KIRJALLINEN KYSYMYS E-0033/01

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(18. tammikuuta 2001)

Aihe: PCB:ihin verrattavien bromipitoisten liekinestoaineiden esiintymisen lisääntyminen ihmisen elimistössä ja ravinnossa

1. Voiko komissio vahvistaa, että bromipitoisten liekinestoaineiden myrkyllisyys on verrattavissa 1980-luvulla paljon puhuttaneisiin PCB:ihin, koska ne eivät hajoa helposti vaan joutuvat ravintoketjun mukana ihmisen rasvakerrokseen ja häiritsevät hormonitoimintaa sen lisäksi, että erään ruotsalaisen tutkimuksen mukaan ne kerääntyvät äidinmaitoon, minkä seurauksena lapsen muistitoiminnot ja motoriikka vahingoittuvat jo ennen syntymää?

2. Voiko komissio lisäksi vahvistaa, että tällaisten liekinestoaineiden leviäminen ympäristöön tapahtuu myös tuotannossa syntyvien jätevesien, muovin kyllästämisen yhteydessä aiheutuvien valumien ja näillä aineilla käsiteltyjen tuotteiden hävittämisen kautta, ja että niitä joutuu yhä enenevässä määrin ihmisravinnoksi tarkoitettuun lihaan, kalaan ja peltokasveihin ja että niitä tavataan jopa rannoille huuhtoutuneista kaloista?

3. Pitääkö paikkansa, että tällaisten liekinestoaineiden käyttöä on jo aiemmin yritetty rajoittaa vapaaehtoisesti teollisuuden kanssa tehdyillä sopimuksilla, mutta käyttö on kuitenkin lisääntynyt, minkä vuoksi ympäristöriskien laajuus on alkanut muistuttaa huomattavasti PCB:iden jokin aikaa sitten aiheuttamia haittoja?

4. Voiko komissio vahvistaa, että Saksassa myrkylliset liekinestoaineet kiellettiin jo vuonna 1986, mutta muiden maiden asianomainen teollisuus vastustaa tällaista kieltoa ja Alankomaiden hallitus katsoo, että sen tulee odottaa, kunnes löytyy muita vaihtoehtoja ja saadaan aikaan koko Euroopan unionia koskeva kaikkein myrkyllisimpien varianttien kielto vuonna 2008?

5. Onko olemassa tekijöitä, jotka estävät muita jäsenvaltioita kuin Saksaa etenemään asiassa tai edistymään edellisessä kysymyksessä mainitun kiellon aikaansaamiseksi tulevaisuudessa? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden esteiden poistamiseksi?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(27. maaliskuuta 2001)

Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka on jo annettu samaa aihetta koskeviin Chris Daviesin kirjalliseen kysymykseen (E-2616/00)(1), Astrid Thorsin kirjalliseen kysymykseen (E-2504/99)(2), Inger Schörlingin kirjalliseen kysymykseen (P-1976/99)(3), Doeke Eisman kirjalliseen kysymykseen (E-3004/98)(4) ja Inger Schörlingin suulliseen kysymykseen (H-0776/99)(5).

Olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23. maaliskuussa 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 793/93(6) mukaisesti Euroopan kemikaalivirasto on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa koordinoinut tieteellistä keskustelua, joka on johtanut kolmen markkinoilla olevan bromipitoisen palonestoaineen kattavaan riskianalyysiin.

Nämä kolme ainetta ovat:

- pentabromidifenyylieetteri (pentaBDPE), (CAS 32534-81-9), raportoija Yhdistynyt kuningaskunta;

- oktabromidifenyylieetteri (octaBDPE), (CAS 32536-52-0), raportoijat: Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta;

- dekabromidifenyylieetteri (decaBDPE), (CAS 1163-19-5), raportoijat: Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta.

