KIRJALLINEN KYSYMYS E-0592/00

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) ja Jan Wiersma (PSE) komissiolle

(29. helmikuuta 2000)

Aihe: Molukit

Helmikuun lopussa päättyy toinen hätäapuohjelma Molukeille (900 000 euroa). Nyt komissio valmistelee kolmatta ohjelmaa. Tähän asti apu on ohjattu ranskalaisten ja belgialaisten kansalaisjärjestöjen kautta. Onko komissio valmis ottamaan mukaan myös alankomaalaisia kansalaisjärjestöjä, jotka kuulevat alankomaalaisia molukkijärjestöjä, joilla taas on monipuoliset yhteydet Molukkeihin ja saavuttamaan näin rauhaa edistävän ja tasapainottavan vaikutuksen?

Aikooko komissio myös varmistaa, että rakenteellista apua, jota se on antanut esimerkiksi Novibille ja Oxfam UK:lle ja jota ei voida konfliktien takia käyttää, voitaisiin käyttää sovintoa luoviin ja ennalta ehkäiseviin toimiin hätäavun ja ennalleen palauttamisen puitteissa?

Voiko komissio antaa tietoja suunnitellusta lisätuesta Indonesian kehitykselle? Mistä otsakkeesta määrärahat otetaan? Onko komissio valmis ottamaan tukipakettiin mukaan mahdollisuudet pääkaupunki Jakartan ja konfliktialueiden kuten Molukit ja Atjeh välisiin kontakteihin ja viestintään?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(10. huhtikuuta 2000)

Komission humanitaarisen avun toimisto (ECHO) toimii Molukeilla asukkaiden hyvinvoinnin parantamiseksi. Vuonna 1999 tuettiin miljoonalla eurolla kahta hanketta, jotka koskivat lääkkeiden toimitusta, vesihuoltoa ja puhtaanapitoa sekä elintarvikehuoltoa. Tällä hetkellä on käynnissä samoja aloja koskeva 900 000 euron avustushanke. Komissio tutkii parhaillaan kyseisten hankkeiden jatkamista kuudella kuukaudella hätäsiirtolaisia koskevan elintarvikehuollon, lääkinnällisen avun, vesihuollon ja puhtaanapidon osalta. On odotettavissa, että tähän tarkoitukseen osoitetaan lisävaroja.

Komissio ei ole toistaiseksi saanut alankomaalaisilta kansalaisjärjestöiltä Molukkien hätäsiirtolaisille osoitettavaa humanitaarista apua koskevia hanke-ehdotuksia.

Komissio kiinnittää erityistä huomiota Pohjois-Molukkien kymmeniin tuhansiin hätäsiirtolaisiin.

Edellisten tai käynnissä olevien hankkeiden käyttämättömien varojen osalta on selvää, ettei varoja voida suunnata uudelleen sovittelutoiminnan tai ehkäisevän toiminnan tukemiseen, sillä komission toiminnan oikeusperustan mukaisesti alkuperäisen hankkeen tavoitteita ei voida ylittää.

Hiljattain julkaistussa komission tiedonannossa Indonesian ja Euroopan unionin välisten suhteiden lähentämisestä(1) korostetaan aloitteellista kehittämisstrategiaa, joka ymmärretään kokonaisvaltaiseksi pitkän aikavälin lähestymistavaksi. Se käsittää osallistumisen Indonesian yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen kehittämiseen olemassa olevin yhteistyön keinoin. Erityistä huomiota kiinnitetään köyhyyden lievittämiseen ja luonnonvarojen kestävään hallintaan (metsätaloutta koskeva yhteistyö on jo yksi avainalueita). Se sisältää myös kattavan poliittisen vuoropuhelun luomisen demokratian juurruttamiseksi Indonesiaan, ihmisoikeuksien edistämisen, oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallintotavan, maan sisäisen vuoropuhelun ja ristiriitojen sovittelun sekä yhteisön investointi- ja kauppasuhteiden vahvistamisen Indonesian kanssa. Kyseisessä tiedonannossa kehotetaan yhteisön yhteistyötahoja tukemaan Indonesian talouden uudelleenjärjestelyä.

Ajanjaksolla 19951999 yhteisön Indonesialle Aasian kehitysyhteistyötä koskevasta budjettikohdasta osoittamat varat olivat vuosittain alle 20 miljoonaa euroa, minkä lisäksi jonkin verran varoja on annettu ihmisoikeushankkeisiin Aasian ihmisoikeuksia koskevasta budjettikohdasta. Komissio on sitoutunut lisäämään rahoitustukea Indonesialle edellä mainittujen painopistealojen mukaisesti.

(1) KOM(2000) 50.