ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0130/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. OLAF:in hallinnointi.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0187 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0130/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: OLAF:in hallinnointi Aikooko komissio taata, että virkamiehet eivät anna syyllisyyttä koskevia julkisia lausuntoja, kun kansallinen syyttäjäviranomainen on päättänyt keskeyttää sellaisen tapauksen tutkimisen, jonka UCLAF/OLAF on pannut vireille? Aikooko komissio taata, että hyväksytyille hankkeille myönnettyjä varoja ei voida jättää maksamatta siksi, että komissio katsoo varoja tarvittavan muihin hankkeisiin, mikäli ei ole aloitettu menettelyä, jolla kyseiset varat vapautettaisiin? Näiden kysymysten taustalla on komission käyttäytyminen Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi -keskusta koskevassa oikeusasiassa, jossa eräs komission virkamies julkisesti syyttää keskusta petoksesta, vaikka Tanskan talousrikospoliisi on todennut, ettei rikoksesta syyttämiselle ole mitään perusteita. Komissio on myös keskeyttänyt tuen maksamisen joukolle tuensaajia, joista Nordvestjysk Folkecenter on vain yksi yksittäinen sopimuspuoli, ja rankaisee näin ollen yrityksiä, joilla ei ole mitään osuutta tähän asiaan. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2183/99 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle. Oikeusasioita käsittelevät komiteat ja työryhmät.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0002 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2183/99 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Oikeusasioita käsittelevät komiteat ja työryhmät Pyydän komissiota ilmoittamaan, mitä komiteoita, työryhmiä ym. EU:ssa on asetettu käsittelemään oikeusasioita. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Otettuaan yhteyttä arvoisaan parlamentinjäseneen komissio täsmentää, että kysymys koskee oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivia komiteoita ja työryhmiä. Oikeus- ja sisäasioiden alalla käynnissä olevia ohjelmia (OISIN(1), Falcone(2), STOP(3), Grotius(4) ja Odysseus(5)) toteutetaan komission johtamien komiteoiden avulla. Komiteoiden oikeusperustana ovat neuvoston hyväksymät yhteiset kannat, joilla vastaavat ohjelmat on perustettu. Komiteoiden tarkoituksena on avustaa komissiota yhteisissä kannoissa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamisessa. Kuhunkin komiteaan kuuluu yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta, ja puheenjohtajana toimii komission edustaja. Siltä osin kuin arvoisan parlamentinjäsenen kysymys koskee neuvoston asettamia ja neuvostoa avustavia komiteoita, lisätietoja on pyydettävä neuvostolta, koska nämä komiteat eivät kuulu komission toimivallan piiriin. (1) EYVL L 7, 10.1.1997. (2) EYVL L 99, 31.3.1998. (3) EYVL L 322, 12.12.1996. (4) EYVL L 287, 8.11.1996. (5) EYVL L 99, 31.3.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2840/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Ehdotuspyyntöjen ensimmäisellä kierroksella saatujen ilmastonmuutostutkimukseen liittyneiden hakemusten kokonaismäärä.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2840/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ehdotuspyyntöjen ensimmäisellä kierroksella saatujen ilmastonmuutostutkimukseen liittyneiden hakemusten kokonaismäärä Kuinka paljon viidennen puiteohjelman ensimmäisellä ehdotuspyyntökierroksella saatiin kaikkiaan hakemuksia, joiden katsottiin liittyvän ilmastonmuutoksen tutkimista koskeviin viidennen puiteohjelman osiin? Kuinka moni näistä sai rahoitusta ja kuinka moni tieteellisen tai teknologisen arvonsa kannalta hyvänä tai erinomaisena pidetty hakemus ei saanut rahoitusta tai tullut valituksi neuvotteluihin, joissa päätetään tutkimussopimuksen myöntämisestä? