ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1124/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1124/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopullinen). Luvussa neljä käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa viisi elintarviketurvallisuuden oikeudellisia näkökohtia. Elintarviketurvallisuudesta kerätään paljon tietoja. Näitä tietoja ei kuitenkaan usein osata yhdistellä tai analysoida asianmukaisesti. Riskien (päivittäistä) analysointia olisi parannettava, jotta mahdollisiin vaaroihin voidaan reagoida ajoissa (16 ja 17 kohta). Kuinka elintarvikeviranomaisen ja komission yhteistyö organisoidaan a) menettelyteknisesti ja b) käytännössä, jotta riskien (päivittäisen) analysoinnin suuret vaatimukset otettaisiin huomioon ja mahdollisiin vaaroihin kyettäisiin reagoimaan ajoissa? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1121/00, E-1124/00, E-1126/00, E-1129/00, E-1130/00, E-1131/00, E-1132/00, E-1135/00, E-1136/00, E-1137/00, E-1138/00 ja E-1139/00 (8. kesäkuuta 2000) Komissio esitti valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta(1) yleiset suuntaviivat, jotka se aikoo ottaa käyttöön, kun tulevaisuudessa perustetaan Euroopan elintarvikeviranomainen. Komissio pyysi kaikkia asiaan liittyviä tahoja ilmoittamaan näkemyksensä ja osallistumaan keskusteluun kuulemismenettelyn aikana. Komissio ei ole useiden arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomien seikkojen osalta vielä viimeistellyt kantaansa eikä ilmoittanut toiminnan yksityiskohtia sen on tätä ennen tarkasteltava kuulemismenettelyssä ilmaistuja näkemyksiä. Toimivallan osalta valkoisessa kirjassa todetaan kuitenkin, että Euroopan elintarvikeviranomaisen tehtäviin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla pitäisi kuulua riskien arvioiminen, tietojen kerääminen ja kuluttajille tiedottaminen. Oikeudellisten syiden ja demokraattisen vastuun vuoksi lainsäädäntövallan siirtäminen riippumattomalle viranomaiselle ei komission mielestä nykytilanteessa ole perusteltua. Viranomaisen toimivallan laajentamista voidaan kuitenkin vastaisuudessa harkita sen toiminnasta saadun kokemuksen ja sen mahdollisesti herättämän luottamuksen perusteella. Myöskään perustamissopimuksen muuttamista ei pidetä mahdottomana ajatuksena. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0010/00 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) neuvostolle. EU-virkamiesten korkotulojen verotus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0010/00 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) neuvostolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: EU-virkamiesten korkotulojen verotus Sikäli kuin neuvosto veropakettia koskevien Helsingin huippukokouksessa tehtyjen päätelmien mukaisesti (34 artikla) vihdoinkin vahvistaa korkotulojen verotuksen, sovelletaanko sitä myös EU:n toimielinten henkilöstöön? Vastaus (28. maaliskuuta 2000) Euroopan yhteisöjen erikoikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 13 artiklan mukaan kansallisista veroista vapautetaan ainoastaan yhteisöjen maksamat palkat ja palkkiot. Näin ollen, jos virkamies saisi ehdotuksissa tarkoitettuja säästötuloja, tällaista tuloa verotettaisiin tavanomaisesti sen jäsenvaltion verolakien mukaisesti, jossa virkamiehen verotuksellisen kotipaikan katsotaan olevan pöytäkirjan 14 artiklan mukaisesti. Tällaiseen verolakiin sisältyisivät luonnollisesti säästöjen verotusta koskevan direktiivin säännökset, jos ja kun se annetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1268/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Välimeren alueen ja Euroopan ja arabimaiden yhteistyön eurooppalainen tutkimusinstituutti.