ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4102/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. EIP ja Århusin yleissopimus.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0024 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4102/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: EIP ja Århusin yleissopimus Katsooko komissio, että Århusin yleissopimukseen sisältyvät velvoitteet koskevat myös Euroopan investointipankkia (EIP)? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2001) Euroopan yhteisö ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimuksen tiedon saannista, kansalaisten osallistumisoikeudesta sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (Århusin yleissopimus). Sopimus tulee voimaan, kun vähintään 16 sopimuspuolta on sen ratifioinut, mitä ei ole vielä tapahtunut. Allekirjoittaessaan yleissopimuksen yhteisö antoi julistuksen, jossa todetaan seuraavaa: Ottaen edelleen huomioon edellä mainitun toimielinjärjestelmän ja oikeusjärjestyksen sekä avoimuutta koskevan lainsäädännön säätämiseen liittyvät Amsterdamin sopimuksen velvoitteet yhteisö julistaa myös, että yhteisön toimielimet soveltavat yleissopimusta asiakirjojen saatavuutta koskevien olemassa olevien ja tulevaisuudessa säädettävien säännöstensä sekä muiden yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien asiaa koskevien yhteisön säännösten mukaisesti. Parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä on parhaillaan komission valmistelema, EY:n perustamissopimuksen 255 artiklaan (ent. 191 a artikla) perustuva ehdotus asetukseksi(1) oikeudesta saada tietoja yhteisön toimielinten asiakirjoista. Asetusehdotus koskee 255 artiklassa mainittuja kolmea yhteisön toimielintä: parlamenttia, neuvostoa ja komissiota. Euroopan investointipankki (EIP) on ilmoittanut komissiolle noudattavansa yhteisön tavoitteisiin kuuluvaa avoimuutta pankin erityisluonteesta ja tehtävästä johtuvin varauksin. Se pyrkii pitämään tiedotuspolitiikkansa pankkialan jatkuvasti kehittyvien valiokäytäntöjen tasalla ja julkistamaan tietoa niin paljon kuin mahdollista. Tällä tavoin EIP toimii Århusin yleissopimuksen ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten hengen mukaisesti, rajoittamatta kuitenkaan yhteisön lainsäädäntötyössä syntyvien tulevien velvoitteiden hoitamista. (1) KOM(2000) 30 lopullinen EYVL C 177 E, 27.6.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4106/00 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) komissiolle. Maatalouden tilanne Apuliassa.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4106/00 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (ELDR) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Maatalouden tilanne Apuliassa Viljelijät ovat protestoineet voimakkaasti marraskuun alussa useiden päivien ajan Barlettan kaupungissa ja Valle dell'Ofanton kylissä. Syynä ovat polttoaineiden jyrkät hinnankorotukset, sääntöjenvastaisiksi luokiteltujen viiniköynnösten istuttamisesta määrätyt sakot ja 35 prosentin leikkaukset oliiviöljyn tuotantotuessa. Barlettan kaupunki ja sen asukkaat ovat joutuneet vaikeuksiin, sillä mm. kaupungintalo on vallattu ja kaupungin tärkeimmät liikenneväylät tukittu. Kaupungin rautatieaseman lähellä on pysäytetty pendolino-juna. Kolme protestointia rauhoittamaan mennyttä poliisia on loukkaantunut. Voivatko tavoitteen 1 alueella toimivat viljelijät saada - anteeksi luvattomiksi tuomittujen viiniköynnösten viljelemisestä saamansa sakot tai voidaanko niitä vähentää symbolisiksi kuten Espanjassa on tehty, - vapautuksen 35 prosentin leikkauksesta oliiviöljyn tuotantotukeen, ja jos leikkausta ei voida kumota, voitaisiinko sitä kuitenkin säätää pienemmäksi kuin 35 prosenttia, - alennuksen maataloudessa käytettävän polttoaineen hintoihin? Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (28. toukokuuta 2001) Laittomien viiniviljelmien säännönmukaistaminen on mahdollista ainoastaan niiden edellytysten mukaisesti, jotka neuvosto on vahvistanut viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999(1) 2 artiklan 3-7 kohdassa. Jäsenvaltion on toteutettava ne lainsäädännölliset ja muut sellaiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen sen takaamiseksi, että kyseistä artiklaa sovelletaan. Mikäli jäsenvaltio joutuu määräämään hallinnollisen seuraamuksen - mikä on tarpeen asetuksen (EY) N:o 1493/1999 mainitun 2 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdissa tarkoitetuissa tilanteissa - neuvosto myöntää jäsenvaltiolle toimivallan määrätä aiheellisen hallinnollisen seuraamuksen. Oliiviöljyn tuotantotuen osalta komissio on soveltanut yhteisön lainsäädännön säännöksiä. Oliiviöljyn markkinointivuotta 1999/2000 koskeva tuotantoarvio ylittää taatun kansallisen enimmäismäärän, ja tukea on mukautettava tämän edellyttämällä tavalla. Puglian alue on oliiviöljyn tärkein tuotantoalue, ja tämän vuoksi voidaan päätellä, että alueen tuottajat ovat hyötyneet oliiviöljyn runsaasta tuotannosta. Komissio ei aio poiketa voimassa olevasta lainsäädännöstä etenkään sen vuoksi, että tuen määrittely kuuluu neuvoston toimivaltaan. EY:n perustamissopimuksessa ei määrätä yhteisön toimivallasta maataloudessa käytettyjen tuotantopanosten kustannusten osalta lukuun ottamatta Euroopan yhtenäismarkkinoita koskevia tyypillisiä sääntöjä. Komissio ei voi tämän vuoksi ehdottaa neuvostolle polttoaineen hintojen laskemista. (1) EYVL L 179, 14.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4139/00

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(16. tammikuuta 2001)

Aihe: Murhista tuomittujen vapauttaminen vankilasta Kolumbiassa

Kun otetaan huomioon Avril Doylen kirjeenvaihto elo- ja syyskuussa komissaari Nielsonin ja komissaari Pattenin kanssa kolumbialaisen Atlantis-yhteistön jäsenten Tristan James Murrayn ja Javier Novan katoamisen johdosta; kun otetaan huomioon, että Kolumbian vasemmistosissit murhasivat Tristan James Murrayn ja Javier Novan hirvittävällä tavalla, ja kun otetaan huomioon, että murhista tuomitut Sanabria Guerreron veljekset on juuri vapautettu vankilasta Kolumbiassa vain yhden kuukauden vankeusajan jälkeen, niin voisiko komissio Bogotan edustustonsa kautta ottaa yhteyttä paikalliseen yleiseen syyttäjään (Fiscalia) ja vaatia välitöntä selvitystä Sanabria Guerreron veljesten vapauttamisesta?

Kun otetaan huomioon, että EU on mukana Plan Colombia -operaatiossa ja kun otetaan huomioon Kolumbian ihmisoikeuksien ja oikeusjärjestelmän nykyinen tilanne, voisiko komissio vahvistaa, että se tekee Avril Doylen vakavan huolestumisen tiettäväksi presidentti Pastranalle ja käyttää vaikutusvaltaansa alueella, jotta oikeus toteutuisi tässä tapauksessa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(12. helmikuuta 2001)

Kuten komissio on jo ilmaissut useaan otteeseen, se on erittäin pahoillaan nuorten Tristan Murrayn ja Javier Novan murhista.

Komissio on jo ottanut yhteyttä Kolumbian syyttäjänvirastoon (Fiscalía). Tutkintaosaston päällikkö Carmen Gonzales on ilmoittanut, että tapausta tutkitaan paraikaa. Komissio aikoo luonnollisestikin seurata tapauksen kulkua ja pitää arvoisan parlamentin jäsenen tilanteen tasalla.

