyä puolustaakseen näiden työntekijöiden oikeuksia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2003) 1. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kyseinen yritys ei ole saanut yhteisön tukea Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) eikä Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). 2. Komissio haluaa muistuttaa, että työntekijöiden edustajien tiedottamisesta ja kuulemisesta säädetään useissa direktiiveissä(1). Erityisesti joukkovähentämistä koskevassa direktiivissä 98/59/EY(2) säädetään työntekijöiden edustajille tiedottamisesta ja heidän kanssaan neuvottelemisesta, kun työnantaja harkitsee työntekijöiden joukkovähentämistä. Neuvottelut on aloitettava hyvissä ajoin sopimukseen pääsemiseksi, ja niissä on käsiteltävä ainakin mahdollisuuksia välttää joukkovähentäminen tai rajoittaa sen kohteena olevien työntekijöiden määrää sekä lieventää seurauksia toteuttamalla sosiaalisia toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on muun muassa tukea vähentämisen kohteeksi joutuneiden työntekijöiden työllistämistä tai kouluttamista uudelleen. Lisäksi komissio kehotti Euroopan työmarkkinaosapuolia käynnistämään vuoropuhelun muutosten ennakoimisesta ja hallinnoimisesta, jotta yritysten uudelleenjärjestelyjen sosiaalisiin näkökohtiin voitaisiin soveltaa dynaamista lähestymistapaa. Työmarkkinaosapuolet sopivat aiheen sisällyttämisestä vastikään hyväksymäänsä monivuotiseen työohjelmaan. (1) Neuvoston direktiivi 94/45/EY, annettu 22 päivänä syyskuuta 1994, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä (EYVL L 254, 30.9.1994) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä (EYVL L 80, 23.3.2002). Jälkimmäinen direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 23. maaliskuuta 2003 mennessä. (2) Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 225, 12.8.1998).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0463/03 esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle. Espanjan ja Marokon välinen kalastussopimus.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0463/03 esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle (19. helmikuuta 2003) Aihe: Espanjan ja Marokon välinen kalastussopimus Euroopan parlamentti on vuonna 2002 myöntänyt kaikkiaan 197 miljoonaa euroa Espanjan ja Portugalin kalastuslaivastojen rakenneuudistuksiin ja laivojen lukumäärän vähentämiseen. Syy tähän on ollut, ettei Euroopan unionin ja Marokon välistä kalastussopimusta ole saatu aikaan. Vain noin kuukausi sitten on tullut ilmi uutisia (esim. Financial Times 13. tammikuuta 2003), joiden mukaan espanjalaiset kalastajat ovat saaneet luvan kalastaa Marokon vesillä. Edellä olevan perusteella kysyn, onko komissio edelleen aikeissa käyttää määrärahoja kalastuslaivaston rakennemuutokseen ja jos on, miten se voidaan näissä olosuhteissa perustella? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 2003) Marokko antoi rajoitetulle määrälle Espanjan aluksia luvan kalastaa Marokon vesillä kolmen kuukauden ajan 14. päivästä joulukuuta 2002 lähtien. Tämä oli solidaarisuuden ele Marokolta Prestige-onnettomuuden jälkeen. Se halusi auttaa Espanjaa ja erityisesti Galician aluetta ja laivastoa poikkeuksellisen vaikeina aikoina. Lupa on siis voimassa vain rajoitetun ajan ja koskee vain rajoitettua alusmäärää. Tässä mielessä nämä olosuhteet ovat poikkeuksellisia. Näin ollen kalastusalusten rakenteellinen mukauttaminen jatkuu suunnitelmien mukaisesti, ja se on edelleen kalastuspolitiikan ensisijainen tavoite. Kalastusalusten rakenteelliseen mukauttamiseen myönnetyt määrärahat ovat täysin perusteltuja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0765/03 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Ruotsin ehdottama turskan pyyntikielto.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0229 - 0230



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0765/03 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (12. maaliskuuta 2003) Aihe: Ruotsin ehdottama turskan pyyntikielto Ruotsin ehdotettua, että se ei osallistu turskan pyytämiseen tietyillä alueilla, komissio kannustaa sitä harkitsemaan vaihtoehtoisesti teknisten toimien täytäntöönpanoa. Sekä asetukseen (EY) N:o 88/98(1) (Itämeren kalavarojen säilyttämiseksi toteutettavista teknisistä toimenpiteistä) että asetukseen (EY) N:o 850/98(2) (muiden alueiden kalavarojen säilyttämiseksi toteutettavista teknisistä toimenpiteistä) sisältyy säännöksiä, joiden mukaan jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä antamalla kyseisissä asetuksissa (asetuksen (EY) N:o 88/89 13 artikla ja asetuksen (EY) N:o 850/98 46 artikla) määriteltyjä vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia. Voisiko komissio toimittaa luettelon tapauksista, joissa jäsenvaltiot ovat käyttäneet kyseistä mahdollisuutta hyväkseen sekä selvittää tapauskohtaisesti - mihin kalalajeihin, kalastusalueisiin ja pyydyksiin toimenpiteet kohdistuivat? - milloin ja kuinka kauan toimenpiteitä toteutettiin? - mihin toimenpiteisiin jäsenvaltiot ryhtyivät YKP:n vaatimuksiin verrattuna? - tehtiinkö tutkimusta siitä, oliko kyseisillä toimenpiteillä minkäänlaisia seurauksia? On mielenkiintoista havaita, että 3. joulukuuta 2002 annetussa komission ehdotuksessa uudeksi asetukseksi kalavarojen säilyttämiseksi toteutettavista teknisistä toimenpiteistä(3), joka korvaisi asetuksen (EY) N:o 850/98, ei ole edellä mainittua 46 artiklaa vastaavaa artiklaa. Perusteluissa kuitenkin todetaan komission varmistaneen, että kaikki asetuksen (EY) N:o 850/98 oleelliset säännökset on säilytetty ennallaan. Voisiko komissio kertoa, miksi kyseinen artikla on jätetty pois? (1) EYVL L 9, 15.1.1998, s. 1. (2) EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1. (3) KOM(2002) 672. