KIRJALLINEN KYSYMYS E-2652/00

esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle

(1. syyskuuta 2000)

Aihe: Vesihuolto ja siihen liittyvät yhteisön tuet Sardiniassa

Nykyään Sardinialla, jossa on 1 631 000 asukasta, on käytössään 31 suurta ja keskikokoista vesisäiliötä, joiden enimmäistilavuus on 1 miljardi 589 miljoonaa kuutiometriä. Näistä 1,486 miljardilla kuutiometrillä on lopullinen säiliöintilupa. Tirso-joen uudella padolla on aloitettu koesäiliöinti, joka kasvattaa enimmäistilavuutta vielä noin 300 miljoonalla kuutiometrillä. Tästä huolimatta Sardinia potee jo toista vakavaa vesipulaa viimeisten kymmenen vuoden aikana. Huono vesihuolto on kaikkien havaittavissa: 42 eri huoltoyhtiötä toimivat ilman koordinaatiota, juomavettä käytetään erittäin paljon myös teollisuuskäytössä,

30 prosenttia, parhaimmillaan jopa 200 prosenttia, vedestä joutuu hukkaan jakelunaikana. Minkäänlaista vedensäästöpolitiikkaa ei noudateta. Hallituksen päätöksellä vuodelta 1995 Sardinian maakuntahallituksen puheenjohtaja nimitettiin vastuuhenkilöksi vesipulakysymyksessä: Kaikki 73 toimenpidettä, joihin on käytetty yhteensä 1 486 miljardia liiraa, ovat osoittautuneet tehottomiksi, koska Sardinian vesipula on nyt pahempi kuin koskaan. Näistä 73 toimenpiteestä 26 on rahoitettu yhteisön tukikehyksen vuosien 19941999 vesivarantotoimintaohjelmasta. Tästä ohjelmasta saatiin vielä 562 miljardia liiraa, ja ne käytettiin ainoastaan uusien patojen ja muiden vastaavien rakennelmien rakentamiseen.

1. Onko komissio tarkistanut toimintaohjelman tulokset yhteisön vuosien 199499 tukikehyksessä (neuvoston asetus N:o 1260/99(1), 42 artikla) määrätyn toimien jälkivaikutusten arvioinnin mukaisesti?

2. Onko komissio tarkistanut ympäristövaikutusten arviointimääräysten noudattamisen yllämainittujen toimenpiteiden kohdalla? Tämä tarkoittaa toimenpiteiden toteuttamista, mikäli niitä ei ole vielä toteutettu ympäristövaikutusten arviointimenettelyn mukaisesti.

3. Miten komissio aikoo menetellä yhteisön rahoitusta koskevien ehdotusten suhteen Sardinian alueella uusien vuosien 20002006 rakennerahastojen ja erityisesti vedensäästämispolitiikan ja vesivarantojen kestävän käytön sekä vesihuoltopolitiikan ympäristövaikutusten arvioinnin osalta. Myönnetäänkö lisärahoitusta vedenhukan vähentämiseen ja teollisuudessa käytettävän veden kierrätykseen?

(1) EYVL L 161, 22.6.1999, s. 1.

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(6. marraskuuta 2000)

Komissio on tietoinen Sardinian vesivarojen hoidon jälkeenjääneestä tilasta.

Komissiolla ei ole vielä käytössään vesivaroja koskevan ohjelman tulosten ja vaikutusten jälkiarviointia kaudelta 19941999, sillä määräaika maksamisen lopettamiselle on vahvistettu 31. päiväksi joulukuuta 2001. Arviointikertomus on toimitettava voimassaolevien säännösten mukaisesti ennen kesäkuun 30. päivää 2002.

Komissio on valvonut, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) osarahoittamiksi ehdotetut hankkeet noudattavat ympäristövaikutusten arviointia koskevissa direktiiveissä vahvistettuja säännöksiä. Tämän vuoksi Italian viranomaiset ovat vakuuttaneet, erityisesti seurantakomiteoissa, että tämä analysointi on tehty aina sitä sovellettaessa. On syytä muistuttaa, että ympäristöministeriön edustajat osallistuvat niinikään hankkeiden valintaa käsittelevään tekniseen komiteaan.

Yhteisön tukikehyksessä (YTK) tavoitteeseen 1 ohjelmakaudella 20002006 kuuluville Italian alueille vahvistettiin tätä alaa koskevat toimintalinjat, jotka koskevat sekä infrastruktuurien parantamista että hoitoa koskevien järjestelmien hallintoa. Ensimmäisen ohjelmalohkon tukitoimien on keskityttävä vesijohtoverkon ja vedenpuhdistamojen mukauttamiseen, toimituksen ja jakelun valvontajärjestelmiin sekä uusien laitteiden rakentamiseen puhdistetun veden uudelleenkäyttöä varten. Toinen ohjelmalohko käsittää tehokkaiden hallintojärjestelmien rakentamisen vesivarojen hallinnon ja hoidon välisen eron edistämiseksi ja tukitoimien ja rahoitusvastuun käsitteiden erottamiseksi.

Sardiniaa koskevassa alueellisessa toimenpideohjelmassa (ATO) on esitetty nämä toimintalinjat ohjelmalohkoa 1.1. luonnonvarat koskevan toimenpiteen yhteydessä. YTK:ssa vahvistettuja täsmällisiä perusteita, joiden tarkoituksena on Italian voimassaolevan alan lainsäädännön (Legge Galli) mukaisten hankkeiden valinta, sovelletaan.

Lisäksi parlamentin ja neuvoston veden puitedirektiivin(1) antaminen hiljattain edistää voimakkaasti yhdennettyä pintavesien ja pohjavesien laadullisten ja määrällisten näkökohtien suunnittelua ja hoitoa, joka perustuu koko jokiallasta koskevaan kuusivuotiseen jokialtaan hoitosuunnitelmaan. Tällaiset hoitosuunnitelmat on pantava toimeen vuoteen 2009 mennessä. Askeleena jokialtaan hoitosuunnitelman valmistelussa jäsenvaltioiden on vesipuitedirektiivin mukaan analysoitava kunkin jokialtaan luonne (muun muassa geologia, hydrologia ja ekologia), analysoitava ihmisten toimien vaikutukset veden tilaan ja analysoitava veden käytön taloudellinen merkitys kullakin jokialtaalla. Analyysien on oltava valmiina vuoteen 2004 mennessä. Lisäksi vuoteen 2006 mennessä on laadittava veden tilaa koskeva toiminnallinen valvontaohjelma. Kaksi viimeisintä velvoitetta tulevat voimaan alueellisen toimenpideohjelman soveltamiskauden aikana ja ne ovat perustana sen täytäntöönpanemiselle yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

(1) PRES/2000/283.