ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3810/98 esittäjä(t): Ulla Sandbæk (I-EDN) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Sisäeritykseen vaikuttavia aineita koskevat EU:n toimenpiteet Komissio ilmoitti parlamentille lokakuussa, että se odottaa suosituksia sisäeritykseen vaikuttavia aineita koskeviksi lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin EU:n toimenpiteiksi. Mikä on komission ehdottama aikataulu, jolla se käsittelee ja hyväksyy nämä suositukset ja jolla se toteuttaa ne ja erityisesti lyhyen aikavälin toimenpiteet? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1999) Komissio tarkastelee parhaillaan sellaisen yleisstrategian osatekijöitä, jolla pyritään seuraamaan ja ehkäisemään vaaroja, joita aiheutuu sisäeritystä muuttamaan tai häiritsemään kykenevistä kemikaaleista. Komissio aikoo esittää aiheesta tiedonannon vuoden 1999 alkupuoliskolla. Lisäksi myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea laatii parhaillaan tieteellistä lausuntoa tästä aiheesta. Lausunnossa käsitellään niiden aineiden vaikutusta ihmisten terveyteen ja ympäristöön, jotka voivat muuttaa tai häiritä sisäeritysjärjestelmää. Lausunnossa kiinnitetään erityistä huomiota ekomyrkyllisyyteen liittyviin koemenetelmiin. Lausunto on tarkoitus antaa vuoden 1999 alussa.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3621/98 esittäjä(t): Ulf Holm (V) neuvostolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Syrjivät tarkastukset Schengenin alueella Ruotsin televisiossa lähetettiin äskettäin ohjelma kahdesta ulkomaista syntyperää olevasta tv-toimittajasta, jotka matkustivat halki EU:n testatakseen henkilöiden vapaan liikkuvuuden toteutumista. Matkansa aikana he joutuivat järjestelmällisesti tarkastuksiin sekä rajoilla että tultuaan maahan, jossa he aikoivat oleskella. Tämä näytti perustuvan siihen, että he eivät olleet syntyperältään eurooppalaisia. He joutuivat ulkonäköön perustuvan syrjinnän kohteeksi, vaikka he ovat syntyneet Ruotsissa ja ovat Ruotsin kansalaisia. Schengenin alueella toimivat ihmisoikeusjärjestöt vahvistavat, että tällaista syrjintää esiintyy. 1. Onko tällainen kansalaisten järjestelmällinen syrjintä neuvoston mielestä se hinta, joka joudutaan maksamaan Schengenin sopimuksesta? 2. Mitä neuvosto aikoo tehdä estääkseen ulkonäköön perustuvan syrjinnän, joka johtuu siitä, ettei Schengenin alueen sisällä ole rajatarkastuksia? 3. Katsooko neuvosto, että eurooppalaisesta poikkeava ulkonäkö on riittävä peruste henkilötarkastuksille Schengenin alueella? Vastaus (8. helmikuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys liittyy Schengenin sopimuksen soveltamiseen eikä näin ollen kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4081/98

esittäjä(t): Jean-Antoine Giansily (UPE) komissiolle

(14. tammikuuta 1999)

Aihe: Eurooppalaisten virkamiesten vakinaistaminen

Voiko komissio tiedottaa kurinpitotoimenpiteistä, joita on tarkoitus kohdistaa niihin eurooppalaisiin virkamiehiin, jotka on vakinaistettu tutkinnoista annettujen virheellisten tai epätäydellisten tietojen perusteella, ja niin muodoin sekä eurooppalaisten henkilöstösääntöjen että työskentelymaan lakien vastaisesti?

Onko olemassa mahdollisten kurinpitotoimenpiteiden ja rangaistusten toimeenpanoa koskevaa vanhenemis- tai määräaikaa?

Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus

(1. helmikuuta 1999)

Henkilöstösääntöjen 28 ja 30 artiklan mukaan palkkaluokkia A1 ja A2 lukuun ottamatta henkilö voidaan nimittää virkamieheksi ainoastaan, jos hän läpäisee liitteessä III säädetyin edellytyksin pidetyt tutkintotodistuksiin tai kokeisiin taikka molempiin perustuvat kilpailut ja jos kilpailun päätyttyä sen valintalautakunta sijoittaa hänet soveltuvien hakijoiden luetteloon.

