ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1517/98 esittäjä(t): Claudia Roth (V) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Varat, jotka komissio on myöntänyt ulkomaisten pakolaisten tunnustamisesta vastaavalle Saksan liittotasavallan virastolle (Bundesamt für die Anerkennung ausländischer Flüchtlinge, BAFI) Komission Saksan edustuston julkaisemissa EU-uutisissa (28.1.1998) kerrottiin, että Nürnbergissä toimiva ulkomaalaisten pakolaisten tunnustamisesta vastaava liittovaltion virasto (BAFI) saa komissiolta varoja turvapaikan hakijoille Frankfurtin lentokentällä annettavaa riippumatonta lainopillista neuvontaa varten. Onko komissio tietoinen siitä, että Bundesverfassungsgericht (liittovaltion perustuslakituomioistuin) on 1996 antamassaan päätöksessä vaatinut Saksan liittotasavallan viranomaisia järjestämään riippumatonta lainopillista neuvontaa. Katsooko komissio, että ne niukat varat, jotka ovat käytettävissä työskentelyyn turvapaikan hakijoiden auttamiseksi, olisi annettava valtion viranomaisten käyttöön? Onko komissio sitä mieltä, että BAFI voi huolehtia riippumattomasta lainopillisesta neuvonnasta? Onko komissiolla tietoja siitä, miten sen myöntämät varat on tähän mennessä käytetty? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 1998) Hakiessaan budjettikohdan B-803 mukaista tukea ulkomaisten pakolaisten tunnustamisesta vastaava Saksan liittotasavallan virasto (Bundesamt für die Anerkennung ausländischer Flüchtlinge, BAFI) ei maininnut hakemuksessa arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen tarkoittamaa, liittovaltion perustuslakituomioistuimen tekemää päätöstä, eikä komissio tuolloin ollut tietoinen tällaisen päätöksen olemassaolosta. Edellä mainittua budjettikohtaa koskevien sääntöjen mukaan tukea voidaan myöntää yksityisille ja julkisille organisaatioille (kuten valtioista riippumattomille järjestöille) sillä ehdolla, että hankkeet eivät tuota voittoa. Tärkein arviointiperuste hankkeen tukemista koskevassa päätöksenteossa on hankkeen laatu eikä hakijan juridinen asema. BAFI saa komissiolta varoja asianajajien antamaa lainopillista neuvontaa varten. Koska Saksan liittotasavallan lainsäädännön mukaan asianajajat ovat itsenäisiä ammatinharjoittajia, komission mielestä ei ole vaaraa, että lainopillinen neuvonta olisi puolueellista. BAFI:n 14. toukokuuta 1998 päivätyn väliraportin mukaan neuvontapalvelujen suunniteltujen parannuksien vuoksi neuvottelut myöhästyivät kuudella kuukaudella. Tästä johtuen hankkeen kesto jää nyt vain puoleen alunperin suunnitellusta.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1179/98 esittäjä(t): Odile Leperre-Verrier (ARE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Med-Media-ohjelman lakkauttamisen seuraukset Med-Media-ohjelman lakkauttamisen vuoksi jotkut elimet, joita oli tarkoitus tukea tästä ohjelmasta, eivät ole saaneet luvattua tukea ja niiden on täytynyt luopua hankkeistaan. Jotkut yritykset ovat nyt tukalassa tilanteessa kärsittyään huomattavia vahinkoja. Voiko komissio ilmoittaa, mitä se aikoo tehdä hyvittääkseen vahinkoja kärsineille yrityksille ja käynnistääkseen Med-Media-ohjelman uudelleen? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Parlamentin kanssa käytyjen perinpohjaisten keskustelujen jälkeen komissio on todennut, että parlamentin asettamat Välimeren alueen hajautetun yhteistyön uudelleen aloittamista koskevat edellytykset ovat täyttyneet. Komissio on näin ollen päättänyt aloittaa uudelleen Välimeren alueen hajautetun yhteistyön. Tämä koskee kolmea ohjelmaa: Med Campus, jolla pyritään edistämään yliopistojen välistä yhteistyötä, Med Media, joka käsittää tiedotusvälineiden välisen yhteistyön (koulutus) ja Med Urbs, joka on tarkoitettu paikallisyhteisöille. Komissio muistuttaa myös Barcelonan julistuksen mukaisen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden suoran yhteistyön tärkeydestä. Tämä yhteistyö on keskeistä Euroopan ja Välimeren alueen kansojen lähentymisen ja toistensa paremman ymmärtämisen kannalta. Vaikka vuonna 1995 valittujen Med Media -hankkeiden esittäjille ei annettu mitään sitoumuksia, jotkut heistä voivat kuitenkin saada rahoitustukea ohjelmien uudelleenaloittamisen yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1126/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (8. huhtikuuta 1998) Aihe: Tuberkuloosin leviäminen Maailmassa on viimeaikaisten WHO:n selvitysten mukaan 16 valtiota, jotka ovat laiminlyöneet tuberkuloosin ehkäisy- ja hoitotoimenpiteet kansalaistensa keskuudessa. WHO:n mukaan nämä laiminlyönnit uhkaavat koko maailmaa. Laiminlyönteihin syyllistyneitä maita on myös lähellä unionin ulkorajoja. Mitä komissio aikoo tehdä, jotta unionin kansalaiset pystyttäisiin jatkossakin suojaamaan tuberkuloosilta, ja miten komissio pyrkii auttamaan unionin ulkopuolisia maita, jotta tuberkuloosi saataisiin lopullisesti nujerrettua? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen tuberkuloositapausten määrän kasvusta ja tähän ilmiöön liittyvistä tekijöistä, esimerkiksi horjuvista terveydenhuoltojärjestelmistä, heikkenevistä sosio-ekonomisista olosuhteista sekä epäasianmukaisista käytänteistä, jotka uhkaavat vastustuskykyä mikrobeja kohtaan. Immuunikatoa (aids) ja muita tarttuvia tauteja koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta tuetaan hankkeita, joiden yhteydessä tuberkuloosia valvotaan ja torjutaan kaikissa jäsenvaltioissa. Hankkeilla pyritään lisäämään jäsenvaltioiden viranomaisten kykyä torjua kyseistä sairautta. Euroopan yhteisön laajentumisen yhteydessä jäsenyyttä hakeneita maita on kannustettu osallistumaan kyseiseen ohjelmaan. Komission perustama yhteisön erityistyöryhmä tekee yhteistyötä myös Yhdysvaltojen kanssa. Lisäksi komissio toimii yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Maailman terveysjärjestön ja Maailmanpankin kanssa. Joissakin tapauksissa yhteisö rahoittaa immunisaatiokampanjoita kehitysmaissa.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1343/98 esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Helmsin-Burtonin laki Viitaten Leon Brittanin 13. päivänä viime maaliskuuta komission puolesta antamaan vastaukseen (E-0236/98(1)), joka liittyi Euroopan yhteisöjen ja Yhdysvaltojen välisiin neuvotteluihin mm. Helmsin-Burtonin laista, voiko komissio kertoa täsmällisemmin, milloin ja millä tasolla 15. tammikuuta pidetty ministerikokousta valmistelleet kokoukset pidettiin? Voiko komissio kertoa, mikä on Euroopan yhteisöjen ja Yhdysvaltojen välisten tätä aihetta käsittelevien neuvottelujen ja kokousten suunniteltu aikataulu? Ottaen huomioon Leon Brittanin äskettäin antamat julkilausumat, joiden mukaan kyseiset neuvottelut "ovat puolivälissä" ja koska kysymyksen ratkaisemiselle ei ole asetettu aikarajaa, voiko komissio selittää, mistä kysymyksistä ollaan jo päästy sopimukseen ja mistä on vielä erimielisyyttä? Vaikka neuvottelujen loppuunsaattamiselle ei ole asetettu aikarajaa, kuinka kauan komissio katsoo, että nykyinen tilanne voi jatkua? (1) EYVL C 323, 21.10.1998, s. 29.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1248/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Eläinpassit Voiko komissio ilmoittaa, onko eläinpassi käytössä muissa jäsenvaltioissa ja jos on, kuka vastaa siitä aiheutuvista kustannuksista ja kuinka suurista summista on arviolta kyse? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (27. toukokuuta 1998) Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisen käyttöönottamisesta 21 päivänä huhtikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) 820/97(1) 3 artiklan c kohdan mukaisesti eläinpassit ovat osa nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää. Yhteisön lainsäädännössä säädetään ainoastaan nautaeläinten eläinpasseista, ja ne ovat pakollinen osa nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää kaikissa jäsenvaltioissa. Eläinpassista aiheutuvien kustannusten maksajaa koskevan kysymyksen osalta on viitattava saman asetuksen 9 artiklaan, jossa todetaan, että "jäsenvaltiot voivat saattaa 3 artiklassa tarkoitetuista järjestelmistä... aiheutuvat kustannukset eläinten pitäjien maksettaviksi". Lisäksi olisi viitattava direktiiveissä 89/662/ETY, 90/425/ETY, 90/675/ETY ja 91/496/ETY tarkoitettujen eläinlääkärintarkastusten ja -valvonnan rahoittamisesta 29 päivänä tammikuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/73/ETY(2) liitteessä C olevaan I lukuun, jossa määrätään yleisesti, että tarkastukset rahoitetaan alkuperämaassa ja että niistä on perittävä korvaukset. Vielä ei ole kuitenkaan vahvistettu maksun määrää ja tasoa eikä maksun soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä erityisesti siitä, kuka on velvollinen maksamaan; myöskään edellä mainittuja seikkoja koskevia poikkeuksia ei ole vahvistettu. Näin ollen jäsenvaltiot voivat itse määritellä kyseiset määräykset kansallisten sääntöjensä perusteella. Komissiolla ei ole tietoja tämän toimenpiteen aiheuttamista kustannuksista. (1) EYVL L 117, 7.5.1997. (2) EYVL L 32, 5.2.1985.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1207/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Kilpailukyky Parlamentin mietinnössä A-0113/97, joka koskee komission tiedonantoa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysista (benchmarking) (KOM(96) 0463 - C-0622/96) ja komission sisäistä työasiakirjaa Euroopan laadunedistämispolitiikasta Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi (SEK(96) 2000), todetaan, että avainpalvelujen hinnat ovat Euroopassa paljon korkeammat kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa ja että yhtenäismarkkinoiden luomisen jälkeen tapahtuneesta edistymisestä huolimatta on vielä jäljellä aloja, kuten viestintä, joille pääsy on rajoitettua. Mitä komissio aikoo tehdä poistaakseen nämä rajoitukset?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1212/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Kilpailukyky Parlamentin mietinnössä A-0113/97, joka koskee komission tiedonantoa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysista (benchmarking) (KOM(96) 0463 - C-622/96) ja komission sisäistä työasiakirjaa Euroopan laadunedistämispolitiikasta Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi (SEK(96) 2000), pyydetään komissiota esittämään johtopäätöksiään siitä, miksi sellaiset eurooppalaiset teollisuudenalat kuin elintarvike-, juoma-, tupakka- ja huonekaluteollisuus ovat selvinneet teollisuuden lisäarvon tuottamisessa paremmin kuin vastaavat alat Yhdysvalloissa ja Japanissa. Miten nämä alat toimivat verrattuna Yhdysvaltoihin?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1018/98 esittäjä(t): Rolf Berend (PPE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Euroopan vuoden 1999 kulttuurikaupungin Weimarin tukeminen Weimarin kaupunki Thüringenin osavaltiossa on "Euroopan kulttuurikaupunki" vuonna 1999. Tähän asti Euroopan kulttuurikaupungit ovat saaneet tukea Kaleidoskooppi-ohjelmasta. Weimar on kuitenkin poikkeustapaus, koska Kaleidoskooppi-ohjelma päättyy joulukuussa 1998. Siitä, miten Weimaria, Euroopan vuoden 1999 kulttuurikaupunkia, tuetaan, ei ole varmuutta. Weimarin kaupungille ja Thüringenin osavaltiolle on erittäin tärkeää, että tämä rahoituskysymys selviää nopeasti. Millä tavoin Euroopan kulttuurikaupunkia Weimaria aiotaan tukea pilottiohjelman varoin ja kuinka suuri tuki on vai aiotaanko Kaleidoskooppi-ohjelman kestoa pidentää yhden kerran tämän rahoituksen vuoksi? Mihin mennessä lopullinen päätös on odotettavissa? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (14. toukokuuta 1998) Komissio vahvistaa aikovansa jatkaa vuonna 1999 yhteisön perinteisesti Euroopan kulttuurikaupungeille myöntämää taloudellista tukea, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä päätöksiä, joita yhteisön toimielimet ja erityisesti budjettivallan käyttäjät tässä asiassa lopulta tekevät. Komissio aikoo myöntää tuen komissiossa valmisteltavana olevan kulttuurin puiteohjelman valmisteluun varatuista määrärahoista. Kulttuurin puiteohjelma on tarkoitus esittää parlamentille ja neuvostolle toukokuussa 1998. Perinteiseen tapaan Euroopan kulttuurikaupungille myönnettävän yhteisön tuen tarkka määrä ilmoitetaan asianomaisen varainhoitovuoden alussa. Kun otetaan huomioon kulttuuribudjetin rahoitusnäkymät, on syytä kuitenkin muistuttaa, että yhteisön tuen osuus on väistämättä vain symbolinen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1183/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Ohjelman hylkääminen Euroopan komissiossa Euroopan komissio tiedotti 18. helmikuuta 1998 Euroopan taidekeskukselle (EUARCE), että PO X/C.4 on hylännyt sen Raphael-ohjelman yhteydessä jättämän ehdotuksen, jonka otsikkona on "Ortodoksisen kauden musiikki ja runous - Bysantin laulujen patriarkaalinen tyyli - Bysantin musiikin leksikografia". On syytä huomauttaa, että ehdotus koski poikkeuksellisen työlästä ja maailmanlaajuisesti arvostettua ja ylistettyä työtä, jota on tehty Bysantin laulujen autenttisten koodien selvittämiseksi ja esiintuomiseksi ekumeenisen patriarkan Bartholomeosin suojeluksessa, ja ehdotuksen jättänyt keskus on Kreikan arvovaltaisimpia eikä ole koskaan saanut rahoitusta yhteisön talousarviosta. Tämän ehdotuksen hylkäyspäätös on erityisesti ihmetystä herättävä, ja sen puutteellinen perustelu on kummastuttavaa. Haluaisin saada tietää Euroopan komissiolta: 1. Mitkä ovat (yksityiskohtaisesti eriteltyinä) edellä mainitun ehdotuksen hylkäämisen syyt? 2. Mitä laitoksia tai keskuksia Raphael-ohjelman valintojen pohjalta on rahoitettu, mistä EU:n jäsenvaltioista ne ovat kotoisin, mitä kohteita niiden ehdotukset koskivat, ja mitkä olivat niiden saamat täsmälliset summat? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Rafael-ohjelman yhteydessä, jossa Euroopan taidekeskus esitti oman hankkeensa, ehdotettiin 511 hanketta, ja niistä valittiin vain 43. Pääasiallisena syynä tähän oli kyseiselle ohjelmalle myönnettyjen budjettivarojen rajallisuus. Tämä ilmoitettiin selkeästi 18. helmikuuta 1998 vastauksessa, joka annettiin hakijoille, joita ei valittu. Hankkeiden valinta perustui riippumattoman asiantuntijaryhmän suosituksiin ja Rafael-komitean päätökseen; kyseinen komitea koostuu jokaisen jäsenvaltion kansallisten viranomaisten edustajista. Lisäksi komissio selitti vastauksessa hakijaorganisaation tekemään valitukseen (25. toukokuuta 1998), että vaikka asiantuntijaryhmä antoi myönteisen arvion kyseisestä hankkeesta, sitä ei voitu tukea rahallisesti kuten ei useita muitakaan hankkeita, koska saatavissa olevat varat ovat erittäin rajalliset. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetään suoraan asiakirjat, joista käy ilmi valitut hankkeet ja niille myönnetyt rahamäärät.