KIRJALLINEN KYSYMYS E-0664/02

esittäjä(t): Feleknas Uca (GUE/NGL) komissiolle

(8. maaliskuuta 2002)

Aihe: Vähemmistöjen kulttuuriset ja kielelliset oikeudet ehdokasmaissa

Etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen integraatio yhteiskuntaan on yksi demokraattisen vakauden edellytys. Useat ehdokasmaat ovat kuitenkin tästä tavoitteesta kaukana, esim. Turkki, missä etnisillä ja uskonnollisilla vähemmistöillä ei ole mitään oikeuksia.

Euroopan neuvoston puitesopimuksessa kansallisten vähemmistöjen oikeuksien suojelemisesta määritellään vähemmistöryhmiin kuuluvien yksilöoikeudet. Missä ehdokasmaissa tämä puitesopimus on ratifioitu ja pantu täytäntöön?

Millaiseksi komissio arvioi etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen aseman ehdokasmaissa?

Myönnetäänkö vähemmistöille kulttuuriset oikeudet ehdokasmaissa? Toteutuuko ehdokasmaissa oikeus saada opetusta kouluissa omalla kielellään?

Onko kansallisten vähemmistöjen oikeuksien suojelemisesta tehdyn puitesopimuksen ja alueellisten ja vähemmistökielten tukemista ja säilyttämistä koskevan Euroopan peruskirjan täytäntöönpanolla merkitystä liittymisneuvotteluissa?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2002)

Kööpenhaminassa määriteltyihin poliittisiin arviointiperusteisiin kuuluu myös vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu. Luxemburgissa (12. ja 13. joulukuuta 1997) kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa muistutettiin, että Kööpenhaminassa (21. ja 22. kesäkuuta 1993) määriteltyjen poliittisten arviointiperusteiden täyttäminen on ennakkoedellytys liittymisneuvottelujen aloittamiselle.

Sen arvioimisessa, miten ehdokasmaat ovat edistyneet näiden perusteiden täyttämisessä, komissio kiinnittää erityistä huomiota kansallisten vähemmistöjen suojelemista koskevan Euroopan neuvoston puitesopimuksen periaatteiden noudattamiseen ja soveltamiseen. Latviaa ja Turkkia lukuun ottamatta kaikki ehdokasmaat ovat ratifioineet kyseisen yleissopimuksen. On syytä huomauttaa, että kaikki nykyiset jäsenvaltiot eivät ole sitä vielä ratifioineet.

Vuodesta 1997 komissio on arvioinut säännöllisesti ehdokasmaiden edistymistä Kööpenhaminassa määriteltyjen arviointiperusteiden täyttämisessä, ensiksi vuonna 1997 antamissaan lausunnoissa ja sen jälkeen määräaikaiskertomuksissaan. Marraskuussa 2001 komissio esitti strategia-asiakirjansa(1) päätelmänä seuraavaa: Kaikki neuvotteluja käyvät ehdokasmaat täyttävät edelleen Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset arviointiperusteet. Turkki ei täytä näitä arviointiperusteita vieläkään.

Sen arvioiminen säännöllisesti, miten ehdokasmaat ovat edistyneet Kööpenhaminassa vahvistettujen poliittisten arviointiperusteiden täyttämisessä, on johtanut myönteiseen kehitykseen kaikissa ehdokasmaissa myös vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja vähemmistöjen suojelun osalta. Esimerkiksi Viro ja Latvia ovat edistyneet edelleen kansalaisuutta vailla olevien integroimisessa, ja ne täyttävät edelleen kansalaisuutta ja kansalaisuuden saamista koskevat Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) suositukset. On kuitenkin huolehdittava sen varmistamisesta, että nykyisen kielilainsäädännön täytäntöönpano tapahtuu kansainvälisten normien mukaisesti. Lisäksi Latvian odotetaan saattavan vaalilainsäädäntönsä täysin kansainvälisten normien mukaiseksi vuoden 2002 aikana. Romaniassa on hyväksytty uutta lainsäädäntöä, jolla laajennetaan vähemmistökielten käyttöä, ja Slovakiassa on toteutettu huomattavia ponnisteluja vähemmistöjen oikeuksien suojelemiseksi entistä paremmin.

Romaniyhteisöjen syrjintä on edelleen yleistä monissa ehdokasmaissa, ja romaniväestön elinolot ovat edelleen vaikeat. Samanaikaisesti voidaan kuitenkin panna merkille myönteistäkin kehitystä: kaikissa niissä ehdokasmaissa, joissa on huomattava romaniyhteisö, on laadittu kansallisia toimintasuunnitelmia ongelmien ratkaisemiseksi, ja joissakin maissa tähän tarkoitukseen varattuja määrärahoja on lisätty. Samoin Phare-ohjelmasta tätä varten myönnettävää rahoitusta on lisätty huomattavasti.

Uskonnollisten vähemmistöjen oikeuksia kunnioitetaan pääosin neuvotteluja käyvissä maissa, eivätkä maiden hallitukset rajoita uskonnon harjoittamista. Muutamissa tapauksissa uskontokuntia koskevaa lainsäädäntöä on vielä valmisteilla.

Kahdentoista ehdokasmaan koulutusjärjestelmissä tarjotaan pääosin opetusta myös vähemmistökielellä; esimerkiksi Virossa perus- ja keskiasteen kouluja koskevassa laissa säädetään myös venäjänkielisen opetuksen jatkamisesta. Latvia tukee opetusta sekä latviaksi että venäjäksi ja kahdeksalla muulla vähemmistökielellä, ja se toteuttaa ala-asteella kaksikielistä opetusohjelmaa, jolla pyritään valmistamaan oppilaita latviankieliseen opetukseen keski-asteella. Muina esimerkkeinä voidaan mainita myös Romania, jossa nykyisin 5 prosenttia opetusryhmistä käyttää vähemmistökieltä, tai Slovakia, joka ratifioi kesäkuussa 2001 alueellisia ja vähemmistökieliä koskevan Euroopan peruskirjan.

(1) KOM(2001) 700 lopullinen.