ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3663/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle. Vangittujen nälkälakkolaisten teloittaminen Turkissa.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3663/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle (15. tammikuuta 2002) Aihe: Vangittujen nälkälakkolaisten teloittaminen Turkissa Turvallisuusjoukkojen Istanbulin esikaupungissa toimeenpaneman ratsian yhteydessä surmattiin kuusi nälkälakkolaista, joiden ruumiista löytyi Turkin lehdistön paljastaman oikeuslääketieteellisen raportin mukaan lyöntien jälkiä ja luoteja. Vuoden sisällä nälkälakkolaisia on kuollut 80 ja heistä 36 on saanut surmansa turvallisuusviranomaisten operaatioiden yhteydessä. Kansainvälisten tietotoimistojen välittämien tietojen mukaan Turkin hallitus valmistelee lakiehdotusta, jolla säädetään, että nälkälakkoon yllyttämisestä ja nälkälakkolaisten rohkaisemisesta tai tukemisesta tuomitaan vankeusrangaistukseen. Tätä taustaa vasten kysyn neuvostolta: Mitä se on tehnyt tuomitakseen käytännössä nämä murhat? Aikooko se jäädyttää EU:n ja ehdokasvaltio Turkin väliset neuvottelut, kunnes asiasta vastaava turkkilainen ministeri ottaa kantaakseen vastuunsa eroamalla virastaan ja kunnes edellytykset ihmisoikeuksien ja Turkin vankiloissa olevien poliittisten vankien elämän ja ihmisarvon kunnioittamiselle saadaan luotua? Kun Euroopan unionin neuvoston julkilausuman mukaan olojen parantamisesta turkkilaisissa vankiloissa on tehty yksi kumppanuussuhteen lyhyen aikavälin ensisijaisista tavoitteista, kysyn, missä ajassa nämä lyhyen aikavälin velvoitteet on täytettävä? Vastaus (13. toukokuuta 2002) Sen jälkeen, kun Istanbulissa oli 5. marraskuuta 2001 tehty poliisioperaatio uudentyyppisten vankiloiden käyttöönottoa vastustaneita nälkälakkolaisia vastaan, neuvosto ilmaisi Ankaran-edustustojen päälliköiden välityksellä sekä sittemmin EU:n ja Turkin poliittisten johtajien troikan kokouksessa Madridissa 8. tammikuuta 2002 huolensa kohtuuttomasta voimankäytöstä ja kehotti Turkin viranomaisia toimittamaan selvityksen operaatiossa sattuneista kuolemantapauksista. Turkin vankilaolojen kohentaminen on puolestaan yksi maaliskuussa 2001 voimaan tulleen Turkin liittymiskumppanuuden keskipitkän aikavälin ensisijaisista tavoitteista. Liittymiskumppanuuden mukaan keskipitkän aikavälin ensisijaisten tavoitteiden toteutuminen veisi yli vuoden. Neuvosto muistuttaa lisäksi, että Laekenissa 14. ja 15. joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kannusti Turkkia kunnioittamaan entistä enemmän taloudellisia ja poliittisia etuja erityisesti ihmisoikeuksien osalta. Muiden kysymyksessä mainittujen seikkojen osalta kysyjää pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka neuvosto on antanut Hristos Zaharakisin kirjalliseen kysymykseen nro E-3180/01 ja joka myös koskee 5. tammikuuta 2001 Istanbulissa toteutettua nälkälakkolaisten vastaista poliisioperaatiota.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3589/01 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle. Sisämarkkinat.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3589/01 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Sisämarkkinat Kolmansista maista tuotavalle käsitellylle tuoreelle kalalle tehtävät mikrobiologiset rajatarkastukset vaihtelevat huomattavasti Euroopan unionin maiden eri tarkastuspisteissä. Tämä aiheuttaa sen, että eurooppalaiset tuojat valitsevat systemaattisesti tuontipisteikseen ne unionin lentokentät, joiden vaatimukset ovat lievimmät, ja kuljettavat tämän jälkeen tuotteet maanteitse lopulliseen kohteeseen. Epäsuorana seurauksena on lentorahdin sisämarkkinoiden selvä häiriintyminen, koska lennot suunnataan tietyille lentokentille tiettyjen kenttien kilpailukykyyn, maantieteellisen läheisyyteen jne. liittyvistä syistä. Tämän ristiriitaisena seurauksena kuluttajiensa terveyttä parhaiten valvovien maiden lentorahtikeskukset kärsivät suunnattomia tappioita. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Mihin toimiin aiotaan ryhtyä ongelman ratkaisemiseksi? Milloin? