ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1643/98 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Vuokratyövoiman käyttöä rakennusalalla koskevat määräykset Saksan liittotasavallassa 1. Itävaltalainen yritys valmistaa erittäin pitkälle kehitettyjä puurakenteisia, teräspalkein tuettuja valumuottijärjestelmiä, jotka ainoastaan asennetaan paikan päällä. Rikkooko Saksan kielto vuokratyövoiman käytöstä tällaisessa asennustyössä EY-sopimuksen tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevaa 30 artiklaa tavalla, jota ei voida hyväksyä? 2. Jos kyseessä on tapaus, jossa sovelletaan EY-sopimuksen 59 artiklan mukaista palvelujen tarjoamisen vapautta, eivätkö Saksan määräykset yleisestä vuokratyövoiman käytön kiellosta rakennusalalla ole 16.12.1996(1) annetun palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvan työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin 96/71/EY tulevaisuutta varten laadittujen periaatteiden vastaisia ja rikkooko Saksan liittotasavalta tästä näkökulmasta katsoen palvelujen tarjoamisen vapautta vastaan? 3. Jos Saksan liittotasavallan määräykset ovat mainitun 16.12.1996 annetun direktiivin 96/71/EY mukaisia, eikö tämä merkitse sitä, että mainittu direktiivi on kohtuuton ja rikkoo EY-sopimuksen 59 artiklaa vastaan, sillä näin ollen vuokratyövoiman käyttö voitaisiin kieltää hyvin laajalti huolimatta siitä, otetaanko jo lähettäjämaan voimassa olevissa säännöksissä riittävällä tavalla huomioon yleisen edun edellyttämät pakolliset seikat? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 1998) 1. Vuokratyövoiman käytön kieltäminen on kansallinen määräys, joka saattaa vaikuttaa palvelujen tarjoamiseen muissa jäsenvaltioissa(2), muttei tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. Saksassa kielto koskee vain rakennusteollisuutta, josta on kyse myös parlamentin jäsenen esittämässä kysymyksessä. 2. Kyseisen määräyksen yhteensopivuutta on tarkasteltava perustamissopimuksen 59 artiklan kannalta. Kysymys ei ole riittävän yksityiskohtainen, jotta komissio voisi lausua kantansa sen yhteensopivuudesta perustamissopimuksen 59 artiklan kanssa, erityisesti mikäli palveluja annetaan toisessa jäsenvaltiossa ja se tehdään laillisesti ja samaan tapaan kuin palvelujen tarjoajan alkuperämaassa Itävallassa. 3. Direktiivi 96/71/EY(3) palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon ei vaikuta vuokratyövoiman käytön kieltävään kansalliseen määräykseen vaan työoloihin ja -ehtoihin, mikäli palkatut työntekijät lähetetään tarjoamaan palvelua. Joka tapauksessa komissio katsoo, että kyseinen direktiivi on yhdenmukainen perustamissopimuksen 59 artiklan kanssa. (1) EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1. (2) Katso tuomioistuimen 17.12.1981 antama tuomio Webbin asiassa (279/80), kokoelma 1981, s. 3305. (3) EYVL L 18, 21.1.1997.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1138/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Tutkimuspolitiikka - Azorit Portugalin Azorit on erittäin syrjäinen alue, jolle on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa annettu erityisasema. Pyydän komissiota selvittämään, kuinka paljon tämä alue on saanut yhteisön tukea tutkimus- ja tiedebudjetista vuosina 1994-1999 ja millaisia tukia komissio kaavailee rahoituskaudelle 2000-2006. Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 1998) Parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetään suoraan taulukko, josta käy ilmi Euroopan yhteisön neljännen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman yhteydessä vuosina 1994-1997 Azoreilla toimiville oikeushenkilöille myönnetty rahoitusosuus. Komissio on antanut ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevien sääntöjen osalta(1). Sen mukaan kaikki Azorien alueen oikeushenkilöt voivat edelleenkin osallistua tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen epäsuoraan toimintaan ja saada yhteisön rahoitusta samoin edellytyksin kuin EU:n jäsenvaltioiden oikeushenkilöt. (1) KOM(97) 587 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2035/98 esittäjä(t): Georg Jarzembowski (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Lauttojen turvallisuuden puutteet ADAC (Saksan autoliitto) on jo pitkään tutkinut, miten Itämeren, Pohjanmeren ja Välimeren lautat noudattavat SOLAS-sopimuksen (kansainvälinen yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä) turvamääräyksiä. "ADAC Motorwelt" -jäsenlehden kesäkuun numerossa julkaistun testituloksen mukaan turvallisuudessa on pahoja puutteita Pohjanmeren ja etenkin itäisen Välimeren lautoilla. Siksi kysyn komissiolta nyt seuraavaa: 1. Onko komissio tietoinen tästä artikkelista tai ADACin testituloksista? 2. Miten komissio arvioi turvallisuustestien tuloksia? 3. Mitä komissio aikoo tehdä todettuihin turvallisuuden puutteisiin liittyen - mahdollisesti asianomaisten jäsenvaltioiden suhteen? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 1998) 1. Kyllä. 2. Komissio suhtautuu myönteisesti Saksan autoliiton aloitteeseen ja kannattaa sitä. Siinä korostuu tarve varmistaa kansainvälisten ja eurooppalaisten turvanormien noudattaminen säännöllisillä ja tiukoilla tarkastuksilla, joita tekevät sekä laivan lippuvaltion että isäntävaltion viranomaiset. Komissio on pannut testitulokset merkille yhteisön meriturvallisuuslainsäädännön näkökulmasta ja on sitä mieltä, että: - ro-ro-matkustaja-alusten turvallisuusjohtamisesta 8 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) 3051/95(1) avulla toteutettu kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön (ns. ISM-säännöstö, International safety management code) pakollinen ja perusteellinen täytäntöönpano 1. heinäkuuta 1996 lähtien näyttää kantaneen hedelmää, koska tänä vuonna turvallisuustesteihin osallistuneiden lauttojen tulokset ovat olleet parempia kuin tulokset vastaavissa testeissä vuonna 1997 - kansainvälisillä linjoilla liikennöivien lauttojen kotimaan lauttoja paremmat testitulokset oikeuttavat toimet, joihin yhteisö on ryhtynyt kotimaanliikenteen matkustajalaivojen turvallisuuden parantamiseksi antamalla matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä 17 päivänä maaliskuuta 1998 neuvoston direktiivin 98/18/EY(2) - testitulokset osoittavat, että on tarpeen seurata ja valvoa kansainvälisten ja yhteisön turvallisuusnormien noudattamista järjestelmällä, joka perustuu isäntävaltioiden suorittamiin pakollisiin ja kattaviin katsauksiin, kuten komissio hiljattain ehdotti (ehdotus neuvoston direktiiviksi säännöllisen ro-ro-alusliikenteen ja suurnopeuksisen matkustaja-alusliikenteen harjoittamisedellytyksistä yhteisössä(3)). 3. Edellä mainitun yhteisön lainsäädännön pohjalta komissio aikoo saattaa testitulokset asianomaisten jäsenvaltioiden tietoon ja kehottaa niitä lippuvaltioina tai satamavaltioina ryhtymään tarvittaviin toimiin paljastuneiden puutteiden korjaamiseksi. (1) EYVL L 320, 30.12.1995. (2) EYVL L 144, 15.5.1998. (3) EYVL C 108, 7.4.1998.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1907/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Aluesuunnittelua ja rakennerahastoja koskeva yhteisön politiikka Voiko komissio antaa luettelon kaikista tähän asti EAKR:n 10 artiklan mukaisesti toteutetuista komission osaltaan rahoittamista aluesuunnittelua koskevista pilottihankkeista sekä hankkeista, joita aiotaan toteuttaa ennen kuluvan ohjelmasuunnittelukauden päättymistä, ja mainita tukea saavat alueet sekä hankkeen toteuttamisen ja yhteisön rahoituksen kokonaiskustannukset?