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1268/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Välimeren alueen ja Euroopan ja arabimaiden yhteistyön eurooppalainen tutkimusinstituutti Euroopan parlamentin 30. marraskuuta 1984 antamassa päätöslauselmassa(1) perustettiin Espanjaan eurooppalais-arabialainen tutkimusinstituutti osana Euroopan ja arabimaiden välistä vuoropuhelua, jota silloin kävivät entinen ETY ja Arabiliiga. Välimeren alueeseen liittyviä asioita käsittelevä Euroopan komission komitea hyväksyi tämän Granadassa sijaitsevan instituutin perustamishankkeen 21. syyskuuta 1994. Marraskuussa 1995 järjestetyssä Barcelonan Euro-Välimeri-konferenssissa viitattiin instituuttiin ja sen tärkeään rooliin, joka sillä on ammattikoulutuksen ja opetuksen alalla. Sen merkityksestä Välimeren alueen alueellisena yhteistyöhankkeena ei voida kiistellä. Euroopan parlamentti hyväksyi vuoden 1999 talousarviossa 100 000 euroa instituuttia varten (alamomentti A-3119), mutta komissio ei ole vielä maksanut tätä summaa. Komissio hyväksyi myös toisen 380 000 euron suuruisen tuen. Samanaikaisesti komissio myönsi instituutille velkojen lyhennystä varten 6 miljoonaa euroa, joista teoreettisesti voidaan käyttää ainoastaan korkoja, mutta byrokratia estää niiden käytön. 1. Mistä syystä edellä mainittuja varoja ei voida käyttää? 2. Tietääkö komissio, että edellä esitetyt taloudelliset vaikeudet voivat estää tärkeän eurooppalais-arabialaisen yhteistyöinstituutin toiminnan tällä, kuten Euroopan parlamentin lukuisissa päätöslauselmissa ja komission ja neuvoston julkilausumissa on todettu, Euroopalle erittäin merkittävällä alueella? 3. Onko komissiolla poliittista tahtoa toimia tiiviissä yhteistyössä instituutin kanssa ja antaa sille mahdollisimman paljon taloudellista tukea, koska kyseessä on hanke, joka vaikuttaa erittäin myönteisesti arabialaisten ja eurooppalaisten liike-elämän johtohenkilöiden kokemusten vaihtoon ja koulutukseen? (1) EYVL C 117, 30.4.1984, s. 165. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) Asiantuntijoiden tehtäväksi annettiin tutkia eurooppalais-arabialaisen tutkimusinstituutin alkuperäisiä tavoitteita ja tähän mennessä saavutettuja tuloksia. Asiantuntijoiden tekemän selvityksen päätelmistä käy ilmi, että alkuperäisten tavoitteiden ja toteutuneiden tulosten välillä on huomattava ero. Tutkimusinstituuttihanketta arvioidaan nyt huolellisesti, jotta sille voidaan tulevaisuudessa laatia sopivin toimintasuunnitelma. Komissio tuntee tutkimusinstituutin taloudelliset vaikeudet ja hankkeen tärkeyden ja pyrkii tekemään puolueettomat päätökset kaikkien osapuolten edun mukaisella tavalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0069/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Tieto- ja teleliikenteen valvonta EU-jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0069/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Tieto- ja teleliikenteen valvonta EU-jäsenvaltioissa Vuotuisiin Ilets-neuvotteluihin (International Law Enforcement Telecommunications Seminar) liittyen ovat EU-jäsenvaltioiden poliisivoimat olleet mukana kehittämässä National Security Agencyn (NSA) käyttämiä korkean teknologian salakuuntelumenetelmiä; NSA on Yhdysvaltojen salainen palvelu, joka toimii televiestinnän ja tietoliikenteen parissa. Lotus, Microsoft ja Netscape ovat NSA:n pyynnöstä alentaneet Internet- ja sähköpostiohjelmiensa suojaustasoa Yhdysvaltojen ulkopuolisille käyttäjille. Duncan Campbell toteaa EU:lle laatimassaan raportissa Interception Capabilities 2000 tästä seuraavan, että melkein kaikissa Euroopan tietokoneissa on vakiovarusteena järjestelmä, joka sallii (vain) NSA:n murtaa koneen käyttäjän salauksen ja lukea hänen suojatut viestinsä. Viestit siepataan nuuhkija-ohjelmistojen avulla yhdysvaltojen Internet-solmuissa, tai