ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0074/98 neuvostolle esittäjä(t): Stéphane Buffetaut (I-EDN) ja Françoise Seillier (I-EDN) (30. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin sopimusluonnoksen uusi 13 artikla (ent. 6 a) Uudessa SEU:n luonnoksen 13 artiklassa määrätään, että ¨neuvosto voi (...) toteuttaa tarvittavat toimenpiteet (...) sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi (...)¨. Onko neuvoston mielestä viisasta tänä aikana, jona etenkin lapsiin kohdistuvat seksuaalirikokset ja seksuaalinen hyväksikäyttö ylipäätänsä tuomitaan ja sitä vastaan taistellaan, mm. Euroopan parlamentin viimeaikaisissa päätöslauselmissa (B4-0954, 0968, 0980, 0990/97, annettu 20.11.1997; A4-0306/97, annettu 6.11.1997; A4-0372/97, annettu 16.12.1997), luoda tällä tavoin suojattu, epämääräinen luokka ja mahdollisuudet puolustaa esimerkiksi sellaisten pedofiliasta epäiltyjen henkilöiden oikeuksia, joilta kaikki yhteydenpito lapsiin on kielletty, vaikkakin vain tilapäisesti? Voisiko neuvosto myös perustella, miksi tähän samaan artiklaan on lisätty kyseinen määräys sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumisesta? Aikooko neuvosto korjata tässä yhteydessä epämääräistä ilmaisua ¨sukupuolinen suuntautuminen¨ vai aikooko se jättää sanamuodon ennalleen? Vastaus (23. maaliskuuta 1998) Kuten arvoisat parlamentin jäsenet tietävät, neuvostolla ei ole valtuuksia muuttaa tai korjata perustamissopimusten tekstiä ((Neuvosto tulkitsee kirjallisessa kysymyksessä esitetyn viittauksen SEU:n luonnoksen uuteen 13 artiklaan viittaukseksi EY:n perustamissopimuksen Amsterdamin sopimuksella uudelleen numeroidun version 13 artiklaan. )). Neuvosto haluaa kuitenkin täsmentää, että se ryhtyy 13 artiklan nojalla tarpeellisiksi katsomiinsa toimiin yksimielisesti ja Euroopan parlamenttia kuultuaan. Neuvosto tuomitsee ankarasti kaiken lapsiin kohdistuvan väkivallan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön, ja se on ryhtynyt tarpeellisiin toimiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti. Näihin toimiin sisältyy yhteinen toiminta 16 päivältä joulukuuta 1996 Europolin huumeyksikölle annetun toimeksiannon laajentamisesta ((EYVL L 342, 31.12.1996, s. 4. )), yhteinen toiminta 29 päivältä marraskuuta 1996 ihmisillä käytävän kaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnasta vastaavien henkilöiden kannustus- ja vaihto-ohjelman perustamisesta (STOP-ohjelma) ((EYVL L 322, 12.12.1996, s. 7. )) ja yhteinen toiminta 24 päivältä helmikuuta 1997 ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön vastaisesta toiminnasta ((EYVL L 63, 4.3.1997, s. 2. )).
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4131/97 komissiolle esittäjä(t): Wayne David (PSE) (5. tammikuuta 1998) Aihe: Lastensuojelu Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se tehdä aloitteita lasten suojelemiseksi onnettomuuksilta? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1998) Vaikuttaakseen lasten turvallisuuteen yhteisö on jo perustanut lainsäädäntö- ja toimintakehyksen, jonka avulla saadaan nopea, järkevä ja johdonmukainen vastaus kohdattuihin ongelmiin. Yhtäältä on kyse yhdenmukaistetuista erityislaeista, jotka koskevat tiettyjä tuotteita (esim. leluja ((Direktiivi 88/378/ETY, EYVL L 187, 16.7.1988. )) ja elintarvikkeilta vaarallisesti näyttäviä tuotteita ((Direktiivi 87/357/ETY, EYVL L 192, 11.7.1987. ))), ja toisaalta laaja-alaisesta sääntelystä, jonka tarkoituksena on luoda yleinen turvallisuuspakko, jota sovelletaan kulutustavaroihin ja joka koskee varsinkin lapsille tarkoitettujen tuotteiden turvallisuutta (vrt. yleisestä tuoteturvallisuudesta annettu direktiivi ((Direktiivi 92/59/ETY, EYVL L 228, 11.8.1992. ))), sekä sääntelystä, jonka avulla saadaan valmistaja vastuuseen tuotteen puutteellisen turvallisuuden aiheuttamasta vahingosta (tuotevastuuta koskeva direktiivi ((Direktiivi 85/374/ETY, EYVL L 210, 7.8.1985. ))). Komissio antaa erityisiä turvallisuusongelmia aiheuttavia tuoteluokkia koskevat standardointivaltuudet yleensä eurooppalaisille standardointielimille. Esimerkiksi vuonna 1997 lapsille aiheutuneet tapaturmat johtivat valtuuksiin, jotka koskivat koristeöljylamppuja ja lastenhoitotarvikkeita. Komissio antoi 14 päivänä toukokuuta 1997 henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan tiedonannon sekä ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman 1999-2003 hyväksymisestä