ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/249

(2004/C 88 E/0253)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0929/04

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(26. maaliskuuta 2004)

Aihe: Meijerituotteiden myynnin edistäminen

Valitsijani kysyi lähettämässään kirjeessä, onko olemassa määräyksiä meijerituotteiden myynnin edistämiseksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Valitsijani myy maitopohjaisia tuotteita, ja nähtyään televisiosta EU:n rahoittamia maitomainoksia hän haluaa tietää, olisiko muita rahoitusohjelmia käytettävissä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2004)

Arvoisan parlamentin jäsenen viittaama myynninedistämiskampanja on osa kansallista maidon menekinedistämiskampanjaa, jota kansallinen maitotuoteneuvosto rahoittaa yhteistyössä (Yhdistynyt kuningaskunta 50 %) Euroopan unionin kanssa.

Komissio myöntää rahoitusta ohjelmille, joilla tuetaan tiettyjä Euroopan unionin maataloustuotteita, ja maito ja maitotuotteet kuuluvat tukikelpoisiin aloihin. Tämänkaltaiset menekinedistämiskampanjat ovat yleisluontoisia, eikä niillä voida mainostaa mitään tiettyä merkkiä tai yritystä. Kampanjoilla kerrotaan eurooppalaisten tuotteiden laatuun, elintarviketurvallisuuteen, ravintoarvoon, merkintöihin, eläinten hyvinvointiin ja ympäristön huomioonottamiseen liittyvistä eduista.

Menettelytapa on seuraavanlainen: jäsenvaltion tukitoimista vastaava viranomainen (Yhdistyneessä kuningaskunnassa Rural Payments Agency) pyytää alaa edustavilta ammattialajärjestöiltä tai toimialakohtaisilta organisaatioilta tukiohjelmaa tai tiedotuskampanjaa koskevan luonnoksen. Alan organisaatio suunnittelee yhdessä tarjouskilpailun kautta valitun täytäntöönpanoelimen kanssa tiukat tukikelpoisuus-vaatimukset täyttävän ohjelman. Ohjelmassa on myös sopivalla tavalla selvitettävä yhteisön avustus.

Maatalouden pääosaston www-sivuilla: (http://europa.eu.int/comm/agriculture/prom/index_en.htm) on lisää asiaan liittyvää tietoa. Sivuilla on selitetty ohjelmien sisältö kokonaisuudessaan ja niiden lainsäädännöllinen perusta (asetukset (EY) N:o 2826/2000 (1) ja (EY) N:o 94/2002 (2)).

Maitotuoteneuvoston järjestämien ohjelmien lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan kouluissa on tällä hetkellä käynnissä Dairy Industry Association Ltd:n järjestämä ja yhteisön osaksi rahoittama maidon-edistämiskampanja.

(1) Maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla 19 päivänä joulukuuta 2000 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2826/2000, EYVL L 328, 23.12.2000.

(2) Maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2826/2000 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 18 päivänä tammikuuta 2002 annettu komission asetus (EY) N:o 94/2002, EYVL L 17, 19.1.2002.
—

Kyproksen osalta komissiolla ei ole tietoa siitä, että Jehovan todistajilla olisi vaikeuksia tulla hyväksytyksi aseistakieltäytyjinä. Tältä osin komission tietoon ei ole tuotu yhtään kantelua. On syytä todeta, että Kyproksen tasavallan hallitus ei harjoita tosiasiallista valvontaa saaren pohjoisosassa ja rajanylityspaikoilla. Vuonna 2003 laaditun liittymisasiakirjan pöytäkirjan N:o 10 1 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa näillä alueille lykätään ratkaisun syntymiseen saakka. Komissio ei pysty vahvistamaan, että vuoden 1960 perustuslaissa viitattaisiin Evkafia koskeviin erityismääräyksiin. Rajavyöhykkeen tarkastuspisteiden käsittelyn hitaudesta on todettava, että rajanylityspaikkoja on ainoastaan neljä. Tämän vuoksi rajanylitykseen liittyvät odotusajat pitenivät jonkin verran, kun rajan yli haluavia ilmaantui runsaasti sen jälkeen kun demarkaatiolinjan ylittäminen sallittiin yksityishenkilöille erityisesti yleisinä vapaapäivinä ja viikonloppuisin. Komissio ei näe asiassa mitään yhteyttä uskonnonvapauteen tai viranomaisten pahansuopuuteen. Sittemmin rajanylityksessä ei ole juurikaan ollut mainittavia viivästyksiä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/822