Yhdysvaltojen, Iso-Britannian, Kanadan, Uuden Seelannin ja Australian, niin kutsutun UKUSA-ryhmän, Echelon-vakoiluverkko nappaa ne. NSA tukeutuu salakuuntelutoimissaan kongressin vuonna 1994 hyväksymään Communications Assistance for Law Enforcement Act (Calea) -lakiin. Amerikkalaisten televiestintäyritysten on siitä lähtien pitänyt varustaa valmistamansa digitaaliset satelliitti- ja matkapuhelinverkkoelementit salakuuntelulaitteistolla. Tammikuussa 1995 neuvosto hyväksyi (ei-sitovan) päätöslauselman, joka on täysin riittämätön Calea-lain suhteen. Näiden vastatoimien hyväksymistä ja soveltamista ei alistettu mihinkään parlamentaariseen käsittelyyn, eikä niin ole tapahtunut vieläkään. 1. Voiko neuvosto toimittaa minulle kappaleen (ei-sitovasta) Calea-päätöslauselmasta, siinä muodossa kuin neuvosto sen hyväksyi tammikuussa 1995? Jos vastaus on kielteinen, a) miksi neuvosto ei voi toimittaa sitä? b) eikö kieltäytyminen merkitse oikeusvaltiossa vallitsevan parlamentaarisen valvonnan periaatteen loukkausta? 2. Onko neuvosto muuttanut näiden vuosien aikana (ei-sitovaa) Calea-päätöslauselmaansa? Jos vastaus on myönteinen, a) millaisia muutoksia on tehty? b) milloin muutokset tehtiin? c) miksi muutokset tehtiin? d) kuka toimi muutosten alullepanijana? 3. Eikö neuvosto katso, että olisi parempi laatia avoin direktiivi, joka sallisi demokraattisen valvonnan? Jos neuvosto ei ole sitä mieltä, miksi neuvosto ei pidä demokraattista valvontaa tarpeellisena? Vastaus (13. maaliskuuta 2000) 1. Laillisen telekuuntelun kansainvälisistä edellytyksistä 17. tammikuuta 1995 annettu neuvoston päätöslauselma on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). 2. Neuvosto ei ole muuttanut edellä mainittua, 17. tammikuuta 1995 annettua päätöslauselmaa. 3. Jos tarkistukset osoittautuvat uusien teknologioiden vuoksi tarpeellisiksi, neuvosto tutkii edellä mainitussa neuvoston päätöslauselmassa lueteltujen vaatimusten mahdollista mukauttamista. (1) EYVL C 329, 4.11.1996, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0160/00 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle. Meri- ja maa-aluevarannot.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0152 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0160/00 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Meri- ja maa-aluevarannot Koska ympäristönsuojelu ja etenkin merien kasvi- ja eläinlajien suojelu on ensisijainen tavoite, tiedustelisin komissiolta, ovatko kaikki meriemme suojeluun tarkoitetut toimet sellaista kestävää kehitystä, jonka perusteella ei ryhdytä täysin tarpeettomiin toimenpiteisiin, jotka saattaisivat haitata matkailun edistämistä kansallisella ja alueellisella tasolla? Tässä yhteydessä haluan kiinnittää komission erityistä huomiota siihen, että mahdollisilla meri- ja maa-aluevarannoilla (esimerkiksi Ponzan saaristo) on suojeltava ympäristöä ilman, että ne haittaavat paikallista talouselämää, ottaen myös huomioon, että Euroopan unioni rahoittaa matkailu- ja kalastusalan hankkeita asianmukaisten ohjelmien pohjalta. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) Yksi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) päätavoitteista on perustaa yhteisön tärkeinä pitämistä luonnonalueista Natura 2000 -verkosto. Merialueetkin voivat kuulua tähän verkostoon. Luontotyyppidirektiivillä edistetään yleisen kestävään kehitykseen tähtäävän päämäärän saavuttamista, ja sen tavoitteena on tukea luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä ottaen samalla huomioon tieteelliset, taloudelliset, sosiaaliset, sivistykselliset ja alueelliset vaatimukset. Natura 2000 -verkoston tarkoituksena ei olekaan perustaa rauhoitettuja luonnonsuojelualueita, joilta kaikki ihmisen toiminta on järjestelmällisesti suljettu pois. Luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen osoitetuilla alueilla saattaa edellyttää, että ihmisen toimintaa ylläpidetään tai tuetaan. Tällaisen toiminnan on kuitenkin sovittava yhteen osoitettujen alueiden suojelutavoitteiden kanssa. Jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluu määrittää, mikä toiminta sopii kyseisille alueille, esimerkiksi laatimalla erityisiä alueiden käyttösuunnitelmia. Kaiken yhteisön rahoittaman matkailu- tai kalastustoiminnan on luonnollisesti oltava direktiivin mukaista. