ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2521/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle. Poliisin harjoittama Jyllands-Posten-sanomalehden salakuuntelu.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2521/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) neuvostolle (11. syyskuuta 2002) Aihe: Poliisin harjoittama Jyllands-Posten-sanomalehden salakuuntelu Onko EU:n säännösten mukaista, että poliisi on salakuunnellut Jyllands-Posten-sanomalehteä ja yrittää saada toimittajan paljastamaan lähteensä? Vastaus (19. joulukuuta 2002) Sen selvittäminen, noudattaako jäsenvaltio sille yhteisöoikeudesta johtuvia velvoitteita, kuuluu komission toimivaltaan. Tässä nimenomaisessa tapauksessa vastuu toimenpiteiden toteuttamisesta lain noudattamiseksi tai rikkomusten paljastamiseksi kuluu jäsenvaltioille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1914/02

esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle

(2. heinäkuuta 2002)

Aihe: Euro Vatikaanivaltio ja rahanpesu

- Euroopan yhteisön puolesta toimivan Italian tasavallan ja Vatikaanivaltion, jota edustaa Pyhä istuin, välisen, valuuttasuhteita koskevan sopimuksen(1) mukaan Vatikaanivaltiolla on lupa laskea liikkeeseen euroja.

- Vatikaanivaltiossa toimii vain keskuspankki, jota kutsutaan nimellä Istituto per le Opere di Religione (IOR).

- Euroopan komissio on taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön sisällä perustetun rahanpesunvastaisen toimintaryhmän jäsen, ja Europol on siinä mukana tarkkailijana.

- Laaja rahanpesuoperaatio, jossa myös IOR:stä vastaava paavin edustaja, amerikkalainen arkkipiispa Marcinkus, oli mukana, paljastui 1980-luvulla.

- Lokakuussa 2000 Sisilian alueen viranomaisilta yritettiin kavaltaa 400 miljoonaa dollaria, jotka olivat peräisin Euroopan unionin rahastoista ja jotka oli tarkoitus kierrättää eri pankkien, muiden muassa IOR:n, kautta (Arresting Transnational Crime, Yhdysvaltojen sisäministeriön elektroninen sanomalehti, elokuu 2001, osa 6, numero 2).

- Turks ja Caicos -saaret erotettiin 10. kesäkuuta 1984 ja Cayman-saaret 14. heinäkuuta 2000 Nassaun (Bahama) ja Kingstonin (Jamaika) hiippakunnista ja julistettiin erillisiksi lähetysalueiksi. Amerikkalainen kardinaali Theodore Edgar McCarrick on ollut 21. syyskuuta 2001 lähtien Turks ja Caicos -saarten kirkon johtajana ja amerikkalainen kardinaali Adam Maida, IOR:n valvontakomitean jäsen, Cayman-saarten kirkon johtajana. Molemmat saariryhmät kuuluvat maailman tunnetuimpiin offshore-rahoituskeskuksiin.

Voiko komissio näin ollen ilmoittaa,

- onko vatikaanivaltiolla rahanpesun vastaisia lakeja, ja jos on, niin mahdollistavatko ne talletettavien varojen alkuperän jäljittämisen;

- ovatko kansainväliset laitokset valvoneet Vatikaanivaltion pankki-, talous- ja rahoitusjärjestelmää, ja jos ovat, niin mitä tuloksia valvonnasta on saatu;

- mihin toimiin se aikoo ryhtyä estääkseen Vatikaanivaltiossa toimivien pankkien käytön rahanpesuun?

(1) EYVL C 299, 25.10.2001, s. 1.

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(9. syyskuuta 2002)

Vatikaanivaltio on itsenäinen valtio eikä kuulu Euroopan unioniin. Yhteisön lainsäädäntöä ei siten sovelleta Vatikaanivaltiossa.

Komissio ei ole selvillä minkäänlaisen rahanpesun vastaisen lain voimassaolosta Vatikaanivaltiossa. Kuten arvoisa parlamentin jäsen kuitenkin huomautti, ainoa Vatikaanivaltiossa toimiva pankki eli Istituto per le Opere di Religione on samalla maan keskuspankki. Koska Vatikaanivaltiossa ei siis ole kaupallista rahoitussektoria, tavanomaisten rahoitusjärjestelmää koskevien rahanpesun vastaisten sääntöjen soveltamisala olisi väistämättä rajoitettu.

