ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2046/01 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. EU:n teknisen avun ohjelmien (Phare ja Tacis) johtaminen Ukrainassa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0053 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2046/01 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: EU:n teknisen avun ohjelmien (Phare ja Tacis) johtaminen Ukrainassa Komissio julkaisi heinäkuussa 1998 kertomuksen, joka koskee EU:n Ukrainassa toteutetun maaohjelman arviointia. Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se on ryhtynyt kertomuksessa esitettyjen suositusten täytäntöön panemiseksi Ukrainassa Tacis- ja Phare-ohjelmien yhteydessä tehtyjen virheiden korjaamiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 2001) Ukrainan maaohjelman vuonna 1998 tehdyssä arvioinnissa todettiin, että Tacisin teknisen avun hankkeet eivät aina olleet johtaneet todellisiin parannuksiin Ukrainan politiikoissa pääasiassa sen vuoksi, ettei uudistusten suunnasta ollut päästy yksimielisyyteen. Vaikutus on ollut suurin koulutuksen ja instituutioiden kehittämisen aloilla, joilla yksittäiset hankeosapuolet ovat hyötyneet huomattavasti, mutta yksityisen sektorin kehittämisen tulokset ovat olleet sekalaisia varsinkin yritysten rakennemuutoksen alalla. Arvioinneissa suositeltiin tuen keskittämistä harvalukuisempiin painopistealueisiin ja ohjelman suunnittelemista Ukrainan viranomaisten kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun perusteella. Arvioinnin jälkeen komissio on ryhtynyt toimiin keskittääkseen paremmin Ukrainalle annettavaa Tacis-tukea. Komissio työskentelee yhä enemmän Ukrainan viranomaisten kanssa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen puitteissa käytävän vuoropuhelun pohjalta. Tacis-ohjelman parempi keskittäminen on myös vuonna 2000 annetun uuden neuvoston asetuksen ja vuosiksi 20002003 annetun maaohjelman keskeinen tavoite. Maaohjelmassa määritellään kolme painopistealuetta: institutionaalinen, lainsäädännöllinen ja hallinnollinen uudistus; yksityisen sektorin kehittäminen; siirtymisestä aiheutuvat sosiaaliset seuraukset. Tämän uuden monivuotisen maakohtaisen strategian ansiosta komissio voi keskittää yhteisön tuen yhteisen edun mukaisille avainaloille, joilla on selvä halu uudistua. Tällaisia aloja ovat kaudella 20022003 esimerkiksi rajavalvonnan mukauttaminen EU:n laajentumisen aiheuttamaan tilanteeseen, yritystoimintaa koskevan oikeudellisen ja sääntelykehyksen sekä oikeusjärjestelmän uudistaminen. Samanaikaisesti on vahvistettu koordinointia muiden yhteisön rahoittamien ohjelmien kanssa ja yhteistyötä muiden rahoittajien kanssa sekä suunnittelun että täytäntöönpanon tasoilla. Erityisesti yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten ja -ohjelmien kanssa on vahvistettu pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä kunnallisiin palveluihin tehtävien investointien kannustamiseksi. Ukraina ei saa tukea Phare-ohjelmasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1873/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Suomi).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0033 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1873/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Suomi) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Suomessa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Suomessa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2139/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Siviilien joukkomurhat Tsetseniassa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0114 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2139/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (20. heinäkuuta 2001) Aihe: Siviilien joukkomurhat Tsetseniassa Kaksi vuotta sen jälkeen kun Venäjän joukot tunkeutuivat Teteniaan sen kansan ja laillisesti valitun hallituksen tahdosta piittaamatta alueella on yhä 80 000 venäläissotilasta, jotka jatkavat siviiliväestöön kohdistuvia joukkomurhia. Lisäksi naapurimaassa Ingushiassa on noin 200 000 tetenipakolaista, jotka kärsivät suuresti. Venäjän käyttäytyminen on julmaa ja kolonialistista. Aikooko neuvosto seurata Tanskan parlamentin esimerkkiä ja haastaa Venäjän Euroopan neuvoston ihmisoikeustuomioistuimeen? Vastaus (29. marraskuuta 2001) Neuvosto on seurannut Tetenian tilannetta konfliktin alusta alkaen hyvin tarkkaavaisesti. Se ei ole epäröinyt avoimesti ja järkähtämättömästi tuomita alueella tehtyjä ihmisoikeuksien loukkauksia. Neuvosto on useaan otteeseen pyytänyt näiden tapausten perusteellista selvittämistä. Äskettäin EU kääntyi Venäjän viranomaisten puoleen venäläisten joukkojen siviiliväestöön heinäkuun alussa kohdistamien vakavien julmuuksien vuoksi. Neuvosto on vaatinut lisäksi, että Tetenian tilanteesta on keskusteltava kaikissa sopivissa EU:n ja Venäjän välisissä kokouksissa kaikilla tasoilla. Brysselissä 3. lokakuuta pidettävä EU:n ja Venäjän välinen huippukokous on EU:lle seuraava tilaisuus ilmaista huolestuneisuutensa Tetenian tilanteesta uudelleen korkealla tasolla ja vaatia Venäjää ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin ihmisoikeuksien loukkausten pikaisten ja tehokkaiden tutkimusten varmistamiseksi. EU ei ole myöskään epäröinyt tukea kansainvälisten järjestöjen toimia Tetenian kiistassa. Se hyväksyi päätöslauselman YK:n ihmisoikeustoimikunnan 57:nnessä kokouksessa ja tuki menestyksekkäästi Etyjin avustusryhmän paluuta samoin kuin Euroopan neuvoston kolmen asiantuntijan lähettämistä Vladimir Kalamanovin ryhmässä Teteniaan. Neuvosto itsessään ei voi oikeudellisista syistä haastaa Venäjää Euroopan neuvoston ihmisoikeustuomioistuimeen, koska vain unionin jäsenvaltioilla on kelpoisuus toimia tässä suhteessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1807/01

esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) neuvostolle

(21. kesäkuuta 2001)

Aihe: Turkki tuhoaa assyrialaista ja syyrialaista kulttuuriperintöä ja estää pääsyn assyrialaisiin ja syyrialaisiin kyliin

Turkin sisäministeriön ajaman lakiuudistuksen myötä Turkki loukkaa perusihmisoikeuksia estämällä eurooppalaisilta assyrialaista ja syyrialaista syntyperää olevilta kansalaisilta pääsyn kotiseuduilleen ja tapaamasta sukulaisiaan Etelä-Turkissa. Vastaavasti Turkki jatkaa assyrialaisen ja syyrialaisen kulttuuriperinnön järjestelmällistä hävittämistä tuhoamalla luostareita ja kirkkoja ja muuttamalla niitä moskeijoiksi ja navetoiksi.

Kun otetaan huomioon edellä mainitut Turkin kansainvälisten velvollisuuksien laiminlyönnit ja monet muut, esimerkiksi kurdeihin ja kyproksenkreikkalaisiin kohdistuvat vastaavat toimenpiteet, sekä Turkin asenteen herättämä kansainvälinen, muun muassa Ruotsin hallituksen ilmaisema vastustus, kysyn neuvostolta seuraavaa:

1. Mihin toimiin se aikoo ryhtyä suojellakseen eurooppalaisten assyrialaista ja syyrialaista syntyperää olevien kansalaisten kiistämätöntä oikeutta vierailla synnyinsijoillaan ja sukulaistensa luona?

2. Mikä on sen kanta edellä mainittuihin ihmisoikeuksien loukkauksiin Turkissa ja mitä vaikutuksia niillä on Turkin etenemiselle kohti Euroopan unionin jäsenyyttä?