Pentabromidifenyylieetterin riskianalyysissä todetaan, että kyseinen aine on erittäin hitaasti hajoava ja eliöihin erittäin kertyvä ja että sitä tavataan laajalti ympäristön eläin- ja kasvikunnassa, muun muassa kalojen ja muiden merieläinten rasvakudoksessa. Sitä on myös tavattu rintamaidossa, tosin suhteellisen alhaisina pitoisuuksina. Näiden päätelmien seurauksena komissio julkaisi 5. maaliskuuta 2001 suosituksen seuraavien aineiden vaarojen arvioinnin tuloksista ja toimintaperiaatteista vaarojen vähentämiseksi: difenyylieetteri, pentabromijohdannainen; kumeeni(7). Siinä suositellaan, että näiden aineiden markkinointi- ja käyttörajoituksia käsiteltäisiin tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevan direktiivin puitteissa (tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 76/769/ETY(8)).

Riskianalyysiraportissa todetaan, että hyvin bromipitoiset johdannaiset, oktabromidifenyylieetteri ja dekabromidifenyylieetteri, eivät näytä kasautuvan ympäristöön eli mahdollisuus niiden kertymiseen ja kasautumiseen luonnossa on pieni. Näiden molempien aineiden riskianalyysissä todetaan kuitenkin, että mahdollisten riskien kuvaamiseksi asianmukaisesti tarvitaan parempaa tietoa. Käynnissä on näin ollen lisätyö: erityisesti niiden mahdollista hajoamista luonnossa alemman bromipitoisuuden difenyylieettereiksi tutkitaan. Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea tuki tätä johtopäätöstä 19. kesäkuuta 2000 antamassaan lausunnossa.

Bromipitoisissa difenyylieettereissä ja PCB-yhdisteissä on tiettyjä kemiallisia yhtäläisyyksiä. Niiden välillä on kuitenkin myös eroja, erityisesti eri polybromijohdannaisten kertymisessä luontoon ja niiden myrkyllisyydessä. Ne on otettu huomioon riskianalyysien tuloksissa.

Komissio on tehnyt ehdotuksen direktiiviksi tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa(9) (RoHS-direktiivi). Komissio harkitsee parhaillaan myös tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevan direktiivin 76/769/ETY puitteissa tehtäviä rajoituksia. RoHS-direktiiviehdotuksen mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1. tammikuuta 2008 alkaen tiettyjen raskasmetallien ja kahteen bromipitoisten palonestoaineiden ryhmään kuuluvien aineiden, polybromibifenyylien (PBB) ja polybromidifenyylieetterin (PBDE), käyttö korvataan muilla aineilla. Ehdotusta käsitellään parhaillaan neuvostossa ja parlamentissa.

Palonestoaineita valmistava teollisuus on kuitenkin tämän jälkeen sitoutunut vapaaehtoisesti ympäristöä ja kehitystä koskevaan Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ohjelmaan bromidifenyylieetterien käytön valvomiseksi paremmin. Tämän vapaaehtoisen toiminnan aikana pentabromidifenyylieetterin tuonti yhteisöön on vähentynyt.

Komission tietojen mukaan Saksan kemianteollisuuden liitto on lisäksi vuonna 1986 vapaaehtoisesti sitoutunut olemaan käyttämättä PBB- ja PBDE-yhdisteitä tuotantotarkoituksiin.

Aineita koskevat mahdolliset yksipuoliset kiellot ennen riskien vähentämiseen pyrkivien yhdenmukaisten toimien toteuttamista yhteisössä voivat olla ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 2830 artiklan (entisen 3036 artiklan) kanssa. Tällaiset rajoitukset voivat kuitenkin olla perusteltuja yhteisön lainsäädännössä

tunnustettujen perustavaa laatua olevien vaatimusten perusteella (muun muassa ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja elämän suojelu), mutta ne eivät saa syrjiä eivätkä perusteetta rajoittaa jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

(1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 134.

(2) EYVL C 330 E, 21.11.2000.

(3) EYVL C 203 E, 18.7.2000.

(4) EYVL C 142, 21.5.1999.

(5) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (joulukuu II, 1999).

(6) EYVL L 84, 5.4.1993.

(7) EYVL L 69, 10.3.2001.

(8) EYVL L 262, 27.9.1976.

(9) KOM(2000) 347 lopullinen.