Komission tietoon ei ole tullut, että mikään kansainvälinen laitos olisi suorittanut Vatikaanivaltion pankki-, talous- ja rahoitusjärjestelmän tutkintaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2454/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle. 21 arvostetun vietnamilaisen toisinajattelijan vetoomus perinpohjaisista lakiuudistuksista.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0171 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2454/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle (29. elokuuta 2002) Aihe: 21 arvostetun vietnamilaisen toisinajattelijan vetoomus perinpohjaisista lakiuudistuksista Pariisissa sijaitseva Vietnamin ihmisoikeuksia käsittelevä komitea Vietnam pour les Droits de l'Homme ilmoitti 2. elokuuta, että 21 arvostettua toisinajattelijaa, jotka ovat aikaisempia Vietnamin kommunistisen puolueen johtohenkilöitä, veteraaneja ja oppineita, ja joista monet ovat lähellä puoluetta, lähettivät vetoomuksen Vietnamin parlamentille ja johtajille. Vetoomuksessa pyydetään vasta valittua parlamenttia perustamaan perustuslakituomioistuin, joka kumoaisi perustuslain vastaisen lainsäädännön ja varmistaisi, että kansallinen lainsäädäntö on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukainen. Vetoomuksessa pyydetään myös riippumattoman korruption torjunnasta vastaavan viranomaisen perustamista, Kiinan ja Vietnamin välisten kiistanalaisten rajasopimusten julkistamista ja sellaisten laillisten keinojen käyttöönottoa, joilla estetään rankaisutoimet valtion toimia laillisesti vastustavia kansalaisia kohtaan. Onko komissio tietoinen tästä vetoomuksesta? Mihin toimiin komissio ryhtyy yhteistyösopimuksen 2 artiklan perusteella varmistaakseen, että Vietnamin viranomaiset lopettavat kansalaisten vainoamisen heidän mielipiteensä tai rauhanomaisen poliittisen toimintansa vuoksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (27. syyskuuta 2002) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamasta aloitteesta. Vuonna 1995 allekirjoitetun EU:n ja Vietnamin yhteistyösopimuksen 1 artiklassa todetaan, että yhteistyö perustuu ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittamiselle. Ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja edistämiseen liittyviä kysymyksiä käsitellään sopimuksella perustetun EU:n ja Vietnamin sekakomitean kokouksissa. Komissio seuraa yhdessä Vietnamissa edustettuina olevien jäsenvaltioiden kanssa tiiviisti Vietnamin ihmisoikeustilanteen kehittymistä osana EU:n politiikkaa, jolla Vietnamin hallitusta rohkaistaan ja tuetaan sen sitoumuksessa saavuttaa jatkuvaa edistystä ihmisoikeuksien alalla. Komissio myös osallistuu yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ihmisoikeuksista käytävään säännölliseen vuoropuheluun Vietnamin hallituksen kanssa sekä kaikkiin virallisiin yhteydenottoihin, jotka koskevat ihmisoikeuskysymyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1950/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle. Bretagnelaisten itsenäisyysaktivistien puolustautumisoikeuden kunnioittaminen.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0117 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1950/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Bretagnelaisten itsenäisyysaktivistien puolustautumisoikeuden kunnioittaminen Ranskassa on meneillään oikeudenkäynti eräitä Bretagnen itsenäisyyttä ajavia aktivisteja vastaan. Asia koskee McDonald's-ravintolaan Quévertissä tehtyä iskua, josta syytetään Bretagnen vallankumousarmeijaa. Puolustusasianajajat ovat joutuneet haastamaan oikeuteen Ranskan valtion, joka on laiminlyönyt velvollisuuksiaan yli puolen vuoden ajan. Asianajajien mukaan syytettyjen puolustautumisoikeutta on rikottu, sillä tutkintatuomarit eivät ole toimittaneet heille jäljennöksiä 73-osaisista oikeudenkäyntiasiakirjoista. Tuomarit ovat vedonneet sellaisiin syihin kuten henkilöstön tai valokopiointimateriaalin