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0053/98 komissiolle esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Baijeriin kuuluvan Schwabenin alueelle myönnetty tutkimusalan EU-tuki Voiko komissio antaa Baijeriin kuuluvan Schwabenin alueelle vuonna 1997 myönnetystä EU:n tutkimus- ja kehitystyön tuesta seuraavia tietoja: 1. Kuinka paljon Baijeriin kuuluvan Schwabenin alueelle on myönnetty tutkimus- ja kehitysalan määrärahoja vuonna 1997? 2. Kuinka paljon ja mitä toimia varten muiden jäsenvaltioiden vastaavantyyppisille alueille on myönnetty tutkimus- ja kehitysalan määrärahoja vuonna 1997? 3. Kuinka paljon yksittäisille Saksan osavaltioille on myönnetty tutkimus- ja kehitysalan määrärahoja vuonna 1997 sopimuspuolten (yliopistot, tutkimusinstituutit, pk-yritykset, suurteollisuus jne.) mukaan eriteltynä? 4. Kuinka monta tutkimus- ja kehitysalan määrärahoja koskevaa hakemusta on tehty vuonna 1997 ohjelmien lajin ja EU:n jäsenvaltioiden mukaan eriteltynä? 5. Kuinka suuri osuus tutkimus- ja kehitysalan määrärahoja koskevista hakemuksista on tullut pk-yrityksiltä vuonna 1997 sekä koko yhteisössä että Saksassa? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama täydentävä vastaus (13. toukokuuta 1998) 1., 3., 4. ja 5. Koska vastaukseen sisältyy taulukkoja sekä yksityiskohtaisia tietoja Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) myönnetyistä tutkimusvaroista, se lähetetään suoraan kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle. 2. Komission mielestä on arkaluontoista tehdä alueiden välisiä vertailuja, koska niistä saatavista tiedoista ei käy ilmi todellinen hyöty, jonka alue voi saada yhteisön tutkimusohjelmista. Näihin kansalliset rajat ylittäviin monikumppanuusohjelmiin osallistumisesta seuraava tärkein etu on se, että kaikilla kumppaneilla on mahdollisuus saada käyttöönsä kaikki tulokset hankkeesta, johon ne osallistuvat, riippumatta siitä millaista yhteisön rahoitusta ne saavat. Toinen merkittävä seuraus on koko Euroopan kattavien tutkimusinfrastruktuurien (esimerkiksi verkostojen) kehittäminen.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1559/98 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (19. toukokuuta 1998) Aihe: Etniset vähemmistöt ja EU:n toimielimet Mitä suunnitelmia komissiolla on soveltaa etnisiin vähemmistöihin naisten syrjinnän vastaisten ohjelmien kaltaisia ohjelmia? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1557/98, E-1558/98 ja E-1559/98 (15. kesäkuuta 1998) Henkilöstön palvelukseen ottaminen perustuu virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 27 artiklaan. Siinä säädetään tarkasti, että palvelukseen ottamisen tulee tapahtua jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta ja että valinnassa ei kiinnitetä huomiota rotuun, poliittiseen, eettiseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, sukupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen eikä siviilisäätyyn tai perhesuhteisiin. Komission ei ole tämän vuoksi tarvinnut perustaa toimintaohjelmia, joiden tarkoituksena olisi lisätä etnisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden määrää komission yksiköissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1320/98 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (29. huhtikuuta 1998)

Aihe: EURO 1999

Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 1997 vakaus- ja kasvusopimuksen. Sen mukaisesti jäsenvaltiot asettavat keskipitkän aikavälin tavoitteeksi lähes tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion. Mikäli jäsenvaltiot jatkavat budjettisopeutusta lähivuosina, niiden julkinen rahoitus antaa mahdollisuuden käsitellä talouden mahdollisen epäsuotuisan kehityksen vaikutuksia talousarvioon.

