ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3388/98 esittäjä(t): Wilfried Telkämper (V) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: Kansalaisjärjestöjen henkilöstön turvallisuus Intiassa Kuinka turvassa ovat EU:n jäsenvaltioiden kansalaiset nykyään Intiassa, erityisesti yleensä kansalaisjärjestöjen ja varsinkin kristillisten järjestöjen työntekijät, kun otetaan huomioon eri hindujärjestöjen lisääntyvät iskut toisuskoisia vastaan ja kasvava lännen vastainen propaganda? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 1998) Kansainvälinen lehdistö ja komission New Delhin edustusto ovat kertoneet laajalti lisääntyneistä kristittyihin perheisiin kohdistuneista hyökkäyksistä, joiden on väitetty pääasiassa johtuvan kristittyjen lähetystyöstä. Näitä tehdään pääasiassa maan pohjoisosassa, joka on hindujen kansallisen puolueen (BJP) tukialuetta. New Delhissä sijaitsevan valtioista riippumattoman järjestön South Asia human rights documentation centren mukaan kyseessä on vakava ja kasvava ongelma, jonka laajuus ei vielä ole selvillä. Hyökkäykset eivät välttämättä liity kristittyjen valtioista riippumattomien järjestöjen toimintaan. Jäsenvaltioiden suurlähettiläät ilmaisivat vähän aikaa sitten huolestuneisuutensa asiasta ulkoasiainministeriön valtiosihteerille New Delhissä, joka vahvisti, että hallitus tekee kaiken tarvittavan tämän toiminnan tukahduttamiseksi sekä yhteisön kansalaisten ja ulkomaisten työntekijöiden suojelemiseksi tämänkaltaisilta rikollisilta teoilta. Intian hallitus on perustanut tänä vuonna kansallisen vähemmistötoimikunnan, jonka erityistehtävänä on Intian uskonnollisten vähemmistöjen suojelu, ja se seuraa jätettyjä valituksia. Vaikka kansallisella vähemmistötoimikunnalla ei ole tuomiovaltaa, sen toivotaan lisäävän tarvittavaa moraalista ja julkista tukea sekä painostusta ja siten rajoittavan ääriryhmien toimintaa. Yhteisön Intiassa työskentelevien kansalaisten, erityisesti kristittyjen ja muiden valtioista riippumattomien järjestöjen palveluksessa olevien mahdollisia turvallisuusuhkia on arvioitava tarkasti ottaen huomioon paikalliset olosuhteet Intiassa.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2639/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Rakennerahastot ja yhteisön oikeus Yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa koskevan viidennentoista vuosikertomuksen (1997) mukaan (oletetut ja todennetut) rikkomustapaukset, jotka liittyvät yhteisön yhteisrahoitusta saavien hankkeiden toteuttamiseen, jakautuvat Kreikan osalta seuraavasti: 13 (ympäristö: 5, julkiset sopimukset: 8). Voisiko komissio kertoa minulle: Mihin hankkeisiin todennetut rikkomukset tarkalleen ottaen liittyvät ja mitä oikaisutoimenpiteitä on tähän mennessä toteutettu? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1998) Ympäristöä koskevista viidestä tapauksesta kolme koskee tiettyjen jätevesipuhdistamohankkeiden ympäristövaikutusten arvioimatta jättämistä määräaikaan mennessä. Kaksi muuta koskevat jätteiden kaatopaikkahankkeita. Komissio tutkii parhaillaan näitä tapauksia. Muut kahdeksan tapausta, jotka koskevat julkisten hankintojen menettelyjä, liittyvät tarjousten epätavallisen alhaiseen määrään ja tasavertaisuuden periaatteen noudattamiseen. Nämä tapaukset kuuluvat infrastruktuuria koskevien töiden piiriin, erityisesti liikennealaan, terveydenhoitoalaan ja jätevesien käsittelyyn. Näistä tapauksista jo kaksi on käsitelty. Korjaavien toimenpiteiden ehdottaminen ja toteuttaminen kuuluvat kansallisille viranomaisille. Komissio on yhteistyössä yllä mainittujen viranomaisten kanssa, jotta näissä toimenpiteissä kyettäisiin takaamaan yhteisön lainmukaisuus.