Vastaus

(27. marraskuuta 2001)

Neuvosto on määritellyt Turkin liittymiskumppanuudessa erityisesti uskonnonvapauden ja kulttuurien monimuotoisuuden osalta seuraavat ensisijaiset tavoitteet:

Turkin on turvattava kaikille yksilöille kaikki ihmisoikeudet ja perusvapaudet ketään syrjimättä kielestä, rodusta, ihonväristä, sukupuolesta, poliittisesta kannasta, filosofisesta vakaumuksesta tai uskonnosta riippumatta; sen on edelleen kehitettävä edellytyksiä ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapauden toteutumiselle.

Turkin on turvattava kulttuurinen monimuotoisuus ja taattava kulttuurilliset oikeudet kaikille kansalaisille heidän alkuperästään riippumatta. Mahdollisesti näiden oikeuksien toteutumista ehkäisevät säännökset, koulutusalaa koskevat säännökset mukaan luettuina, olisi kumottava.

Neuvosto toteaa, että useat EU:n jäsenvaltiot ovat ottaneet Turkin viranomaisten kanssa esille vaikeudet, joita Euroopassa asuvilla assyrialaista tai syyrialaista alkuperää olevilla henkilöillä on Turkin viranomaisten kanssa, kun he käyvät syntymäseuduillaan ja tapaavat sukuaan Turkissa. Turkin ulkoministeri on todennut, että toimivaltaiset paikalliset viranomaiset Turkissa ovat saaneet ohjeet poistaa tällaisia vierailuja koskevat rajoitukset. Turkin pääministeri Bülent Ecevit on antanut asiasta lausunnon lehdistölle. Neuvosto odottaa mielenkiinnolla edellä mainittujen toimenpiteiden nopeaa täytäntöönpanoa ja seuraa edelleen tiiviisti tilannetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1887/01 esittäjä(t): Ilka Schröder (GUE/NGL) neuvostolle. Enfopol 29 -suunnitelmat tietoliikenteen valvomiseksi.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0068 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1887/01 esittäjä(t): Ilka Schröder (GUE/NGL) neuvostolle (21. kesäkuuta 2001) Aihe: Enfopol 29 -suunnitelmat tietoliikenteen valvomiseksi Lontoossa sijaitsevan valtiosta riippumattoman järjestön Statewatchin verkkosivulla (http://www.statewatch.org/news/2001/may/03Benfopol.htm) sekä 18. toukokuuta 2001 ilmestyneen Guardian-sanomalehden artikkelissa käsitellään matkaviestimiin, satelliittipuhelimiin ja internetin käyttöön liittyviä tietoliikennepalveluja ja -yhteyksiä tarjoaville yrityksille asetettavia uusia vaatimuksia. Väitetään, että näiden niin sanottujen Enfopol 29 -suunnitelmien mukaan yritysten olisi poliisiviranomaisten kuuntelumääräyksen perusteella annettava näille sellaisia käyttäjien henkilökohtaisia tietoja kuin sähköpostiliikenne-, salasana-, osoite- ja luottokorttitietoja. Guardianin artikkelin mukaan Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitukset pyrkivät väljentämään tiukkoja tietosuojasäännöksiä taatakseen poliisiviranomaisille oikeuden seurata yksityistä puhelin- ja sähköpostiliikennettä. Ottaen huomioon, että tällainen vaatimus on räikeässä ristiriidassa direktiivien 95/46/EY(1) ja 97/66/EY(2) sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklan kanssa, kysyn neuvostolta, 1. pitääkö paikkansa, että poliisiviranomaisten yhteistyötä käsittelevä työryhmä suunnittelee tietoliikenteessä kulkevien tietojen seurantaa ja niiden säilyttämistä tällaisten suunnitelmien täytäntöönpano olisi vastoin asianomaista EU:n lainsäädäntöä? 2. miten jäsenvaltiot suhtautuvat kyseisen lainsäädännön lieventämiseen, millä pyritään luomaan oikeudellinen kehys tällaisiin tietoihin pääsylle ja niiden säilyttämiselle? 