ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3145/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Kohderyhmien mahdollisuus vaikuttaa komission vaihto-ohjelmien toteutukseen Komissio on korostanut sosiaalisten partnereiden roolia komission koulutus-, nuoriso- ja harjoittelijavaihto-ohjelmissa vuosille 2000-2006. Ohjelmien lopullisten kohderyhmien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen on keskeinen osa ohjelmia kehitettäessä ja toteutettaessa. Miten komissio aikoo korostaa käyttäjädemokratiaa ja avoimuutta ja ottaa ohjelmien lopulliset kohderyhmät mukaan ohjelmien hallinnointiin ja toteutukseen? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamat kohderyhmät ovat täysin mukana koulutusta ja nuorisoa koskevissa komission ohjelmissa. Ohjelmista saavat tukea erittäin laajat kohderyhmät. Näiden ryhmien tarpeet ja huolet voidaan tuoda esiin yhteisön päätöksentekomenettelyssä neuvoston ja parlamentin elinten kautta ja ohjelmien hallinnon yhteydessä erityisesti hallintokomiteoiden välityksellä komiteamenettelyn säännösten mukaisesti. Lisäksi on mahdollista vaikuttaa niiden organisaatioiden kautta, jotka vastaavat ohjelmien toteuttamisesta niihin osallistuvissa maissa. Sokrates-ohjelman(1) yhteydessä komissio kuulee lisäksi säännöllisesti tiettyjä kohderyhmiä, esimerkiksi eurooppalaisten yliopistojen liittoja tai koulutusalalla aktiivisesti toimivia yhdistyksiä. Leonardo da Vinci -ohjelman(2) yhteydessä työmarkkinaosapuolet osallistuvat työntekijöiden ja työnantajien edustajina ohjelman toteuttamiseen kahdella tasolla. Yhteisön tasolla ne ovat edustettuina ohjelman komiteassa komiteamenettelyn säännösten mukaisesti. Jäsenvaltioissa kansallisia toimistoja kehotetaan ottamaan työmarkkinaosapuolet mukaan ohjelman toteuttamiseen. Kansalliset toimistot voivat kutsua osallistumaan myös muita ohjelmasta tukea saavia ryhmiä kansallisia käytänteitä noudattaen. Nuoriso-toimintaohjelmassa(3) korostetaan nuorten aktiivista osallistumista. Siitä syystä nuoret vapaaehtoiset, nuorisoryhmät ja nuorten ohjaajat suunnittelevat itse hankkeet, joille myönnetään tukea ohjelmasta. Kymmenen viime vuoden aikana saatujen kokemusten perusteella komissio aikoo lisäksi saada nämä kohderyhmät osallistumaan toimintaan nuorisofoorumin kautta ja myös paikan päälle tehtyjen vierailujen ja jatkuvan arvioinnin yhteydessä. Komissio tutkii parhaillaan myös muita keinoja lisätä nuorten osallistumista politiikkaan ja yhteiskunnalliseen toimintaan sekä päätöksentekoon paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. (1) KOM(98) 329 lopullinen. (2) EYVL C 309, 9.10.1998. (3) EYVL C 311, 10.10.1998.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4058/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (13. tammikuuta 1999) Aihe: Kaakkois-Englannin alueen saama Euroopan unionin rahoitus Voiko komissio eritellä kaiken Yhdistyneen kuningaskunnan kaakkoisosien uudelle tukialueelle heinäkuun 1998 jälkeen annetun Euroopan unionin rahoituksen, mukaan luettuna rakenne- ja sosiaalirahastot, LIFE, sekä tutkimuksen rahoitus ja muu yhteisön rahoitus, niiden kohteet, rahamäärät ja yhteistyökumppanit sekä lyhyet hankekuvaukset? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3048/98

esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) komissiolle

(2. lokakuuta 1998)

