ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0437/00 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle. Lain suomat mahdollisuudet vähentää poliittisia kontakteja jäsenvaltion kanssa tai katkaista ne.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0192 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0437/00 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Lain suomat mahdollisuudet vähentää poliittisia kontakteja jäsenvaltion kanssa tai katkaista ne Ottaen huomioon Itävallan poliittisesta tilanteesta annettuun päätöslauselmaan B5-0101/2000 esittämäni tarkistuksen 1, voisiko komissio selvittää, millaisia mahdollisuuksia Euroopan parlamentilla on vähentää poliittisia kontakteja jäsenvaltion kanssa tai katkaista ne Euroopan unionista tehdystä sopimuksesta johtuvia velvoitteita noudattaen? Voisiko komissio vastata tähän kysymykseen yleisesti ja erityisesti seuraavia asioita koskien: pääsy Euroopan parlamentin tiloihin; puhemiehen ja muiden jäsenten diplomaattiset ja protokollan mukaiset kontaktit silloin, kun nämä edustavat Euroopan parlamenttia; osallistuminen sovitteluun; tietyn jäsenvaltion poliittisten edustajien edustustehtävät kyseisen valtion toimiessa EU:n puheenjohtajana; muun kuin puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion poliittisten edustajien osallistuminen Euroopan parlamentin kuulemistilaisuuksiin, valiokuntiin ja valtuuskuntiin; mahdollisuus lähettää jäsenvaltioon Euroopan parlamentin valtuuskuntia tai tehdä tutustumiskäyntejä ja kieltäytyä tapaamasta sen hallituksen poliittisia edustajia; mahdollisuus sulkea Euroopan parlamentin toimistoja tietystä jäsenvaltiosta; mahdollisuus vähentää kontakteja tai katkaista ne Euroopan parlamentin muilla toiminta-alueilla? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin jäsen muistaa, puheenjohtajamaa Portugali teki yhdessä muiden 14 jäsenvaltion valtion- ja hallitusten päämiesten kanssa sopimuksen, jonka mukaisesti se ilmoitti Itävallan liittokanslerille 31. tammikuuta 2000 tietyistä poliittista toimenpiteistä, jotka toteutettaisiin, mikäli Itävallan hallitukseen otettaisiin mukaan FPÖ:n jäseniä. Lisäksi komissio antoi 1. helmikuuta 2000 lausunnon, jossa se ilmoitti jatkavansa toimintaansa perustamissopimukseen kirjattujen määräysten ja arvojen vaalijana; Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 7 artiklan mukaisesti unioni perustuu jäsenvaltioille yhteisiin vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. Samassa yhteydessä komissio myös totesi, että yhteisön toimielimet eivät tässä vaiheessa muuta toimintatapaansa, vaan säilyttävät viralliset suhteet Itävallan viranomaisiin ennallaan seuraten kuitenkin tarkoin tilanteen kehitystä. Näin ollen komissio toteaa, että vaikka parlamentti osallistuukin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklassa tarkoitettuun menettelyyn, se vahvistaa itse poliittiset linjauksensa. Tässä yhteydessä on kuitenkin syytä muistaa, että toimielinten moitteettoman toiminnan jatkuminen on turvattava.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0256/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin tiedotusaineisto.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0203 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0256/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin tiedotusaineisto Komission jäsen Oreja kertoi kirjalliseen kysymykseen E-3488/98(1)antamassaan vastauksessa, että oli komission poliittisen linjan mukaista olla julkaisematta aineistoa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, paitsi jos tätä erikseen pyydettiin. Komission jäsen kertoi tämän lisäksi, että kouluihin levitettäväksi tarkoitetusta Euroquest-julkaisusta oli tehty miljoona kopiota. Kertooko komissio, mikä taho pyysi näin monta kopiota? (1) EYVL C 297, 15.10.1999, s. 75. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Euroquest on 18-sivuinen 711-vuotiaille koululaisille tarkoitettu kirjanen, joka sisältää myös kartan. Sen laativat brittiopettajat ja julkaisi komission edustusto Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1998. Komissio toimittaa yhden kappaleen arvoisalle kysyjälle ja parlamentin sihteeristöön. Kirjanen laaditiin, kun opettajat olivat useasti pyytäneet koulukäyttöön sopivaa ja kansallisia opetusohjelmia vastaavaa yksinkertaista aineistoa yhteisöstä ja sen jäsenvaltioista. Kysyntä arvioitiin niin suureksi, että julkaisua painettiin miljoona kappaletta. Kesäkuusta 1998 alaluokkien opettajat, yleiset kirjastot, paikalliset kouluviranomaiset ja oppimateriaalikeskukset ovat tilanneet 460 000 kappaletta Britannian kouluihin. Tilauksia tulee edelleen monta tuhatta kappaletta kuukaudessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0278/00 esittäjä(t): Ewa Hedkvist Petersen (PSE) komissiolle. Tilanne riistan ja riistalintujen tuonnissa Venäjältä.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0171 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0278/00 esittäjä(t): Ewa Hedkvist Petersen (PSE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Tilanne riistan ja riistalintujen tuonnissa Venäjältä EU ei ole vielä antanut lupaa riistan tuontiin Venäjältä siitä syystä, että joissakin maan osissa on ilmennyt ajoittain suu- ja sorkkatautia sekä Newcastlen tautia. Näitä tauteja ei kuitenkaan esiinny eikä tiettävästi ole esiintynyt pohjoisessa, mikä on herättänyt kiinnostusta muun muassa pohjoismaalaisten riistantuojien keskuudessa. Sitävastoin eläinlääkärinasiakirjajärjestelmä toimii Venäjällä puutteellisesti, minkä vuoksi Venäjän eri alueiden arviointi on viivästynyt. Pohjois-Venäjän arviointi on jatkunut jo useiden vuosien ajan eikä tästä ole annettu minkäänlaisia tietoja. Mitä tietoja komissio voi antaa tämän kysymyksen nykytilanteesta, jotta muun muassa pohjoismaalaiset riistantuojat saavat selvyyttä siihen, millä edellytyksillä riistaa voidaan Pohjois-Venäjältä tuoda? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2000) Helmikuun 28. päivänä 1997 tehdyssä komission päätöksessä 97/217/EY(1) määritetään niiden kolmansien maiden ryhmät, jotka voivat käyttää eläinlääkärintodistuksia luonnonvaraisen riistan lihan ja tarhatun riistan sekä kaninlihan tuonnissa kolmansista maista. Yhteisön eläinlääkintätarkastajat tekivät tarkastuskäynnin Venäjälle Murmanskin alueelle arvioidakseen eläinten ja väestön terveystilanteen alueella. Tarkastuksen taustalla oli mahdollinen sorkkaeläimiin kuuluvan luonnonvaraisen riistan lihan (sikoja lukuun ottamatta) vienti yhteisöön. Tarkastuskäynnin tulokset olivat rohkaisevia ja Venäjän viranomaisten antamat takuut tyydyttäviä. Edellä mainitun perusteella komissio muutti 14. helmikuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2000/161/EY(2) edellä tarkoitettua päätöstä siten, että tarhattujen porojen lihan tuonti Murmanskin alueelta sallitaan. Näin ollen Venäjä saa tuoda yhteisöön tarhatun riistan lihaa Murmanskin alueella sijaitsevilta hyväksytyiltä tiloilta, jotka mainitaan vahvistetussa luettelossa niistä venäläisistä tiloista, joilta peräisin olevan tarhatun riistan lihan tuonnin jäsenvaltiot sallivat 14. helmikuuta 2000 päätöksen 97/217/EY muuttamisesta tehdyn komission päätöksen 2000/161/EY2 mukaisesti. (1) EYVL L 88, 3.4.1997. (2) EYVL L 51, 24.2.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0197/00 esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle. Arvonlisäveron alentaminen työvoimavaltaisissa palveluissa.