(2004/C 84 E/0916)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0618/04

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle

(1. maaliskuuta 2004)

Aihe: Alankomaiden parlamentin päätös tuhansien siirtolaisten karkottamisesta

Alankomaiden parlamentti hyväksyi 17. helmikuuta 2004 Alankomaiden hallituksen lakiesityksen, joka koskee noin 26 000 siirtolaisen ja pakolaisen karkottamista. Nämä henkilöt ovat asuneet maassa vuosia, ja heidän joukossaan on runsaasti Alankomaissa syntyneitä nuoria ihmisiä. Lakiesityksessä edellytetään myös turvapaikan myöntämistä koskevia uusia tiukempia ehtoja Alankomaiden hallituksen viime vuosina noudattaman ankaran siirtolaispolitiikan mukaisesti. Suurin osa alankomaalaisista samoin kuin kymmenet kansalaisjärjestöt ovat asettuneet vastustamaan tätä epäinhimillistä ja rasistista päätöstä. Myös YK:n pakolaisvaltuutettu on ilmaissut vastalauseensa, koska monilla Alankomaiden siirtolaisista on vakavia ongelmia, eikä heillä ole mahdollisuutta palata turvallisesti alkuperämaihinsa.

Kysyn komissiolta, ovatko nämä siirtolaisten Alankomaista karkottamista koskevat toimet vuoden 1951 Geneven sopimuksen mukaisia ja sopusoinnussa integroidun eurooppalaisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan laatimista koskevien Tampereen sitoumusten kanssa, sekä noudatetaanko niissä avoimuutta ja perustuvatko ne eurooppalaisiin inhimillisiin arvoihin ja ihmisarvon kunnioittamiseen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(13. huhtikuuta 2004)

Alankomaiden parlamentin 17. helmikuuta 2004 vahvistamaa lakiesitystä ei toimitettu komissiolle.

Komission saamien tietojen mukaan kyseiset kansalliset toimenpiteet koskevat ainoastaan kielteisen päätöksen saaneita turvapaikanhakijoita. Alankomaiden ulkomaalaislaissa säädetään, että kielteiset päätökset voidaan viedä tuomioistuinten tarkastettaviksi. Tuomioistuimilla on toimivalta päättää tapauskohtaisesti, onko maasta poistaminen kansainvälisessä lainsäädännössä asetettujen velvoitteiden ja varsinkin pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklan mukainen.

Komissio haluaa korostaa, että kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden palauttaminen saattaa olla looginen seuraus hakijan kannalta kielteiseen tulokseen päätyneestä turvapaikkamenettelystä, kun menettely on ollut oikeudenmukainen ja kun sen osana on voitu tutkia kaikki kansainvälisen suojelun tarpeet. Lopullinen kielteinen päätös merkitsee, ettei asianomaisen henkilön ole katsottu tarvitsevan kansainvälistä suojelua. Jos lailliseen oleskeluun ei ole mitään muita perusteita, henkilö voidaan palauttaa.
2.