Aihe: Peltoalakartoituksen myöhästymisen seuraukset suomalaisille viljelijöille

Suomen maataloushallinto ei saanut EU:n edellyttämää peltorekisteriä valmiiksi ennen tämän kasvukauden tukivalvonnan alkua. Tästä syystä peltorekisteriin perustuvia ristiintarkistuksia ei saatu aloitettua ennen elokuuta. Suurimpana syynä siihen oli, että EU:n edellyttämän tarjouskilpailun perusteella valittu irlantilainen yritys ei saanut rekisteriä varten tarvittavia peltoalakarttoja määräaikana valmiiksi. Ongelmana olivat väärin piirretyt lohkot ja väärin mitatut pinta-alat: mm. hakkuuaukeita oli merkitty pelloiksi. Viljelijöiden tekemiä korjauksia pinta-aloihin ei ehditty tehdä eikä karttoja siksi pystytty käyttämään tämän kesän tukivalvonnoissa.

EU-komissio on vaatinut Suomea kaksinkertaistamaan pinta-alavalvottavien tilojen määrän, koska ristiintarkastusten on komission mukaan oltava hyvin ajoitettuja. Komission käsityksen mukaan tämä ilmeisesti tarkoittaa sitä, että ristiintarkastukset on tehtävä ennen paikan päällä valvottavien tilojen valintaa. Suomen viranomaisten mukaan vaatimus ei perustu säädöksiin.

Omituista kyllä komissio vaati tukien valvontojen lisäämistä vasta heinäkuussa, mikä johti siihen, että moni tila saa EU-tukensa vasta paljon normaalia myöhemmin. Se aiheuttaa kohtuuttomia taloudellisia ja henkisiä ongelmia suomalaisille viljelijöille, joita on tänä vuonna koetellut pahin kato vuosikymmeniin.

Siksi haluan kysyä, mitä komissio aikoo tehdä helpottaakseen vaikeuksissa olevien viljelijöiden asemaa ja ratkaistakseen ongelman, josta viljelijät itse eivät voi olla vastuussa?

Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus

(28. lokakuuta 1998)

Parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Heidi Hautalan tekemään kirjalliseen kysymykseen P-2826/98(1).

Peltokasvien tasausmaksut on sääntelyn mukaan maksettava sadonkorjuun jälkeen 16. päivän lokakuuta ja 31. päivän joulukuuta välisenä aikana. Komission hallussa olevien tietojen mukaan Suomen viranomaiset pystyvät noudattamaan tätä määräaikaa. Komissio ottaa huomioon velvollisuutensa taata toisaalta valvonnan tehokkuus ja toisaalta tukien maksaminen maanviljelijöille säädetyssä ajassa ja arvioi, ettei paikalla tehtävien tarkastusten pyydetty lisääminen johda suomalaisille maanviljelijöille maksettavien tukien myöhästymiseen.

