ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3703/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Ehdotus perusoikeuskirjaksi.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0012 - 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3703/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (30. marraskuuta 2000) Aihe: Ehdotus perusoikeuskirjaksi Amsterdamin sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 9 (joka koskee kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa) edellytetään, että aina uutta lainsäädäntöä suunniteltaessa on esitettävä täydellinen selvitys sen taloudellisista vaikutuksista. Ehdotuksessa perusoikeuskirjaksi esitetään selvästi uusia aloitteita, joilla voi olla kansallisen tason vaikutuksia (esim. kansalliset yritysneuvostot). Miksi siis ei ole toimittu pöytäkirjan N:o 9 mukaisesti? Eurooppa väittää kilpailevansa Japanin ja Yhdysvaltojen kaltaisten kaupan jättiläisten kanssa. Eivätkö tällaiset aloitteet ole siitä huolimatta Lissabonin hengen vastaisia? Eivätkö ne tehokkaasti sido EU:n hankkeiden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla turvauduttaessa sosiaalisiin käytänteisiin, jotka voivat heijastua ainoastaan kielteisesti tuotteidemme hintaan ja kilpailukykyyn ulkomailla? Vastaus (7. toukokuuta 2001) 1. Neuvosto haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevassa pöytäkirjassa N:o 9 ei ole sellaista velvoitetta, johon kysymyksessä viitataan. Neuvosto korostaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirja ei ole komission säädösehdotus, johon pöytäkirjaa voitaisiin soveltaa. 2. Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamaan riskiin siitä, että peruskirjan soveltamisesta seuraisi haittaa Euroopan unionin yritysten kilpailukyvylle maailmanmarkkinoilla, neuvosto viittaa peruskirjan 51 artiklaan. Artiklassa, jossa rajoitetaan peruskirjan soveltamisalaa, täsmennetään, että tämän perusoikeuskirjan määräykset koskevat unionin toimielimiä ja laitoksia toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä jäsenvaltioita ainoastaan silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta. Tämän vuoksi ne kunnioittavat tämän perusoikeuskirjan mukaisia oikeuksia, noudattavat sen sisältämiä periaatteita ja edistävät niiden soveltamista kukin toimivaltuuksiensa mukaisesti. 3. Lissabonin Eurooppa-neuvosto vahvisti, että on tarpeen valmistella siirtymistä kilpailukykyiseen, dynaamiseen ja tietoon perustuvaan talouteen. Neuvosto muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että edellä mainittuun liittyy myös tavoite uudistaa Euroopan sosiaalinen malli investoimalla ihmisiin ja rakentamalla aktiivinen hyvinvointivaltio, jotta tämä uusi talous ei pahenna nykyisiä sosiaalisia ongelmia, työttömyyttä, sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4156/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Via Sacchin pysäköintialueen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn tarkistaminen Roomassa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0082 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4156/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (9. tammikuuta 2001) Aihe: Via Sacchin pysäköintialueen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn tarkistaminen Roomassa - Rooman kaupunki on myöntänyt rakennusluvan nro 1048/1998 Paladino-yhtiölle maanalaisen pysäköintialueen rakentamista varten via G. Sacchille Roomassa. - Käyttäessään alueellisen lain 72/1991 10 pykälän mukaisia valtuuksiaan ympäristöolosuhteiden suojelemiseksi Lazion alue on todennut kyseiseen paikkaan liittyvän tiettyjä pohjavesiin liittyviä riskejä ja se on määrännyt Lazion alueneuvoston puheenjohtajan 16.11.1999 antaman päätöksen nro 23 nojalla rakennustyöt keskeytettäviksi. - Paladino-yhtiö on esittänyt vetoomuksen alueelliselle hallinto-oikeudelle (Tribunale Amministrativo Regionale, T.A.R.) ja hakenut lykkäystä töiden keskeyttämisestä tehdylle päätökselle. - Alueellinen hallintotuomioistuin hylkäsi lykkäyspyynnön 22.3.2000 antamallaan päätöksellä ja antoi Rooman kaupungille tehtäväksi tarkistaa, ettei kyseinen hanke vahingoita kyseistä paikkaa ympäröivien maa-alueiden tasapainoa, ja