Näin pitkän aikavälin ennusteiden osalta on toki mahdollista, että todellinen kasvu osoittautuu ennustettua voimakkaammaksi tai heikommaksi. Nykyisten jäsenvaltioiden osalta vaarana on, että tuotannontekijöiden kokonaistuottavuus ei elvy keskeisessä skenaariossa ennustetulla tavalla. Tuotannontekijöiden kokonaistuottavuuden kasvu on tällä hetkellä alhaista, niin kuin se on ollut 1970-luvulta lähtien. 1990-luvun puolivälistä lähtien jatkunut työmarkkinaolosuhteiden jatkuva paraneminen voidaan myös kyseenalaistaa. Tulevien jäsenvaltioiden osalta voidaan kysyä, jatkuuko voimakas panostus BKT-suhteen parantamiseksi vuoteen 2011 saakka ja paraneeko työllisyysaste keskeisessä skenaariossa ennustetulla nopeudella. Varovaisempien arvioiden mukaan EU:n (27 jäsenvaltion unioni) todellinen talouskasvu olisi vain 2,2 prosenttia (ja nimellinen kasvu 4,2 prosenttia) vuosina 2007—2011. Kasvu olisi 2,0 prosenttia nykyisissä 15 jäsenvaltiossa, 3,6 prosenttia tulevissa 10 jäsenvaltiossa ja 5,0 prosenttia Bulgariassa ja Romaniassa. Talouskasvu saattaa myös olla ennustettua nopeampaa. Jos ponnistelut työmarkkinoiden uudistamiseksi jatkuvat, EU:n nykyiset jäsenvaltiot saattavat päästä lähemmäksi Lissabonin työllisyystavoitteita. Maltillisesti toiveikkaiden arvioiden mukaan nykyinen työttömyystrendi pysyy ennallaan niissä maissa, joissa työttömyys on laskussa, ja kasvavan työttömyyden maissa nähdään trendin muutos. Tässä tapauksessa voidaan vuoteen 2011 mennessä päästä 68,5 prosentin työllisyysasteeseen, ja siten nykyisten 15 jäsenvaltion talouskasvu voisi olla 0,1 prosenttia ennustettua suurempi ja nousta 2,3 prosenttiin vuosina 2007—2011 (tulevissa jäsenmaissa 4,1 prosenttiin ja 27 jäsenvaltion unionissa 2,6 prosenttiin). Tämän ennusteen mukaan Lissabonin työllisyystavoitteita ei kuitenkaan olisi saavutettu yksittäisissä jäsenvaltioissa. Toiveikkaamman ennusteen mukaan kaikki ne valtiot, joissa työllisyysaste nykyään on alle 70 prosenttia, saavuttaisivat 70 prosentin työllisyystavoitteen ja tavoitteen jo saavuttaneet valtiot säilyttäisivät työllisyysasteensa. Tässä tapauksessa työllisyysaste vuonna 2011 olisi 71,1 prosenttia ja EU:n nykyisten jäsenvaltioiden keskimääräinen talouskasvu nousisi 2,7 prosenttiin (1) (tulevissa jäsenvaltioissa 4,1 prosenttiin ja 27 jäsenvaltion unionissa 2,9 prosenttiin).
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/872

(2004/C 84 E/0965)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0757/04

esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE-DE) komissiolle

(11. maaliskuuta 2004)

Aihe: Markkinaosapuolten aseman vahvistaminen Euroopan unionin rahoitusmarkkinoiden yhdentymisessä

Lamfalussyn prosessin ansiosta rahoituspalveluiden asiantuntijat ovat voineet osallistua tuntuvasti enemmän alaa koskevan Euroopan unionin lainsäädännön laatimiseen, mikä on ollut erittäin myönteistä.

Markkinaosapuolten välisen koordinoinnin olisi kuitenkin oltava tehokkaampaa, koska markkinoiden yhdentymisen on tapahduttava paitsi lainsäädännön kautta myös markkinoiden kansallisia käytäntöjä lähentämällä ja tuotteiden standardointia parantamalla.