(1) Katso sivu 13.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3803/98 esittäjä(t): Luigi Moretti (NI) komissiolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Radio- ja TV-tornit asutuskeskusten läheisyydessä Italian lehdistössä on viime aikoina julkaistu useita artikkeleita radio- ja TV-torneista peräisin olevien sähkömagneettisten aaltojen haittavaikutuksista ihmisten terveydelle. Esitin komissiolle 5. marraskuuta 1998 kysymyksen tällaisten asemien vahingollisuudesta asutuskeskuksissa. Pyytäisin komissiota ottamaan asian välittömästi esille ja selvittämään huolellisesti näiden rakenteiden vaarallisuutta. Komission jäsenen Padraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-3491/98(1). (1) Katso sivu 77.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3899/98 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Komission jäsenen Emma Boninon osallistuminen Bilderberg-ryhmän kokoukseen vuonna 1998 Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat komission jäsenen Emma Boninon osallistumista Bilderberg-ryhmän kokoukseen Turnberryssä Skotlannissa 14.-17. toukokuuta 1998: 1. Mistä kuluista koko matka muodostui, korvattiinko kulut kyseisenä aikana ja jos ei, kuka ne maksoi? 2. Koska Bilderberg yleensä maksaa ylellisen majoituksen, pitäisikö komission jäsenen ilmoittaa tästä? 3. Saiko komission jäsen erityistä päivärahaa matkapäiviltä? 4. Ottiko komission jäsen lomaa tätä matkaa varten?
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3267/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (30. lokakuuta 1998) Aihe: Euroopan työllisyyden seurantakeskuksen laatima tutkimus Euroopan työllisyyden seurantakeskuksen laatiman tutkimuksen mukaan työttömyys on Kreikassa 13,2 %. Tämä luku eroaa siitä, jonka Kreikan työvoiman työllisyysjärjestö on ilmoittanut (10 %), ja myös Kreikan tilastotoimiston esittämästä luvusta (10,3 %). Koska Eurostatin työttömyyttä koskevista julkaisuista Kreikan tiedot ovat puuttuneet, pyydämme komissiolta, että se ilmoittaisi meille, mikäli mahdollista, mitkä olivat edellä mainitun tutkimuksen tulokset, erityisesti mitä tulee nuoriin pitkäaikaistyöttömiin (ongelman laajuus, mahdollisuus löytää työpaikka ym.). Voiko komissio, ottaen huomioon, että tämän tutkimuksen julkaiseminen herättää huomiota Kreikan osalta, koska siinä esitetään työttömyyden olevan noin 30 % korkeampi kuin aiemmin on arveltu: vakuuttaa meille, että tieto on paikkansapitävä? Heijastavatko tutkimuksessa esitetyt luvut työttömyyden todellisia ulottuvuuksia Kreikassa? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa artikkeliin, joka ilmestyi työllisyyden seurantakeskuksen julkaiseman Trends-lehden numerossa 30 kesällä 1998. Kyseisessä numerossa käsitellään kansalaisryhmiä, joita ei luokitella työttömiksi nykyisten kansainvälisten määritelmien mukaan. Tällaisia ryhmiä ovat esimerkiksi työohjelmiin osallistuvat, tavanomaista lyhyempää työaikaa halunsa vastaisesti tekevät ("näkyvä alityöllistyminen"), tavanomaista lyhyempää työpäivää taloudellisista syistä tekevät ja ne, jotka haluaisivat työpaikan, mutta eivät ole aktiivisia työnhakijoita, koska ajattelevat, ettei työtä kuitenkaan ole ("lannistuneet työntekijät"). Kysymyksessä mainittu luku 13,2 % on Kreikan "aggregoitu työttömyysindikaattori", joka on saatu lisäämällä edellä mainitut neljä ryhmää (joiden osuudet työvoimasta ovat järjestyksessä 0,9 %, 0,8 %, 0,8 % ja 0,4 %) lukuun 10,3 %, joka on Kreikan tilastolaitoksen ilmoittama työttömyysaste vuonna 1996. (Luku on suurempi kuin komission julkaisema arvo 9,6 %. Ero