ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0235/03 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) neuvostolle. Neuvoston puheenjohtajavaltiona toimivan Kreikan suunnitelmat syrjäisimpien alueiden suhteen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0235/03 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) neuvostolle (4. helmikuuta 2003) Aihe: Neuvoston puheenjohtajavaltiona toimivan Kreikan suunnitelmat syrjäisimpien alueiden suhteen Euroopan parlamentin aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta kokoontui tämän vuoden tammikuussa aluepolitiikasta vastaavan puheenjohtajavaltion ministerin ollessa läsnä. Kokouksessa todettiin, että yhteisön alueellinen monimuotoisuus vaatii selvittämistä. Mitä suunnitelmia neuvoston puheenjohtajavaltion Kreikan toimintaohjelmaan sisältyy yhteisön syrjäisimpiä alueita varten? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0235/03 ja P-0352/03 (13. toukokuuta 2003) Ottaen huomioon komission kertomuksen(1) syrjäisimpiin alueisiin sovellettavia toimia koskevan EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanosta neuvosto on päättänyt tarkastella vuoden 2003 alkupuolella komission ehdotuksia, jotka koskevat yhtäältä POSEI-järjestelmään(2) tehtäviä muutoksia sekä toisaalta syrjäisimpien alueiden tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämisessä aiheutuvien lisäkustannusten tasoitusjärjestelmän käyttöön ottamisesta annetun asetuksen(3) muuttamista. Näitä ehdotuksia ei ole vielä virallisesti esitelty neuvostolle. Lisäksi neuvosto aikoo tarkastella unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevää toista väliraporttia, joka sisältää ajantasaistetun analyysin alueiden tilanteesta ja suuntauksista sekä unionin laajenemisen jälkeistä yhteenkuuluvuuspolitiikkaa koskevan keskustelun pääaiheet. (1) KOM(2002) 723 lopullinen. (2) Asetukset 1452/2001, 1453/2001 ja 1454/2001. (3) Asetus 579/2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1167/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Perugian kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1167/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Perugian kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Perugian kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja helpottaakseen nuorten yliopisto-opiskelijoiden Euroopan laajuista yhteistyötä sekä yliopisto-opetuksen yhteydessä tapahtuvaa kulttuurivaihtoa ja tieteellistä vaihtoa. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Perugian kunta esittänyt Tempus III -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Perugian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 ja E-1170/03 (8. toukokuuta 2003) Yleissääntönä on, että Tempus-ohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuu useita korkeakouluja sekä Euroopan unionin jäsenvaltioista että kumppanuusmaista. On hyvin vaikea saada selville summia, jotka ovat jääneet käyttämättä Euroopan unionin alueella toimivalta yliopistolta ja jotka on siirretty kumppanuusmaiden yliopistojen käyttöön hankekustannusten kattamiseksi. Seuraavassa on ohjeellinen luettelo Frosinonen, Anconan, Firenzen, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan ja Sienan kunnissa sijaitseville yhteisöille Tempus III -hankkeisiin myönnetyistä summista. Yksityiskohtaisemmat tiedot toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. 1. Anconan yliopistolle on myönnetty 1 739 euroa Tempus-hankkeeseen (apuraha) vuonna 2002. 2. Firenzeläisille yhteisöille on myönnetty 832 014,98 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 3. Maceratan yliopistolle on myönnetty 112 257,80 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 4. Perugian yliopistolle on myönnetty 546 452,10 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 5. Pisan yliopistolle on myönnetty 285 178,80 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 6. Sienan yliopistolle on myönnetty 63 050 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 7. Frosinonessa ja Pesarossa ei ole toteutettu Tempus III -hankkeita. Saadakseen tarkempia tietoja arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten paikallisten viranomaisten puoleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1164/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Anconan kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0181 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1164/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Anconan kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Anconan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja helpottaakseen nuorten yliopisto-opiskelijoiden Euroopan laajuista yhteistyötä sekä yliopisto-opetuksen yhteydessä tapahtuvaa kulttuurivaihtoa ja tieteellistä vaihtoa. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Anconan kunta esittänyt Tempus III -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Anconan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 ja E-1170/03 (8. toukokuuta 2003) Yleissääntönä on, että Tempus-ohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuu useita korkeakouluja sekä Euroopan unionin jäsenvaltioista että kumppanuusmaista. On hyvin vaikea saada selville summia, jotka ovat jääneet käyttämättä Euroopan unionin alueella toimivalta yliopistolta ja jotka on siirretty kumppanuusmaiden yliopistojen käyttöön hankekustannusten kattamiseksi. Seuraavassa on ohjeellinen luettelo Frosinonen, Anconan, Firenzen, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan ja Sienan kunnissa sijaitseville yhteisöille Tempus III -hankkeisiin myönnetyistä summista. Yksityiskohtaisemmat tiedot toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. 1. Anconan yliopistolle on myönnetty 1 739 euroa Tempus-hankkeeseen (apuraha) vuonna 2002. 2. Firenzeläisille yhteisöille on myönnetty 832 014,98 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 3. Maceratan yliopistolle on myönnetty 112 257,80 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 4. Perugian yliopistolle on myönnetty 546 452,10 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 5. Pisan yliopistolle on myönnetty 285 178,80 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 6. Sienan yliopistolle on myönnetty 63 050 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 7. Frosinonessa ja Pesarossa ei ole toteutettu Tempus III -hankkeita. Saadakseen tarkempia tietoja arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten paikallisten viranomaisten puoleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0265/03 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) neuvostolle. Europolin huono taloudenhoito.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0175 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0265/03 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) neuvostolle (6. helmikuuta 2003) Aihe: Europolin huono taloudenhoito Stern-lehden 22. tammikuuta 2003 ilmestyneessä Internet-versiossa kerrotaan Europolissa ilmenneistä hallinnollisista epäkohdista ja varainhoitomääräysten vastaisista rikkomuksista. Lehden mukaan muun muassa eräs entinen korkeassa virassa ollut Europolin työntekijä olisi saanut 280 000 euron suuruisen korvauksen ilman laillista perustetta. Voiko neuvosto ilmoittaa, minkä maalainen tämä Europolin työntekijä oli ja mikä hänen tehtävänsä Europolissa oli? Pitääkö paikkansa, että tämän korkeassa virassa olleen työntekijän vastuualueella ilmeni petoksia ja asiakirjojen väärennyksiä tietokonejärjestelmien hankinnan yhteydessä? Onko neuvosto varainhoidonvalvojien kertomuksessaan esittämistä Europolia koskevista epäkohdista huolimatta myöntänyt Europolin johdolle vastuuvapauden? Jos on, miksi. Voiko neuvosto toimittaa minulle kopion tähän asti luottamuksellisena pidetystä varainhoidonvalvojien kertomuksesta, koska asiakirja ilmeisesti on jo toimittajien hallussa? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Tammikuussa 2003 pidetyssä kokouksessaan 36 artiklan komitea päätti, että se pyytää Europolia toimittamaan lisätietoja tilintarkastuskertomuksessa esitetyistä huomautuksista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ennen kuin se toimittaa talousarviota koskevan vastuuvapauden myöntämisen Europolille vuoden 2001 osalta neuvoston käsiteltäväksi. Europolin edustaja antoi pyydetyt tiedot mainitun komitean kokouksessa 19.20. helmikuuta 2003. Koska Europolin johto on sitoutunut parantamaan hallintojärjestelmää, jotta uusilta taloudellisilta sääntöjenvastaisuuksilta vältyttäisiin, 36 artiklan komitea päätti suosittaa neuvostolle, että tämä myöntäisi vastuuvapauden vuoden 2001 Europolin talousarvion osalta. Neuvosto myönsi vastuuvapauden Europolin johtajalle vuoden 2001 Europolin talousarvion toteutuksen osalta istunnossaan 18. maaliskuuta 2003. Neuvosto huomauttaa kuitenkin, että Europolin talousarvio on jäsenvaltioiden vastuulla ja että Europol vastaa varainhoidostaan ainoastaan jäsenvaltioiden hallitusten edustajille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0539/03 esittäjä(t): Lennart Sacrédeus (PPE-DE) neuvostolle. Alkoholimainonnan vapauttaminen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0214 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0539/03 esittäjä(t): Lennart Sacrédeus (PPE-DE) neuvostolle (26. helmikuuta 2003) Aihe: Alkoholimainonnan vapauttaminen Ruotsissa on pitkään harjoitettu rajoittavaa alkoholipolitiikkaa. Rajoituksilla on ollut positiivinen vaikutus kansanterveyteen, ja keskimääräinen alkoholin kulutus on pysynyt Ruotsissa muuta Eurooppaa alhaisemmalla tasolla. Nyt tämä alkoholipolitiikka on vaarassa. Niin sanotussa Gourmet-jutussa antamassaan tuomiossa Ruotsin markkinatuomioistuin totesi, että Ruotsissa voimassa oleva alkoholimainonnan kielto sanoma- ja aikakauslehdissä on Euroopan unionin tavaroiden ja palveluiden vapaata liikkuvuutta koskevien määräysten vastainen. Tuomio merkitsee, että Ruotsin valtiopäivien täytyy muuttaa alkoholilakia. Kiellon kumoaminen johtaa Ruotsissa väistämättä alkoholin kulutuksen kasvuun, johon mainonnalla perimmiltään pyritään. Alkoholimainonnan kielto sanoma- ja aikakauslehdissä koskee kaikkia alkoholijuomia (väkeviä alkoholijuomia, olutta sekä viiniä). Tästä syystä on kyseenalaista, miten suuri vaikutus kiellolla todella on tavaroiden ja palveluiden vapaaseen liikkuvuuteen. Alkoholin kulutuksen lisääntymisen ja sen negatiivisten kansanterveysvaikutusten pitäisi painaa vaakakupissa enemmän kiellon kumoamisen haittavaikutuksia punnittaessa. Markkinatuomioistuimen päätös antaa valitettavasti juuri päinvastaisen signaalin. Aikooko neuvosto pakottaa Ruotsin sallimaan alkoholimainonnan sanoma- ja aikakauslehdissä, vaikka tämä vaikuttaa negatiivisesti kansanterveyteen? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Neuvosto ei voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomaan asiaan, joka koskee Ruotsin kansallisen tuomioistuimen antaman tuomion mahdollisia seurauksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0041/03 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. Euroopan autoton päivä.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0041/03 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (21. tammikuuta 2003) Aihe: Euroopan autoton päivä Monet eurooppalaiset kaupungit järjestivät sunnuntaina 22. syyskuuta 2002 ilman autoa kaupungissa -päivän. Mitkä kaupungit saivat lopulta Belgiassa autoton päivä -laatutunnustuksen? Miltä belgialaisilta kaupungeilta komissio on jo saanut (tätä tapahtumaa koskevan) arviointiraportin? Miten komissio itse arvioi autottoman päivän sujuneen Belgian kaupungeissa? Miten komissio arvioi autottoman päivän sujuneen Antwerpenissa? Kuinka paljon vuoden 2002 kampanja maksoi? Mikä on vuoden 2003 kampanjan teema? Kuinka suuren budjetin komissio on varannut kampanjan järjestämiselle vuonna 2003? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2003) Autoton päivä -tapahtuma sai alkunsa Ranskassa, ja komission ympäristöasioiden pääosasto tukee sitä. On kuitenkin huomattava, että paikallisviranomaiset jakavat ilman autoa kaupungissa -tarraa, ei komissio. Belgiassa noin 50 kaupunkia osallistui vuonna 2002 autoton päivä -tapahtumaan. Osallistuvien kaupunkien ei tarvitse esittää komissiolle hanke-ehdotusta tai selvitystä arvioitavaksi ja/tai hyväksyttäväksi. Kansalliset yhteistyökumppanit ja koordinaattorit hoitavat ehdotusten arvioinnin. Euroopan liikkuvuusviikon (European Mobility Week) talousarvio on yhteensä 551 573 euroa, joka annetaan tukena Eurocities-yhteenliittymälle 28 kuukauden ajanjaksolla, joka alkoi 1. tammikuuta 2002 ja kattaa liikkuvuusviikot 2002 and 2003. Autottoman päivän aloitteilla ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. Paikallis- ja alueviranomaiset ja muut toimijat kattavat niiden tapahtumista aiheutuvat kustannukset. Autottomalla päivällä ei ole koskaan ollut erityistä teemaa. Vuosi 2003 on Euroopan vammaisten vuosi, ja näin ollen 16.22. syyskuuta 2003 järjestettävän Euroopan liikkuvuusviikon teema on esteettömyys.