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0444/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Sanomalehtien tukeminen.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0195 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0444/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Sanomalehtien tukeminen Kiitän komissiota vastauksesta, jonka se antoi kysymykseen E-1876/99(1) 5. tammikuuta 2000. Komissio esitti siinä valintaperusteet tukea saaville sanomalehdille, mutta muutama asia jäi kuitenkin vielä avoimeksi ja komission vastaus herätti puolestaan uusia kysymyksiä. 1. Minkä objektiivisten kriteerien perusteella voidaan tarkistaa sen tiedotusvälineen uskottavuus, jolle komission edustusto myöntää taloudellista tukea? 2. Onko jo olemassa tilastoja tuista, joita komissio myönsi itävaltalaisille tiedotusvälineille vuonna 1999? 3. Millaista taloudellista tukea komissio aikoo myöntää itävaltalaisille tiedotusvälineille vuonna 2000? 4. Millä perusteella nämä tuet lasketaan? Voiko komissio jo tässä vaiheessa ilmoittaa, mitkä itävaltalaiset sanomalehdet saavat tukea vuonna 2000? (1) EYVL C 203, 18.7.2000, s. 78. Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) 1. Viestimen uskottavuus arvioidaan monivuotisen ja jatkuvan tarkkailun perusteella, jossa kiinnitetään huomiota EY:tä koskevien artikkeleiden asiatietojen oikeellisuuteen. 2. Vuonna 1999 myönnettiin Der Standard -sanomalehdelle avustusta enintään 23 982 (lopullinen tieto puuttuu vielä) viisiosaisen Agenda 2000:ta ja yhteisön tulevaisuutta koskevan artikkelisarjan tuottamiseen. Komission Itävallan edustusto ei antanut sanoma- eikä aikakauslehdille muuta rahoitusta. 3. Komission Itävallan edustusto ei suunnittele avustavansa lehtiä rahallisesti vuonna 2000. 4. Painetuille viestimille suoritettavat maksut perustuvat niiden todistettaviin lisämenoihin, jotka liittyvät Eurooppaa koskevista aiheista julkaistaviin erikoisreportaaseihin, ja ovat määräysten mukaisesti 50 % näistä kustannuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0014/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamista koskevan direktiivin 89/391/ETY rikkominen.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0158 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0014/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamista koskevan direktiivin 89/391/ETY rikkominen Andersen (Consulting) B.P.M. Hellas S.A.-yrityksen yritysneuvoston esitettyä Kreikassa toimivaltaisille kreikkalaisille ja yhteisön elimille syytöksiä, joiden mukaan yritys on syyllistynyt puitedirektiivin 89/391/ETY(1) tärkeimpien artiklojen rikkomiseen, toimivaltaiset kreikkalaiset viranomaiset suorittivat tarkastuksen, jossa todettiin edellä mainitun rikkomisen tapahtuneen. Kun otetaan huomioon, että yritys ei ryhtynyt ratkaisemaan ongelmia eikä yritysneuvoston pyytämää uudelleenvalintaa tapahtunut, komissiolta kysytään: Mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta direktiivin artiklojen täytäntöönpanoa valvottaisiin tehokkaasti ja niitä noudatettaisiin, mikä takaisi työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kyseisessä