ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1709/98 esittäjä(t): Edouard des Places (I-EDN) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Pakkaaminen ja pullottaminen tuotantoalueella Euroopan viinintuotannosta huomattava osa pullotetaan viininkulutusalueilla jäsenvaltioissa, olivatpa ne sitten viinintuottajia tai eivät. On pakko todeta, että läheisyysperiaatteen mukaisesti tietyt jäsenvaltiot pyrkivät säätämään määräyksiä, joiden mukaan tiettyjen määritellyillä alueilla tuotettujen viinien (VQPRD) pakkaaminen olisi pakollista tuotantoalueella. Ovatko nämä määräykset komission mielestä yhteisölainsäädännön ja etenkin EY:n perustamissopimuksen 34 ja 80-90 artiklan sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisia? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän asian suhteen ja erityisesti viinimarkkinoiden yhteiseksi järjestämiseksi, josta se aikoo antaa ehdotuksen lähiaikoina neuvostolle? Kun otetaan kuluttajajärjestöjen yhä etenevässä määrin arvostelema, väärennettyjen viinitila- ja châteaux-nimien paljous huomioon, aikooko komissio tiukentaa asennoitumistaan tässä asiassa paremman kuluttajasuojan takaamiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Niiltä osin, kuin kysymykset koskevat viinin pakollista pullotusta tuotantoalueella, parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Stéphane Buffetaut'n kirjalliseen kysymykseen P-1657/98(1). Viinitilasta käytettyjen "domaine" ja "château"-nimitysten osalta komissio tarvitsisi tarkempia tietoja voidakseen tutkia väärennettyjen nimien esiintymistä, eikä näin ollen valitettavasti pysty vastaamaan asiaa koskevaan kysymykseen. Parlamentin jäsentä pyydetään ystävällisesti tarkentamaan kysymyksessä esiin tuotuja seikkoja. Yhteisön lainsäädännössä on kuitenkin säännöksiä tällaisten nimitysten käytöstä viinien etiketeissä. Asiaa käsitellään viinien ja rypäleen puristemehujen kuvausta ja esittelyä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 16 päivänä lokakuuta 1990 annetun komission asetuksen (ETY) 3201/90(2) 6 artiklassa sekä yhteisön tuomioistuimen asiassa C-403/92 antamassa tuomiossa. (1) Katso sivu 65. (2) EYVL L 309, 8.11.1990.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1946/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Eurooppalaisten kielten keskukset Kaksi vuotta sitten toisen yhteisön tukikehyksen seurantakomitea hyväksyi koulutuksen ja valmentavan ammatillisen koulutuksen toimintaohjelman yhteydessä "Eurooppalaisten kielten keskusten" perustamisen. Nämä keskukset, joiden toiminta sekä tukisi nuorten kieltenopiskelua että edistäisi EU:n vähemmän levinneiden kielten tuntemusta ja siten edistäisi monikulttuurisuuden arvoja, eivät ole kuitenkaan lainkaan aloittaneet toimintaansa tähän mennessä. Komissiolta kysytään: Mistä syystä nämä keskukset eivät ole vielä toiminnassa ja mitä aiotaan tehdä niiden toiminnan käynnistämiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynnkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1807/98 ja E-1946/98 (3. syyskuuta 1998) Koulutusta ja ammatillista peruskoulutusta koskevan toimintaohjelman toimi 1.1c, jonka ohjelman seurantakomitea hyväksyi toukokuussa 1996, liittyy eurooppalaisten kielten keskusten perustamiseen ja toimintaan Kreikassa. Alkuperäisen suunnitelman mukaan aiottiin perustaa 33 keskusta, jotka olisi pitänyt saada toimintaan vähitellen vuodesta 1997 lähtien. Suunnitelman toteuttamiseen liittyvien lukuisten ongelmien vuoksi (esim. sopivien institutionaalisten rakenteiden puuttuminen sekä keskusten perustamisesta ja toiminnasta vastaavan elimen puuttuminen) toimenpide ei koskaan päässyt vauhtiin. Opetusministeriö aikoo tämän vuoksi ehdottaa toiminnan huomattavaa supistamista. Koska eurooppalaisten kielten keskukset eivät ole vielä toiminnassa, kielitaitotodistusten myöntämismenettelyyn ei ole perehdytty.