ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0762/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Humanitaarinen apu Eritrean kansalle.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0762/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Humanitaarinen apu Eritrean kansalle Toukokuussa 1998 alkanut Eritrean ja Etiopian välinen konflikti on aiheuttanut lukuisia uhreja molemmille osapuolille ja johtanut kymmenien tuhansien siviilien karkotukseen. Euroopan unionin pitäisi yhdessä Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa puuttua tehokkaammin asiaan toisaalta taivuttamalla Etiopia hyväksymään kokonaisuudessaan OAU:n laatima rauhansopimus ja toisaalta lähettämällä enemmän humanitaarista apua konfliktin uhriksi joutuneelle väestölle. Euroopan unioni on luvannut vain 40 prosenttia Eritrean viranomaisten pyytämästä avusta, ja avun perillemenossa on ollut huomattavia viivästymisiä. 1. Eikö komissio katso, että olisi lisättävä humanitaarista apua konfliktin uhreille? 2. Mitä komissio on tehnyt tai aikoo tehdä, jotta avun perillemenoa joudutettaisiin? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2000) Vihamielisyyksien ja sotilaallisten yhteenottojen puhjettua Etiopian ja Eritrean välillä komissio on erityisesti humanitaarisen avun toimistonsa (ECHO) kautta aktiivisesti osallistunut avun antamiseen sodasta kärsiville väestönosille Eritreassa. Komissio tukee humanitaarisia lukuisia toimintoja vesihuollon ja puhtaanapidon, täydennysruokinnan, suojatilojen, elintarvikkeiden ja muiden tarvikkeiden jakelun aloilla. Kyseinen apu on erityisen tärkeää leireihin kerääntyville noin 200 000 hätäpakolaiselle ja karkotetulle. Vuonna 1999 komissio antoi käyttöön 9,8 miljoonaa euroa humanitaarista apua Etiopian ja Eritrean välisestä sodasta kärsiville huono-osaisille väestönosille. Kyseisestä määrästä 3,5 miljoonaa euroa ohjattiin Etiopiaan ja 6,3 miljoonaa euroa Eritreaan. Yhteisö on siten merkittävimpiä humanitaarisen avun antajia Eritrean hätäpakolaisille ja karkotetuille väestönosille. Komissio on tietoinen molempia maita koskevan tasapuolisen kohtelun tarpeesta. Humanitaarisen avun tarpeet ja olosuhteet Eritreassa vaativat kuitenkin laajempaa tukea. Komissio seuraa jatkossakin Eritrean humanitaarista tilannetta. Jos tilanne huononee, komission apuohjelman mukauttamistarve tutkitaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0828/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Televisioiden paloturvallisuus.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0216 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0828/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (10. maaliskuuta 2000) Aihe: Televisioiden paloturvallisuus Onko komissio tietoinen Ruotsin valtion teknisen tutkimuslaitoksen äskettäisestä raportista, jonka mukaan televisioiden katselutilojen paloturvallisuusvaatimusten lieventäminen 1990-luvulla on johtanut siihen, että Euroopassa myytävät televisiot aiheuttavat suuremman tulipalovaaran kuin Yhdysvalloissa myytävät televisiot? Raportissa esitettyjen todisteiden mukaan Euroopan markkinoilla myydään televisioita, jotka syttyvät herkemmin ja palavat räjähdyksenomaisesti, mikä lyhentää huomattavasti ihmisten potentiaalista pelastautumisaikaa. Tällä on seurauksia kotitalouksissa koko Euroopan alueella ja erityisesti sairaaloissa ja hoitotiloissa, joiden paloturvallisuusmääräyksillä pyritään valvomaan materiaalien syttyvyyttä ja näin ollen myös niiden vaarallisuutta, koska tulipalon sattuessa potilaiden nopea evakuointi ei ole yksinkertaista. Tuleeko komissio pikaisesti tarkistamaan Euroopassa myytävien televisioiden paloturvallisuusvaatimuksia sen varmistamiseksi, että yhteiskunnan heikoimpia ryhmiä suojellaan tulipaloilta yhtä hyvin kuin tai paremmin kuin Yhdysvalloissa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2000) Komissio pitää paloturvallisuusasioita ensiarvoisen tärkeinä. Komissio on ottanut yhteyttä asianomaisiin Ruotsin viranomaisiin saadakseen lisätietoja Ruotsin valtion teknisen tutkimuslaitoksen raportista, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Televisiovastaanottimien turvallisuutta säännellään direktiivillä 73/23/ETY(1), joka koskee tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita (matalajännitedirektiivi). Paloturvallisuuskysymyksiä käsitellään tarkemmin Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean CENELECin hyväksymässä, audio-, video- ja muita vastaavia sähkölaitteita koskevien turvallisuusvaatimusten yhdenmukaistetussa standardissa (Harmonised Standard EN 60065:1998, Audio, video and similar electronic apparatus Safety requirements). Komissio ei ole toistaiseksi saanut kansallisilta viranomaisilta tietoja, jotka koskevat edellä mainitun standardin paloturvallisuuteen liittyviä puutteita. Komissio ottaa kuitenkin vastauksena parlamentin jäsenen kysymykseen asian esille matalajännitedirektiivin täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten seuraavassa kokouksessa 26.27. huhtikuuta 2000. Tarvetta lisätoimiin, joihin kuuluu myös televisiovastaanottimien turvastandardien mahdollinen tarkistus, harkitaan jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella. (1) EYVL L 77, 26.3.1973.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0754/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Grönlanninhylkeet.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0104 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0754/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Grönlanninhylkeet Onko komissio harkinnut, että se voisi ottaa yhteyttä Venäjän viranomaisiin ja vt. presidentti Putiniin siitä syystä, että grönlanninhylkeiden kuuttien teurastus on alkamassa helmikuun lopussa tai maaliskuun ensimmäisellä viikolla? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (5. huhtikuuta 2000) Unioni on vahvistamassa ympäristöasioita koskevaa vuoropuheluaan Venäjän viranomaisten kanssa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen asettamissa rajoissa yhteistyökomitean tähän tarkoitukseen perustetun erityisen alakomitean avulla. Seuraava kokous on suunniteltu viikolle 15. toukokuuta alkavalle viikolle. Uhanalaisia lajeja ja biologista monimuotoisuutta koskevia aiheita käsitellään kyseisessä tilaisuudessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0549/00

