ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0598/03

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle

(28. helmikuuta 2003)

Aihe: EU ja Brasilia

Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä edistääkseen EU:n suhteita Brasiliaan ja Mercosuriin nyt kun Luiz Inácio da Silva on valittu Brasilian presidentiksi ottaen huomioon presidentin ohjelmassa esitetyt yhteistyötä koskevat ehdotukset?

Vastaus

(21. heinäkuuta 2003)

1. Euroopan unionin neuvosto saattoi presidentti Luiz Inácio da Silvan valinnan yhteydessä vahvistaa olevansa sitoutunut jatkamaan unionin erinomaisia suhteita Brasiliaan ja vahvistamaan edelleen poliittista vuoropuhelua, kauppasuhteita ja taloudellisia suhteita maan kanssa. Samalla

neuvosto ilmoitti, että Euroopan unioni luottaa Brasilian talouden vahvistumiseen ja sen mahdollisuuksiin kasvaa edelleen. Neuvosto ilmoitti aikovansa työskennellä tiiviisti Brasilian uuden hallituksen kanssa myös Mercosurin vahvistamiseksi ja toisti EU:n olevan sitoutunut edistymään parhaillaan käytävissä EU:n ja Mercosurin neuvotteluissa.

Useilla EU:n poliittisilla johtajilla on ollut tilaisuus tavata presidentti Lula da Silva tämän vuoden puolella, ja he ovat vahvistaneet pitävänsä EU:n ja Brasilian suhteita tärkeinä. Neuvosto on pannut tyytyväisenä merkille presidentti Lula da Silvan toistuvat julkilausumat yhtenäisemmän Mercosurin ja läheisempien EU-suhteiden puolesta.

2. Neuvosto on useaan otteeseen uudistanut sitoumuksensa tehostaa ja syventää EU:n ja Mercosurin välisiä nykyisiä poliittisia, taloudellisia, kauppa- ja yhteistyösuhteita. Se on pannut tyytyväisenä merkille, että EU:n ja Mercosurin kahden alueen välinen neuvottelukomitea on edistynyt työssään, jonka tavoitteena on luoda alueiden välinen strateginen assosiaatio, joka koskisi poliittisia, taloudellisia sekä kauppa- ja yhteistyöasioita. Neuvosto on myös todennut, että assosiaatioprosessilla olisi tuettava ja kannustettava Mercosur-maiden kehitystä ja pyrittävä vähentämään näiden kahden alueen välillä olevia sosioekonomisia eroja. Sovittiin myös, että kauppaneuvottelujen lopullinen tavoite on päästä yhä tehokkaammin toinen toistensa markkinoille siten, että kauppaa vapautetaan asteittain ja vastavuoroisesti WTO:n sääntöjen mukaisesti.