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1888/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) , Fausto Bertinotti (GUE/NGL) , Carlos Carnero González (GUE/NGL) , Luciana Castellina (GUE/NGL) , Lucio Manisco (GUE/NGL) , Luciano Pettinari (PSE) , Luciano Vecchi (PSE) ja Luigi Vinci (GUE/NGL) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeudet Meksikossa Yli sata parlamentin jäsenistä, toimittajista ja "Ya Basta" -järjestön jäsenistä muodostuvaan delegaatioon osallistuvaa Italian kansalaista karkotettiin äskettäin Meksikosta (40 heistä lopullisesti ja loput kymmeneksi vuodeksi). Näin oli käynyt aiemmin muillekin Euroopan kansalaisille, jotka ovat olleet tarkkailemassa Chiapasin tilannetta ja vahvistaneet, että ihmisoikeustilanne on vakava (erityisesti Taniperlasissa, jossa 140 naisen ja lapsen henki on vaarassa). Tämän Euroopan parlamentti on tuonut usein esiin päätöslauselmissaan. Pitääkö komissio kauppasopimuksen tekemistä Meksikon kanssa yhteensopivana sen kanssa, että maassa loukataan kansalaisoikeuksia ja estetään Euroopan kansalaisia liikkumasta maassa vapaasti, varsinkin kun sopimus sisältää demokratialausekkeen? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta varmistetaan Euroopan kansalaisten vapaa liikkuminen Meksikossa ja perutaan maan hallituksen antamat karkotusmääräykset, joista osa on lopullisia? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 1998) Komissio on kiinnittänyt huomiota Meksikon hallituksen hiljattain tekemiin päätöksiin Italian ja eräiden muiden maiden kansalaisten karkottamisesta. Vaikka nämä päätökset antavat aihetta huoleen, viranomaiset ovat kuitenkin tehneet ne Meksikon lakien mukaisesti. Komissio ja jäsenvaltioiden Meksikossa olevat suurlähettiläät ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa suoraan asianomaisille viranomaisille saadakseen selvityksen syistä, joiden perusteella päätökset tehtiin. Näitä yhteyksiä pidetään yllä, jotta uusien tapausten sattuessa voitaisiin varmistaa niiden oikeutus sekä valvoa Euroopan kansalaisten oikeuksien kunnioittamista. Yhteisön ja sen jäsenvaltioiden Meksikon kanssa 8. joulukuuta 1997 allekirjoittamat uudet sopimukset, joihin kuuluvasta väliaikaisesta sopimuksesta Euroopan parlamentti antoi puoltavan lausuntonsa maaliskuussa 1998, perustuvat kaikkien yhteisön ja kolmansien maiden välillä allekirjoitettavien sopimusten tapaan demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, joka vaikuttaa kaikkiin politiikkoihin ja on sopimuspuolten suhteiden tärkeä tekijä. Komissio katsoo, että yhteisön ja sen jäsenvaltioiden Meksikon kanssa tekemien sopimusten voimaantulo on tärkeää, koska sopimukset ja niihin sisältyvät ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämistä koskevat lausekkeet ovat oikeudellinen kehys, jonka avulla yhteisö voi vaikuttaa tehokkaammin ja rakentavammin Meksikon tilanteeseen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2065/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Ylemmän tason opetusta antavien taideakatemioiden uudistus Taideakatemioiden loppututkinto on Euroopan unionin maissa nähtävästi Italiaa lukuun ottamatta yliopistotasoinen tutkinto. Tietoisena tästä poikkeavuudesta Italian edustajakamari hyväksyi huhtikuussa 1989 esityslistaansa kohdan, jolla se vaati hallitusta hyväksymään taideakatemioiden uudistuksen muuttamalla niiden opetusohjelmaa niin, että tämä yhteisön lainsäädännön ja Italian lainsäädännön välinen poikkeavuus tulee oikaistuksi. Edustajakamari hyväksyi lopulta maaliskuussa 1997 yksimielisesti asetuksen nro 2881, jolla akatemiat muutetaan korkeakoulutasoista opetusta antaviksi oppilaitoksiksi. Siitä lähtien asiakirja on ollut senaatin kulttuuriasiain valiokunnassa ja lain nro 59/97 (nk. Bassaninin säädös esittäjänsä mukaan) 21 artiklan 11 kohdalla akatemioista tehdään muun muassa perustuslain 33 artiklan vastaisesti ylemmän asteen opetusta antavia oppilaitoksia. 