KIRJALLINEN KYSYMYS E-3075/01

esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle

(9. marraskuuta 2001)

Aihe: Kanariansaarille vuosina 19912001 myönnetyt tuet yhteisön syrjäisimmät alueet

Yhteisön lainsäädännön soveltamisesta Kanariansaariin 26. kesäkuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1911/91(1) voimaantulosta on kulunut kymmenen vuotta vuonna 2001.

Voiko komissio ilmoittaa syrjäisimpiä alueita koskevien yhteisön politiikkojen ja tukien arvioimiseksi vuosina 19912001 Kanariansaarille EAKR:sta, ESR:sta, KOR:sta ja EMOTR:n ohjausosastosta maksettujen tukien kokonaismäärän ja kunkin rahoitusvälineen osuuden erikseen sekä EMOTR:n tukiosastosta myönnetyn tuen kokonaismäärän? Miten nämä taloudelliset tuet ovat vaikuttaneet Kanariansaarten BKT:hen ja työllisyyteen?

(1) EYVL L 171, 29.6.1991, s. 1.

Romano Prodin komission puolesta antamatäydentävä vastaus

(30. huhtikuuta 2002)

Rakenne- ja koheesiorahastot

Rakennerahastojen (Euroopan aluekehitysrahaston EAKR:n, Euroopan sosiaalirahaston ESR:n, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston EMOTR:n ohjausosaston ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen KOR:n) ohjelmakaudet eivät valitettavasti kata arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamaa kymmenvuotiskautta (19912001).

Kyseiset ohjelmakaudet ovat 19891993, 19941999 ja 20002006 ja näin ollen EMOTR:n ohjausosastoa ja KOR:ia lukuun ottamatta ei ole mahdollista antaa vuosia 19912001 koskevia lukuja. Lähin vastaavuus kyseisen kymmenvuotiskauden lukuihin saadaan laskemalla yhteen kahden ensimmäisen ohjelmakauden luvut. Taulukon 1 luvuista ilmenee (EAKR:n, ESR:n ja syrjäisimpiä alueita koskevan yhteisön aloitteen REGIS:in osalta) Kanariansaarille myönnetyn rakennetuen kokonaismäärä näiden kahden kauden aikana. Tämän lisäksi on toteutettu eräitä yleisiä toimia, joiden alueellisesta jakautumisesta ei ole käytettävissä tietoja ja jotka on lisättävä taulukon 1 lukuihin.

Vuosia 19941999 koskevan yhteisön tukikehyksen perusteella arvioitiin esimerkiksi, että Kanariansaarille ohjautuisi näistä toimista noin 530 miljoonaa euroa tukea.

EAKR:sta maksetun yhteisön tuen, joka oli 1 650 miljoonaa euroa vuosina 19891999, tavoitteena oli talouskasvun edistäminen ja työpaikkojen luominen Kanariansaarilla erityisesti parantamalla taloudellisia ja sosiaalisia rakenteita, kannustamalla soveltuvan tuotantotoiminnan siirtämiseen

ja kehittämällä alueen omia valmiuksia. Pääasiallisia toimenpiteitä olivat liikenne- ja televiestintäjärjestelmät, jotka auttaisivat vähentämään näiden saarten eristynyttä asemaa, vesi- ja sähköhuolto, vedenkäsittely ja teollisuusjäteveden puhdistaminen, terveyden- ja sairaanhoitopalvelujen parantaminen, tuotanto ja palvelusektoria edistävät toimenpiteet sekä taloudellista toimintaa edistävien infrastruktuurien luominen, matkailun (varsinkin laadullinen) kehittäminen, maaseutuympäristön ja kalavarojen kehittäminen sekä koulutusjärjestelmän ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen.

ESR:n osalta varoja 545 miljoonaa euroa vuosina 19891999 on myönnetty pääasiassa teknillisen ammattikoulutuksen ja jatkokoulutuksen edistämiseen sekä työvoimakoulutukseen, joka on vähentänyt huomattavasti työttömien määrää. Vuosina 20002001 rahoitusta myönnettiin yhteensä noin 79 miljoonaa euroa.

EMOTR:n ohjausosaston Kanariansaaria koskevien toimien osuus oli yhteensä 133 miljoonaa euroa vuosina 19912001. Näitä olivat tavoitetta 1 koskeva toimenpideohjelma, yhteisön Leader-aloitteeseen maaseudun talouden kehittämistoimien yhdistämiseksi (Leader I, II ja +) liittyvä ohjelma sekä yksi osa REGIS I ja II -aloitteisiin liittyvää ohjelmaa (ks. taulukko 2). Tavoitetta 1 koskevan toimenpideohjelman jälkiarviointi on käynnissä vuosien 19941999 osalta. Espanjan viranomaiset esittivät hiljattain Leader II -ohjelman arvioinnin, jossa todettiin ohjelman vaikutusten olleen erittäin myönteisiä.

Yhteisön REGIS-aloitteella, josta myönnettiin rahoitusta yhteensä 342 miljoonaa euroa vuosina 19891999, oli Kanariansaarten kannalta erityinen merkitys. Aloitteella vahvistettiin Kanariansaarten yhdyskuntasuunnittelua, pk-yrityksiä ja lisättiin asiantuntija-apua.

KOR:sta tuettiin vuosina 19912001 noin 96 miljoonalla eurolla Kanariansaarten kalastuslaivaston uudistamista, kehitettiin vesiviljelyä sekä uudenaikaistettiin kalajalostusteollisuutta käytettävissä olevien voimavarojen mukauttamisen puitteissa.

Koheesiorahasto on toiminut Espanjassa vuodesta 1993. Vuoteen 1999 mennessä rahastosta on myönnetty tukea Kanariansaarilla toteutettuihin hankkeisiin yhteensä 263 miljoonaa euroa.