Edellä mainitut periaatteet ja tavoitteet huomioon ottaen EU:n neuvottelijat jatkavat työtään saadakseen mahdollisimman pian aikaan kattavan assosiaatiosopimuksen Mercosurin kanssa näiden kahden alueen välisten poliittisten, taloudellisten ja yhteistyösuhteiden syventämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2028/03 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan tullin petoksille altis ja tarpeetonta hidastusta aiheuttava käytäntö kerätä EU:n kansalaisten passit Makedonian vastaisella rajalla.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2028/03 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (18. kesäkuuta 2003) Aihe: Kreikan tullin petoksille altis ja tarpeetonta hidastusta aiheuttava käytäntö kerätä EU:n kansalaisten passit Makedonian vastaisella rajalla 1. Onko komissio tietoinen siitä, että Kreikasta Skopjeen (Makedonia) ja Belgradiin (Serbia) liikennöivissä junissa muiden jäsenvaltioiden kansalaisten passit kerätään talteen pian Thessalonikista lähdön jälkeen ja että keräämisen suorittaa henkilö, jota ei voi tunnistaa Kreikan valtion virkamieheksi ja joka ilmoittaa, että passit voi myöhemmin noutaa poliisiasemalta? 2. Onko komissio tietoinen myös siitä, että Kreikan raja-asema Idomenin poliisiasemalla, josta passit ilmeisesti voi noutaa, passeja ei käsitellä millään havaittavalla tavalla, vaan ne vain luovutetaan takaisin tietyn odotusajan kuluttua? 3. Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että tämän menettelyn, jota on kyseisellä rajalla noudatettu jo vuosikymmeniä, voimassa pitämiseen liittyy riski, että passien keräämisen suorittaa henkilö, jolla ei ole tehtävän edellyttämää toimivaltaa, tai että toimivaltaisen virkamiehen keräämästä suuresta passikasasta katoaa yksi tai useampi passi, tai että junaan jätettyjä vartioimattomia matkatavaroita varastetaan? 4. Onko EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten edes sallittu luovuttaa passiaan henkilölle, jolla ei ole tehtävään vaaditun toimivallan ulkoisia tunnusmerkkejä, vai onko heidän kieltäydyttävä siitä? 5. Mihin tällä menettelyllä pyritään, paitsi hankkimaan asiakkaita Idomenin aseman verovapaalle myymälälle pakottamalla matkustajat poistumaan junasta ja odottamaan, tai häiritsemään liikennettä sellaisen naapurimaan kanssa, jonka nimeä ei hyväksytä? 6. Miten EU voi vaikuttaa siihen, että kyseisellä rajalla passintarkastustapaa nopeutetaan ja se normalisoidaan erityisesti EU:n kansalaisten osalta? Miten komissio aikoo myötävaikuttaa kyseisenlaiseen ratkaisuun pääsemiseen? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 2003) Komissiolla ei ole tietoa kunnianarvoisan jäsenen viittaamista tosiseikoista. Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja ja ilmoittaa kunnianarvoisalle jäsenelle näistä tuloksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0969/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pisan kunnan käyttämät Save II ja Altener II -ohjelmista myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0969/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (26. maaliskuuta 2003) Aihe: Pisan kunnan käyttämät Save II ja Altener II -ohjelmista myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Koska erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pisan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja rajoittaakseen hiilidioksidipäästöjä, parantaakseen ilman laatua ja torjuakseen saastumista, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pisan kunta esittänyt Save II ja Altener II -ohjelmia koskevia hankkeita? 2. Onko Pisan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 ja E-0973/03 (25. huhtikuuta 2003) Vastauksena parlamentin jäsenelle komissio ilmoittaa, että kysymyksessä mainituissa kunnissa (Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena ja Terni) yhteisön tukea on myönnetty yhdelle SAVE II -hankkeelle, ja yhtä esitettyä Altener II -ehdotusta ei hyväksytty rahoitettavaksi. 1. Pistoian kaupunki on esittänyt Altener II -ohjelmaan yhden hanke-ehdotuksen vuoden 2001 hakukierroksella. Tämä Resred-ehdotus ei edennyt käsittelyssä ja jäi ilman tukea. 