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2003) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0326/03 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Yhteisön varoista maksetut ja komission suoraan hallinnoimat avustukset useille uskonnollisille yhteisöille.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0209 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0326/03 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (5. helmikuuta 2003) Aihe: Yhteisön varoista maksetut ja komission suoraan hallinnoimat avustukset useille uskonnollisille yhteisöille Kirjalliseen kysymykseen E-0291/01(1) annetusta vastauksesta käy ilmi, että Useille uskonnollisille organisaatioille voidaan myöntää pieniä avustuksia komission suoraan hallinnoimista yhteisön varoista. Tällaiset avustukset ovat joko tukia voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen toimintakuluihin Euroopan tason koordinaatio- ja edustustoimintaa varten tai erityisavustuksia yksittäisille hankkeille. Voisiko komissio ilmoittaa, miten suurista summista on kysymys, ja mille voittoa tavoittelemattomille organisaatioille ja yksittäisille hankkeille on myönnetty tällaisia avustuksia kolmen vuoden aikana (20002002) koordinaatio- ja edustustoimintaan Euroopan tasolla? (1) EYVL C 261 E, 18.9.2001, s. 78. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 2003) Ainoastaan brysseliläinen Church & Society Commission -järjestö, joka vastaa suurimmat uskontoryhmät (kristityt, muslimit ja juutalaiset) sekä humanistiset yhteisöt käsittävän Soul for Europen sihteeristön tehtävistä, sai avustusta uskonnollisten yhteisöjen Euroopan tason koordinointi- ja edustustoimintaan kaudella 20002002. Parlamentti osoitti varat kyseisen avustuksen maksamiseen talousarvion kohdasta A-3021. Myönnetyn tuen määrä oli 44 000 euroa vuonna 2000, 41 000 euroa vuonna 2001 ja 39 780 euroa vuonna 2002. Euroopan unionin yleisen talousarvion kohdasta A-3024 rahoitetaan Euroopan edun mukaisten yhdistysten ja liittojen järjestämiä yksittäisiä hankkeita. Vuosina 20002002 kyseiseen talousarviokohtaan varattiin samansuuruiset määrärahat eli 1 260 000 euroa vuodessa. Määräraha on osoitettu yksinomaan Euroopan yhdentymisen aatetta edistäviin toimiin ja hankkeisiin sekä tukemaan toimintaa, jossa pohditaan unionin tasolla Euroopan yhdentymisen eettistä ja henkistä perustaa sekä sen edustamia arvoja. Luettelo avustuksen saajista lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0153/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja São Tomé ja Príncipen välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0186 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0153/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja São Tomé ja Príncipen välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja São Tomé ja Príncipen välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu São Tomé ja Príncipen kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2003) 1. Yhteisön ja São Tomén ja Príncipen demokraattisen tasavallan välisen kalastussopimuksen liitteenä olevan nykyisen pöytäkirjan(1) 2 artiklassa taloudelliseksi korvaukseksi vahvistetaan 2 250 000 euroa kolmen vuoden aikana. Tästä summasta käytetään ensimmäisenä vuonna 370 000 euroa, toisena vuonna 382 500 euroa ja kolmantena vuonna 382 500 euroa pöytäkirjan 4 artiklassa eriteltyihin toimiin São Tomén kalastusalan tukemiseksi. Lisäksi komissio rahoittaa ensimmäisenä vuonna syvänmeren taskurapujen arviointitutkimusta 50 000 eurolla. 2. Kolmen vuoden aikana maksettava 2 250 000 euron suuruinen taloudellinen korvaus vastaa summaa, joka maksetaan vastikkeena yhteisön kalastuslaivastolle annetuista kalastusmahdollisuuksista. 3. Varustajien maksamat summat vahvistetaan pöytäkirjan liitteessä. Tonnikala-alusten lisenssimaksu on 25 euroa São Tomén ja Príncipen vesillä saatua tonnikalatonnia kohti. Lisenssit myönnetään tonnikala-alusten tapauksessa 3 750 euron suuruista ennakkomaksua vastaan, pintasiima-alusten tapauksessa 1 375 euron suuruista ennakkomaksua vastaan ja vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten tapauksessa 625 euron suuruista ennakkomaksua vastaan. Taskurapua pyytävistä syvänmeren kalastusaluksista maksetaan neljännesvuosittain 42 euroa bruttorekisteritonnia kohti. (1) EYVL L 351, 28.12.2002.