ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1834/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Costa del Solin rantojen suojelu.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1834/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2002) Aihe: Costa del Solin rantojen suojelu Costa del Solilla Aurinkorannikolla vierailee vuosittain tuhansia matkailijoita. Aluetta tänä vuonna toistuvasti piiskanneet myrskyt ovat saattaneet tämän espanjalaisen turistikohteen rannat täysin uinti- ja käyttökelvottomiksi. Tämän vuoksi nämä rannat eivät ainoastaan ole olleet viime kuukasien poliittisen keskustelun kohteena, vaan ne ovat tulenpalavan kiistan keskipisteenä. Pysyvänä ratkaisuna on ehdotettu asianmukaista ruoppausaluskalustoa, joka olisi vastuussa näiden rantojen jatkuvasta huollosta. Ruoppausalusten varustaminen merkitsee huomattavia kustannuksia, mutta ne on saatava ehdottomasti, jotta rantojen jatkuva kunnostus taattaisiin. Voiko komissio siis kertoa, miten se voi myötävaikuttaa näiden ruoppausalusten saantiin ja mitä ohjelmia voitaisiin käyttää rahoittamaan Costa del Solin matkailuyrittäjiä ja rantojen käyttäjiä rauhoittavien ruoppausalusten hankinta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema hanke voi saada rakennerahastojen osarahoitusta osana Andalusian alueen yhdennettyä toimenpideohjelmaa kaudeksi 20002006, jos se on kyseisen toimenpideohjelman strategian ja toimintalinjojen mukainen. Komissio muistuttaa kuitenkin, että osarahoitusta saavien konkreettisten hankkeiden valinta kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja se tapahtuu ohjelmatyön arviointiperiaatteiden ja jäsenvaltion asettaman etusijajärjestyksen mukaisesti. Rantojensuojelua koskevat hankkeet voisivat periaatteessa saada osarahoitusta Euroopan ympäristöalan rahoitusvälineen (LIFE) ympäristöä koskevasta ohjelmalohkosta. On kuitenkin huomattava, että LIFE-tukea ei myönnetä tutkimushankkeisiin, laitteisiin eikä infrastruktuuriin vaan innovatiivisiin kokeilu- ja demonstraatiohankkeisiin, jos nämä ovat sovellettavien suuntaviivojen ja arviointiperusteiden sekä LIFE-asetuksen mukaisia. LIFE-rahoitusvälinettä koskevat tiedot sekä hankkeiden esittämistä koskevat yksityiskohdat löytyvät komission sivustolta http://europa.eu.int/comm/life/envir/index.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2424/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikkalaisille työntekijöille myönnettävät vuosilomat.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0235 - 0236



