ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0445/98 komissiolle esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Interreg II -ohjelma ja hajasijoittaminen Interreg II -ohjelman tavoitteena on toteuttaa tehokkaita mekanismeja raja-alueiden yhteistyön helpottamista varten. Jotkut valtiot, kuten Ranska, ovat hajasijoittaneet kyseisen ohjelman järjestelyistä vastaavan toimiston ohjelman kohdealueelle. Esimerkiksi Midi-Pyrénées -alueen toimisto sijaitsee Toulousessa. Eikö komissio katso, että kaikkia jäsenvaltioita olisi pyydettävä hajasijoittamaan tästä ohjelmasta vastaavat toimistonsa, jotta oltaisiin lähempänä kyseessä olevien alueiden todellista tilannetta ja suoremmassa kontaktissa ohjelman edunsaajien kanssa sekä parannettaisiin myös ohjelmaan liittyvien asioiden hoitoa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Interreg II ((EYVL C 180, 1.7.1994. )) -toimenpideohjelmia koskevissa suuntaviivoissa komissio korostaa pitävänsä tärkeänä sitä, että yhteistyössä asianomaisten alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa luodaan tai kehitetään sellaisia raja-alueiden yhteisiä vakiintuneita ja hallinnollisia rakenteita, joiden toimivaltaan kuuluisi myös hankkeiden täytäntöönpano. Jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan nämä näkökohdat huomioon mahdollisuuksien mukaan.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1396/98 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (6. toukokuuta 1998) Aihe: Sopimus Marokossa vangittujen EU-maiden kansalaisten palauttamisesta 1. Voisiko neuvosto selvittää, miksi Marokossa lähes sadan alankomaalaisen vangin avuksi, jotka on sijoitettu seitsemään eri vankilaan ympäri maata, on nimitetty vain yksi henkilö yhdeksi viikoksi kuukaudessa? 2. Eikö yksi henkilö sataa vankia kohti, jotka on sijoitettu seitsemään vankilaan Marokon eri puolille, olekin aivan liian vähän, kun otetaan huomioon, että Iso-Britannia on nimittänyt 35 vankia varten pysyvästi kuusi henkilöä tähän avustustehtävään? 3. Onko neuvosto valmis kehottamaan EU:n jäsenvaltioita ryhtymään viipymättä neuvotteluihin Marokon hallituksen kanssa sellaisen sopimuksen tekemiseksi mahdollisimman pian, että vangit, jotka ovat EU:n jäsenvaltioiden kansalaisia, voisivat kärsiä rangaistuksensa omassa maassaan? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1396/98 ja E-1397/98 (6. heinäkuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen N:o 1396/98 sisältyvät asiat ja kirjallisen kysymyksen N:o 1397/98 kohdat 4 ja 5 eivät kuulu neuvoston toimivaltaan. Kirjallisen kysymyksen N:o 1397/98 kohdista 1, 2 ja 3 ei ole keskusteltu neuvostossa.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0799/98 komissiolle esittäjä(t): Nuala Ahern (V) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Radioaktiivisen jätteen päästöt Dounreayn ydinvoimalasta Skotlannista Pohjanmereen Olisiko komission syytä muuttaa kysymykseen nro H-0706/96 ((Euroopan parlamentin keskustelu 4-488 (syyskuu 1996). )) antamaansa vastausta, jonka mukaan radioaktiivisen jätteen päästöillä Dounreayn ydinvoimalasta Skotlannista Pohjanmereen ei olisi merkitystä Skandinavialle, ottaen huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan ydinenergiaviranomaisen (Atomic Energy Authority) 2. helmikuuta 1998 tekemän ilmoituksen, jonka mukaan Dounreayn ydinvoimalassa on toinen tähänasti salaisena pidetty jätekuilu/siilo? Milloin komissio sai tietää tästä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Parlamentin jäsenen mainitsemassa sanomalehtikirjoituksessa ei anneta Dounreayn laitoksen päästöihin liittyviä uusia tietoja. Kirjoitus