ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1780/98

esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle

(11. kesäkuuta 1998)

Aihe: Turkki estää armenialaisen patriarkan valinnan Istanbulissa

Patriarkka Karekinin alkuvuodesta tapahtuneen kuoleman jälkeen oli päätetty, että armenialaisen patriarkan valinta Istanbulissa suoritetaan 17. toukokuuta 1998. Kuitenkin turkkilaiset viranomaiset kielsivät tämän valinnan ja siirsivät sen epämääräiseen tulevaisuuteen.

Tämä toimenpide on vastoin YK:n peruskirjan määräyksiä ja myös Lausannen sopimusta, jonka Turkki itse on allekirjoittanut ja jossa määrätään, että turkkilaisten viranomaisten ei tule sekaantua armenialaisen kirkon toimintaan ja että Turkin on suojeltava kaikkia sen alueella asuvia kristittyjä vähemmistöjä. Mitään tällaista ei tietenkään koskaan ole tapahtunut vaan sen sijaan Turkin viranomaiset ovat järjestelmällisesti pyrkineet kaikkien kristittyjen (kreikkalaisten, armenialaisten ja muiden), jotka kieltäytyvät jättämästä esi-isiensä maata, täydelliseen hävittämiseen.

Haluaisin saada tietää, mikä on Euroopan komission virallinen kanta ja miten se reagoi tähän kysymykseen, joka selvästi koskee kristittyjen vähemmistöjen uskonnollisten oikeuksien polkemista (jälleen kerran) Turkissa, maassa, joka pyytää itsepintaisesti päästä EU:n jäseneksi, mutta käyttää jatkuvasti totalitaaristen hallitusmuotojen soveltamia menettelytapoja.

Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus

(16. heinäkuuta 1998)

Komissio pitää Turkin ihmisoikeustilanteen paranemista ja maan demokratiakehityksen jatkumista erittäin tärkeinä Euroopan unionin ja Turkin välisten suhteiden kehittämisen kannalta.

Euroopan unioni muistutti Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa siitä, että Turkin ja unionin välisten suhteiden lujittaminen riippuu niiden poliittisten ja taloudellisten uudistusten jatkumisesta, joihin maa on sitoutunut, erityisesti ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien normien ja käytänteiden mukauttamisessa unionissa noudatettaviin normeihin ja käytänteisiin. Eurooppa-neuvosto lisäsi, että suhteiden lujittaminen riippuu myös siitä, miten Turkki kunnioittaa ja suojelee maan vähemmistöjä. Tämä koskee luonnollisesti myös armenialaisvähemmistöä, jonka keskuudessa patriarkan valinnalla on huomattava yhteisöllinen merkitys.