Mutta millainen olisi komission mielestä nykyinen tilanne Portugalissa, jos vakaussopimusta olisi sovellettu vuodesta 1992 vuoteen 1997?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998)

Vakaus- ja kasvusopimus muodostuu Eurooppa-neuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1997 ((EYVL C 236, 2.8.1997. )) antamasta päätöslauselmasta, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1466/97 ((EYVL L 209, 2.8.1997. )) sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetusta neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1467/97 (2). Sopimuksen tavoitteena on julkistalouden kurinalaisuus talous- ja rahaliitossa, mikä luo vakaat edellytykset kestävälle kasvulle. Se toimii vahvana kannustimena jäsenvaltiolle välttää liiallista alijäämää ja korjata tilanne nopeasti, jos liiallinen alijäämä kuitenkin syntyy.

Portugalin julkistalouden alijäämä vuonna 1992 oli 3,0 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT)) ja vuonna 1993 6,1 prosenttia BKT:stä. Tilanne johti 26 päivänä syyskuuta 1994 tehtyyn neuvoston päätökseen liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa (EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohta). Arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksessään mainitsemana ajanjaksona eli vuosina 1992*1997 Portugalin finanssipolitiikassa keskityttiin pääasiassa lähentymiseen eli liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseen ja julkisyhteisöjen rahoitusasemaa koskevien lähentymisperusteiden saavuttamiseen. Sitä paitsi EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklan 9 ja 11 kohdassa määrättyjä seuraamuksia ei sovellettu vielä talous- ja rahaliiton toisessa vaiheessa.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1046/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Ohjelmat Kreikan hunajantuotannon parantamiseksi Kreikka on toimittanut Euroopan unionille komission asetuksen (EY) 2300/97 ((EYVL L 319, 21.11.1997, s. 4. )) määräysten mukaisesti ohjelman hunajan tuotannon ja markkinoinnin parantamiseksi vuonna 1998. Ohjelman toteuttavat useat elimet, organisaatiot ja hunajantuottajaosuuskunnat. Kreikan hunajantuottajayhdistysten liitto on lähettänyt komissiolle kirjeen, jossa se esittää vastalauseensa sen johdosta, että ohjelman toteuttaminen on annettu usean osanottajan tehtäväksi. Koska Kreikan hunajantuottajien yhdistysten liitto on dynaaminen organisaatio, jolla on paljon jäseniä ja joka on taloudellisesti maksukykyinen ja luotettava, tiedustelen komissiolta, onko se tutkinut Kreikan hunajantuottajien yhdistysten liiton valitusten sisällön ja mitä se aikoo tehdä lisätäkseen kyseisen liiton osuutta ohjelman toteuttamisessa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 1998) Jäsenvaltiot esittivät 15. joulukuuta 1997 ehdotuksensa hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen edellytyksiä kehittäviksi kansallisiksi ohjelmiksi komission asetuksen (EY) N:o 2300/97 2 artiklan mukaisesti. Asetusta on muutettu hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi yhteisössä tarkoitettujen toimien soveltamista koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/97 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 3 päivänä huhtikuuta 1998 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 758/98 ((EYVL L 105, 4.4.1998. )). Kreikka toimitti komissiolle luettelon niistä mehiläishoidon tuotantoketjua edustavista järjestöistä ja osuuskunnista, jotka ovat tehneet Kreikan viranomaisten kanssa yhteistyötä ohjelman laatimisessa. Niiden joukossa oli myös Kreikan mehiläishoitoyhdistysten liitto. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/97 ((EYVL L 173, 1.7.1997. )) 4 artiklassa säädetään, että ohjelmat laaditaan läheisessä yhteistyössä mehiläishoidon tuotantoketjua edustavien järjestöjen ja osuuskuntien kanssa. Komissio ei voi taata, että nämä organisaatiot osallistuvat laajemmin ohjelmien toteuttamiseen, koska neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1221/97 säädetään ainoastaan niiden osallistumisesta ohjelmien laatimiseen.