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2963/98 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Eläkkeiden nostaminen pesetoissa Espanjassa Espanjan sosiaaliturvaviranomaisten laatiman euron käyttöönottosuunnitelman mukaan eläkeläiset saavat vuoden 1999 tammikuusta lähtien tiedon eläkkeistään sekä euroissa että pesetoissa. Ne henkilöt, jotka haluavat nostaa eläkkeensä pesetoissa, voivat jatkaa vanhan järjestelmän mukaisesti 6. kesäkuuta 2002 saakka. Tämä toimenpide on aiheuttanut yleistä tyytyväisyyttä espanjalaisten eläkeläisten keskuudessa, koska eläkeläiset ovat monin eri tavoin tuoneet julki pelkonsa rahan vaihtumisen suhteen ja vaikeutensa ymmärtää tätä koko prosessia, joka heidän elämänsä loppuvaiheissa merkitsee ikivanhojen raha- ja maksuvälinetapojen muuttamista. Katsooko komissio, että sen olisi otettava käyttöön sellaisia eläkeläisiä rauhoittavia toimenpiteitä, joiden avulla eläkeläisiin valetaan luottamusta yhteiseen rahaan ja autetaan sen ymmärtämisessä, että vaihto ei aiheuta vahinkoja, ja todistetaan, että komissio ei ole unohtanut eläkeläisiä, koska se ottaa huomioon euron käyttöönoton mahdollisen vaikutuksen eläkeläisiin? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 1998) Eläkeläisten tarpeet ovat erityisen tärkeitä, ja komissio kiittää parlamentin jäsentä siitä, että hän kiinnittää komission huomion kaksoismerkintään. Komissio katsoo, että hintojen ja muiden rahamäärien kaksoismerkintä helpottaa suuresti kaikkien kuluttajien siirtymistä euroon. Komissio on antanut suosituksen euroon siirtymistä helpottavasta vuoropuhelusta, seurannasta ja tiedotuksesta(1). Tavoitteena on luoda hyvä käytäntö ja kuvailla tilanteet, joissa kaksoismerkintää on syytä käyttää. Komissio esimerkiksi suosittaa, että kaksoismerkintöjen olisi oltava osa yleistä viestintästrategiaa, joka on tarkoitettu helpottamaan kuluttajien ja työntekijöiden siirtymistä euroon. Kaksoismerkinnän käyttö olisi lisäksi aloitettava jo siirtymäkauden alussa esimerkkivaikutukseltaan keskeisissä asiakirjoissa. Euromäärien merkitseminen kansallisten valuuttamäärien rinnalle eläkkeitä maksettaessa on luonnollinen seuraus komission suositusten soveltamisesta. (1) KOM(98) 961 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3466/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n myöntämä tuki Itävallan Vorarlbergille Pyydän komissiota antamaan seuraavat tiedot EU:n Vorarlbergin osavaltiolle myöntämästä tuesta: 1. Mikä on EU:n rakennetuen määrä ja sen jakautuminen eri rahastojen tai eri yhteisöohjelmien ja -hankkeiden mukaan sekä niiden EU:n varojen määrä, jotka on myönnetty Vorarlbergille muista budjettikohdista vuodesta 1995 lähtien sen pilottihankkeita ja toimia varten tai - suorina avustuksina - esimerkiksi tutkimuslaitoksille, yliopistoille, yrityksille ja muille laitoksille? 2. Kuinka paljon työpaikkoja on luotu ja säilytetty näillä varoilla?
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2908/98 esittäjä(t): Edith Müller (V) komissiolle (18. syyskuuta 1998) Aihe: Ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin 85/337/ETY täytäntöönpanon kumoaminen yhden jäsenvaltion osa-alueella Saksan jälleenyhdistymistä koskevassa sopimuksessa on määräys, jonka mukaan sellaisten kaivosalan hankkeiden yhteydessä, joiden hyväksymismenettely on saatettu päätökseen ennen 3. lokakuuta 1990, ei edellytetä ympäristövaikutusten arviointia. Vastatessaan kirjalliseen kysymykseen P-2070/95(1) komissio totesi, että tämä määräys on ristiriidassa direktiivin 85/337/ETY(2) kanssa. Lisäksi komissio ilmoitti ryhtyneensä oikeudellisiin toimiin Saksaa vastaan. 1. Millaisia toimia Saksaa vastaan on käynnistetty? 2. Missä vaiheessa menettely on ja miltä asian käsittely näyttää jatkossa erityisesti Heuersdorfin ruskohiiliavolouhoksen tapauksessa? 3. Mihin ajankohtaan mennessä valmistelu saadaan suoritettua? 4. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jos Saksa ei pysty täyttämään vaatimuksia sovitussa aikataulussa? 5. Onko komission tiedossa vastaavanlaisia tapauksia ja miten niissä on menetelty? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Kuten Elisabeth Schroedterin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2070/95(3) annetussa vastauksessa todetaan, komissio on sitä mieltä, että Saksan lainsäädäntö ei ole tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY mukainen muun muassa Saksan lainsäädäntöön sisältyvän, direktiivin siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevan lausekkeen osalta. Tästä johtuen komissio aloitti rikkomismenettelyn Saksaa vastaan vuonna 1992 ja saattoi asian yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi 20. syyskuuta 1995. Tuomioistuin ei ole vielä tehnyt päätöstä asiassa. Koska asian käsittely on vielä kesken, komissiolla ei ole lisätietoja asiasta. Jos tuomioistuin päättää, että Saksa ei ole täyttänyt direktiivissä 85/337/ETY sille säädettyjä velvoitteita, Saksan on EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan mukaisesti toteutettava tarvittavat toimenpiteet tuomioistuimen asiassa antaman tuomion mukaisesti. Komission tiedossa ei ole muita tapauksia, joissa kansallisessa lainsäädännössä säädetään direktiivin 85/337/ETY täytäntöönpanoa koskevasta jäsenvaltioiden siirtymäkauden lainsäädännöstä. (1) EYVL C 273, 18.10.1995, s. 52. (2) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. (3) EYVL C 273, 18.10.1995.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3105/98 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: PVC:n ympäristövaikutukset neuvoston direktiivin KOM(97) 358 yhteydessä Loppuun käytettyjä ajoneuvoja koskevan neuvoston direktiivin KOM(97) 0358 johdosta pyydän selvitystä siitä, miten komissio on konkreettisesti varmistanut, että direktiivin perustana on käytetty uusimpia tietoja ja tutkimuksia. Tällä tarkoitan ensi sijassa direktiivissä esitettyä tietoa, jonka mukaan 1 kg:sta PVC-jätettä muodostuu 2-5 kg savukaasujen käsittelyssä syntyviä jäämiä. Tanskassa on käynyt ilmi, että maan ympäristöhallitus on tehnyt jäämien määrän laskemisen yhteydessä virheen. Komissio viittaa vastauksessaan P-1524/98(1) juuri tähän tutkimukseen. Voiko komissio tätä taustaa vasten konkreettisesti selvittää, mitkä laskelmat ovat perusteena tiedoille, joita se esittää savukaasujen käsittelyssä syntyvistä jäämistä neuvoston direktiivissä KOM(97) 0358? Voiko komissio lisäksi selvittää, että on saatu ehdoton varmuus siitä, että ympäristön kokonaiskuormitus vähenee, jos PVC korvataan millä tahansa muulla materiaalilla? Tällä tarkoitan esimerkiksi autojen lisääntyvää energiankulutusta, jos PVC korvataan raskaammalla materiaalilla. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Polyvinyylikloridi- eli PVC-jätteiden käsittelyä koskevaa yleistä lähestymistapaa ja käynnissä olevaa työtä käsitellään komission vastauksessa parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1524/98(2). Yhdessä erityisesti PVC:n polttamista koskevassa tutkimuksessa selvitetään parhaillaan PVC:n polttamisessa syntyvien jäämien määrää ja haitallisuutta, sillä PVC on ainoa muovi, jonka polttamisessa syntyy kloorivetyhappoa. Mainittua tutkimusta tarkastellaan parlamentin jäsenen mainitsemassa tanskalaisessa tutkimuksessa. Tutkimus kattaa kaikki yhteisössä käytössä olevat polttolaitostyypit. Polttolaitosten savukaasujen kuivassa käsittelyprosessissa tapahtuva neutralointi synnyttää erittäin helposti liukenevia jäämiä, jotka luokitellaan erittäin haitallisiksi (erityisesti raskasmetallien saastuttamaa kalsiumkloridia). Polttolaitosten päästövaatimusten osalta PVC:n polttaminen kuivassa prosessissa tuottaa ainakin saman määrän jäämiä. Parhaillaan tehtävän tutkimuksen pitäisi tuottaa tarkkoja tietoja kaikentyyppisistä polttolaitoksista tulevien jäämien määrästä ja haitallisuusasteesta (savukaasujen kuiva, märkä, puolimärkä tai puolikuiva käsittelyprosessi). Parlamentin jäsenen ehdottama PVC:n korvaaminen muilla materiaaleilla ei välttämättä lisäisi ajoneuvojen painoa, sillä PVC voidaan korvata muilla muoveilla. (1) EYVL C 31, 5.2.1999, s. 51. (2) EYVL C 31, 5.2.1999, s. 51.