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0902/03 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Terveydenhuoltoalan menot.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0242 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0902/03 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (17. maaliskuuta 2003) Aihe: Terveydenhuoltoalan menot Kuinka paljon varoja komissio käytti vuonna 2002 terveydenhuoltoalalla? Voiko se ilmoittaa tiedot kussakin valtiossa toteutetuista toimenpiteistä sekä nimetä rahoitusta saaneet toimijat (julkiset elimet, yritykset, järjestöt, henkilöt)? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2003) Vuonna 2002 kansanterveysalan toimintaohjelmaan liittyvät maksusitoumukset olivat 44 936 129 euroa toimintamäärärahojen osalta ja 1 419 918 euroa hallintomäärärahojen osalta, eli yhteensä 46 356 047 euroa. Komissiolla ei ole tällä hetkellä käytettävissään eriteltyjä tilastotietoja summista jäsenvaltioittain ja organisaatioittain. Suuressa osassa hankkeista ehdotukset tulevat sellaisten verkostojen koordinaattoreilta, joihin kuuluu asemaltaan erilaisia (julkisia ja yksityisiä) ja eri jäsenvaltioihin liittyviä järjestöjä. Näin saadaan aikaan merkittävää yhteisöllistä lisäarvoa, joka on tärkeää kyseisille hankkeille. Arvoisa parlamentin jäsen voi tutustua kuhunkin kahdeksaan ohjelmaan ja niihin liittyviin hankkeisiin seuraavassa verkkosivustossa:www.europa.eu.int/comm/health/ph_overview/previous_programme/Previous_programme_en.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0402/03 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Öljytankkerit Suomenlahdella.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0402/03 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (17. helmikuuta 2003) Aihe: Öljytankkerit Suomenlahdella Prestige-aluksen uppoaminen aiheutti valtaisan ympäristökatastrofin Espanjan rannikolla. Suomenlahdella, josta on tulossa melkein EU:n sisämeri, vahingot vastaavassa tapauksessa olisivat kenties vielä suuremmat, koska meri uusiutuu kylmissä oloissa hitaammin. Venäjän Koiviston öljysatamaan Suomenlahdella on tammihelmikuun jäisissä olosuhteissa päästetty supertankkereita, joilla ei ole ollut asianmukaisia jäävahvistuksia. Suomen hallitus ei ole kyennyt estämään näiden potentiaalisen ympäristökatastrofin aiheuttajien liikennettä. Voiko Euroopan unioni auttaa tällaisessa tilanteessa Suomen viranomaisia? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2003) Komissio kehottaa parlamentin jäsentä tutustumaan yhteiseen vastaukseen, jonka komissio antoi kirjallisiin kysymyksiin E-0384/03 (Riitta Myller), P-0408/03 (Ari Vatanen), E-0410/03 (Eija-Riitta Korhola) ja E-0420/03 (Marjo Matikainen-Kallström)(1). (1) Katso sivu 191.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0138/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Venäjän federaation välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0138/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Venäjän federaation välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Venäjän federaation välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Venäjän federaation kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) Yhteisö ja Venäjän federaatio neuvottelevat parhaillaan kalastusalan yhteistyötä koskevasta sopimuksesta. Neuvottelut ovat kuitenkin vielä kesken, joten sopimusta ei toistaiseksi ole olemassa. Yhteisö on ottanut hoitaakseen aikaisemmat, Ruotsin ja Venäjän federaation sekä Suomen ja Venäjän federaation väliset sopimukset. Kyseisissä kahdenvälisissä sopimuksissa ei määrätä rahallisista korvauksista vaan kiintiöiden vaihtamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0489/03 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Vastasyntyneiden DNA:n rekisteröinti.