KIRJALLINEN KYSYMYS E-3258/01

esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) komissiolle

(23. marraskuuta 2001)

Aihe: Eläinkokeet

1. Kun otetaan huomioon, että simpanssit eivät reagoi HIV-virukseen (joka ihmisissä aiheuttaa aidsia) ja että B-hepatiittivirus (aiheuttaa ihmisissä kroonista hepatiittia ja maksasyöpää) vaikuttaa niihin vain vähän ja että ne kuolevat saatuaan ebolavirustartunnan (kuten ihmiset), pitääkö komissio simpanssia, joka on evoluution kannalta läheisin sukulaisemme, luotettavana mallina tutkittaessa ihmisten biologisia reaktioita? Kun otetaan yleisemmin huomioon, että kunkin lajin määrittymisen perustana on sen reproduktiivinen eriytyminen, joka liittyy sen ainutlaatuiseen geneettiseen koostumukseen, joka määrittelee sen biologisten toimintojen kaikki piirteet ja erityisesti sen reagoinnin toksisiin vaikutuksiin, pitääkö komissio ihmisen kannalta valideina jonkin eläinmallin mukaan tehtyjä toksisuuden arviointeja? Katsooko komissio, että pitkäaikaisia myrkkyvaikutuksia (karsinogeeniset vaikutukset, neurotoksisuus, joka johtaa neurodegeneratiivisiin sairauksiin, maksa- ja munuaissairauksia aiheuttava toksisuus jne.), jotka usein diagnosoidaan vuosia ja joskus vuosikymmeniä myrkyllisille aineille altistumisen alkamisen jälkeen, voidaan luotettavasti arvioida käyttämällä eläinmalleja, joiden elinikä on korkeintaan 20 tai 30 kuukautta?

2. Toksikologiassa tutkitaan elävien olentojen biologista käyttäytymistä toksisen aineen vaikutuksen alaisena. Siinä voidaan siten hyödyntää modernin biologian alalla viime vuosikymmenien aikana kehitettyjä monia käsitteitä ja menetelmiä, jotka ovat mahdollistaneet ennenäkemättömän edistyksen tällä alalla. Jos nämä menetelmät valitaan oikein ja jos niitä sovelletaan toksisuuden tutkimiseen ihmisen soluissa, elimissä, kudoksissa ja systeemisellä tasolla, ne paljastavat toksisen tuotteen vaikutusalueet, seuraukset ja vaikutusmekanismit sekä pitkän aikavälin toiminnan tieteellisen kurinalaisesti. Pitääkö komissio täten tieteeseen perustuvaa toksikologiaa luotettavampana kuin empiirisiä kokeita eläinmalleilla, jotka ovat huonosti toistettavia ja ihmiseen kohdistuvien toksisten vaikutusten kannalta epärelevantteja sekä mahdollistavat erittäin myrkyllisten tuotteiden päätymisen kuluttajille? Eikö komissio katso, että meidän olisi mahdollisimman pian kiellettävä eläinkokeet?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(28. tammikuuta 2002)

Komissio on tietoinen, että eläinkokeiden hyöty selvitettäessä myrkyllisten aineiden haitallisuutta ihmisille saattaa olla joissakin tapauksissa rajallinen. Eläinkokeiden tarpeellisuus on arvioitava huolellisesti tapauskohtaisesti, ja kädellisten eläinten käyttöä pidetään erittäin arkaluonteisena aiheena. Tieteellisen ohjauskomitean näkemyksen mukaan simpansseja ei tarvitse nykytiedon perusteella käyttää tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) kuten pitkäaikaisen haitallisen BSE:n tutkimisessa, paitsi tulevan rokotusstrategian arviointiin. Komitea katsoo kuitenkin, että makiapinat, makakit ja kapusiiniapinat soveltuvat erinomaisesti ihmisten TSE:iden tieteelliseen mallintamiseen.

Komissio myöntää, että on suotavaa vähentää, korvata ja parantaa eläinkokeita ja kehittää niille sopivia vaihtoehtoja. Tästä syystä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman elämän laatua koskevasta erityisohjelmasta myönnetään tukea useisiin tutkimushankkeisiin, muun muassa uudenlaisten in vitro -menetelmien kehittämiseen. Muutetussa ehdotuksessaan kuudenneksi monivuotiseksi puiteohjelmaksi(1) komissio suunnittelee jatkavansa vaihtoehtoisten menetelmien tukemista.

Yksi komission Yhteiseen tutkimuskeskukseen kuuluvan Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskuksen (ECVAM) tärkeimmistä tehtävistä on sellaisten vaihtoehtoisten menetelmien validointi, joilla vähennetään tai parannetaan eläinkokeita tai korvataan ne. Kun jokin menetelmä on vahvistettu, komissio ehdottaa sitä koskevien säännösten sisällyttämistä aiheesta annettuun

yhteisön lainsäädäntöön, minkä jälkeen vastaavien eläinkokeiden tekeminen on kielletty. Komissio on lisännyt äskettäin kolme in vitro -menetelmää vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27. kesäkuuta 1967 annettuun neuvoston direktiiviin 67/548/ETY(2). Menetelmät ovat siis saatavilla sääntelytarkoituksia varten. Nykyisillä vaihtoehtoisilla menetelmillä ei kuitenkaan pystytä ratkaisemaan kaikkia toksikologisia ongelmia, joten eläinkokeisiin joudutaan jossain määrin turvautumaan myös vastedes.

Komissio asettaa äskettäin julkaistussa valkoisessa kirjassa tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskevasta strategiasta(3) muihin kuin eläinkokeisiin perustuvan testauksen edistäminen poliittiseksi tavoitteeksi ja esittää, että vastedes pitäisi pyrkiä hyödyntämään mahdollisimman paljon muihin kuin eläinkokeisiin perustuvia testausmenetelmiä, kehittämään uusia muihin kuin eläinkokeisiin perustuvia testausmenetelmiä ja käyttämään mahdollisimman vähän testausohjelmia.

(1) KOM(2001) 709 lopullinen.

(2) EYVL P 196, 16.8.1967.

(3) KOM(2001) 88 lopullinen.