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2424/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (20. elokuuta 2002) Aihe: Kreikkalaisille työntekijöille myönnettävät vuosilomat Työajan järjestämistä koskevista vähimmäisehdoista annettu direktiivi 93/104/EY(1) on sisällytetty Kreikan kansalliseen lainsäädäntöön presidentin asetuksella 88/1999, jonka 7 artiklassa edellytetään vuosiloman ja korvausten myöntämistä työntekijöille vähintään kahdentoista kuukauden jatkuvan työskentelyn jälkeen. Kun otetaan huomioon toisaalta vuosiloman merkitys työntekijöille ja toisaalta direktiivin 93/104/EY 7 artikla sekä EY:n tuomioistuimen asiassa C-173/99 antama päätös, jonka mukaan jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä ei voida säätää, että työntekijällä on oikeus vuosilomaan ja korvauksiin ainoastaan vähimmäisajan kuluttua, kysyn komissiolta seuraavaa: Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että myös kreikkalaisilla työntekijöillä on oikeus vuosilomaan ilman työskentelyn kestoa koskevia rajoituksia, kuten direktiivissä 93/104/EY ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-173/99 antamassa päätöksessä todetaan? (1) EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 2002) Komissio antoi 21. maaliskuuta 2002 EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti Kreikalle direktiivin 93/104/EY(1) 7 artiklan täytäntöönpanoa koskevan varoituksen. Toukokuun 21. päivänä 2002 päivätyllä kirjeellä Kreikan viranomaiset ilmoittivat toteuttavansa tarvittavat toimenpiteet muuttaakseen vuosilomia koskevan kansallisen lainsäädännön direktiivin säännösten mukaiseksi. Komissio voi lähettää Kreikalle EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen perustellun lausunnon, jos se katsoo, ettei uusi laki ole direktiivin säännösten mukainen. (1) Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/104/EY, EYVL L 307, 13.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1160/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Israelin aseidenvientikielto: Israelin kanssa käytävän sotilaallisen yhteistyön lopettaminen.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0091 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1160/02 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (15. huhtikuuta 2002) Aihe: Israelin aseidenvientikielto: Israelin kanssa käytävän sotilaallisen yhteistyön lopettaminen Monilla EU:n jäsenvaltioilla on yhteistyösuhteet Israelin puolustusteollisuuteen ja ne siis tukevat näin Israelin puolustuskoneistoa. Kysymyksen esittäjä haluaa viitata erityisesti EU:n eräälle israelilaiselle aseteollisuusyritykselle (Israel Aircraft Industries) antamaan miehittämättömien lentokoneiden siviilikäyttöä koskevan tutkimuksen tukeen (viides teknologisen tutkimuksen puiteohjelma). Kyseessä on yli 10 miljoonan euron tuki, joka on jaettu kahteen ohjelmaan 2,5 vuoden ajalle. On yleisesti tiedossa, että aseteollisuusyritykset voivat helposti muuntaa siviilisovellukset sotilaallisiksi. Tässä tapauksessa EU kustantaa tutkimuksen, jonka tavoitteena on määritellä, onko näillä koneilla sotilassovellusten lisäksi myös siviilisovelluksia. Aikooko komissio lopettaa tämän EU:n ja Israelin välisen sotilasyhteistyön ja mainittujen miehittämättömien koneiden tuonnin (kun otetaan huomioon Euroopan parlamentin 10. huhtikuuta 2002 antama päätöslauselma)? Jos komissio näin aikoo, milloin se tulee tapahtumaan? Jos komissio ei aio tehdä näin, miten se perustelee sen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2002) Miehittämättömiä lentokoneita koskeva tutkimus muodostaa vain pienen osan ilmailua koskevasta viidennen puiteohjelman avaintoiminnosta, joka kuuluu kilpailukykyisen ja kestävän kasvun erityisohjelmaan. Tällä alalla tehtävä työ rajoittuu puhtaasti miehittämättömien lentokoneiden siviilisovellusten kehittämiseen. Yhteisön tuki Israel Aircraft Industries -nimiselle yritykselle kyseistä tutkimustoimintaa varten on alle 1,5 miljoonaa euroa. Yhteistyötä israelilaisten tahojen kanssa tehdään osana viidenteen puiteohjelmaan liittyvää unionin ja Israelin välistä tiede- ja teknologiasopimusta, jossa nimenomaan suljetaan yhteistyön ulkopuolelle kaikenlainen sotilaallinen tutkimus. Näin ollen asianomaisissa miehittämättömiin lentokoneisiin liittyvissä unionin ja Israelin välisissä tutkimushankkeissa ei ole sotilaalliseen yhteistyöhön liittyviä näkökohtia. Tutkimuksessa keskitytään miehittämättömien lentokoneiden kaupallisten ja siviilisovellusten edistämiseen erityisesti seuraavilla aloilla: ympäristön tilan seuraaminen, viestintäyhteyksien välittäminen ja maapallon tarkkaileminen sekä siviilikäyttöön tarkoitettujen miehittämättömien lentokoneiden turvallinen integroiminen osaksi ilmaliikenteen hallintaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2054/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Puolivälin tarkastelu.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2054/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (5. heinäkuuta 2002) Aihe: Puolivälin tarkastelu Voisiko komissio kesäkuussa 2002 tekemääni suulliseen kysymykseen H-0410/02 antamansa vastauksen(1) johdosta selittää, miksi se puolivälin tarkastelussa odottaa lampaanlihan hintojen pysyvän edelleen korkeina, ottaen huomioon, että hintojen nousu vuodesta 2000 lähtien johtui tarjonnan vähyydestä, joka puolestaan johtui BSE:n sekä suu- ja sorkkataudin vaikutuksista markkinoihin, ja ottaen lisäksi huomioon, että aikaisempien seitsemän vuoden aikana lampaankasvattajien tulot alenivat katastrofaalisesti. Aikooko komissio nyt, tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen perusteella, sisällyttää kaikki lampaat laajaperäistämispalkkiota koskeviin tuleviin laskelmiin? Onko komissio samaa mieltä siitä, että tämä johtaisi monien lampaankasvattajien siirtymiseen pois alalta, jolla on jo tuotantovajausta EU:ssa ja naudanlihan jota jo tuotetaan liikaa tuotannon kasvuun, koska tuottajat eivät saisi enää laajaperäistämispalkkiota lampaista, ja että tämä voisi vähentää naudoista maksettavia maksuja? (1) Kirjallinen vastaus, 11.6.2002. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2002) Komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen parlamentin kesäkuun 2002 istunnon kyselytunnilla esittämään suulliseen kysymykseen H-0410/02 mainittiin, että komissio odotti ratkaisun ongelmaan, joka liittyy lampaankasvatuksen alhaisempaan tuottavuuteen Irlannissa verrattuna nautakarjan kasvatukseen, löytyvän yhteisen maatalouspolitiikan väliarvioinnin yhteydessä. Komissio ei ollut siinä vaiheessa vielä hyväksynyt tiedonantoaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevasta väliarvioinnista(1), joka annettiin 10. heinäkuuta 2002. Eräs väliarvioinnin avainkohdista on luopuminen eläinkohtaisista nauta- ja lammaspalkkioista ja niiden korvaaminen yhdellä ainoalla tilakohtaisella, aikaisempiin tukioikeuksiin perustuvalla maksulla. Komission näkemyksen mukaan yhdessä tiukennettujen ympäristöedellytysten kanssa edellä mainitulla toimenpiteellä voidaan vähentää paineita siirtyä tehotuotantoon ja edesauttaa tasapainoisemman markkinatilanteen syntymistä. Irlannin naudan- ja lampaanlihantuotannon suhteellisen kannattavuuden kannalta tarkasteltuna tämä ehdotus antaisi kaikille tuottajille joustavan mahdollisuuden sovittaa tilansa eläinten lukumäärä taloudellisesti omaa tilannettaan parhaiten vastaavalle tasolle, ilman että pääluvun mukaan maksettava tuki vaikuttaa heidän päätökseensä. Tämän perusteella komissio uskoo, että nykyisen, eläinten lukumäärään perustuvan palkkiojärjestelmän aiheuttamista vääristävistä vaikutuksista voidaan keskustella ja ongelma pystytään ratkaisemaan. (1) KOM(2002) 394 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0970/02