2. Perugian kaupunki on esittänyt SAVE-ohjelmaan yhden hanke-ehdotuksen vuoden 2002 hakukierroksella. Tämä päätöksentekijöille suunnattu energiatehokkuutta pienituloisille tarkoitetuissa asunnoissa käsittelevä tiedotuskampanjaehdotus Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) kelpuutettiin tuen saajien joukkoon. APPEEL-hankkeelle budjetoidut varat käytetään vuosina 2003 ja 2004. Sopijapuoli on Perugian kaupunki. Perugian kaupunki on yksi hyväksytyn APPEEL-ehdotuksen kaikkiaan kuudesta sopijapuolesta. Sopimusnumero on 4.1031/Z/02-025. Sopimuksen kokonaisbudjetti on 484 406 euroa ja yhteisön tuen kokonaismäärä on 242 203 euroa. Perugian kaupungin osuus budjetista on 42 000 euroa, ja kaupungin saama yhteisön tuki on 21 000 euroa. Sopimuksen valmistelu on käynnissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1068/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Perugian kunnan käyttämät Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1068/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (31. maaliskuuta 2003) Aihe: Perugian kunnan käyttämät Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Perugian kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja kehittääkseen ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja käytäntöjen laadukkuutta ja innovatiivisuutta sekä edistääkseen Eurooppa-ulottuvuuden sisällyttämistä niihin. Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Perugian kunta esittänyt Leonardo da Vinci -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Perugian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0833/03, E-0890/03, E-1062/03, E-1063/03,E-1064/03, E-1065/03, E-1066/03, E-1067/03, E-1068/03, E-1069/03,E-1070/03, E-1071/03, E-1072/03, E-1073/03 ja E-1074/03 (8. toukokuuta 2003) Leonardo da Vinci -ohjelmasta myönnettyjä varoja hallinnoivat osittain hajautetusti kansalliset toimistot. Kyse on kansainvälisistä vaihtohankkeista, joiden kokonaistalousarvio on lähes 40 % ohjelman talousarvioista. Tarvittavia tietoja näistä hankkeista saa Italian kansallisesta toimistosta: ISFOLVia G.B. Morgagni 30/eI-00161 RoomaPuhelin: (+39-06)44.59.01Faksi: (+39-06)44.59.04.75 Komission keskitetysti hallinnoimien varojen osalta (pilottihankkeet, temaattiset toimet, kielitaito, valtioiden rajat ylittävät verkot, viiteaineisto) tutkimus antoi Frosinonen, Fiumincinon, Anconan, Carraran, Firenzen, Livornon, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kunnista seuraavat tulokset: - Ainoastaan Pesaron kunta on ehdottanut yhtä Leonardo-ohjelmaan liittyvää pilottihanketta: Laboratori Tematici Virtuali: Metodologia di Supporto alla Formazione Nel Sel (Sistema Economico Locale). - Se sai 264 161 euroa rahoitusta tähän hankkeeseen, joka käynnistyi vuoden 2002 lopulla. Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0966/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Massan kunnan käyttämät Save II ja Altener II -ohjelmista myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0966/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (26. maaliskuuta 2003) Aihe: Massan kunnan käyttämät Save II ja Altener II -ohjelmista myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Koska erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Massan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja rajoittaakseen hiilidioksidipäästöjä, parantaakseen ilman laatua ja torjuakseen saastumista, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Massan kunta esittänyt Save II ja Altener II -ohjelmia koskevia hankkeita? 2. Onko Massan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0961/03, E-0962/03, E-0963/03,E-0964/03, E-0965/03, E-0966/03, E-0967/03, E-0968/03,E-0969/03, E-0970/03, E-0971/03, E-0972/03 ja E-0973/03 (25. huhtikuuta 2003) Vastauksena parlamentin jäsenelle komissio ilmoittaa, että kysymyksessä mainituissa kunnissa (Ancona, Carrara, Firenze, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pesaro, Pisa, Pistoia, Prato, Siena ja Terni) yhteisön tukea on myönnetty yhdelle SAVE II -hankkeelle, ja yhtä esitettyä Altener II -ehdotusta ei hyväksytty rahoitettavaksi. 1. Pistoian kaupunki on esittänyt Altener II -ohjelmaan yhden hanke-ehdotuksen vuoden 2001 hakukierroksella. Tämä Resred-ehdotus ei edennyt käsittelyssä ja jäi ilman tukea. 