yrityksessä? (1) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2000) Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston puitedirektiivin 89/391/ETY(1) mukaisesti jäsenvaltioiden tehtävänä on huolehtia niiden toimenpiteiden tarkastuksesta ja valvonnasta, joilla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tästä syystä direktiivin 89/391/ETY säännösten epäillyistä rikkomistapauksista on ilmoitettava Kreikan viranomaisille. Kyseisessä tapauksessa asianomaisten on käännyttävä uudelleen viranomaisten puoleen, mikäli työturvallisuutta ja -terveyttä koskevia ehtoja ei vieläkään noudateta kyseisessä yrityksessä. Komissio toteuttaa viipymättä asiaankuuluvat toimenpiteet, jos sen tietoon saatetaan konkreettisia todisteita siitä, että Kreikan viranomaiset eivät huolehdi direktiivin 89/391/ETY säännösten soveltamisen valvonnasta. (1) EYVL L 183, 29.6.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0247/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Varojen pidättäminen tupakantuottajien palkkioista yhteisön tupakkatutkimus- ja tiedotusrahastoa varten.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0225 - 0225



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0247/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Varojen pidättäminen tupakantuottajien palkkioista yhteisön tupakkatutkimus- ja tiedotusrahastoa varten Euroopan parlamentti on 17.7.1997(1) antamassaan päätöslauselmassa, joka koski raakatupakka-alan yhteistä markkinajärjestelyä, asettanut tupakkatutkimus- ja tiedotusrahastolle suoritettavan pidätyksen korotuksen ehdoksi sen, että komissio toimittaa tiedot kyseisen rahaston tähänastisesta toiminnasta. 1. Onko tupakkatutkimus- ja tiedotusrahaston vuosina 19931998 pidättämien varojen käytöstä olemassa julkaistuja tietoja? Mitä ohjelmia on rahoitettu tähän mennessä Kreikkaa varten? 2. Ottaen huomioon, ettei neuvoston asetuksella (EY) N:o 1636/98(2) päätetyn tupakkatutkimus- ja tiedotusrahastolle pidätettävien varojen määrän korottamisesta ole annettu soveltamisasetusta, aikooko komissio tutkia mahdollisuutta jättää pidättämättä varoja kyseiselle rahastolle vuonna 1999 tupakantuottajien palkkioista? (1) EYVL C 286, 22.9.1997, s. 237. (2) EYVL L 210, 28.7.1998, s. 23. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0043/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Kölnin prosessi: syrjäisten alueiden maitokiintiöt.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0043/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Kölnin prosessi: syrjäisten alueiden maitokiintiöt Komission ja syrjäisimpien alueiden 23. marraskuuta 1999 pidetyssä kumppanuuskokouksessa, jossa oli tarkoitus vaihtaa mielipiteitä ja tietoja syrjäisiä alueita koskevan kertomuksen valmistelua varten, komission jäsen Fischlerin edustaja, maatalouden pääjohtaja Guy Legras ilmoitti, että Azorien maitokiintiötä on sovellettava joustavasti ottaen huomioon tarpeen ehkäistä markkinahäiriöitä. Azorien itsehallintoalueella maitokiintiöitä sovelletaan ilman minkäänlaisia poikkeuksia, toisin kuin muilla syrjäisillä alueilla, Reunionissa, Guyanassa, Martiniquessa tai Guadeloupessa. Voiko komissio siis selvittää millä perusteella tämä asia on sivuutettu sen kertomuksessa Euroopan unionin syrjäiset alueet toimet EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan toteuttamiseksi? Miten ja koska komissio aikoo toteuttaa komission jäsen Fischlerin edustajan ehdotuksen? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 ja E-0052/00 (28. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt useita kysymyksiä Azoreja koskevasta Poseima-ohjelmasta. Komission kertomusta toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entisen 227 artiklan) 2 kohdan toteuttamiseksi valmistellaan parhaillaan. Menettelyn tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata kertomuksen sisältöä koskeviin parlamentin jäsenen kysymyksiin, ennen kuin se on antanut kertomuksen. Vuotta 2000 koskevan komission työohjelman osalta todetaan, että siinä säädetään neuvostolle ja parlamentille esitettävästä kertomuksesta, joka koskee tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 15 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) täytäntöönpanoa Poseima-ohjelman maatalousosuuden osalta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa muutosehdotuksia, joita pidetään tarpeellisina ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Azorien maataloutta koskevia toimenpiteitä tarkastellaan kokonaisuudessaan tässä yhteydessä. (1) EYVL L 173, 27.6.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0066/00 esittäjä(t): Manuel Medina Ortega (PSE) komissiolle. Komission valtuuskunta Ecuadorissa.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0066/00 esittäjä(t): Manuel Medina Ortega (PSE) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Komission valtuuskunta Ecuadorissa Millaisia vaikeuksia komission valtuuskunnan perustaminen Ecuadoriin aiheuttaisi talousarvion kannalta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Vuoden 2000 talousarviossa ei ole varattu ylimääräisiä henkilöstövoimavaroja lähetystöjen perustamista varten. Käytettävissä olevat voimavarat on kohdennettu komission ulkomaanedustuksen olemassa oleviin toimintoihin. Uusien lähetystöjen avaaminen ennakoitua aiemmin edellyttäisi henkilöstön uudelleenjärjestelyä. Asioiden tärkeysjärjestys on määriteltävä; tästä päätetään parhaillaan toteutettavan tarkastelun yhteydessä, jonka tarkoituksena on arvioida ulkomaanedustuksen tarpeita nykyisen komission toimikaudella. Neuvostolle ja parlamentille on tarkoitus esittää myöhemmin tänä vuonna tiedonanto ulkomaanedustuksen kehityksestä, sen nykyvoimavarojen hyödyntämisestä ja tarvittaessa lisävaroja koskevista ehdotuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0112/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Suurjännitelinja Galician Merzassa.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0220 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0112/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (27. tammikuuta 2000) Aihe: Suurjännitelinja Galician Merzassa Galiciassa sijaitsevan Meson do Venton ja Portugalin rajalla sijaitsevan Lindoson välille rakennettu suurjännitelinja (400 kW), joka sisältyi Galician toimintaohjelmaan 19901993 ja sai rahoitusta EAKR:n kautta, sijoitettiin valtionyhtiö Rede Eléctrica de Espanha S.A:n aloitteesta ja Galician aluehallituksen päätöksellä komission hyväksymästä reitistä poiketen kulkemaan 800 asukasta käsittävän Merzan taajaman läpi. Galician aluehallituksen vuonna 1996 tekemällä päätöksellä rikotaan myös yhteisön säännöksiä, jotka koskevat ionisoimattoman säteilyn aiheuttamien haitallisten vaikutusten torjuntaa. Niissä suositellaan tällaisia tapauksia varten reittejä, joilla ei ole minkäänlaista pysyvää asutusta ja toimintaa, ja velvoitetaan tekemään ympäristövaikutusten arviointi ja varmistamaan korvaus- ja lunastusjärjestelmien olemassaolo. Toisaalta Merzassa on meneillään Leader-ohjelmaan kuuluva toimi, jonka luvatta vedetty suurjännitelinja vaarantaa vakavasti. Lukemattomista yrityksistä huolimatta eivät Galician viranomaiset eivätkä Espanjan keskushallinnon viranomaiset ole ryhtyneet heille kuuluviin toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi. Voiko komissio kertoa, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä kaikkien Merzassa tehtyjen yhteisön säännösten rikkomusten lopettamiseksi ja Merzan asukkaiden elinolojen korjaamiseksi? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.