KIRJALLINEN KYSYMYS E-1453/01

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(17. toukokuuta 2001)

Aihe: Työtapaturmien ja ammattitautien kirjaaminen

Kreikka on ainut Euroopan unionin jäsenvaltio, jolla ei ole työtapaturmien ja ammattitautien luotettavaa kirjausjärjestelmää yhteisön toisesta tukikehyksestä tätä tarkoitusta varten myönnetyistä varoista huolimatta. Tällä on vakavia vaikutuksia turvallisuuteen ja terveyteen liittyviin valtion toimiin. Vain yksi sosiaaliturvalaitos (IKA) kirjaa työtapaturmat ja vain omien vakuutettujensa osalta, jotka muodostavat noin 45 prosenttia työvoimasta. Lisäksi ammattitauteja ei kirjata lainkaan.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä yhteistyössä asiasta vastaavien kreikkalaisten viranomaisten kanssa, jotta Kreikka loisi työtapaturmien ja ammattitautien luotettavan kirjausjärjestelmän?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(24. heinäkuuta 2001)

Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen siitä, että yhteisössä tarvitaan työtapaturmien ja ammattitautien luotettava kirjausjärjestelmä.

Komissio, Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosasto ovat työskennelleet vuodesta 1990 yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja herrasmiessopimukseen perustuen Euroopan työtapaturmatilastojen (ESAW-hanke(1)) ja Euroopan ammattitautitilastojen (EODS-hanke(2)) yhdenmukaistamiseksi. Työn tavoitteena on yhdenmukaistaa työtapaturmia ja ammattitauteja koskevien tietojen rekisteröimisessä käytettävät perusteet ja menetelmät.

Työtapaturmien osalta puitedirektiivin 89/391/ETY(3) 9 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa säädetään, että työnantajan on pidettävä luetteloa työtapaturmista, joiden seurauksena työntekijä on ollut työhön kykenemätön pitempään kuin kolmen työpäivän ajan ja laadittava viranomaisille kertomukset työntekijöilleen sattuneista työtapaturmista kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti. Tällä hetkellä ESAW-tiedot (yli kolmen päivän työkyvyttömyyteen tai kuolemaan johtaneet tapaturmat) ovat saatavissa vuosilta 19931998, ja ne koskevat seuraavia: toimiala ja yrityksen koko, uhrin ikä, sukupuoli, kansallisuus, ammatti ja ammatillinen asema, vamman tyyppi ja sijainti kehossa, tapaturman päivämäärä, aika ja maantieteellinen tapahtumapaikka sekä tapaturman seuraukset menetettyjen työpäivien lukumäärä, tapaturman aiheuttama pysyvä työkyvyttömyys tai kuolema. Jotta työtapaturmien ehkäisemiseen tähtäävää politiikkaa voitaisiin aktiivisemmin edistää Euroopan tasolla,

on otettu käyttöön vielä yksi muuttujaryhmä, jonka avulla voidaan tunnistaa ja tutkia syyt ja olosuhteet, joissa työtapaturma tapahtui (vaihe III). Vaihetta III koskevat tiedot tulevat saataville vähitellen alkaen viitevuosista 20012004.

EODS-hankkeessa työt on aloitettu kokeiluhankkeen perusteella, joka koskee vuonna 1995 sattuneita tapauksia niiden 31 kohdan osalta, jotka ovat komission 22 päivänä toukokuuta 1990 antamassa suosituksessa 90/326/ETY(4) olevassa ammattitautien luettelossa. Kokeiluhankkeesta saatu kokemus on otettu huomioon, ja Suomen työterveyslaitoksen kehittämät EODS:n ensimmäisen vaiheen menetelmät on saatu valmiiksi. Ne käsittävät seuraavat muuttujat: jäsenvaltio, ikä, sukupuoli, ammatti altistumisen aikaan, yrityksen toimiala altistumisen aikaan, diagnoosi, aiheuttava tekijä, aiheuttavaa tekijää sisältävä tuote (jos se on kemiallinen tai biologinen), taudin vakavuus (tilapäinen vai pysyvä työkyvyttömyys) sekä ensimmäisten havaintojen toteamisvuosi ja vakavuus. EODS-hankkeen ensimmäisen vaiheen tietojen keruu alkaa vuonna 2001 ja käsittää ensimmäistä kertaa todetut ammattitautitapaukset ja kaikki ammattitauteihin liittyvät kuolemantapaukset kyseisen vuoden ajalta.

Kreikassa on erotettava toisistaan työtapaturmatilastot ja ammattitautitilastot.

