KIRJALLINEN KYSYMYS P-2148/01

esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle

(10. heinäkuuta 2001)

Aihe: Kolmannen sukupolven matkaviestintää koskevan toimintasuunnitelman toteuttaminen

Euroopan komission UMTS-tiedonantoon(1) Kolmannen sukupolven matkaviestinnän käyttöönotto Euroopan unionissa: Nykytilanne ja tulevat toimet ja viimeaikaiseen kehitykseen liittyen esitetään seuraavat kysymykset:

- Lehdistössä on viime kuukausien aikana kirjoitettu paljon Saksan kansallisen sääntelyviranomaisen antamasta luvasta, joka koskee infrastruktuurin jakamista UMTS-verkkoja varten. Voiko komissio antaa selvityksen, joka koskee tällaista infrastruktuurin jakoa muiden EU:n kansallisten sääntelyviranomaisten toimesta?

- Onko komissio viime aikoina keskustellut Euroopan investointipankin kanssa kilpailukehyksestä, joka koskee lainanantoa televiestintäoperaattoreille? Jos näin on, miltä tämä kilpailukehys näyttää ja minkä luonteisia ja laajuisia nämä lainat ovat?

- Onko komission jäsen Liikanen valmis antamaan teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle syys- tai lokakuussa 2001 lisätietoja kolmatta sukupolvea koskevasta suunnitelmasta, kuten myös Tukholman huippukokouksen päätelmissä mainitaan?

(1) KOM(2001) 141.

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(5. syyskuuta 2001)

Kolmannen sukupolven matkaviestintää koskeva tiedonanto(1) annettiin maaliskuussa 2001, minkä jälkeen komissio on ottanut kysymyksen verkkoinfrastruktuurin jakamisesta esiin useaan otteeseen tavatessaan jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia ja sääntelyviranomaisia. Jäsenvaltiot ovat periaatteessa samaa mieltä komission kanssa siitä, että verkon jakaminen voi tarjota taloudellisia etuja ja helpottaa verkkojen ympäristöystävällistä käyttöönottoa.

Pohtiessaan verkkoinfrastruktuurin jakamista jäsenvaltiot tarkastelevat lähinnä kahta näkökohtaa eli erilaisten verkon jakojärjestelyjen yhteensopivuutta sovellettavien toimilupaehtojen kanssa ja niiden vaikutuksia kilpailuun.

Toimilupaehtojen kannalta asia kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Yhteydenpidossaan jäsenvaltioiden kanssa komissio on painottanut, että on tärkeää välttää hajautettua lähestymistapaa verkkojen jakosäännöissä.

Komission ja jäsenvaltioiden yhteydenpidossa on tullut esiin, että useissa jäsenvaltioissa - etenkin Tanskassa, Saksassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa - sääntelyviranomaiset ovat tarkastelleet verkkoinfrastruktuurin jakamista ja antaneet ohjeita siitä, missä määrin se on yhteensopiva toimilupaehtojen kanssa. Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että tekniikan kehittyminen saattaa mahdollistaa joidenkin verkon osien jakamisen samalla, kun operaattoreilla säilyy verkkotoiminnan riippumaton valvonta. Joissakin jäsenvaltioissa, kuten Ruotsissa, toimilupaehdoissa esitetään selkeästi mahdollisuus verkon jakamiseen, ja näitä ehtoja on sovellettu.

Kilpailuun liittyvästä näkökohdasta voidaan todeta, ettei asiassa ole vielä tehty virallisia päätöksiä, sillä kilpailuviranomaiset tarkastelevat verkon jakamisen vaikutuksia lähinnä tapauskohtaisesti. Tässä yhteydessä on tärkeää huomioida, että komission tietojen mukaan yhtään konkreettista jakosopimusehdotusta ei ole vielä esitetty kansallisille viranomaisille yhtä Ruotsin tapausta lukuun ottamatta. Yhtään tällaista sopimusta ei ole myöskään virallisesti ilmoitettu kilpailunäkökohtia käsittelevälle komission yksiköille.

Euroopan investointipankki (EIP) pyytää komissiolta lausuntoa televiestintäoperaattoreiden lainahakemuksista samoin kuin muista sille tehdyistä lainahankkeista, ennen kuin se tekee päätöksensä asiasta. Tässä yhteydessä komissio neuvottelee parhaillaan EIP:n kanssa kehyksestä televiestintäalan hankkeiden lainoille. Alan lainojen luonteesta ja suuruudesta voidaan todeta, että EIP myönsi lainaa 2 126 miljoonaa euroa vuonna 1999 ja 2 211 miljoonaa euroa vuonna 2000 sekä yhteisön kiinteiden verkkojen että matkaviestintäverkkojen operaattoreille. Vuonna 2001 komissiolta on pyydetty tähän mennessä lausuntoa alan lainoista noin 2 000 miljoonan euron edestä, jälleen sekä kiinteiden verkkojen että matkaviestintäverkkojen hankkeille yhteisössä.

Yritystoiminnasta ja tietoyhteiskunnasta vastaava komission jäsen on muiden komission jäsenten tavoin valmis vaihtamaan näkemyksiä parlamentin valiokunnan kanssa, jos valiokunta sitä pyytää. Komissio olisi kiinnostunut keskustelemaan edellä mainitun tiedonannon jatkotoimista parlamentin toimivaltaisen valiokunnan kanssa. Syyskuu 2001 tai lokakuu 2001 voisi olla hyvä ajankohta siihen.

(1) Tiedonanto kolmannen sukupolven matkaviestinnän käyttöönottosta Euroopan unionissa: Nykytilanne ja tulevat toimet, KOM(2001) 141 lopullinen.