KIRJALLINEN KYSYMYS E-2420/99 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Rajoitetun yhteisen sotilaallisen rakenteen perustaminen EU:lle.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0044 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2420/99 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Rajoitetun yhteisen sotilaallisen rakenteen perustaminen EU:lle Äskettäin pidettyjen kolmansien espanjalais-ranskalaisten strategiapäivien yhteydessä maat ilmoittivat pitävänsä tarpeellisena rajoitetun yhteisen sotilaallisen rakenteen perustamista EU:lle, jotta se voisi reagoida Kosovon kaltaisiin kriiseihin. Rakenne voisi olla käytännössä suurlähettilästasoinen poliittisia ja turvallisuuskysymyksiä käsittelevä komitea sekä esikunta ja päämaja, jotka suunnittelisivat ja toteuttaisivat sotilaalliset toimet. Komissiolle perustamissopimuksissa annetun aloiteoikeuden mukaisesti pitääkö se tarpeellisena tätä Ranskan ja Espanjan ehdotusta tulevan Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteetin ytimeksi ja millä tavalla se voisi osoittaa tukensa tälle aloitteelle? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2000) Ranskan ja Espanjan välisissä keskusteluissa keskityttiin kriisinhallinnan sotilaallisiin ja ei-sotilaallisiin näkökohtiin eli Petersbergin tehtäviin. Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmasti tietää, näitä kysymyksiä käsiteltiin neuvostossa yksityiskohtaisesti Helsingin Eurooppa-neuvostoa edeltävänä ajanjaksona. Helsingissä päätettiin, että unionin tavoitteena on luoda itsenäiset valmiudet tehdä päätöksiä sekä käynnistää ja toteuttaa EU-johtoisia sotilaallisia operaatioita, joissa Nato kokonaisuutena ei ole mukana. Päätavoitteeksi Helsingissä asetettiin se, että unioni kykenee 60 päivässä saattamaan toimintavalmiuteen 50 00060 000 sotilaan vahvuiset joukot, jotka pystyvät hoitamaan kaikki Petersbergin tehtävät. Kriisinhallintaa koskevaa päätöksentekoa sekä kriisitilanteissa mahdollisesti toteutettavien sotilaallisten ja ei-sotilaallisten toimien operatiivista valvontaa varten on tarkoitus perustaa väliaikaisia elimiä. Helsingissä tarkasteltiin myös kertomusta, jossa esitellään kriisinhallinnan ja kriisinhallintavälineiden ei-sotilaallisia näkökohtia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla. Tarkoituksena on yhdistää kansallisia ja eurooppalaisia voimavaroja (esimerkiksi poliisivoimia, tarkkailijoita ja ihmisoikeusasiantuntijoita) ja luoda järjestelmä, joka mahdollistaa nopean koordinoinnin ja käyttöönoton. Ensimmäinen askel on väliaikaisten päätöksentekoelinten ja neuvoa-antavien elinten perustaminen Brysseliin. Yksi perustettavista elimistä on poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea, joka muodostuu korkean virkamiestason edustajista. Lisäksi perustetaan sotilaskomitea, joka välivaiheessa koostuu jäsenvaltioiden sotilasedustajista ja antaa neuvostolle tarvittaessa neuvoja sotilaallisissa kysymyksissä. Neuvostoon on tarkoitus perustaa myös kriisinhallinnan siviilivoimavarojen koordinointijärjestely. Kaikki Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevat päätökset tehdään yhteisessä toimielinjärjestelmässä, ja näin turvataan pilarien välinen yhtenäisyys. Komissio odottaa kiinnostuneena näitä uusia yhteistyömuotoja ja osallistuu toimintaan aktiivisesti niillä aloilla, joilla sillä on toimivaltaa ja kokemusta, nimittäin ei-sotilaallisessa kriisinhallinnassa ja konfliktinestossa.