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(10. huhtikuuta 2002)

Aihe: Vammaisten oikeudet

Komissio julkaisi äskettäin tiedonannon Eurooppa ja Aasia: Strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten(1). Toimintakehyksen tavoitteiksi mainitaan muun muassa puuttuminen köyhyyden perimmäisiin syihin sekä demokratian, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion periaatteen levittäminen.

Vaikka Maailmanpankki arvioi, että maailman köyhimmistä ihmisistä 20 prosenttia on vammaisia, asiakirjassa ei mainita vammaisia. Kuinka komissio aikoo varmistaa, että vammaisten oikeudet otetaan huomioon toimintakehyksen täytäntöönpanossa?

(1) KOM(2001) 469 lopullinen.

Christopher Pattenin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0969/02 ja E-0970/02

(21. toukokuuta 2002)

Ehdotuksessa uudeksi asetukseksi Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa tehtävästä kehitysyhteistyöstä ei ole määrä olla poliittisia tai strategisia suuntaviivoja. Siinä annetaan pikemminkin määräyksiä ja menettelytapoja, jotka koskevat yhteisön ja kumppanimaiden välisen yhteistyön tehokasta ohjelmasuunnittelua ja päätöksentekoa.

Yhteistyön tavoitteet on näin ollen määritelty hyvin laajasti, jotta toiminta on mahdollista kaikilla yhteistyöaloilla, joista on määrätty yhteisön ja avunsaajamaan välisissä sopimuksissa ja jotka ovat niiden politiikan ja yhteistyön suuntaviivojen mukaisia, joista on päätetty asianmukaisissa yhteyksissä.