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2002) Eläinperäisten tuotteiden tuontia koskevat tarkastukset on yhdenmukaistettu, ja niistä säädetään selkeästi yhteisön lainsäädännössä, jossa täsmennetään ne tunnistustarkastukset sekä asiakirjojen ja fyysiset tarkastukset, jotka rajatarkastusasemilla on tehtävä. Suojatoimenpiteitä koskevien päätösten piiriin kuuluville erityisen riskialttiille tuotteille, kuten kalalle, tehtävien mikrobiologisten testien yksityiskohdista säädetään tavallisesti päätöksessä itsessään. Jäsenvaltioiden edellytetään tekevän mikrobiologiset testit kansallisten sääntöjensä mukaisesti kaikille muille eläinperäisille tuotteille, jotka eivät kuulu suojatoimenpiteiden piiriin ja jotka tarkastetaan rutiiniluonteisesti rajatarkastuspisteissä. Komission henkilöstö tarkistaa säännöllisesti kaikki jäsenvaltioiden rajatarkastuspisteet sen varmistamiseksi, että niissä sovelletaan asianmukaisesti välineitä, henkilöstöä ja menettelyjä koskevia yhteisön standardeja. Mikäli komission tietoon tulee, että ne poikkeaisivat huomattavasti yhteisön lainsäädännöstä, asia otetaan tutkittavaksi ja ryhdytään lisätoimiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2906/01 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Alquevan patoallas Portugalissa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0019 - 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2906/01 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (22. lokakuuta 2001) Aihe: Alquevan patoallas Portugalissa Pitääkö paikkansa, että unioni rahoittaa puolet 1,25 miljardin euron summasta Euroopan suurimman patohankkeen toteuttamiseksi Alquevan alueella? Pitääkö paikkansa, että Maailmanpankki kieltäytyi rahoittamasta hanketta jo vuonna 1975, koska epäili sen taloudellista kannattavuutta? Voidaanko sijoituksella aikaansaatavien taloudellisten ja ekologisten etujen pysyvyys taata? Onko totta, että allasta varten kaadetaan yli miljoona puuta ja että monien endeemisten lajien kanta on vaarassa vähentyä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2001) Alentejon alue kuuluu Portugalin ja Euroopan unionin epäsuotuisimpiin alueisiin. Se on maatalousalue, joka kärsii usein kuivuudesta ja jonka talous on heikko ja väestön koulutustaso alhainen. Alueen kestävän kehityksen tukemiseksi rakennerahastoista osarahoitetaan ohjelmakausina 19941999 ja 20002006 Alquevan monitoimihankkeen lisäksi monia muitakin toimenpiteitä, joilla pyritään tuotannon monipuolistamiseen ja väestön koulutustason nostamiseen samalla pienentäen ympäristövaikutuksia. Tätä varten Alquevan integroitua kehitystä koskevaan erityisohjelmaan sisältyy 193,133 miljoonaa euroa kaudeksi 19941999, ja Alentejon alueelliselle toimenpideohjelmalle on varattu 1 088 miljoonaa euroa kaudeksi 20002006. Alquevan monitoimihankkeen yhteydessä Guadiana-joelle rakennettavan padon tavoitteina on luoda strateginen juomavesivarasto Alentejon väestölle sekä turvata alueen energiantuotanto ja kastelu. Ennen osarahoituspäätöksen tekemistä suoritettiin useita tutkimuksia, joilla hanketta pyrittiin selvittämään talouden ja ympäristön näkökulmasta. Tutkimukset toteutettiin joko Portugalin viranomaisten tai komission pyynnöstä tai yhteisesti, ja saatujen tulosten mukaan tämän hankkeen toteuttaminen on tärkeää Alentejon kehityksen kannalta. Tutkimuksissa ehdotettiin useita hankkeen ympäristövaikutuksia pienentäviä ja korvaavia toimenpiteitä. Tätä varten laadittiin ympäristönhoitosuunnitelma, johon on koottu kaikki ehdotetut toimenpiteet sekä toimenpiteet veden alle jäävältä alueelta kaadettavien puiden määrän minimoimiseksi. Suunnitelmaa toteutetaan parhaillaan, ja täytäntöönpanoa valvoo komitea, jossa ovat edustettuina valtiosta riippumattomat ympäristöjärjestöt. Komissio on valvonut sekä osarahoituksesta päätettäessä että hanketta toteutettaessa, että yhteisön ympäristöpolitiikkaa ja -lainsäädäntöä noudatetaan, erityisesti edellä luetelluin toimenpitein. Komissio muistuttaa parlamentin jäsentä siitä, ettei se voi ottaa kantaa Maailmanpankin tekemiin päätöksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3484/01

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(8. tammikuuta 2002)

Aihe: Hankintasopimukset

Mikä on komission noudattama menettely laitteiston hankinnassa? Onko komission henkilökunnalla valtuudet tehdä hankintoja vai käyttääkö komissio ulkopuolista ostajaa? Kuinka suuri osuus rahoista on saatu takaisin siinä tapauksessa, että tavaran toimittaja ei noudata sopimusehtoja osaltaan? Katsooko komissio, että takaisin saatu osuus on riittävä? Jos ei, mihin toimiin se on ryhtynyt varmistaakseen, että veronmaksajien rahoja käytetään tehokkaasti?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(22. helmikuuta 2002)

Komissio hankkii laitteistoja käyttäen ulkoisia hankintoja koskevia sopimuksia.

