KIRJALLINEN KYSYMYS E-2151/03

esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle

(27. kesäkuuta 2003)

Aihe: Pienten ja keskisuurten yritysten määrittelykriteerit

Komissio kirjoitti 6. toukokuuta 2003 antamassaan suosituksessa C(2003) 1422(1) kokonaan uusiksi pienten ja keskisuurten yritysten määrittelemisessä käytettävät erityisesti niiden taloutta ja kokoa koskevat perusteet:

- keskisuuri yritys: alle 250 työntekijää ja liikevaihto alle 50 miljoonaa euroa;

- pieni yritys: alle 50 työntekijää ja liikevaihto alle 10 miljoonaa euroa;

- mikroyritys: alle 10 työntekijää ja liikevaihto alle 2 miljoonaa euroa.

Uudet säännöt vaikuttavat suoraan kaikkeen tulevaan yhteisön lainsäädäntöön ja ne säätelevät eurooppalaisten yritysten toimintaa valtiontukiaisia, rakennerahastojen ohjelmien laatimista ja kirjanpito- ja tasesäännöksiä koskevissa asioissa.

Suosituksella yrityksen käsite ulotetaan käsittämään kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat organisaatiot, oli niiden juridinen muoto mikä tahansa, aivan kuten Euroopan parlamentti on toistuvasti pyytänyt. Sen avulla saadaan oikeampi kuva yritysten tilanteesta Euroopassa.

Aikooko komissio siis yhdenmukaistaa kaikki tilastot uuden luokituksen mukaisiksi?

(1) EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(1. elokuuta 2003)

Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määritelmästä annetun komission suosituksen (suositus 2003/361/EY) liitteen 7 artiklassa todetaan, että komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet esittääkseen laatimansa tilastot yritysten henkilöstön lukumäärän perusteella(1). Kyseisessä artiklassa ei mainita muita pk-yritysten määrittelyssä käytettyjä perusteita, jotka on esitetty 2 artiklassa (vuosiliikevaihto ja taseen loppusumma).

Eurostatin tilastoissa otetaan huomioon periaatteessa kaikki liiketoimintaa harjoittavat yritykset yritysmuodosta riippumatta. Tilastoissa on yleensä tietoja rekisteröidyistä yrityksistä, itsenäisistä ammatinharjoittajista ja käsiteollista tai muuta toimintaa harjoittavista perheyrityksistä.

Eurostat luokittelee henkilöstön lukumäärän perusteella yritystoiminnan rakennetilastoja, työvoimakustannustutkimuksia, palkkarakennetilastoja ja innovaatiotutkimuksia. Henkilöstön lukumäärään perustuva luokittelu löytyy myös kaupparekistereistä.

Henkilöstön lukumäärän perusteella pieniksi luokiteltavista yrityksistä saatavilla oleva tieto on parantunut yritystoiminnan rakennetilastoissa huomattavasti viime vuosien aikana kansallisten tilastokeskusten toiminnan ansiosta.

Henkilöstön lukumäärän perusteella pieniksi luokiteltavien yritysten luokka oli valinnainen vuoden 2000 työvoimakustannustutkimuksessa ja vuoden 2002 palkkarakennetutkimuksessa, mutta luokan sisällyttämistä tuleviin tutkimuksiin on ehdotettu. Työvoimakustannustutkimus ja palkkarakennetilastot rajataan tarkoitustensa mukaisesti yrityksiin, joilla on työntekijöitä. Ne eivät siis kata itsenäisiä ammatinharjoittajia eivätkä omistajan perheenjäseniä.

Innovaatiotilastoissa on eritelty henkilöstön lukumäärän perusteella pienet ja keskisuuret yritykset. Innovaatiotilastot eivät kata toistaiseksi mikroyrityksiä kaikista maista. Oletettavasti monet maat lisäävät mikroyritykset tilastoihin tulevaisuudessa, ja Eurostat pyrkii yhtenäistämään raja-arvot.