kansanterveysalan toimintakehyksen yhteydessä ((EYVL C 202, 2.7.1997. )). Tämä päätösehdotus on parlamentin ja neuvoston tutkittavana yhteispäätösmenettelyn mukaisesti. Yksi tämän ohjelman tavoitteista on tukea kansanterveysalan toimia, joilla pyritään vähentämään kotona, koulussa ja vapaa-aikana lapsille ja nuorille aikuisille tapahtuvien henkilövahinkojen määrää levittämällä ja soveltamalla tehokkaammin ennaltaehkäisytekniikoita, joiden arvon asiantuntijat tunnustavat laajalti. Yhteisön tasolla on lisäksi määritelty tarkat suuntaviivat ja toimet EHLASS-järjestelmän (European home and leisure accident surveillance system) avulla. Lainsäädäntötoimien lisäksi on suunniteltu tiedotus-, ennaltaehkäisy- ja koulutustoimenpiteitä. Komissio voi myös antaa rahoitustukea jäsenvaltioissa toteutettaville valistus- ja tiedotustoimille.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4068/97 komissiolle esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Tilintarkastustuomioistuimen kertomus Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen varanhoitovuodelta 1996 ensimmäisen niteen sivun 351 toisella palstalla todetaan, että on syytä pitää momenttiin A-304 liittyvien tukien myöntämissääntöjen noudattamista kyseenalaisena. Tässä yhteydessä mainitaan eräs järjestö, jolle on osoitettu säännöllisesti huomattavan suuruista tukea yhteisön talousarviosta. Mihin järjestöön tässä viitataan? Kuka on tämän järjestön valtuutettu edustaja? Mitä hankkeita on tuettu? Mikä on järjestön tavoite? Mihin toimenpiteisiin on ryhdytty näiden väärinkäytösten korjaamiseksi? Onko väärin perustein myönnetyt varat saatu takaisin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1998) Kyseinen järjestö on Eurooppa-liikkeen kansainvälinen sihteeristö. Eurooppa-liikkeen johdossa toimivat puheenjohtaja Soares ja pääsihteeri Dastoli. Tuki on tarkoitettu kattamaan järjestön toimintaohjelma Euroopan yhdentymisen edistämiseksi ja auttamaan Eurooppa-liikkeen kansallisten järjestöjen verkostoitumista. Komission varainhoidon valvoja suoritti järjestössä tilintarkastuksia vuosina 1996 ja 1997 ja on vakuuttunut siitä, että tilanne on saatettu kuntoon. Tukea on saatu takaisin 145 330 ecua, ja vuoden 1998 tukisummaksi budjettivallan käyttäjä on määritellyt 300 000 ecua. Komissio huomauttaa, että kuten usein toistuvan tuen kohdalla, budjettivallan käyttäjä määrittelee tuensaajan ja tuen määrän talousarviossa.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3904/97 neuvostolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (10. joulukuuta 1997) Aihe: Turistien surmaaminen Egyptissä Egyptissä Kuningasten laaksossa tapahtunut turistien surmaaminen, jonka järjestäytyneet islamilaiset terroristit toteuttivat todellisen vallankumouksellisen sotajoukon oppien mukaisesti, edellyttää Euroopalta viipymättä seuraavia toimia: 1. presidentti Mubarakin hallituksen tukeminen ryhtymään tehokkaisiin ja päättäviin toimenpiteisiin terrorismia ja ääri-islamilaisuutta vastaan; 2. takuiden antaminen kaikkien Egyptissä liikeasioissa tai matkailutarkoituksessa vierailevien turvallisuudesta, jotta varmistettaisiin se, että maa säilyttää yhteytensä länteen; 3. arkkitehtonisen ja kulttuuriin liittyvän perinnön suojeleminen Egyptissä, jonka historia on koko maailman historiaa ja jota koko maailman on suojeltava. Mihin tehokkaisiin toimenpiteisiin neuvosto aikoo ryhtyä torjuakseen sen, että EU:n jäsenvaltioissa ummistetaan silmät kansainvälisiltä terrorijoukoilta, erityisesti islamilaisterroristeilta? Vastaus (28. toukokuuta 1998) 1. Neuvosto tuomitsee terrorismin kaikissa muodoissaan ja tukee Egyptiä terrorismin torjunnassa. 2. Terrorismin Euroopan unionille aiheuttamia sisäisiä ja ulkoisia uhkia tarkastellaan säännöllisesti neuvoston elimissä. Neuvosto hyväksyi yhteisen toiminnan 15. lokakuuta 1996 hakemiston laatimisesta ja ylläpitämisestä terrorisminvastaisen toiminnan erityisvalmiuksista ja -taidoista sekä erityisasiantuntemuksesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden terrorisminvastaisen yhteistyön helpottamiseksi ((EYVL L 273, 25.10.1996, s. 1. )). Operatiivisten tietojen vaihtamiseksi kyseisellä alalla järjestetään sovittujen järjestelyjen pohjalta säännöllisesti kokouksia ja seminaareja terrorismin torjunnan helpottamiseksi kaikin puolin. 3. Europol-yleissopimus on tulossa voimaan, ja neuvosto päätti 19. maaliskuuta 1998 tehdä siinä valossa päätöksen Europolin toimivallan ulottamisesta terrorismin torjuntaan mahdollisimman pian sen jälkeen, kun Europol on aloittanut toimintansa (yleissopimuksen 2 artikla).
