KIRJALLINEN KYSYMYS E-2783/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Julkisten hankkeiden yhteydessä esiintyvät puutteet Kreikassa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0002 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2783/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Julkisten hankkeiden yhteydessä esiintyvät puutteet Kreikassa Vastauksessaan (P-2120/98)(1) kysymykseeni (E-2592/98)(2) laatumääräysten noudattamisesta julkisten hakkeiden yhteydessä Kreikassa komissio vahvisti, että riippumattoman laadunvalvontajärjestelmän (ESPEL) ensimmäisessä neljännesvuosittaisessa raportissa todetaan kysymyksessä mainittujen ongelmien esiintyminen ja että komissio odottaa asian nopeaa edistymistä ja toivoo, että vastuuvelvollisiin sovellettavilla mahdollisilla taloudellisilla, kurinpidollisilla, rangaistuksellisilla tai muilla seuraamuksilla olisi ennaltaehkäisevä vaikutus tulevaisuutta ajatellen ja että ne mahdollistaisivat kestävän laadullisen parannuksen. Komissio totesi myös, että esiintyvien puutteiden laadun mukaan hankkeet korjataan urakoitsijan toimesta, kulut vähennetään urakoitsijoille suoritettavista maksuista tai hankkeet on toteutettava uudelleen urakoitsijan kustannuksella. Kun otetaan huomioon, että ESPEL toimitti äskettäin valtiovarainministeriölle 44:ää julkista hanketta koskevat raportit, joista käy ilmi, että vain neljän hankkeen kohdalla kaikki laatumääräykset täyttyvät, kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Mitä menettelyjä on käynnistetty kunkin todetun puutteen suhteen, jotka komissio mainitsee vastauksessaan ja joiden suhteen se odottaa asian nopeaa edistymistä? 2. Mitä tietoja komissiolla on uusista puutteista? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä? (1) EYVL C 135, 14.5.1999, s. 16. (2) EYVL C 31, 5.2.1999, s. 151. Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus (5. tammikuuta 2001) Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan julkisten töiden laadunvalvontavirasto (ESPEL) on vuoden 1998 heinäkuun ja vuoden 2000 huhtikuun välisenä aikana tarkastanut järjestelmällisesti 1253 Euroopan yhteisön varoista osarahoitettua hanketta. Tarkastusten mukaan 52 prosenttia hankkeista on toteutettu moitteettomasti tai niissä on vähäisiä puutteita, joiden korjaamisesta urakoitsija huolehtii (1. luokka). Hankkeista 45 prosentissa on merkittäviä puutteita, jotka eivät vaikuta turvallisuuteen, mutta aiheuttavat huomattavia ylläpitokuluja. Nämä lisäkustannukset on vähennettävä asianomaisille urakoitsijoille suoritettavista maksuista (2. luokka). Hankkeista 3 prosentissa on ilmennyt vakavia puutteita, jotka eivät ole korjattavissa. Urakoitsijan on toteutettava hankkeet joko kokonaan tai osittain uudelleen omalla kustannuksellaan (3. luokka). Voimassa olevien menettelytapojen mukaisesti talousministeriö on yhteisön tukikehyksestä vastaavana hallintoviranomaisena toimittanut kyseisiä hankkeita hallinnoiville viranomaisille ja niiden seurantakomiteoiden puheenjohtajille ESPEL:n laatimat kertomukset 1 122 yksittäisestä hankkeesta, joiden laadussa on todettu puutteita, ja pyytänyt asianomaisia viranomaisia toteuttamaan laissa määrätyt jatkotoimenpiteet. Talousministeriö on 198 tapauksessa määrännyt hankkeita hallinnoivat viranomaiset velvoittamaan urakoitsijat perustamaan työmaille testauslaboratorioita ja vastaamaan niiden toiminnasta sopimusvelvoitteidensa mukaisesti. Edellä mainittuihin 2. ja 3. luokkaan kuuluvissa 478 tapauksessa talousministeriö on jättänyt asian julkisten töiden laadunvalvontaviraston ratkaistavaksi. Luokkaan 3 kuuluvat 30 tapausta on ennalta sovitusti jätetty suoraan yleisen syyttäjänviraston käsiteltäväksi. Vuoden 2000 huhtikuun 5. päivään mennessä julkisten töiden laadunvalvontavirasto on kehottanut 136 viranomaistahoa, joita sääntöjen vastaiset hankkeet koskevat, jättämään kertomuksen toimista, joihin ne ovat ryhtyneet velvoittaakseen urakoitsijoita toteuttamaan tarvittavat korjaustyöt tai määrätäkseen niille lakisääteiset rangaistukset. Kreikan viranomaisten mukaan käytettävissä olevien kertomusten perusteella ja eri tapausten mukaan on turvauduttu seuraaviin toimenpiteisiin: rangaistusmaksuihin, hinnanalennuksiin, korjausvaatimuksiin, joihin toisinaan on sisältynyt urakoitsijan valitus, korjaustöiden suorittamiseen, työmaiden testauslaboratorioiden toimimattomuuteen liittyviin velvoitteisiin, puuttuvan geologisen ja muun perustutkimuksen suorittamiseen ja ylimääräiseen laadunvalvontaan. Kreikan viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet komissiolle, että kertomuksia tutkitaan edelleen, ja että yleisten töiden yhteinen johtoryhmä julkaisee ne myöhemmin. Komissio on tietoinen Kreikan hallituksen vaatimasta laadunvalvonnasta ja on ilmaissut tyytyväisyytensä aloitteesta. Komissio toivoo kuitenkin tapausten käsittelyn ja seurannan nopeuttamista, ja aikoo pyytää yksityiskohtaista tietoa niiden konkreettisesta toteuttamisesta, eli määrätyistä seuraamuksista, olivatpa ne taloudellisia, hallinnollisia tai muita. Euroopan petostentorjuntavirasto korostaa myös, että tässä vaiheessa Kreikan viranomaisilta ei ole saatu 11 päivänä heinäkuuta 1994 rakennepolitiikan rahoituksen epäsäännönmukaisuuksista ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä sekä tätä alaa koskevan tiedotusjärjestelmän perustamisesta annetun komission asetuksen (EY N:o 1681/94(1) mukaista tiedonantoa. (1) EYVL L 178, 12.7.1994.