ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1471/98 esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: EU:n tuki kansalaisjärjestöille, jotka auttavat Hondurasin katulapsia Monet EU:n kansalaiset ovat huolissaan kodittomien katulasten tilanteesta Hondurasissa ja muissa maissa. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tukeakseen sekä taloudellisesti että poliittisesti Hondurasissa ja muissa maissa toimivia kansalaisjärjestöjä, jotka pyrkivät kohentamaan näiden katulasten asemaa? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen katulasten ongelmista Hondurasissa, kuten myös muissa maissa, joissa kyseinen ongelma on erityisen vakava. Hondurasin tapauksessa komissio on vuodesta 1993 tukenut katulasten parissa työskentelevien kansalaisjärjestöjen toteuttamia hankkeita. Nämä hankkeet keskittyvät erityisesti seuraaville alueille: - lasten oikeuksia koskeva julkistamis- ja tiedotushanke, jonka päämääränä on auttaa lapsia tuntemaan paremmin oikeutensa ja puolustautumiskeinonsa; - ennaltaehkäisevät toimet: nämä hankkeet toteutetaan, jotta katulasten olisi helpompi sopeutua uudelleen perheisiinsä. Hankkeissa työskennellään sekä lasten että heidän perheensä ja lähiympäristönsä kanssa; - tuki kansalaisjärjestöille, jotka pitävät yllä katulasten vastaanottokoteja. Näiden hankkeiden tavoite on enemmänkin lasten kokonaisvaltainen huomiointi, ja niihin kuuluu samanaikaisesti nuorten koulutustoimintaa, jolla pyritään helpottamaan nuorten sopeutumista uudelleen hondurasilaiseen yhteiskuntaan. On myös korostettava, että komissio tukee hallituksen tahoja ratkaisujen löytämiseksi katulasten erityisongelmiin. Komissio rahoittaa myös muissa Keski- ja Etelä-Amerikan maissa tämän alan laajoja hankkeita, ja lähes kaikissa Latinalaisen Amerikan maissa yhteistyötä tehdään paikallisten kansalaisjärjestöjen kanssa.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2212/98 esittäjä(t): Kenneth Coates (GUE/NGL) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Terveys ja turvallisuus: jatkuvasti tiedusteluja tekevien tarkkailu Onko komissio tietoinen siitä, että Iso-Britannian terveys- ja turvallisuusasioista vastaava viranomainen alistaa jatkuvasti tiedusteluja tekevät tahot "ERITYISEEN TARKKAILUUN"? Miten Euroopan yhteisön direktiiveissä on määritelty oikeus saada terveyttä ja turvallisuutta koskevia tietoja? Miten komission mielestä olisi vastattava tällaiseen tapaan kohdella tärkeiden asioiden parissa työskenteleviä asiantuntijoita? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Tämä asia kuuluu kyseisen jäsenvaltion toimivaltaan. Turvallisuutta ja terveyttä koskevissa direktiiveissä säädetään kuitenkin yhdeksi työnantajan velvoitteeksi tiedottaminen työntekijöille. Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tehtävänä on joka tapauksessa toimittaa asiasta kiinnostuneille tahoille työturvallisuuden ja työterveyden alalla hyödyllisiä teknisiä, tieteellisiä ja taloudellisia tietoja.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1624/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (27. toukokuuta 1998) Aihe: Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva viides puiteohjelma (rahoitusohje) Viite: Asiakirja KOM(97) 0439 lopull. - 97/0119 COD - 97/0120 CNS(1). Voiko komissio varmistaa keskeisiin toimiin liittyen, että 1. kaikissa keskeisissä toimissa säilytetään tarkoituksenmukainen prosenttiosuus esittely- ja innovaatiotoimia sekä pk-yrityksiä varten tutkimus- ja innovaatiotoimien välisen vuorovaikutuksen tukemiseksi markkinoilla, 2. yhtenäistetään ja näin ollen järkeistetään ehdotettujen keskeisten toimien sisältö korvaamalla ne mahdollisuuksien mukaan komission viitoittamilla telemaattisilla ohjelmilla, 3. määritetään kymmenkunta keskeistä tointa, jotka liittyvät tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmaan, ja yksi toimi, joka liittyy Euratom-puiteohjelmaan, ja määrätä niille riittävästi varoja, valvoa niiden kykyä saada rahoitusta sekä niiden tieteellistä tasoa ja strategista näkyvyyttä, 4. asettaa rahoituksen saamisen ehdoksi keskeisiin toimiin tulokset, joihin on päästy ja jotka on vahvistettu, jotta vältetään toimien pysähtyminen viideksi vuodeksi ja tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn vähäistä teknistä ja innovatiivista tasoa merkitsevien toimien "pakollinen" rahoitus, 5. varmistetaan nykyaikaiset, yksinkertaiset ja avoimet hallintajärjestelmät, joilla taataan hallinnollisten kulujen pysyminen kurissa ja määräaikojen noudattaminen jakamalla vastuu täsmällisesti niin, että byrokratia ja päätöksenteko rajataan ja päätöksenteko ryhmänä varataan vain korkeimmille asianosaisten komissaarien tasoille? (1) EYVL C 291, 25.9.1997, s. 15-16.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1391/98 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) neuvostolle (6. toukokuuta 1998) Aihe: Vammaisasioita käsittelevä korkean tason työryhmä Vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista annetun neuvoston päätöslauselman mukaisesti asetettiin vammaisasioita käsittelevä korkean tason työryhmä. Minkälaista edistystä on saavutettu työryhmän ensimmäisissä kokouksissa? Kun otetaan huomioon työllisyyden ensisijainen asema Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudella, voiko neuvosto antaa alustavan arvion siitä, missä määrin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet vammaiset Luxemburgin huippukokouksen jälkeen laatimiinsa työllisyyttä koskeviin suunnitelmiin? Koska työelämän ulkopuolella esiintyy vammaisten syrjintää, olisiko neuvosto tyytyväinen saadessaan komission ehdotuksen uudeksi vammaisia koskevaksi ohjelmaksi, joka perustuisi ratifiointia odottavaan Amsterdamin sopimukseen sisältyvään syrjinnän kieltävään lausekkeeseen? Vastaus (6. lokakuuta 1998) Vammaisasioita käsittelevä korkean tason työryhmä on komission asiantuntijaryhmä, joten komissio voi parhaiten antaa tietoja kyseisen työryhmän työskentelyn edistymisestä. 15. ja 16. kesäkuuta 1998 kokoontuneessa Cardiffin Eurooppa-neuvostossa, jossa tarkasteltiin komission ja neuvoston ensimmäisiä arvioita työllisyyttä koskevista toimintasuunnitelmista, valtion- ja hallitusten päämiehet toivat esiin, että työllisyyttä koskevaa tulevaa työskentelyä ohjaaviin suuntaviivoihin on kuuluttava vammaisiin työmarkkinoilla kohdistuvan syrjinnän torjuminen. Lisäksi neuvosto käsittelee kaikki komission mahdollisesti tekemät ehdotukset, joilla pyritään kaikenlaisen vammaisiin kohdistuvan syrjinnän torjumiseen. Neuvoston annettua 20. joulukuuta 1996 päätöslauselman vammaisten sosiaalisesta ja ammatillisesta integroitumisesta(1) neuvoston pääsihteeristö on myös pyrkinyt politiikkojensa ja sisäisten menettelyjensä puitteissa vaikuttamaan osaltaan kyseisessä päätöslauselmassa esitettyjen periaatteiden toteutumiseen. Tässä tarkoituksessa pääsihteeristö soveltaa vammaisten palvelukseen ottamista koskevia toimielinten välisiä käytännesääntöjä. (1) EYVL C 12, 13.1.1997.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1921/98 esittäjä(t): Lutz Goepel (PPE) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Eläinten lääkkeiden käyttö urheiluhevosten tapauksessa Hevosta on Euroopan yhteisössä pidetty tähän asti elintarvikkeita tuottavana eläimenä. Siksi hevoseläinten lääkehoitoon sovelletaan asetusta (ETY) 2377/90(1) ja sitä muuttavia asetuksia, joista viimeisin on asetus (EY) 613/98(2) eläinperäisten elintarvikkeiden eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta. Koska hevosten pito tapahtuu yli 90-prosenttisesti urheilu- ja harrastetarkoituksessa, lääkehoidon tasolle asetettavat vaatimukset ovat vastaavasti korkeat. Käytössä on lääkeaineita, jotka vuoteen 2000 mennessä annettavien enimmäisjäämätasojen (MRL) vuoksi sulkevat pois käytön elintarvikkeena. Voiko komissio tähän liittyen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Voiko yksittäinen hevosten pitäjä ilmoittaa hevosensa pysyvästi tai lääkehoidon ajaksi sellaiseksi eläimeksi, jota ei käytetä elintarvikkeena? 