puutteeseen. Kyseessä on syytettyinä olevien bretagnelaisten itsenäisyysaktivistien oikeuksien erittäin vakava loukkaaminen, sillä 31. heinäkuuta 2001 annetussa Ranskan tasavallan asetuksessa tunnustetaan kaikkien puolustusasianajajien oikeus saada maksutta jäljennökset rikosoikeudenkäyntiasiakirjoista. Eikö ole erittäin vakavaa, että puolustukselta evätään oikeus saada oikeudenkäyntiasiakirjojen jäljennökset tässä poliittisestikin tärkeässä oikeudenkäynnissä, varsinkin kun ne koostuvat suurelta osin puhelinkuuntelumateriaalista? Vastaus (5. marraskuuta 2002) Neuvosto ei ole toimivaltainen lausumaan mielipidettä jäsenvaltiossa käynnissä olevasta tuomioistuinkäsittelystä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1881/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Guinea.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1881/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: Guinea Voiko komissio kertoa, mitä hankkeita Guineassa rahoitettiin EU:n talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli kaikkien tälle maalle vuoden 2000 aikana osoitettujen tukien kokonaismäärä? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2508/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Suomalaisten ammattiliittojen toimeenpanemaan saartoon puuttuminen.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0181 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2508/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (3. syyskuuta 2002) Aihe: Suomalaisten ammattiliittojen toimeenpanemaan saartoon puuttuminen Komissio ilmoitti 19. kesäkuuta 2002 vastauksessaan kysymykseen P-1480/02(1), että se tutkii parhaillaan Suomen viranomaisilta saamaansa vastausta kysymykseen, joka koski yhteisön oikeuden rikkomisesta johtuvaa menettelyä Suomea vastaan. Suomi ei (komission mukaan) ollut ryhtynyt toimenpiteisiin estääkseen suomalaisten ammattiliittojen virolaisen varustamon laivoihin kohdistamia boikottitoimia (tai lieventääkseen niiden seurauksia). Katsooko komissio, että yhteisön lainsäädännön soveltamisen valvojana (EY:n perustamissopimuksen 211 artikla) sillä on oikeus puuttua jäsenvaltioiden lakeihin ja laillisiin ammatillisiin kiistoihin? Onko komissio tullut ajatelleeksi, millaisia käytännön seurauksia tällaisella oikeudella työmarkkinaosapuolia kohtaan saattaa olla? Onko komissio päättänyt, miten rikkomisesta johtuvassa menettelyssä Suomea vastaan edetään? (1) EYVL C 277 E, 14.11.2002, s. 213. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 2002) Komissio korosti jo vastauksessaan kysyjän kirjalliseen kysymykseen P-1480/02, että rikkomisesta johtuvan menettelyn kohteena on jäsenvaltion toiminta eivätkä yksityishenkilöiden tai organisaatioiden väliset suhteet. Menettelyn kohteena eivät toisin sanoen ole itse boikottitoimet vaan niiden toimenpiteiden asianmukaisuus, jotka Suomen hallitus on toteuttanut boikottitoimien haitallisten vaikutusten estämiseksi. Mitä tulee komission oikeuteen toteuttaa toimenpiteitä, komissio toi esille vastauksessaan kysymykseen P-1480/02 myös sen, että Viron kanssa tehty Eurooppa-sopimus on osa yhteisön säännöstöä. Eurooppa-sopimuksen nojalla virolaisilla varustamoilla on oikeus tarjota meriliikennepalveluja yhteisössä, joten EY:n perustamissopimuksen 211 artikla velvoittaa komission valvomaan kyseisen oikeuden täytäntöönpanoa. Komissio tutkii parhaillaan Suomen hallituksen antamaa vastausta ja tekee päätöksen rikkomisesta johtuvassa menettelyssä etenemisestä muutaman viikon kuluessa noudattaen komission tavanomaista kollegiaalista päätöksentekomenettelyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2000/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Mosambik.