1. Onko komissio tietoinen tästä ristiriitaisesta tilanteesta, joka koituu näiden akatemioiden opiskelijoiden vahingoksi? 2. Miten komissio suhtautuu tällaiseen syrjintään ottaen huomioon, että näissä akatemioissa suoritettu loppututkinto ei vastaa muissa EU:n maissa suoritettua loppututkintoa? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Italian viranomaisten suhteen, jotta asian käsittelyä senaatissa joudutettaisiin Italian lainsäädännön ja yhteisön lainsäädännön välisen poikkeavuuden oikaisemiseksi viimeinkin (kuten on tehty italialaisen ylemmän tason liikuntatieteellisen oppilaitoksen ISEF:n osalta)? 4. Eikö komissio katso, että taideakatemioiden opiskelijoiden joitakin viikkoja kestänyt laillinen ammattiyhdistystoiminta on osa uudella Euroopan kansalaisuudella tunnustettujen oikeuksien puolustamista?
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0890/98 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (11. maaliskuuta 1998) Aihe: Irlantilaisen Ryanair-lentoyhtiön kieltäytyminen tunnustamasta ammattiyhdistyksiä Irlantilainen lentoyhtiö Ryanair on pitkään kiistellyt matkatavaroiden käsittelystä vastaavien työntekijöidensä kanssa. Kiista johtuu yhtiön kieltäytymisestä tunnustaa näitä työntekijöitä edustava ammattiyhdistys tai neuvotella sen kanssa. Yhtiö on myös kieltäytynyt käyttämästä normaalia tapaa ratkaista työriidat, koska se ei osallistu mihinkään Irlannin työtuomioistuimen käynnistämään sovitteluprosessiin. Ryanairin johto on hyötynyt huomattavasti lentoliikenteen vapauttamisesta EU:ssa. Euroopan sosiaalisen peruskirjan 11-13 artikloissa käsitellään työntekijöiden oikeuksia, jotka koskevat vapautta järjestäytyä ja neuvotella työehtosopimuksista. Aikooko komissio tutkia Ryanairin kiistaa koskevia kysymyksiä ja antaa siitä kertomuksen? Mihin muihin toimiin komissio ehdottaa ryhdyttävän kiistan suhteen? Koska komissio julkaisee lupaamansa arvion lentoliikenteen vapauttamisen sosiaalisesta vaikutuksesta? Onko komissiolla ehdotuksia siitä, kuinka työntekijöiden oikeudet vapauteen järjestäytyä ja neuvotella työehtosopimuksista voidaan ylläpitää tilanteissa, joissa yritykset yrittävät kieltää nämä oikeudet? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama täydentävä vastaus (13. toukokuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema asia ei kuulu yhteisön toimivaltaan. Sosiaalipolitiikkaa koskevaan pöytäkirjaan liitetyn sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 6 kohdassa (Amsterdamin sopimuksen uuden 137 artiklan 6 kohdassa) todetaan selvästi, että sen määräykset eivät koske järjestäytymisoikeutta, lakko-oikeutta tai oikeutta määrätä työsulusta. Komissio on kuitenkin vastuussa työnantajien ja työntekijöiden suhteiden kehittämisestä Euroopan laajuisesti. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu perustuu yhteistyölle ja keskustelulle sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla. Jos toinen osapuoli jollakin alalla kieltäytyy tunnustamasta toisen laillisuutta, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja yhteistyö järkkyvät. Tutkimus muutosten sosiaalisesta vaikutuksesta siviili-ilmailun alalla lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0825/98 esittäjä(t): Kirsten Jensen (PSE) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: PVC Äskettäin annetussa komission ehdotuksessa romutettavia autoja koskevaksi neuvoston direktiiviksi komissio ei ehdota PVC:n käytön kieltämistä 1. tammikuuta 2002 jälkeen valmistettavissa autoissa, koska se väittää PVC:tä olevan niin monissa tuotteissa, että ongelma on ratkaistava horisontaalisesti. Koska komissio aikoo esittää PVC:n käyttöä koskevaa horisontaalista kieltoa, ja miten tuottajan vastuu voidaan kumota? Aikooko komissio tehdä muita aloitteita sen varmistamiseksi, että jätevirtaan joutuvan PVC:n määrää voidaan tuntuvasti rajoittaa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardkomission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Karin Riis-Jørgensen esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1524/98(1). (1) Katso sivu 51.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1751/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: YMP:n uudistaminen ja työpaikkojen luominen Onko komissio tehnyt mitään laskelmia siitä, kuinka paljon työpaikkoja voitaisiin luoda seuraavilla aloilla: 1. maisemien säilyttäminen sekä elinympäristöjen, kosteikkoalueiden ja muiden arvokkaiden luontoalueiden suojelu, 2. kestävä metsätalous, 3. uusien satojen kehittäminen muilla kuin ravinnontuotantoaloilla, 4. luonnonmukainen viljely Jos komissio on tehnyt tällaisia laskelmia, laatiiko se niistä yksityiskohtaisen ja mieluiten maakohtaisen luettelon? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) Komissio on täysin samaa mieltä arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että olisi kannattavaa laskea uusien työpaikkojen määrä hänen kysymyksessään esittämillä aloilla. Vaikka komissio itse ei ole tehnyt tällaisia laskelmia näiltä aloilta, lukumääriä koskevaa tietoa voi olla saatavilla muuta kautta. 1. Maisemien säilyttäminen sekä elinympäristöjen, kosteikkoalueiden ja muiden arvokkaiden luontoalueiden suojelu: Valtiosta riippumattomat järjestöt ovat tehneet joitain laskelmia. 2. Kestävä metsätalous: Hyödyllistä tietoa löytyy useista julkaisuista, varsinkin tutkimusohjelmiin liittyvistä raporteista. Komissio on äskettäin asettanut käytettäväksi tietoja Tanskan ympäristö- ja energiaministeriön alaisen metsän- ja maisemantutkimuslaitoksen julkaisemasta COST-toimen E3 loppuraportista (Forestry in the context of rural development). Tietoa löytyy myös parlamentin julkaisemasta Euroopan metsiä koskevasta tutkimuksesta (Europe and the forest). 3. Uusien satojen kehittäminen non-food-tuotannon alalla: Komission julkaisemassa tulevaisuuden energiaa koskevassa valkoisessa kirjassa(1) todetaan, että vuoteen 2010 mennessä yhteisön sisällä luodaan luultavasti 500 000-900 000 uutta työpaikkaa uusiutuvien energialähteiden alalla. Yksityiskohtaista erittelyä, josta näkyisi non-food-tuotannon alan uusia satoja koskevat luvut, ei kuitenkaan ole saatavilla. 4. Luonnonmukainen viljely: Komissio ei ole tehnyt laskelmia uusien työpaikkojen lukumääristä. Ensi näkemältä tuntuisi loogiselta olettaa, että luonnonmukainen viljely tarvitsee enemmän työvoimaa. Luonnonmukaisessa viljelyssä käytetään kuitenkin vähemmän lannoitteita ja sen vuoksi työpaikat tällä alalla saattavat vähentyä. (1) KOM(97) 599.