ei myöskään vaikuta komission vastaukseen suulliseen kysymykseen H-706/96, jonka parlamentin jäsen Marianne Eriksson esitti syyskuun 1997 istuntojakson kyselytunnilla ((Parlamentin keskustelut 4-488 (syyskuu 1996). )). ¨Tähänasti salaisena pidetty¨ jätekuilu on itse asiassa laitoksen alueella sijaitseva varastokuilu, jota kutsutaan väliaikaiseksi kiinteän jätteen siiloksi. Se on yhdistetty voimalan jätevesien käsittelyjärjestelmään, joten kaikki sen päästöt kuuluvat laitoksen luvallisiin päästöihin. Komissio on ollut tietoinen tästä varastosta siitä asti, kun Yhdistynyt kuningaskunta allekirjoitti Euratomin perustamissopimuksen. Tämän osalta parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission vastaukseen parlamentin jäsen Uta-Udine Bloch von Blottnitzin tekemään kirjalliseen kysymykseen E-0663/98 ((Katso sivu 62. )). Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on myös ilmoittanut, että sekä Dounreayn laitoksen väliaikaisen jätekuilun että siilon jätteet käsitellään.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0771/98 komissiolle esittäjä(t): Jan Sonneveld (PPE) ja Bartho Pronk (PPE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: PESCA-määrärahojen käyttöaste jäsenvaltioissa PESCA-tiedotteen mukaan PESCA-määrärahat on enimmäkseen käytetty loppuun. Alankomaissa näyttää kuitenkin siltä, ettei kaikkia määrärahoja ole vielä toistaiseksi käytetty. 1. Voisiko komissio antaa selvityksen PESCA-määrärahojen käyttöasteesta eri jäsenvaltioissa? 2. Voisiko komissio ilmoittaa, miksi määrärahojen käyttöaste on joissakin jäsenvaltioissa, kuten Alankomaissa, jäänyt odotettua alhaisemmaksi? 3. Voisiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon määrärahoja on vielä käytettävissä vuonna 1995 esitettyihin hankkeisiin ja hankkeiden toiseen erään kokonaisuudessaan ja jokaista jäsenvaltiota kohden? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) 1. Seuraavassa taulukossa on yhteenveto PESCA-aloitteen talousarvion toteutumisesta 31. joulukuuta 1997 mennessä. (milj. ecua) >TABLE> 2. PESCAn johtoajatuksia on ollut, että asianomaisilla alueilla toimivien tahojen olisi itse kehitettävä rahoitettavat hankkeet. Tämä uusi menettelytapa näyttää tuottaneen jäsenvaltioille tiettyjä vaikeuksia, koska se edellytti uudenlaisia yhteistoimintamuotoja ja eri toimijoiden välistä yhteistyötä, ja tämä on ollut ilmeistä erityisesti Alankomaissa. PESCAn useita rahastoja yhdistävä luonne ja sen rahoittaminen jopa kolmesta eri rakennerahastosta (Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto, kalatalouden ohjauksen rahoitusväline) sekä vielä eri viranomaisten osallistuminen PESCA-aloitteen toteuttamiseen jäsenvaltioissa voi osittain selittää sen, että käyttöaste on jäänyt melko alhaiseksi. Komissio on ilmaissut huolestuneisuutensa asiaintilasta alhaista käyttöastetta osoittaneille jäsenvaltioille hiljattain lähettämässään kirjeessä. Komissio pyytää siinä jäsenvaltioita toimittamaan ohjelmista ajan tasalla olevat tiedot. Tämän toimenpiteen tulosten perusteella komissio tekee tarvittaessa ehdotuksia määrärahojen jaottelusta uudelleen yhteisön tasolla yhteisöaloitteiden kesken vuoden 1998 puolivälissä. 3. Komissio päätti 8. toukokuuta 1996 vahvistaa yhteisöaloitteille, muun muassa PESCAlle annettavaa tukea. Monet jäsenvaltiot saivat lisää PESCA-määrärahoja. Näin ollen jäsenvaltioiden oli muutettava PESCA-ohjelmaansa tämän lisärahoituksen huomioon ottamiseksi. Seuraavat jäsenvaltiot eivät ole vielä sisällyttäneet ohjelmaansa lisämäärärahoja (miljoonina ecuina vuoden 1995 hinnoin): >TABLE>