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0108 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2000/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Mosambik Voiko komissio tarkentaa, mitä Mosambikia koskevia hankkeita on rahoitettu Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio selvittää, mikä on kaiken tälle maalle annetun avun kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1867/02, E-1868/02, E-1869/02, E-1870/02,E-1871/02, E-1872/02, E-1873/02, E-1874/02, E-1875/02, E-1876/02, E-1877/02, E-1878/02,E-1879/02, E-1880/02, E-1881/02, E-1882/02, E-1883/02, E-1884/02, E-1908/02, E-1909/02,E-1996/02, E-1997/02, E-1998/02, E-1999/02, E-2000/02, E-2001/02, E-2002/02, E-2003/02,E-2004/02, E-2005/02, E-2006/02, E-2007/02, E-2008/02, E-2009/02, E-2134/02, E-2135/02,E-2136/02, E-2137/02, E-2138/02, E-2139/02, E-2140/02, E-2141/02, E-2142/02, E-2143/02,E-2144/02, E-2145/02, E-2146/02, E-2147/02, E-2148/02, E-2149/02, E-2150/02, E-2151/02,E-2152/02, E-2153/02, E-2154/02 ja E-2155/02 (23. syyskuuta 2002) Vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön taulukon, josta näkyvät pyydetyt tiedot. On syytä huomata, että maakohtaisessa yhteenvetotaulukossa olevat tiedot löytyvät myös EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen osasta Rahoitustaulukot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0201/02 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Viralliset kielet komission ohjelmia koskevassa tiedotustoiminnassa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0201/02 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (5. helmikuuta 2002) Aihe: Viralliset kielet komission ohjelmia koskevassa tiedotustoiminnassa Komissiota koskevia tietoja on Internetin käyttäjille osoitteessa www.europa.eu.int. Sivuilta käy ilmi, että joistakin yhteisön ohjelmista on tietoa vain englanniksi. Tällaisia ohjelmia ovat Comenius, Grundvig, Tempus, Learning jne. Toisista ohjelmista, kuten esimerkiksi Leonardosta, on tietoa vain englanniksi, ranskaksi ja saksaksi. Euroopan unionin kaikkien virallisten kielten käyttämättä jättämisestä aiheutuu toisaalta kansalaisiin kohdistuvaa syrjintää, toisaalta mahdollisuus päästä käyttämään kaikkea tietoa häviää. Mistä syystä ohjelmista ei ole tietoa kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä? Milloin kaikkien Euroopan unionin kansalaisten käytettävissä on tietoa 11 virallisella kielellä? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2002) Europa-palvelimen tavoitteena on tarjota kaikille kiinnostuneille tietoja ohjelmista, joita komissio hallinnoi unionin puolesta. Komissio on kuitenkin hyvin tietoinen nykyiseen kielivalikoimaan liittyvistä ongelmista joidenkin komission yksikköjen kotisivuilla. Suurin syy siihen, miksi ohjelmista ei ole vielä saatavilla tietoja kaikilla unionin virallisilla kielillä on, ettei komission yksiköillä ole tällä hetkellä riittävästi resursseja tietojen käännättämiseksi kaikille virallisille kielille. Myös ylläpitäjiltä puuttuvat resurssit tuhansien käännettyjen tiedostojen fyysiseen hallinnointiin. Ongelma saadaan osittain ratkaistua, kun komissio ottaa käyttöön verkossa jaettavan tiedon ylläpitovälineitä, joilla pystytään suurelta osin automatisoimaan tuhansien uusien sivujen ja linkkien käsittely 11 kieliversiona. Komissio kokeilee välineitä vuoden 2002 lopussa, ja jos ne toimivat, ne otetaan käyttöön mahdollisimman pian. Komission arvion mukaan nykyisen suman purkamiseksi on käännätettävä yhteensä 150 000 sivua tekstiä. Komission mielestä tämä operaatio kannattaa hoitaa kolmen vuoden ajanjaksolla, jottei käännöskapasiteetti ylikuormittuisi. Samanlaisia suunnitelmia harkitaan nyt myös tulevien jäsenvaltioiden varalle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2060/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Vangitseminen Tiibetissä.