Eri arviointikertomuksissa esitettyjen tuoreiden tietojen, BKT:n kasvun ja työttömyyden vähenemisen (taulukko 4) perusteella on ilmeistä, että eri rahastojen vaikutus talouteen on ollut erittäin myönteinen. Myös infrastruktuurin kehittäminen on selvästi edistänyt Kanariansaarten rakenteellisen alijäämän pienentymistä. Kuluvalla ohjelmakaudella 20002006 Kanariansaarille on myönnetty rakennerahastoista huomattavia lisäresursseja, arviolta 2 700 miljoonaa euroa.

EMOTR:n tukiosasto (yhteinen markkinajärjestely ja Poseican-ohjelma)

Yhteistä maatalouspolitiikkaa sovelletaan täysimääräisesti Kanariansaarten maataloustuotteisiin. Siihen kuuluvat:

- yhteiset markkinajärjestelyt, ja

- Poseican-ohjelmaan kuuluvat maataloustoimenpiteet. Poseican-ohjelma otettiin käyttöön vuonna 1992 (tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi 15. kesäkuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 601/92(1)) ja sen tarkoituksena on yhteisen politiikan mukauttaminen alueen erityispiirteiden huomioon ottamiseksi.

Yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvia menoja aiheutuu lähinnä banaaneista. Näiden kokonaisosuus oli 829 miljoonaa euroa kaikkiaan 871 miljoonasta eurosta vuosina 19942001 (ks. taulukko 3).

Poseicanin mukaisilla maataloustoimenpiteillä on voitu kompensoida merkittävä osa maatalouden ongelmista, jotka johtuvat saarten erittäin syrjäisestä maantieteellisestä sijainnista:

- erityisen hankintajärjestelmän mukaisesti myönnetään vapautus maksuista ja/tai tulleista tuotaessa päivittäiseen kulutukseen tai jalostukseen välttämättömiä elintarvikkeita kolmansista maista ja tukea hankittaessa kyseisiä tuotteita, jotka ovat peräisin yhteisöstä; vuosina 19932001 menojen kokonaismäärä oli kasviperäisten tuotteiden osalta 213 miljoonaa euroa ja kotieläinperäisten tuotteiden osalta 616 miljoonaa euroa (ks. taulukko 3);

- paikallisten elintarvikkeiden kilpailukyvyn parantamiseksi myönnetyn suoran tuen määrä kasvoi vuosina 19992001 kasviperäisten tuotteiden osalta 67 miljoonaan euroon ja kotieläinperäisten tuotteiden osalta 33 miljoonaan euroon (ks. taulukko 3).

Vuonna 1999 näiden toimenpiteiden vaikutusta arvioitiin yksityiskohtaisesti. Perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan toimeenpanoon tähtääviä toimia koskevassa komission kertomuksessa(2) tarkastellaan tämän arvioinnin tuloksia, jotka olivat yleensä ottaen positiivisia. Tähän tiedonantoon perustuvan komission ehdotuksen tavoitteena oli yksinkertaistaa, lujittaa ja parantaa voimassa olevaa asetusta tekemällä siihen mukautuksia siltä osin kuin oli tarpeen. Ehdotuksen perusteella annettiin 28 päivänä kesäkuuta 2001 asetus (EY) N:o 1451/2001(3) kalastusalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta.

Kokonaistulos, BKT asukasta kohti ja työttömyys

Yhteisön tuen vaikutuksesta bruttokansantuotteeseen (BKT) ja työllisyyden lisääntymiseen Kanariansaarilla ei ole saatavilla yksityiskohtaista arviointia. Vaikka tuki onkin, kuten edellä mainittiin, vaikuttanut ilmeisen myönteisesti sosiaalis-taloudelliseen tilanteeseen, ei sen vaikutusta ole tällä hetkellä mahdollista tarkastella selvästi erillään muiden tekijöiden, esimerkiksi kansallisten ja alueellisten politiikkojen kuten verojärjestelmien, sosiaalietuusjärjestelmien tai työmarkkinapolitiikkojen vaikutuksista. Niin ikään on muistettava, että yhteisön tuesta huolimatta kasvun kehitys tällä alueella riippuu talouskehityksestä. Asukasta kohti mitatun BKT:n jyrkkä lasku on esimerkki kansainvälisen talouskriisin vaikutuksista. Voimakas kasvu ja työttömyyden voimakas vähentyminen vuosina 19951999 osoittavat kuitenkin, että Kanarian saarten tilanne on parantunut huomattavasti yhteisön erityisohjelmien voimassaoloaikana. Erityisohjelmat ovat todennäköisesti lieventäneet heikosta taloustilanteesta aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia.

Taulukosta 4 ilmenee BKT:n ja työllisyyden kehittyminen vuodesta 1991. Asukasta kohti mitatun BKT:n ja yhteisön vastaavan keskiarvon vertailua koskevia tietoja ei ole käytettävissä vuotta 1995 edeltävältä ajalta, koska laskutapaa on muutettu ja luvut eivät tämän vuoksi ole vertailukelpoisia. BKT asukasta kohti (indeksi EU-15 = 100) on kasvanut vuosina 19951998 75 prosentista 77 prosenttiin ja työttömyys on vähentynyt 22 prosentista 14,5 prosenttiin vuosina 19891999 (vuonna 1991 työttömyys oli 24 prosenttia).

Mainittujen taulukoiden jäljennökset toimitetaan suoraan kysyjälle sekä parlamentin sihteeristöön.

(1) EYVL L 173, 27.6.1992.

(2) KOM(2000) 147 lopullinen.

(3) EYVL L 198, 21.7.2001.