Pitäisikö komission edistää tällaisia käytäntöjä Euroopan unionin tasolla, kuten eoniakoron (yön yli -markkinakorko) kehittämistä?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(16. huhtikuuta 2004)

Komissio on iloinen siitä, että arvoisa parlamentin jäsen jakaa komission näkemyksen Lamfalussyn prosessin myönteisistä vaikutuksista. Se on kysyjän kanssa samaa mieltä siitä, että arvopaperialan asiantuntijoiden lisääntynyt osallistuminen alaa koskevan Euroopan unionin lainsäädännön laatimiseen on ollut myönteistä.

Yhteisön lainsäädännön laatimiseen tarkoitetun oikeudellisen kehyksen lisäksi komissio kannattaa yleisesti kaikkia aloitteita, jotka voivat edistää Euroopan rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä sekä näiden markkinoiden kasvua ja kehitystä. Näin ollen pankkien itsenäinen aloite, kuten eonian kaltaisen markkinaviitekoron kehittäminen, vaikuttaa kaiken kaikkiaan myönteiseltä ja kannatettavalta.

Toukokuussa 2004 Euroopan rahoituspalvelumarkkinoilla tarvitaan varmasti entistä enemmän eurooppalaisia indeksejä sekä sopimuksia ja jopa standardeja joillekin tuotteille, ja markkinaosapuolet voisivat omaksua tässä suhteessa johtavan aseman.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/567

(2004/C 84 E/0644)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0292/04

esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle

(6. helmikuuta 2004)

Aihe: Laivanrakennus Italiassa

Viime vuosina Italian Triesteen on kasaantunut telakkakapasiteettia ja tullut alustilauksia tavalla, joka panee epäilemään sikäläisten toimijoiden saavan valtiolta telakkatukiaisia muista EU-maista poikkeavalla tavalla ja paremmin ehdoin. Onko komissio tutkinut sitä, maksaako Italian valtio telakkatukiaisia samoin perustein kuin muut EU-maat vai onko siellä kenties muita paremmat ehdot? Jos ehdot ovat paremmat, silloin vääristyy sekä laivanrakennuskilpailu että laivojen alihankinnat.

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(17. maaliskuuta 2004)

EU:n laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea on säännelty vuoden 2004 alusta laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevilla puitteilla (1), joilla korvattiin laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29. kesäkuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1540/98 (jonka voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 2003) (2).

Italia on ottanut käyttöön laivanrakennusteollisuutta koskevaan asetukseen (EY) N:o 1540/98 perustuvia tukiohjelmia ja ilmoittanut niistä komissiolle, joka on hyväksynyt ne.

Komissio ei ole tietoinen mahdollisista perusteettomista tukihakemuksista eikä Italian valtion laivan-rakennusyrityksille myöntämistä sääntöjenvastaisista tuista.

(1) EUVL C 317, 30.12.2003.

(2) EYVL L 202, 18.7.1998.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/296

(2004/C 84 E/0343)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0031/04

esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE-DE) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe: Eräiden luxemburgilaisten vakuutusyhtiöiden soveltamat käytännöt

Vuoden 2004 alusta lähtien tietyt Luxemburgin suurherttuakunnassa toimivat vakuutusyhtiöt velvoittavat autoalan riippumattomia asiantuntijoita toimimaan yhteistyössä belgialaisen vahinkovakuutusyhtiön Informexin kanssa.

Vastaako tämä komission mielestä palveluiden vapaan liikkuvuuden periaatetta, josta määrätään EY:n perustamissopimuksen 14 ja 49 artiklassa? Jos ei vastaa, mihin toimiin komissio aikoo siinä tapauksessa ryhtyä tällaisen syrjinnän lopettamiseksi?

Jotkut edellä mainituista yhtiöistä määräävät myös, mitä autokorjaamoa asiakkaiden on käytettävä.