Parlamentin jäsenen ilmaiseman syvän huolestuneisuuden sekä yleensäkin ihmisoikeusrikkomusten osalta EU aikoo jatkossakin korostaa kolumbialaisille puhekumppaneilleen, miten tärkeänä se pitää näissä kysymyksissä edistymistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3606/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Antibiootit kananmunissa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3606/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Antibiootit kananmunissa Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-1093/00(1) Euroopan komissio viittaa valvontaohjelmaa koskevaan raporttiin, jota Italian viranomaiset eivät vielä olleet välittäneet komissiolle. Onko komissio jo saanut kyseisen raportin ja jos on, niin mitä aikaisemmassa kirjallisessa kysymyksessä esitettyihin seikkoihin liittyviä tuloksia se sisältää? Voisiko komissio myös ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä? (1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 18. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2001) Elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta 29. huhtikuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/23/EY(1) mukaan jäsenvaltioiden on esitettävä vuotuinen kertomus jäämien alalla toteutetuista tarkastuksista, joiden kohteena ovat eläinperäiset, kananmunia sisältävät elintarvikkeet. Jäsenvaltiot voivat valita vuosittain, mihin aineisiin jäämien testauksessa keskitytään. Komissio sai kesäkuussa 2000 Italian kertomuksen vuodelta 1999. Kinolonit ja sulfonamidit eivät olleet Italian testausten kohteina vuonna 1999. Lisäksi Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että niiden oli mahdotonta toteuttaa seurantatoimia Altro Consumon suorittaman tutkimuksen perusteella, sillä kananmunien alkuperästä ja sovelletuista analyysimenetelmistä ei ollut saatavilla tarkkoja tietoja. Nämä aineryhmät sisältyvät Italian vuoden 2000 ohjelmaan, joka koskee kananmunien osalta toteutettavaa jäämien testausta. Tuloksia on käytettävissä huhtikuusta 2001 alkaen. (1) EYVL L 125, 23.5.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3581/00 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle. Komission jäsenen Leon Brittanin Thabo Mbekille 23. maaliskuuta 1998 osoittama Trips-sopimusta koskeva kirje.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0082 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3581/00 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle (17. marraskuuta 2000) Aihe: Komission jäsenen Leon Brittanin Thabo Mbekille 23. maaliskuuta 1998 osoittama Trips-sopimusta koskeva kirje Monien kehitysmaiden ja lääketeollisuuden välillä on jo pitkään ollut kiistaa siitä, missä määrin kehitysmaat voivat valmistaa itse halpoja lääkkeitä ja/tai hankkia niitä ulkomailta. Trips-sopimukseen, joka hyväksyttiin WTO-sopimuksen yhteydessä vuonna 1994 ja joka on kaikkia WTO:n jäsenmaita sitova, sisältyy määräyksiä, joiden mukaan kehitysmaat voivat tietyissä olosuhteissa valmistaa halpoja lääkkeitä itse tai hankkia niitä ulkomailta. 1. Onko totta, että komission jäsen Leon Brittan on osoittanut Etelä-Afrikan varapresidentille Thabo Mbekille 23. maaliskuuta 1998 kirjeen, jossa Etelä-Afrikkaa pyydetään pidättymään hyödyntämästä Trips-yleissopimuksen suomia mahdollisuuksia valmistaa itse halpoja lääkkeitä tai hankkia niitä ulkomailta? Jos on osoittanut, mikä oli kirjeen yksityiskohtainen sisältö ja miten siinä perusteltiin tällaista menettelytapaa? 2. Onko komissio lisäksi tehnyt muita vastaavia toimia? Jos on, millaisia? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) 1. Komissio ei vastusta sitä, että Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenet käyttävät teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS-sopimus) tarjoamia laillisia mahdollisuuksia. Pakkolisensioinnin osalta komissio tunnustaa WTO:n jäsenten oikeuden käyttää kyseistä välinettä, kunhan TRIPS-sopimuksen edellytyksiä noudatetaan. Parlamentille on toimitettu jäljennös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta kirjeestä. 2. Ei ole. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan myös vastauksiin, jotka se on antanut Erik Meijerin kirjalliseen kysymykseen E-2316/00(1) ja Hanja Maij-Weggenin kirjalliseen kysymykseen P-2672/00(2). (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001. (2) EYVL C 136 E, 8.