ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0536/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti "pitää tarpeellisena perustaa EU:n petostentorjuntayksikköön kalatalousalaan erikoistunut yksikkö, joka voi puuttua asioihin valvomalla kalatuotteiden alkuperää, kaupan pitämistä ja kuljetusta koskevan lainsäädännön asianmukaista soveltamista". Mitä Euroopan parlamentin tässä kohdassa esittämiä toimenpiteitä on toteutettu? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 1999) Petostentorjuntaa koordinoivassa komission erityisryhmässä toimii yksikkö, joka vastaa omiin varoihin liittyvistä toimista. Tämä yksikkö vastaa myös kalatalousalan petoksia koskevista tutkimuksista, jotka perustuvat yhteisön lainsäädäntöön ja muun muassa 13. maaliskuuta 1997 annettuun neuvoston asetukseen (EY) 515/97 jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi(2). Yksikön erikoistutkijoiden yhtenä päätehtävänä on varmistaa tuotteiden alkuperää koskevien sääntöjen moitteeton soveltaminen. Komissio hyväksyi 17. maaliskuuta 1999(3) ehdotuspaketin, jonka tarkoituksena on vahvistaa sen petostentorjuntayksiköitä (komission päätös petostentorjunnan tutkimusviraston perustamisesta, muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi petostentorjunnan tutkimusviraston tutkimuksia koskevista säännöistä sekä toimielinten välisen sopimuksen luonnos). Näiden ehdotusten avulla komissio voi vahvistaa toimintaansa petostentorjunnan alalla. Toimiin sisältyy tuotteiden alkuperää koskevien sääntöjen moitteettoman soveltamisen valvonta. (1) EYVL C 210, 6.7.1993, s. 295. (2) EYVL L 82, 22.3.1997. (3) KOM(1999) 140 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0982/99 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (15. huhtikuuta 1999) Aihe: Yhdysvaltain tekstiiliteollisuudelle asettamien tullien alentaminen Huolimatta siitä, että Uruguayn kierroksen tuloksena kaupan esteitä vähennettiin ja poistettiin huomattavasti, Yhdysvallat vaatii tekstiili- ja vaatetusteollisuudelta edelleen suurta määrää tullimaksuja ja huipputariffeja, jotka ovat suuruudeltaan 25-33,6 prosenttia. Ottaen huomioon viimeaikaiset EU:n ja Yhdysvaltain väliset kauppaneuvottelut, voiko komissio kertoa, millaista edistystä Yhdysvaltain kanssa on saatu aikaan tekstiilialan tullien alentamiseksi? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 1999) Pitää paikkansa, että Yhdysvaltojen asettamat tullit tekstiili- ja vaatetusalan tuotteille ovat yhteisön asettamia tulleja huomattavasti korkeammat. Tietyille tuotteille on lisäksi asetettu huipputariffeja, kuten arvoisa parlamentin jäsen esittää. Yhdysvallat ei ole tehnyt mitään ehdotuksia komission ja Yhdysvaltojen viranomaisten välisissä neuvotteluissa tekstiili- ja vaatetusalan tullien mahdollisesta alentamisesta. Tästä huolimatta komissio katsoo, että muun muassa tekstiili- ja vaatetusalan tullien alentaminen ja yhdenmukaistaminen säilyy tulevien monenvälisten neuvottelujen tavoitteena.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0389/99 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Eu-varojen myöntämisen valvonta Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että EU-varoja myönnettäessä Baijerille estetään korruptio? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 1999) Komission mielestä yhteisön varojen asianmukainen käyttö sekä lahjonnan estäminen koko yhteisössä ovat äärimmäisen tärkeitä. Komissio haluaisi korostaa, että syyskuussa 1996 laadittiin Euroopan unionin perustamissopimuksen mukaisesti Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvä pöytäkirja(1). Sen tarkoituksena on määritellä lahjuksen antaminen ja ottaminen sekä tehdä rangaistavaksi sellainen lahjonta, jossa on osallisina kansallisia sekä yhteisöjen virkamiehiä ja joka vahingoittaa tai on omiaan haittaamaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja. Saksa on ratifioinut tämän pöytäkirjan(2). Jos arvoisa parlamentin jäsen on saanut tietoonsa erityisiä Baijeria koskevia lahjontatapauksia, komissio haluaisi tutustua niitä koskeviin tietoihin petostentorjuntaa koordinoivan erityisryhmänsä kautta. Komissiolla on tarvittaessa oikeus käynnistää omat tutkimuksensa yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi myös lahjontatapauksissa. (1) EYVL C 313, 23.10.1996. (2) BGBI II 1998.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0658/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull.)(1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat Andalusian luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0653/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (9. maaliskuuta 1999) Aihe: Vienanmeren (Venäjä) hylkeenpoikaset Kansainvälisen eläintensuojelurahaston (International Fund for Animal Welfare) saamien tietojen (Guardian-lehti 2.3.1999) mukaan EU:n asettamaa hylkeenpoikasten nahkojen tuontikieltoa ei ole pantu täytäntöön. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa sen varmistamiseksi, että tätä kieltoa noudatetaan? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen kuvaamaan tapaukseen ei sovelleta yhteisön kieltoa, joka koskee grönlanninhylkeen kuuttien turkisten tuontia yhteisöön, sillä vienti suuntautuu Norjaan, jonka ei luonnollisesti tarvitse noudattaa yhteisön lainsäädäntöä.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0558/99 esittäjä(t): Maria Berger (PSE) komissiolle (3. maaliskuuta 1999) Aihe: Komission päätös avustustoimista SNIACE S.A.:n hyväksi Komissio totesi päätöksessään avustustoimista Torrelavegassa Cantabrian alueella Espanjassa kotipaikkaa pitävän SNIACE S.A.:n hyväksi (asiakirja IV/1466/98-1 artiklan viimeinen kohta), että se päättää vuosina 1987-1995 suorittamatta jätetyistä ympäristömaksuista - jo monta kertaa lykätystä aiheesta - "sopivana ajankohtana". Milloin komissio aikoo tehdä päätöksensä? Millä tavalla komissio määrää "sopivan ajankohdan"? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 1999) Komissio päättää siitä, sisältyykö Sniace S.A.:lta perimättä jätettyihin ympäristömaksuihin valtiontukea, mahdollisimman pian eli heti kun katsotaan, että komissiolla on käytettävissään kaikki tarpeelliset tiedot, jotta se voi arvioida, soveltuuko mahdollinen tuki yhteismarkkinoille. Komissio ei voi tässä vaiheessa ilmoittaa, milloin päätös tehdään eikä mikä tutkimuksen tulos on.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0706/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Castilla la Manchan alueen tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0840/99

esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle

(7. huhtikuuta 1999)

Aihe: Euron tila

Voiko komissio selittää, miksi euro putoaa kuin kivi kansainvälisillä valuuttamarkkinoilla? Eikö ollut tarkoitus, että eurosta tulisi vahva valuutta?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus

(7. toukokuuta 1999)

Kun otetaan huomioon kahdentoista viime kuukauden kehitys, euro ei ole pudonnut niin kuin kivi. Euron arvo Yhdysvaltain dollariin nähden oli huhtikuun 1999 lopussa (1 euro = $1,06/1,07) erittäin lähellä teoreettista vaihtokurssia ennen syyskuussa 1998 toteutunutta Venäjän-kriisiä. Euron vaihtokurssi Yhdysvaltain dollariin nähden vaihteli $1,08:n ja $1,10:n välillä kevään 1997 ja elokuun lopun 1998 välisenä aikana. Kun pidetään mielessä, että tietynasteinen vaihtelu Euroopan ja Yhdysvaltain valuuttojen välillä on tavanomaista, voidaan perustellusti todeta, että valuuttakurssi on yksinkertaisesti palautunut samalle tasolle, jolla se oli noin puolentoista vuoden ajan. Vuoden 1999 alun jälkeen toteutunutta valuuttakurssikehitystä voidaan pääasiassa selittää sillä, että Yhdysvaltain talous on ollut ennakoitua vahvempi.