Jos hakija on katsottu soveltuvaksi virheellisten tietojen tai väärennettyjen asiakirjojen perusteella, valintalautakunnalla on heti tästä tiedon saatuaan toimivalta peruuttaa aiempi päätöksensä ja poistaa vääriä tietoja antanut hakija soveltuvien hakijoiden luettelosta. Hallinnon on puolestaan kieltäydyttävä nimittämästä hakijaa, joka on sääntöjenvastaisesti kilpailun läpäisseiden henkilöiden luettelossa.

Lisäksi virkamiehen on palvelukseen ottamisensa yhteydessä toimitettava hallinnolle palkkaluokkaan sijoittamista varten kaikki koulutusta ja ammattipätevyyttä koskevat todistukset.

Virkamiehen tässä tilanteessa antamat väärät tiedot muodostavat henkilöstösääntöjen mukaisten rehellisyyttä ja työn arvostamista koskevien velvoitteiden laiminlyönnin. Tämä puolestaan johtaa kurinpitoseuraamuksiin.

Toisesta arvoisan parlamentin jäsenen esittämästä kysymyksestä voidaan todeta, että henkilöstösäännöissä ei määrätä kurinpidollisten rikkomusten, kurinpitomenettelyjen tai -seuraamusten vanhentumisajasta.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2248/98 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) ja Juan Colino Salamanca (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Tukien mukauttaminen ja oliiviöljyalan yhteinen markkinajärjestely Luxemburgissa 22.-25. kesäkuuta 1998 kokoontuneet maatalousministerit päättivät oliiviöljyalan yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisesta. Estääkö tämä uudistus tai estävätkö muut voimassa olevat määräykset jäsenvaltioiden hallituksia mukauttamasta oliiviöljyn tuottajille tarkoitettua tukea sosiaalisista, taloudellisista, työllisyys-, ympäristö- tai muista syistä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 1998) Oliiviöljyn osalta neuvostossa 25. kesäkuuta 1998 tehty kompromissi ilmenee rasva-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen 136/66/ETY muuttamisesta 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1638/98(1), jossa säädetään pikaisista toimenpiteistä viljelijöille ja muille toimijoille mahdollisesti aiheutuvien vakavampien vaikeuksien välttämiseksi. Perinpohjaisempia toimenpiteitä on tarkoitus toteuttaa 1. marraskuuta 2001 alkaen. Ottaen huomioon ongelmat, joita aiheutuisi vapaassa liikkeessä olevan tuotteen erilaisten tukitasojen valvonnasta, tässä tilanteessa ei ole säädetty tuen mukauttamisesta eri kriteerien perusteella. Yleisesti ottaen komissio on Agenda 2000 -uudistuksen yhteydessä tehnyt tukien mukauttamista koskevia ehdotuksia kaikkien tuottajille maksettavien suorien tukien osalta. (1) EYVL L 210, 28.7.1998.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2472/98 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Rahastojen käyttö Valencian autonomiassa Euroopan komission osoittamia varoja on käytetty Valencian autonomian kuivilla ja vuoristoisilla alueilla maatalouden uudelleenjärjestelyihin. Onko komissio arvioinut veden vähyydestä tai sitrushedelmien massatuotannosta aiheutuvaa luonnon mahdollista järkkymistä? Mikäli luonto on vahvistettavasti järkkynyt, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen sen, että luonnon tasapainossa syntyy korjaamattomia vahinkoja? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1998) Luonnon epätasapainon korjaamiseksi Valenciassa sovelletaan useita yhteisön toimenpiteitä. Näitä ovat varsinkin Valencian itsehallintoalueen tavoitetta 1 koskevaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimenpideohjelmaan kuuluvat toimet. Siinä vahvistetaan sitrushedelmäalan rakenneuudistus- ja nykyaikaistamistoimenpiteet, joiden tavoitteena on hedelmien laadun parantaminen niiden mukauttamiseksi markkinoiden kysyntään ja sitrushedelmien ylituotantouhan pienentäminen alueella. Edellä mainittu ohjelma sisältää myös ympäristönsuojelullisia toimenpiteitä kuten eroosion torjunta, vesivarojen suojeleminen ja kasteluvesien tehokas käyttö. Epäsuotuisten alueiden viljelijöille, vuoristoalueet mukaan lukien, maksettavilla korvauksilla edistetään myös osaltaan maaseutuympäristön suojelua tukemalla maatalouden harjoittamista näillä herkillä alueilla. Luonnontasapainon yhteydessä on myös mainittava maatalouden ympäristöohjelma. Siinä otetaan käyttöön tukijärjestelmä niille maatalousyrittäjille, jotka sitoutuvat viljelemään maatalousmaata ottaen huomioon ympäristönsuojelun vaatimukset ja luonnonympäristön säilyttämisen. Tämä osarahoitettu ohjelma sisältää myös sitrushedelmien erityispalkkiot. Lisäksi hedelmien ja vihannesten yhteisessä markkinajärjestelyssä on säädetty tuottajaorganisaatioiden toimenpideohjelmista, joiden pyrkimyksenä on muun muassa ympäristöä kunnioittavien tuotantomenetelmien edistäminen ja jätehuollon kehittäminen, etenkin mitä tulee veden, maaperän ja maaseudun laatuun ja biodiversiteetin suojeluun. Tulevaisuudessa Valencian itsehallintoalue jatkaa maaseutualueiden yhdenmukaistettua ja kestävää kehittämistä ja antaa ensisijaisen painoarvon ympäristön ja luonnonympäristön säilyttämiselle.