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(28. helmikuuta 2000)

Aihe: EU:n maitoalan nykytilanne

Jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan komissiolle tiedot nykyisen maidontuotantokauden ensimmäiseltä neljältä kuukaudelta (huhtikuuheinäkuu). Komission näiden tietojen perusteella tekemien ja viime marraskuussa julkaistujen yhteenvetojen mukaan useat jäsenvaltiot ylittävät niille osoitetut maitokiintiöt.

Nykyinen tuotantokausi lähestyy loppuaan. Voisiko komissio EU:n maitoalan nykyisen tilanteen tuntemiseksi kertoa käytössään olevista viimeisimmistä tiedoista, jotka koskevat kunkin jäsenvaltion tämän tuotantokauden (19992000) maidontuotantomääriä ja käytettyä kiintiötä viitetiedon hetkellä?

Voisiko komissio erityisesti kertoa loppukauden yhteenvetojen perusteella, mitkä jäsenvaltiot luultavasti ylittävät kiintiönsä ja kuinka paljon tämä ylitys on?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(27. maaliskuuta 2000)

Ensinnäkin jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viralliset tiedot kiintiöistä ennen kunkin vuoden 1. syyskuuta sen jälkeen, kun viitejakso (maalishuhtikuu) on päättynyt. Tiedot toimitetaan maito- ja maitotuotealan lisämaksun soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 9. maaliskuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 536/93(1) liitteessä olevalla kyselylomakkeella ja sen 8 artiklan neljännen luetelmakohdan mukaisesti. Viitejaksoa 1999/2000 koskevia tietoja ei siis saada ennen tätä päivämäärää. Lisämaksu määräytyy kyselylomakkeen perusteella.

Yleensä jäsenvaltiot kuitenkin toimittavat komissiolle arvion toimituksista teollisuudelle. Tällä hetkellä komissiolla on arviot huhti- ja joulukuun väliseksi ajaksi; Kreikalta tosin saatiin arvio vain elokuuhun ja Espanjalta marraskuuhun asti. Arvioiden perusteella jotkut jäsenvaltiot ylittävät kyseiselle jaksolle arvioidun tason. Kuten parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetystä taulukosta käy ilmi, kyseessä ovat Espanja, Italia, Luxemburg, Itävalta, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta.

Taulukkoa tarkasteltaessa on otettava huomioon, että maito- ja maitotuotealan lisämaksusta 28. joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3950/92(2) 4 ja 6 artiklassa tarkoitetut siirrot voivat lisätä tai vähentää ylitystä tapauksen mukaan.

Tämän huomioon ottaen käytettävissä olevat tiedot eivät anna kokonaiskuvaa ylitysmääristä, koska 25 prosenttia viitejakson arvioista puuttuu (tammikuusta maaliskuuhun 2000), mikä voi muuttaa merkittävästi tähänastisia määriä jäsenvaltioissa.