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0489/03 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (21. helmikuuta 2003) Aihe: Vastasyntyneiden DNA:n rekisteröinti Isossa-Britanniassa on jo kahden vuoden ajan otettu DNA-näytteitä vastasyntyneiltä, ja nyt myös Italiassa vaaditaan vastaavan toiminnan aloittamista. DNA:n rekisteröinti edistäisi ensinnäkin tuntemattomien sairauksien tieteellistä tutkimusta. Lisäksi poliisin tieteellisen tutkintayksikön päällikön mukaan rikoksia voitaisiin selvittää 20 prosenttia enemmän. Onko komissio jo tehnyt tutkimuksia, jotka osoittavat DNA:n rekisteröinnin mukanaan tuomat edut? Onko tällaisista tutkimuksista jo saatu tuloksia? Jos vastaus on myönteinen, miten komissio aikoo suorittaa tulosten oikeudellisen täytäntöönpanon? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 2003) Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma kaudelle 20032008 ei sisällä tutkimuksia, jotka liittyvät deoksiribonukleiinihapponäytteiden eli DNA-näytteiden tutkimiseen vastasyntyneiltä. Toimintaohjelma käsittää kuitenkin lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen, terveystilanteen valvontaan ja harvinaisiin sairauksiin liittyviä toimia, joilla voi olla merkitystä tällä alalla, vaikka ne eivät vastaakaan DNA-näytteiden tutkimista. Kansanterveysalan toimintaohjelman oikeusperusta on perustamissopimuksen 152 artikla, jonka mukaisesti tämä ohjelma on suunnattu kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien ehkäisemiseen sekä ihmisten terveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan. Tarkoituksena on torjua sairauksien esiintymistä ja ennenaikaista kuolleisuutta ottaen samalla huomioon sukupuoli- ja ikänäkökulmat. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi toimilla olisi pyrittävä pidentämään odotettavissa olevaa elinaikaa ilman toimintakyvyn heikkenemistä tai sairauksia, parantamaan elämänlaatua ja minimoimaan heikon terveyden taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset. Äskettäin on julkaistu ohjelmasta tuettavia hankkeita koskeva ehdotuspyyntö.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0754/03 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle. Krysotiiliasbesti.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0218 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0754/03 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle (5. maaliskuuta 2003) Aihe: Krysotiiliasbesti Asbestia koskeneeseen kirjalliseen kysymykseen E-0200/02(1) 15. maaliskuuta 2002 annetun vastauksen johdosta kysyn, voiko komissio nimetä vastauksessaan mainitsemansa useat tutkimuslaitokset, erityisesti ne, jotka ovat tutkineet tai julkaisseet tutkimuksia krysotiiliasbestista syövän aiheuttajana, sekä eritellä ne tieteelliset julkaisut, joiden mukaan krysotiiliasbesti on eri aine kuin sininen ja ruskea asbesti ja toisaalta ne julkaisut, joiden mukaan kaikilla asbestityypeillä on samat syöpää aiheuttavat ominaisuudet? (1) EYVL C 160 E, 4.7.2002, s. 197. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 2003) Herrojen Tannock, Arvidsson ja Trakatellis kirjalliseen kysymykseen E-0200/02 antamansa vastauksen lisäksi komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan toksisuutta, ekotoksisuutta ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean (SCTEE) 15. syyskuuta 1998(1) ja 17. joulukuuta 2002(2) antamiin lausuntoihin. Nämä lausunnot sisältävät viittauksia 82 tieteelliseen julkaisuun, joista 31 käsittelee nimenomaisesti krysotiilia. Edellä tarkoitetun tieteellisen näytön perusteella SCTEE on vahvistanut krysotiilin olevan todistettavasti ihmiselle syöpää aiheuttava aine. (1) Lausunto Chrysotile asbestos and candidate substitutes, annettu 15. syyskuuta 1998 Brysselissä pidetyssä viidennessä täysistunnossa. Saatavana www-osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/out17_en.html. (2) Lausunto Risk to human health from chrysotile asbestos and organic substitutes, annettu 17. joulukuuta 2002 Brysselissä pidetyssä 35. täysistunnossa. Saatavana www-osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/outcome_en.html.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0300/03