Huolimatta Ankaran päätöksestä keskeyttää unionin kanssa käytävä poliittinen vuoropuhelu kokonaan, komissio aikoo jatkossakin saattaa turkkilaisten keskustelukumppaneidensa tietoon unionin kannan näihin kysymyksiin.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1093/98 esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) komissiolle (7. huhtikuuta 1998) Aihe: Mainstreaming ja sähkö- ja kaasualaa koskevat sisämarkkinat Ministerineuvosto on hyväksynyt direktiivin sähkön sisämarkkinoista ja yhteisen kannan maakaasun sisämarkkinoita koskevasta direktiiviluonnoksesta. Sisämarkkinoiden pelätään vaikuttavan negatiivisesti työllisyyteen näillä aloilla. Eurostat, Euroopan työllisyyttä 1997 koskeva komission raportti, julkisten palvelujen yksityistämisen tutkimuskeskus (Yhdistynyt kuningaskunta) ja Euroopan julkisten palvelujen ammattijärjestöjen liitto osoittavat, että näillä sektoreilla työllisyys putosi keskimäärin noin 3-4 % vuosien 1990-1996 välillä. Cambridge Econometrics ennustaa 250 000 työpaikan katoavan keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Kaikkein eniten työttömyys uhkaa naisia. Tällä sektorilla työskentelevien naisten määrä laski vuoden 1993 19,6 %:sta vuoden 1995 18,6 %:iin (Eurostat). Onko komissio tutkinut kuinka sähkö- ja kaasualaa koskevat sisämarkkinat tulevat vaikuttamaan työllisyyteen, erityisesti naisten työllisyyteen, kyseisellä alalla? Onko se arvioinut sisämarkkinoiden vaikutuksia oman toimintaperiaatteensa perusteella, joka on esitetty komission tiedonannossa "naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla"? (KOM(96) 0067 lopull., 21.2.1996) Kuinka komissio aikoo toimia näiden naisiin kohdistuvien negatiivisten vaikutusten suhteen ja aikooko se neuvotella asiaankuuluvien työmarkkinaosapuolien kanssa tästä asiasta? Komission jäsenen >Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 1998) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission vastaukseen, joka on annettu rouva van Dijk komissiolle esittämään kirjalliseen kysymykseen E-341/98(1). (1) Katso sivu 10.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1074/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Säännönvastaisuudet tietokoneistamista koskevassa tarjouskilpailussa Olen pyytänyt kolmessa aiemmassa kysymyksessäni (P-1972/97(1), P-2841/97(2) ja E-3869/97(3)) lausuntoa siitä, onko Italian hallitus toiminut säännönvastaisesti opetusministerin palvelujen tietokoneistamista koskevassa tarjouskilpailussa. Komissio on saanut Italian hallitukselta vahvistuksen oletuksiini, toisin sanoen siihen, että Italian valtionrautateille kuulunut Tele Sistemi Ferroviari -yritys oli myyty tarjouksen esittämisen jälkeen, mutta ennen kuin sopimuksen myöntämisestä oli tehty päätöstä. Näin ollen tilapäiseen yhteenliittymään EDS:n (Electronic Data Systems) kanssa kuuluva Italian valtionrautatiet, joka voitti tarjouskilpailun, oli menettänyt ainoan alalle erikoistuneen yrityksensä. Jos tämä pitää paikkansa, niin seurauksena olisi se, että sopimusta myönnettäessä Italian valtionrautatiet ei ollut enää osa yhteenliittymää ja että tämän yhteenliittymän esittämä tarjous oli virallisesti mitätön, sillä toinen tarjouskilpailuun osallistuneista yrityksistä ei täyttänyt vaatimuksia. Italian valtionrautatiet ei itse asiassa täytä vaatimuksia lainkaan. Pitäisi siis selvittää onko ollut oikein jättää tämä huomiotta ja myöntää sopimus joka tapauksessa tilapäiselle EDS-yhteenliittymälle. Voiko komissio sanoa, 1. voidaanko edellä mainittu huomioon ottaen olettaa, että esimerkiksi British Railways muodostaisi milloin vain tilapäisen yhteenliittymän IBM:n kanssa osallistuakseen jäsenvaltioiden tietokoneistamispalveluita koskevaan avoimeen tarjouskilpailuun? 2. voidaanko menettelyä jatkaa avoimen tarjouskilpailun osalta, joka edellyttää tietokonealan erityistuntemusta ja vankkaa kokemusta? 3. eikö niiden jäsenvaltioiden, jotka aikovat ryhtyä Italian hallituksen noudattamiin menettelyihin, olisi ilmoitettava jo tarjouskilpailun alkuvaiheessa, että vaatimusten täyttämisessä voi tapahtua muutoksia tarjouksen esittämisen ja sopimuksen myöntämisen välisenä aikana, joten vaatimukset täytetään varsin väliaikaisesti ja vain sen takia, että voi osallistua tarjouskilpailuun? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 1998) Italian viranomaisten komission pyynnöstä antamien tietojen perusteella se, että Italian valtionrautatiet on myynyt Tele Sistemi Ferroviari -yrityksen, ei johda siihen että Italian valtionrautatiet menettää osallistumisoikeutensa Italian opetusministeriön tietokonehankintoja koskevaan tarjouskilpailuun sellaisen yhteenliittymän jäsenenä, jossa hanketta johtavana yrityksenä on EDS UK. Osuutensa myymisestä huolimatta Italian valtionrautatiet on säilyttänyt olennaisen luonteensa sekä asemansa yhteenliittymän jäsenenä ja voi osallistua tarjouskilpailuihin. (1) EYVL C 45, 10.2.1998, s. 132. (2) EYVL C 117, 16.4.1998, s. 76. (3) EYVL C 196, 22.6.1998, s. 24.