ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0070/01 esittäjä(t): Joost Lagendijk (Verts/ALE) komissiolle. Köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten käyttö Balkanilla.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0025 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0070/01 esittäjä(t): Joost Lagendijk (Verts/ALE) komissiolle (18. tammikuuta 2001) Aihe: Köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten käyttö Balkanilla Kertoiko NATO heinäkuussa 1999 Euroopan komissiolle köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten käyttöön liittyvistä mahdollisista myrkkyvaaroista, samalla kun se tiedotti asiasta jäsenvaltioilleen ja Balkanilla toimiville avustusjärjestöille(1)? Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin Euroopan komissio ryhtyi varjellakseen Balkanilla olevat työntekijänsä mahdollisilta vahingollisilta seurauksilta? Jos vastaus on kielteinen, onko komissio siinä tapauksessa valmis äskettäin ilmenneiden tietojen perusteella toteuttamaan toimia Balkanilla olevien työntekijöidensä suojelemiseksi? Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että sen tulee osallistua ilmoitettuun kansainväliseen tutkimukseen, ottaen huomioon komission nykyiset toimet Balkanilla? Yhtyykö komissio näkemykseen, jonka mukaan kyseisessä kansainvälisessä tutkimuksessa ei pidä selvittää ainoastaan köyhdytetyn uraanin vaikutukset NATOn henkilöstöön, vaan yhtä lailla on myös tutkittava, mitä vaikutuksia sillä on YK:n ympäristöohjelman UNEPin tarkastamien(2) saastuneiden alueiden väestön terveyteen? (1) Lähde: NRC Handelsblad -lehti 8. tammikuuta 2001 ja Berliner Morgenpost -lehti 7. ja 8. tammikuuta 2001. (2) Lähde: Le Monde -lehti 6. tammikuuta 2001. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2001) NATO on vastikään vahvistanut käyttävänsä köyhdytettyä uraania sisältäviä ammuksia. Komissio oli jo ennen tätä tietoinen tällaisiin ammuksiin mahdollisesti liittyvistä toksisista riskeistä YK:n ympäristöohjelman (UNEP) lokakuussa 1999 julkaiseman raportin perusteella, jonka tiedot perustuvat ensisijaisesti Persianlahden sodassa käytettyjä vastaavanlaisia ammuksia koskevien tietojen ekstrapolointiin. Komissio ymmärtää, että komission ja sen liittolaisten Balkanin alueelle lähettämä henkilöstö saattaa olla huolissaan asiasta. Tästä syystä komissio on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet, jotta asianomaisille henkilöille tiedotetaan näistä riskeistä ja tehdään tarvittavat analyysit ja kokeet, jos riski osoittautuu perustelluksi. Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklalla perustettu asiantuntijaryhmä antaa piakkoin lausuntonsa mahdollisista säteilyyn liittyvistä riskeistä. Komissio on myös tiiviissä yhteistyössä kaikkien kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotka ovat käynnistäneet asiaa koskevia selvityksiä ja tutkimuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1321/01

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(3. toukokuuta 2001)

Aihe: Yleinen väestönlaskenta Kreikassa

Kreikassa suoritettiin 18. maaliskuuta 2001 yleinen väestönlaskenta. Kansallisen tilastokeskuksen kysymyskaavake sisälsi kysymyksiä, jotka soveltuivat pikemminkin menneille vuosikymmenille (esimerkiksi onko asunnossa WC:tä), ja kaavakkeessa oli huomattavia puutteita, koska siinä ei käsitelty ajankohtaisia kysymyksiä, kuten onko taloudessa autoa ja uusien tekniikoiden käyttöä Kreikassa (esimerkiksi tietokoneiden lukumäärä taloutta kohti ja mahdollinen Internet-yhteys). Samalla monet tahot ilmaisivat epäilyksensä väestönlaskennan järjestäjien pätevyydestä ja siten myös lopullisten tulosten täsmällisyydestä.

