KIRJALLINEN KYSYMYS E-1659/03

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(19. toukokuuta 2003)

Aihe: Valvonnan ja valinnan puutteellisuudesta EU:n jäsenvaltioihin saavuttaessa johtuva SARS:n leviämisriskien säilyminen lentoliikenteessä

1. Onko komissio tietoinen siitä, että viimeksi kuluneina vuosikymmeninä voimakkaasti kasvanut kansainvälinen lentoliikenne voi osaltaan aiheuttaa sen, että uudet tarttuvat taudit leviävät kautta koko maailman paljon nopeammin kuin esimerkiksi aikoinaan vuoden 1918 pahamaineinen influenssaepidemia, joka koitui lukuisten ihmisten kohtaloksi? Miten todennäköistä on, että SARS yhdistyy johonkin influenssavirukseen?

2. Myöntääkö komissio, että yhtäältä kansainvälisen kauppaliikenteen, jolle henkilöiden vapaa ja keskeytymätön liikkuvuus on eduksi, ja toisaalta kansainvälisesti esiintyvien vaarallisten tautien torjunnan, jonka kannalta on suositeltavaa eristää tauteihin mahdollisesti sairastuneet henkilöt mahdollisimman varhaisessa vaiheessa väliaikaisesti muusta yhteiskunnasta, edut eivät ole yhteneväiset?

3. Pitääkö komissio oikeana toimintatapana sitä, että saapuvassa lentoliikenteessä ei tarkasteta, ovatko matkustajat saaneet SARS-tartunnan, vaan lähdetään siitä, että kyseinen tarkastus on tehty jo noustessa Euroopan ulkopuolella koneeseen ja että asianomaiset henkilöt ovat siinä yhteydessä täyttäneet lomakkeet asianmukaisesti, huolimatta siitä, että tällä välin on selvinnyt, että taudin leviämistä edesauttoi alkuvaiheessa se, että mahdollisesti SARS:iin sairastuneet henkilöt kykenivät välttämään muille matkustajille varatun kohtelun?

4. Onko komissio yhtä mieltä kanssani siitä, että vaikka on hyvin tarpeellista torjua SARS:ia sen alkulähteillä ja että sitä on syytä tukea, se ei riitä SARS:n pitämiseksi Euroopan ulkopuolella?

5. Onko mahdollista antaa matkustajien, jotka haluavat lentää SARS-maista EU:n jäsenvaltioihin, valita, lykkäävätkö he matkaansa vai suostuvatko he karanteeniin?

6. Mihin lisätoimiin ryhdytään, jotta SARS:ia ei voida enää uudestaan tuoda Eurooppaan?

David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1658/03 ja E-1659/03

(24. kesäkuuta 2003)

Komissio ei katso, että äkillinen vakava hengitystieoireyhtymä (Severe Acute Respiratory Syndrome, SARS) aiheuttaisi suhteettoman riskin. Tartuntojen estämiseksi on olemassa eri keinoja, kuten karanteeni, matkustamisen valvonta, suojavälineet, desinfiointi ja lähikontaktien välttäminen.

Komissio seuraa SARS-tilannetta tarkasti. Toimenpiteisiin on ryhdytty ja esimerkiksi kansainvälisiä yhteyksiä valvotaan, jotta tauti ei leviäisi laajemmalle. Tiedottaminen on tärkeä osa näitä toimenpiteitä. Yhteisö on kääntynyt yhdessä maailman terveysjärjestön (WHO) kanssa asiantuntijoiden puoleen, jotka ovat tutkimuksissaan saaneet erittäin rohkaisevia tuloksia taudin kulun selvittämisessä ja tartuntamekanismien ymmärtämisessä. Tutkimustyö jatkuu, ja komissio uskoo, että siinä saavutetaan jatkossa merkittäviä tuloksia.