(1) EYVL L 57, 10.3.1993.

(2) EYVL L 405, 31.12.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1054/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Kypros.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0148 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1054/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (6. huhtikuuta 2000) Aihe: Kypros Voiko neuvosto vahvistaa tai kieltää tiedon, jonka mukaan Kyproksen kansalaiset eivät saisi oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen, kun Kypros liittyy Euroopan unioniin, ellei Turkki liity samanaikaisesti? Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneessa 15. helmikuuta 2000 (ks. Hansard, 781 sarake) ulkoministeri Robin Cook ilmoitti, että Kyproksen liittyessä Euroopan unioniin liikkumisen vapaus Kyproksen tasavallan ja miehitetyn pohjoisosan välillä voi toteutua vain, jos Turkki liittyy samanaikaisesti Euroopan unioniin. Vastaako tämä näkemys neuvoston kantaa? Voiko neuvosto kertoa, jätetäänkö Kyproksen tasavallan kansalaiset ilman liikkumisvapautta, kun Kypros liittyy Euroopan unioniin? Jos vastaus tähän kysymykseen on myönteinen, voiko neuvosto selvittää, miksi Kyproksen kansalaisilta aiotaan kieltää (määräämättömäksi ajaksi) perustamissopimuksissa taattuja perusvapauksia? Voiko neuvosto perustella päätöksensä, jonka mukaan kyproslaisia aiotaan syrjiä tällä tavoin? Voiko neuvosto selittää, miksi Kyproksen liittymistä koskevat päätökset yhdistetään Euroopan unionin suhteisiin sellaisen ulkovallan kanssa, joka pitää YK:n, Euroopan parlamentin, Eurooppa-neuvoston ja kansainvälisen yhteisön suuren enemmistön kannan vastaisesti Kyproksen tasavallassa laitonta miehitysjoukkoa? Vastaus (8. kesäkuuta 2000) Pyydämme arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka neuvosto antoi Ioannis MarínoSin samaa asiaa koskevaan kirjalliseen kysymykseen E-711/00.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0269/00 esittäjä(t): Jan-Kees Wiebenga (ELDR) neuvostolle. Schengen-alueen rajatarkastukset Schipholin lentokentällä.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0026 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0269/00 esittäjä(t): Jan-Kees Wiebenga (ELDR) neuvostolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Schengen-alueen rajatarkastukset Schipholin lentokentällä Julkisuudessa on kerrottu tapauksesta, jossa Alankomaiden lentoyhtiö KLM vaati Schengen-alueen sisäisellä lennolla Amsterdamista Roomaan Alankomaiden kansalaiselta voimassaolevaa passia henkilötodistuksena. 1. Mihin Schengenin sopimuksen määräyksiin perustuu vaatimus voimassaolevan passin esittämisestä? 2. Eikö ole olemassa muita yhteisön jäsenvaltioiden hyväksymiä matkustusasiakirjoja tai henkilötodistuksia, jotka EU:n jäsenvaltiot tunnustavat riittäviksi Schengen-maiden välillä matkustettaessa? Jos on, mitä ne ovat? 3. Vaativatko muidenkin Schengen-maiden kansalliset lentoyhtiöt, kuten SABENA, Air France tai Lufthansa, voimassaolevaa passia, vai hyväksyvätkö ne muutkin henkilötodistukset? 4. Jos kyseisessä tapauksessa toimittiin nykyisten määräysten mukaan, onko neuvosto valmis muuttamaan määräyksiä niin, että muutkin henkilötodistukset voidaan hyväksyä? Vastaus (8. kesäkuuta 2000) Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että Schengenin säännöstö ei jäsenvaltioiden kansalaisten osalta sääntele lentoyhtiöiden oikeutta tarkistaa ennen lähtöselvitystä, että matkalipun, joka on yleensä henkilökohtainen eikä ole siirrettävissä, haltija on todella asiakirjassa mainittu henkilö. Lisäksi neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että direktiivien 68/360/ETY ja 73/148/ETY sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön nojalla kaikilla jäsenvaltioiden kansalaisilla on matkustaessaan EU:n alueella oltava joko voimassa oleva henkilötodistus tai passi. Koska Alankomaissa henkilötodistus ei ole pakollinen, Alankomaiden kansalaisilla on matkustaessaan toisen jäsenvaltion alueelle oltava mukanaan vähintään voimassa oleva passi. Joka tapauksessa neuvosto korostaa, että komission ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä on perustamissopimuksen mukaisesti valvoa, että yhteisön oikeutta noudatetaan asianmukaisesti jäsenvaltioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0651/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Ympäristövero.