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3384/98 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: Jätteiden polttolaitosten sulkeminen Kanarian saarilla Kiinteiden jätteiden polttolaitoksista annetuissa yhteisön säännöksissä määrätään mm. ilmakehää saastuttavien kaasujen päästörajoja koskevat edellytykset ja vaatimukset. Euroopan komissio on kehottanut Espanjaa sulkemaan kolme jätteiden polttolaitostaan, joista kaksi sijaitsee Mazon kunnassa ja kolmas Barloventon kunnassa La Palmalla (Kanarian saaret). Vaikka komissio antoi kehotuksensa jo kauan sitten, kyseisten alueiden tilanne ei ole muuttunut ja toimivaltaiset viranomaiset, tässä tapauksessa Kanarian saarten autonominen hallinto ja La Palman saarineuvosto, eivät ole millään tavoin pyrkineet tilanteen korjaamiseen. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo tämän vuoksi toteuttaa ja milloin se aikoo käynnistää laiminlyönnin edellyttämät toimet? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1998) Komissio on käynnistänyt Espanjaa vastaan EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevan menettelyn parlamentin jäsenen mainitsemassa asiassa. Menettelyn mukaisesti komissio on esittänyt jäsenvaltiolle perustellun lausunnon. Komissio on juuri vastaanottanut Espanjan viranomaisten vastauksen tähän perusteltuun lausuntoon ja käsittelee sitä parhaillaan. Jos komissio katsoo, ettei Espanjan viranomaisten perusteltuun lausuntoon antama vastaus ole tyydyttävä, se voi päättää pyytää yhteisön tuomioistuimen päätöstä siitä, onko jäsenvaltio jättänyt velvollisuutensa täyttämättä.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2550/98 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Asbestilta suojeleminen Mitkä jäsenvaltiot estävät asbestilta suojelemiseksi toteutettavien lainsäädäntötoimien hyväksymisen neuvostossa? Onko komissiolla tiedossa, kuinka monta kuolemantapausta asbestille altistuminen työpaikalla on kussakin jäsenvaltiossa viime vuosina aiheuttanut? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1998) Kehotan arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut kirjallisiin kysymyksiin P-1451/98 (Peter Skinner)(1), E-1742/98 (Philip Whitehead)(2), E-1950/98 (Anita Pollack)(3), E-2736/98 (Christine Oddy)(4) ja P-2972/98 (Peter Skinner)(5) yhteisön lainsäädännöstä ja valmisteltavista toimista työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi asbestin aiheuttamilta terveyshaitoilta. Komissiolla ei ole tällaisia tilastotietoja. Yhtenäistettäessä työterveyttä ja työturvallisuutta sekä erityisesti ammattitauteja koskevia tilastoja (EODS -hanke) komissio on käynnistänyt pilottihankkeen, jossa tutkitaan mahdollisuutta saada vertailukelpoisia tietoja todetuista ammattitaudeista. Vertailuvuodelta 1995 on kerätty tietoja 31 taudista, jotka on valittu eurooppalaisesta ammattitautien luettelosta. Näihin kuuluvat asbestoosi, mesoteliooma, joka aiheutuu asbestipölyn hengittämisestä, ja keuhkoputken syöpänä ilmenevä asbestoosin komplikaatio. Yhteisön alueella on todettu yhteensä 6698 asbestiin liittyvää ammattitautitapausta vuonna 1995. Tässä Eurostatin tiedostossa ei kuitenkaan ole tietoja kuolemaan johtaneiden tapausten määrästä. (1) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 34. (2) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 75. (3) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 123. (4) EYVL C 135, 14.5.1999, s. 108. (5) Katso sivu 64.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3245/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Aromaterapia Kun otetaan huomioon yrttilääkkeistä käynnissä oleva keskustelu, jonka tarkoituksena on alan sääntelyn tiukentaminen, miten komissio on ottanut huomioon aromaterapia-alaan mahdollisesti kohdistuvat vaikutukset? Onko komissio tietoinen siitä, että aromaterapia-ala voisi kärsiä sellaisista toimenpiteistä kuten eteeristen öljyjen myynnin rajoittaminen ainoastaan apteekkeihin ja/tai lääkäreille? Voiko komissio myös varmistaa, että aromaterapia-ala on edustettuna kyseisissä komiteoissa, jotta sitä ei sivuuteta tiukemmasta asetuksesta käytävässä keskustelussa? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen lainsäädäntöhankkeista tai ehdotuksista, jotka vaikuttaisivat suoraan aromaterapia-alaan. Eteeristen öljyjen jakelua kuluttajille koskeva sääntely kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja siten kyseisten tuotteiden myyntiin sovelletaan kansallisia lakeja. Osa aromaterapiassa käytetyistä tuotteista voi kuulua lääkevalmisteita koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 26 päivänä tammikuuta 1965 annetun direktiivin 65/65/ETY(1) 1 artiklassa annetun "lääkevalmisteiden" määritelmän piiriin. Jos kyseiset valmisteet tuotetaan teollisesti, ne voidaan saattaa markkinoille vain, jos tähän on saatu yhteisön lääkelainsäädännön mukainen lupa. Arvoisan parlamentinjäsenen mainitsema "yrttilääkkeistä käynnissä oleva keskustelu" koskee pääasiassa kysymystä, pitäisikö yrttilääkkeisiin soveltaa velvoitetta todistaa lääkevalmisteen laatu, turvallisuus ja tehokkuus samalla lailla kuin muihin lääkevalmisteisiin. Jos komissio tulevaisuudessa päättää tehdä erityisen ehdotuksen edellä mainittujen kysymysten ratkaisemiseksi, se varmistaa, että asiassa kuullaan laajalti kaikkia asianosaisia tahoja. (1) EYVL L 22, 9.2.1965.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3216/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Direktiivin 96/42/EY toimeenpanon laiminlyömisestä johtuva Kreikkaa vastaan suunnattu menettely Viidennessätoista vuosikertomuksessa yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (1997) ilmenee, että on käynnistetty Kreikkaa vastaan suunnattu menettely, joka liittyy kukkaviljelyn tuotteiden verotusta koskevaan direktiiviin 96/42/EY. Komissiolta kysytään: 1. Mitä sellaista Kreikka tarkalleen sanoen on tehnyt, joka muodostaa rikkomuksen? 2. Mikä on komission argumenttien ydinsisältö? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 1998) Yhteistä arvonlisäverojärjestelmää koskevan direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/42/EY(1) 2 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle antamansa kansalliset säännökset, jotka koskevat kukkaviljelyyn kuuluvien tuotteiden ja lämmitykseen käytettävän puun alennettua arvonlisäverokantaa. Kreikka sovelsi alennettua verokantaa leikkokukkiin ja muihin kukkaviljelyyn kuuluviin tuotteisiin sekä lämmitykseen käytettävään puuhun jo ennen direktiivin antamista. Tästä huolimatta Kreikan on direktiivin säännösten mukaisesti noudatettava velvollisuutta ilmoittaa kyseisestä toimenpiteestä komissiolle, vaikka Kreikalla ei olisikaan tarvetta toteuttaa uusia toimenpiteitä. Kreikka ei ole myöskään ilmoittanut komissiolle toimenpiteistä, joilla direktiivi 96/42/EY olisi saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. (1) EYVL L 170, 9.7.1996.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3100/98 esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) ja Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Pettenissä sijaitsevan suurvuoreaktorin erittäin radioaktiivisen jätteen säilytys Zeelandin provinssi Alankomaissa on vedonnut Raad van Stateen (neuvoa-antava hallintoelin Alankomaissa) vastustaakseen Borsselessa sijaitsevan Covran lupaa rakentaa säilytysrakennus erittäin radioaktiiviselle jätteelle. Provinssin huoli johtuu siitä, että luvalla sallitaan erittäin radioaktiivisen jätteen, joka tulee muun muassa Pettenissä sijaitsevasta suurvuoreaktorista, tilapäinen varastointi konteissa, jotka sijoitetaan nykyisiin vajoihin, kunnes uusi varastorakennus on valmis. Zeelandin provinssi ei ole vakuuttunut konttien turvallisuudesta. 1. Onko komissio tietoinen vastalauseesta, jonka Zeelandin provinssi on esittänyt Raad van Statelle ja joka koskee luvan myöntämistä erittäin radioaktiivisen jätteen varastoimiselle nykyisissä vajoissa? 