2. Voidaanko eläin vapauttaa elintarvikkeeksi, kun on kulunut tietty aika viimeisen lääkeaineen käytön ja teurastuksen välillä? 3. Pitkääkö komissio mahdollisena eläinten lääkeaineiden lupaehtojen yhdenmukaistamista ja yksinkertaistamista EU:n laajuisesti? 4. Miten eläinten lääkkeitä valmistavaa teollisuutta voidaan lupatilanteen parantamisen kautta kannustaa säilyttämään mahdollisimman monia vanhoja valmisteita, jotta estetään hoitoaukkojen syntyminen? (1) EYVL L 224, 18.8.1990, s. 1. (2) EYVL L 82, 19.3.1998, s. 14.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2081/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: URBAN-ohjelma Kreikassa URBAN-ohjelman perustarkoitus on edistää kestävien ratkaisujen etsimistä alueilla, joilla on suuria yhteiskunnallisia ongelmia. Yksi alueista, jotka hyväksytään Kreikkaa koskevaan ohjelmaan (alaohjelma 1), on Drapetsona-Keratsinin alue. Ohjelmaan ei ole kuitenkaan otettu mukaan Peramaa, joka maantieteellisestikin muodostaa jatkon Drapetsona-Keratsinin alueelle ja joka kärsii samoista ja suuremmistakin yhteiskunnallisista ongelmista (suuri työttömyys, suuri määrä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka täyttävät ohjelmaan hyväksyttävyyden ehdot jne.). Tietääkö komissio, mitkä ovat syyt siihen, että Peramaa ei ole otettu mukaan kyseiseen ohjelmaan? Voidaanko se ottaa siihen mukaan ja millä menettelyllä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 1998) Komission on tietoinen siitä, että Kreikassa on taantuneita kaupunkialueita, joihin ei sovelleta yhteisön URBAN-ohjelmaa. Koska kyseisen aloitteen talousarvio on rajallinen, kyseeseen tulevia alueita on jouduttu karsimaan. Kreikan viranomaiset valitsivat muita vaikeuksissa olevia kaupunkialueita kuin Peraman alueen. Sen lisääminen jälkikäteen on mahdollista ainoastaan, jos Kreikan viranomaiset sitä vaativat ja jos se mahtuu URBAN-ohjelman talousarvioon (mikä ei tällä hetkellä pidä paikkaansa) ja jos olisi olemassa konkreettinen toimenpideohjelma, jolla täytäntöönpano voitaisiin tehdä ennen vuoden 1999 loppua.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1899/98 esittäjä(t): Clive Needle (PSE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Verottomien tuotteiden ostaminen vuoden 1999 jälkeen Onko totta, että jotkut EU:n kansalaiset voivat edelleen ostaa verottomia tuotteita EU:ssa sen jälkeen, kun matkustajien nykyinen verovapaus poistetaan vuonna 1999? Jos tämä on totta, keitä se koskee ja miksi? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 1998) Neuvosto teki vuonna 1991 päätöksen lopettaa verovapaa myynti yhteisön sisällä ja Ecofin-neuvosto vahvisti päätöksen tarkoituksenmukaisuuden 19. toukokuuta 1998. Tämän päätöksen mukaisesti matkustajat voivat ostaa verottomia tavaroita vain 30. kesäkuuta 1999 saakka. Verovapaus, joka perustui käsitteeseen viennin verovapaudesta ja verotuksesta matkustajan tuodessa tavaran maahan, ei ole enää voimassa mainitun päivämäärän jälkeen. Verovapaan myynnin lopettamista koskeva päätös ei vaikuta edustustojen ja konsulaattien henkilöstölle, kansainvälisille järjestöille ja NATO-joukoille myönnettäviin verovapautuksiin, jotka perustuvat kansainvälisiin sopimuksiin, diplomaattien osalta Wienin perussopimukseen. Sopimus koskee vain diplomaattiasemassa olevia henkilöitä, kuten suurlähettiläitä ja edustustojen henkilöstöä. Sopimus ei koske Euroopan yhteisöjen virkamiehiä.