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0227/98 komissiolle esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Thermie-ohjelmasta rahoitetut hankkeet Agence Europe ilmoitti 12. tammikuuta 1998, että Euroopan komissio on rahoittanut 134 hanketta Thermie-ohjelmasta. Haluaisin komissiolta tiedot portugalilaisista hankkeista ja niiden saamat rahamäärät. Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 1998) Komissio myönsi vuonna 1997 Thermie-ohjelman yhteydessä yhteisön rahoitusta 13 esittelyhankkeeseen, joihin osallistuu 22 portugalilaista sopimuspuolta. Yhteisön näihin hankkeisiin myöntämä kokonaistuki on 16,4 miljoonaa ecua, josta portugalilaisten osapuolten osuus on 2,7 miljoonaa ecua. Jotta Portugalin osallistumisesta saataisiin jonkinlainen yleiskäsitys, komissio toimittaa suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle näitä 13 hanketta koskevan luettelon, jossa mainitaan kunkin hankkeen nimi, kuvaus, kokonaistuki, portugalilaiset osapuolet sekä yksittäisen rahoitusosuuden määrä.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0471/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Kuuleminen rakennerahaston suuntaviivojen laatimisesta, josta sovittiin Irlannissa (14. - 15. marraskuuta 1996) pidetyssä epävirallisessa neuvoston kokouksessa Miten kuultiin jäsenvaltioita, tukikelpoisten alueiden paikallistason ja alueellisen tason viranomaisia, vapaaehtoisjärjestöjä sekä työmarkkinaosapuolia, ennen kuin nämä vuosia 1997 - 1999 koskevat suuntaviivat laadittiin toukokuussa 1997? Miten komissio varmistaa asianmukaisen kuulemisen tästä aiheesta, kun otetaan huomioon, että näitä suuntaviivoja ei toimitettu Euroopan parlamentille kuulemista varten ennen joulukuuta 1997? Aikooko komissio toteuttaa asian suhteen minkäänlaisia muutoksia uudella rakennerahastojen ohjelmakaudella 1999 - 2006? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Paikallisia ja alueellisia viranomaisia, vapaaehtoisjärjestöjä tai työmarkkinaosapuolia ei kuultu virallisesti ennen suuntaviivojen laatimista. Suuntaviivojen muotoilussa otettiin kuitenkin tarkkaan huomioon jäsenvaltioiden lausunnot, jotka esitettiin aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Irlannissa 14. - 15. marraskuuta 1996, sekä kyseiseen kokoukseen liittyvät puheenjohtajavaltion päätelmät. Komissiota pyydettiin laatimaan vuoden 1999 lopussa päättyvää kautta varten toissijaisuusperiaatteen mukaisesti suuntaviivoja nykyisten tavoitteiden 1 ja 6 ohjelmien mukauttamiseksi siten, että niistä tulee työvoimavaltaisempia. Tältä osin suuntaviivoissa kuvastuvat paikalliset olosuhteet sekä seurantakomiteoiden asema päätettäessä ohjelmien mukauttamisesta (asiaa on käsitelty myös kirjallisessa kysymyksessä n:o E-486/98 ((Katso sivu 40. ))). Komissio ehdottaa samanlaista lähestymistapaa rakennerahastojen uutta ohjelmakautta varten. Ehdotettujen asetusten liitteenä olevissa perusteluissa esitetään myös yhteisön rakennepolitiikan ensisijaiset tavoitteet.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1023/98 neuvostolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (3. huhtikuuta 1998) Aihe: Schengenin sopimus ja lisähenkilöstön tarve Kreikan rajoilla Schengenin sopimuksen toimeenpanosta 14. kesäkuuta 1985 annetun sopimuksen 1 artiklassa määrätään Schengenin sopimukseen kuuluvien maiden sisä- ja ulkorajat. 