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4075/97 komissiolle esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Pk-yritykset ja Luxemburgin ylimääräinen huippukokous Ottaen huomioon, että komissio ei ottanut pk-yritysten edustajia mukaan valmistellessaan suuntaviivoja ylimääräistä työllisyyttä käsittelevää huippukokousta varten ja että talouden maailmanlaajuistuminen asettaa erityisiä haasteita nimenomaan pk-yrityksille ja ottaen toisaalta huomioon sen, että pk-yrityksillä on huomattava merkitys työpaikkojen luomisessa EU:ssa, voiko komissio ilmoittaa, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa ottaakseen pk-yritykset mukaan niitä koskevien päätösten valmisteluun? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998) Useat eurooppalaiset työmarkkinajärjestöt, joiden jäseninä on pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), osallistuivat siihen prosessiin, joka johti työllisyyttä koskevien vuoden 1998 suuntaviivojen antamiseen. Pysyvän työllisyyskomitean jäseninä tai osana työnantajien valtuuskuntaa, joka osallistui työmarkkinaosapuolten sekä työllisyys- ja työmarkkinakomitean johtoryhmän välisiin epävirallisiin kokouksiin, tärkeimpien eurooppalaisten organisaatioiden pk-yritysten edustajilla oli tilaisuus ilmaista näkökantansa suuntaviivojen sisällöstä ja antaa oma panoksensa prosessiin. Kunkin tason työmarkkinaosapuolille on annettu selkeä tehtävä työllisyyttä koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanossa. Komission 1. lokakuuta 1997 antamassa tiedonannossa työllisyyspolitiikan suuntaviivoista ((KOM(97) 497 lopullinen. )), Luxemburgissa 20.*21.11.1997 pidettyyn työllisyysasiain huippukokoukseen liittyvissä Eurooppa-neuvoston päätelmissä ja 15. joulukuuta 1997 annetussa neuvoston päätöslauselmassa työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998 korostetaan, että kunkin tason työmarkkinaosapuolet ovat osallisina ja pystyvät vaikuttamaan suuntaviivojen täytäntöönpanoon, varsinkin niihin, jotka liittyvät mukautumiskykyyn ja työllistettävyyteen yhteisössä. Jäsenvaltiot valmistelevat tällä hetkellä työllisyyttä koskevia toimintasuunnitelmiaan, ja työmarkkinaosapuolilla odotetaan olevan prosessissa merkittävä rooli. Euroopan tasolla järjestettävissä edellä mainittujen komiteoiden kokouksissa on mahdollisuus keskusteluun. Lisäksi komissio jatkaa työmarkkinaosapuolten kuulemista sosiaalipolitiikan alan toimintalinjoja ja lainsäädäntöä koskevista ehdotuksista, mukaan lukien työllisyysprosessista syntyvät aloitteet.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4179/97 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Koheesiopolitiikka ja kulttuuri Sekä neuvosto (päätös 30. päivältä kesäkuuta 1997) että komissio (päätöksen 2228/97/EY ((EYVL L 305, 8.11.1997, s. 31. )) julistus yhteisön toimintaohjelman luomisesta kulttuuriperinnön alalla: Rafael-ohjelma) ovat olleet kulttuurialan välineen luomisen kannalla. Komissio on vahvistanut, että se aikoo mahdollisimman pikaisesti tehdä ehdotuksen kattavasta tämän alan ohjelmasta. Voiko komissio antaa tietoja ehdotuksen aiheena olevan tulevan kulttuurin puiteohjelman aikataulusta, tavoitteista, suuntaviivoista ja sisällöstä? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1998) Euroopan kulttuuritoiminnan tulevaisuudesta 22. syyskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen ((EYVL C 305, 7.10.1997. )) mukaisesti komissio tekee ennen 1. toukokuuta 1998 ehdotuksia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 128 artiklan täytäntöönpanemiseen tarkoitetun yksittäisen ohjelmointi- ja rahoitusvälineen perustamiseksi. Komissio käynnisti ehdotuksiin liittyen laajan kuulemismenettelyn kulttuurin puiteohjelman laatimiseksi. Se toteutettiin muun muassa asianosaisille tahoille osoitettuina osallistumispyyntöinä. Tähän menettelyyn kuului myös 29. ja 30. tammikuuta 1998 järjestetty Euroopan unionin kulttuurifoorumi, johon osallistui Euroopan parlamentin jäseniä, jäsenvaltioiden edustajia, alueiden komitean jäseniä ja kulttuurielämän edustajia. Kuulemismenettelyn tuloksia tutkitaan parhaillaan. Niihin perustuvat ehdotukset valmistuvat piakkoin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4025/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (14. tammikuuta 1998)