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1533/98 esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: Natura 2000 -verkkoon kuuluvan kosteikon tuhoaminen Pieriassa Pierian alueen kolmen kunnan esittämien syytösten mukaan Pieria-vuorilla sijaitseva biotooppi, jota toimivaltaiset kreikkalaiset viranomaiset ovat ehdottaneet sisällytettäväksi Natura 2000 -verkkoon koodinumerolla GR 1250002 direktiivin 92/43/ETY(1) mukaisesti, on vaarassa tuhoutua marmorilouhimon perustamisen vuoksi. Komissiolta kysytään: Mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa estääkseen edellä mainitun biotoopin tuhoamisen, biotoopin, joka käsittää 7 kreikkalaista endeemistä lajia ja 13 suojeltua habitaattityyppiä sekä edellä mainitussa direktiivissä suojeltuja kasvi- ja eläinlajeja (kaloja, matelijoita ja lintuja)? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1410/98 ja E-1533/98 (18. kesäkuuta 1998) Kyseinen alue, joka tunnetaan nimellä "Pieria Ori" ja koodinumerolla GR 1250002, sisältyy luetteloon alueista, joita Kreikan viranomaiset ovat esittäneet lisättäväksi ekologiseen Natura 2000 -verkkoon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen 92/43/ETY mukaisesti. Kun komissio on valinnut tämän alueen yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi, Kreikan viranomaisten velvollisuutena on nimetä se erityiseksi suojelualueeksi ja soveltaa siihen direktiivin 92/43/ETY 6 artiklassa säädettyjä hallinto- ja suojatoimenpiteitä. Edellä mainitussa 6 artiklassa säädetään erityisesti, että kaikista suunnitelmista tai hankkeista, joilla saattaa olla merkittäviä vaikutuksia yhteisön tärkeänä pitämään alueeseen, on tehtävä asianmukainen arvio niiden vaikutuksesta alueen suojelua koskeviin tavoitteisiin. Tätä aluetta ei kuitenkaan ole vielä valittu yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi, joten 6 artiklan säännöksiä ei sovelleta siihen. Tällä alueella sijaitsee kuitenkin ensisijaisesti suojeltavia luontotyyppejä, ja tämän vuoksi se hyväksytään automaattisesti direktiivin liitteen III valintaperusteiden mukaisesti. Komissio kääntyy pian Kreikan viranomaisten puoleen kysyäkseen, kuinka ne aikovat välttää tämän alueen rappeutumisen ottaen huomioon sen tuleva asema yhteisön tärkeänä pitämänä alueena. Parlamentin jäsenen kysymyksessään esittämä ongelma Leader II -ohjelman yhteydessä esitettyjen investointien ja louhoksen perustamisen yhteensovittamisesta olisi tavallisesti käsiteltävä edellä eriteltyjen toimenpiteiden mukaisesti. Toisin sanoen kun tämä alue lisätään direktiivin 92/43/ETY mukaisesti ehdotettujen alueiden luetteloon, louhoksen perustamisen vaikutukset on arvioitava ottamalla huomioon kaikki sen vaikutukset alueeseen liittyviin muihin tekijöihin, mukaan lukien muista yhteisön lähteistä rahoitettuihin kehitystoimiin.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2207/98 esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Attikan metsien muodostamien "vihreiden keuhkojen" tuhoaminen Komission tiedetään olevan kiinnostunut ja huolestunut ympäristötuhoista, joita tapahtuu Euroopassa ja vieläpä jo nyt raskaan saastekuorman omaavilla alueilla kuten Attikan tasangolla. Näinä päivinä ollaan toteuttamassa laajamittaista tuhoa Ateenan ympäristön sankimmassa metsässä, Imittos-vuoren metsässä, joka on yksi tälle erityisen suurten ympäristöongelmien parissa kamppailevalle eurooppalaiselle pääkaupungille jääneistä harvoista "vihreistä keuhkoista". Suunnitteilla on tuhota 30 hehtaaria metsää alueellisen päätien rakentamiseksi siten, että tie linjataan maanpäälliseksi. Asia voitaisiin ratkaista rakentamalla tunneli, jota varten teknillisessä korkeakoulussa on jo laadittu luotettava tutkimus, mutta tähän ratkaisuun ei tartuta sen suurten kustannusten