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2060/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2002) Aihe: Vangitseminen Tiibetissä Onko komissiolla tietoja tiibetiläisestä nunnasta Ngawang Sangdrolista, joka pantiin vankilaan nuorena teinityttönä kymmenen vuotta sitten liehutettuaan Tiibetin lippua rauhanomaisessa mielenosoituksessa ja vaadittuaan Tiibetin vapauttamista Kiinan valvonnasta? Onko komissiolla tietoja hänen kohtelustaan vankilassa ja muiden vastaavissa oloissa vangittujen kohtelusta? Onko Punainen Risti tai jokin muu kansainvälinen järjestö päässyt tutustumaan tilanteeseen? Pitääkö komissio Euroopan unionin ja Kiinan suhteiden kehittymistä olennaisen tärkeänä kansainvälisen yhteisön hyvinvoinnille tulevaisuudessa? Mikäli näin on, onko se painottanut Kiinalle vahinkoa, jota tällainen politiikka tekee Kiinan imagolle ja intresseille ulkomailla, ja tärkeyttä asennoitua rennommin Tiibetiin, uskonnonvapauskysymykseen ja Falun Gong -liikkeeseen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (2. elokuuta 2002) EU ja komissio ovat toistuvasti korostaneet Kiinalle, että sen pitäisi kunnioittaa kulttuurillisia ja kielellisiä oikeuksia, uskonnonvapautta ja vähemmistöjen suojelua kaikkialla Kiinassa. Samoin komissio on kehottanut Kiinaa aloittamaan suoran vuoropuhelun Beijingin viranomaisten ja Dalai Laman välillä, sillä sen mielestä tämä olisi paras tapa ratkaista Tiibetin tilanne. Komissio on ottanut Ngawang Sangdrolin tapauksen esille Kiinan viranomaisten kanssa EU:n ja Kiinan kahdenvälisen ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun yhteydessä. Kiinan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja hänen tuomitsemisestaan ja vankina pitämisestään, mutta valitettavasti ne eivät ole antaneet tyydyttävää vastausta kysymykseen hänen tämänhetkisestä kohtelusta. Komissio ottaa jatkossakin Ngawang Sangdrolin tapauksen esille kaikissa sopivissa tilanteissa, myös korkeimmalla tasolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2651/02 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. GSM-estojärjestelmät.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0196 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2651/02 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (20. syyskuuta 2002) Aihe: GSM-estojärjestelmät Haluan kiittää komission jäsen Erkki Liikasta tämän kysymykseeni E-2197/02(1) antamasta vastauksesta. Toivoisin kuitenkin saavani lisätietoa asiasta. Mitä tuloksia komission käynnissä oleva selvitys GSM-estojärjestelmistä on tuottanut? Onko komission tietojen mukaan jäsenvaltioissa käytössä GSM-estojärjestelmiä? Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä niiden johdosta? Aikooko komissio laatia GSM-estojärjestelmiin liittyvän EU-direktiivin? (1) EYVL C 309 E, 12.12.2002, s. 207. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2002) Komission tekemästä tutkimuksesta käy ilmi, että jäsenvaltiot eivät tätä nykyä salli GSM-signaalien häirintää. Vaikka Ranska onkin hyväksynyt lain, joka valmistelee häirinnän sallimista, ei vielä ole olemassa täytäntöönpanevia teknisiä määräyksiä, jotka mahdollistaisivat häirintälaitteiden laillisen käytön. Komissio on julkaissut jäsenvaltioita kuultuaan asiaa koskevia ohjeita seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/enterprise/rtte/jammers.htm. Komissio on tietoinen siitä, että häirintälaitteita pidetään kaupan ja lähinnä Internetissä. Nämä tuotteet ovat laittomia, ja siksi jäsenvaltioiden on ryhdyttävä niiden vastaisiin toimenpiteisiin joko sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/336/ETY(1) tai radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/5/EY(2) säännösten nojalla ja poistettava tällaiset laitteet markkinoilta. Kuten komissio vastauksessaan Isabelle Caulleryn kirjalliseen kysymykseen P-2753/02(3) totesi, se katsoo, ettei häirintä ole oikea keino käsitellä matkapuhelinten epäasianmukaista käyttöä. Näin ollen komissio ei aio antaa lainsäädäntöehdotusta, joka laillistaisi häirintälaitteet. Ranska suorittaa parhaillaan tutkimuksia asiasta valmistellessaan kansallista teknistä määräystä (katso http://www.art-telecom.fr/communiques/communiques/index-030502.htm). Komissio arvioi määräysluonnoksen, kunhan se on annettu tiedoksi. (1) EYVL L 139, 23.5.1989. (2) EYVL L 91, 7.4.1999. (3) EYVL C 52 E, 6.3.2003, s. 210.