3. Statewatchin paljastamassa asiakirjassa sanotaan, että poliisiviranomaisilla olisi oltava oikeus seurata kaikkia puheluita, matkaviestinpuheluita, kaikkea faksi- ja sähköpostiliikennettä, verkkosivujen sisältöä ja internetin käyttöä sekä oikeus taltioida ja arkistoida niitä. Mikä on neuvoston kanta tähän vaatimukseen? (1) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. (2) EYVL L 24, 30.1.1998, s. 1. Vastaus (29. marraskuuta 2001) 1. Neuvosto hyväksyi tammikuussa 1995 päätöslauselman laillisen telekuuntelun kansainvälisistä edellytyksistä(1) 2. Neuvostossa on käsitelty valmistelutasolla ehdotusta neuvoston päätöslauselmaksi yleisiä televerkkoja ja -palveluja koskevista lainvalvonnan operatiivisista tarpeista, mutta neuvosto ei ole hyväksynyt kyseistä ehdotusta. (1) EYVL C 329, 4.11.1996, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2258/01 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) ja Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle. Todellista tietoa petoeläinten määristä ja vasakuolemien syistä.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0144 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2258/01 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) ja Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Todellista tietoa petoeläinten määristä ja vasakuolemien syistä Olemme saaneet lukuisia viestejä poronhoitoalueelta Suomen Lapista, että siellä on nykyisin liikaa petoeläimiä poroelinkeinon kannalta. Tilanteeseen on vaikuttanut hirvieläinkannan heikentyminen Venäjän puolella, mikä houkuttelee pedot Suomeen hirviä saalistamaan. Samanlaisia viestejä on tullut Kainuun alueelta. Suomi on poikkeuksellinen maa EU:ssa petokantojen levinneisyydessä, samoin kuin siksi, että sillä on yhteinen raja Venäjän kanssa. Niinpä petoeläinmäärien perusteellinen tutkiminen olisi tarpeen, esimerkiksi soveltamalla ns. kellotutkimuksia, joissa helikopterin ja radiolähettimen avulla voidaan selvittää vasojen kuolemien syyt. Tämän tyyppiset tutkimukset ovat kuitenkin kalliita. Poron vasoja kuolee tuntemattomista syistä huomattava määrä, joten porotalouden oikeusturvankin kannalta vasakuolemat on selvitettävä. Asian tekevät ajankohtaiseksi komission huomautukset Suomen susien, karhujen ja ilvesten suojelusta. Komissio vaatii kirjallisesti Suomen lainsäädäntöön luontodirektiivin tavoitteen mukaista kirjausta. Mitä komissio tekee, jotta petoeläinten todellisista määristä olisi reaaliaikaista tietoa ja jotta porotaloudelle aiheutuneet todelliset vahingot saataisiin selville? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 2001) Taustatietona komissio huomauttaa, että parlamentin jäsenten mainitsemat eläinlajit (susi, karhu ja ilves) on suojeltu luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/43/ETY(1). Tämän vuoksi komission tehtävänä on EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan (entisen 155 artiklan) mukaisesti huolehtia siitä, että Suomi suojelee kyseisiä lajeja edellä mainitun direktiivin vaatimusten mukaisesti(2). Erityisesti näiden lajien suojelun taso on säilytettävä suotuisana. Suomi on direktiivin 11 artiklan mukaisesti seurannut mainittujen lajien suojelun tasoa. Komissio on saanut Suomelta tällaisia tietoja ja tutkii parhaillaan niiden paikkansapitävyyttä. Komissio käyttää tässä yhteydessä kaikkia saatavilla olevia luotettavia ja ajantasaisia tietoja edellä mainittujen lajien populaatioiden suuruudesta ja ominaisuuksista Suomessa. Kyseisten lajien aiheuttamien vahinkojen korvaaminen ei kuulu direktiivin säännösten soveltamisalaan. Sitä voidaan säännellä kansallisella lainsäädännöllä. (1) EYVL L 206, 22.7.1992. Katso myös komission vastaus Kyösti Virrankosken esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1295/01, EYVL C 350 E, 11.12.2001, s. 113. (2) Erityisesti 11, 12, 14, 15 ja 16 artikla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0226/01

esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle

(1. helmikuuta 2001)