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1939/98 esittäjä(t): Jaak Vandemeulebroucke (ARE) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Kreikan aseistakieltäytyjien tilanne Onko komissio selvillä siitä, että Kreikka vaikeuttaa edelleenkin, ristiriidassa oman lainsäädäntönsä ja mm. Euroopan parlamentin kaikkien lausuntojen kanssa, aseistakieltäytyjien tunnustamista aseistakieltäytyjiksi ja heidän siviilipalvelunsa täyttämistä. Kuuleman mukaan jotkut otetaan itse asiassa peräti vangeiksi. Saanko tietää komissiolta, mihin toimiin se aikoo ryhtyä huomauttaakseen Kreikan hallitukselle näiden toimien tuomittavuudesta? Voiko neuvosto yhtyä siihen mielipiteeseen, että Kreikka rikkoo tällä tavoin vakavasti ihmisoikeuksia ja saattaa siten joutua ristiriitaan Euroopan unionin jäsenyyden perusedellytyksen kanssa? Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, mihin toimiin se ryhtyi aseistakieltäytyjien tilannetta koskevien Euroopan parlamentin aikaisempien päätöslauselmien perusteella? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (9. heinäkuuta 1998) Kuten komissio on todennut useaan otteeseen aseistakieltäytyminen omantunnon syistä on asia, joka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, eikä näin ollen ole komission tehtävä lausua asiasta, joka ei kuulu sen toimivaltaan. Jäsenvaltioiden on käytettävä toimivaltaansa allekirjoittamiensa kansainvälisten ja alueellisten velvoitteidensa mukaisesti ja erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelua koskevan Euroopan yleissopimuksen mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1069/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhteisöön tehtävien investointien veroaste Antavatko jotkin jäsenvaltiot erityisiä veroetuja ulkopuolisille sijoittajille, ja jos sellaisia on, mitkä jäsenvaltiot niitä antavat? Rajoittaako tämä käytäntö kilpailua ja onko se vastoin EY:n kilpailusääntöjä? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 1998) Kaikilla jäsenvaltioilla on erilainen verokohtelu maassa asuville investoijille ja muille investoijille, mikä heijastaa mm. sitä yleistä periaatetta, että vero pitäisi periä viime kädessä investoijan asuinmaassa eikä maassa, jossa tulo on saatu, kuten OECD:n verotusta koskevassa yleissopimuksessa sanotaan. Muille kuin maassa asuville henkilöille maksettavan koron yleensä suotuisa verokohtelu ja jäsenvaltioiden välinen rajoittamaton kilpailu tällä alalla voivat kannustaa veroperoksiin, vähentää verotuloja yhteisössä ja johtaa siihen, että työntekoon kohdistuva todellinen verotaakka on suurempi kuin pääomatulojen. Verotustoimet eivät kuitenkaan ole kilpailusääntöjen alaisia, jos niitä käytetään yleisesti jäsenvaltion taloudessa ilman, että joitakin yrityksiä tai tuotteita suositaan. Osana yhteensovitettua pakettia haitallisen verokilpailun torjumiseksi jäsenvaltiot sopivat joulukuussa 1997 yritysverotuksen menettelysäännöistä ja pyysivät komissiota antamaan direktiiviehdotuksia säästöjen verotuksesta sekä yritysten välisistä korko- ja rojaltimaksuista. Ehdotus neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavaksi yhteiseksi verojärjestelmäksi(1) jätettiin 6. maaliskuuta 1998. Ehdotus neuvoston direktiiviksi säästöjen korkojen muodossa tuottamien tulojen tosiasiallisen vähimmäisverotuksen varmistamisesta yhteisössä(2) jätettiin neuvostolle 5. kesäkuuta 1998. Menettelysäännöissä otetaan erityisesti huomioon EY:n perustamissopimuksessa olevat valtiontukisäännöt, ja komissio on ryhtynyt tutkimaan olemassa olevia verotustoimia uudelleen sen varmistamiseksi, että kaikki soveltavat