KIRJALLINEN KYSYMYS P-1250/03 esittäjä(t): Herman Schmid (GUE/NGL) komissiolle. GATS — juomaveden vapauttaminen.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0181 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1250/03 esittäjä(t): Herman Schmid (GUE/NGL) komissiolle (26. maaliskuuta 2003) Aihe: GATS juomaveden vapauttaminen EU laati 6. helmikuuta 2002 palvelujen parannettua markkinoille pääsyä koskevan alustavan tarjousluonnoksen. Kyseinen pyyntö lähetettiin palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) mukaisesti 109 maahan, joista 94 on kehitysmaita. Alustavan tarjousluonnoksen mukaan EU ei itse aio vapauttaa juomavettä GATSin mukaisesti. Kuitenkin 109 pyynnön tämänhetkinen sisältö paljastaa, että maita kuten Bangladeshiä pyydetään avaamaan juomavesimarkkinansa. Pyynnön on julkistanut Canadian Polaris Institute (http://www.polarisinstitute.org/gats/main.htm). Miten EU:n komissio selittää, että sen julkiset lausunnot (katso alla) sekä alustava tarjousluonnos ja tämänhetkinen pyyntö (joka on luottamuksellisena pidetty julkisen valvonnan ulkopuolella) lähettävät pohjimmiltaan GATSia koskevista komission aikeista poikkeavia viestejä? GATS-neuvotteluissa keskustellaan palvelujen kaupan vapauttamisesta. Neuvotteluissa ei keskustella palveluja koskevan sääntelyn purkamisesta. Monia palveluja säännellään tiukasti hyvistä syistä, kuten julkisten palvelujen saatavuuden ja korkean laadun takaamiseksi sekä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi. (Kaupasta vastaavan komission jäsenen Pascal Lamyn esipuhe asiakirjassa, joka muodostaa kansalaisyhteiskunnan kuulemista koskevan perustan). Onko komissio tietoinen, että juomavesimarkkinoiden avaaminen voisi loukata YK:n ihmisoikeusjulistuksen oikeutta elämään? Miten komissio voi varmistaa, että oikeutta elämään ei loukata, kun ihmisiltä riistetään tasavertaiset mahdollisuudet käyttää vettä? Katsooko komissio, että GATS-sopimuksella on korkeampi oikeudellinen asema kuin YK:n ihmisoikeusjulistuksella? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2003) Maailman vapaakauppajärjestön (WTO) palvelukaupan yleissopimuksesta (GATS) parhaillaan käytävien neuvottelujen yhteydessä yhteisö on esittänyt kauppakumppaneilleen tarjouspyyntöluonnoksen, joka koskee eurooppalaisten palveluntarjoajien parannettua markkinoille pääsyä. Useimmat tarjouspyynnöt liittyvät vesihuolto- ja jätevesihuoltopalveluihin, ja ne koskevat myös kehitysmaita. Yhteisön tarjouspyynnöt ovat sopusoinnussa yhteisön yleisen vesipolitiikan kanssa, eikä komissio ole salannut tavoitteitaan. Yhteisön tarjouspyynnöistä laaditussa tiivistelmässä, jonka komissio julkaisi heinäkuussa 2002, todetaan selvästi, että yhteisön tarjouspyynnöt koskevat pääsyä veden keruu-, puhdistus- ja jakelumarkkinoille. Vesimarkkinoille pääsyä koskevan tarjouspyynnön osalta on todettava, ettei yhteisön vedenjakelumarkkinoita koskevat tarjouspyynnöt heikennä tai vähennä hallituksen oikeuksia alan sääntelijänä. Vaikka hallitus päättäisikin avata vedenjakelupalvelut yksityisen sektorin toimijoille, se voi siitä huolimatta toteuttaa valitsemaansa kansallista politiikkaa sosiaalipoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Koska vesi-infrastruktuuri-investointeihin tarvitaan runsaasti pääomaa, on voimistumassa näkemys, että yksityinen sektori on otettava mukaan hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa toteutettaviin toimiin vesi- ja saniteettipalvelujen parantamiseksi erityisesti köyhimmissä maissa. WTO:n vapauttaessa vesipalvelut voitaisiin helpottaa infrastruktuuri-investointeja, lujittaa vedenhallintakapasiteettia ja edistää teknologista kehitystä ottamalla huomioon kehitysmaiden hallinnolliset resurssit ja sääntelykehys. Asianmukaisen sääntelykehyksen luomisen ja oikeudenmukaisen vedensaannin turvaamisen kannalta on selvästi erittäin tärkeää ottaa huomioon kaikki ne uudistukset, joissa on mukana yksityisen sektorin toimijoita, sekä GATS-sopimuksen mahdollisesti sisältämät tämän alan sitoumukset. Yhteisön GATSiin liittyvät tarjouspyynnöt eivät siis heikennä tai vähennä hallituksen oikeutta säännellä vesivarojen hoitoa ja niiden jakamista käyttäjille, valita sopivin yksityisen omistuksen muoto ja päättää oikeudenmukaisesta hinnoittelupolitiikasta ja varmistaa, että kohtuuhintaiset palvelut ovat köyhien saatavilla. Yhteisö tukee jatkossakin tämän alan toimia kehitysmaissa tarjoamalla esimerkiksi teknistä apua.