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0711/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Elintarvikelainsäädäntö ja kuluttajien terveys Komission vihreä kirja Euroopan unionin elintarvikelainsäädännön yleisistä periaatteista. Komission tiedonanto kuluttajien terveydestä ja elintarvikkeiden turvallisuudesta. KOM(97) 176 lopull. ja KOM(97) 183 lopull. Euroopan komissiolta pyydetään, että pelkästään tekniset kysymykset hoidetaan komiteamenettelyllä, mutta peruskysymyksistä on edelleen tehtävä poliittiset päätökset.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0477/98 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (27. helmikuuta 1998) Aihe: Yhteisön talouden kehittämisen merkitys tulevissa rakennerahaston ohjelmissa Mihin toimiin komissio ryhtyy edistääkseen yhteisön talouden kehittämistä rakennerahaston ohjelmissa? Mikä merkitys on tällöin suuntaviivojen kehittämisellä, josta sovittiin Irlannissa 14. - 15. marraskuuta 1996 pidetyssä neuvoston epävirallisessa kokouksessa, ja mikä on komission alustava arvio niiden vaikutuksista? Mitä muita vaihtoehtoja komissio tarkastelee laajentaakseen yhteisön talouden kehittämisen merkitystä seuraavalla, vuosia 2000-2006 koskevalla ohjelmakaudella? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) Komission ehdottamaa Euroopan unionin paikallisten kehitys- ja työllistämisaloitteiden kannustamisstrategiaa (ILDE)(1) on alettu toteuttaa asteittain. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavat ministerit käsittelivät epävirallisessa kokouksessa laajasti uudelleen puheenjohtajamaan Irlannin 11.-12. marraskuuta 1996 järjestämässä Eurooppan unionin paikallista kehitystä käsittelevässä kokouksessa määriteltyjä suuntaviivoja tämän strategian toteuttamisen aloittamiseksi. Ministerit korostivat erityisesti tarvetta lisätä ja syventää eri toimijoiden välistä yhteistyötä, laatia paikallisten työpaikkojen luomiseen tähtääviä yhdenmukaisia ja uudistavia strategioita ja turvautua näiden toteuttamisessa johtamis- ja koordinointielimiin. Näiden suuntaviivojen ensimmäinen toteutusvaihe tapahtui taantuvien teollisuusalueiden (tavoite 2) uudistamiseksi laadittujen uusien ohjelmien mukaisesti, ensisijaisesti Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Isossa-Britanniassa. Suuntaviivoja on sisällytetty huomattavasti myös muihin ohjelmiin, joita tarkistettiin niiden puolivälissä vuonna 1997. Komissio toivoi toteuttavansa nämä suuntaviivat ottamalla käyttöön ja hyödyntämällä uusia menetelmiä paikallisten työpaikkojen luomisessa, kun se valitsi jäsenvaltioiden ehdotuksesta yksityissektorin yhdistävän laajan yhteistyösopimuksen mukaisesti 89 alueellista työehtosopimusta. Näiden työehtosopimusten yhteydessä valittiin useimmiten yleinen strategia, joka käsittää henkilöpalveluja tai paikallisen kulttuurin tai ympäristön kehittämistä. Ohjelmakaudella 2000-2006 sisäsyntyisten voimavarojen kehittämisen olisi oltava edelleen rakennerahastojen ja erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston ensisijainen toiminta-ala. Näiden rahastojen toimintakenttää voitaisiin laajentaa henkilöpalveluihin. Komission taholta on myös tehty yhteistyön vahvistamista koskevia ehdotuksia. (1) KOM(95) 273 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1119/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (8. huhtikuuta 1998) Aihe: Arkeologian professorinviran lakkauttaminen Mannheimin yliopistossa Saksan Baden-Württembergin osavaltion Mannheimin yliopistossa ollaan "taloudellisista syistä" lakkauttamassa klassisten aineiden laitoksia. Ottaen huomioon edellä mainitun yliopiston lakkautusuhan alaisina olevien laitosten edustama merkittävä työ klassisten aineiden opiskelun ja tutkimuksen kehittämisessä ja Euroopan unionin "yhteiselle kulttuuriperinnölle" antama painoarvo, komissiolta kysytään, onko olemassa tukiohjelmia, joiden avulla nämä mainitut laitokset voitaisiin säilyttää, mikäli edellä mainittu yliopisto esittää tätä koskevan pyynnön komissiolle. Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998) Yhteisön Sokrates-ohjelmasta tehdyssä päätöksessä säädetään niistä yhteisön varoista, joiden avulla on tarkoitus vahvistaa jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien välistä yhteistyötä ja tuoda eurooppalainen näkökulma kaikentasoiseen opetukseen. Yliopistojen professorinvirkojen rahoittamiseen ei voida hakea rahoitusta Sokrates-ohjelmasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0810/98

esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (I-EDN) komissiolle

(26. maaliskuuta 1998)

Aihe: Tullimääräysten julkaisu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä

Voiko komissio taata, että kaikki tullimääräykset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ennen niiden voimaantuloa?

Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus

(7. toukokuuta 1998)

Asetukset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä EY:n perustamissopimuksen 191 artiklan mukaisesti ja ne tulevat voimaan lehdessä määrättynä päivänä tai julkaisun jälkeisenä 20. päivänä. Komissio pyrkii aina varaamaan asetuksen julkaisu- ja voimaantulopäivän välille riittävän määräajan, jotta asianosaiset voivat sopeutua uuteen oikeudelliseen tilanteeseen. Tätä periaatetta sovelletaan myös tulleihin. Tullit on vahvistettu tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista(1) 23. heinäkuuta 1987 annetussa neuvoston asetuksen (ETY) 2658/87 liitteessä I, joka korvataan kokonaan vuosittain komission asetuksella. Viimeksi asetus korvattiin 4. marraskuuta 1997(2) annetulla komission asetuksella (EY) 2086/97. Asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 1998. Sillä välin komissio hyväksyi asetuksen 2658/87 liitteeseen I kaksi muutosta: 11. joulukuuta 1997(3) annettu komission asetus 2472/97, joka tuli voimaan julkaisun jälkeisenä 60. päivänä ja 15. joulukuuta 1997(4) annettu komission asetus 2509/97, joka tuli voimaan julkaisun jälkeisenä 21. päivänä.

Sellaiset asetukset, joilla muutetaan oikeudellista tilannetta markkinoiden jatkuvien muutosten vuoksi, on hyväksyttävä mahdollisimman vähän aikaa ennen niiden käyttöönottoa, jotta ne voivat perustua viimeisimpiin markkinahintoihin. Nämä asetukset ja erityisesti yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvat tavanomaista hallinnointia koskevat säädökset ovat tavallisesti voimassa vain vähän aikaa ja siksi niiden on tultava voimaan lyhyen ajan kuluttua, useimmiten julkaisupäivänä tai ensimmäisenä työpäivänä. Komissio katsoo, että näiden alojen taloudelliset toimijat ovat tottuneet tämänkaltaiseen tilanteeseen ja ovat varautuneet säännöstön muutoksiin sekä siihen, että asetus tulee voimaan lyhyellä varoitusajalla, jopa julkaisupäivänä.

Oikeusvarmuuden periaate estää, että yhteisön säädöksiä sovelletaan ennen niiden julkaisemista. Kuitenkin yhteisöjen tuomioistuin hyväksyy tämän poikkeustapauksissa, mikäli se on tarpeen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, edellyttäen kuitenkin, että asianosaisten legitiimejä etuja kunnioitetaan asianmukaisesti(5).

(1) EYVL L 256, 7.9.1987.

(2) EYVL L 312, 14.11.1997.

(3) EYVL L 341, 12.12.1997.

(4) EYVL L 345, 16.12.1997.