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2160/98 esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Monilapsisten vanhempien epätasavertainen kohtelu EU:lla on tunnetusti väestörakenteeseen liittyvä kiperä ongelma, joka on erityisen vakava tietyissä jäsenvaltioissa. Kreikka on yksi niistä Euroopan maista, joissa väestö vanhenee ja syntyvyys alenee. Kuitenkin sen lisäksi, että kannustimet ongelman hoitamiseen eivät ole merkittävät, on havaittavissa, että monilapsista vanhempaa, esimerkkitapauksessani isää, ei kohdella tasavertaisesti. Monilapsinen äiti nimittäin saa avustusta siihen asti, kun hänen nuorin lapsensa täyttää 23 vuotta ja tämän jälkeen eläkettä koko elämänsä ajan. Sitä vastoin monilapsinen isä, joka on leski tai eronnut ja jolla on lastensa huoltajuus, ei ole oikeutettu eläkkeeseen. Komissiolta kysytään: Eikö tämä erottelu loukkaa kahden sukupuolen tasavertaisen kohtelun periaatetta, varsinkin kun - kuten tässä tapauksessa - epätasavertaisuus koskee henkilöitä, jotka kuuluvat tavallisesti taloudellisesti heikommassa asemassa oleviin yhteiskunnallisiin ryhmiin? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Komissio ei voi puuttua arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan tapaukseen, joka koskee puolison kuoleman tai avioeron jälkeen tapahtuvaa monilapsisten isien epätasa-arvoista kohtelua verrattuna samassa tilanteessa oleviin perheenäiteihin. Tämä syrjintä on sallittu miesten ja naisten tasa-arvoisesta kohtelusta annetussa yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19. joulukuuta 1978 annetussa direktiivissä 79/7/ETY(1) (lakisääteiset järjestelmät). Direktiivin 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan jäsenvaltioilla on oikeus jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle lapsia kasvattaneille henkilöille myönnettävät etuudet. Jäsenvaltiot voivat näin olleen rajoittaa nämä etuudet toiseen vanhemmista, kuten on tehty Kreikassa. Vuonna 1987 tehtiin ehdotus direktiiviksi(2), jolla pyritään selvittämään muun muassa tämä ongelma. Ehdotus on edelleen käsiteltävänä neuvostossa. Komissio aikoo miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelman (1996-2000)(3) ja sosiaalialan toimintaohjelman (1998-2000)(4) mukaisesti tehdä uuden ehdotuksen direktiiviksi. Sen on tarkoitus korvata vuoden 1987 ehdotus, ja siinä otetaan huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö sekä perhe- ja yhteiskuntarakenteiden kehitys. (1) EYVL L 6, 10.1.1979. (2) EYVL C 309, 19.11.1987. (3) EYVL L 335, 30.12.1995. (4) KOM(98) 259 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1968/98 esittäjä(t): Kenneth Coates (GUE/NGL) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Suuronnettomuusriskien valvonta Äskettäiset onnettomuudet vaalipiirissäni sijaitsevassa Killamarshin jälleenkäsittelylaitoksessa, jonka omistaa Vivendin tytäryhtiö SARP UK, ovat huolestuttaneet suuresti niin kyläläisiä kuin läheisen Sheffieldin kaupungin asukkaitakin. Ihmiset haluavat tietää miten kyseinen laitos voidaan saada muuttamaan pois ja siirtämään mahdollisesti vaarallinen tuotantonsa kauas taajamista. Mitä oikeudellisia välineitä on olemassa kyseisen siirron aikaansaamiseksi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Yhteisön jätteitä koskevaan lainsäädäntöön ei sisälly säännöksiä jätteenkäsittelylaitosten ja asuinalueiden välisistä vähimmäisetäisyyksistä, mutta kaatopaikkojen osalta tällainen säännös saatetaan ottaa käyttöön uudella direktiivillä(1), jota käsitellään parhaillaan neuvostossa ja parlamentissa. Vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9 päivänä joulukuuta 1996 annettuun neuvoston direktiiviin 96/82/EY(2) (ns. Seveso II -direktiivi), jonka soveltaminen on pakollista 3. helmikuuta 1999 alkaen, sisältyy uusi maankäytön suunnittelua koskeva säännös (12 artikla). Tämä säännös heijastaa Bhopalissa Intiassa vuonna 1984 sattuneen onnettomuuden jälkeen syntynyttä tarvetta ottaa lainsäädäntöprosessissa huomioon suuronnettomuusvaarojen vaikutukset myös maankäytön suunnittelun kannalta. Tämän