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0651/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Ympäristövero Palma de Mallorcalla järjestettiin helmikuussa foorumi, johon osallistui aluepolitiikkaa käsittelevästä pääosastosta Eusebio Murrillo. Foorumissa keskusteltiin Baleaarien aluehallituksen ehdottamasta hankkeesta, joka koskee ympäristöveron (nk. ecotasa) perimistä Baleaareille matkustavilta turisteilta. Onko komissio vastaanottanut Baleaarien ympäristöveroa koskevan hankeen tai lausunnon? Jos on, mitä tätä ympäristöverohanketta koskevia suosituksia komissio on antanut Baleaarien aluehallitukselle? Millä edellytyksillä komission mielestä hanke voidaan toteuttaa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2000) Komissiolla on kunnia ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Baleaarien ympäristöverosta ei ole tehty ilmoitusta komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1315/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Gianfranco Fini (UEN) komissiolle. Direktiivin ETY 86/653 soveltaminen Italiassa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1315/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Gianfranco Fini (UEN) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Direktiivin ETY 86/653 soveltaminen Italiassa Eräs yritys maksoi työntekijälleen (kauppaedustaja) hyvityksen työsuhteen lakkaamisesta 25. heinäkuuta 1989 tehdyn työehtosopimuksen eikä jäsenvaltioiden itsenäisiä kauppaedustajia koskevan lainsäädännön yhteensovittamisesta annetun direktiivin ETY 86/653(1) mukaisesti. Mainittu direktiivi on 29. joulukuuta 1999 annetussa laissa nro 428 olevan 15 artiklan mukaisesti pantu täytäntöön 10. syyskuuta 1991 annetulla asetuksella nro 303. Yrityksen päätös soveltaa työehtosopimusta merkitsee huomattavaa pienennystä hyvityksen määrään. Kyseinen työntekijä vaatii aivan oikeutetusti, mutta tuloksetta, yhteisön direktiivin täytäntöönpanevan asetuksen nro 303 soveltamista, koska se olisi hänelle edullisempi. Voiko komissio kertoa, - pitäisikö yhteisön direktiivillä olla etusija vuonna 1989 tehtyyn työehtosopimukseen nähden? - onko yhteisön lainsäädännöllä etusija kansalliseen lainsäädäntöön nähden? - jos näin on, mihin toimiin työntekijä voi ryhtyä, jotta hänen edellä mainitussa direktiivissä vahvistettuja oikeuksiaan ei loukata? (1) EYVL L 382, 31.12.1986, s. 17. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 2000) Jäsenvaltioiden itsenäisiä kauppaedustajia koskevan lainsäädännön yhteensovittamisesta 18 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/653/ETY 1 artiklan 2 kohdassa annetun määritelmän mukaan kyseisessä direktiivissä kauppaedustajalla tarkoitetaan itsenäistä välittäjää, jolla on pysyvä valtuutus neuvotella tavaroiden myynnistä ja ostosta toisen henkilön puolesta, jäljempänä päämies, tai neuvotella ja tehdä sopimuksia tällaisista liiketoimista päämiehen nimissä ja lukuun. Direktiivissä annettua kauppaedustajan määritelmää ei sovelleta joihinkin kaupan alalla toimiviin välittäjiin, erityisesti sellaisiin kauppaedustajiin, jotka eivät toimi itsenäisinä välittäjinä vaan työskentelevät yrityksen palkattuina työntekijöinä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0406/00 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) neuvostolle. Saksalaisille laivayhtiöille ja huolintaliikkeille Tonavan reitin tukkeutumisesta Jugoslaviassa aiheutuvat vahingonkorvaukset.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0406/00 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) neuvostolle (16. helmikuuta 2000) Aihe: Saksalaisille laivayhtiöille ja huolintaliikkeille Tonavan reitin tukkeutumisesta Jugoslaviassa aiheutuvat vahingonkorvaukset Regensburgin kaupungissa (Saksa) on useita yrityksiä, jotka suorittavat yksinomaan kuljetuksia Tonavalla Saksasta Jugoslaviaa kauempana olevaan määränpäähän. Kosovon sota, Tonavan siltojen tuhoutuminen ja tästä aiheutunut Tonavan reitin tukkeutuminen Jugoslaviassa ovat johtaneet siihen, että näiden yritysten toiminta on tyrehtymässä. Koska ne ovat erikoistuneet erittäin pitkälti juuri Tonavalla liikennöintiin, niillä ei ole juurikaan mahdollisuuksia siirtyä uusille toimialoille. Tästä syystä kysyn neuvostolta seuraavaa: 1. Onko tilanne tulkittava siten, että Kosovon sota on vahingoittanut näitä yrityksiä aivan kuten kosovolaisyrityksiä? 