(5) Asia 98/78, Racke, tuomio 25.1.1979, Kok. 1979, s. 69, 20 kohta.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0585/98 esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Tulppaanimainos Ruotsin tiedotusvälineissä esitettyjen tietojen mukaan komissio rahoittaa tulppaanien mainoskampanjaa vastatakseen kiristyvään kilpailuun, jonka kohteeksi EU:n kukkientuottajat ovat joutuneet leikkokukkien tuontia koskevan, vuonna 1992 solmitun GATT-sopimuksen jälkeen. Kuinka suuren summan komissio on panostanut tulppaanien myynnin edistämiseen, ja kuinka paljon rahaa on käytetty kyseiseen kampanjaan Ruotsissa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Toimet tulppaanien myynnin edistämiseksi ovat osa yhteisön kukkien ja elävien kasvien myynnin edistämistä, josta yhteisö rahoittaa 60 prosenttia; alan ammattilaiset rahoittavat jäljelle jäävän osan. Hollantilaiset tulppaanialan ammattilaiset käynnistivät tulppaanikampanjan useissa maissa, muun muassa Ruotsissa. Kampanjan kokonaistalousarvio on 417 157 ecua, joista 250 294 ecua maksaa komissio. Ruotsin osalta komission toimeen myöntämä rahoitus on 88 200 ecua. Lisäksi vuonna 1997 hyväksyttiin kaksi ruotsalaisten ammattijärjestöjen esittämää ohjelmaa. Näiden ohjelmien kokonaistalousarvio on 193 808 ecua.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1547/98 esittäjä(t): Doeke Eisma (ELDR) komissiolle (19. toukokuuta 1998) Aihe: Laserkynät 1. Pitääkö komissio laserkynien käyttöä vaarallisena? 2. Millaisia toimenpiteitä komissio suosittelee siinä tapauksessa, että se pitää laserkynien käyttöä vaarallisena? 3. Onko komissio tietoinen, missä jäsenvaltioissa laserkynien käyttö on kiellettyä tai missä jäsenvaltioissa valmistellaan tällaista kieltoa? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Tähän mennessä saamiensa tietojen perusteella komissio katsoo, että joissakin tilanteissa tiettyjen laserkynien virheellinen käyttö voi aiheuttaa vaaraa. Laserkyniin sovelletaan yleisestä tuoteturvallisuudesta 29. kesäkuuta 1992 annettua direktiiviä 92/59/ETY(1). Tämän direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet taatakseen, että yhteisön markkinoille saatetaan ainoastaan turvallisia tuotteita (2 artiklan b kohta). Näin ollen on ensi sijassa jäsenvaltioiden vastuulla ryhtyä toimiin sellaisia tuotteita vastaan, jotka aiheuttavat vaaran kuluttajien turvallisuudelle ja terveydelle, toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet, joihin lukeutuu tarvittaessa myös tuotteen poistaminen markkinoilta. Komissio on vastikään saanut direktiivin 92/59/ETY 8 artiklassa säädetyn hälytysjärjestelmän nojalla kolmelta jäsenvaltiolta (Saksalta, Ranskalta ja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta) viisi kiireellistä ilmoitusta, jotka liittyvät laserkyniä vastaan toteutettuihin toimenpiteisiin. Komissio on säädetyn menettelyn mukaisesti toimittanut nämä tiedot nopeasti kuluttajien terveyden ja turvallisuuden suojelusta vastaaville viranomaisille jäsenvaltioissa, jotta ne voisivat vuorostaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. Komissio voi tämän direktiivin mukaisesti ryhtyä vakavan ja välittömän vaaran aiheuttavien tuotteiden vastaisiin toimiin ainoastaan, jos jäsenvaltiot sitä pyytävät, ja sen on tällöin noudatettava direktiivin 9-11 artiklassa säädettyjä eri edellytyksiä. Ne jäsenvaltiot, jotka toimittivat ilmoitukset komissiolle, ovat toteuttaneet merkittävyydeltään eritasoisia kansallisia toimenpiteitä. Esimerkiksi Ranska on asetuksella keskeyttänyt vähintään luokkaan 