Euron pitkän aikavälin kehitykseen kansainvälisenä valuuttana vaikuttavat enemmän muutokset joukkovelkakirjamarkkinoilla kuin valuuttakurssin lyhyen aikavälin vaihtelut. Kansainvälisten joukkovelkakirjamarkkinoiden kehitys osoittaa, että kyseiset muutokset ovat luonteeltaan rakenteellisia. Koko maailmassa toteutuneiden euromääräisten emissioiden määrä oli vuoden 1999 ensimmäisen neljänneksen aikana suurempi kuin dollarimääräisten emissioiden määrä (46 prosenttia vs. 44 prosenttia). Kolmansien valuuttojen, joihin kuuluvat Englannin punta ja Japanin jeni, osuus supistui vähäiseksi katsottavaan 10 prosenttiin. Tilannetta voidaan verrata kahden vuoden takaiseen tilanteeseen, jolloin osallistuvien valuuttojen osuus oli pienempi kuin 30 prosenttia.

Yleisemmin voidaan todeta, että euromääräiset joukkovelkakirjamarkkinat ovat entistä suuremmat ja likvidimmät. Tämän ansiosta uudet liikkeeseenlaskijat ja erityisesti yritykset voivat hyötyä niistä. Kauppa euromääräisillä yritysten joukkovelkakirjamarkkinoilla on tällä hetkellä erittäin vilkasta. Sama myönteinen kehitys on todettavissa osakemarkkinoilla, vaikkakin vähäisempänä ja hitaampana. Euron ulkoisen arvon lyhyen aikavälin heikentymisestä huolimatta sijoittajat pitävät sitä jo nyt yhtenä maailman kahdesta merkittävimmästä valuutasta.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0464/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (24. helmikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin ja Argentiinan tasavallan välinen kalastussopimus Euroopan unionin ja Argentiinan kalastussuhteet ovat vakavasti heikentyneet, koska Argentiina on muuttanut kalastussäännöksiään siten, että ne selvästi loukkaavat voimassa olevan EU:n ja Argentiinan välisen kalastussopimuksen määräyksiä, niin kuin Euroopan komissiokin on todennut. Maaliskuun 4. ja 5. päivänä aiotaan pitää EU:n ja Argentiinan sekakomission kokous. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa puolustaakseen yhteisön kalastusetuja, jotka ovat vakavasti uhattuina Argentiinan lainsäädäntöön tehtyjen muutosten takia? Muutokset ovat tärkeiden kansainvälisten säädösten, kuten voimassa olevan EU:n ja Argentiinan välisen kalastussopimuksen vastaisia. Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 1999) Saatuaan tietää arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista muutoksista Argentiinan lainsäädännössä komissio lähetti heti kalastusasioista vastaavalle Argentiinan alivaltiosihteerille kirjeen, jossa se ilmoitti eriävän mielipiteensä sekä näihin toimenpiteisiin liittyvistä menettelyistä että niiden sisällöstä. Komissio kutsui myös koolle EY-Argentiina-sekakomitean, joka kokoontui 4.-5. maaliskuuta 1999 Buenos Airesissa. Tässä kokouksessa käsiteltiin pääasiassa puheena olevaa kysymystä. Parlamentin pyynnöstä komissio myös antoi 15.-16. maaliskuuta 1999 selvityksen kalatalousvaliokunnan jäsenille.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0249/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Lavrionin satama Euroopan unioni yhteisrahoittaa hanketta, jonka tavoitteena on Lavrionin sataman kehittäminen siten, että se täydentää Pireuksen sataman toimintaa ja palvelee matkustaja- ja kauppaliikennettä. Lavrionin sataman viereen on perustettu teollisuusalue, johon on mahdollista sijoittaa, mikäli Lavrionin kunta siihen suostuu, pienteollisuuden yrityksiä ja teollisuuslaitoksia, joista aiheutuu joko vähän tai jonkin verran haittaa ympäristölle. Perustamislupaa hakeneiden sijoittajien joukossa on myös yrityksiä, jotka aikovat myydä öljyjalosteita (LAVROIL, EGEON OIL) ja sijoittaa kyseiselle teollisuusalueelle satamaan tai sen läheisyyteen lastaus- ja purkutarkoituksiin käytettäviä öljysäiliöitä (15 kappaletta). Lavrionin kunta hyväksyi vastikään nämä investoinnit perustellen päätöstä siten, että se hyväksyy laitokset, koska ne täyttävät Lavrionin sataman toimintaan liittyviä tarpeita. Kun näitä kahta investointia tarkastelee, tällainen tarve taikka tavoite ei käy ilmi, vaan pikemminkin päinvastoin satamaa aiotaan käyttää yritysten omiin tarpeisiin eli öljyjalosteiden vastaanottoon mereltä ja välittämiseen edelleen kotimaan markkinoille. Kyseiset laitokset sijaitsevat - tunnettujen antiikin ajan nähtävyyksien (myöhäisempien muistomerkkien) läheisyydessä - vain 4 kilometrin etäisyydellä Sounionin arkeologisesta alueesta - 2 kilometrin etäisyydellä Thorikosin arkeologisesta alueesta - asumusten yhteydessä - aivan Sounionin kansallispuiston rajalla, lisäksi toinen edellä mainituista laitoksista sijaitsisi rannikolla alueella, joka teollisuusalueen kaavoitustutkimuksen mukaan on "rantavyöhykkeen suojelualuetta". Komissiolta kysytään seuraavaa: 1. Hyväksyykö komissio, että välttämätöntä rahoitusta - samoin kuin suunniteltuja töitä - käytetään perusteluna ympäristöä erittäin rasittavien hankkeiden toteuttamiseen historiallisesti ja luonnon kannalta merkittävällä asutulla alueella ja 2. aikooko se toimia välittäjänä asiasta vastaavien viranomaisten suuntaan hankkeen ja EU:n rahoituksen mainetta likaavan väärinkäsityksen poistamisessa, jotta löydettäisiin tämän herkän alueen oikeaan ja tasapainoiseen kohteluun perustuva ratkaisu? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 1999) Komissio rahoittaa 5,5 miljoonalla eurolla yksinomaan eräitä infrastruktuuritöitä Lavrion satamassa osana Kreikan vuosien 1994-1999 yhteisön tukikehykseen (YTK) liittyvää useasta rahastosta rahoitettavaa toimenpideohjelma Attikaa. Laitoksiin sataman läheisyydessä komissio voi puuttua vain, jos ne ovat sataman rakentamiseen liittyvien ympäristösäännösten vastaisia tai jos niiden perustaminen on yhteisön ympäristölainsäädännön vastaista. Nykyisellään komissiolla ei ole tarvittavia tietoja näihin kysymyksiin vastaamiseksi. Se ottaa yhteyttä Kreikan viranomaisiin tarkempien tietojen saamiseksi kyseisestä aiheesta.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0063/99 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Matkailukohteina olevat kunnat EU:ssa Matkailukohteina olevilla kunnilla on erityisominaisuuksia, koska niiden on ylläpidettävä matkailun huippusesonkiaikoina välttämättömiä infrastruktuureja, jotka kuitenkin huippusesongin ulkopuolella ylittävät normaalivaatimukset. Tämän vuoksi eri hallintoelimet (kansalliset, alueelliset ja paikalliset) ovat ottaneet matkailualaa koskevassa lainsäädännössään käyttöön sääntöjä, joissa tunnustetaan tämä matkailukohteen erityisluonne. Voiko komissio kertoa, missä määrin matkailualaan vaikuttavia yhteisön sääntöjä voidaan eriyttää (kuten useiden jäsenvaltioiden lainsäädännöissä on jo tehty), jotta tuettaisiin kuntia, joissa tiettyinä vuodenaikoina vierailee runsaasti matkailijoita? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1999) Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti komissio ei pidä aiheellisena kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten antamien, matkailukohteiden toimintaa säätelevien määräysten yhdenmukaistamista yhteisön tasolla.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0201/99 esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Panttivankitapaus Ranskassa Onko komissio tietoinen Rennesissä 18.-19. tammikuuta 1999 sattuneesta tapauksesta, jossa ranskalaiset maanviljelijät ottivat alankomaalaisen kuorma-autonkuljettajan panttivangiksi? Onko komissio tietoinen myös siitä, että tapauksen vuoksi turmeltui 22 tonnia sianlihaa käyttökelvottomaksi ja että lastia kuljettanut kuorma-auto romuttui täysin? Onko komissio sitä mieltä, että tällainen sopimaton toiminta on estettävä ja että Ranskan viranomaisten, jotka eivät halua estää tällaisia tapauksia, on viipymättä maksettava vahingonkorvausta kuljetusyhtiölle, lastausyhtiölle ja kuljettajalle? Jos komissio ei ole tätä mieltä, niin mitkä ovat sen perustelut? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0053/99 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) komissiolle (22. tammikuuta 1999) Aihe: EU:n Baijerille myöntämät tuet vuosina 1994-1998 Voiko komissio ilmoittaa, minkä suuruisia ovat EU:n Baijerille vuosina 1994-1998 myöntämät 1. tuet Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR)? 2. tuet tavoitteen 2 alueille ja tavoitteen 5b alueille? 3. tuet tutkimuksesta ja kehityksestä (T& K)? 4. tuet seuraavista ohjelmista: a) Sokrates b) Leonardo c) Kaleidoskooppi d) Ystävyyskaupungit e) Rafael? Komission puheenjohtajan Santerinkomission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3273/98

esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle

(30. lokakuuta 1998)

Aihe: Rakennerahastojen indeksointivarojen käyttö

Edinburghin huippukokouksessa on sovittu kunkin jäsenmaan osuus EU:n rakennerahastojen rahoituksesta. Koska rahoitusosuus on annettu ohjelmointikauden ensimmäisen vuoden rahassa, inflaation aiheuttama alenema korjataan ns. indeksointivaroilla.

Kuitenkin Suomen hallitus esittää ensi vuoden talousarviossaan eduskunnalle, että Suomi ei ottaisi vastaan näitä ns. indeksointivaroja, ellei kansallisesta vastarahoituksesta huolehdi muu kuin Suomen valtio.

Edellä olevan perusteella esitän seuraavat kysymykset:

1. Mitkä jäsenmaat ovat kuluneella ohjelmakaudella jo tähän mennessä luopuneet osasta niille myönnetystä rakennerahoituksesta tai indeksointivaroista?

2. Mitkä jäsenmaat ovat ilmoittaneet, että ne eivät ota vastaan rakennerahastojen perusrahoitusta tai siihen liittyvää indeksointirahoitusta?

3. Onko EU:n ja jäsenmaan välillä laadittujen tavoiteohjelma-asiakirjojen mukaista, että jäsenmaa jättää indeksirahoituksen vastaanottamatta?

4. Kuinka EU aikoo puolustaa niitä jäsenmaiden tavoitealueita, jotka hallituksen toimenpiteistä johtuen uhkaavat menettää tavoiteohjelmasopimuksissa sovittuja määrärahoja?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus

(24. marraskuuta 1998)

Yhteisön tukikehysten (YTK) ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen (YOA) täytäntöönpanosta annettujen säännösten mukaan indeksiin sitominen koskee ainoastaan yhteisön tukea. Indeksointivarojen kansallinen tai alueellinen osarahoitus ei kuitenkaan ole välttämätöntä - vaikka onkin yleinen sääntö - paitsi silloin, jos indeksointivaroja annetaan tukimuodoille, joiden osalta yhteisön tuen indeksoinnin johdosta YTK:iin ja YOA:aan sisältyvien osarahoitusosuuksien enimmäismäärät saavutettaisiin tai ylitettäisiin ilman tällaista osarahoitusta.