2. Voivatko nämä yritykset saada rahallista kehitystukea vahinkojen korvaamiseksi? 3. Onko näillä yrityksillä oikeus saada ilmaista kehitys- tai yritysvakuutustukea nykyisten tappioiden korvaamiseksi sekä investointitukea, jossa on julkinen rakennusaikainen vakuus? Vastaus (2. toukokuuta 2000) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että on komission tehtävä ilmoittaa kantansa tuesta, jota jäsenvaltiot myöntävät EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen säännösten mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0951/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Tavoite 2 -alue Hainaut.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0220 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0951/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Tavoite 2 -alue Hainaut Tavoite 2 -tuen Vallonian Hainautin läänille myöntämisen seurauksena yritykset, jotka ovat jo vuosikausia toimineet viereisessä Länsi-Flanderin (West-Vlaanderen) läänissä, ovat muuttamassa pois. Kyseisten yritysten johtajat tunnustavat, että toimintojen siirtäminen Hainautiin riippuu täysin tavoite 2 -tukien myöntämisestä. Jos yritysjohtajat eivät saa yhteisön tukea, toiminnot jäävät Länsi-Flanderiin. Tuen saamisen edellytys on, että yrityksen pääkonttori on Hainautissa. 1. Kuinka paljon on 1. tammikuuta 2000 lähtien haettu tavoite 2 -tukea uusille taloudellisille hankkeille Hainautissa ja mitä hankkeita hakemukset koskevat? 2. Milloin ja missä kyseisten yritysten pääkonttorit rekisteröitiin? 3. a) Kuinka monet kyseisistä yrityksistä toimivat ennen Länsi-Flanderin läänissä? b) Kuinka monet kyseisistä yrityksistä toimivat nyt Länsi-Flanderin läänissä? 4. Kysytäänkö kyseisiltä yrityksiltä nimenomaan, riippuuko heidän muuttonsa Länsi-Flanderista Hainautiin tavoite 2 -tuen saamisesta? a) Jos vastaus on myönteinen, kuinka monet Länsi-Flanderin yritysjohtajat aikovat ulottaa toimintansa Hainautiin ilman tavoite 2 -tukea? b) Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio vielä kysyä yritysjohtajilta missä määrin heidän yrityksensä muutto riippuu tavoite 2 -tuen saamisesta? 5. Onko komissio valmis ryhtymään toimiin estääkseen Länsi-Flanderin yritysten muuton Hainautiin? a) Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? b) Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio ei aio ryhtyä toimiin? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1040/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Britannian öljyteollisuudelle annettava rahoitustuki.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1040/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Britannian öljyteollisuudelle annettava rahoitustuki Vastauksessaan kysymykseen E-0218/00(1) komission jäsen de Palacio ilmoittaa, että komissio on myöntänyt Yhdistyneelle kuningaskunnalle tukea vuodesta 1975 lähtien yhteensä 189,05 miljoonaa euroa. Voiko komissio kertoa, miten kyseinen summa on jakautunut vuosittain Yhdistyneen kuningaskunnan tukea saaneiden yritysten kesken? (1) EYVL C 330 E, 21.11.2000, s. 104. Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1040/00, E-1041/00 ja E-1042/00 (16. toukokuuta 2000) Yhteisö on vuodesta 1975 alkaen antanut rahoitustukea innovatiivisille hiilivetyjen etsintä-, tuotanto- ja kuljetustekniikoille. Vastauksessaan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-0218/00(1) komissio kuvasi tämän tuen jakautumista eri vuosina eri jäsenvaltioille. Komissio voi antaa tiedot tuen jakautumisesta eri yhtiöille ajanjaksolta 19901998. Nämä tiedot toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin sihteeristölle. On kuitenkin huomattava, että tiedot tuen jakautumisesta eri jäsenvaltioille saattavat olla harhaanjohtavia, sillä pääosapuolen lisäksi sopimus koskee usein myös muita yhteistyökumppaneita eri jäsenvaltioista. Mitä tulee pyydettyihin ajanjaksoa 19751990 koskeviin tietoihin, on huomattava, että parlamentin jäsenen kysymykseen vastaaminen vaatisi kyseistä ajanjaksoa koskevan sähköisen tiedon puuttuessa aikaa vievän ja vaikean tutkimuksen, johon komissiolla ei ole mahdollisuutta ryhtyä. (1) EYVL C 330 E, 21.11.2000, s. 104.