Eikö komissio ole kanssani samaa mieltä siitä, että tässä loukataan palveluiden vapaata liikkuvuutta koskevaa periaatetta, josta määrätään EY:n perustamissopimuksen 14 ja 49 artiklassa? Mikäli näin on, onko komissio valmis toteuttamaan tilanteen edellyttämiä toimia tällaisten käytäntöjen lopettamiseksi?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

Komissio on perehtynyt kysymyksessä esitettyihin seikkoihin. EY:n perustamissopimuksen 49 artiklan ja kirjallisessa kysymyksessä esitettyjen tietojen perusteella se ei kuitenkaan voi ryhtyä EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa tarkoitettuun rikkomista koskevaan menettelyyn, koska ilmoitetut tosiseikat liittyvät usean yksityisen toimijan välisiin sopimussuhteisiin.

EY:n perustamissopimuksen säännökset, jotka koskevat palveluiden tarjoamista, on virallisesti osoitettu jäsenvaltioille. Vaikka tämä ei estäkään sitä, että tässä määriteltyjen sääntöjen valvonta voitaisiin uskoa samaan aikaan kenelle tahansa asiasta kiinnostuneelle yksityiselle, yksityisten toimijoiden käytäntöjen pätevyyden tutkiminen kuuluu pääasiassa kansallisten tuomioistuinten toimivaltaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansallisen tuomioistuimen on sovellettava yhteisön oikeutta ja EY-tuomioistuimen oikeuskäytäntöä niissä asioissa, joita se käsittelee. Kun kyse on yhteisön oikeuden tulkinnasta, on muistettava, että kansallinen tuomioistuin voi EY:n perustamissopimuksen 234 artiklan mukaan pyytää ennakkoratkaisua eli yhteisön oikeuden tulkintaa EY-tuomioistuimelta, joka on siihen yksin toimivaltainen.

Jos jokainen vakuutusyhtiö valitsee Informexin yhteisyössä kilpailevien yhtiöiden kanssa eikä itsenäisesti, voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa. Siinä kielletään yritysten väliset sopimukset, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tarkoituksena on rajoittaa kilpailua tai joista seuraa, että kilpailu vääristyy. Komissiolla ei kuitenkaan ole tiedossaan, että tällaista yhteistoimintaa voisi esiintyä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/945

(2004/C 78 E/1000)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0243/04

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(2. helmikuuta 2004)

Aihe: Yritysten siirtyminen muualle ja työttömyys

Jälleen on olemassa vaara, että monikansallinen vaatetehdas, Brax Portuguesa Fábrica de Confecções Lda., lopettaa toimintansa Vila Nova de Gaiassa Portugalissa. Yli 400 työntekijää, joista suurin osa on naisia, on vaarassa joutua työttömäksi.

Tässä vakavassa tilanteessa, joka vallitsee alueella ja maassa, jossa työttömyyden kasvua ei saada pysähtymään, on välttämätöntä, että komissio ja Portugalin hallitus ryhtyvät kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin estääkseen sen, että taas kerran monikansallinen yritys lopettaa toimintansa Portugalissa ja siirtyy mahdollisesti toiseen Euroopan maahan.

Pyydän komissiolta seuraavia tietoja:

1. Onko Portugalin Aldeia Novassa, Serzedossa ja Vila Nova de Gaiassa sijaitsevalle Brax Portuguesa Fábrica de Confecções Lda. -yritykselle myönnetty joitakin yhteisön tukia? Jos on, mikä on niiden nykytilanne?

2. Onko Euroopan unionin taloudellista tukea myönnetty emoyhtiölle tai jollekin tytäryhtiöistä? Jos on, mikä on niiden nykytilanne?

3. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen sen, että monikansalliset yritykset siirtyvät jatkuvasti muualle ja aiheuttavat työttömyyttä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(3. maaliskuuta 2004)

Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/319

(2004/C 84 E/0366)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0149/04

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(20. tammikuuta 2004)

Aihe: Yksityistämisestä saadut tulot käytetään juokseviin menoihin

Kreikan valtiolla on Kreikan keskuspankissa tili n:o 234 339/0, jolle talletetaan julkisten yritysten yksityistämisestä saadut tulot. Kuten valtiovarainministeriön Kreikan parlamentille toimittamista asiakirjoista on käynyt ilmi, tältä tililtä annettiin 3,9 miljardia euroa käytettäviksi valtion juoksevien menojen kattamiseen vuoden 2001 ja 20. syyskuuta 2003 välisellä ajanjaksolla.