Sopimukset tehdään tarjouspyyntömenettelyillä, joista määrätään varainhoitoasetuksessa. Erityiset hallinnolliset menettelyt riippuvat tehtävän tilauksen tai sopimuksen arvosta. Tarjouskilpailuista ilmoitetaan EY:n virallisessa lehdessä, mitä seuraa tekninen ja taloudellinen arviointiprosessi. Yli 50 000 euron arvoiset sopimukset tehdään vasta sen jälkeen, kun on saatu virallinen ilmoitus komission hankintoja ja sopimuksia käsittelevältä komitealta, jota johtaa komission budjettipääosaston varapääjohtaja ja joka koostuu yhdeksän muun yksikön, kuten esimerkiksi henkilöstön ja hallinnon pääosaston, oikeudellisen yksikön sekä varainhoidon valvonnan, edustajista.

Hankinnat tekee aina hallinto, eikä niitä koskaan tehdä yksittäisten henkilöiden aloitteesta.

Jos sopimusosapuoli ei täytä sopimusvelvoitteitaan, jopa 10 prosenttia sopimuksen arvioidusta kokonaissummasta voidaan saada takaisin (katettu vakuuskirjeellä) erityismääräysten mukaisesti ja riippuen sopimustyypistä. Tarkka prosenttiosuus määrätään ennen tarjouspyyntömenettelyä, ja sitä muutetaan sopimuksen tai tilauksen tärkeyden mukaan. Tämän vakuuden lisäksi kaiken tyyppisiin sopimuksiin sisällytetään erityisiä seuraamuksia riippuen hankittavan tuotteen käytöstä.

Viimeisten viiden vuoden aikana henkilöstön ja hallinnon pääosaston keskushankintayksikölle ei ole sattunut ainoatakaan sellaista tapausta, että sopimusosapuoli ei olisi täyttänyt sopimusvelvoitteitaan laitteistojen toimittamisessa.

Parantaakseen edelleen toiminnan tehokkuutta komissio kehittelee nykyisin sähköisen kaupankäynnin puitteita. Tällaista järjestelmää käytetään nykyisin hankittaessa toimistotarvikkeita, ja lähitulevaisuudessa sitä on tarkoitus käyttää myös kalusteisiin ja teknisiin laitteistoihin.