Tämän vuoksi komission valmistelema ehdotus ei sisällä erityistä viittausta vammaisten oikeuksiin, vaikka ne sisältyvätkin ehdotuksen perustana olevaan artiklaan ihmisoikeuksista ja perusoikeuksista. Ihmisoikeuksia kuitenkin asteittain valtavirtaistetaan osaksi kehitysyhteistyötä, joten on odotettavissa, että monialaiset aiheet, kuten vammaisten oikeudet, tulevat näkymään säännöllisemmin ja kattavammin yhteisön tukemissa toimissa.

Komission tiedonannossa Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten(1) vammaisia ei ole mainittu erikseen, mutta ilmaistaan selvästi, että köyhyyden vähentäminen on yhteistyön päätavoitteita.

Tiedonannossa tavoite pyritään saavuttamaan tukemalla sosiaalialan alakohtaisia ohjelmia, lujittamalla vuoropuhelua poliittisista aiheista ja jakamalla Euroopassa saatuja kokemuksia. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen mainitaan yhteisön toiminnan keskeisenä tavoitteena sen mukaisesti kuin on esitetty komission tiedonannossa Euroopan unionin tehtävä ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa maissa(2).

Kumppanimaiden kanssa käytävän vuoropuhelun ja yhteisön antaman avun ohjelmasuunnittelun avulla komissio takaa, että ihmisoikeuksista joihin kuuluvat myös vammaisten oikeudet huolehditaan asianmukaisesti.

(1) KOM(2001) 469 lopullinen.