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1829/02 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) neuvostolle. Ilman selvää syytä kadonneet henkilöt.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0104 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1829/02 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) neuvostolle (27. kesäkuuta 2002) Aihe: Ilman selvää syytä kadonneet henkilöt Ilman selvää syytä kadonneita henkilöitä koskevan ongelman takia kuuden Euroopan unionin maan kerrotaan perustaneen yhtenäistetyn työryhmän, jonka tavoitteena on laatia kansainvälinen tietokanta kadonneiden henkilöiden tunnistamiseksi ja tunnistamattomien ruumiiden henkilöllisyyden selvittämiseksi. Onko neuvosto tietoinen tällaisesta työryhmästä ja jos on, mistä se koostuu? Osallistuuko neuvosto tällaisiin aloitteisiin tai aikooko se ehdottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita koskevaa samantyyppistä aloitetta? Vastaus (11. marraskuuta 2002) 1. Osana ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön vastaista toimintaa koskevan 24. helmikuuta 1997 hyväksytyn yhteisen toiminnan 97/154/YOS(1) täytäntöönpanoa neuvosto hyväksyi 19. maaliskuuta 1998 päätelmät kadonneista henkilöistä ja tunnistamattomista ruumiista. Päätelmissä ehdotetaan seuraavaa: a) Jäsenvaltioihin perustetaan kansallisia koordinointipisteitä tai jo olemassa olevien koordinointipisteiden toimintatapoja ja menettelyjä tehostetaan. b) Kansallisella tasolla tapahtuvaa kadonneita henkilöitä koskevien ilmoitusten käsittelyä tehostetaan, jolloin etusija annetaan suuressa vaarassa olevien kadonneiden henkilöiden ryhmille. c) Näistä asioiden tärkeysjärjestystä koskevista parannuksista saadut kokemukset arvioidaan vuoden kuluessa. 2. Neuvosto selvittää kadonneita henkilöitä ja tunnistamattomia ruumiita koskevien toimenpiteiden arvioinnin yhteydessä, miten saataisiin hyväksyttyä suosituksia kansallisten koordinointipisteiden toiminnan parantamiseksi. Se on myös pannut merkille Alankomaiden valtuuskunnan aloitteen kadonneita henkilöitä käsittelevän asiantuntijakokouksen järjestämisestä. 3. Asiantuntijoiden laatima raportti on esitetty asianomaiselle neuvoston työryhmälle. Raportissa ehdotetaan tietokannan luomista kadonneita henkilöitä koskevien tietojen vaihtamiseksi. 4. Uuden tietokannan tarvetta on tarkasteltava myös suhteessa Schengenin tietojärjestelmän, Europolin ja Interpolin tietokantojen jo tarjoamiin mahdollisuuksiin. (1) EYVL L 63, 4.3.1997, s. 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2391/02 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. Yhteisön Belgialle ja Antwerpenin kaupungille myöntämät varat.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0164 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2391/02 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (2. elokuuta 2002) Aihe: Yhteisön Belgialle ja Antwerpenin kaupungille myöntämät varat Euroopan komissio tukee eri rahastojen kautta monia kiitettäviä hankkeita EU:n jäsenvaltioissa. Voiko komissio kertoa, paljonko jäsenvaltio Belgia saa EU-tukea ja mikä on Gentin ja Antwerpenin kaupunkien saaman tuen tarkka määrä? Voiko komissio ilmoittaa tarkat tukimäärät, jotka Belgialle maksettiin vuosina 1999, 2000 ja 2001? Voiko komissio ilmoittaa tarkat tukimäärät, joita myönnettiin Antwerpenin kaupungissa toteutettaviin hankkeisiin vuosina 1999, 2000 ja 2001? Voiko komissio ilmoittaa tarkat tukimäärät, joita maksettiin Gentin kaupungissa toteutettaviin hankkeisiin vuosina 1999, 2000 ja 2001? Millaisia tukia Antwerpenin kaupungille maksetaan? Millaisia tukia Gentin kaupungille maksetaan? Romano Prodin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (28. marraskuuta 2002) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.