Aihe: Aluetukirahastojen rahoitusvälineet

Milloin komissio aikoo aloittaa tutkimukset siitä, voitaisiinko aluetukipolitiikalle mahdollisesti hankkia varoja uusilla rahoitusvälineillä?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998)

Komissio toteuttaa lukuisia tutkimuksia uusien rahoitusvälineiden käyttömahdollisuuksista Agenda 2000 -asiakirjan ja nykyisten rakennerahastoasetusten muuttamisen yhteydessä vuoden 1999 uudistusta silmällä pitäen. Se laatii kertomuksen tulevasta koheesiopolitiikan mukaisesta tuesta ja eri rahoitusvälineiden käytöstä ottaen erityisesti huomioon sen, että tulevaisuudessa rahoitustuen olisi jakauduttava tasaisemmin tuen ja muuntyyppisten rahoitusvälineiden, kuten lainat (korkotuella tai ilman sitä), lainatakuut tai pääomaosakkuus, välillä kyseisestä investoinnista riippuen.

Komissio tarkastelee, miten rakennerahastojen tukitoimenpiteisiin kuluva rahoitustuki voitaisiin osittain korvata tai miten sitä voitaisiin käyttää muiden rahoituslähteiden (esim. yksityinen sektori) houkuttamiseen, jotta yhteisön talousarvioon kohdistuvaa taakkaa voitaisiin vähentää, mutta päästä edelleen samaan koheesiovaikutukseen. Näiden suunnitelmien osana selvitetään parhaillaan uusien rahoitusjärjestelyjen vaikutusta joidenkin nykyisten Euroopan aluekehitysrahastosta rahoitettavien ohjelmien yhteydessä.