johtuu määrittelytavasta, jota käsitellään myös mainitussa artikkelissa.) Jos vastaavat arvot lisättäisiin muiden jäsenvaltioiden työttömyyslukuihin, saadut kokonaisarvot olisivat tietenkin virallista työttömyysastetta korkeammat. Artikkelissa tuodaan esille monia tärkeitä työttömyyteen liittyviä seikkoja. Niitä ovat esimerkiksi työkokemusta vailla olevien nuorten pääsy työmarkkinoille ja pitkään työttöminä olleiden kasvavat työnsaantivaikeudet. Näiltä osin artikkelin sisältö vastaa pääosiltaan selvityksiä, jotka on julkaistu muissa komission puolesta tehdyissä julkaisuissa, kuten vuosittaisessa raportissa Työllisyys Euroopassa. Komissio pitää hyvänä sitä, että tehdään tässä artikkelissa kuvatun kaltaisia tutkimuksia, jotka auttavat ymmärtämään työmarkkinoiden ilmiöitä. Julkaistessaan itse työmarkkinalukuja komissio aikoo jatkossakin käyttää kansainvälisen työjärjestön ILO:n julkaisemia määritelmiä, jotka kaikki jäsenvaltiot tunnustavat.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3702/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Kummitoiminnan kumppanuusohjelma Lehdistön tietojen mukaan tammikuussa 1999 lähetetään ensimmäiset jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset auttamaan jäsenehdokasmaiden ministeriöitä hallinnollisten ja institutionaalisten valmiuksien parantamisessa. Tämä vaihto rajoittuu maatalouden, ympäristön, talouden ja oikeus- ja sisäasioiden aloihin. Komissio on yhteensovittanut yhteistyön KIE-maiden ehdottamien hankkeiden ja jäsenvaltioiden vastaavien tarjousten perusteella. - Onko komissiolla tietoja siitä, kuinka monta hanketta vuonna 1999 aloitetaan tosiasiallisesti? - Voiko komissio ilmoittaa, mille aloille näissä hankkeissa keskitytään? - Onko komissiolla edelleen tietoja siitä, kuinka moneen hankkeeseen osallistuu Itävallan viranomaisia? - Voiko komissio jo arvioida, kuinka suuri avustus tälle ohjelmalle annetaan Phare-rahoista (yksittäisten alojen mukaan jaoteltuna) ja kuinka suuret ovat ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden (esimerkiksi Itävallan) kustannukset? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Komissio esitti toukokuussa 1998 jäsenvaltioille luettelon noin sadasta kumppanuushankkeesta ja pyysi niitä ilmoittamaan kiinnostuksensa mahdolliseen yhteistyöhön. Komissio sai 360 vastausta ja tällä hetkellä 80 hankkeella on kumppanit. Valtuutus konkreettiseen yhteistyöhön on laadintavaiheessa. Samanaikaisesti toinen luettelo, joka käsittää 39 vuoden 1998 ohjelmointia koskevaa hanketta, on esitetty jäsenvaltioille. Näin ollen voidaan arvioida, että noin 100 kansallista virkamiestä määrätään vuonna 1999 Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maat) oleviin toimiin. Hankkeet koskevat maataloutta, rahoitusalaa, oikeus- ja sisäasioita, ympäristöä ja lisäksi hallintokoneiston valmistautumista rakenteellisin voimavaroin. Tätä lyhyttä luetteloa perustellaan kahdella tekijällä. Kaikissa kumppanuutta koskevissa kertomuksissa on korostettu KIE-maiden hallintokoneistojen riittämätöntä valmiutta näillä aloilla ja komission on näin ollen pakko pysyttää toiminta järkevissä rajoissa alkuvaiheessa, kunnes säännöt ja menettelytavat toimivat asianmukaisesti. Tällä hetkellä Itävalta on vastuussa kolmesta kumppanuudesta ja se osallistuu ykdeksään muuhun kumppanuuteen. Phare-ohjelman varoista myönnetyt tuet ovat neljä miljoonaa euroa Itävallan osallistumien kumppanuuksien osalta. Periaatteessa kaikki kumppanuuksista aiheutuvat kulut korvataan jäsenvaltioille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3655/98