Toimitussopimuksia koskevien tietojen lisäksi parlamentin jäsentä saattaa kiinnostaa sellainen tieto, että budjettipääosasto on nyt perustamassa uudistusstrategiaa koskevan valkoisen kirjan (maaliskuulta 2000) toimessa 74 ehdotettua keskitettyä sopimustietokantaa. Siihen kootaan yhteen kaikki komission tekemät alihankinta- ja rahoitussopimukset, mukaan lukien hankintasopimukset. Tämä mahdollistaa järjestelmällisemmän ja keskitetymmän seurannan kuin tähän saakka on ollut mahdollista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3532/01 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Tupakan palkkiojärjestelmä 2005.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0077 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3532/01 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Tupakan palkkiojärjestelmä 2005 Euroopan komission ehdotuksessa(1) määriteltiin, mikä on tupakan palkkiojärjestelmä vuosina 2002, 2003 ja 2004. Kun otetaan huomioon, että tupakanviljelijöiden on tiedettävä tuotteensa kohdalla voimassa oleva palkkiojärjestelmä vähintään yhtä markkinointivuotta aikaisemmin, koska komissio aikoo esittää uuden ehdotuksensa vuoden 2005 ja sen jälkeisten vuosien satoa koskevasta järjestelmästä? (1) KOM(2001) 684, 21.11.2001. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 2002) Komissio aloitti maataloustoimenpiteiden järjestelmällisen arvioinnin osana raakatupakan yhteistä markkinajärjestelyä koskevan arviointitutkimuksen. Tutkimuksella pyritään kartoittamaan yhteisön sääntelyn vaikutuksia tapakka-alalla, ja sen päätelmien oletetaan valmistuvan vuoden 2002 lopussa. Komissio esittää kyseisen arvioinnin perusteella ehdotuksen tupakan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamiseksi vuoden 2003 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3031/01 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Selvennys UNIDCP:n toimintaa Afganistanissa koskevaan suulliseen kysymykseen H-0751/01 annettuun vastaukseen.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0023 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3031/01 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (30. lokakuuta 2001) Aihe: Selvennys UNIDCP:n toimintaa Afganistanissa koskevaan suulliseen kysymykseen H-0751/01 annettuun vastaukseen Nyt kun on tiedossa, että Euroopan komissio on rahoittanut hankkeita Afganistanissa, kuten komissio 2. lokakuuta 2001 Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisen huumeidenvalvontaohjelman UNIDCP:n toimintaa Afganistanissa koskevaan suulliseen kysymykseen H-0751(1) antamassaan vastauksessa selvittää, voiko komissio kertoa 1. mitkä ovat hankkeiden tavoitteet, monestako hankkeesta on kyse ja mitkä ovat niiden kustannukset? 2. kuka hankkeiden järjestämisestä ja toteutuksesta vastaa? 3. mistä budjettikohdasta hankkeet rahoitetaan? (1) Kirjallinen vastaus 2.10.2001. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2002) Yhteisö ei tällä hetkellä rahoita yhtään hanketta, joka liittyisi nimenomaisesti huumeiden vastaisiin toimiin Afganistanissa. Yhteisö rahoittaa kuitenkin budjettikohdan B7-302 määrärahoista toimia kotiseudultaan siirtymään joutuneiden afganistanilaisten hyväksi, ja niillä voidaan auttaa unikonviljelyn kiellosta kärsiviä väestönosia. Nämä toimet sekä niiden toteuttamispaikat, kustannukset ja niitä toteuttavat järjestöt käyvät ilmi taulukosta, joka lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle. Toimista, jotka koskevat kotiseudultaan siirtymään joutuneiden väestöryhmien avustamista Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaissa, 29 päivänä lokakuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2130/2001(1) perusteella komissio on päättämässä yhteensä noin 20 miljoonan euron arvoisista Afganistanin väestön hyväksi toteutettavista uusista kansalaisjärjestöhankkeista, jotka rahoitetaan mainitun budjettikohdan vuoden 2001 määrärahoista. (1) EYVL L 287, 31.10.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3652/01 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Monitoiminen maatalous Euroopassa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0103 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3652/01 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (15. tammikuuta 2002) Aihe: Monitoiminen maatalous Euroopassa Useat yhteisön ulkopuoliset maat ovat arvostelleet yhteisön maataloustuotteiden viennille maksamia tukia. Viime aikoina on keskusteltu myös monitoimisen eurooppalaisen maatalouden tunnustamisesta ja tuontitullien alentamisesta. Voisiko komissio ilmoittaa, - miten se suhtautuu monitoimiseen maatalouteen, - olisiko sen mielestä tarpeen alentaa tulleja ja pyrkiä samanaikaisesti saattamaan tasapaino Manner-Euroopan ylisuojeltujen tuotteiden ja Välimeren alueen tuotteiden tullien välille (nykyisin tomaattien tulli on 8 prosenttia, voin 86 prosenttia ja sokerin 68 prosenttia)? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 2002) Maatalouden moniulotteinen luonne on olennainen osa EY:n kokonaisvaltaista neuvotteluehdotusta. Maataloutta ei rinnasteta eikä voida rinnastaa teollisuussektoriin. Sen tehtävänä on tuottaa maataloustuotteita, mutta lisäksi se edistää niin kehittyneissä kuin kehitysmaissakin kestävää kehitystä, maaseutualueiden elinvoimaisuutta, ympäristönsuojelua ja köyhyyden torjuntaa. Tämän lisäksi monet Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenet (Etelä-Korea, Japani, Mauritius, Norja jne.) ovat EY:n esimerkin mukaisesti ryhtyneet noudattamaan maltillista lähestymistapaa maatalouspolitiikan ja maataloustuotteiden kaupan suhteen. Kuten komissio ilmoitti Dohan kokouksessa, se puolustaa edelleen määrätietoisesti eurooppalaista maatalousmallia koskevaa näkemystään WTO:ssa käytävissä neuvotteluissa. Tullien tasapainottamista Manner-Euroopan ja Välimeren alueen tuotteiden välillä koskevan ongelman osalta komissio noudattaa EY:n kokonaisvaltaista neuvotteluehdotusta, jossa kannatetaan Uruguayn kierroksen aikana käytetyn kaltaista sidottujen tullien alentamista. Muistutettakoon lisäksi, että tomaatteihin sovelletaan tariffisuojien lisäksi erityisjärjestelyä: tulohintaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3568/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Unkarin kansannousu 1956.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0089 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3568/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Unkarin kansannousu 1956 Voisiko komissio ilmoittaa, onko se, että monet rikokset ovat jääneet rangaistuksetta vuoden 1956 kansannoususta aina tähän päivään asti, noussut huolenaiheeksi liittymistä edeltävissä keskusteluissa, joita EU:n ja Unkarin välillä käydään? Onko komissio tietoinen siitä, että rikosten vanhentumisaikoja koskeneilla laeilla tosiasiassa lykättiin kanteiden nostamista vuoden 1956 kansannousun yhteydessä rikoksiin syyllistyneitä vastaan, minkä vuoksi monet heistä jäivät Unkarissa rangaistuksetta? Onko komissio samaa mieltä siitä, että Mosonmagyaróvária koskeneessa asiassa tämän vuoden kesäkuussa annetussa tuomiossa syytetty, Dudás, tosiasiallisesti armahdettiin vetoamalla vuoden 1990 yleisestä armahduksesta annettuun lakiin nro 39? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2002) Komissio seuraa tiiviisti ehdokasmaiden poliittista kehitystä liittymistä edeltävän strategian puitteissa. Se arvioi määräaikaiskertomuksissa vuosittain, täyttyvätkö Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 1993 asettamat liittymistä koskevat poliittiset arviointiperusteet. Niiden mukaan ehdokasmaassa on oltava vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen. Viimeisin määräaikaiskertomus julkaistiin marraskuussa 2001. Kyseisen kertomuksen mukaan Unkari täyttää Kööpenhaminassa asetetut poliittiset arviointiperusteet. Komissio ei kuitenkaan periaatteessa arvioi toimivaltaisen unkarilaisen tuomioistuimen antamia erillisiä tuomioita. Tässä yhteydessä on myös todettava, että Dudásia koskevan asian käsittely Unkarin korkeimmassa oikeudessa on yhä kesken, koska Dudás on vedonnut ensimmäisen asteen tuomioistuimen päätökseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3423/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Maailman Cup 2002 ja komission yhteistyö Japanin ja Korean viranomaisten kanssa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0056 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3423/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: Maailman Cup 2002 ja komission yhteistyö Japanin ja Korean viranomaisten kanssa Aikooko komissio koordinoida tietojen välittämistä Japanin ja Korean viranomaisille asiassa, joka koskee unionin kansalaisia, jotka on tuomittu jalkapalloon liittyvistä rikoksista jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa tai karkotettu jostakin jäsenvaltiosta, jotta Japanin ja Korean viranomaiset voivat valvoa pääsyä katsomaan maailman Cupin otteluja kesäkuussa 2002? Jos komissio aikoo avustaa kyseisten tietojen välittämisessä, miten se aikoo varmistaa, että asianomaisille henkilöille ilmoitetaan, että heiltä saatetaan kieltää pääsy katsomaan otteluja? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2002) Komissio ei aio koordinoida Euroopan unionin kansalaisia koskevien tietojen välittämistä Japanin ja Etelä-Korean viranomaisille jalkapallon MM-kisojen 2002 otteluihin liittyen. Sillä ei ole myöskään toimivaltaa tällaisten tietojen välittämiseen. Koska seuraavat jalkapallon MM-kisat järjestetään Aasiassa, komissiolla ei ole myöskään yksityiskohtaisia tietoja turnaukseen liittyvistä järjestelyistä. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että eräät jäsenvaltiot ovat yhteydessä turnauksen järjestäviin Etelä-Koreaan ja Japaniin kansallisten edustusjoukkueiden kannattajia koskevien tietojen vaihtamiseksi, jotta kyseiset maat voisivat paremmin valmistella turvatoimiaan. Se, missä määrin unionin kansalaisille ilmoitetaan heitä koskevien henkilötietojen välittämisestä Japanin ja Etelä-Korean viranomaisille, riippuu asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännöstä. Kysyjä on epäilemättä tietoinen siitä, että jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset ovat viime vuosina toteuttaneet menestyksellistä yhteistyötä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden takaamiseksi Euroopan unionissa järjestettyjen urheilutapahtumien aikana. Eräinä esimerkkeinä tästä yhteistyöstä voidaan mainita: - Jäsenvaltioilla on mahdollisuus lähettää poliiseja siihen jäsenvaltioon, jossa kansainvälinen kilpailu järjestetään. Näiden poliisien tehtävänä on tarkkailla kannattajia ja toimia valtuuksiensa puitteissa yhteistyössä paikallisten viranomaisten kanssa. - Yhteisten vaatimusten kehittäminen kansainvälisiä urheilutapahtumia järjestäviä jäsenvaltioita varten. - Jalkapallo-otteluiden yhteydessä esiintyvän epäjärjestyksen ehkäisemistä ja hallintaa koskevien suositusten hyväksyminen neuvostossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3207/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustaminen.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3207/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (22. marraskuuta 2001) Aihe: Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustaminen Äskettäin julkaisemassaan tiedonannossa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamisesta komissio teki ehdotuksia, joiden tarkoituksena on luoda koko unionin kattava sääntelykehys ja jättää operationaalinen puoli ja erilaisten palvelujen tarjoaminen Eurocontrolin hallintaan. Tämä työnjako, joka sinänsä on puolustettavissa, saattaa aiheuttaa ongelmia yleisilmailun ja urheiluilmailun edustajille. Tähän ryhmään kuuluvat kymmenettuhannet yksityislentäjät, joiden on tähän asti ollut mahdollista keskustella kaikista tulevista sääntömuutoksista Eurocontrolin yhteydessä toimivassa neuvotteluelimessä. Myös komission ehdotuksessa puhutaan neuvotteluista yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan käyttäjien kanssa. Eikö olisi aiheellista luoda virallinen neuvotteluelin, johon otettaisiin mukaan myös yleisilmailun ja urheiluilmailun edustajat? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2002) Komissio antoi 10. lokakuuta 2001 joukon ehdotuksia, jotka koskevat yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista(1). Ehdotuksilla pyritään saamaan aikaan päätöksenteko- ja sääntelyjärjestelmä, joka vastaisi entistä paremmin Euroopan ilmaliikenteen vaatimuksia. Institutionaaliselta kannalta yhtenäinen eurooppalainen ilmatila perustuu siihen, että unionin sääntelyvaltuudet ja Eurocontrolin ja jäsenvaltioiden toimivalta ja asiantuntemus täydentävät toisiaan. Tarkemmin ottaen komissio tulee antamaan Eurocontrolille teknistä asiantuntemusta edellyttävät tehtävät, jotka ovat tarpeen yhteisön sääntöjen laatimiseksi. Koska Euroopan ilmatilan luokittelu ei ole yhdenmukaista, ehdotuksissa pyritään pitämään ilmatilaa yhteisenä resurssina, joka on järjestettävä ja jota on hallittava tehokkaasti ja turvallisesti, jotta vastattaisiin käyttäjien tarpeisiin ja jotta resurssit voitaisiin jakaa oikeudenmukaisesti ja syrjimättä kaikkien käyttäjien kesken, mukaan lukien yleis- ja harrasteilmailu. Komissio käy parhaillaan Eurocontrolin kanssa keskusteluja organisaatioiden välisen yhteistyön toteuttamistapojen määrittelemiseksi. Yhteistyöllä pyritään myös siihen, että Eurocontrol noudattaisi tiettyjä asianomaisten kuulemista koskevia vaatimuksia. Komissio valvoo, että kuulemismenettelyissä voidaan ottaa huomioon niiden yhteisöjen näkökanta, joita asia koskee. Yleis- ja harrasteilmailun edustajilla on siis edelleen merkittävä asema kuulemisprosessissa. (1) KOM(2001) 123 lopullinen.