KIRJALLINEN KYSYMYS E-2710/00

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(1. syyskuuta 2000)

Aihe: Euron käyttöönotto ja harmaa talous

1. Voisiko komissio ilmoittaa komission omien, akateemisten tutkijoiden tai Kansainvälisen valuuttarahaston arvioiden perusteella kuinka suuri harmaa talous on kussakin jäsenvaltiossa?

2. Mitä seurauksia kunkin jäsenvaltion harmaalle taloudelle on siirtymisestä euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöön?

3. Mitä talousvaikutuksia saattaa ilmetä, mahdolliset rahataloudellisten indikaattoreiden vääristymät mukaan luettuina?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(11. lokakuuta 2000)

1. On muistettava, että monia toimia ei kirjata tilastokyselyissä, ja tähän on useita laillisia syitä (poikkeukset, ilmoittamiselle asetetut kynnysarvot jne.). Komissio toimii tiiviissä yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa päästäkseen tavoitteeseen, jonka mukaan bruttokansantulon (BKTL) laskennassa otettaisiin huomioon kaikki toiminta riippumatta siitä, onko toiminnasta ilmoitettu viranomaisille vai ei. Tätä yhteistyötä on kuvattu komission kertomuksessa(1) neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Vaikka komissio ei aio laatia harmaasta taloudesta jäsenvaltiokohtaisia arvioita viitaten tämän seikan osalta

parlamentin jäsen kirjalliseen kysymykseen E-2231/99(2) annettuun vastaukseen , aihetta on jo käsitelty monissa tutkimuksissa. Parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetty taulukko on peräisin tutkimuksesta Shadow economies around the world size, causes and consequences, (F. Schneider & D. Enste, Working Paper No. 196, September 1999, Ludwig-Maximillians-Universität ja IFO Institute for Economic Research, München). Taulukko toimitetaan vastaanottajille vain tiedoksi eikä se kuvasta komission kantaa asiaan.

2. Jotta setelien vaihtaminen vuonna 2002 ei vaikeutuisi entisestään, jäsenvaltiot eivät halua perustaa uusia kontrollimuotoja nykyisten lisäksi. Rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/308/ET(3) mukaisesti pankkien on tarkistettava vain niiden asiakkaiden henkilöllisyys, jotka haluavat vaihtaa yli 15 000 euroa kerralla tai useammassa erässä. Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotto tulee kuitenkin epäilemättä vähentämään tileille tallentamattomien seteleiden määrää jonkin verran, sillä kansallisia rahayksiköitä voidaan vaihtaa euroiksi maksutta vain tiettyyn enimmäismäärään saakka.

3. Harmaan talouden rahansiirroissa käsitellään useimmiten käteisrahaa eli seteleitä. Kyseisen toiminnan aktiiviset osapuolet voivat ehkä pitää liian riskialttiina harmaan talouden markkinoilta peräisin olevien suurten rahasummien vaihtamista pankissa suhteellisen lyhyen virallisen vaihtojakson aikana. Voidaankin olettaa, että osapuolet pyrkivät pienentämään käteisvarastojaan ennen euroseteleiden ja -kolikoiden virallista käyttöönottopäivää. Nämä väitteet pitävät paikkansa myös EU:n ulkopuolella pääasiassa Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maat) liikkeeseen laskettujen seteleiden ja etenkin Saksan markan määräisten seteleiden osalta. Jos henkilöt, joilla on hallussaan harmaan talouden markkinoilta peräisin olevaa setelirahaa, pitävät kyseisten rahojen vaihtamista pankissa hankalana vaihtoehtona, he voivat päätyä vaihtamaan rahat ensiksi Yhdysvaltain dollareiksi ja vasta sen jälkeen euroiksi. Tämän toiminnan laajuutta on kuitenkin mahdotonta arvioida, ja sen odotetaan vaikuttavan liikkeeseen laskettuihin seteleihin vain väliaikaisesti. Saksan markan määräisten seteleiden määrä markkinoilla on tämän vuoden alusta ollut lievässä laskusuunnassa.

(1) KOM(96) 124 lopullinen.

(2) EYVL C 170 E, 20.6.2000.

(3) EYVL L 166, 28.6.1991.