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3031/98 esittäjä(t): Odile Leperre-Verrier (ARE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Monilapsisten perheiden erikoishinnat Ranskan lehdistö on viime aikoina levittänyt tietoja Euroopan komission aikeista kieltää monilapsisten perheiden erikoishinnat Ranskan rautateillä. Vaikka Euroopan komissio on kumonnut tiedot, tämä ei tunnu rauhoittaneen perheyhdistysten ja kuluttajaliittojen pelkoja. Voiko Euroopan komissio kertoa tarkan kantansa asiaan sekä ilmoittaa, millä tavoin se on tuonut kantansa julkisuuteen, erityisesti Ranskassa? Lisäksi monet ranskalaiset matkustajat ovat yllättyneitä siitä, että huolimatta julkisen palvelun tehtävän "täyttymisestä rajat ylittävien TGV-junien avulla", reiteillä matkustaville perheille ei myönnetä alennuksia. Voiko komissio kertoa kantansa asiaan? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1998) Lehdistön kirjoitettua komission antamasta perustellusta lausunnosta asiassa, joka koski Ranskan ulkopuolella asuvien rajatyöntekijöiden mahdollisuutta saada Ranskan valtion rautatieyhtiöltä (SNCF) monilapsisten perheiden alennuskortti samoin edellytyksin kuin ranskalaisetkin,(1) komissio julkaisi 26. kesäkuuta 1998 uuden lehdistötiedotteen, jossa korostetaan, että Ranskan kansalaisilla säilyy oikeus SNCF-yhtiön myöntämään monilapsisten perheiden alennuskorttiin asuvatpa he Ranskassa tai eivät. Komissio totesi myös, että kaikilla muiden jäsenvaltioiden kansalaisilla, jotka asuvat Ranskassa, on sama mahdollisuus ja että komission perusteltu lausunto koskee vain rajatyöntekijöitä, jotka eivät ole Ranskan kansalaisia, sillä näillä ei nykyisin ole mahdollisuutta kyseiseen alennuskorttiin. Komissio vahvistaa, ettei se missään tapauksessa pyydä Ranskaa lakkauttamaan kyseistä alennuskorttijärjestelmää. On syytä korostaa, että komissio on käynnistänyt menettelyn myös kolmea muuta jäsenvaltiota (Belgiaa, Espanjaa ja Luxemburgia) vastaan, joiden lainsäädännössä on samanlaisia asuinpaikkaa koskevia ehtoja, jotka estävät rajatyöntekijöitä saamasta monilapsisille perheille myönnettäviä alennuksia(2). SNCF ja Westrail International (Thalys) vahvistavat arvoisan parlamentin jäsenen saamat tiedot rajat ylittävillä suurnopeusjunilla matkustaville perheille myönnettävistä alennuksista. Asianosaisten mukaan Thalys-liikenteelle ei ole asetettu lainkaan julkisen palvelun velvoitteita. Tavanomaisessakaan suurnopeusliikenteessä tällaista velvoitetta ei ole kansainvälisillä matkoilla, joten näillä matkoilla ei myöskään sovelleta mainitunlaista alennusjärjestelmää. (1) IP/98/421. (2) IP/98/884.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3465/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n myöntämä tuki Itävallan Tirolille Pyydän komissiota antamaan seuraavat tiedot EU:n Tirolin osavaltiolle myöntämästä tuesta: 1. Mikä on EU:n rakennetuen määrä ja sen jakautuminen eri rahastojen tai eri yhteisöohjelmien ja -hankkeiden mukaan sekä niiden EU:n varojen määrä, jotka on myönnetty Tirolille muista budjettikohdista vuodesta 1995 lähtien sen pilottihankkeita ja toimia varten tai - suorina avustuksina - esimerkiksi tutkimuslaitoksille, yliopistoille, yrityksille ja muille laitoksille? 2. Kuinka paljon työpaikkoja on luotu ja säilytetty näillä varoilla?
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3073/98 esittäjä(t): José Pomés Ruiz (PPE) neuvostolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Pienten ja erittäin pienten yritysten tukemista ja työpaikkojen luomista Maghreb-maissa koskeva asetusehdotus Euroopan komissio esitti heinäkuussa 1994 yhteistyömenettelyä merkitsevän asetusehdotuksen, joka koski pienten ja erittäin pienten yritysten tukemista ja työpaikkojen luomista Maghreb-maissa. Euroopan parlamentti otti huomioon aiheen tärkeyden, otti sen käsitelläkseen mahdollisimman nopeasti ja ensimmäinen käsittely oli 28. lokakuuta 1994. Tämän jälkeen 22. joulukuuta 1994 komissio esitti muutoksen alkuperäiseen ehdotukseen ja sisällytti siihen suurimman osan parlamentin esittämistä tarkistuksista. Tuosta päivästä lähtien parlamentti on odottanut neuvoston yhteistä kantaa, jota ei ole vielä saatu eikä myöskään mitään selitystä tälle tilanteelle. Tilannetta vaikeuttavat vielä lisää viime aikojen tapahtumat, jotka johtuvat Maghreb-maista (pääasiassa Marokosta) peräisin olevasta kasvavasta laittomasta maahanmuutosta Espanjaan. Ainoastaan kuluvan vuoden aikana Gibraltarin salmessa on kuollut yli 200 henkilöä. Voisiko neuvosto kertoa syyn yhteisen kannan viivästymiseen? Voisiko neuvosto antaa arvion siitä, koska yhteinen kanta aiotaan antaa? Vastaus (18.-19. tammikuuta 1999) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan neuvoston antamaan vastaukseen Fernando Fernández Martínin esittämään kirjalliseen kysymykseen n:o 0364/98.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3519/98

esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle

(25. marraskuuta 1998)

Aihe: Valtiontuen valvonta

Komissio on antanut ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (KOM(98) 0073 lopull. - 98/0060(CNS))(1). Mitä tulee kolmansien osapuolien oikeuksiin yleensä, tässä asetuksessa ei ole säännöstä, jolla valtuutettaisiin komissio julkistamaan ilmoitus tietystä tuesta ja levittämään tietoja myönnetystä tuesta.

Ottaen huomioon, että tämäntyyppisen säännöksen puuttuminen estää avoimuutta ja vahingoittaa kolmansien osapuolien oikeuksia, voisiko komissio viipymättä ryhtyä toimiin asiassa?

(1) EYVL C 116, 16.4.1998, s. 13.

Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta

antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3517/98, E-3518/98 ja E-3519/98

(15. joulukuuta 1998)

Komissio on tyytyväinen siihen, että parlamentin jäsen kannattaa sen valtiontukia koskevista menettelytavoista antamaa ehdotusta asetukseksi, jolla pyritään parantamaan tukien valvonnan avoimuutta, oikeusvarmuutta ja tehokkuutta.

Asetuksen 11 ja 14 artikla ovat tärkeitä välineitä erityisesti laittomien tukien valvonnan tehostamiseksi. Kun laittomasti maksettu tuki ei myöskään sovellu yhteismarkkinoille, asetuksessa säädetään komission periaatteellisesta velvollisuudesta vaatia tuen takaisinperimistä. Tämä on toteutettava viipymättä ja kyseisen jäsenvaltion kansallisen lain menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon. Jäsenvaltion on lisäksi toteutettava kaikki tämän tavoitteen saavuttamisen edellyttämät, myös väliaikaiset toimenpiteet. Komissio huolehtii siitä, että takaisinperiminen ei viivästy lykkäysmenettelyjen takia, ja toteuttaa kaikki käytettävissään olevat toimenpiteet, asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi mukaan luettuna, jotta sen tekemiä päätöksiä noudatettaisiin.

Asetusta sovelletaan kaikkiin EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisalaan kuuluviin tukiin. Koska tietyt verotustoimenpiteet täyttävät 92 artiklan 1 kohdan soveltamisedellytykset, asetusta sovelletaan myös niihin.