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle

(7. helmikuuta 2003)

Aihe: Laivojen romuttamo Guinea-Bissaun rannikon edustalle

Alankomaiden kunniakonsuli Guinea-Bissaussa kertoi 14. tammikuuta 2003 radiolähetyksessä (Radio 747AM), että Guinea-Bissaun hallitus oli solminut sopimuksen espanjalaisen yrityksen (DDI) kanssa laivojen romuttamon rakentamisesta Bissagos-saarille. Guinea-Bissaun nykyinen yhteiskunnallinen, taloudellinen ja poliittinen tilanne on hyvin huono. Yritykset saattavat käyttää tilannetta hyväkseen solmiakseen maalle vahingollisia ja epäedullisia kauppa- ja investointisopimuksia Guinea-Bissaun hallituksen kanssa.

Bissagos-saaret muodostavat kokonaisuudessaan luonnonsuojelualueen. Kehitysmaissa puretaan ja romutetaan vanhoja laivoja epäsuotuisissa oloissa, mikä saastuttaa pahasti ympäristöä, vaarantaa paikallisten työntekijöiden ja asukkaiden terveyden ja tuottaa suuria voittoja yrityksille.

1. Onko komissio tietoinen suunnitelmista rakentaa laivojen romuttamo Bissagos-saarille?

2. Voiko komissio selvittää, kuinka pitkälle meneviä sopimuksia laivojen romuttamosta on tehty Guinea-Bissaun hallituksen kanssa ja noudatetaanko niissä ylikansallisia yrityksiä koskevia OECD:n ja ILO:n määräyksiä sekä EU-direktiivejä?

3. Katsooko komissio, että laivojen romuttamo uhkaa vakavasti ympäröivää luontoa ja paikallisia työoloja?

4. Onko komissio valmis ryhtymään toimiin, jotta voitaisiin estää vahinkojen aiheuttaminen Bissagos-saarille? Jos on, niin mitä komissio aikoo tehdä?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(14. maaliskuuta 2003)

1. Komission Bissaun lähetystö on saanut epävirallisia ja epätarkkoja tietoja tällaisesta aloitteesta paikallisesta lehdistöstä ja erään hallituksesta riippumattoman järjestön kautta.

2. Huolimatta vaikeasta yhteiskunnallisesta, taloudellisesta ja poliittisesta tilanteesta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa ja johon komissio täysin yhtyy, ja ennakoimatta toimenpiteen tuloksia, edustusto ottaa yhteyttä viranomaisiin saadakseen hankkeesta tietoja.

3. Arvoisan parlamentin jäsen tavoin myös komissio on huolestunut tästä kysymyksestä.

4. Cotonoun sopimuksen yhteydessä komissio voisi vahvistettavien tietojen perusteella tutkia viranomaisten kanssa arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamaa kysymystä.