2. Tietääkö komissio, että Pettenissä sijaitsevan suurvuoreaktorin varastointikapasiteetti luultavasti loppuu tämän vuoden lopussa? 3. Onko komissio harkinnut mahdollisuutta, että Raad van State myöntyy Zeelandin provinssin kantaan ja lykkää luvan myöntämistä? Mikäli vastaus on myönteinen, minne Pettenin jäte silloin varastoidaan? 4. Millaisia taloudellisia seurauksia Pettenin reaktorin mahdollisella sulkemisella olisi ja miten se vaikuttaisi siellä tehtävään tutkimukseen ja erityisesti boorineutronisieppaushoitoon (BNCT)? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1998) Komissio on tietoinen vetoomuksesta, jolla vastustetaan lupaa varastoida käytetty ydinpolttoaine väliaikaisesti Alankomaiden Centrale organisatie voor radioactief afvalin (COVRA) laitokseen. Välivarastointi sisältyy COVRAn ja komission vuonna 1996 allekirjoittamaan sopimukseen, jolla pyritään hoitamaan Pettenissä jäljellä olevan varastointikapasiteetin vähenemisestä aiheutuva ongelma. Säteilytetyn polttoaineen varastoinnin osalta harkittavina on useita vaihtoehtoja, erityisesti seuraavat: - COVRAn kanssa tehty sopimus käytetyn polttoaineen varastoinnista; - keskustelu mahdollisuudesta siirtää käytetyn polttoaineen varastointi reaktorirakennuksen altaaseen on vielä kesken. Käytetyn polttoaineen varastoimiseksi on olemassa edellä esitetyn kaltaisia teknisiä ratkaisuja. Suurvuoreaktorin sulkemisella olisi dramaattiset seuraukset sairaaloille ja lääkärikeskuksille toimitettavien radioaktiivisten lääkevalmisteiden saantiin, koska suurvuoreaktorilla katetaan yli 50 prosenttia yhteisön tarpeista. Suurvuoreaktorin sulkeminen merkitsisi tietysti myös boorineutronisieppaus-hoitoa koskevan tutkimushankkeen loppumista.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3502/98 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (12. marraskuuta 1998) Aihe: Wassenaar-komitea Euroopan unionissa toimii ns. Wassenaar-komitea, joka tietojen mukaan pohtii muun muassa tiedonvälityksen enkryptio- eli salausjärjestelmiä. Sen sihteeristö toimii Wienissä. Millaisia tehtäviä tällä komitealla on, mikä on sen status EU:ssa ja millä tavalla mitä ilmeisimmin esillä olleet enkryptiosuunnitelmat tulevat EU:n käsiteltäviksi? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1998) Wassenaarin järjestely on kommunistimaihin suuntautunutta vientiä valvoneen monenvälisen vientivalvonnan koordinointikomitean (COCOM) seuraaja. Järjestely pantiin lopullisesti täytäntöön, kun sen 33 perustajajäsentä hyväksyivät heinäkuussa 1996 toimintansa periaatteita koskevan "Initial Elements" -asiakirjan. Järjestelyn perustajajäseniin kuuluvat muiden muassa Yhdysvallat, Venäjä ja kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot, ja sen piiriin kuuluvat kaksikäyttötuotteiden ja tavanomaisten aseiden vientivalvonta sekä asiaa koskevien tietojen vaihto. Euroopan yhteisö itsessään ei ole järjestelyn osapuolena. Wassenaarin järjestelyn piiriin kuuluviin tuotteisiin sisältyvät myös salausjärjestelmät. Koska Wassenaarin järjestelyn kaksikäyttötuotteiden luettelo on kokonaisuudessaan sisällytetty Euroopan yhteisön valvottavien tuotteiden luetteloon (kaksikäyttötuotteiden viennin valvontaa koskevasta yhteisestä toiminnasta, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklan perusteella, 19. joulukuuta 1994 tehty neuvoston päätös N:o 942/94/YUTP(1) sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna), myös Wassenaarin järjestelyn luetteloon sisältyvien salaustuotteiden vientiä yhteisön alueelta valvotaan. Jos Wassenaarin järjestelyn soveltamisalaa muutetaan (esimerkiksi jos tietyt tuotteet vapautetaan valvonnasta), muutetaan vastaavasti myös yhteisön luetteloa. Järjestelyn pysyvä sihteeristö sijaitsee Wienissä. Lisätietoja järjestelyn toiminnasta saa Internet-sivulta www.wassenaar.org. (1) EYVL L 367, 31.12.1994.