Aihe: Vakautus- ja assosiaatiosopimusten oikeusperusta

Vaikka Euroopan unioni on antanut useaan otteeseen Balkanin maita koskevia sitoumuksia ja julistuksia ja toistanut näitä sitoumuksia äskettäin pidetyssä Zagrebin konferenssissa, EU:n ja Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, jonka piti toimia mallina kaikille tuleville sopimuksille, laadintaprosessi uhkaa lamaantua, jos pitää paikkansa, että neuvoston sihteeristö aikoo esittää vakautus- ja assosiaatiosopimuksille erityistä oikeusperustaa, joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen oikeus- ja sisäasioiden ja YUTP:n artikloihin. Jos näin tehdään, seuraukset ovat vakavia. Erityisesti se tarkoittaisi sopimuksen tekemisen lykkääntymistä hamaan tulevaisuuteen, ja voidaan vain kuvitella, mitä seurauksia sillä olisi Makedonialle. Lisäksi Makedonian ja muiden hakijamaiden yleinen mielipide tulkitsisi tämän uudeksi merkiksi siitä, että Euroopan unioni ei ole oikeasti kiinnostunut Balkanin alueesta. Kaiken lisäksi tämä olisi uusi etappi jatkuvissa pyrkimyksissä puuttua komission toimivaltuuksiin.

Onko neuvosto tietoinen siitä, miten paljon ja miten vakavia seurauksia aiheutuu, jos vakautus- ja assosiaatiosopimuksille luodaan erityinen oikeusperusta? Onko neuvosto tietoinen myös siitä, että tällaisen ehdotuksen toteutuminen uhkaa aiheuttaa toimielinten välisen konfliktin, joka voisi johtaa asian viemiseen yhteisöjen tuomioistuimeen?

Vastaus

(20. marraskuuta 2001)

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävä vakautus- ja assosiaatiosopimus allekirjoitettiin 9. huhtikuuta. yleisten asioiden neuvostossa. Allekirjoitusta koskevan päätöksen oikeusperusta oli sama kuin komission ehdottama eli Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 310 artikla yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa.

Ehdotuksessaan neuvoston ja komission päätökseksi vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemisestä komissio esitti oikeusperustaksi Euroopan yhteisön perustamissopimusta ja erityisesti sen 310 artiklaa yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan kanssa, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusta ja erityisesti sen 95 artiklaa sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta ja erityisesti sen 101 artiklan toista kohtaa. Neuvosto on päässyt yhteisymmärrykseen oikeusperustasta komission esittämässä muodossa, ja sen pohjalta neuvosto on myös pyytänyt parlamentilta puoltavaa lausuntoa. Parlamentti antoi puoltavan lausuntonsa 2. toukokuuta 2001.