vuoksi. Paikalliset kunnat ovat ryhtyneet toimimaan katastrofin estämiseksi. Komissiolta kysytään: Aikooko se, ja millä tavoin, puuttua asiaan ajoissa metsän pelastamiseksi, kun otetaan huomioon, että Euroopan unioni osallistuu näiden hankkeiden toteuttamiseen yhteisön tukikehyksen kautta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Kreikan viranomaiset ovat selvittäneet komissiolle, että Imittoksen kehätien, joka yhdistää Spatan uuden lentokentän ja Ateenan etelänpuoleisen taajama-alueen, lopulliseen selvitykseen sisältyy 4,5 km tai tien kokonaispituudesta (12 km) 37,5 % pitkän maanalaisen osuuden rakentaminen. Kreikan viranomaiset vakuuttavat tutkineensa kaikkia vaihtoehtoja tunnelille ja päätyneensä parhaaseen ratkaisuun liikenteen ja ympäristön kannalta. Kyseisiltä viranomaisilta saatujen tietojen perusteella projektia varten on valmisteltu ympäristövaikutuksia koskeva selonteko, ja ympäristöehdot on hyväksytty ministeriön päätöksellä kansallisten ja yhteisön säännösten mukaisesti. Tämän päätöksen sisältö on liitetty Kreikan parlamentin hyväksymään lakiin Spatan kansainvälisestä lentokentästä(1). (1) Kreikan laki N:o 2338 - Kreikan VL N:o 2002, 14.9.1995.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1706/98 esittäjä(t): Stéphane Buffetaut (I-EDN) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Ammattijärjestöt ja kilpailun rajoittaminen Oikeustapauksessa C-249/91, joka koski Comité Interprofessionel des Vins Doux Naturels -ammattijärjestön (CIVDN) tekemiä päätöksiä, komissio nosti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa Ranskan tasavaltaa vastaan syytteen EY:n perustamissopimuksen perussääntöjen noudattamattajättämisestä. Yleinen syyttäjä Otto Lenz moitti Ranskan viranomaisia erityisesti seuraavista kolmesta käytänteestä (ks. johtopäätökset s. 48): - makeiden luonnonviinien (vins doux naturels) hinnoittelu Ranskan markkinoilla, - myyntikiintiöiden määrittäminen, joiden ylittyessä tuottajat eivät voi myydä viinejä, jotka on tuotettu sallitun hehtaarisadon rajoissa, vaan tuottajan on osoitettava ne varmuus- ja vanhenemisvarastoon, - viinien poistaminen tuottajien viinikellareista edellyttää CIVDN:n myöntämää todistusta, jossa todetaan muun muassa sopimuksen rekisteröiminen. Ranskan viranomaiset ovat päättäneet luopua näistä käytänteistä, ja komissio on niin muodoin keskeyttänyt oikeudenkäynnin tuomioistuimessa. Itse asiassa ainakin kaksi kolmesta käytänteestä, joista syyte nostettiin on säilytetty tai elvytetty eri muodoissa, ja komissio on äskettäin saanut virallisen valituksen asiasta, jota todisteet tukevat. Tähän mennessä se ei ole ryhtynyt minkäänlaisiin toimiin tässä asiassa. Onko komissio sitä mieltä, että nämä käytänteet, jotka vuonna 1991 olivat EY:n perustamissopimuksen vastaisia eivät sitä enää ole? Voisiko komissio tarkentaa EY:n perustamissopimuksesta tai Euroopan yhteisöjen oikeuskäytännöstä johtuvia vaiheita, joihin komission arvion tarkistus perustuu? Mikäli näin ei ole, milloin komissio aikoo ottaa asian esille Ranskan viranomaisten kanssa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 1998) Uuden, numerolla 98/4361 kirjatun kantelun vuoksi komissio tutki uudelleen parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemia asiakirjoja. Tutkimuksesta kävi ilmi, että on tarpeen saada tiettyjä lisätietoja. Kantelun tehneitä kuultiin asiasta, mutta ne eivät vielä ole toimittaneet komissiolle tarvittavia lisätietoja. Heti kun komissio saa nämä lisätiedot, se tekee asiasta johtopäätökset ja ilmoittaa niistä parlamentin jäsenelle.