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0159 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0197/00 esittäjä(t): Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) komissiolle (27. tammikuuta 2000) Aihe: Arvonlisäveron alentaminen työvoimavaltaisissa palveluissa Osana eurooppalaista kokeilua, jossa eräiden työvoimavaltaisten palveluiden arvonlisäveroa lasketaan, Alankomaissa laskettiin 1. tammikuuta 2000 muun muassa kampaamopalveluiden arvonlisäveroa 17,5 prosentista 6 prosenttiin. Lehdistössä muun muassa Alankomaiden parturiliittoa (Nederlandse Kappersbond ANKO) koskevista uutisista on ilmennyt, että suuri osa partureista ei ole siirtänyt kuluttajille arvonlisäveron laskusta tullutta etua. 1. Onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että tällä tehdään tyhjäksi direktiivin tarkoitus, joka oli pimeän työnteon vähentäminen ja uusien työpaikkojen luominen? 2. Katsooko komissio, että direktiivin 1 artiklan kriteerit jäävät noudattamatta mikäli hinnat eivät laske arvonlisäveron alennuksen seurauksena? 3. Mitä komissio aikoo tehdä asian suhteen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2000) Komissio ei ole aikaisemmin saanut tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista. Direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta sisällyttämällä siihen mahdollisuus soveltaa kokeiluluonteisesti alennettua arvonlisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin 22 päivänä lokakuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/85/EY(1) tarkoitus on todellakin uusien työpaikkojen luominen. Kysymyksessä on kuitenkin kokeilu, jolla on osoitettava, että arvonlisäveron alennus on tehokas väline tällä alalla. Kansallisten viranomaisten on otettava käyttöön ne toimenpiteet, joilla kokeilu toteutetaan tehokkaasti. Jäsenvaltioiden on sitten arvioitava kokeilun tulokset ja sisällytettävä ne komissiolle laadittavaan raporttiin, jonka komissio puolestaan analysoi tehdäkseen johtopäätökset mahdollisista jatkotoimenpiteistä. (1) EYVL L 277, 28.10.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0024/00 esittäjä(t): Béatrice Patrie (PSE) komissiolle. Avustukset myrskytuhoista kärsineille Ranskan departementeille.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0024/00 esittäjä(t): Béatrice Patrie (PSE) komissiolle (13. tammikuuta 2000) Aihe: Avustukset myrskytuhoista kärsineille Ranskan departementeille Ranskaa ravisteli kaksi voimakasta myrskyä 25.27. joulukuuta 1999. Myrskyissä kuoli yli 80 ihmistä ja tuhansista asunnoista katkesi sähkö, lämmitys, vesi ja puhelinyhteys useiksi päiviksi. Tämänhetkisen arvion perusteella vakavimmin vaurioituneiden departementtien (Charente-Maritime, Charente, Haute-Vienne, Creuse, Gironde, Dordogne, Corrèze, Landes ja Seine-et-Marne) vahingot tulevat arviolta maksamaan yli 40 miljardia Ranskan frangia; lisäksi kestää vielä viikkoja, ennen kuin kaikki palvelut saadaan ennalleen. Vaikka suurin osa kuluista on katettu vakuutuksin, joutuvat pahimmin vaurioituneet departementit maksamaan lähiaikoina valtavia summia vahingoittuneiden alueiden uudelleen rakentamiseksi sekä vahingoittuneiden rakennusten ja tuhoutuneen infrastruktuurin korjaamiseksi. Katsooko Euroopan unioni, että olisi poikkeuksellisesti mahdollista luoda nopeasti katastrofirahasto, joka mahdollistaisi Ranskan vahingoittuneiden departementtien auttamisen? Aikooko Euroopan komissio valitessaan seuraavaksi rakennerahastojen piiriin kuuluvia Ranskan alueita asettaa pahasti vaurioituneet alueet ja departementit etusijalle? Talousarviosta poistettiin muutamia vuosia sitten budjettikohta luonnonkatastrofin uhriksi joutuneiden alueiden tukemiseen. Aikooko Euroopan komissio pidemmällä tähtäyksellä ehdottaa, että kohta sisällytetään uudelleen talousarvioon? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä suulliseen kysymykseen H-8/00 parlamentin vuoden 2000 tammikuun istuntojakson kyselytunnilla, sekä parlamentissa Euroopan myrskyistä käytyyn keskusteluun ja päätöslauselmaan, joka hyväksyttiin 20. tammikuuta 2000(1). Lisäksi uuden rakennerahastoja koskevan lainsäädännön(2) mukaisesti tavoitteen 2 kohdealueiden määrittely tapahtuu jaetun vastuun periaatteella jäsenvaltioiden ja komission kesken. Kunkin jäsenvaltion tehtävänä on esittää komissiolle luettelo alueista, joita se pitää ensisijaisina. Näin ollen komissio teki 18. tammikuuta 2000 periaatepäätöksen tavoitteen 2 kohdealueiden luettelosta Ranskan viranomaisten toimittaman ehdotuksen perusteella. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (tammikuu 2000). (2) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0030/00 esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL) komissiolle. Länsi-Saharan kansanäänestyksen tarkkailu.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0163 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0030/00 esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Länsi-Saharan kansanäänestyksen tarkkailu Länsi-Saharan kansalaiset ovat yli seitsemän vuotta odottaneet Marokon viranomaisilta tietoa Länsi-Saharan tulevaisuutta koskevasta kansanäänestyksestä. Marokon viranomaiset ovat useita kertoja rikkoneet kansanäänestyksen ajankohdasta Polisarion kanssa tekemänsä sopimuksen. Nyt äänioikeutettujen rekisteröinti on kuitenkin taas aloitettu ja suunnitellaan kansanäänestyskampanjaa, jonka arvioidaan päättyvän 31. heinäkuuta 2000. Kansanäänestys pidetään samana päivänä. Vaalivilpin riski on suuri ja demokraattisten vaalien takaamiseksi paikalla on oltava kansainvälisiä vaalitarkkailijoita. Aikooko komissio tukea Länsi-Saharan tulevaisuutta koskevan kansanäänestyksen tarkkailua? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2000) Komissio seuraa tarkkaavaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston hyväksymän, Länsi-Saharan konfliktin ratkaisemista koskevan suunnitelman toteutusta. Se vahvistaa täyden tukensa Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin ponnistuksille oikeudenmukaisen, tasapuolisen ja kestävän ratkaisun löytämiseksi Länsi-Saharan tilanteeseen. Komissio on valmis antamaan tukensa konfliktin ratkaisemista koskevan suunnitelman eri vaiheille. Erityisesti kansanäänestyksen osalta komissio on tietoinen siitä, että sen järjestäminen riippuu tällä hetkellä ongelmista lopullisen äänestäjäluettelon laatimisessa. Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto totesikin 14. joulukuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa 1282/99, että näiden ongelmien vuoksi kansanäänestyksen järjestäminen on vaikeaa ennen vuotta 2002 tai sen jälkeenkään.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0306/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Merkitsemättömien härkien tapaus Ruotsissa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0188 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0306/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Merkitsemättömien härkien tapaus Ruotsissa Per- ja Pål-nimisille härille ei ole myönnetty poikkeuslupaa vaatimuksesta, jonka mukaan nautakarja on merkittävä muovisella korvamerkillä. Poikkeusluvan on evännyt Ruotsin maatalousvirasto. Härkien omistajat ovat valmiita tatuoimaan härkiensä korvat. He ovat kuitenkin sitä mieltä, että koska kyseiset härät ovat, myös paikallisten museoiden ja kotiseutuyhdistysten mukaan, osa ruotsalaisen maaseudun elävää historiaa, ovat korviin ripustetut muoviset merkit sekä epähistoriallisia että epäeettisiä, näiden kahden härän edustaessa entisaikojen maataloutta eräässä Ruotsin luonnonpuistossa sijaitsevassa ulkoilmamuseossa. Ruotsissa on vain kolme härkäparia, joilla on sarvet, joten ne pitäisi voida erottaa ilman korvamerkkejäkin, omistajat toteavat. Mitä mieltä komissio on asiasta? Katsooko se, että poikkeuslupa voidaan myöntää? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Schörling esittämään suulliseen kysymykseen H-136/00 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla helmikuu 2000(1). (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (helmikuu 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0134/00 esittäjä(t): Joost Lagendijk (Verts/ALE) komissiolle. Varainhoidon valvonnan pääosaston henkilökuntaan vaikuttaminen Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0181 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0134/00 esittäjä(t): Joost Lagendijk (Verts/ALE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Varainhoidon valvonnan pääosaston henkilökuntaan vaikuttaminen Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä Renouveau & Democratien Internet-sivuilla esitetään komissiolle mm. seuraavat kysymykset: - Onko totta, että ennen Euroopan tilintarkastustuomioistuimen varainhoidon valvonnan pääosastolla tekemää tarkastusta, pääosaston johto jakoi osaston henkilökunnalle luettelon mahdollisista kysymyksistä ja niiden mallivastauksista? - Pitääkö paikkansa, että henkilökuntaa pyydettiin selvittämään johdolle Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kanssa käymiensä keskustelujen sisältöä? Voiko komissio vastata näihin kysymyksiin? Jos vastaukset kysymyksiin ovat myönteiset: - Mitkä olivat nämä vakiokysymykset ja ehdotetut vastaukset? - Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että kyseisessä tilanteessa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamaa asianmukaista tarkastusta vaikeutettiin, koska työntekijät eivät voineet puhua täysin vapaasti? - Miten ja millaisella aikataululla komissio aikoo toimia tämän asian suhteen? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Kyseessä ei ollut luettelo mahdollisista kysymyksistä vaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastajien laatima kyselylomake, joka jaettiin varainhoidon valvonnan pääosastolla etukäteen tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä. Varainhoidon valvonnan pääosaston Intranet-sivuilla ei myöskään julkaistu mallivastauksia vaan pääosastoon kuuluvan yksikön samaiseen kyselyyn laatima vastaus, joka jaettiin henkilöstölle tiedoksi. Kyllä, henkilöstön on raportoitava johdolle tilintarkastustuomioistuimen kanssa käymiensä keskustelujen sisältö. Komission on suojeltava tilintarkastustuomioistuimen työn luottamuksellisuutta. Ei, koska henkilöstö on ollut ja on edelleen velvollinen vastaamaan kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen esittämiin selvityspyyntöihin ja kysymyksiin, ja toisaalta henkilöstöllä on vapaus ilmaista mielipiteensä tilintarkastustuomioistuimelle joko kirjallisesti tai suullisesti. Asia ei vaadi toimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0063/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Alennetun arvonlisäverokannan soveltaminen historiallisten rakennusten entisöintiin.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0063/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Alennetun arvonlisäverokannan soveltaminen historiallisten rakennusten entisöintiin Voiko komissio selventää, onko direktiivi 1999/85/EY(1), joka koskee mahdollisuutta soveltaa kokeiluluontoisesti alennettua arvonlisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin, vaikuttanut jollain lailla komission näkemykseen alennetun arvonlisäverokannan soveltamisesta historiallisten rakennusten entisöintiin? Voiko komissio myös selventää näkemystään alennetun arvonlisäverokannan soveltamisesta historiallisten rakennusten entisöintiin? (1) EYVL L 277, 28.10.1999, s. 34. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Tällä hetkellä voimassa oleva yhteisölainsäädäntö ei periaatteessa anna jäsenmaille oikeutta alennetun verokannan soveltamiseen historiallisten rakennusten entisöintipalveluihin sellaisinaan. Neuvoston direktiivi 1999/85/EY, annettu 22. lokakuuta 1999, direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta sisällyttämällä siihen mahdollisuus soveltaa kokeiluluonteisesti alennettua arvonlisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin(1) antaa niille jäsenvaltioille, jotka ovat sitä pyytäneet, oikeuden kokeiluluonteisesti tammikuun 1. päivästä 2000 joulukuun 31. päivään 2002 asti soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa työvaltaisiin palveluihin mikäli kyseiset palvelut vastaavat asetettuja ehtoja, erityisesti, että niitä tarjotaan suoraan lopullisille kuluttajille ja ne kuuluvat soveltuvien alojen luetteloon. Neuvosto todellakin muutti komission ehdotusta(2) lisäten siihen tyhjentävän luettelon soveltuvista aloista, joihin rakennusalalta kuuluvat vain yksityisasuntojen uudistamis- ja korjauspalvelut lukuun ottamatta tarvikkeita, jotka muodostavat merkittävän osan toimituksen arvosta. Neuvoston päätöksen mukaan historiallisten rakennusten korjaustyöhön voidaan soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa, mutta vain siinä tapauksessa, että kyseiset rakennukset ovat yksityisessä asuinkäytössä ja sijaitsevat niissä jäsenmaissa, jotka ovat hakeneet oikeutta kokeiluun, toisin sanoen Belgiassa, Espanjassa (vain muuraustyöt), Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa (vain maalareiden ja kipsinvalajien suorittamat työt), Portugalissa ja Yhdistyneissa kuningaskunnissa (vain Mansaarella). (1) EYVL C 102, 13.4.1999. (2) KOM(1999) 705 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2761/99 esittäjä(t): Mauro Nobilia (UEN) komissiolle. Saarten ja mantereen välisten kuljetusten tukeminen (EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohta liittyen tukeen C/64/99, ex NN 68/99).



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2761/99 esittäjä(t): Mauro Nobilia (UEN) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Saarten ja mantereen välisten kuljetusten tukeminen (EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohta liittyen tukeen C/64/99, ex NN 68/99) Ottaen huomioon, - että edellä mainituilla tuilla pyritään toteuttamaan saarten ja mantereen alueellinen yhtenäisyys merikuljetuksilla, - että alueellisen yhtenäisyyden periaate, edellä mainittujen tukien kohde, perustuu luonnollisesti näiden kuljetusten laatuun ja määrään, - että Italiassa yhteyksiä Sardiniaan hoitaa Tirrenia ja yhteyksiä pienemmille saarille Caremar, Toremar ja Siremar ja että nämä yhtiöt ovat viime aikoina käyttäneet kuljetuksissa suurnopeusaluksien (hsc) prototyyppejä, - että edellä mainitut laivayhtiöt saavat otsikossa tarkoitettua tukea suorittamilleen palveluille, - että nämä erityisrakenteiset suurnopeusalusten prototyypit ovat perinteisiin lauttoihin ja kantosiipialuksiin verrattuna enemmän riippuvaisia sääoloista ja lisäksi ne ovat usein poissa käytöstä erityishuoltoa varten, - että edellä mainittujen yhtiöiden omistamien suurnopeusalusten prototyyppien merenkulun rajoitukset ja useat toimintahäiriöt ovat itse asiassa sen alueellisen yhtenäisyyden periaatteen vastaisia, joka on olennainen kyseessä olevien tukien saamiseksi, voisiko komissio tarkistaa, vastaako edellä esitetty todellisuutta? Jos vastaus on myönteinen, voisiko komissio pyytää toimivaltaisia viranomaisia takaamaan, että kuljetukset saariin rinnastetaan laadullisesti ja määrällisesti alueellisen yhtenäisyyden periaatteeseen vain siltä osin, mitä päätetään tukien jaettavuudesta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Komissio haluaa korostaa, että yhteyksien katkeamattomuuden periaatteen noudattaminen on kansallisella vastuulla. Valtiontukitapauksen nro C 64/99 (ex NN 68/99) osalta komissio tutkii parhaillaan Gruppo Tirrenia -yhtiölle maksettuja tukia. Tutkintamenettelyn aloittamisesta ilmoitettiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). Koska komissio ei ole saanut tutkintaa vielä päätökseen, se ei voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä esitettyihin väitteisiin varsinkaan suurnopeusalusten käytön osalta. Komissio aikoo kuitenkin ottaa suurnopeusalusten käyttöä koskevat näkökohdat huomioon edellä mainitussa menettelyssä. (1) EYVL C 306, 23.10.1999.