Onko komissio tyytyväinen väestönlaskennan järjestelyihin sekä kansallisen tilastokeskuksen käyttämään kyselykaavakkeeseen, jolla kerättiin tietoja rekisteröitävästä väestöstä?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(31. heinäkuuta 2001)

Yleisen väestö- ja asuntolaskennan sisällössä heijastuvat yleensä kansalliset tietotarpeet, kansainväliset suositukset sekä jäsenvaltioiden kyseessä ollessa myös yhteisön tietotarpeet, jotka on esitetty yhteisön väestönlaskentaohjelmassa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) ei pysty arvioimaan, miten hyvin Kreikan vuoden 2001 väestönlaskenta tyydyttää Kreikan kansalliset tietotarpeet. On kuitenkin huomattava, että yleinen väestönlaskenta on erittäin suuri ja kallis hanke. Väestö- ja asuntolaskennan sisältö rajoitetaan sen vuoksi yleensä väestöä ja asumisoloja kuvaaviin tärkeimpiin rakenteellisiin muuttujiin. Näitä tietoja tarvitaan joko hyvin yksityiskohtaisella alueellisella tasolla tai yksityiskohtaisella luokitustasolla. Laajempi muuttujien kirjo saadaan yleensä otantatutkimuksilla, joiden avulla voidaan tuottaa suuri määrä erilaista tietoa kohtuullisin kustannuksin.

Kyselylomakkeen osalta Kreikan yleinen väestönlaskenta noudattaa täysin Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (YK/ECE) ja Eurostatin suosituksia vuoden 2000 väestö- ja asuntolaskennaksi ECE:n alueella sekä vuoden 2001 väestö- ja asuntolaskentaa koskevaa yhteisön ohjelmaa. Tämä

ohjelma on tilasto-ohjelmakomitean hyväksymä ja se on julkaistu Eurostatin julkaisussa Guidelines and table programme for the Community programme for population and housing censuses in 2001.

Kreikan väestönlaskennan kattavuudesta ei ole vielä tietoja käytettävissä. Tiedetään kuitenkin, että Kreikan kansallinen tilastopalvelu on suunnitellut jatkotutkimusta väestönlaskennan kattavuuden tarkistamiseksi. Tämän laadunvarmistuksen tulosten on määrä olla käytettävissä lähikuukausina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1608/01 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle. Berlusconin vaaliohjelman vaikutukset euroalueen vakauteen.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0159 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1608/01 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: Berlusconin vaaliohjelman vaikutukset euroalueen vakauteen Italian viime sunnuntain vaalit näyttävät päättyneen keskusta-oikeistolaisen Forza Italia -puolueen voittoon. Puolueen puheenjohtaja ja mahdollisesti tuleva pääministeri, Euroopan parlamentin jäsen Silvio Berlusconi lupasi vaaliohjelmassaan mm. mittavia veronalennuksia ja esim. julkisten investointien lisäämistä. Lupausten rahoitus jäi kuitenkin valitettavan epäselväksi. 1. Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin, mikäli Italiassa toteutetaan edellä mainittua ekspansiivista talouspolitiikkaa tilanteessa, jossa euroalueen inflaatiopaineet edelleen ovat kovat? 2. Harkitseeko komissio samanlaista menettelytapaa kuin Irlannin kohdalla, ts. esittääkö komissio varoituksen antamista Italialle, mikäli Italian vero- ja julkisen talouden ratkaisut ovat ristiriidassa maan kasvu- ja vakauspaketin kanssa ja vaikuttavat haitallisesti euroalueen yleiseen vakauteen? Vai annetaanko näitä varoituksia vain euroalueen pienille jäsenmaille? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (25. heinäkuuta 2001) Komissio seuraa aktiivisesti kaikkien jäsenvaltioiden kansantalouden ja julkistalouden kehitystä. Jäsenvaltioiden politiikkaa arvioidaan hallituksen asettamien poliittisten tavoitteiden ja niiden toteuttamisen perusteella. Ecofin-neuvosto on äskettäin esittänyt talouspolitiikan laajat suuntaviivat, joissa Italian hallituksen julkisen talouden strategian ja sen täytäntöönpanon perusteella suositetaan, että Italian hallitus toteuttaisi finanssipoliittiset tavoitteensa. Vaaliohjelmia ei pidetä hallituksen politiikkana. Ecofin-neuvoston Irlannille osoittama suositus perustui Irlannin hallituksen talousarviosuunnitelmien ja vuoden 2000 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen väliseen epäjohdonmukaisuuteen. Komissio seuraa edelleen Italian julkisen talouden kehitystä, ja seuranta koskee myös sen yhdenmukaisuutta vuoden 2001 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0682/01 esittäjä(t): Emilia Müller (PPE-DE) komissiolle. Sotilaallisten alueiden liittäminen EU:n luontotyyppi- ja lintudirektiivin mukaisiin jäsenvaltioiden alueilmoituksiin.