vahvisti nimenomaan, että ympäristövaikutusten arviointi ei sovellu kyseisille rakennustöille. Rooman kaupunki päätti viime marraskuussa rakennustöiden jatkamisesta. - Ottaen erityisesti huomioon, että kyseinen rakennushanke kuluu direktiiveillä 85/337/ETY(1) ja 97/11/EY(2) (perusrakennehankkeita koskeva luokka 10, b kohta) määriteltyjen toimien piiriin, voisiko komissio 1. tarkistaa, että Rooman kaupunki on menetellyt oikein tässä asiassa; 2. ilmoittaa kantansa tähän asiaan? (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. (2) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2001) Mitä tulee ympäristövaikutusten arviointia koskevan yhteisön lainsäädännön (tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettu neuvoston direktiivi 85/337/ETY) soveltamisesta pysäköintihalleihin, komissio viittaa vastauksiin, jotka se on antanut parlamentin jäsenen esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-2084/99(1) ja 243/00(2). Kysymyksessä mainitun yksittäistapauksen osalta parlamentin jäsen ei anna riittävästi tietoja, joiden perusteella kyseinen pysäköintihalli voitaisiin määritellä tähän tapaukseen sovellettavan direktiivin 85/337/ETY liitteeseen II kuuluvaksi yhdyskuntarakennetta kehittäväksi hankkeeksi. Näin ollen ei voida osoittaa, että kyseiseen hankkeeseen sovelletaan ympäristövaikutusten arviointia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Parlamentin jäsenen toimittamat tiedot eivät ole riittävä peruste valitukseen yhteisön lainsäädännön soveltamisesta, joten hankkeen ei ainakaan toistaiseksi voida todeta rikkovan yhteisön lainsäädäntöä. (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000. (2) EYVL C 330 E, 21.11.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3898/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. Viiden ja kymmenen euron setelien toimittaminen etukäteen.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3898/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Viiden ja kymmenen euron setelien toimittaminen etukäteen Euron käyttöönoton ohjauskomitean äskettäin julkaiseman raportin mukaan on huomattu, että suurinta osaa Euroopan unionin maissa toimivista pankkiautomaateista ei voida käyttää viiden euron setelien jakamiseen, ja joissakin maissa ei myöskään kymmenen euron setelien jakamiseen. Toisin sanoen pankkiautomaatit voivat jakaa vain 20, 50 tai sadan euron seteleitä. Tästä aiheutuu merkittäviä ongelmia vähittäiskaupalle, jonka piirissä joudutaan 1.1.2002 lähtien vastaanottamaan suuria seteleitä ja antamaan rahasta takaisin viiden tai kymmenen euron seteleinä, jotka käyvät nopeasti hyvin harvinaisiksi. Eikö tämän odottamattoman tilanteen edessä pitäisi harkita uudelleen setelien, ja varsinkin viiden ja kymmenen euron setelien toimittamista etukäteen? Joissakin maissa lasketaan myyntiin 15.12.2001 alkaen paketti, jossa on kaikki eurokolikot, jotta kuluttajat voivat tutustua niihin. Mikseivät Euroopan unionin kansalaiset voi ostaa vuoden 2002 alkua edeltävinä viikkoina myös viiden ja kymmenen euron seteleitä, mikä osaltaan helpottaisi euron käyttöönottoa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 2001) Euroopan talous- ja rahaliiton (EMU) jäsenvaltiot ovat sopineet siitä, että seteleiden ja kolikoiden rinnakkaiskäyttöjakso vuonna 2002 on mahdollisimman lyhyt. Tavoitteena on välttää sekaannuksia kansalaisten keskuudessa ja helpottaa vähittäiskaupan kannalta vaihetta, jonka aikana se joutuu käsittelemään kahta valuuttaa. Seteleiden ennakkotoimitukset yleisölle voisivat käytännössä pidentää rinnakkaiskäyttöjaksoa ja olla siten ristiriidassa jakson lyhentämiseen johtaneiden perustelujen kanssa. Lisäksi ennakkotoimituksiin yleisölle voisi liittyä riski seteleiden ottamisesta käyttöön ennen 1. tammikuuta 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3575/00 esittäjä(t): Yves Piétrasanta (Verts/ALE) komissiolle. Ruokamyrkytys Barcelonassa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3575/00 esittäjä(t): Yves Piétrasanta (Verts/ALE) komissiolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Ruokamyrkytys Barcelonassa Barcelonassa sijaitsevassa Lestonacin koulussa 150 lasta sai 2. lokakuuta