1. ja 2. Komission tiedossa ei ole, että yksikään jäsenvaltio olisi kieltäytynyt tai ilmoittanut kieltäytyvänsä rakennerahastojen rahoituksesta tai indeksoinnista.

3. Edellä mainitut täytäntöönpanoa koskevat säännökset kuuluvat erityisesti indeksointiin liittyvältä osaltaan kokonaan velvoitteisiin, jotka komission ja asianomaisen jäsenvaltion on pantava täytäntöön. YTK:iin ja YOA:aan annettujen määrärahojen indeksointi on siis sääntö.

4. Kunkin YTK:n ja YOA:n sisäistä indeksointivarojen jakautumista ehdottaa kyseisen YTK:n ja YOA:n oma seurantakomitea, jonka perustana on erityisesti jäsenvaltion nimittämien alueellisten ja paikallisten toimivaltaisten elinten kumppanuus. Komissio vaatii indeksointivarojen käyttämistä siten, että YTK:ssä ja YOA:ssa määritellyt tavoitteet saavutetaan tukikelpoisten alueiden parhaaksi mahdolliseksi hyödyksi.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3223/98 esittäjä(t): Luigi Moretti (NI) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Radiolähetykset Ranskan viranomaiset määräsivät äskettäin erään radioaseman suljettavaksi yhden päivän ajaksi rangaistuksena siitä, että kyseisen aseman lähettämien ulkomaisten laulujen määrä ylitti asiaa koskevissa säännöksissä vahvistetun määrän. Voiko komissio kertoa, ovatko tällaiset säännökset vapaata kilpailua koskevan Euroopan unionin lainsäädännön mukaisia? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 1998) Helmikuun 1 päivänä 1994 annetussa Ranskan laissa nro 94/88, jolla muutetaan 30 päivänä syyskuuta 1986 annettua viestinnän vapautta koskevaa lakia nro 86/1067, säädetään, että audiovisuaalisen alan komitealta (Conseil supérieur de l'audiovisuel, CSA) toimiluvan saaneiden radioasemien on 1. tammikuuta 1996 lähtien ns. "merkittävinä kuunteluaikoina"(1) lähetettävä vähintään 40 prosenttia ranskankielisiä lauluja, joista vähintään puolen on oltava "uusien kykyjen tai uutta tuotantoa". CSA valvoo kiintiöiden toteutumista neljännesvuosittain, ja se voi rangaista sääntöä rikkovia asemia. Rangaistukset vaihtelevat varoituksesta toiminnan lopettamiseen. Komissio on tietoinen siitä, että kyseinen sääntö aiheuttaa vaikeuksia eräille asemille, joilta kiintiö jää säännöllisesti täyttymättä joko aseman luonteen tai ohjelmistovalinnan vuoksi. Komissio on lehdistön välityksellä saanut tietoonsa, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemalle asemalle on määrätty useita peräkkäisiä rangaistuksia. Komissio on aloittanut neuvottelut ranskalaisten viranomaisten kanssa kyseisistä kiintiöistä ja niiden toiminnasta, jotka voivat komission mielestä luoda esteitä palvelujen vapaalle tarjoamiselle yhteisössä. Komissio aikoo lähiaikoina arvioida nämä esteet Ranskan viranomaisten tavoitteena olevan yleisen edun mukaisten tavoitteiden, erityisesti kulttuuripolitiikan, kannalta. (1) CSA:n mukaan klo 6.30 ja 22.30 välisenä aikana.