FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/139

(2004/C 84 E/0178)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4057/03

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(13. tammikuuta 2004)

Aihe: Euroopan laajuiset televiestintäverkot

Miten suurella osuudella EU:n maaseudun asukkaista on mahdollisuus käyttää laajakaistaista Internetyhteyttä, ja miten tämä vertautuu osuuteen kaupunkialueilla? Miten laajakaistayhteyksien ulottaminen maaseudulle vaikuttaa talouskasvuennusteisiin?

Miten Euroopan laajuinen televiestintäverkkopolitiikka on edistänyt laajakaistaisten Internet-yhteyksien ulottamisesta maaseutualueille? Miten mainitun verkon osuutta voitaisiin tehostaa tulevaisuudessa, ja aikooko komissio suunnitella ja ottaa käyttöön muita mahdollisia aloitteita, joiden erityisenä tavoitteena on laajakaistaisten Internet-yhteyksien ulottaminen maaseutualueille, kun erityisesti otetaan huomioon sen työohjelmaan sisältyvä sitoumus suunnata uusia investointeja verkkoihin ja tietoyhteiskunnan kehittämiseen? Aikooko komissio tässä yhteydessä käyttää hyväkseen Galileon kaltaista uutta teknologiaa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Laajakaistaisten Internet-yhteyksien yleistyessä voimakkaasti Euroopan unionissa käyttäjien lukumäärä on kasvanut ensisijaisesti kaupunkialueilla. Kun lähes kaikissa 15 jäsenvaltiossa yli 90 prosentilla väestöstä on DSL-laajakaistayhteyden (Digital Subscriber Line) käyttömahdollisuus, vastaava luku maaseutualueilla on keskimäärin vain 50 prosenttia.

Tilanteen uskotaan kuitenkin muuttuvan nopeasti. Erityisesti Euroopan laajuisella tasolla tapahtunut hyviksi todettujen käytäntöjen vaihto (laajakaistayhteyksiin liittyviä paikallisia ja alueellisia aloitteita käsittelevä seminaari 15. joulukuuta 2003) on osoittanut, että paikallistason julkiset toimijat sitoutuvat yhä enemmän edistämään sähköisen viestinnän infrastruktuureiden kehittämistä alueellaan ja ennen kaikkea seuduilla, jotka ovat syrjässä markkinatoimijoiden luonnollisesta toimintaympäristöstä. Jäsenvaltiot ovat myös sitoutuneet ehdottamaan kansalliset strategiansa nopeiden Internet-yhteyksien kehittämiseksi vuoden 2003 loppuun mennessä. Komissio esittää neuvostolle ja Euroopan parlamentille selvityksen näistä strategioista ja liittää siihen niiden täytäntöönpanoa koskevat suosituksensa toukokuussa 2004.

Komissio toteaa, että laajakaistaverkkoja pidetään yhä enenevässä määrin alueen houkuttelevuutta lisäävänä tekijänä. Esimerkiksi useat pk-yrityksissä tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että tietyillä toistaiseksi verkkojen ulottumattomissa olevilla alueilla yli 30 prosenttia yrityksistä harkitsee toimipaikkansa muuttamista, jollei alueelle saada laajakaistaisia Internet-yhteyksiä kolmen vuoden kuluessa (Ranskan alueellisen televiestinnän valvontakeskuksen tekemä tutkimus). Tieto- ja viestintätekniikka nähdään vastaisuudessa kilpailukyvyn osatekijänä, josta voivat riippua sekä toimintojen ja työllisyyden säilyminen ja kehittyminen että mahdollisuudet uusien palvelujen perustamiseen (eGovernment, eHealth, eLearning, eBusiness jne.).

Joulukuussa 2003 hyväksyttyyn Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamista koskevaan kasvualoitteeseen sisältyvistä pikakäynnistysohjelmista (Quick-Start) yksi on suunnattu digitaalisen kahtiajaon poistamiseen käyttämällä uutta teknologiaa laajakaistayhteyksien ulottamiseksi syrjäisille maaseutualueille. Tänä vuonna tapahtuvan yhteisön rakennerahastojen ohjelma-asiakirjojen väliarvioinnin uskotaan myös osaltaan lisäävän infrastruktuureiden kehittämiseen suunnattuja julkisia investointeja, erityisesti rakennerahastojen käyttöön sähköisen viestinnän alalla liittyviä perusteita ja sääntöjä koskevien suuntaviivojen perusteella, jotka komissio hyväksyi heinäkuussa 2003. Rakennerahastoista on varattu kaudeksi 2000—2006 yli 4,7 miljardia euroa tietoyhteiskunnan edistämiseen epäsuotuisilla alueilla (tavoite 1 -alueet), televiestinnän infrastruktuurit mukaan luettuina. Muiden alueiden käyttöön on lisäksi varattu samaan tarkoitukseen miljardi euroa kyseiseksi kaudeksi. Tämän lisäksi Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitetaan yli 70 aluehallituksen kanssa innovatiivisia toimia koskevia alueellisia ohjelmia tietoyhteiskunnan alalla. Tarkoituksena on löytää uusia keinoja tieto- ja viestintätekniikan tehokkaan käytön edistämiseksi aluekehityksen vauhdittajana. Esimerkkinä voidaan mainita Andalusian alueen ”Guadalinfo”-ohjelma, joka on suunnattu syrjäisten, alle 20 000 asukkaan maaseutukaupunkien tarpeisiin (1).

Kokonaisinvestointitarve määritellään niiden jäsenvaltioiden sitoumusten perusteella, jotka ovat päättäneet laatia kansallisen strategian nopeiden Internet-yhteyksien kehittämiseksi. Komissio esittää näiden strategiaehdotusten perusteella laatimansa kertomuksen kesäkuussa 2004 kokoontuvalle televiestintäneuvostolle. Maaliskuussa 2004 komissio käynnistää lisäksi digitaalista kahtiajakoa käsittelevän foorumin (Digital Divide Forum), jonka puitteissa kaikille asianomaisille toimijoille tarjotaan tilaisuus vaihtaa näkemyksiä verkkoon pääsyyn ja koheesioon liittyvistä kysymyksistä.

Kaikki nämä tiedot ja toimenpiteet sisältyvät ”Verkostoituva Eurooppa: sähköisen viestinnän viimeaikainen kehitys” -tiedonantoon, jonka komissio hyväksyi 3. helmikuuta 2004.

Vaikka satelliittinavigointi- ja paikannusjärjestelmää koskeva Galileo-ohjelma ei olekaan suunnattu ensisijaisesti televiestinnän sovelluksiin, siitä koituu kyseiselle alalle monia etuja, erityisesti siksi, että se edistää laajakaistajärjestelmien tiedonsiirron tehokkuutta. Lisäksi Galileo-vastaanottimet muodostavat erinomaisen ympäristön monille tulevaisuuden sovelluksille, kuten navigointilaittein tai paikannusvastaan-ottimin varustetuille, hälytysjärjestelmään (Euroopassa hätänumero 112) kytketyille matkapuhelimille esimerkiksi ajoneuvoissa.

(1) http://www.guadalinfo.net/