ruokamyrkytyksen pilaantuneesta lihasta. Onko komissio tietoinen tästä onnettomuudesta? Onko tarkistettu, että teurastamoissa ja elintarvikkeiden käsittelyssä noudatetaan Euroopan unionin puhtausmääräyksiä? Aikooko komissio käynnistää tutkimuksen mahdollisesti vastuussa olevien selvittämiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (9. tammikuuta 2001) Komissio ei ole saanut virallista tietoa Barcelonassa E. coli -bakteerin aiheuttamasta ruokamyrkytyksestä. Saatuaan siitä välillisesti tiedon ja havaittuaan viittauksia siihen eräässä espanjankielisessä sanomalehdessä komissio otti yhteyttä asianomaisiin Espanjan viranomaisiin saadakseen tietoja. Viranomaiset ilmoittivat, että tapausta käsitellään paikallistasolla, koska se ei ole levinnyt muihin jäsenvaltioihin. Nopean hälytysjärjestelmän ilmoitusmenettelyn käynnistämiseen tarvitaan kaksi perustetta. Ensinnäkin tapauksen on aiheutettava vakava riski ihmisten terveydelle, ja toiseksi kyseisten tuotteiden on vaikutettava useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon. Jos toinen näistä perusteista ei täyty, ongelmaa hoidetaan paikallisesti tai kansallisesti. Ehdotukseen(1) 29 päivänä kesäkuuta 1992 annetun yleistä tuoteturvallisuutta koskevan neuvoston direktiivin 92/59/ETY(2) muuttamisesta sisältyy säännös, joka velvoittaa jäsenvaltiot ilmoittamaan kansallisen tason tapauksista. (1) EYVL C 337 E, 28.11.2000. (2) EYVL L 228, 11.8.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3278/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Umbrian ja Marchen alueet.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0073 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3278/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Umbrian ja Marchen alueet Umbrian ja Marchen alueiden asukkaat elävät vielä nykyäänkin varsin vaikeissa oloissa alueille myönnetyistä määrärahoista huolimatta eikä alueiden jälleenrakentamista ole vielä saatu päätökseen. Voisiko komissio ilmoittaa, aikooko se aloittaa tutkimukset tukitoimien arvioimiseksi ja sen selvittämiseksi, onko yhteisön normien mukaisia menettelyjä noudatettu? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Kumppanuuden puitteissa komissio saa tiedon rakennerahastojen käytön yksityiskohdista erityisesti niiden seurantakomiteoiden välityksellä, joiden toimintaan komissio osallistuu. Komissio ei siis aio asettaa erityistä työryhmää arvioimaan Marchen ja Umbrian alueille suunnattuja tavoitteesta 5b rahoitettuja yhteisön tukitoimia, vaan pitää tässä vaiheessa riittävinä niitä seuranta- ja valvontatoimia, joita toteutetaan rakennerahastojen käyttöä säätelevien asetusten perusteella. Seuraava seurantakomitean kokous pidetään näillä kahdella alueella joulukuun 2000 aikana. Esityslista käsittää vuoden 1999 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanoa koskevien vuosikertomusten hyväksymisen, yksityiskohtaista tietoa kunkin toimen täytäntöönpanosta ja edistymisestä sekä myös keskustelua arviointikertomuksista. Erityistä huomiota tullaan kiinnittämään maanjäristyksen jälkeisiin rakennustoimiin. Näiden toimien osalta komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että tämänhetkiset tiedot töiden edistymisestä eivät ole kattavia eivätkä lopullisia, koska yhtenäisen ohjelma-asiakirjaan liittyvät toimet on saatettava päätökseen 31. joulukuuta 2001 mennessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3590/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Terveydenhuollon menot Kuubassa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3590/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Terveydenhuollon menot Kuubassa Voiko komissio antaa yksityiskohtaisen, myös menneiden vuosien tilastotietoja sisältävän rahoitusselvityksen Kuuban terveydenhuoltoalan saamasta tuesta? Voiko komissio selventää tuen luonnetta ja kertoa, sisältyikö siihen esimerkiksi infrastruktuurin rahoitus? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2001) Yhteisön tuki Kuuban terveydenhoitoalalle on eritelty yksityiskohtaisesti oheisessa taulukossa, josta käy ilmi Euroopan yhteisöjen humanitaarisen avun toimiston (ECHO) Kuuballe kuluneiden 7 vuoden aikana antama apu. Esimerkiksi kuudes kokonaissuunnitelma muodostui seuraavista: elintarvikeapu 1 253 564 euroa, lääkeapu 1 047 506 euroa, lääkkeiden valmistusaineet 908 628 euroa, hygieniatuotteet 374 275 euroa, pienet lääkärin instrumentit 759 115 euroa, tekstiilit 431 201 euroa, stomatologiatuotteet 448 755 euroa ja muut menot (hallinto, ennakoimattomat menot jne.) 1 766 956 euroa. ECHOn myöntämää apua käytettiin infrastruktuurin rahoittamiseen muutamassa tapauksessa, joissa oli kyse pienhankkeista erittäin huonokuntoisten sairaaloiden kunnostamiseksi tai pienvälineistön hankkimiseksi. >TAULUKON PAIKKA> Kuuban terveydenhoitoalaa on tuettu myös budjettikohdasta B7-6000 (Yhteisön osallistuminen valtiosta riippumattomien järjestöjen toteuttamiin toimiin). Vuonna 1999 yhteisö osallistui kolmeen valtiosta riippumattomien järjestöjen toteuttamaan terveydenhoitoalan hankkeeseen yhteensä 1 567 712 eurolla. Lisäksi budjettikohdasta B7-3110 rahoitettavaan talousuudistusten tukiohjelmaan, josta parhaillaan käydään keskustelua, sisältyy 1 130 000 euron varaus terveys-/valtiovarainministeriölle annettavasta avusta terveydenhoitoalan resurssien käytön tehostamiseksi. Tukea annetaan pääasiassa teknisen avun muodossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4093/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Maaseutumatkailun jaottelu ja laatuluokittelu.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0065 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4093/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: Maaseutumatkailun jaottelu ja laatuluokittelu Maaseutumatkailu on kasvattamassa suosiotaan. Kaikissa yhteisömaissa matkailuelinkeino on siirtymässä perinteisestä ranta- ja kaupunkilomailusta maaseutumatkailuun, johon liittyy erilaisia oheistoimia (vaellukset, ulkoilu luonnossa tai rentoutuminen takkatulen lämmössä). Maaseutumatkailun kehittämiseen liittyvät tarpeet on tyydytettävä, jotta matkailumuotoa voitaisiin suojella ja edistää ottaen huomioon sen koko matkailualalle tuoman uuden ulottuvuuden ja maaseudun talouden siitä tulevan hyödyn. Tukeeko ja suojeleeko komissio maaseutumatkailupalvelujen tarjontaan liittyviä infrastruktuureita, kuten mainos- ja tiedotuskampanjoita, majoituspalvelujen luokittelua palvelujen laadun ja valikoiman perusteella ja uusia matkailijoita maaseutumatkailun pariin houkuttelevia suosituksia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2001) Ympäristön huomioiva maaseutumatkailu voi monipuolistaa maaseutualueiden toimintaa ja auttaa osaltaan niiden elvyttämisessä. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1) 33 artiklan 10 luetelmakohta mahdollistaa matkailun edistämiseen tähtäävien toimien osarahoittamisen. Tällaisia toimia voi sisältyä yhteisön alueen vyöhykkeiden mukaisesti maaseudun kehittämissuunnitelmiin, toimenpideohjelmiin tai yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin. Toimia voidaan rahoittaa myös Leader+ -yhteisöaloitteen mukaisesti esitettyjen ohjelmien yhteydessä. Jäsenvaltioiden tehtävä on määritellä osarahoitettavat hankkeet rakennerahastoista rahoitettujen toimien tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4039/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Siemens.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4039/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Siemens Ovatko komission jäsenet Erkki Liikanen ja Mario Monti vastaanottaneet Hengelon pormestarin Kerckhaertin heille lähettämän kirjeen, joka koski Siemensin suunnitelmaa lopettaa tytäryhtiönsä Demag Delavalin toiminta Hengelossa ja siirtää se Saksaan, huolimatta siitä, että kyseinen yritys on taloudellisesti terve? Pitääkö paikkansa, että Euroopan komissio ei vielä ole antanut hyväksyntäänsä Demag Delavalin siirtymiselle Siemensin hallintaan? Katsooko komissio, että yrityksen siirtäminen muualle heti haltuunoton jälkeen on hyväksyttävissä, vaikka siirtäminen ei perustuisikaan selkeisiin yritystaloudellisiin syihin ja ottaen huomioon, että työpaikkojen menetyksiin liittyvät ongelmat ulottuvat hyvin laajalle? Onko komissio valmis selvittämään, onko Siemens noudattanut tässä tapauksessa yhteisön lainsäädännön kaikkia