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2997/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle. Kolumbian suunnitelma.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0025 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2997/00 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) neuvostolle (25. syyskuuta 2000) Aihe: Kolumbian suunnitelma Miten neuvosto aikoo varmistaa, että Kolumbian hallitus kunnioittaa suunnitelmassaan tekemiä sitoumuksia ihmisoikeustilanteen parantamisesta? Tietääkö neuvosto maan armeijan, jolle tukipaketti on ensisijaisesti suunnattu, ja äskettäisiin verilöylyihin syyllistyneiden puolisotilaallisten joukkojen luontaisista yhteyksistä? Vastaus (12. helmikuuta 2001) Euroopan unioni on useassa yhteydessä ilmoittanut tukevansa Kolumbian hallitusta sen pyrkiessä edistämään rauhanprosessia ja on samalla korostanut ja korostaa edelleen, että Kolumbian hallituksen sitoutuminen maan ihmisoikeustilanteen kohentamiseen on välttämätöntä. Euroopan unioni on myös vedonnut kaikkiin osapuoliin, jotta ne sitoutuisivat kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia sekä etsimään konfliktiin neuvotteluratkaisua, jota ilman kestävän rauhan aikaansaaminen ei ole mahdollista. Neuvostolla on jo useaan otteeseen ollut tilaisuus tiedottaa Euroopan parlamentille Plan Colombia -ohjelmasta, erityisesti lokakuussa pidetyssä istunnossa, vastauksena suullisiin kysymyksiin H-715 ja H-716. Niin sanottu Plan Colombia -ohjelma on kansallisen jälleenrakennuksen ohjelma, jonka presidentti Pastrana käynnisti tultuaan valituksi heinäkuussa 1998. Suunnitelmassa, jonka kolmen vuoden talousarvio on 7,6 miljoonaa dollaria, on määräyksiä Kolumbian rauhanprosessista, Kolumbian talouden elvyttämisestä, huumausaineiden torjunnasta, oikeusjärjestelmän uudistamisesta, ihmisoikeuksien suojelusta sekä demokratiasta ja sosiaalisesta kehityksestä. Unioni on asiantuntijavierailujen yhteydessä ilmaissut huolestuneisuutensa ja esittänyt lisähuomautuksia ja -suosituksia, joihin Kolumbian edustajat antoivat vastauksensa Lontoossa 19. kesäkuuta 2000 pidetyssä kansainvälisessä kokouksessa. Unioni seuraa hyvin tiiviisti Kolumbian tilanteen kehittymistä ja pyrkii edistämään rauhanprosessia etsimällä konkreettisia yhteistyömahdollisuuksia. Madridissa järjestettiin 6.7.7.2000 Kolumbiaa koskeva kansainvälinen kokous, johon osallistuivat viidentoista jäsenvaltion ja komission edustajat sekä pääsihteeri ja YUTP:n korkea edustaja Javier Solana, ja tämän jälkeen Bogotássa järjestettiin 24.10.2000 kokous, jossa jatkettiin kyseisten asioiden käsittelyä. Unioni valmistelee laajaa tukitoimenpiteiden pakettia, joka koskee pelkästään kansalais-, sosiaali- ja ympäristöhankkeita, ja se on tarkoitus esitellä maaliskuussa 2001 Brysselissä pidettävässä kokouksessa, joka on jatkoa edellä mainituille kokouksille. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot toteuttavat edellä mainitut toimenpiteet itsenäisesti, ja niiden tarkoituksena on Kolumbian rauhanprosessia tukeminen. Määritellessään tähän tarkoitukseen käytettäviä välineitä unioni pyrkii siihen, että sen tuki vaikuttaa ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja edistämiseen, jotka ovat olennainen osa sen kolmansien maiden kanssa tekemää yhteistyötä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3810/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Siltamaksut ja liikkumisvapaus.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0151 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3810/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Siltamaksut ja liikkumisvapaus Tavaroiden ja työvoiman olisi liikuttava vapaasti koko unionin alueella. Onko komissiolla kantaa maksuihin, joita peritään silloilla, jotka liittävät jonkin saaren, kuten Skotlannin Hebrideihin kuuluvan Skye-saaren, Euroopan liikenneverkostoon? Mitkä suhteellisuutta koskevat vaatimukset vaikuttavat perittyjen maksujen laillisuuteen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 2001) Siltamaksujen perimiseen (varsinkin raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta) sovelletaan verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä 17 päivänä kesäkuuta 1999 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/62/EY säännöksiä(1). Direktiivin 7 artiklan 9 kohdan mukaan keskimääräisten tietullien on perustuttava kyseisen