Vakautus- ja assosiaatiosopimus on parhaillaan ratifioitavana jäsenvaltioissa. Kun ratifiointi on saatu päätökseen, neuvoston ja komission päätös vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemisestä voidaan tehdä. Tällä välin vakautus- ja assosiaatiosopimuksen kauppaa koskeviin osiin sovelletaan väliaikaista sopimusta. Väliaikainen sopimus tulee voimaan 1. kesäkuuta 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2244/01 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Eteläisen valtatie A73:n rakentaminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2244/01 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (26. heinäkuuta 2001) Aihe: Eteläisen valtatie A73:n rakentaminen Eteläisen valtatie A73:n kiistellyn itäosuuden rakentaminen viivästyy alueen suojeltujen eläin- ja kasvilajien suojatoimenpiteiden vuoksi. Alankomaiden tiedotusvälineissä on viitattu siihen, että suunnitellaan poikkeussäännöstä, jolla tämän tien rakentamista yksinkertaisemmalla ja edullisemmalla tavalla voidaan nopeuttaa. Tämä suunnitelma uhkaa välittömästi muun muassa sinirinnan, kuningaskalastajan, mehiläishaukan, heinäsammakon ja tiettyjen sarpiokasvien elinoloja. Pitääkö paikkansa, että lisäksi Alankomaissa tutkitaan, missä määrin luonnonsuojelulain avulla voidaan sallia poikkeus tien itäosuudella sijaitsevien punaisella listalla olevien elinalueiden tuhoamiseksi? Missä määrin tämän moottoritien rakentaminen on ristiriidassa yhteisön luontotyyppidirektiivin kanssa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 2001) Komissio tutkii parhaillaan parlamentin jäsenen esittämiä tietoja saatuaan valituksen, jossa tiedustellaan, onko ehdotettu valtatie A73 Maas-joen itärannalla Roermondin ja Venlon välillä luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) mukainen. Valituksessa kysytään, missä määrin ehdotettu valtatie A73:n itärannan reitti voisi vaikuttaa luontotyyppidirektiivin 92/43/ETY liitteissä II ja IV lueteltuihin ja lintudirektiivin (luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(2)) liitteessä I lueteltuihin lajeihin. Useiden A73-hankkeeseen liittyvien alankomaalaisten laitosten ja hallintojen virkamiehistä koostuva valtuuskunta vieraili 9. heinäkuuta 2001 ympäristön pääosastossa kertomassa komission virkamiehille hankkeen nykytilasta ja vaikutuksista luontoon sekä ehdotetuista lieventämis- ja kompensointitoimista. Käydyssä keskustelussa komissio sai tietää, että tien sijainnista tehty päätös perustui Euroopan parlamentissa vuonna 1995 käytyyn keskusteluun ja että sen jälkeen tunnetut ympäristöalan konsultit ovat tehneet useita selvityksiä A73-hankkeen vaikutuksista alueen luontoon. Komissio jatkaa mainitun valituksen käsittelyä pyytämällä Alankomaiden hallitukselta virallista vastausta joukkoon kysymyksiä, jotka koskevat A73-hankkeen todennäköisiä vaikutuksia edellä mainituissa yhteisön kahdessa luonnonsuojeludirektiivissä lueteltujen lajien ja luontotyyppien suojelun tilaan. (1) EYVL L 206, 22.7.1992. (2) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1799/01 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle. Sosiaalialan tilanne Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0062 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1799/01 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle (19. kesäkuuta 2001) Aihe: Sosiaalialan tilanne Euroopan unionissa Mihin konkreettisiin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä 14. maaliskuuta 2001 julkaistun työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston toisen vuosikertomuksen perusteella? On paikallaan kiittää kertomuksen sisältöä ja tapaa, jolla siinä esitellään unionissa havaittujen yhteiskunnallisten suuntausten määrää ja laatua sekä jatketaan Lissabonin huippukokouksen ja Nizzan Eurooppa-neuvoston sosiaalipoliittisen työohjelman linjaa. Komission olisi kuitenkin hyödyllistä tehdä kertomuksesta oikeita johtopäätöksiä ja esitellä sosiaalialaa koskevia konkreettisia toimia. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) Sosiaalinen tilanne Euroopan unionissa 2001 -raportti on tarkoitettu viiteasiakirjaksi, jossa esitellään pääasiallisia sosiaalisia suuntauksia ja kehityskulkuja. Siinä esitetään laajasti vertailevaa analyysia ja luotettavia tietoja sekä täydennetään komission muita raportteja muun muassa työllisyyden, sosiaalisen suojelun, työmarkkinasuhteiden ja tasa-arvon osalta. Raportti toimii osana jäsenvaltioissa sosiaalialalla tapahtuneen kehityksen seurantaa. Sosiaalisten indikaattorien yhdenmukaisuus on tässä tärkeää. Raportin soveltamisala tekee siitä luotettavan lähteen eteenpäin suuntautuvalle analyysille ja pohdinnalle sekä tukee uusia menettelyaloitteita. Tulevissa julkaisuissa vuoden 2002 raportista lähtien komissio aikoo tehdä päätelmiä ja toimintalinjauksia, aivan kuten arvoisa parlamentin jäsenenkin ehdottaa.