säännöksen sisällyttäminen lainsäädäntöön voidaan katsoa suureksi edistysaskeleeksi suuronnettomuuksien torjunnassa. Direktiivin tavoitteena on ensinnäkin ehkäistä suuronnettomuuksia ja toiseksi vähentää ihmisille ja ympäristölle aiheutuvia seurauksia valvomalla uusien laitosten sijoittamista, olemassa olevissa laitoksissa tehtäviä muutostöitä sekä uusia rakennushankkeita kuten liikenneväyliä, yleisessä käytössä olevia kohteita ja olemassa olevien laitosten läheisyydessä sijaitsevia asuinalueita. Pitkällä aikavälillä maankäytön suunnittelupolitiikoilla taataan, että vaarallisten laitosten ja asuinalueiden väliset etäisyydet pysyvät riittävinä. Jos vaaralliseksi katsottu laitos sijaitsee jo asuinalueen läheisyydessä, Seveso II -direktiivissä kehotetaan harkitsemaan valvonnan yhteydessä teknisiä lisätoimenpiteitä, jotta väestöön kohdistuvat vaarat eivät lisääntyisi. Komissio on läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa alkanut kehittää ohjeita tämän säännöksen jäsenvaltioissa tapahtuvaa käytännön täytäntöönpanoa varten. Ohjeet julkaistaan todennäköisesti vuoden 1998 aikana. (1) EYVL C 156, 24.5.1997. (2) EYVL L 10, 14.1.1997.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2045/98 esittäjä(t): James Moorhouse (ELDR) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeuksien loukkaukset Meksikossa - Chiapasin joukkomurha Eikö komissio ole huolissaan siitä, että viisi kuukautta Chiapasin osavaltiossa Meksikossa tapahtuneen kauhistuttavan Actealin joukkomurhan jälkeen tähän rikokseen syyllisiä ei ole vieläkään toimitettu oikeuden eteen, ja siitä että tämä voi johtaa uusiin rikoksiin alueella? Aikooko komissio vaatia Meksikon hallitusta täyttämään julkisesti annetun sitoumuksensa rikokseen syyllistyneiden tuomitsemisesta sekä huolehtimaan siitä, että puolisotilaallisten joukkojen toiminta Chiapasissa loppuu, kuten Euroopan parlamentti vaati 15. tammikuuta 1998 annetussa päätöslauselmassaan (B4-0056/98)? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-2044/98 ja E-2045/98 (7. syyskuuta 1998) Komissio on tutkinut tarkkaan mietinnön, jonka parlamentti antoi Meksikon kanssa tehtävää väliaikaista sopimusta koskevan myönteisen lausunnon antamisen yhteydessä vuoden 1998 toukokuussa. Komissio katsoo, että määräykset, joissa ensimmäistä kertaa selvästi todetaan, että demokraattisten periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen ovat sopimuksen oleellinen osa, ovat erittäin tärkeä osa sopimusta. Sopimus, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1998, on merkittävä edistysaskel asiassa. Nyt yhteisöllä on yksiselitteinen sopimusperusteinen oikeusperusta, jonka nojalla se voi ottaa nämä kysymykset paremmin huomioon. Näin se voi pyrkiä vaikuttamaan tehokkaammin ja rakentavammin Meksikon tilanteen paranemiseen kyseisellä alalla. Ihmisoikeuksien kunnioittamista ja kansalaisjärjestöjen vaikutusta analysoivista rakenteista voidaan todeta, että asiaa koskevien määräysten poliittinen painoarvo on tuottanut hedelmää jo ennen sopimuksen allekirjoittamista. Näkökantojen vaihto Chiapasin tilanteesta oli tärkeintä Panamassa vuoden 1998 helmikuussa järjestetyssä tapaamisessa Meksikon ulkoministerin kanssa. Lisäksi Brysselissä järjestettiin maaliskuussa Euroopan parlamentin aloitteesta yleisötilaisuus, jossa Meksikon kansalaisyhteiskunnan edustajat saivat tilaisuuden esittää mielipiteitään. Tilaisuuteen osallistui useita meksikolaisia kansalaisjärjestöjä. Komissio käyttää lisäksi kaikkia keinoja muistuttaakseen Meksikon viranomaisille kuinka tärkeänä unioni pitää sitä, että verilöylystä vastaavat henkilöt yksilöidään ja saatetaan oikeuden eteen vastaamaan teoistaan.