infrastruktuuriverkon rakentamis-, käyttö- ja kehittämiskuluihin. Voimassa ei ole yhteisön sääntöjä, jotka koskisivat maksujen suhteellisuutta alue- tai sosiaalipolitiikan tavoitteisiin nähden. Jäsenvaltioilla on vapaus määrätä julkisia palveluja koskevista vaatimuksista sekä mahdollisesti korvata kannattamattomat matkustajapalvelut julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä 26 päivänä kesäkuuta 1969 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69(2), sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä 1991 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1893/91(3), perusteella. Yhteisön periaate tavaroiden ja henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta liittyy pikemminkin vapaaseen liikkuvuuteen jäsenvaltioiden välillä sekä kansallisuuteen perustuvan syrjinnän torjumiseen. Silta- ja moottoritiemaksut eivät ole ristiriitaisia tämän periaatteen kanssa. (1) EYVL L 187, 20.7.1999. (2) EYVL L 156, 28.6.1969. (3) EYVL L 169, 29.6.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4161/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Euroopan komission ehdottama kemiallisen testauksen ohjelma.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4161/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Euroopan komission ehdottama kemiallisen testauksen ohjelma Saan päivittäin kirjeitä äänestäjiltä, jotka ovat jatkuvasti huolissaan 70 000 kemikaalin testaamista koskevista Euroopan komission ehdotuksista. Nämä testit, minulle on kerrottu, tulevat aiheuttamaan noin 10 miljoonan eläimen kuoleman. 1. Mistä voin saada luettelon niistä 70 000 kemikaalista, jotka on ehdotettu testattavan? 2. Mikä komitea, tai henkilöryhmä, Euroopan komissiossa on päättänyt tästä suosituksesta? 3. Mitä mahdollisuuksia parlamentin jäsenillä on keskustella näistä ehdotuksista, muuttaa niitä tai hylätä ne? 4. Hyväksyykö Euroopan komissio sen arvion, että yli 10 miljoonaa eläintä tullaan teurastamaan tämän ehdotuksen seurauksena? 5. Mitkä järjestöt ja henkilöt ovat tähän mennessä esittäneet Euroopan komissiolle tätä ehdotusta koskevia vastalauseita? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2001) Komissio hyväksyi 13. helmikuuta 2001 valkoisen kirjan tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskevasta strategiasta. Se esitetään Euroopan parlamentille, jolla on tilaisuus antaa siitä lausuntonsa. Valkoisen kirjan perusteella ei voida arvioida kokeita varten tarvittavien eläinten määrää. Kaksi kolmasosaa aineista pitäisi kuitenkin yleensä testata muuten kuin elänkokeilla. Komissio on saanut yksityisiltä ja järjestöiltä noin 6000 tähän asiaan liittyvää yhteydenottoa, joista monissa ilmaistaan huolestuminen eläinkokeiden johdosta. Osassa korostetaan, että on tärkeätä varmistaa, että kemikaalit testataan riittävällä tavalla. Komissio ei ole tarkasti eritellyt esitettyjä näkökantoja eikä voi siten antaa kysymyksessä pyydettyjä yksityiskohtia. Komissio voi kuitenkin vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle ottavansa huomioon, että on tarpeen rajoittaa eläinkokeiden käyttöä käytännön mahdollisuuksien mukaan ja käyttää vaihtoehtoisia testausmenetelmiä, joissa ei tarvita eläviä eläimiä, sekä edistää vaihtoehtoisten testausmenetelmien kehittämistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3049/00 esittäjä(t): Jean-Claude Martinez (TDI) neuvostolle. Norsunmetsästys Afrikassa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0029 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3049/00 esittäjä(t): Jean-Claude Martinez (TDI) neuvostolle (29. syyskuuta 2000) Aihe: Norsunmetsästys Afrikassa Norsuja metsästetään edelleen typeryyden, julmuuden ja valitettavasti lähes yleisen välinpitämättömyyden takia. Jos näiden nisäkkäiden, yhden planeettamme vertauskuvan, joukkoteurastusta perustellaan norsunluukaupasta saatavalla tuotolla, miten neuvosto aikoo kieltää tällaisen halpamaisen kaupankäynnin kokonaan Euroopan unionissa? Aikooko neuvosto ottaa käyttöön taloudellisia pakotteita niitä valtioita vastaan, jotka sallivat alueillaan edelleen menneisyyden vanhentuneista ja raaoista tavoista muistuttavan metsästyksen? Aikooko se toteuttaa toimia järjestöjä, matkatoimistoja ja muita toimijoita vastaan, jotka järjestävät näitä joukkoteurastuksia Afrikassa safarien tai suurriistan metsästyksen varjolla? Vastaus (12. helmikuuta 2001) Neuvosto