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0067 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0682/01 esittäjä(t): Emilia Müller (PPE-DE) komissiolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Sotilaallisten alueiden liittäminen EU:n luontotyyppi- ja lintudirektiivin mukaisiin jäsenvaltioiden alueilmoituksiin 1. Mitkä jäsenvaltiot ovat liittäneet sotilaallisiin tarkoituksiin käytettäviä alueita EU:n luontotyyppi- ja lintudirektiivin mukaisiin alueilmoituksiin, jotka koskevat eurooppalaista Natura 2000 -verkkoa? 2. Kuinka suuri on näiden sotilasalueiden osuus kokonaispinta-alasta, jonka asianomaiset jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle luontotyyppi- ja lintudirektiivin mukaisesti? 3. Jos yksi tai useampi jäsenvaltio ei ole sisällyttänyt sotilasalueita alueilmoitukseensa, a) miksi niitä ei ole sisällytetty? b) miten komissio suhtautuu asiaan? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2001) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(2) nojalla komissiolle ilmoitettujen Natura 2000 -verkkoon kuuluvien alueiden mahdollinen sotilaallinen käyttö ei kuulu pakollisiin tietoihin, jotka jäsenvaltioiden on annettava ilmoituksessaan. Alueen käyttö sotilasmanöövereihin, mikä saattaa liittyä arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen, voidaan toki ilmoittaa vapaaehtoisesti. Luontotyyppidirektiivin nojalla komissiolle tietoja lähettäneistä neljästätoista jäsenvaltiosta (Saksaa lukuun ottamatta) kymmenen (Belgia, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Suomi, Ruotsi) on ilmoittanut tämäntyyppisestä toiminnasta. Lintudirektiivin nojalla ilmoitettujen alueiden osalta kahdeksan jäsenvaltiota (Belgia, Kreikka, Italia, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Suomi, Ruotsi) on ilmoittanut tämäntyyppisestä toiminnasta. Komissio ei pysty antamaan pyydettyjä tietoja edellä mainitusta toiminnasta ilmoittamisen vapaaehtoisuuden vuoksi eikä kyseisten alueiden kokonaispinta-alaa ole siten mahdollista mitata. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Natura 2000 -verkkoon alueet, jotka vastaavat kahden edellä mainitun direktiivin tieteellisiä kriteerejä. Tämä velvollisuus perustuu jäsenvaltioiden toimivaltaan, eikä komissio pysty sanomaan, onko sotilaskäyttöön tarkoitettuja alueita jätetty ilmoittamatta ja miksi. Komissio on sitä mieltä, että sotilaallisiin tarkoituksiin käytettävät alueet on ilmoitettava Natura 2000:n piiriin, kun alueiden ekologiset ominaisuudet antavat siihen aihetta. (1) EYVL L 206, 22.7.1992. (2) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0764/01 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Silkkiäistoukkien kasvatus EU:ssa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0764/01 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2001) Aihe: Silkkiäistoukkien kasvatus EU:ssa Mulperipuita, jotka ovat silkkiäistoukkien kasvatuksen ja näin ollen koko silkinviljelyn kehittämisen ehdoton edellytys, viljellään ainoastaan Välimeren alueen jäsenvaltioissa. Ranskassa, Italiassa, Kreikassa ja Portugalissa tuotetaan huomattava määrä silkkiäistoukkien koteloita, ja tämä elinkeino on viljelijöiden ja silkkiteollisuuden työntekijöiden merkittävä tulonlähde. Unionin vuotuinen kokonaistuotanto on noin 60 tonnia kuivattuja koteloita, joista saadaan noin 20 tonnia lankaa. EU:n silkkituotteiden kokonaiskysyntä vastaa 100 000 hehtaarin mulperitarhojen tuotantoa, mikä voisi työllistää 100 000 taloutta. Tämä johtaisi työttömyyden alenemiseen ja nostaisi Euroopan yhä vähälukuisemmiksi käyvien maanviljelijöiden tuloja. Mainittakoon, että unionin silkkilangan tuotanto on selvästi alijäämäinen ja unioni joutuu tuomaan raaka-aineita Aasiasta (esimerkiksi Vietnamista) ja Afrikasta (esimerkiksi Sambiasta), vaikka se voisi hyvin tuottaa ne omalla alueellaan. Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa minulle, ovatko sen yksiköt toteuttaneet äskettäin tutkimuksia silkkiäistoukkien kasvatukseen ja silkkiteollisuuteen liittyvistä ongelmista unionissa ja mitä päätelmiä niissä on tehty? Onko suunniteltu eurooppalaisten silkkiäismunien tuotantoa, jonka avulla unioni saavuttaisi omavaraisuuden, ratkaisisi kolmansista maista riippuvuuden ongelman ja tarjoaisi kehitysmahdollisuuksia syrjäseuduille, kuten Traakialle, jossa tuotanto on kuihtumassa, mikä puolestaan lisää työttömyyttä ja alentaa tuottajien tuloja? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2001) Komissio ei ole tehnyt lähiaikoina tutkimusta Euroopan silkkiäistoukkien kasvatuksen ja yhteisön silkkiteollisuuden ongelmista. Silkkiäistoukkien kasvatus, jota harjoitetaan Kreikassa, Italiassa sekä vähemmässä määrin myös Espanjassa ja Ranskassa, edustaa hyvin pientä osaa yhteisön maataloustoiminnasta ja maailman silkkiäistoukkien kasvatuksesta. Tietyillä maaseutualueilla tällä toiminnalla ja alan asiantuntemuksella on kuitenkin suuri merkitys, ja toiminta tulee siksi säilyttää erityisesti Traakian, Veneton ja Marchen maakunnissa. Tämän vuoksi ja jotta kyseessä olevat toimijat voivat tehdä pidemmän aikavälin ohjelmasuunnitelmia toimintojaan varten, neuvosto on päättänyt komission ehdotuksen perusteella säilyttää silkkiäismunalaatikoille myönnettävän yhteisön tuen viimeisessä markkinointivuoden 20002001 hintapaketissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1191/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. EU:n varoin kunnostetun teollisuusalueen käyttö.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1191/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: EU:n varoin kunnostetun teollisuusalueen käyttö Haluaisin aluksi korostaa, että komissiolla kesti neljä kuukautta antaa - epätäydellinen - vastaus esittämääni kysymykseen E-2807/00(1), jonka aiheena oli EU:n varoilla kunnostetun teollisuusalueen käyttö. Kysymys koski sitä, voidaanko teollisuusalueelle, jonka perusrakenteita EU on tukenut huomattavin varoin, määrätä rakennettavaksi julkinen koulu, vaikka tämä olisikin hyödyllistä Luxemburgin näkökulmasta katsottuna. Voidaanko Euroopan yhteisön varoja käyttää sellaisten alueiden kunnostamiseen, joiden lopullinen käyttötarkoitus ei ole sama kuin se, jonka vuoksi komissio oli alunperin rahoittanut hanketta? (1) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 3. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2001) Kuten komissio ilmoitti syyskuussa 2000, vastauksen antaminen arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2807/00(1) viivästyi siitä syystä, että kysymys vaati selvityksen saamista toimivaltaisilta viranomaisilta. Komission tukemalle investoinnille alun perin määritellyn päämäärän on ehdottomasti säilyttävä muuttumattomana koko ohjelman keston ajan, ja jos mahdollista niin kauan kun ohjelmalle asetetut tavoitteet on saavutettu. Asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2082/93(2), 24 artiklan mukaisesti komissio voi vähentää asianomaiseen toimintaan tai toimenpiteeseen annettua tukea tai pidättää sen, jos tutkimus paljastaa väärinkäytöksiä tai sellaisen huomattavan muutoksen, jolle ei ole pyydetty komission hyväksyntää ja joka vaikuttaa toiminnan tai toimenpiteen laatuun tai niihin olosuhteisiin, joissa ne pannaan täytäntöön. On syytä korostaa, että asianomaiselle ohjelmalle asetetut tavoitteet on saavutettu. (Vuoden 1997 loppuun mennessä oli luotu 1 561 uutta työpaikkaa - tavoitteen ollessa vain 1 000 työpaikkaa - Luxemburgissa, joka on osa eurooppalaista kehitysaluetta.) Koska yhteisön rahoitustuen ehtona ohjelmalle asetetut tavoitteet ovat täyttyneet, ei ole tarpeen vastustaa infrastruktuurin kehittymistä ajan kuluessa vastaamaan jäsenvaltion senhetkisiä tarpeita ja painopisteitä. (1) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 3. (2) EYVL L 193, 31.7.1993, s. 20.