esittäjä(t): Elisabeth Schroedter (V) ja Heidi Hautala (V) komissiolle

(7. joulukuuta 1998)

Aihe: Ympäristöaktivisteihin kohdistuneet sortotoimenpiteet Ukrainassa

Sen jälkeen kun ukrainalainen ympäristöryhmä "Rainbow Keepers" julkisti tietoja siitä, että Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin myöntämiä varoja, joihin sisältyi varoja T[scaron]ernobylin turvallisuuden takaamiseksi, on mahdollisesti käytetty väärin ja ohjattu muihin tarkoituksiin, järjestön jäsenet ovat ilmoittaneet poliisin ja Ukrainan salaisen palvelun (entinen KGB) painostaneen heitä. Ennen Kiovassa 9.-12. toukokuuta pidettyä EJKP:n kokousta ympäristöaktivisteja kuulusteltiin ja uhattiin pidätyksellä.

Onko komissio tietoinen ympäristöaktivistien ahdistelusta Ukrainassa?

Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa edistääkseen sananvapautta Ukrainassa?

Aikooko komissio toteuttaa mitään toimenpiteitä suojellakseen ahdistelulta ympäristöaktivisteja, jotka toimittavat Euroopan toimielimille tietoja EU:n tuen väärinkäytöstä?

Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus

(19. tammikuuta 1999)

Komissio ei ole tietoinen ympäristöaktivistien ahdistelusta Ukrainassa.

Kuten yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa määrätään, demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien (sellaisina kuin ne määritellään erityisesti Helsingin päätösasiakirjassa ja uutta Eurooppaa koskevassa Pariisin peruskirjassa, mielipiteen- ja sananvapaus mukaan lukien) kunnioittaminen on kumppanuuden ja sopimuksen oleellinen osa.

Komission tärkein väline sananvapauden edistämisessä Ukrainassa on Phare-ohjelman ja Tacis-ohjelman demokratia-ohjelma, joka on osa Euroopan parlamentin Euroopan demokratia -aloitetta. Ohjelmalla pyritään edistämään oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti toimivaa demokraattista yhteiskuntaa Keski- ja Itä-Euroopan maissa, uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa. Ukrainassa Tacis-ohjelmaan kuuluvasta demokratia-ohjelmasta myönnetään apua tiedotusvälineiden toiminnan seurantaan ja toimittajakoulutukseen sekä toimiin, joilla on tarkoitus lisätä riippumattomien televisiokanavien vaikutusta demokraattisen kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen. Apua myönnetään myös toimiin, joilla pyritään edistämään kansalaistaitojen opetusta kouluissa sekä lisäämään kansalaisten osallistumista taloutta ja ympäristöä koskevaan päätöksentekoon.