Kun komissio on päättänyt poliittisista suuntaviivoista, alkavat tekniset keskustelut Euroopan investointipankin (EIP), investointirahaston ja jäsenvaltioiden eri elinten kanssa eri järjestelmämahdollisuuksista. Näissä tutkimuksissa ja keskusteluissa otetaan huomioon Amsterdamin Eurooppa-neuvoston EIP:lle antamat uudet toimivaltuudet eli rohkaista pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kehittämistä mahdollisuuksien mukaan hyödyntäen riskipääomaa, jossa on mukana myös yksityinen pankkiala.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4226/97 neuvostolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI), Gianfranco Fini (NI), Amedeo Amadeo (NI), Roberta Angelilli (NI), Spalato Belleré (NI), Marco Cellai (NI), Gastone Parigi (NI), Sebastiano Musumeci (NI), Salvatore Tatarella (NI) ja Antonio Trizza (NI) (22. tammikuuta 1998) Aihe: Juutalaisvainon uhrien omaisuuden palauttaminen Koko Euroopan lehdistö kirjoittaa oikeutetun usein ja yhtä järkyttyneenä menneestä juutalaisvainosta ja tästä hirveästä tragediasta hengissä selvinneistä. Vaikka tästä tapahtumasta on kulunut jo puoli vuosisataa, uhreilta viedyn tai luottolaitoksissa ja eri maiden eri pankeissa säilytetyn omaisuuden palauttamista koskevaa ongelmaa ei vieläkään ole ratkaistu. Myöskään kansallissosialistien viemän kullan kohtaloa ei ole täysin selvitetty. Kun ottaa huomioon eloonjääneiden ja heidän laillisten perillistensä vaatimusten oikeutuksen, tiedustelisin komissiolta, aikooko se käyttää kaikki mahdolliset painostuskeinot asianosaisia hallituksia ja ainakin Euroopan unioniin kuuluvia hallituksia kohtaan, tällaisen selvän vääryyden lopettamiseksi. Vastaus (27. huhtikuuta 1998) Koska yhteisöllä ei ole toimivaltaa tällä alalla, neuvosto ei voi käyttää painostuskeinoja kyseisiä hallituksia kohtaan tässä asiassa. Monissa maissa, Euroopan unionin jäsenvaltiot mukaan lukien, komiteat ja muut itsenäiset elimet tekevät tutkimuksia selvittääkseen mitä juutalaisvainon uhreille kuuluneelle omaisuudelle tapahtui sekä mitä natsien ryöstämälle, miehitettyjen maiden keskuspankeissa olleelle kullalle tapahtui. Aiheesta on pidetty kansainvälisiä konferensseja ja uusia suunnitellaan.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4031/97 komissiolle esittäjä(t): Bryan Cassidy (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Tuottajan vastuuseen liittyviä velvoitteita (pakkausjäte) koskevat Ison Britannian säännökset vuodelta 1966 Katsooko komissio, että nämä Iso Britannian säännökset kuormittavat kaikkialla EU:ssa niitä pienyrityksiä, jotka haluavat päästä Ison Britannian markkinoille, koska säännökset ovat niin monimutkaisia ja byrokraattisia? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1998) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 189 artiklan kolmannessa kohdassa määrätään, että direktiivi velvoittaa saavutettavaan tulokseen nähden mutta jättää kansallisten viranomaisten valittaviksi muodon ja keinot. Jäsenvaltiolla on siis vapaus valita, missä muodossa ja millä keinoilla se saattaa pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY ((EYVL L 365, 31.12.1994. )) osaksi kansallista lainsäädäntöään, kunhan se noudattaa kaikkia direktiivissä esitettyjä vaatimuksia.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4145/97 komissiolle esittäjä(t): Antoinette Spaak (ELDR) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Direktiivin 94/80/EY saattaminen osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä Voisiko komissio tehdä yhteenvedon siitä, mitkä jäsenvaltiot ovat ja mitkä eivät ole saattaneet osaksi kansallista lainsäädäntöään neuvoston 19 päivänä joulukuuta 1994 antamaa direktiiviä 94/80/EY ((EYVL L 368, 31.12.1994, s. 38. )) niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 1998) Ainoat jäsenvaltiot, jotka eivät ole tähän mennessä saattaneet osaksi kansallista lainsäädäntöään niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole, 19. joulukuuta 1994 annettua neuvoston direktiiviä 94/80/EY ((EYVL L 368, 31.12.1994. )), ovat Ranska ja Belgia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4167/97 komissiolle esittäjä(t): Simon Murphy (PSE) (21. tammikuuta 1998)

Aihe: Kulkukoirien ja -kissojen väitetty käyttö tutkimuksissa Belgian yliopistoissa

Viitaten vivisektion lopettamista kannattavan brittiläisen yhdistyksen (British Union for the Abolition of Vivisection) komissiolle jättämään muodolliseen valitukseen (97/4379), joka koskee kulkukoirien ja -kissojen käyttöä tutkimuksessa Belgiassa, aikooko komissio vahvistaa onko Belgian viranomaisilta saatu kyseistä asiaa koskeva vastaus?