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0345/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Elintarvikejakeluyritysten puuttuminen poliittisiin kysymyksiin.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0007 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0345/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2001) Aihe: Elintarvikejakeluyritysten puuttuminen poliittisiin kysymyksiin Sveitsiläinen Migros-elintarvikeketju on yllättäen puuttunut Espanjassa sijaitsevan Almerían hedelmän- ja vihannestenviljelyalueen sosiaalisiin kysymyksiin. Alueen yrittäjäyhteisöt ovat saaneet tältä tunnetulta sveitsiläiseltä yritykseltä kirjeen, jossa uhataan kauppasuhteiden katkaisulla, jos maahanmuuttajien oloja ei paranneta. Yrittäjät ovat reagoineet asiaan erittäin torjuvasti. Liikeyrityksen näin yllättävä reaktio keskustelussa, joka on jo päättynyt tiettyjen maahanmuuttajaryhmien sopeuttamiseen liittyvien tapausten jälkeen, voi olla hyvin vaarallinen ennakkotapaus liikeyritysten puuttumisesta yhteiskunnallis-poliittisiin konflikteihin, joita saattaa tapahtua maatalouden piirissä missä tahansa yhteisön alueella. Migros on antanut Itä-Euroopan maiden maatalouden etujen edistämistä haluavan eurooppalaisen kansalaisfoorumin vaikuttaa itseensä. Katsooko komissio, että sen on olisi esitettävä näkemyksensä tällaisten toimien, joissa sekaannutaan toisten asioihin Migrosin tavoin, estämiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2001) On selvää, ettei ole komission asia puuttua kaupankäyntiin liittyviin yksityisten yritysten päätöksiin. Yritykset voivat näitä päätöksiä tehdessään luonnollisesti ottaa huomioon sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja muita eettisiä näkökohtia. Tämä koskee myös ostopolitiikkaa. OECD:n antamissa monikansallisia yrityksiä koskevissa suuntaviivoissa, jotka tarkistettiin viime vuonna ja jotka on hyväksytty ministeritasolla kaikissa OECD:n jäsenmaissa, rohkaistaankin soveltamaan hyviä liikekäytäntöjä tällä alalla. Komissio antaa täyden tukensa sille, että näiden suuntaviivojen avulla pyritään edistämään yritysten kansalaiskuntoa. Lisäksi arvoisalle parlamentin jäsenelle muistutetaan, että toimielimet ovat sitoutuneet takaamaan taloudellisesti, sosiaalisesti ja sivistyksellisesti oikeudenmukaisen kohtelun kaikille jonkin jäsenvaltion alueella laillisesti asuville yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisille, kuten Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1741/01 esittäjä(t): Anne Jensen (ELDR) komissiolle. Osa-aikatyötä koskevan direktiivin 97/81/EY toimeenpano.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1741/01 esittäjä(t): Anne Jensen (ELDR) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Osa-aikatyötä koskevan direktiivin 97/81/EY toimeenpano Voiko komissio kertoa, missä tapauksissa 15. joulukuuta 1997 annetun osa-aikatyötä koskevan direktiivin 97/81/EY(1) toimeenpano on aiheuttanut niiden työtuntimääriä koskevien rajojen alenemisen, joista lähtien osa-aikaisia työntekijöitä koskevat erityiset työehdot? (1) EYVL L 14, 20.1.1998, s. 9. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2001) Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta 15. joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/81/EY(1) tarkoituksena on taata osa-aikatyöntekijöitä koskevan syrjinnän poistaminen, parantaa osa-aikatyön laatua, helpottaa osa-aikatyön kehittämistä vapaaehtoisuuden pohjalta sekä myötävaikuttaa työajan joustavaan järjestämiseen työnantajien ja työntekijöiden tarpeet huomioon ottavalla tavalla. Direktiivissä ei vahvisteta niiden työtuntien määrää, joiden perusteella työntekijään sovelletaan osa-aikatyöntekijän määritelmää. Direktiivissä työntuntien määrän vahvistaminen jätetään kansallisen lainsäädännön tehtäväksi ja katsotaan, että osa-aikatyöntekijä on työntekijä, jonka säännöllinen työaika viikkotyöaikana tai keskimääräisenä työaikana enintään vuoden pituisena ajanjaksona laskettuna on lyhyempi kuin vastaavan kokoaikaisen työntekijän säännöllinen työaika. (1) EYVL L 14, 20.1.