KIRJALLINEN KYSYMYS P-0989/00 esittäjä(t): Jean-Claude Martinez (TDI) komissiolle. Kuorihedelmiä, jalokastanjoita ja johanneksenleipiä koskeva yhteisön etuuskohtelu.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0989/00 esittäjä(t): Jean-Claude Martinez (TDI) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Kuorihedelmiä, jalokastanjoita ja johanneksenleipiä koskeva yhteisön etuuskohtelu Noin 300 000 perheyritystä viljelee manteleita, pähkinöitä, kastanjoita ja johanneksenleipiä Euroopan unionissa. Niiden tuotanto on kuitenkin riittämätöntä. EU on maailmalaajuisesti johtava manteleiden (joista 74 % tuotetaan Yhdysvalloissa), hasselpähkinöiden (joista 75 % tuotetaan Turkissa) ja muiden pähkinöiden (jotka ovat peräisin Kaliforniasta ja Kiinasta) tuoja. Tullien alentaminen Marrakeschin sopimuksen mukaisesti jopa 2 %:lla vaarantaa edellä mainittujen tuotteiden tuottajien toiminnan koko EU:ssa, koska he eivät voi kilpailla hinnoissa sosiaalista ja ekologista polkumyyntiä harjoittavien Turkin, Kiinan ja Yhdysvaltojen kanssa. Mantelin-, jalokastanjan- ja pähkinänviljely vaikuttaa myönteisesti maaperään ja ympäristöön, työpaikkojen luomiseen sekä maaseudun tasapainoon. Nykyään tätä alaa varten ei ole olemassa erityistä tukea, vaikka EU investoi siihen aikoinaan kymmenen vuoden aikana yhteensä 725 miljoonaa euroa. Aikooko komissio, esimerkiksi ympäristöpolitiikan ja maaseutujen kehittämistä koskevan politiikan yhteydessä, myöntää riittävästi tukea tälle alalle, jonka kuihtumisesta aiheutuisi oleellisesti korkeammat menot, kuin sen elvyttämisestä? Mihin konkreettisiin, täsmällisiin ja tehokkaisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän asian suhteen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 2000) Hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 18. toukokuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72(1) II osaston säännösten nojalla pähkinäalalle myönnettiin erityistukea 10 vuodeksi sen tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi. Yhteisön menot vuosina 19901999 olivat 725 miljoonaa euroa. Vielä käynnissä olevista parannussuunnitelmista aiheutunee vielä yli 250 miljoonan euron lisämenot vuoteen 2006 asti. Hasselpähkinöille myönnettiin lisäksi kiinteää tukea vuosiksi 19972000. Erityistuki oli tarkoitettu väliaikaiseksi ja sitä vähennettiin asteittain taloudellisen vastuun siirtämiseksi viljelijöille. Kuten muut hedelmä- ja vihannesalan tuotteet, pähkinät voivat saada tukea hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28. lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96(2) toimintarahastojärjestelmän kautta. Asetuksessa säädetään rahoitustuesta kaikille hedelmille ja vihanneksille, joita pidetään kaupan tuottajaorganisaatioiden kautta. Pähkinätuotannon sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat huomioon ottaen jäsenvaltiot voivat tietenkin sisällyttää pähkinät maaseudun kehittämissuunnitelmiin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17. toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999(3) säädetyin edellytyksin. (1) EYVL L 118, 20.5.1972. (2) EYVL L 297, 21.11.1996. (3) EYVL L 160, 26.6.1999.