Joissakin Eurostatin tilastoissa käytetty työllistämisen käsite ei vastaa täysin kyseisen suosituksen määritelmää. Käsite henkilö, jotka käytetään 7 artiklassa, viittaa lähinnä 5 artiklan(2) käsitteisiin henkilöstömäärä ja vuosityöyksiköt. Koska muiden muassa osa-aikaisten työntekijöiden, kausityöntekijöiden ja harjoittelijoiden lukumäärä ei näy täysin nykyisin saatavilla olevista tilastotiedoista, käytettiin neutraalimpaa ilmaisua henkilö. Eurostatin tilastoja voidaan kuitenkin käyttää hyvänä osviittana, ja tilastot tarjoavat vankan pohjan unionin pk-yritysten analysoinnille. Eurostat laatii itse asiassa jo nyt säännöllisiä julkaisuja pk-yrityksistä saatavilla olevien tilastotietojen perusteella. Uusimmat julkaisut ovat Detailed Tables -sarjan SMEs in Europe: Competitiveness, innovation and the knowledge driven society ja Statistics in Focus -julkaisu Enterprises in Europe does size matter?.

Kaikkia määrittelyperusteita (liikevaihtoa, taseen loppusummaa sekä omistusyhteysyrityksistä ja sidosyrityksistä tehtyjä laskelmia) ei oteta suunnitelmien mukaan lähivuosina huomioon Eurostatin tilastoissa. Rahamääräisten perusteiden ja yritysten välisten yhteyksien päätarkoitus on tosiasiassa määrittää yksittäisen yrityksen pääsy valtion tukijärjestelmiin ja rahoitusohjelmiin. Asia ei ole olennainen yleisesti tilastojen kannalta. Tämä ei tietenkään sulje pois valtiontukia tai rahoitusohjelmiin esimerkiksi kuudenteen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmaan osallistumista koskevia tilastoja, vaan näissä tilastoissa käytetään kaikkia pk-yritysten määrittelyperusteita, joiden mukaisesti edunsaajayritykset jaetaan kokoluokkiin.

Eurostatin keräämiä tilastotietoja koskevaan lainsäädäntöön tehtävät muutokset voivat aiheuttaa huomattavan lisärasituksen tietojen toimittajille ja yrityksille, joten muutokset on suunniteltava huolellisesti ja niistä on keskusteltava hyvissä ajoin etukäteen. Eurostat tutkii piakkoin lisää pk-yrityksiin liittyviä tärkeitä kysymyksiä. Tekeillä on esimerkiksi suuri kehityshanke, jonka tarkoituksena on kirjata kaupparekistereihin yritysten väliset omistus- ja hallintasuhteet. Näin voidaan eritellä tehokkaammin pk-yritykset, jotka ovat suosituksen 3 artiklan mukaan riippumattomia eivätkä kuulu mihinkään yritysryhmään.

(1) 7 artikla TilastotKomissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet esittääkseen laatimansa tilastot yritysten seuraavien kokoluokkien mukaisesti: a) 01 henkilö; b) 29 henkilöä; c) 1049 henkilöä; d) 50249 henkilöä.

(2) 5 artikla HenkilöstömääräHenkilöstömäärä vastaa vuosityöyksiköiden (VTY) määrää, toisin sanoen kyseisessä yrityksessä tai tämän yrityksen lukuun työskennelleiden kokopäiväisten työntekijöiden määrää yhden vuoden aikana. Niiden henkilöiden tekemä työ, jotka eivät ole työskennelleet koko vuotta tai jotka ovat työskennelleet osa-aikaisesti, kestosta riippumatta, ja kausityö lasketaan VTY:n osina.Henkilöstömäärään luetaan: a) palkansaajat; b) kyseisen yrityksen lukuun ja sen alaisuudessa työskentelevät henkilöt, jotka rinnastetaan palkansaajiin kansallisen lainsäädännön mukaan; c) yrityksen johtamiseen osallistuvat omistajat; d) yrityksessä säännöllisesti työskentelevät yhtiökumppanit, jotka saavat yritykseltä rahamääräisiä etuja. Oppisopimussuhteessa tai ammatillisessa koulutuksessa olevia opiskelijoita, jotka ovat oppisopimus- tai ammatillista koulutusta koskevassa sopimussuhteessa, ei lueta henkilöstömäärään. Äitiyslomien ja vanhempainlomien kestoa ei oteta huomioon laskennassa.