käytännössä EY:n perustamissopimuksen tavoitteita yhdenmukaisesti ja tasapuolisesti. Lisäksi komissio aikoo julkaista valtiontukisääntöjen soveltamista koskevat suuntaviivat yritysten välittömän verotuksen osalta myöhemmin tänä vuonna. (1) EYVL C 123, 22.4.1998. (2) KOM(98) 295 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1911/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Euroopan aluekehityssuunnitelma ja rakennerahastot Euroopan parlamentin aluepoliittisen valiokunnan 18. maaliskuuta 1998 pitämässä kokouksessa, jossa tehtiin ehdotuksia rakennerahastojen uudistamiseksi tulevalla ohjelmasuunnittelukaudella 2000-2006, jotka komission jäsenet hyväksyivät samana päivänä, komission jäsen Wulf-Mathies sanoi, että vuonna 1999 annettaisiin teknistä apua uuden ohjelmasuunnittelukauden 2000-2006 valmistelemista varten. Euroopan parlamentin aluepoliittinen valiokunta pyysi äskettäisessä mietinnössään A4-0206/98 komissiota ottamaan huomioon periaatteet ja poliittiset valinnat, jotka oli määritetty Euroopan aluekehityssuunnitelman ensimmäisessä virallisessa luonnoksessa silloin kun vahvistettiin suuntaviivat tuleviin ohjelmiin. Voiko komissio sanoa, missä määrin Euroopan aluekehityssuunnitelman ensimmäisessä luonnoksessa vahvistetut periaatteet, tavoitteet, suuntaviivat ja poliittiset valinnat on otettu huomioon teknisen avun saamiseksi? Voiko komissio sanoa, missä määrin nämä suuntaviivat sisällytetään ensisijaisiin tavoitteisiin tulevia ohjelmia varten? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (15. heinäkuuta 1998) Komissio hyväksyi 18. maaliskuuta 1998 ehdotuksen asetukseksi rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä(1). Tämän asetusehdotuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetään, että komissio laatii suuntaviivat, joissa esitellään yhteisön toimintalinjat kunkin rakennerahastojen tavoitteen osalta. Suuntaviivoissa on otettava huomioon mainitun ehdotuksen 1 artiklan säännökset, joiden mukaan pyrkiessään rakennerahastojen tavoitteiden saavuttamiseen yhteisö osallistuu rahastojen välityksellä taloudellisen toiminnan yhdenmukaisen, tasapainoisen ja kestävän kehittämisen edistämiseen. Näitä suuntaviivoja käytetään viitekehyksenä jäsenvaltioiden esittämien suunnitelmien arvioinnissa. (1) KOM(98) 131 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1175/98 esittäjä(t): Ulf Holm (V) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Eläinkuljetukset Joulukuussa 1997 pidetyssä EU:n maatalousministerien kokouksessa päästiin kompromissisopimukseen pitkien eläinkuljetusten yksityiskohtaisista säännöistä. Viestimissä on kerrottu, että uudet säännöt ovat liian heikkoja eivätkä paranna eläinten oloja, mm. tuuletusta. Uskooko komissio, että nämä uudet säännöt tekevät eläinkuljetuksista vähemmän julmia ja barbaarisia, kuin ne ovat olleet tähän asti? Jos uskoo, millä tavoin uudet säännöt parantavat eläinten oloja? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY muuttamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/29/EY(1) käyttöönoton jälkeen komissiolle jäi vielä ehdotettavaksi neuvostolle kaksi suurta kokonaisuutta yksityiskohtaisiksi säännöiksi, eli pysähdyspaikkojen olosuhteiden ja kuljetusajoneuvojen yksityiskohtaisten standardien vahvistaminen. Pysähdyspaikkoja koskeva komission ehdotus hyväksyttiin pysähdyspaikkoja koskevista yhteisön vaatimuksista ja direktiivin 91/628/ETY -liitteessä tarkoitetun reittisuunnitelman mukauttamisesta 25 päivänä kesäkuuta 1997 annettuna neuvoston asetuksena (EY) 1255/97(2). Kun direktiivissä määritelty asianomaisten eläinlajien kuljetusaika on kulunut, eläimet on purettava kuljetusvälineestä, ruokittava, juotettava ja niiden