(2) KOM(2001) 252 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1107/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Lisääntyneet delfiinikuolemat.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0149 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1107/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Lisääntyneet delfiinikuolemat Onko komissio tietoinen äskettäisistä delfiinien kuolemista Devonin ja Cornwallin rannikoiden edustalla? Voiko komissio harkita pelagisessa troolerikalastuksessa sivusaaliina kuolleiden valaiden pakollisia seurantatoimia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2002) Komissio on tietoinen ongelmasta, joka aiheutuu pelagisesta troolauksesta Kelttien merellä ja Englannin kanaalin länsiosassa, missä merkittävä määrä delfiinejä joutuu sivusaaliiksi joka talvi. Komissio aikoo laatia yhteisötasolla kattavan suunnitelman valaiden suojelemiseksi kalastuksen vaikutuksilta. Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettuun neuvoston direktiiviin 92/43/ETY(1) sisältyvien velvoitteiden estämättä tähän suunnitelmaan sisältyy aluksilla toimivien tarkkailijoiden suorittama sivusaaliiden järjestelmällinen seuranta sekä teknisiä toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään valaiden kuolemista kalastuksen seurauksena. Komissio arvelee, että tällaista suunnitelmaa tukeva tieteellinen ja tekninen perusta on käytettävissä kesäkuun 2002 tienoilla. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0494/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Euro ja Kyproksen liittyminen Euroopan unioniin.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0494/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Euro ja Kyproksen liittyminen Euroopan unioniin Kypros on liittymässä Euroopan unioniin. Saari ei kuitenkaan ole mukana euroseteleissä ja -kolikoissa olevassa Euroopan kartassa. Mitä komissio on tehnyt tai aikoo tehdä asian johdosta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2002) Eurokolikoiden yhteinen puoli ei esitä Euroopan karttaa, vaikka muistuttaakin Eurooppaa. Näin ollen Euroopan unionin laajentuminen ei anna aihetta kuva-aiheen muuttamiseen. Euroseteleiden ulkoasua koskevat päätökset teki alun perin Euroopan rahapoliittinen instituutti. Nykyisin asia kuuluu Euroopan keskuspankin toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0767/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) ja Jan Wiersma (PSE) komissiolle. Alankomaiden valtiovallan Joint Strike Fighter -ohjelmaan osallistumisen rahoittaminen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0767/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) ja Jan Wiersma (PSE) komissiolle (18. maaliskuuta 2002) Aihe: Alankomaiden valtiovallan Joint Strike Fighter -ohjelmaan osallistumisen rahoittaminen Alankomaiden hallitus päätti 8. helmikuuta sallia Alankomaiden teollisuuden osallistumisen niin kutsutun Joint Strike Fighter (JSF) -suihkuhävittäjän jatkokehitykseen ja rakentamiseen (system development and demonstration phase, järjestelmäkehitys- ja esittelyvaihe). Alankomaiden hallitus valottaa päätökseensä vaikuttaneita seikkoja 11. helmikuuta 2002 päivätyssä kirjeessään Alankomaiden parlamentin toiselle kamarille. Osallistumisen kokonaiskustannusten (857,5 miljoonaa euroa) rahoitus on jaettu hallituksen (puolustusministeriön budjetista 400,7 miljoonaa euroa, valtiovarainministeriön budjetista 60,1 + 42 miljoonaa euroa) ja teollisuuden (55 miljoonaa euroa) kesken. Loput rahoitettaisiin kasvattamalla vuosina 2003, 2004 ja 2005 satunnaista EMU-velkaa noin 100 miljoonalla eurolla vuosittain, millä ei katsota olevan merkitystä budjettikurin kannalta. Alankomaiden hallituksen esittämä rahoitusmalli leimataan NRC-päivälehden 28. helmikuuta 2002 ilmestyneessä numerossa mahdollisesti yhteisön lainsäädännön vastaiseksi. 1. Hyväksyykö komissio Alankomaiden hallituksen tulkinnan, jonka mukaan EMU-velan satunnaisella kasvattamisella ajanjaksolla 20032005 yhteensä noin 300 miljoonan euron suuruisella lainalla ei ole merkitystä budjettikuriin liittyvien yhteisön säännösten kannalta, vai torjuuko komissio kyseisen tulkinnan? 2. Katsooko komissio, että JSF-ohjelmaan osallistumista koskevat Alankomaiden hallituksen ehdotukset, siinä muodossa kuin hallitus esitteli ne 11. helmikuuta 2002 päivätyssä kirjeessään Alankomaiden parlamentin toiselle kamarille, voidaan hyväksyä valtiontukia koskevan yhteisön oikeudellisen kehyksen puitteissa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2002) 1. Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25. kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2223/96(1) määritetään säännöt kyseessä olevien lainojen kaltaisten toimenpiteiden asianmukaiseksi kirjaamiseksi kansantalouden tilinpitojärjestelmään. Ne luokitellaan rahoitustapahtumiksi. Eurostat saattaa pyytää asianomaiselta jäsenvaltiolta selvennystä siitä, miten tietyt viime vuoden talousarvion kohdat on luokiteltu. Eurostat ei ole tähän mennessä pyytänyt selvennystä hollantilaisesta JSF-hankkeesta. 2. Komissio ei ole arvioinut kyseisten toimenpiteiden yhteensopivuutta valtiontukisääntöjen kanssa. On korostettava, että EY:n perustamissopimuksen 296 artiklassa jäsenvaltioiden sallitaan tietyissä olosuhteissa toteuttaa olennaisten turvallisuusetujensa suojelemiseksi välttämättöminä pitämiään toimenpiteitä, jotka liittyvät aseiden, ammusten ja sotamateriaalin tuotantoon. (1) EYVL L 310, 30.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1963/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Osallistuminen EU:n ydintutkimuksen koordinointiin.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0253 - 0253