Komission ehdotuksessa ei säädetä velvollisuudesta julkaista tukia koskevia ilmoituksia oikeudellisista ja käytännön syistä. Ilmoitusten julkaisemisen tarkoituksena olisi kehottaa muita, joiden etua asia koskee, esittämään asiasta huomautuksensa. EY:n perustamissopimuksessa huomautusten esittäminen on kuitenkin varattu viralliseen tutkimusmenettelyyn, jonka aloittamisesta ilmoitetaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (EYVL). Tutkimusmenettelyä on sovellettava niihin tukitapauksiin, joiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille on aiheellista epäillä. Kyseinen menettely on kuitenkin turha monissa sellaisissa rutiinitapauksissa, jotka ovat selvästi komission julkaisemien edellytysten mukaisia ja joiden osalta menettely vain viivästyttäisi komission päätöstä asiasta. Kaikki komission tekemät päätökset julkaistaan sen sijaan EYVL:ssä.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3114/98 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Tasakattosaneeraustuotteet Onko komissio tietoinen siitä, että tasakattosaneeraustuotteet, jotka ovat hyväksyttyjä ja joita käytetään muissa EU:n jäsenvaltioissa, esimerkiksi Isossa-Britanniassa, eivät ole hyväksyttyjä Saksassa vanhentuneen DIN-normin 16726 vuoksi? Se muodostaa esteen sisämarkkinoiden toteutumiselle. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1998) Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen niistä esteistä, jotka haittaavat rakennusalan tuotteiden vapaata liikkuvuutta yhteisön alueella. Rakennusalan tuotteita koskevan direktiivin 89/106/ETY(1) päätavoitteena on nimenomaan poistaa niitä teknisiä esteitä, jotka haittaavat alan tuotteiden liikkuvuutta yhteisön alueella. Direktiivissä säädetään, että tuotteet voidaan saattaa markkinoille vain, jos ne ovat käyttökelpoisia, mikä ominaisuus määritellään suhteessa joihinkin rakentamiseen liittyviin olennaisiin vaatimuksiin. Lisäksi direktiivissä säädetään, että käyttökelpoisuus arvioidaan erityisesti komission toimeksiannosta vahvistettujen yhdenmukaistettujen teknisten eritelmien perusteella. Kattojen saneeraustuotteista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on tehty standardeja koskeva toimeksianto, joka on liitetty komission päätökseen 98/436/EY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1998, rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelystä neuvoston direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti katteiden, kattokupujen, kattoikkunoiden ja oheistuotteiden osalta(2). Siinä on kysymys erityisesti niistä katteista, kattokuvuista, kattoikkunoista ja oheistuotteista, joista Euroopan standardointikomitean (CEN) on laadittava yhdenmukaistettu standardi. Direktiivin mukaisesti vain sellaisille tuotteille, jotka ovat kyseisen standardin mukaisia, voidaan antaa EY-merkki ilman, että niille pitää tehdä lisätestejä ennen kuin ne saavat liikkua vapaasti yhteisössä. Ennen standardin voimaantuloa sovelletaan kansallisia standardeja (mm. DIN 16726 -standardia), mutta jäsenvaltioiden on joka tapauksessa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti hyväksyttävä muut kansalliset standardit, jotka ovat samanveroisia terveys-, turvallisuus, energiansäästö- ja ympäristönäkökohdiltaan. Lisäksi komissio harkitsee parhaillaan direktiivin 89/106/ETY muuttamista standardointiohjelman vauhdittamiseksi ja vaihtoehtoisen väylän avaamiseksi EY-merkkien myöntämiselle niiden päätösten perusteella, joita on jo tehty vaatimustenmukaisuustodistuksista, ja yhdessä pysyvän rakennustuotekomitean kanssa annettujen toimeksiantojen perusteella. (1) EYVL L 40, 11.2.1989. (2) EYVL L 194, 10.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3517/98

esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle

(25. marraskuuta 1998)

Aihe: Valtiontuen valvonta

Ehdotukseen neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (KOM(98) 0073 lopull. - 98/0060(CNS))(1) liittyen on korostettava sitä, että vaikka kannattaa tukea komission ponnisteluja tehostaa laittomien tukien takaisinperimistä, erityisesti välipäätöstä tuen maksamisen keskeyttämisestä tai sen tilapäisestä takaisinperimisestä (11 artikla) ja asetuksen 14 artiklan 3 kohtaa, jossa säädetään, että "kansallisen lainsäädännön mukaisilla muutoksenhakukeinoilla ei saa olla lykkäävää vaikutusta", asetuksessa ei sanota, mitä tapahtuu, jos kansalliset oikeusmenettelyt eivät mahdollista täytäntöönpanoa välittömästi ja tehokkaasti.