3 kuuluvien laserkynien (standardi NFEN 60825-1) tuotannon, maahantuonnin ja markkinoille saattamisen sekä vaatinut vetämään tuotteet pois markkinoilta. Saksa on toteuttanut samankaltaisia toimenpiteitä. Muut jäsenvaltiot pohtivat parhaillaan, mitä toimenpiteitä ne aikovat toteuttaa, eivätkä ne ole vielä ilmoittaneet komissiolle aikomuksistaan tässä suhteessa. Koska on kyse vastikään ilmenneestä ongelmasta, komissio seuraa tiiviisti tulevaa kehitystä ja sitä, mitä toimenpiteitä jäsenvaltiot aikovat toteuttaa yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin perusteella. Komissio pyrkii huolehtimaan siitä, että koko yhteisön alueella voidaan varmistaa näiden tuotteiden osalta turvallisuuden korkea taso. (1) EYVL L 228, 11.8.1992.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1436/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteisön kehitysapu kalastusalan kehittämiseksi kolmansissa maissa Voiko komissio ilmoittaa, mitä PO:n VIII kehittämiä yhteistyöhankkeita, missä maissa ja millä rahasummalla, on toteutettu Länsi-Afrikassa 1. pienkalastuksen kehittämiseksi, 2. kalavarojen arvioimiseksi, 3. tutkimustoiminnan rahoittamiseksi, 4. laittoman kalastuksen vastustamiseksi, 5. kalastajien kouluttamiseksi? Komission jäsenen João de Deus Pinheirokomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1430/98, E-1431/98,E-1432/98, E-1433/98, E-1434/98, E-1435/98 ja E-1436/98 (24. kesäkuuta 1998) Komissio toivoo arvoisan parlamentin jäsenen kiinnittävän huomiota siihen, että yhteistyön käsite on, erityisesti kalastusalan tuen osalta kehittynyt merkittävästi. Lähestymistapa, jossa valtio on kehityksen liikkeelle panevana voimana, antoi mahdollisuuden toiselle toimintatavalle, jossa valtion tehtävänä on varmistaa lainsäädäntöperusta ja perusedellytykset toisille, yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan toimijoille, jotta nämä voisivat toteuttaa tehtävänsä täysipainoisesti. Eri talouden alojen keskinäisriippuvuuden tunnustaminen ja kaupan kehitys ovat saaneet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat (AKT-maat) ja yhteisön toimielimet kiinnittämään tarkasti huomiota analyyttisen kapasiteetin kehittämiseen ja yhteisön toimielinten ja toimijoiden ja AKT-maiden välisen yhteistyön kannustamiseen. Tämä käy ilmi esimerkiksi AKT-maiden ja yhteisön välisten pariteettikokousten kalastusyhteistyön tulevaisuutta ja siitä johtuvaa AKT-maiden ja yhteisön välistä kalastustutkimusaloitetta koskevista päätöslauselmista. Huoli yhtenäisyydestä ilmenee siten, että asian käsittely aloitetaan ensisijaisilla aiheilla, jota hallinnointia koskevista määräyksistä riippumatta eri elimet edistävät ja jota julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden edistäminen täydentää. Periaatteita ei ilmaista yksinomaan yhteistyön "liikevaihtona", vaan ne on ilmaistu myös vuosien saatossa käsiteltyjen aiheiden kehityksessä. Jotta voitaisiin kuitenkin antaa jonkinlainen käsitys kalastusalan hankkeille myönnetyistä määristä eri Euroopan kehitysrahastojen (EKR) mukaisesti, varoja on myönnetty seuraavasti: - 185 miljoonaa ecua päätetyille EKR-hankkeille, - 127 miljoonaa ecua käynnissä oleville hankkeille ja - 39 miljoonaa ecua sellaisille valmisteilla oleville hankkeille, joista on jo olemassa määriä koskevia arvioita. Komissio toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle suoraan maakohtaisen luettelon Länsi-Afrikassa rahoitetuista kalastusyhteistyöhankkeista sekä luettelon talouden ja kalastusalan tunnusluvuista AKT-maiden osalta.