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1188/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Menetelmät laittomalla rehulla ruokitusta karjasta peräisin olevan lihan havaitsemiseksi.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1188/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Menetelmät laittomalla rehulla ruokitusta karjasta peräisin olevan lihan havaitsemiseksi Espanjan tieteellisen tutkimuksen neuvoston (Consejo Superior de Investigaciones Científicas; CSIC) tutkijoiden kehittämän menetelmän avulla on mahdollista havaita, onko jokin nautaan kuuluva osa (liha, karvat, sarvet, sorkat) peräisin lihaluu-jauholla ruokitusta karjasta, mikä on ollut märehtijöiden osalta kiellettyä vuodesta 1994 lähtien. Tutkijoiden alustavien kokeiden jotka tehtiin 350 näytteelle, jotka otettiin karjasta ja espanjalaisista liikkeistä ostetusta lihasta tulokset ovat olleet erittäin myönteisiä tämän menetelmän käytön kannalta, mistä on jo ilmoitettu maan hallitukselle. Ollaanko komissiossa sitä mieltä, että sen pitää tukea edellä mainitun menetelmän lupaavien ensitulosten vahvistumista hyväksymällä menetelmä ja osallistumalla merkittävästi siihen liittyvän tieteellisen toiminnan rahoituskustannuksiin? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2001) Komissio tietää, että Espanjassa kehitetään uutta testausmenetelmää sen havaitsemiseksi, onko karjalle syötetty sellaista rehua. Komissio tutkii huolellisesti menetelmän tieteellistä pätevyyttä sekä ottaa harkittavakseen menetelmän käytön sallimisen, jos kokeiden tulokset ovat riittävän hyviä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2050/01 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Valkoinen kirja EU:n nuorisopolitiikasta.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0210 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2050/01 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Valkoinen kirja EU:n nuorisopolitiikasta Kuultuaan laajasti kansalaisyhteiskuntaa, nuorisojärjestöjä ja asiantuntijoita komissio on näköjään keskeyttänyt tietyksi ajaksi työn, jonka tarkoituksena on laatia valkoinen kirja EU:n nuorisopolitiikasta. Nuorisoasioista vastaavien ministerien neuvoston viime kokouksessa, joka pidettiin 28. toukokuuta Brysselissä, jäsenvaltiot kannattivat laajan ja kunnianhimoisen valkoisen kirjan laatimista. Komission jäsen Reding kuitenkin varoitti, että valkoisesta kirjasta saattaisi tulla loppuasiakirja ilman sisältöä. Hän ei silti ilmoittanut, että valkoisen kirjan laatimisesta luovutaan. Voiko komissio ilmoittaa, mitä vaikeuksia asiakirjan laatimisessa on tai miksi komissio katsoo, että loppuasiakirjasta tulisi asiakirja ilman sisältöä? Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa täyttääkseen alkuperäisen tavoitteen, jonka mukaan valkoinen kirja esitetään marraskuussa 2001? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1694/01, E-1733/01, E-1903/01, E-1904/01 ja E-2050/01 (2. elokuuta 2001) Komission mielestä nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa Euroopan tasolla on vahvistettava. Tästä syystä komissio käynnisti vuoden 1999 lopulla koulutus- ja kulttuuriasioista vastuussa olevan komission jäsenen aloitteesta aihetta käsittelevän valkoisen kirjan valmistelemisen. Komissio halusi, että ennen valkoisen kirjan laatimista järjestettäisiin hyvin laaja kuuleminen: nuorten kuuleminen kussakin jäsenvaltiossa vuonna 2000 ja sen huipentumana Euroopan laajuinen tapaaminen Pariisissa lokakuussa 2000, kansalaisyhteiskunnan ja tutkijoiden kuuleminen sekä keskustelut jäsenvaltioiden kanssa. Kuuleminen päättyi maaliskuussa 2001 Uumajassa, Ruotsissa. Komissio valmistelee edelleen nuorten ja jäsenvaltioiden tuen vahvistamana valkoista kirjaa, joka julkaistaneen ennen vuodenvaihdetta.