vaatimuksia, jotka koskevat henkilöstön ja yritysneuvoston kanssa käytäviä neuvotteluja, ottaen huomioon, että kyse on noin 700 työpaikasta? Onko komissio jo vastannut Hengelon pormestarin kirjeeseen ja jos vastaus on kielteinen, milloin vastaus on odotettavissa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2001) Kilpailuasioista ja yrityspolitiikasta vastaavat komissaarit ovat saaneet kirjeen. Komissio teki 20. joulukuuta 2000 asiassa COMP/M.2224 Siemens/Demag Krauss Maffei myönteisen keskittymäpäätöksen, joka koskee myös Demag Delaval Werke -yritystä. Komissiolla ei keskittymien valvonnassa ole toimivaltaa valvoa yritysten taloudellisia päätöksiä sijoittautumisratkaisuissa. Komissiolla ei ole muita tietoja arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin väitteisiin liittyvistä seikoista eikä se sen vuoksi pysty esittämään lopullista arviota siitä, onko yhteisön lainsäädäntöä rikottu. Koska Saksa ja Alankomaat ovat saattaneet asian kannalta merkitykselliset direktiivit(1) osaksi kansallista lainsäädäntöään, komissio tahtoo korostaa, että asiassa esiin tulevat kiistat on ensisijaisesti ratkaistava jäsenvaltion työmarkkinoiden toimintasääntöjen mukaan ja/tai kansallisissa tuomioistuimissa. Kilpailun pääosasto vastasi Hengelon pormestarin kirjeeseen 10. tammikuuta 2001. Yritystoiminnan pääosaston kirjettä valmistellaan parhaillaan. (1) Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 225, 12.8.1998; neuvoston direktiivi 77/187/ETY, annettu 14 päivänä helmikuuta 1977, työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 161, 5.3.1977; neuvoston direktiivi 94/45/EY, annettu 22 päivänä syyskuuta 1994, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä EYVL L 254, 30.9.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3591/00 esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle. Siipikarjan hyvinvointi Espanjassa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0172 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3591/00 esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Siipikarjan hyvinvointi Espanjassa Komissio on julkaissut kertomuksen elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston Espanjassa 18.29. lokakuuta 1999 suorittamista tutkimuksista, jotka koskivat linnunlihan tuotantoa (terveys- ja kuluttaja-asioiden PO, 1213/1999 MR lopullinen). Kertomuksen kohdasta 3.9.3 käy ilmi, että useissa tuotantolaitoksissa käytettiin kyseenalaisia tainnutusmenetelmiä, etenkin hätiköityjä sähköshokkeja ja suositukset alittavia ampeerilukuja. Lisäksi näyttää siltä, että kuljetusten aikana ja teurastamoon tuotaessa siipikarjan hyvinvointiin kiinnitettiin vain hyvin vähän tai ei lainkaan huomiota. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä painostaakseen Espanjan viranomaisia varmistamaan, että tainnutus hoidetaan asianmukaisesti ja että siipikarjan hyvinvointia kuljetusten aikana ja teurastamoon tulohetkellä valvotaan? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen huomautti, että Espanjassa lokakuussa 1999 tehdyt tarkastukset paljastivat puutteita linnunlihatuotannossa. Tarkastusten pohjalta laaditun kertomuksen (N:o 1213-1999) mukaan siipikarjan hyvinvointia koskeva virallinen valvontajärjestelmä Espanjassa on ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa. Kertomuksessa annettiin Espanjan toimivaltaiselle viranomaiselle suosituksia tilanteen parantamiseksi, mutta komissio ei saanut määräaikaan mennessä mitään tietoja siitä, että Espanjan viranomaiset olisivat ryhtyneet tarvittaviin toimenpiteisiin. Komission Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki 2.6.10.2000 seurantatarkastusmatkan Espanjaan arvioidakseen, onko asiassa tapahtunut edistystä. Espanjan toimivaltaiselle viranomaiselle on lähetetty kertomusluonnos kommentoitavaksi. Kertomus viimeistellään heti, kun kommentit on saatu, ja kertomus lähetetään näiden kommenttien kera Euroopan parlamentille ja julkaistaan Internetissä. Arvoisa parlamentin jäsen voi arvioida kertomuksen perusteella, onko asiassa tapahtunut parannusta. Komissio harkitsee lopullisen kertomuksen pohjalta, ovatko lisätoimet tarpeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3068/00

esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle

(22. syyskuuta 2000)

Aihe: Perintövero Belgiassa

Toimiiko Belgia komission mielestä EU:n lainsäädännön mukaisesti jäädyttäessään niiden edesmenneiden unionin kansalaisten pankkitilit, joiden omaiset eivät asu Belgiassa, ja vaatiessaan takuumaksua perintöverosta ennen kuin omaiset voivat käyttää tileillä olevia varoja?

Tämä menettelytapa aiheuttaa käsittääkseni tarpeettoman rasitteen sureville omaisille, joiden on maksettava hautajaiskuluja, kiinnityksistä aiheutuvia maksuja ja muita kuluja vain siksi, että he asuvat toisessa jäsenvaltiossa.

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(18. lokakuuta 2000)

Yhteisön lainsäädännön nykytilanteessa perintövero ei sellaisenaan kuulu yhteisön toimivallan piiriin. Yksittäisten jäsenvaltioiden on kuitenkin harjoitettava valtaansa antaa ja panna täytäntöön alan säännöksiä yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

Edesmenneiden yhteisön kansalaisten pankkitilien jäädyttäminen silloin kun omaiset eivät asu Belgiassa sekä vaatimus siitä, että omaiset maksavat takuun perintöveron maksamisesta ennen kuin he voivat käyttää edesmenneen varoja, ei vaikuta suhteettomalta toimenpiteeltä näiden verojen kantamisen varmistamiseksi.

Jäsenvaltioilla onkin oikeus ryhtyä varotoimenpiteisiin turvatakseen verottajan oikeudet mahdollisimman tehokkaasti. Tässä yhteydessä on huomattava, että pankkitileillä olevat varat ovat erittäin helposti häviäviä eli ne voidaan helposti siirtää ulkomaille. Lisäksi on huomattava, että kahdenvälisissä verotussopimuksissa ei yleensä määrätä keskinäisestä avunannosta perintöverojen kantamiseksi (Belgian tapauksessa tällainen avunanto sisältyy ainoastaan Ranskan kanssa 20. tammikuuta 1959 tehtyyn sopimukseen). Myöskään neuvoston direktiivi 76/308/ETY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 1976, keskinäisestä avunannosta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston rahoitusjärjestelmään kuuluvista toimista aiheutuvien saatavien sekä maatalousmaksujen ja tullien perinnässä(1), ei koske perintöveroja. Näin ollen edesmenneiden yhteisön kansalaisten pankkitilien jäädyttämistä perillisten asuessa muualla kuin Belgiassa sekä perillisille asetettavaa vaatimusta takuun maksamisesta on periaatteessa pidettävä oikeasuhteisena toimenpiteenä Belgian veroviranomaisten oikeuksien turvaamiseksi tällaisissa tapauksissa.

Takuusumman suuruudesta päättää paikallinen tuomari, jonka on annettava perillisille tilaisuus esittää huomautuksensa (Belgian perintöverolain 94 artikla). Tämä varmistaa omaisten oikeuksien huomioon ottamisen. Veroviranomaisilla on myös oikeus myöntää erivapaus tästä vaatimuksesta.

Sellaisten henkilöiden perinnön osalta, joiden omaiset asuvat Belgiassa, on huomattava, että viranomaiset voivat ryhtyä muihin toimenpiteisiin perintöverojen maksun varmistamiseksi. He voivat Belgian lain mukaan tehdä kiinnityksen Belgiassa asuvien perinnönsaajien koko Belgiassa olevaan perintöön tai ryhtyä varmistustoimenpiteisiin muita henkilöitä vastaan, joiden kanssa perinnönsaajat tekevät sopimuksia.

(1) EYVL L 73, 19.3.1976.