KIRJALLINEN KYSYMYS E-2356/02

esittäjä(t): Marie Isler Béguin (Verts/ALE), Catherine Guy-Quint (PSE),Elmar Brok (PPE-DE), Pedro Marset Campos (GUE/NGL), Lennart Sacrédeus (PPE-DE),Monica Frassoni (Verts/ALE), Hans Modrow (GUE/NGL)ja David Martin (PSE) neuvostolle

(2. elokuuta 2002)

Aihe: EU:n tiedotuspolitiikka Itä-Euroopan tasavalloissa

Tieto ja sen myötä ymmärrys siitä, mitä Euroopan unioni tekee ja mitä asioita se edistää, leviää arkipäivän ja käytännön tasolla jäsenvaltioissa, ehdokasvaltioissa ja kolmansissa maissa toimivien Euroopan unionin tiedotus- ja tietopalveluverkostojen kautta. Näihin verkostoihin kuuluvat keskukset, kuten Eurooppatietopisteet (Info-Points Europe, IPE)(1), Eurotietokeskukset(2), Maaseudun EU-tietokeskukset(3), Euroneuvontakeskukset(4), Team Europe -luennoitsijat(5), sijaitsevat yleensä kaupunkien keskustoissa.

Näiden Euroopan unionia koskevien näyteikkunoiden ja tietokantojen avulla Euroopan kansalaiset ja yhteiskunnalliset toimijat saavat tehokkaasti asianmukaista tietoa unionin käynnistämistä ohjelmista, hankkeista ja keskusteluista ja niihin osallistumisesta.

Euroopan unionin pian tapahtuva laajentuminen Keski-Eurooppaan merkitsee sitä, että unionille tulee uudet itärajat. Laajentumisen myötä Euroopan unionin muoto muuttuu toisenlaiseksi eräiden valtioiden kohdalla, jotka ovat osa Euroopan historiaa ja kulttuuria, vaikka ne eivät olekaan tällä hetkellä Euroopan rakentamiseen osallistuvien ehdokasvaltioiden joukossa. Kyse on Ukrainasta, Valko-Venäjästä ja Moldovasta. Vaikka Ukrainan hallitus nykyään katsoo, että maan on lähestyttävä Euroopan yhteisöä ja liityttävä siihen, ja vaikka Valko-Venäjän ja Moldovan johtajat ovat aikaisemmissa kannanotoissaan olleet samaa mieltä omien maidensa osalta, yhteisön tiedotuskeskuksia on kyseisissä maissa ainoastaan kaksi Ukrainassa (50 miljoonaa asukasta), yksi Valko-Venäjällä (10 miljoonaa asukasta) eikä yhtään Moldovassa (4,5 miljoonaa asukasta). Kuitenkin naapurimaassa Puolassa on sen neljänkymmenen miljoonan asukkaan käytettävissä lähes neljäkymmentä Euroopan unionin tietopalvelukeskusta tai -pistettä.

Eikö neuvosto katso, että sen olisi jatkettava tehokasta tiedottamista instituutioistamme, arvoistamme ja toimistamme Ukrainan, Valko-Venäjän ja Moldovan kansalaisten keskuudessa heidän omalla kielellään varsinkin kun he ovat pian laajentuneen Euroopan unionin naapureita?

Voisiko neuvosto painottaa komissiolle, kuinka tärkeää EU:n tiedotustoimisto- ja tietopalveluverkoston ulottaminen näihin kolmeen Euroopan valtioon on?

(1) http://europa.eu.int/comm/relays/ipe/index_fi.htm.

(2) http://europa.eu.int/comm/relays/edc/index_fi.htm.

(3) http://europa.eu.int/comm/relays/carrefours/index_fi.htm.

(4) http://bre.cec.eu.int.

(5) http://europa.eu.int/comm/relays/teameurope/index_fi.htm.

Vastaus

(6. helmikuuta 2003)

Neuvosto panee merkille arvoisten parlamentin jäsenten analyysin, jonka mukaan unionin tuleva laajentuminen ja siitä seuraavat unionin uudet itärajat vaikuttavat kyseisten alueiden rajasuhteisiin.

Kuten neuvosto korosti jo vastauksessa, jonka se antoi 15. huhtikuuta 2002 pitämässään istunnossa Marie Isler Béguinin ja muiden esittämään kirjalliseen kysymykseen n:o E-0481/02, neuvosto on keskustellut tulevan laajentuneen EU:n suhteista itäisiin naapureihinsa. Se suhtautui myönteisesti komission ja EU:n ulkopoliittisena edustajana toimivan pääsihteerin Javier Solanan aikomukseen valmistella vuoden 2002 loppupuoliskolla ehdotuksia mahdollisuuksista lujittaa näitä suhteita ottaen huomioon EU:n ja kyseisten eri maiden suhteet sekä näiden maiden poliittisen ja taloudellisen kehitysasteen. Neuvosto jatkaa asian käsittelyä edelleen, ja komission on tarkoitus antaa tiedonanto asiasta syksyn aikana. Neuvosto vahvisti 30. syyskuuta 2002 pitämässään istunnossa olevansa vakuuttunut siitä, että EU:n laajentumisen yhteydessä on hyvä tilaisuus parantaa Euroopan unionin ja kyseisten maiden välisiä suhteita vakauden luomiseksi ja elintasokuilun kaventamiseksi unionin uusilla ulkorajoilla. Neuvosto korosti myös, että lähestymistavan on oltava kunkin maan osalta erilainen. Samalla se kehotti asianomaisia yksiköitään käsittelemään tätä kysymystä Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostoa silmällä pitäen.

Siihen asti kun EU:n tuleva politiikka suhteessa EU:n uusiin naapureihin laajentuneessa Euroopassa on määritelty, neuvosto tukee komissiota sen pyrkiessä käyttämään parhaalla mahdollisella tavalla käytettävissä olevia talousarviomäärärahoja, tarvittaessa myös tietopiste- ja tietopalveluverkoston laajentamiseen kyseisissä maissa ennen kaikkea Internetin avulla.