Jotta tasaveroisuuden perusperiaate toteutuisi, jäsenvaltioiden on sitouduttava tekemään mahdolliseksi välitön takaisinperintä.

Voisiko komissio valvoa, että aikaavieviä menettelyjä ei perusteta tai oteta käyttöön, siinä tarkoituksessa, että väärin perustein myönnetty tuki peritään takaisin, heti kun se ei ole yhteisön lainsäädännön mukaista ja on siis tullut laittomaksi?

(1) EYVL C 116, 16.4.1998, s. 13.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2859/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Alueellinen kulttuurinen kehitys Kulttuurialan toiminnat myötävaikuttavat eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin tuntemiseen ja edistävät tietoisuutta Euroopan unionin kansalaisuudesta. Nämä toiminnat muodostavat lisäksi alueellisessa kehityksessä sisäsyntyisen tekijän, joka voi edesauttaa merkittävästi työpaikkojen luomista. Vähäinen prosenttimäärä varoista on tarkoitettu varsinaisiin kulttuuriohjelmiin (vuoden 1997 loppuun mennessä niihin oli osoitettu vain kahdeksan prosenttia kaikista varoista) ja yhteisön aloitteisiin alueellisen kulttuurisen kehityksen edistämiseksi. Eikö komissio olekin sitä mieltä, että olisi lisättävä eurooppalaisen kulttuurin edistämiseen ja säilyttämiseen tarkoitettuja varoja ja vahvistettava yhteisön aloitteita alueellisen kulttuurisen kehityksen edistämiseksi? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1998) Komissio toteuttaa kulttuurialan toimia usealla eri tavalla. Kulttuuria koskevilla ohjelmilla se on jo vuosia tukenut kulttuurialan hankkeita, joilla on eurooppalainen ulottuvuus. Vaikka parhaillaan voimassa olevien kulttuurialan ohjelmien budjettivaroja on supistettu, kuten arvoisa Euroopan parlamentin jäsen huomauttaa, komissio on kuitenkin käynnistänyt huomattavan määrän Euroopan laajuisia hankkeita ja tukenut niitä (noin 1 400 hanketta vuosina 1994-1997). Hankkeet ovat ulottuneet luovasta taiteellisesta toiminnasta (Kaleidoskooppi-ohjelma) kirjan ja lukemisen alaan (Ariane-ohjelma) ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen (Raphael-ohjelma). EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan mukaisesti kulttuuriin liittyvät näkökohdat on sisällytettävä muihin yhteisön politiikkoihin. Komissio on käynnistänyt ensimmäistä kertaa alueiden välisen yhteistyön pilottihankkeita kulttuurin saralla osana Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen(1) 10 artiklassa tarkoitettua ohjelmatyötä kaudelle 1994-1999. Niihin on myönnetty varoja yhteensä 15 miljoonaa ecua. Tärkein peruste näiden pilottihankkeiden käynnistämiselle on kuitenkin ollut edistää yhteisön epäsuotuisten alueiden toisinaan heikosti esille tuodun kulttuuriperinnön hyödyntämistä ja tukea alueellisten yhteisöjen verkottumista. Näiden toimien perimmäisenä tavoitteena on oppiminen, taitotiedon siirtäminen ja talouden kasvu. Kulttuuripainotteinen alueiden välisen yhteistyön pilottitoiminta kuuluu siis osana koheesiopolitiikkaan. Näitä hankkeita toteutetaan parhaillaan ja niiden hakuaika on näin ollen päättynyt. Uusia ehdotuspyyntöjä ei ole suunnitteilla ennen uutta ohjelmakautta 2000-2006. On kuitenkin huomattava, että alueellisen kulttuuriperinnön hyödyntäminen työpaikkojen säilyttämiseksi tai pysyvien työpaikkojen luomiseksi on sisällytetty myös muihin alueiden välisiin yhteistyötoimiin, erityisesti Ecos-Ouverture -ohjelman (unionin rajat ylittävä alueiden välinen yhteistyö) viimeisimpään ehdotuspyyntöön, joka julkaistiin 13. kesäkuuta 1998. (1) EYVL L 193, 31.7.1993.