on arvoisan parlamentin edustajan tavoin huolestunut norsunluun kaupasta ja afrikan-norsun säilymisestä. Neuvosto on säätänyt asetuksen (ETY) N:o 3626/82 (korvattu neuvoston asetuksella (EY) N:o 338/97)(1) uhanalaisten luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainvälisestä kaupasta tehdyn yleissopimuksen (CITES) panemiseksi täytäntöön Euroopan unionissa. Afrikan- norsun norsunluun tuonti kaupallisiin tarkoituksiin kiellettiin yhteisön lainsäädännössä jo vuonna 1989. Metsästyssaaliina hankittujen muistoesineiden tuonti kuitenkin sallitaan tietyistä Afrikan maista, joissa on osoitettu, että rajoitettu metsästys ei vahingoita kyseisiä eläinpopulaatioita, ja urheilumetsästyksestä saatava hyöty osaksi palautuu paikallisille asukkaille ja suojeluviranomaisille. Tällaisissa tapauksissa noudatetaan vientikiintiöitä, ja metsästäjien matkamuistot, jotka voivat olla tarkoitetut ainoastaan yksityiseen, mutta ei kaupalliseen käyttöön, täytyy varustaa asianmukaisin vienti- ja tuontitodistuksin. CITES-yleissopimuksen osapuolet voivat tiukemmilla toimenpiteillä kieltää kaupankäynnin, joka vaikuttaisi haitallisesti lajien säilyttämiseen. Yleissopimuksen sihteeristön hyväksymien norsunmetsästyssaaliiden vientikiintiöiden ei ole katsottu haittaavan lajin säilyttämistä, joten niitä pidetään tyydyttävinä. Neuvosto ei aio nykytilanteessa ryhtyä toimenpiteisiin norsunmetsästyksen sallivia maita vastaan, kun metsästys tapahtuu asianmukaisen lainsäädännön puitteissa, eikä metsästystä suosivia matkatoimistoja vastaan. (1) EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3977/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Työssä käyvän väestönosan vähimmäisikäraja.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0096 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3977/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Työssä käyvän väestönosan vähimmäisikäraja Työttömyyden määritelmää koskevassa komission asetuksessa (EY) N:o 1897/2000(1) työvoiman katsotaan koostuvan iältään 1564-vuotiaista henkilöistä. Useimmissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa nuoret ovat oppivelvollisia siihen asti, kunnes he täyttävät 16 vuotta. Ottaen kyseisen näkökohdan huomioon, haluan esittää komissiolle seuraavat kysymykset: 1. miksi on päädytty siihen, että jo 15-vuotiaat nuoret lasketaan mukaan työssä käyvään väestöön, vaikka he ikänsä puolesta kuuluvat useimmissa jäsenvaltioissa vielä oppivelvollisuuden piiriin? 2. missä jäsenvaltioissa nuorten oppivelvollisuus päättyy silloin kun he täyttävät 15 vuotta? (1) EYVL L 228, 8.9.2000, s. 18. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2001) 1. Viidentoista vuoden iän asettaminen alaikärajaksi työvoiman määrittelyssä on yleisesti tunnustettu normi, jota käytetään kansainvälisen työjärjestön kansainvälisten suositusten mukaisesti. Työttömyyden ja työllisyyden mittaamisessa on tärkeää johdonmukaisuuden varmistaminen, myös kansainvälisen vertailun helpottamiseksi. Työvoimaan kuulumisen alaikärajan määrittelemisellä ikänä, jolloin oppivelvolvollisuus päättyy, on tässä suhteessa eräitä haittapuolia. Esimerkiksi eräissä jäsenvaltioissa, erityisesti niissä, joissa on pitkälle kehittynyt työssäoloaikana toteutettava ammatillisen peruskoulutuksen järjestelmä (oppisopimusjärjestelmä), on vaikea tehdä eroa oppivelvollisuuden ja työn välillä. Komissio on tietoinen koulutusjärjestelmien ja oppivelvollisuuden tilanteesta sekä pitempien koulutusaikojen suuntauksesta. Eräs huolenaihe on, että tietopohjaiseen talouteen ja yhteiskuntaan siirryttäessä, kuten Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asian muotoili, yhteisön korkean työllisyysasteen tavoitteet ja tarpeet taata nuorille ammatilliset vähimmäisvalmiudet oppivelvollisuusiän saavuttamisen jälkeen, eivät saisi olla toistensa kanssa ristiriidassa. 2. Ruotsissa ja Itävallassa oppivelvollisuudelle ei ole asetettu ikärajaa vaan vähimmäisopinnot vuosissa laskettuna. Näissä maissa voidaan kuitenkin, kun tiedetään opintojen aloittamisikä, laskea missä iässä oppivelvollisuus keskimäärin päättyy. Eurydice-tietoverkon (koulutusalan eurooppalainen tietoverkko) tuoreimpien tietojen mukaan (vuosilta 19992000), oppivelvollisuus päättyy edelleen 15 vuoden iässä Kreikassa, Irlannissa, Italiassa (äskettäin tehdyn muutoksen jälkeen), Luxemburgissa, Itävallassa ja Portugalissa.