2 ja 3 artikla koskee sisä- ja ulkorajojen ylittämistä. Sopimuksen täytäntöönpano vaatii henkilöstön määrän lisäämistä ulkorajojen valvomiseksi, erityisesti sellaisissa maissa kuin Kreikassa, jonka on sopimuksen liittymisen jälkeen palkattava satoja uusia työntekijöitä Schengenin rajapaikoille. On huomioitava, että Kreikan rannikko on 80 % Afrikan ja 150 % koko Euroopan rannikon pituudesta ja Kreikan ja sen naapurimaiden (kaikki muita kuin Schengenin sopimuksen maita) välinen raja on yli 1 500 km. Onko Kreikkaa varten varattu mitään rahoituksellisesta tukea työntekijöiden palkkaamisesta Schengenin rajoille johtuvien kustannusten jyrkän lisääntymisen vuoksi? Sen lisäksi että muiden Schengenin sopimukseen osallistuvien maiden ei tarvitse maksaa näitä kustannuksia, niiden tilanne on helpottunut sillä, että ne ovat voineet supistaa rajahenkilöstöään niillä alueilla, jotka rajoittuvat Schengenin sopimukseen kuuluviin maihin. Vastaus (29. kesäkuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys liittyy Schengenin sopimuksen täytäntöönpanemiseen eikä näin ollen kuulu neuvoston toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0878/98 komissiolle esittäjä(t): Per Gahrton (V) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Ruotsalaisten harrastelijaviljelijöiden käyttämät siemenet Ruotsin liityttyä EU:hun Ruotsin viranomaiset (Statens Utsädeskontroll) on EU-säädöksiin viitaten kirjallisesti uhannut nostaa kanteen niitä ruotsalaisia siemenkauppiaita vastaan, jotka eivät lopeta sellaisten siementen, esim. Easter Egg (retiisi), Buttercup (kesäkurpitsa), Early Cascade f1 (tomaatti) ja Feurio (mangoldi), myyntiä, jotka viranomaisten mukaan ovat voimassa olevien EU-säädöksien mukaan kiellettyjä. Edellä mainitun huomioon ottaen kysyn: Onko komission mielestä kohtuullista, että EU päättää siitä, mitä siemeniä ruotsalaiset harrastelijaviljelijät saavat käyttää? Onko tämä toissijaisuusperiaatteen mukaista? Katsooko komissio, että Ruotsin viranomaiset soveltavat oikein EU-säädöksiä? Olisiko komission mielestä mahdollista muuttaa sääntöjä tai olisiko vaihtoehtoisesti mahdollista, että Ruotsi voisi sallia sellaisten siementen markkinoinnin, joiden katsotaan sopivan Ruotsin biologisiin, ekologisiin ja meteorologisiin oloihin? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0851/98 ja E-0878/98 (24. huhtikuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Lindqvist esittämään suulliseen kysymykseen H-246/98 yselytunnilla parlamentin istuntojaksolla maaliskuu 1998 ((Parlamentin keskustelut (maaliskuu 1998). )).
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0759/98 komissiolle esittäjä(t): Christa Randzio-Plath (PSE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Tiedot Hampurille vuodesta 1995 lähtien myönnettyjen EU-määrärahojen suuruudesta Millä ohjelmilla ja mistä rahastoista Hampurille on myönnetty yhteisön määrärahoja vuodesta 1995 alkaen ja miten suurista summista on kyse? 1. Hampurin työllisyystilanteen edistämiseen a) aluekehitysrahastosta b) Euroopan sosiaalirahastosta c) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) ja muista EU-määrärahoista d) erityisesti naisten tukemiseen tarkoitetuista aloitteista 2. Pitkäaikaistyöttömyyden torjuntaan 3. Tutkimuksen ja kehityksen tukemiseen a) Hampurin yliopistolle b) Hampurin teknilliselle korkeakoululle c) Talous- ja yhteiskuntatieteelliselle korkeakoululle d) hampurilaisille yrityksille 4. Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä IVY-maiden suhteiden parantamiseen ja niiden kanssa käytävän kaupan edistämiseen 5. Energia- ja ympäristöalan ohjelmista 6. Nuorisoalan ohjelmista (Youth for Europe ja Voluntary Service) 7. Koulutusohjelmista (Sokrates, Erasmus, Lingua, Leonardo da Vinci, Tempus jne) 8. Naisia koskeviin hankkeisiin 9. Tiedotusvälineiden ja kulttuurihankkeiden tukemiseen Miten EU arvioi Hampurin toimien onnistuneisuutta? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (4. kesäkuuta 1998) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 19. maaliskuuta 1998 ((EYVL C, 304, 2.10.1998, s. 154. )) antamaansa vastaukseen. Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0231/98 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Arahthos-joen pato Arahthos-jokeen, tarkemmin sanoen Dafnotin kunnan Agios Nikolaos -nimiselle alueelle, on suunniteltu rakentaa vesivoimalla tapahtuvaa sähköntuotantoa palveleva pato. Pato tulee synnyttämään tekojärven, jonka pinta-ala tulee olemaan viisi neliökilometriä. Ympäristöjärjestöjen ja alueen asukkaiden esittämien valitusten mukaan patohanke ei ole välttämätön energiatarpeiden kattamiseksi, koska vaihtoehtoiset ratkaisut (maakaasua polttoaineenaan käyttävät kombinaatiokiertoyksiköt) ovat taloudellisesti edullisempia. Ottaen huomioon, että: pato ja järvi tulevat aiheuttamaan pohjaveden tason kohoamisen ja maanvyörymäilmiöt tulevat lisääntymään tuoden mukanaan suurten tuhojen vaaran, järvi tulee peittämään kaksi historiallisesti ja kulttuurisesti merkittävää alueen muistomerkkiä, nimittäin Plakan sillan ja tullirakennuksen, Epeirosin alueen toimeksiannosta suoritetussa erityisessä ympäristövaikutusten arviointiselvityksessä asetutaan vastustamaan hanketta ja ehdotetaan, että joenuoma luokiteltaisiin luonnonsuojelualueeksi ja kaikki toimenpiteet kiellettäisiin, komissiolta kysytään: 1. onko se tietoinen näistä valituksista, 2. onko hankkeen ympäristövaikutukset arvioitu ja onko tutkittu vaihtoehtoisia ratkaisuja ja 3. onko tehty kokonaisehdotusta alueen suojelusta; alueella on jo tekeillä muita vastaavanlaisia sitä kuormittavia hankkeita. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1998) 1. Komissio ei ole tietoinen Epeiroksen Arahthos-joelle suunnitellusta vesivoimalaitosta varten rakennettavasta padosta, koska hankkeelle ei ole haettu yhteisön rahoitusta. 2. Alustavien tietojen mukaan hankkeen ympäristövaikutuksista on tekeillä arviointi tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985. )) nojalla. Rakennuttaja on suorittanut ympäristövaikutuksia koskevan tutkimuksen, ja se toimitetaan lähiaikoina ympäristöministeriön toimivaltaisille viranomaisille hyväksyttäväksi, eli Kreikan lainsäädännön mukaan asiasta on tehtävä ministeriön päätös, jossa annetaan noudatettavat ehdot. Ennen luvan myöntämistä viranomaiset arvioivat kaikki näkökohdat, mukaan lukien mahdolliset vaihtoehtoiset ratkaisut. Lisäksi Arahthos-joen suu kuuluu luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun direktiivin 79/409/ETY ((EYVL L 103, 25.4.1979. )) mukaisiin erityissuojelualueisiin (¨Amvrakikos kolpos¨), minkä vuoksi komissio haluaa kiinnittää Kreikan viranomaisten huomion siihen, kuinka tärkeää on arvioida padon todennäköisiä ekologisia vaikutuksia alueelle. 3. Komissio ei tiedä, että alueelle olisi tehty kattavaa suojeluehdotusta, jossa olisi otettu huomioon tämän tapaiset hankkeet.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0403/98 komissiolle esittäjä(t): Lis Jensen (I-EDN) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Neuvoston vuoden 1986 jälkeen antamien suositusten lukumäärä Jos neuvoston antamista suosituksista on olemassa tilastotietoja, pyytäisin saada tietooni vuoden 1986 jälkeen annettujen suositusten lukumäärän sekä tiedon siitä, missä määrin eri jäsenvaltiot ovat noudattaneet neuvoston suosituksia. Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1998) Vuosina 1986*1997 neuvosto hyväksyi 37 jäsenvaltioille osoitettua suositusta. Komissiolla ei ole käytettävissään tilastoja jäsenvaltioiden suorittamista jatkotoimenpiteistä.