Jos kulkukoirien ja -kissojen käyttö tutkimuksessa vahvistetaan direktiivin 86/609ETY ((EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1. )) vastaiseksi, aikooko komissio harkita aloittavansa Belgian vastaisen menettelyn tuomioistuimessa direktiivin rikkomisen vuoksi?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 1998)

Komissio vahvistaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Belgian viranomaiset ovat vastanneet komission tiedusteluun.

Komissio ilmoittaa myös, että jos todisteita kulkukoirien ja -kissojen käytöstä tutkimustarkoituksiin löytyy ja jos kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24 päivänä marraskuuta 1986 annettua neuvoston direktiiviä 86/609/ETY ((EYVL L 358, 18.12.1986. )) vastaan on rikottu ja jos kyseinen jäsenvaltio ei ole pyrkinyt korjaamaan tilannetta, komissio voi harkita valvontamenettelyn aloittamista jäsenvaltiota vastaan.

Jos kansallinen viranomainen on tutkinut väitteet direktiivin rikkomisesta ja jos aiheelliset täytäntöönpanotoimenpiteet on toteutettu ja oikeudenkäyntiin ryhdytty kansallisten määräysten mukaisesti, tuskin voidaan katsoa, että kyseinen jäsenvaltio on jättänyt varmistamatta, että sen lainkäyttövallan alaiset luonnolliset tai oikeushenkilöt noudattavat direktiiviä. Pelkästään se, että rikkomuksia tapahtuu, ei yksin riitä osoittamaan, että jäsenvaltio toimii yhteisön oikeuden vastaisesti, sillä milloinkaan ei voida taata, että kaikki luonnolliset ja oikeushenkilöt noudattavat kaikkia sääntöjä. Jäsenvaltion velvollisuus on kuitenkin tehdä kaikki tarvittava, jotta direktiivin säännösten rikkominen lakkaa.

Komissio tutkii arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman valituksen kaiken edellä sanotun perusteella.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3525/97 komissiolle esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Yhteisön osallistuminen Uralides-hankkeeseen Kansainvälisen Uralides-hankkeen, johon tällä hetkellä osallistuu 39 tieteellistä instituutiota kaikkialta maailmasta (24 eurooppalaista, yksi yhdysvaltalainen ja 14 venäläistä), tavoitteena on täydellinen tutkimus Uralin vuoristosta, joka jakaa Euroopan ja Aasian mantereen. Vuoristoa pidetään yhtenä maailman rikkaimmista alueista kaikentyyppisten esiintymien suhteen ja mahdollisena energia- ja muiden varojen lähteenä. Hanke on seuraus Euroopan tiedesäätiön monikansallisen, maaperän tutkimusta käsittelevän ¨Europrobe¨-aloitteen käynnistämisestä. Mikä on komission kanta kansainväliseen Uralides-hankkeeseen, osallistuuko se mahdollisesti siihen ja kuinka paljon se mahdollisesti tukee hanketta taloudellisesti? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1997) Komissio on täysin tietoinen Uralides-hankkeen kansainvälisestä merkittävyydestä ja tärkeydestä sekä tieteen että talouden kannalta. Nykyisen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljännen puiteohjelman (päätös 1110/94/EY) ((EYVL L 126, 18.5.1994. )) perusteella yhteisö myöntää kyseiselle hankkeelle tukea entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tutkijoiden kanssa tehtävää yhteistyötä edistävän kansainvälisen järjestön (INTAS) kautta. Viidennen puiteohjelman ((Asiak. KOM(97) 439. )) nykyisissä suunnitelmissa tuetaan edelleen yhteisiä tutkimushankkeita ja yhtenäistä toimintaa Venäjän ja muiden entisen Neuvostoliiton maiden kanssa useilla aloilla, esimerkiksi energia- ja ympäristöaloilla.