FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/233

(2004/C 65 E/249)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2867/03

esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle

(26. syyskuuta 2003)

Aihe: Korkea-asteen koulutuksen jälkeenjääneisyys

Viimeksi kuluneiden kuukausien aikana uudelleen esiin tulleet ongelmat noudattaa vakaus- ja kasvusopimusta ovat olleet silminnähtäviä. On todettava, että unionin keskeiset poliittisen ja taloudellisen kasvun suuntaviivat ovat epäonnistuneet.

Vakavampaa on kuitenkin se, että Euroopan Unionissa ei rakenneta perustaa tulevaisuuden kasvulle: korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation jälkeenjääneisyys on erittäin huolestuttavaa. Yhdysvalloissa käytetään 3 prosenttia bruttokansantuotteesta korkea-asteen koulutukseen, kun Euroopassa siihen tarkoitukseen myönnetään vain 1,4 prosenttia. Yhdysvalloissa käytetään 2,8 prosenttia kansantulosta tutkimukseen, EU:ssa siihen käytetään vain 1,9 prosenttia ja näyttää vahvasti siltä, että jokaisella käytetyllä eurolla on saatu vähemmän aikaan. Sillä aikaa kun yhdysvaltaiset käyttävät rahaa tietoon perustuvan talouden rakentamiseen, me tyydymme vain toivomaan onnistumista tulevaisuudessa. Ensinäkemältä vaikuttaisi siis siltä, että kyse ei ole Euroopan pikaisesta elpymisestä, mitä Euroopan valtionpäämiehet toivoivat Lissabonissa keväällä 2000, vaan vieläkin selkeämmästä kasvuvauhdista irrottautumisesta.

Aikooko komissio ehdottaa uutta toimintasuunnitelmaa näiden kielteisten suuntausten torjumiseksi?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(31. lokakuuta 2003)

Komissio on parlamentin jäsenen tavoin huolissaan unionin korkea-asteen koulutukseen sekä tutkimukseen ja innovointiin kohdistuvien investointien vähyydestä, muttei kuitenkaan usko, että tästä voitaisiin päätellä Euroopan talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen epäonnistuneen kasvun suhteen.

Useissa viimeaikaisissa komission tiedonannoissa (1) ilmaistaan komission huolestuneisuus Euroopan vähäisistä koulutus- ja tutkimusmenoista. Tiedonannoissa osoitetaan, että vaikka Yhdysvalloissa näihin alueisiin investoidaan selvästi enemmän (suhteessa bruttokansantuotteeseen), ero johtuu pääasiallisesti yksityissektorin liian vähäisistä investoinneista Euroopassa. Tiedonannoissa todetaan, että julkisten menojen määrää on lisättävä ja tehokkuutta kasvatettava, mutta että samalla on myös välttämätöntä luoda yksityisille investoinneille suotuisampi lainsäädäntö.

Tiedonannoissa korostetaan myös tilanteeseen liittyviä riskejä ja todetaan, että jäsenvaltioilla on velvollisuus välttää riittämättömän rahoituksen aiheuttamia tilanteita, jotka voivat vaarantaa niiden omien koulutus- ja tutkimusjärjestelmien laadun ja asianmukaisuuden sekä unionin sisäisten päämäärien saavuttamisen ja kansainvälisen kilpailukyvyn. Vaikka nämä riskit tunnustetaankin, ei silti pidä unohtaa, että keskipitkän aikavälin kasvunäkymät ovat etenkin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisen makrotaloudellisen strategian ansiosta suotuisat.

Komissio on tietoinen siitä, että tilanteen kohentamiseksi tarvitaan rohkeampia uudistuksia ja investointeja, ja pyrkii edelleen kannustamaan jäsenvaltioita toteuttamaan vaadittavia toimia. Komissio on jo ehdottanut toimintasuunnitelmaa tutkimus- ja kehitysinvestointien lisäämiseksi siten, että Barcelonan Eurooppa-neuvostossa vahvistettu tavoite, kolme prosenttia BKT:sta, saavutetaan vuoteen 2010 mennessä (2). Sittemmin komissio on ehdottanut toimenpiteitä, joilla pyritään antamaan kasvulle uutta pontta investoimalla verkkoihin ja tietämykseen. Komissio haluaa myös muistuttaa (erityisesti kertomuksessa, jonka se antaa Euroopan neuvostolle keväällä 2004 koulutusjärjestelmien tavoitteiden seurantaohjelman toteuttamisesta (3)), että korkea-asteen koulutukseen on investoitava enemmän ja paremmin. Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen käytetään enenevässä määrin rakennerahastojen ja Euroopan investointipankin varoja (erityisesti Innovaatio 2010 -aloitteen perusteella), ja uuden ohjelmavaiheen ohjelmia kehitettäneen myös tähän suuntaan.

Komissio julkaisee keväällä 2004 päätelmänsä niiden vastausten perusteella, joita se sai tiedonantoonsa, joka koskee yliopistojen roolia tietojen ja taitojen Euroopassa. Tässä vaiheessa ei voida sanoa, muotoillaanko päätelmät erityiseksi toimintasuunnitelmaksi vai vahvistetaanko niillä edellä mainittuja, samaan päämäärään tähtääviä toimia.

(1) Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta, KOM(2000) 6 lopullinen; Lisää tutkimusta Euroopan hyväksi -Tavoitteena 3 prosenttia BKT:sta, KOM(2002) 499 lopullinen; Uutta voimaa eurooppalaiselle tutkimusalueelle, KOM(2002) 565 lopullinen; Tehokas investoiminen koulutukseen: tärkeää Euroopalle, KOM(2002) 779 lopullinen; Yliopistojen rooli tietojen ja taitojen Euroopassa, KOM(2003) 58 lopullinen.

(2) Tutkimusinvestoinnit: toimintasuunnitelma Euroopalle, KOM(2003) 226, 30.4.2003.

(3) Euroopan koulutusjärjestelmien tavoitteiden yksityiskohtainen seurantaohjelma, EYVL C 142, 14.6.2002.