Komissio pyrkii suojelemaan yksilöitä ja ryhmiä, jotka toimittavat tietoja väitetystä yhteisön varojen väärinkäytöstä siten, että se varmistaa tietojen luottamuksellisuuden eikä paljasta niiden toimittajaa.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3373/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: Metsien uudistaminen Asetuksella (ETY) 2158/92(1) ja sen muuttamisesta annetulla asetuksella (EY) 308/97(2) pyritään kehittämään toimia yhteisön metsien suojelemiseksi metsäpaloilta, erityisesti ottaen huomioon metsävarojen järkevä käyttö. Voisiko komissio ilmoittaa, mitä toimenpiteitä se on toteuttanut tämän asetuksen puitteissa? Voisiko komissio lisäksi tarkentaa, kuinka paljon tähän mennessä on käytetty varoja koko Espanjan osalta, ja kuinka suuri on erityisesti Katalonian metsien suojelemista varten varattu rahamäärä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1998) Vuosina 1992-1998 hyväksyttiin 700 jäsenvaltioiden esittämää metsäpalojen torjuntahanketta metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) 2158/92 muuttamisesta 17. helmikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) 308/97(3) mukaisesti. Yhteisö tukee näitä hankkeita 84 miljoonalla eculla. Näihin hankkeisiin kuuluvat erityisesti tiedotuskampanjat, ennakolta ehkäisevät metsänhoitotoimet (esimerkiksi vesakontorjunta), suojaavat infrastruktuurit (esimerkiksi metsätiet, tulen leviämistä estävät suojat ja vesipisteet) ja valvontatoimet (esimerkiksi partiointi kesäisin tai vartiotornien rakentaminen). Tuen piiriin kuuluvat myös erikoistuneen henkilöstön kouluttaminen ja maantietieteellisten tietojärjestelmien kehittäminen. Mainittuna ajanjaksona Espanjalle maksettiin tukea 15 miljoonaa ecua. Tukea myönnettiin jäsenvaltiolle (luonnonsuojelusta vastaava keskusyksikkö) (10 miljoonaa ecua), Baskimaalle (3 miljoonaa ecua), Andalusialle (0,7 miljoonaa ecua), Asturialle (0,6 miljoonaa ecua), Navarralle (0,3 miljoonaa ecua), Baleaareille (0,3 miljoonaa ecua) ja Murcian alueelle (0,1 miljoonaa ecua). Katalonia ei esittänyt komissiolle yhtään hakemusta tänä aikana. Tämä alue ei ole tästä syystä saanut kyseisen asetuksen mukaista suoraa tukea, vaikka jäsenvaltion toteuttamat toimet ovat epäilemättä koskeneet osittain myös Kataloniaa. Komissio haluaa vielä tarkentaa parlamentin jäsenelle, että Espanja on esittänyt seitsemän rahoituspyyntöä vuodeksi 1999. Tukea on haettu yhteensä 3 miljoonaa ecua. Yksi pyynnöistä koskee Kataloniaa (Solsonan kunta - 30 000 ecua). (1) EYVL L 217, 31.7.1992, s. 3. (2) EYVL L 51, 21.2.1997, s. 11. (3) EYVL L 51, 21.2.1997.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3765/98 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Syrjintä työmarkkinoilla Pitääkö komissio tasa-arvolainsäädännön vastaisena sitä, että miehet, joilla on pitkä tukka, korvarenkaita, lävistys tai erikoisen värinen tukka, erotetaan työpaikastaan tai saavat siellä erilaista kohtelua, vaikka heille ennen palvelukseenottoa olisikin ilmoitettu, että työpaikalla on tiettyjä kriteerejä, joita työntekijöiden on noudatettava? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1999) Komission tietoon ei ole tullut arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman kaltaisia seikkoja. Näitä seikkoja koskevien tarkempien tietojen puuttuessa komissio lähtee siitä olettamuksesta, että irtisanominen on perustunut yrityksen työntekijöiden ulkoasua koskevien kriteerien noudattamatta jättämiseen, kuten kysymyksessä esitettyjen tietojen perusteella voidaan olettaa. Komissio on kuitenkin täysin valmis tarkastelemaan yksityiskohtaisemmin parlamentin jäsenen kuvaamaa tilannetta, jos tämä toimittaa komissiolle konkreettisia esimerkkejä siitä, miten miespuolisia työntekijöitä on kohdeltu syrjivästi heidän naispuolisiin työtovereihinsa verrattuna.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3433/98 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Tavaroiden vapaa liikkuvuus Kultasepänalaa ei säädellä erityisellä yhteisön direktiivillä. Täten tietyt EU:n jäsenvaltiot turvautuvat tähän lainsäädännön puutteeseen ja vaikeuttavat alan tuotteiden myyntiä EU:n jäsenvaltioiden kesken perustamalla tämän omaan lainsäädäntöönsä. Mihin pisteeseen saakka yhteisöjen perustamissopimuksien periaatteita, kuten tavaroiden vapaata liikkuvuutta, voidaan rikkoa perustelemalla sitä sillä, että erityinen yhteisön direktiivi puuttuu? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3431/98, E-3432/98 ja E-3433/98 (29. tammikuuta 1999) Kuten komissio totesi C. Ferrerin kirjalliseen kysymykseen E-3158/98 antamassaan vastauksessa(1), useita toimia on jo aloitettu sen varmistamiseksi, että tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta noudatetaan kultasepänalalla. Komissio on tehnyt ehdotuksen(2), jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa pitoisuudet, pitoisuusleimat ja vastuuleimat sekä sertifikaatiojärjestelmät (laadunvarmistus, EY-ilmoitus vaatimustenmukaisuudesta ja ulkopuolisen laitoksen suorittama tarkastus). Tämä ehdotus on nyt neuvoston käsiteltävänä. Odottaessaan yhteisön tasolla tapahtuvaa yhdenmukaistamista komissio on ryhtynyt jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevaan menettelyyn useimpia jäsenvaltioita vastaan. Nämä menettelyt ovat johtaneet useimmissa tapauksissa kyseisten kansallisten lainsäädäntöjen muuttamiseen. Kuten komissio korosti edellä mainitussa vastauksessaan, joitakin konkreettisia ongelmia on edelleen jäljellä, mikä näkyy espanjalaisten alan toimijoiden jättämistä valituksista. Vastavuoroinen tunnustaminen korukaupan alalla ei toteudu käytännössä, koska ne jäsenvaltiot, joissa on käytössä ulkopuolisen laitoksen suorittamaan varmistukseen perustuva järjestelmä, eivät tunnusta leimoja, jotka valmistaja on lyönyt tai jotka on lyöty laadunvarmistusjärjestelmän puitteissa. Espanjassa valmistettujen korujen osalta voidaan todeta, että tarkastusleiman voi lyödä virallinen tai valtuutettu laitos. Viimeksi mainitussa tapauksessa on kyseessä tuottajan ehdottama laitos, jolla on Espanjan viranomaisten antama valtuutus. Tämä järjestelmä muistuttaa siten laadunvarmistusjärjestelmää. Komissio on päättänyt tutkia sopivia ratkaisuja yhdessä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita nämä käytännön ongelmat koskevat. Tällainen ratkaisu voisi olla esimerkiksi laadunvarmistusjärjestelmän puitteissa lyötyjen leimojen tunnustaminen samanarvoisiksi kuin ulkopuolisen laitoksen lyömät leimat, edellyttäen että laadunvarmistusjärjestelmä on riittävän ammattimainen ja itsenäinen. Jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevia menettelyjä on parhaillaan käynnissä. (1) Katso sivu 33. (2) EYVL C 209, 29.7.1994.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3851/98 esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: "Jäätelösota"-nimisen propaganda-aineiston käytön sopivuus 15 eri jäsenvaltiossa Kaikilla EU:n virallisilla kielillä on julkaistu nuoremmille koululaisille suunnattu sarjakuvakirja nimeltään "Jäätelösota". Isossa-Britanniassa asiasta on käyty alahuoneessa keskustelu, josta saatujen tietojen mukaan aineisto on makuloitu. Tanskassa komission tiedotustoimisto on päättänyt jättää kirjan jakelematta, koska sen ei katsota soveltuvan Tanskassa käytävän keskustelun pohjaksi. "Jäätelösotaan" sisältyy mm. propagandaa EMUn puolesta. Toistaiseksi kolme jäsenvaltiota on päättänyt jättäytyä EMUn ulkopuolelle. Onko silloin sopivaa, että komissio tuottaa EMUa mainostavaa aineistoa ja jakelee sitä jäsenvaltiossa, joka on päättänyt olla osallistumatta EMUun? Eikö olisi aiheellista, että EMU-propagandaa sisältävän "Jäätelösodan" ruotsalaisen painoksen jakelu lakkautettaisiin? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) Komission julkaisemassa "Sota vadelmajäätelöstä"(1) -sarjakuvassa (ruotsiksi "Glasskriget") pyritään selittämään joitakin sisämarkkinoihin liittyvän yhteisön politiikan peruskäsitteitä. Siinä yhteydessä mainitaan myös euron käyttöönottaminen. Komission mielestä julkaisua ei voida pitää "propaganda-aineistona". Komissio saa jäsenvaltioissa sijaitsevilta edustustoiltaan suosituksia keskitetysti tuotettujen julkaisujen sopivuudesta yleiseen levitykseen. On totta, että tällaisten ohjeiden perusteella komissio päätti luopua "Sota vadelmajäätelöstä" -julkaisun jakelusta tietyissä jäsenvaltioissa. Sarjakuvan voidaan sen sijaan todeta saavuttavan suurta suosiota muissa jäsenvaltioissa. (1) ISBN 92-828-2341-5.