Valtiovarainministeriön asiakirjoissa mainitaan olympiakisoille, televiestintäyhtiö OTE:n henkilöstön vakuutuskassalle, Skaramangan telakoille, Thessalonikin vesihuoltoyhtiölle, puuvillavirastolle, sairaaloille, julkisen arvopaperiyhtiön tarpeiden kattamiseen ym. osoitettuja määrärahoja.

Voidaanko yksityistämisestä saatuja tuloja, asiaa koskevissa asetuksissa olevien säännösten mukaan, käyttää talousarvion juoksevien menojen kattamiseen vai ainoastaan julkisen velan pienentämiseen? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(13. helmikuuta 2004)

EU:n julkisen talouden valvontamenettelyissä julkisen talouden tilinpito — erityisesti julkisen talouden alija ylijäämän laskeminen — on laadittava Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT-95) sääntöjen mukaan (1).

EKT-95:n tilinpito sääntöjen mukaan yksityistämisestä saadut tulot — mukaan luettuna epäsuorasti yksityistämisestä saadut tulot — ovat rahoitustaloustoimia (katso EKT-95:n 4.165 kohdan g alakohta ja 5.86 kohta). Sen takia tällaisia taloustoimia ei oteta huomioon julkisen alijäämää/ylijäämää laskettaessa. Tämä tarkoittaa, että jos EU:n jäsenvaltio päättää lisätä menojaan ja rahoittaa menot yksityistämisen avulla, sen alijäämä kasvaa.

Koska julkisen talouden valvontamenettelyn kannalta merkittävä velka määritellään bruttomääräisenä (2) (eli siis nettouttamatta sellaista julkista varallisuutta kuten julkisten yritysten osakkeet), yksityistämistoimet johtavat julkisen velan vähenemiseen, jos ne vähentävät julkisen velan liikkeeseen laskua tai mahdollistavat sen, että julkisyhteisöt maksavat velkaansa takaisin.

(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä, EYVL L 310, 30.11.1996.

(2) Julkinen velka määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 1 artiklan 5 kohdassa, EYVL L 332, 31.12.1993.
3.

Komissio on jo pitkään tiennyt teoreettisesta mahdollisuudesta, että lammas- ja vuohikanta voisi saada BSE-tartunnan. Tästä syystä lampaista ja vuohista on teurastamisen yhteydessä poistettu ennalta varautumisen periaatetta noudattaen tiettyjä riskiaineksia, jotka on tuhottu renderoimalla ja polttamalla. Komissio on myös keskustellut jäsenvaltioiden kanssa useaan otteeseen varosuunnitelmien laatimisesta sen varalta, että lampaista ja vuohista löytyy BSE:tä luonnonolosuhteissa, ja on kehottanut jäsenvaltioita laatimaan omat BSE-varosuunnitelmansa sovitun mallin pohjalta. Lisäksi yhteisön TSEiden vertailulaboratorio koordinoi komission puolesta kantojen tyypityksestä vastaavaa asiantuntijaryhmää, joka kehittelee menetelmää yhteisössä havaittujen scrapie-tapausten erottelutesteiksi, jotta voidaan sulkea pois se mahdollisuus, että kyseiset eläimet sairastavat BSE:tä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/390

(2004/C 84 E/0452)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0415/04

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(17. helmikuuta 2004)