IKA(5) kerää työtapaturmia koskevat tiedot, ja ne ovat saatavilla kansallisella tasolla. Ne toimitetaan myös Eurostatille ESAW-menetelmien mukaisesti ja sisällytetään Euroopan tason tietoihin. IKA, työministeriö ja kansallinen tilastolaitos kodifioivat ja lähettävät ESAW-tiedot yhteistyössä sekä valmistelevat vaiheen III käynnistämistä Kreikassa. Asiaan liittyy kaksi vaikeuttavaa tekijää, jotka otetaan kuitenkin asianmukaisesti huomioon ja korjataan ESAW-menetelmien puitteissa. Toisaalta IKA:lle ilmoitetaan ainoastaan osa työtapaturmista, jotka aiheuttavat yli kolmen päivän työkyvyttömyyden. IKA arvioi noin 39 % ilmoitetuista tapaturmista, mikä on samaa suuruusluokkaa kuin Tanskassa (46 %), Irlannissa (38 %) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (43 %). Tässä tapauksessa Eurostat korjaa kaikkien jäsenvaltioiden osalta ilmoitettujen tapaturmien lukumäärän ilmoitusasteen perusteella, jotta se voisi arvioida tosiasiallisesti tapahtuneiden tapaturmien lukumäärän (100 %). Näitä viimeisiä lukuja käytetään julkaisuissa ja työtapaturmien esiintyvyyden laskennassa (tapaturmien määrä 100 000:a työllistä kohti). Toisaalta, kuten arvoisa parlamentin jäsen muistuttaa, ainoastaan IKA:n alaan kuuluvat tiedot, jotka kattavat noin 45 % työllisistä Kreikassa, lasketaan mukaan. IKA:n alana ovat yksityisen sektorin palkansaajat. Se on ESAW-tietojen kattama väestönosa myös monissa muissa jäsenvaltioissa (mm. Belgiassa ja Ranskassa ainoastaan tämä ala on katettu). Mutta Kreikan erityispiirteenä on työvoiman ammatillinen asema, joka aiheuttaa sen, että vain 45 % työntekijöistä on katettu. Itse asiassa Kreikassa vuonna 1999 työntekijöiden, itsenäisten ammatinharjoittajien ja kodinhoitoavun osuus työllisistä oli 43,4 %, kun se koko yhteisössä on keskimäärin 16,2 % (lähde: Euroopan unionin työvoimatutkimus, Eurostat). Työtapaturmien esiintyvyyden laskemisessa Eurostat kuitenkin suhteuttaa tapaturmien lukumäärän ESAW-tietojen tosiasiallisesti kattamien työntekijöiden lukumäärään.

Mitä ammattitautien tilastointiin tulee, ammattitautien eurooppalainen luettelo ei tuota Kreikassa suuria vaikeuksia, mutta kansallinen ammattitautien tunnustamismenettely on raskas ja kaikkia tapauksia ei ole luultavimmin luetteloitu. Eurostatille EODS-kokeiluhankkeen yhteydessä toimitetut tiedot vuonna 1995 tunnustetuista ammattitaudeista olivat hyvin rajalliset (92 tapausta yhteensä yli 57 000 tapauksesta Euroopasta). Suomen työterveyslaitos toteaa tekemässään kokeilutietojen arviointia koskevassa loppuraportissa(6), että Kreikan tiedot eivät edusta koko työvoimaa, että kansallisten järjestelmien kattavuutta koskevia tietoja ei ole saatavissa Kreikan osalta, ja että tästä johtuen Kreikka on usein jouduttu jättämään analyysin ulkopuolelle. Eurostatille on kuitenkin ilmoitettu, että Kreikan työministeriöön on perustettu työryhmä, johon kuuluu IKA ja muita asianomaisia elimiä ja joka aikoo tutkia Kreikan ammattitauteja koskevien tilastotietojen parantamisen mahdollisuutta. Komissio tukee jäsenvaltioita ja erityisesti Kreikkaa tässä kehittämisprosessissa levittämällä työryhmissään ja julkaisuissaan EODS(7)-menetelmiä ja muissa jäsenvaltioissa voimassa olevia hyviä käytäntöjä.

(1) ESAW: European Statistics of Accidents at Work.

(2) EODS: European Occupational Diseases Statistics.

(3) Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/391/ETY, EYVL L 183, 29.6.1989.

(4) Euroopan unionin ammattitautiluettelosta 22 päivänä toukokouuta 1990 annettu komission suositus 90/326/ETY, EYVL L 160, 26.6.1990.

(5) IKA: Kreikan sosiaaliturvalaitos työtapaturmat ja ammattitaudit yksityisen sektorin palkansaajat.

(6) Eurostatin valmisteluasiakirja, Population and social conditions 3/1999/E/nro 2.

(7) Eurostatin valmisteluasiakirja, Population and social conditions 3/2000/E/nrot 18 ja 19.