KIRJALLINEN KYSYMYS E-3492/00

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle

(13. marraskuuta 2000)

Aihe: Yhteisön toimet Lähi-idän sodan lopettamiseksi

Lähi-idässä on jälleen ollut jo viikkoja käynnissä dramaattinen, kiihkeä ja verinen konflikti, jonka osapuolet, israelilaiset ja palestiinalaiset, näyttävät jatkavan taistelujaan loputtomiin. Yhdysvaltain presidentti Clinton ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri Kofi Annan ovat ryhtyneet toimiin rauhan aikaansaamiseksi ja taistelujen lopettamiseksi. Taisteluista ovat kärsineet sekä israelilaiset että vielä suuremmassa määrin palestiinalaiset.

Mitä Euroopan unioni on käytännössä tehnyt Clintonin ja Kofi Annanin työn tukemiseksi (Biarritzissa lausuttujen tyhjien sanojen lisäksi)?

MEDA-ohjelma joka näyttää jähmettyneen paikoilleen turhien byrokratian koukeroiden vuoksi antaa humanitaaristen toimien lisäksi mahdollisuuden myös rakenteellisiin toimiin. Mitä neuvosto aikoo tehdä valjastaakseen tämän ohjelman ja siitä myönnettävän rahoituksen palvelemaan rauhanpyrkimyksiä?

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3460/00 ja E-3492/00

(8. maaliskuuta 2001)

Neuvosto tukee edelleen Madridin ja Oslon sekä myöhempien sopimusten puitteissa vahvistettuihin pääperiaatteisiin perustuvaa neuvotteluratkaisua Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 242 ja 338 mukaisesti. Neuvosto on alusta alkaen antanut tukensa Yhdysvaltojen pyrkimyksille käynnistää neuvottelut uudelleen Israelin ja palestiinalaishallinnon välillä.

Heti ensimmäisistä yhteenotoista lähtien EU on työskennellyt jatkuvasti väkivaltaisuuksien lopettamiseksi ja vuoropuhelun aloittamiseksi uudelleen mahdollisimman korkealla tasolla. EU:n erikoislähettiläs, suurlähettiläs Moratinos, on pysynyt alueella lähes koko ajan ja on ollut tiiviisti yhteydessä osapuoliin edesauttaakseen kriisin ratkaisemista. Pariisissa 4. lokakuuta puheenjohtajavaltion johdolla käytyjen neuvottelujen jälkeen korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri vieraili alueella tarkoituksenaan valmistella osaltaan Sharm el Sheikhissä 17. lokakuuta pidettyä huippukokousta, johon korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri osallistui aktiivisesti.

Huippukokoukseen osallistuivat Jasser Arafat ja Ehud Barak, presidentit Bill Clinton ja Hosni Moubarak, Jordanian kuningas Abdullah II, YK:n pääsihteeri sekä korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri, ja siellä päätettiin perustaa tiedonkeruukomissio käsittelemään väkivaltaisuuksia palestiinalaisalueilla. Korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri osallistuu tiedonkeruukomission työskentelyyn yhdessä Turkin entisen presidentin Suleyman Demirelin, Norjan ulkoasianministerin Thorbjørn Jaglandin sekä Yhdysvaltojen senaatin entisten jäsenten George Mitchellin ja Warren Rudmanin kanssa. Neuvosto suhtautuu myönteisesti siihen, että tiedonkeruukomissio on aloittanut työskentelynsä. Neuvosto pani merkille Israelin päätöksen keskeyttää väliaikaisesti osallistumisensa komission työskentelyyn ja kehottaa osapuolia aloittamaan mahdollisimman nopeasti työskentelynsä uudelleen. Tiedonkeruukomission työskentelyn oli alun alkaen määrä päättyä vuoden 2001 maaliskuun lopussa ja sen tuloksen odotetaan vaikuttavan myönteisesti rauhanprosessiin.

Neuvosto on äskettäin antanut uuden MEDA II -asetuksen. Sen tarkoituksena on tukea Välimeren alueen kumppaneiden, myös palestiinalaisten, toimia taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Sen määrärahat kaudelle 20002006 ovat 5 350 miljoonaa euroa. Sen avulla menettelyjä voidaan yksinkertaistaa huomattavasti ja siten nopeuttaa määrärahojen maksua.

Humanitaariset toimet kuuluvat pikemminkin Euroopan komission humanitaarisen avun toimistolle ECHO:lle. Humanitaarisia avustustoimia Länsirannan ja Gazan alueella, Libanonissa, Jordaniassa ja Syyriassa rahoitettiin heinäkuussa 8,5 miljoonalla eurolla ja Etelä-Libanonia tuettiin syyskuussa 3 545 000 eurolla.

Lisäksi Euroopan unioni tukee palestiinalaisia MEDA-ohjelman ulkopuolella huomattavien rahoitustukiohjelmien kautta, muun muassa yhteisön Länsirannan ja Gazan alueen kanssa tekemän rahoitusyhteistyön ja teknisen yhteistyön puitteissa 19992003 (asetus EY N:o 2840/98), muista budjettikohdista rahoitetuilla erityistoimilla, UNRWA:n rahoitusosuudellaan ja jäsenvaltioidensa kahdenvälisillä ohjelmilla. Tämän ansiosta unioni on rauhanprosessin merkittävin tuenantaja.