Aihe: Norrmejerier-yritystä koskevan päätöksen uudelleen harkitseminen

Norrmejerier-yritys rakennuttaa laitoksen heran jalostusta, jäteveden biopuhdistusta ja bioenergian tuottamista varten. Hankkeen aikataulua on pidennetty 31. marraskuuta 2004 saakka, mutta Norrmejerier tarvitsee vielä kuusi kuukautta saadakseen laitoksen lopulliseen kuntoon ja valmistellakseen loppuraporttinsa. Laitos otetaan käyttöön huhtikuussa 2005. Kuitenkaan loppuraportin valmistumista tuohon ajankohtaan mennessä ei voida varmuudella taata, ja siksi Norrmejerier on toivonut, että määräpäivää pidennettäisiin 31. toukokuuta saakka. Laitoksen rakentaminen on erittäin hyvä ympäristöhanke, jolla säästetään fossiilisia energiavaroja ja vähennetään kasvihuoneilmiön vaikutuksia.

Tuen maksaminen Life-ohjelmasta Norrmejerier-yritykselle on keskeytetty, ja tämä aiheuttaa yritykselle rahoitusongelmia.

Voisiko komissio ajatella harkitsevansa uudelleen päätöstä lakkauttaa Norrmejerier-yritykselle myönnetty tuki ja antaa näin yritykselle mahdollisuuden viedä hanke loppuun suunnitelmien mukaisesti?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(25. maaliskuuta 2004)

LIFE-ohjelman (1) tavoitteena on tukea yhteisön ympäristöpolitiikan ja ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa, uudistamista ja kehittämistä ja erityisesti ympäristöasioiden sisällyttämistä muihin politiikkoihin sekä kestävää kehitystä yhteisössä.

LIFE-ohjelman edunsaajat sitoutuvat noudattamaan niiden hanketta koskevan komission päätöksen vaatimuksia ja erityisesti hallinnollisia vakio säännöksiä (ks. LIFE-verkkosivu (2)).

LIFE00 ENV/S/854 -hanke on edunsaaja Norrmejerierin ehdottama, ja tarkoituksena on rakentaa kokeilulaitos meijerituotannon proteiinin kierrätyksen ja energian talteenoton varmistamiseksi. Hanke-ehdotus valittiin vuonna 2000 sen potentiaalisten myönteisten ympäristövaikutusten vuoksi. Alun perin kolmivuotista hanketta pidennettiin poikkeuksellisesti 12 kuukaudella, koska edunsaaja tarvitsi lisää aikaa hankkeen toteuttamiseen.

Komissio sai hiljattain anomuksen uudesta jatkoajasta mutta päätti lakkauttaa hankkeen. Komissio on tutkinut huolellisesti parlamentin jäsenen pyynnön harkita päätöstä uudelleen. Komissio ei kuitenkaan voi toimia niin rikkomatta hallinnollisia vakio säännöksiä, joita sovelletaan samalla tavoin kaikkiin LIFE-hankkeisiin. Edunsaaja ei ole pystynyt noudattamaan määräaikoja eikä onnistu täyttämään hankkeen alkuperäisiä ehtoja, jolloin hankkeen tulokset vaarantuvat. Hanke on vasta aivan alussa, ja tähän mennessä on aiheutunut vain pieni osa tukikelpoisista kustannuksista.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) (EYVL L 192, 28.7.2000).

(2) http://www.europa.eu.int/comm/environment/life/home.htm
1.

Ateenan kansainvälinen lentokenttä -yritys (AIA SA) on Spatan lentokentän toimiluvan haltija 30 vuoden ajan. Toukokuun 16. päivänä 1994 koheesiorahastosta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1164/94, joka oli voimassa komission päätöksen tekohetkellä, ei rajoita täytäntöönpanoelimen laillista asemaa vain julkisen sektorin elimille. Yksityisoikeudellisella elimellä on oikeus vastaanottaa yhteisön tukea koheesiorahastosta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustapauksissa täytäntöönpanoelimet ovat pääsääntöisesti yksityisoikeudellisia yrityksiä.