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1963/02 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Osallistuminen EU:n ydintutkimuksen koordinointiin Kun otetaan huomioon komission 17. kesäkuuta 2002 antamaan lehdistötiedotteeseen IP/02/872 sisältyvä lausunto, jonka mukaan Euroopan atomienergiayhteisön tutkimuksen puiteohjelmassa luodaan edellytykset todellisen eurooppalaisen tutkimusalueen perustamiseksi ydintutkimusalalla ja edistetään tutkimusten tehokkaampaa koordinointia jäsenvaltioissa, voiko komissio ilmoittaa, mitä (a) valtioista riippumattomia järjestöjä, (b) EU:sta riippumattomia tutkimuslaitoksia, jotka eivät toimi ydinteollisuuden alalla ja (c) akateemisia tutkimuslaitoksia, jotka eivät ole sopimussuhteessa ydinteollisuuden kanssa, pyydetään osallistumaan EU:n ydintutkimuksen koordinointiin? Philippe Busquinin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1961/02, E-1962/02 ja E-1963/02 (9. elokuuta 2002) Euratomin tutkimuksen puiteohjelma myötävaikuttaa eurooppalaisen tutkimusalueen perustamiseen ydinalalla ja sitä kautta myös siihen, että jäsenvaltioissa jo käynnissä olevia tutkimustoimia koskeva asiantuntemus jaetaan muiden kanssa ja tällaisten toimien koordinointi tehdään yhteistyössä. Ohjelmaan voivat osallistua kaikki oikeussubjektit, jotka tekevät tutkimusta ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla ja jotka täyttävät ohjelman osallistumissäännöissä vahvistetut kriteerit. Ohjelmaan voivat siis osallistua kaikki kriteerit täyttävät oikeussubjektit, jätehuollosta vastaavat kansalliset tahot, ydinteollisuus, yliopistot ja muut tutkimusorganisaatiot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1737/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Tarjouskilpailusäännökset.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1737/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (17. kesäkuuta 2002) Aihe: Tarjouskilpailusäännökset Mikä on komission reaktio arvosteluun, jota Lett & Co. -yhtiötä edustavat Jesper Fabricius ja Rene Offersen suuntasivat EU:n tarjouskilpailusäännöksiä vastaan tanskalaisessa Børsen-lehdessä 31. toukokuuta 2002? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2002) Komissio ei luonnollisestikaan ole samaa mieltä Jesper Fabriciuksen ja Rene Offersenin yleistyksestä, jonka mukaan julkisia hankintoja koskevien direktiivien säännökset ovat uskomattoman jäykkiä ja kaavamaisia ja itsessään suurin este tehokkaalle julkisiin hankintoihin liittyvälle politiikalle. Tähän äärimmäisen kielteiseen näkemykseen eivät yhdy myöskään Steen Treumer ja Peter Vesterdorff(1), jotka muun muassa korostavat direktiivien tehtävää syrjinnän ehkäisemisessä taloudellisten toimijoiden välillä. Tästä syystä Vesterdorff kannattaa kynnysten alentamista, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja yhdenvertaisuutta kilpailussa. On myöskin syytä huomata, että kahden ranskalaisen valtiontalouden tilintarkastajan, Jacques Baylen ja Jean Pierre Jochumin, vuonna 2000 muun muassa kahdeksassa jäsenvaltiossa tekemä tutkimus osoittaa, että soveltamalla oikein julkisia hankintoja koskevia sääntöjä voidaan saada aikaan säästöjä, joiden suuruus on, jäsenvaltiosta ja hankinnasta riippuen, 530 prosenttia. Mainitun yleistyksen lisäksi artikkelissa korostetaan tarvetta vuoropuheluun taloudellisten toimijoiden kanssa, varsinkin erityisen monimutkaisten sopimusten yhteydessä esimerkiksi tietojenkäsittelyn alalla sekä tarvetta joustavuuteen teknisten eritelmien osalta. Komissio on tietoinen siitä, että erityisen monimutkaisten hankintasopimusten yhteydessä olisi tietyissä tapauksissa toivottavaa ottaa käyttöön mahdollisuus vuoropuheluun tarkoituksenmukaisesti järjestettynä yhdenvertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteen turvaamiseksi. Tästä syystä komissio on ehdottanut käynnissä olevan julkisia hankintoja koskevien sääntöjen uudistamisen yhteydessä uutta menettelyä kilpailevaa neuvottelumenettelyä jota voidaan käyttää mainittujen sopimusten tekemisessä. Poliittinen sopimus, joka saavutettiin 21. toukokuuta 2002, vahvistaa samoin komission linjan: komissio tähtää nimenomaan siihen, että sekä erityisen standardin mukaisesti tehdyt että suorituksiin perustuvat tekniset eritelmät ovat tasa-arvoisessa asemassa. Samalla komissio takaa, että molemmissa tapauksissa noudatetaan julkisiin hankintoihin liittyviä yhteisön oikeuden perusperiaatteita. Komissio ei siis voi muuta kuin yhtyä Jesper Fabriciuksen toiveeseen siitä, että tulevalla Tanskan puheenjohtajakaudella kyseinen asia asetetaan etusijalle, ja esittää omana toiveenaan, että asia saatetaan nopeasti toiseen käsittelyyn. (1) Steen Treumer toimii lehtorina Kööpenhaminan kauppakorkeakoulussa ja Peter Vesterdorff yksikönpäällikkönä käsiteollisuusliitossa (pienten ja keskisuurten yritysten liitto); molempia on myös siteerattu artikkelissa.