2. Perugian kaupunki on esittänyt SAVE-ohjelmaan yhden hanke-ehdotuksen vuoden 2002 hakukierroksella. Tämä päätöksentekijöille suunnattu energiatehokkuutta pienituloisille tarkoitetuissa asunnoissa käsittelevä tiedotuskampanjaehdotus Awareness Programme for Policy Makers in Energy Efficiency Low Income Housing (APPEEL) kelpuutettiin tuen saajien joukkoon. APPEEL-hankkeelle budjetoidut varat käytetään vuosina 2003 ja 2004. Sopijapuoli on Perugian kaupunki. Perugian kaupunki on yksi hyväksytyn APPEEL-ehdotuksen kaikkiaan kuudesta sopijapuolesta. Sopimusnumero on 4.1031/Z/02-025. Sopimuksen kokonaisbudjetti on 484 406 euroa ja yhteisön tuen kokonaismäärä on 242 203 euroa. Perugian kaupungin osuus budjetista on 42 000 euroa, ja kaupungin saama yhteisön tuki on 21 000 euroa. Sopimuksen valmistelu on käynnissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1101/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Praton kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1101/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (31. maaliskuuta 2003) Aihe: Praton kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Praton kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja rahoittaakseen ihmisiin tai aineellisiin resursseihin liittyviä pelastuspalvelutoimia joko ennaltaehkäisytarkoituksessa tai pystyäkseen vastaamaan paremmin mahdollisiin luonnonmullistuksiin tai jopa ns. teknisteollisiin katastrofeihin. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Praton kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Praton kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 ja E-1103/03 (22. huhtikuuta 2003) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että kahden viime vuoden aikana Frosinonen, Fiumincinon, Anconan, Carraran, Livornon, Firenzen, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esittäneet hankkeita yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9. joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/847/EY(1) nojalla, eivätkä ne näin ollen ole saaneet rahoitustukea tässä yhteydessä. Ohjelman tarkoituksena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason ponnisteluja henkilöiden, omaisuuden ja ympäristön suojelemiseksi luonnon ja teknologian aiheuttamissa suuronnettomuustilanteissa. Ohjelman vuosibudjetti on 1,5 miljoonaa euroa (budjettikohta B4-308), ja sen avulla voidaan rahoittaa toimia ehkäisyn, valmiustason nostamisen, hätäavun ja suuronnettomuuksien sosio-ekonomisten seurausten erittelyn alalla. Vain ne toimet, jotka ovat tärkeitä kaikille jäsenvaltioille tai suurelle osalle niistä, ovat tukikelpoisia. Tukikelpoisten toimien on lisäksi oltava niiden painopisteiden mukaisia, jotka komissio vuosittain määrittelee hallintokomitean avustuksella. Komissio haluaa lisäksi kiinnittää parlamentin jäsenen huomion www-sivustoon osoitteessa http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/. Se sisältää joukon esimerkkejä hankkeista, joita on käynnistetty yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelmassa. (1) EYVL L 327, 21.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1099/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pisan kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0142 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1099/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (31. maaliskuuta 2003) Aihe: Pisan kunnan käyttämät pelastuspalvelualan toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pisan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja rahoittaakseen ihmisiin tai aineellisiin resursseihin liittyviä pelastuspalvelutoimia joko ennaltaehkäisytarkoituksessa tai pystyäkseen vastaamaan paremmin mahdollisiin luonnonmullistuksiin tai jopa ns. teknisteollisiin katastrofeihin. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pisan kunta esittänyt pelastuspalvelualan toimintaohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pisan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0829/03, E-0889/03, E-1091/03, E-1092/03,E-1093/03, E-1094/03, E-1095/03, E-1096/03, E-1097/03, E-1098/03,E-1099/03, E-1100/03, E-1101/03, E-1102/03 ja E-1103/03 (22. huhtikuuta 2003) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että kahden viime vuoden aikana Frosinonen, Fiumincinon, Anconan, Carraran, Livornon, Firenzen, Maceratan, Massan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Praton, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esittäneet hankkeita yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9. joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/847/EY(1) nojalla, eivätkä ne näin ollen ole saaneet rahoitustukea tässä yhteydessä. Ohjelman tarkoituksena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason ponnisteluja henkilöiden, omaisuuden ja ympäristön suojelemiseksi luonnon ja teknologian aiheuttamissa suuronnettomuustilanteissa. Ohjelman vuosibudjetti on 1,5 miljoonaa euroa (budjettikohta B4-308), ja sen avulla voidaan rahoittaa toimia ehkäisyn, valmiustason nostamisen, hätäavun ja suuronnettomuuksien sosio-ekonomisten seurausten erittelyn alalla. Vain ne toimet, jotka ovat tärkeitä kaikille jäsenvaltioille tai suurelle osalle niistä, ovat tukikelpoisia. Tukikelpoisten toimien on lisäksi oltava niiden painopisteiden mukaisia, jotka komissio vuosittain määrittelee hallintokomitean avustuksella. Komissio haluaa lisäksi kiinnittää parlamentin jäsenen huomion www-sivustoon osoitteessa http://www.europa.eu.int/comm/environment/civil/. Se sisältää joukon esimerkkejä hankkeista, joita on käynnistetty yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelmassa. (1) EYVL L 327, 21.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1797/03 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. Keskitysleirien italialaisvankeja koskevien saksalaisten arkistojen avaaminen.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1797/03 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (28. toukokuuta 2003) Aihe: Keskitysleirien italialaisvankeja koskevien saksalaisten arkistojen avaaminen Saksa ei ole tunnustanut italialaisten sotavankien oikeutta korvauksiin, joita maksetaan kaikille natsien vankileirien vangeille. Keskitysleirien italialaisvangit voivat kuitenkin saada eläkettä vankeudessa viettämältään ajalta, mutta kyseinen prosessi on varsin hankala. Usein eläkkeen saaminen on käytännössä epävarmaa, koska entisten vankien on vaikeaa hankkia todisteita siitä, että he ovat olleet keskitysleirillä. Aikooko komissio pyytää Saksaa avaamaan historialliset arkistonsa kokonaisuudessaan yleisölle esimerkiksi Internetissä ja myöntämään pyynnöstä todistuksen vankeudessa olosta niille italialaisille, jotka ovat olleet keskitysleirillä toisen maailmansodan aikana? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 2003) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0492/03 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan Korintin-Tripolin-Kalamatan moottoritien pintarakenteen luhistuminen.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0136 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0492/03 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (21. helmikuuta 2003) Aihe: Kreikan Korintin-Tripolin-Kalamatan moottoritien pintarakenteen luhistuminen Viime päivinä on ilmoitettu KorintinTripolinKalamatan moottoritien pinnan luhistumisesta. Voiko komissio ilmoittaa: - rahoittiko Euroopan unioni tämän moottoritien rakennuskustannukset, ja jos se rahoitti, minkä verran varoja on tähän mennessä käytetty? - tarkistiko ESPEL moottoritien rakentamisen laadukkuuden? - havaittiinko tämän arvioinnin perusteella teknisiä puutteita, ja jos havaittiin, mihin toimiin Kreikan viranomaiset ryhtyivät ennen viimeaikaisia tapahtumia tilanteen korjaamiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 2003) Vuoden 2003 alussa Kreikassa vallinneet äärimmäiset sääolosuhteet ovat aiheuttaneet tiettyjä vaikeuksia eräiden hankkeiden, erityisesti tietöiden, toteuttamisessa monilla alueilla Kreikassa. Kreikan viranomaiset pyrkivät tutkimaan asiaa asiantuntijoiden avustuksella. Komissio on säännöllisesti yhteydessä Kreikan viranomaisiin ja on pyytänyt heitä tiedottamaan tämän tutkimuksen tuloksista. Koheesiorahasto on osallistunut KorintinTripolinKalamatan moottoritien tieosuuksien rahoittamiseen 37 miljoonalla eurolla vuosina 19931999. Euroopan unioni on osarahoittanut kyseisiä suunnitelmia myös vuosina 19861987 Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi myönnetyistä määrärahoista 6,5 miljoonalla eurolla. Muiden tieosuuksien rakentamista on osarahoitettu Euroopan aluekehitysrahastosta osana vuosia 19941999 koskevaa Peloponnesoksen alueellista toimenpideohjelmaa. Kreikan viranomaisten odotetaan ilmoittavan näitä tieosuuksia koskevan tuen määrän komissiolle, kun tätä ohjelmaa koskeva tilinpäätöskertomus luovutetaan. Komissiolla ei tällä hetkellä ole tietoa siitä, osallistuiko ESPEL tämän moottoritien toteutukseen liittyvien hankkeiden tarkistamiseen. Tämän tiedon pitäisi kuitenkin sisältyä kyseiseen Peloponnesoksen toimenpideohjelman tilinpäätöskertomukseen.