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0614/98 neuvostolle esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Naisiin kohdistuva väkivalta Euroopan parlamentin äskettäin antamassa päätöslauselmassa, joka koskee tarvetta järjestää Euroopan unionin laajuinen kampanja naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi ((EYVL C 304, 6.10.1997, s. 25. )), jäsenvaltioiden hallituksia kehotetaan suhtautumaan naisiin kohdistuvaan väkivaltaan vakavammin ja sisällyttämään se poliittiseen ohjelmaansa. Ottaen huomioon, että yksistään Espanjassa 61 naista sai surmansa vuonna 1997 väkivaltaisesti (luku on korkeampi kuin ETA:n terroristisen toiminnan uhreiksi joutuneiden), niin mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä torjuakseen Euroopan laajuisesti naisiin kohdistuvan väkivallan tänä vuonna? Vastaus (28. toukokuuta 1998) Naisiin kohdistuvaan väkivaltaan suhtaudutaan hyvin vakavasti Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Esimerkiksi viimeisimmässä työ- ja sosiaaliasioiden neuvoston istunnossa 15. joulukuuta 1997 yksi kolmesta käsitellystä aihepiiristä oli naisiin kohdistuva väkivalta osana Beijingissä vuonna 1995 pidetyn YK:n naisten maailmankonferenssin jatkotoimia. Neuvosto pyrki arvioimaan jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä ja painotti STOP- ja DAPHNE-ohjelmien yhteydessä tehtyä merkittävää työtä naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi riippumatta sen muodosta. Maaliskuussa 1998 naisten asemaa käsittelevä Yhdistyneiden kansakuntien toimikunta keskitti huomionsa naisiin kohdistuvaan väkivaltaan; Euroopan unioni oli edustettuna tässä konferenssissa ja se antoi lausuman, jossa tuomittiin kaikki naisiin kohdistuvan väkivallan muodot. Puheenjohtajavaltio tarkastelee parhaillaan komission kanssa Euroopan unionin mahdollisuutta tehdä aloitteita vuonna 1999 naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisen toiminnan alalla.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0533/98 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Meksikon hallitukselle annettava apu Actealin joukkomurhien selvittämiseksi Meksikossa Actealin kylässä, joka sijaitsee Chiapasin osavaltiossa, tehtiin 22.12.1997 koko maailmaa järkyttänyt joukkomurha. Veritekoon syyllistyneiden löytämiseksi ja syiden selvittämiseksi Meksikon hallitus on käynnistänyt laajamittaiset tutkimukset kaikkialla liittovaltion alueella. Actealin kylän asukkaiden auttamiseksi on myös pyritty järjestämään avustustoimia. Yllä mainittuun viitaten kysyn, mihin toimiin komissio on ryhtynyt järjestääkseen humanitaarista apua katastrofista kärsineille sekä tarjotakseen asiantuntija-apua Meksikon hallitukselle rikoksen selvittämiseksi? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1998) Actealin traagiset tapahtumat joulukuussa 1997 johtivat siihen, että komissio selvitti Euroopan parlamentin asiasta tammikuussa 1998 antaman päätöslauselman mukaisesti mahdollisuudet toimittaa humanitaarista apua joukkomurhan seurauksena asuinsijoiltaan siirtymään joutuneelle väestölle. Helmikuun 19. päivänä 1998 komissio hyväksyi 1,45 miljoonan ecun suuruisen humanitaarisen avun kokonaisuuden. Avun käytännön toimittamisesta vastaavat Saksan ja Espanjan Punainen Risti sekä valtiosta riippumaton järjestö Medicos del Mundo yhteistyössä paikallisten valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa (Meksikon Punainen Risti ja Caritas Mexico). Avustustoimet käsittävät elintarvikkeiden ja lääkinnällisen avun toimittamisen sekä tilapäisen majoituksen järjestämisen tilanteesta kärsimään joutuneille ihmisille.