on annettava levätä vähintään 24 tuntia pysähdyspaikalla. Kyseisiä sääntöjä sovelletaan 1. tammikuuta 1999 alkaen. Lisävarusteltujen kuljetusajoneuvojen standardeista neuvosto antoi yli kahdeksan tuntia kestäviin eläinkuljetuksiin käytettäville maantieajoneuvoille asetettavista eläinten suojelua koskevista lisävaatimuksista 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) 411/98(3). Tämän asetuksen tärkeitä kohtia ovat vaatimukset kuivikkeista lattialla, asianmukaisesta rehusta kuljetusajoneuvossa, pääsystä eläinten luo, ilmanvaihtolaitteista, liikuteltavista väliseinistä osastojen muodostamiseksi sekä eläinten juottamisesta. Asetusta sovelletaan 1. heinäkuuta 1999 alkaen. Komissio on sitä mieltä, että kummankin asetuksen antaminen on tärkeä askel eläinten hyvinvoinnin takaamisessa pitkillä kuljetusmatkoilla edellyttäen, että kaikki jäsenvaltiot valvovat sääntöjä riittävästi alueillaan. (1) EYVL L 148, 30.6.1995. (2) EYVL L 174, 2.7.1997. (3) EYVL L 52, 21.2.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1978/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Radioaktiivisen jätteen hävittäminen Italiassa Viite: kysymykseni 1948/97(1) ja siihen saamaani vastaus. Voiko komissio sanoa, missä vaiheessa työt ovat tällä hetkellä radioaktiivisen jätteen hävittämiseksi Italiassa ja erityisesti Piacenzan provinssissa sijaitsevan Caorson ydinvoimalassa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Lääketieteessä, teollisuudessa ja tutkimuksessa käytettävien radioisotooppien käytöstä syntyvän radioaktiivisen jätteen käsittelee ja varastoi Italiassa Nucleare-Ecologia (Nucleco) S.p.A. -laitos. Ydinlaitoksissa matala-aktiivisen jätteen käsittelee ja varastoi Italian valtion sähköenergialaitos (ENEL) ja Euroopan ydinenergiajärjestö (ENEA). Lyhytikäisen radioaktiivisen jätteen loppusijoitusta maan pinnalla tai maaperässä lähellä pintaa sijaitseviin varastoihin ja luettelo mahdollisista kohteista on annettu teollisuusministeriölle. Hiljattain Italian parlamentti antoi lakiehdotuksen uudesta, matala-aktiivisen jätteen loppusijoituksesta vastaavan laitoksen kuvauksesta, suunnittelusta, rakentamisesta ja toiminnasta sekä ydinvoimaloiden ja kokeilulaitosten purkamisesta. Pitkäikäisen jätteen hautaamista syvälle maaperän savikerroksiin tutkitaan yhä. Myös mahdollisuus keskitettyyn käytetyn ydinpolttoaineen, lasitetun jätteen ja pitkäikäisen keskiaktiivisen jätteen väliaikaiseen säilytykseen on tutkittavana. Caorson reaktorissa säilytettävän polttoaineen tapausta komissio käsitteli vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen 1948/97(2). Laitosten purkamisen sekä radioaktiivisen jätteen varastoinnin ja sijoittamisen vaihtoehdoista ja toteuttamisaikataulusta päättäminen on kansallisen päätöksenteon piiriin kuuluva asia. (1) EYVL C 45, 10.2.1998, s. 128. (2) EYVL C 45, 10.2.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1516/98 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Euroa koskeva tiedotuskampanja ja naiset Naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia käsittelevän valiokunnan jäsenten työryhmän vuonna 1997 pidetyssä kokouksessa, komission puheenjohtaja Santer ilmoitti, että naiset olisivat euroa koskevan tiedotuskampanjan tärkeimpiä kohteita. Voisiko komissio ilmoittaa, miten puheenjohtajan lupaus on toteutunut käytännössä ja sisältävätkö muut PRINCE-ohjelmaan kuuluvat tiedotuskampanjat (Kansalaisena Euroopassa, Yhteistä Eurooppaa rakentamassa jne.) erityisesti naisille suunnattuja kampanjoita? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Komissio vahvistaa, että naiset muodostavat yhden erityisistä kohderyhmistä euroa koskevalle tiedotuskampanjalle. Kampanjan alkuvaiheessa tätä kohderyhmää varten ei kuitenkaan ole luotu erityistä tiedotussuunnitelmaa, sillä tiedottaminen oli suunnattu pääsääntöisesti talouselämälle. Naisia on kaikissa niissä väestöryhmissä, joihin eurosta tiedottaminen kohdistuu, ja perustellumpana onkin pidetty ajatusta ottaa naiset huomioon kaikessa tiedotuksessa. Tästä johtuen on tuettu ja osarahoitettu kansalaisjärjestöjen esittämiä hankkeita, joiden päämääränä on saavuttaa naispuolinen yleisö, tai hyödyntää tiedotuskanavia, jotka saavuttavat halutun kohdeyleisön. Näiden hankkeiden avulla on saavutettu niin työelämässä kuin perhepiirissä tai yhteiskunnallisissa toimissa vaikuttavat naiset. Tätä ulottuvuutta painotetaan erityisesti tiedotuskampanjan uudessa vaiheessa, jonka kohderyhmänä on tällä kertaa suuri yleisö. Kaikki jäsenvaltiot, joitten kanssa yhteistyösopimuksia on solmittu, velvoitetaankin tulevan vuoden aikana sisällyttämään tiedotuskampanjoihinsa naisille suunnattua materiaalia. Komissio tekee myös niin laadullista kuin määrällistäkin tutkimusta löytääkseen eurosta tiedottamiseen parhaiten soveltuvat tiedotuskanavat. Komissio tekee yhteistyötä, jotta kaikki sen käytettävissä olevat keinot palvelisivat samaa päämäärää eli naisten huomioimista eurosta tiedottaessa. Tätä päämäärää ajatellen myös Euroopan naisia koskeva La lettre de Femmes d'Europe -tiedotuslehti julkaisee euroa koskevan erikoisnumeron syksyllä. Myös PRINCE-ohjelmaan sisältyvät kaksi kampanjaa, Kansalaisena Euroopassa ja Rakennetaan Eurooppaa yhdessä, ovat osaltaan kannustaneet aloitteita, jotka kohdistuvat naisiin. Niinpä Kansalaisena Euroopassa -kampanjan kuudesta teemasta yksi on erityisesti omistettu naisten tasa-arvoisille mahdollisuuksille Euroopan yhteisössä. Tiedotusmateriaali koostuu erityisesti esitteistä ja tiedotteista. Parhaillaan käynnissä oleva Rakennetaan Eurooppaa yhdessä -kampanjan ehdotuspyyntömenettely tarjoaa mahdollisuuden sellaisille organisaatiolle, joilla on kehitteillä naisille suunnattuja kampanjoita, hakea rahoitusta kyseisten toimien toteuttamiseen vuoden 1997 tapaan.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1410/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Louhoksen perustaminen Pierian kuntaan Yksityinen yritys on toimivaltaisten viranomaisten myöntymyksellä perustamassa marmorilouhosta Pieria-vuorille, "Kteni-Koutoulos"-nimiselle paikalle, ja suunnilleen keskelle Natura 2000 -verkkoon koodinumerolla GR-1250002 esitettäväksi rajattua aluetta. Kesäkuusta 1995 alkaen, ja vaikka aluetta oli jo ehdotettu Natura-verkkoon, annettiin lupa etsiä marmoria noin 5,5 hehtaarin alueelta ja perustaa louhos 26 vuoden vuokrasopimuksella, ilman että louhoksen sijoittamiseen sitä ennen olisi myönnetty lupaa. Louhoksen perustaminen koskettaa välittömästi Vrian, Ritinin ja Elatohorion kuntia, joiden asukkaiden (noin 2500) ainoa tulonlähde on tupakanviljely, ja Vrian kunnan anomuksesta Leader 2 -ohjelmaan on hyväksytty lähellä sijaitsevan muinaisen louhoksen muodostaman arkeologisen muistomerkin kunnostaminen sekä joukko hankkeita, joiden avulla paikasta tehdään vuoristoalueelle suuntautuvan ympäristömatkailun keskus. Komissiolta kysytään, kuinka se arvioi tulevaa louhoksen sijoittamista tälle alueelle, joka kuuluu Natura 2000 -verkkoon ja jota direktiivi 92/43/ETY(1) suojelee, kuinka se perustelee matkailuinvestoinnit, joita se rahoittaa Leader-ohjelman kautta, jos samanaikaisesti myös merkittäviä maiseman muutoksia mukanaan tuova louhos sijoitetaan alueelle, ja miten se aikoo, yhteisymmärryksessä kreikkalaisten viranomaisten kanssa, myötävaikuttaa louhoksen sijoitussuunnitelman uudelleentarkasteluun? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.