Taudin leviämisen estämiseksi laaditut ulkomaille matkustamista, erityisesti lentomatkustamista, koskevat suositukset ja ohjeet ovat tarpeelliseksi katsotulla tavalla rajoittavia. Ne perustuvat puolueettomaan tieteelliseen tietoon, ja niissä kunnioitetaan liikkumisen vapauden periaatetta. Tulomaassa tehtävien tarkastusten lisäksi tarvittavia toimia toteutetaan lähtöpaikassa erityisesti niissä maissa, joissa SARS:in levinneisyys on suurin. Nämä toimet ovat tarpeen taudin leviämisvaaran minimoimiseksi.

Ei voida kokonaan sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että lintuinfluenssaepidemiasta (avian influenza) kehittyisi SARS:iin verrattavissa oleva tauti, mutta tällainen on epätodennäköistä. Yhden eläinlääkärin menehtymistä lintuinfluenssaan on pidettävä yksittäisenä tapauksena. Asianmukaisiin ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin on ryhdytty tartuntavaaran rajoittamiseksi. Influenssaepidemioiden esiintyminen ihmisillä on kausiluontoista, ja vaikka SARS voi ihmisillä esiintyä yhdessä influenssan kanssa, riski siihen on erittäin pieni.

Viimeaikaisissa epidemiologisissa SARS-tutkimuksissa on kuitenkin osoitettu, että tautiin kuolleisuus vaihtelee ikäryhmittäin. Komissio seuraa näitä tutkimuksia tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja WHO:n kanssa ja auttaa jäsenvaltioita määrittelemään tutkimustulosten edellyttämät toimet.

Yhteisön alueella sijaitsevat sairaalat ovat SARS:in varalta hyvin varustettuja, ja laitteistot karanteeni- ja hengityskoneyksiköt mukaan luettuina ovat yleensä saatavilla.

Euroopassa tilanne on kohtuullisen hyvin hallinnassa. Saatavilla olevat epidemiologiset tiedot osoittavat, että maastapoistumispaikoissa toteutetut, erityisesti ennaltaehkäisevät toimenpiteet riittävät pitämään tartunnan alkuperäalueellaan. Komissio on tietoinen siitä, että tilannetta on tarkkailtava, ja aikoo sen vuoksi tiiviisti seurata tilanteen kehittymistä.

Komissio myöntää, että SARS-tilanteen hallinta riippuu suurelta osin uudesta tuotettavasta tiedosta ja että tutkijoiden ja heidän laitostensa tiivis kansainvälinen yhteistyö on erittäin tarpeellista ja tärkeää. Komission yksiköt valmistelevat lähiaikoina julkaistavaa erillistä tutkimuspalveluja koskevaa tarjouspyyntöä, jossa käsitellään monia SARS:in kannalta keskeisiä asioita. Komissio myöntää myös,

että valmiuksia ja reagointikykyä kaikenlaisten tarttuvien tautien leviämisen varalta on parannettava, ja tarjoaa tässä yhteydessä tukea yhteisön toimintatapoja koskevaan, kuudennen puiteohjelman mukaiseen tutkimustyöhön. Tämä tutkimusta, teknologian kehittämistä ja esittelyä koskeva ohjelma on voimassa vuosina 20022006 ja sillä edistetään eurooppalaisen tutkimusalueen luomista ja uudistamista(1).

Euroopan yhteisön vuosina 19982002(2) toteuttamasta tutkimusta, teknologian kehittämistä ja esittelyä koskevasta viidennestä puiteohjelmasta on jo rahoitettu useita avaintoimintoon Tartuntatautien hallinta liittyviä hankkeita, joihin on osallistunut koronaviruksen tutkimukseen erikoistuneita keskuksia. Yhteisön osuus näiden hankkeiden rahoituksesta on noin 3,5 miljoonaa euroa.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1513/2002/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (20022006), EYVL L 232, 29.8.2002.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 182/1999/EY, annettu 22 päivänä joulukuuta 1998, Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (19982002), EYVL L 26, 1.2.1999.