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2537/98 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Toimet Crédit Mutueliä vastaan sen vastaanottaman valtion tuen johdosta Millaisena komissio näkee yksityissäästämiseen kannustavien tuotteiden tulevaisuuden, joita käytetään sosiaalisten, teollisten ja paikallisten kehityshankkeiden rahoittamiseen? Jos komissiolla ei ole kantaa asiaan, erityisesti vaadittavan yhdenmukaistamisen suhteen, tulevatko nämä tuotteet - esimerkiksi Ranskassa käytössä olevat säästötilit livret A, Codevi ja livret bleu - yksinkertaisesti katoamaan taloudellisten ja kilpailukykyyn liittyvien vaatimusten tiukentuessa? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Yksityissäästämistä kannustaviin tuotteisiin, joita käytetään sosiaalisten, teollisten ja paikallisten kehityshankkeiden rahoittamiseen, ei yhteisön edun kannalta liity ongelmia ja niitä voidaan tietenkin käyttää edelleen. Joissakin tapauksissa säästöjen vastaanoton yhteydessä voi kuitenkin syntyä ongelmia, jos se organisoidaan niin, että siitä voi sivuvaikutuksena koitua välillistä hyötyä tehtävästä vastuussa olevalle laitokselle. Tutkiakseen tätä seikkaa komissio on aloittanut EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn tapauksessa, joka koskee Crédit Mutuelin Livret bleu -säästötiliä.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2499/98 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Espanjan välitystoiminta Israelin ja Palestiinan rauhanprosessin esteiden poistamiseksi Israelin pääministerin Espanjalle osoittama pyyntö toimia välittäjänä ja käyttää vaikutusvaltaa esteiden voittamiseksi ja rauhan, turvallisuuden ja vastavuoroisuuden aikaansaamiseksi tällä alueella edellyttäisi unionin yhteisvastuullisen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan hyödyntämistä, jotta voitaisiin tukea kyseistä pyyntöä ja edistää Espanjan mahdollisia toimia Israelin pääministerin tavoittelemien päämäärien puolesta. Palestiinan ja Israelin rauhanprosessi on vaikeassa tilanteessa, ja näyttää olennaisen tärkeältä, että kaikki mahdolliset keinot saavat laajan tuen, jotta Madridissa ja Oslossa allekirjoitetut sopimukset voidaan panna täytäntöön ja jotta voitaisiin lakkauttaa ne yksipuoliset toimet, joilla EU:n mukaan on vaikutusta rauhanprosessiin. Voiko komissio kertoa, voisiko se ulkopoliittisen toimivaltansa perusteella tehdä aloitteen tukeakseen Espanjaa sen vastatessa Israelin pääministerin pyyntöön? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Komissio on valmis tukemaan kaikkia toteutettavissa olevia kansainvälisiä aloitteita, joilla pyritään avaamaan rauhanprosessin kauan kestänyt umpikuja. Tällä hetkellä unioni on kuitenkin yksimielisesti päättänyt tukea käynnissä olevia Yhdysvaltojen välitystoimia Israelin ja Palestiinan välisten neuvottelujen uudelleen käynnistämiseksi siinä uskossa, että Yhdysvaltojen ehdotus on paras keino päästä nykyisestä umpikujasta. Tosiasia on, että huolimatta alussa esittämistään varauksista palestiinalaishallinto jonkin aikaa sitten hyväksyi amerikkalaisten ehdotuksen. Komissio on sitä mieltä, että kaikki mahdollinen olisi tehtävä Israelin saamiseksi tekemään samoin ja hyväksymään omien etujensa mukaisen ja alueelle rauhan tuovan kompromissiehdotuksen. On sanomattakin selvää, että amerikkalaiset voivat toimia välittäjänä vain rajoitetun ajan ja että unionin olisi pakko arvioida tilanne uudelleen siinä tapauksessa, että sillä ei onnistuttaisi saamaan aikaan kauan odotettua ratkaisua.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1687/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Laajentumisneuvottelujen sisältö Unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden ja unionin väliset neuvottelut alkoivat 27.4. lainsäädännön, politiikan ja talouden eri osa-alueiden ns. screening-prosessin muodossa. Kysyn komissiolta, mikä on komission PO:n 1 A osaston ja screening-prosessia varten muodostettujen task force -yksiköiden välinen suhde, vuoropuhelu ja työnjako.