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) Viidennen puiteohjelman ilmastonmuutostutkimusta koskevien ehdotuspyyntöjen ensimmäisellä kierroksella saatiin kaikkiaan 85 ehdotusta. Niistä 35 arvioitiin sellaisiksi, että nille voitaisiin myöntää rahoitusta. Käytettävissä olevien määrärahojen vuoksi voitiin valitettavasti rahoittaa ainoastaan 15 hanketta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2813/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Rahoitusta koskevien kilpailuilmoitusten hallinnointi yhteisön maatalouspolitiikan alalla.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2813/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Rahoitusta koskevien kilpailuilmoitusten hallinnointi yhteisön maatalouspolitiikan alalla Euroopan komissio julkaisi ilmoituksen tarjouskilpailusta yhteisen maatalouspolitiikan alalla toimivien tahojen esittämien hankkeiden rahoittamiseksi, tässä nimenomaisessa tapauksessa budjettikohdasta B2-5122. Hankkeiden esittämisen määräajaksi vahvistettiin 15. marraskuuta 1999. Kilpailuun osallistui myös Consorzio forestale Terra dei Santi e Colline del Po -yhtymä, joka haki yhteisön tukea alueen maatalouden ja kestävän kehityksen verkoston luomista varten. Kaikki hanketta koskevat asiakirjat toimitettiin 13. marraskuuta 1999 Euroopan komission maatalouden pääosaston VI.AII.1-yksikölle, osoitteeseen rue de la Loi 200 B-1049, Bryssel. Komissio kuitenkin hylkäsi hankkeen sillä perusteella, että määräaikaa, joksi oli aiemmin vahvistettu 15. marraskuuta, olikin aikaistettu ja se oli mennyt umpeen 30. lokakuuta 1999. Näin ollen hanke esitettiin määräajan jälkeen. Voiko komissio kertoa, voidaanko jo vahvistetun määräajan aikaistamispäätöstä pitää laillisena, ottaen huomioon, että se aiheuttaa vakavia vahinkoja kilpailuun osallistuville tahoille, joiden on tämän vuoksi mahdotonta saada hankkeelleen rahoitusta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Budjettikohdasta B2-5122 on tarkoitus rahoittaa toimia, joilla tiedotetaan yhteisestä maatalouspolitiikasta. Tässä yhteydessä ei ole julkaistu tarjouskilpailuja eikä ehdotuspyyntöjä. Tuen hakijoille tarkoitettu opas sen sijaan julkaistiin maatalouden pääosaston www-sivustolla. Oppaassa ilmoitettiin alunperin, että hakemuksia voidaan lähettää komissioon 15. marraskuuta 1999 saakka. Määräpäivää aikaistettiin 31 päivään lokakuuta 1999, jotta komissio ehtisi käsitellä hakemukset ennen vuotta 1999 koskevan talousarviomenettelyn päättymistä. Muutoksesta tiedotettiin Internetin välityksellä. Consorzio forestale terra dei Santi et Colline del Po -yhtymän lähettämä hakemus, jota parlamentin jäsenen kysymys koskee, saapui komissiolle vasta 13. marraskuuta 1999, mutta se käsiteltiin siitä huolimatta. Tarkastelun tuloksena katsottiin, että suunniteltu toimi ei voi saada tukea budjettikohdasta B2-5122.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2865/99 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Espanjan sähkömarkkinoiden rakenne ja korvaukset kilpailuun siirtymisestä.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2865/99 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Espanjan sähkömarkkinoiden rakenne ja korvaukset kilpailuun siirtymisestä Espanjan lehdistössä (Expansión, 7. joulukuuta 1999) julkaistujen tietojen mukaan espanjalaisten sähköyhtiöiden markkinaosuus on 98 prosenttia, kun kilpailu on ollut vapaata 22 kuukautta. Sähköteollisuutta käsittelevän komitean raportissa todetaan, että kilpailu alalla on hyvin vähäistä. Se johtuu esteistä markkinoille pääsylle (suuret investoinnit) ja siitä, että Espanja on käytännössä saari. Kilpailuun siirtymisestä maksettavilla korvauksilla (Costes de Transición a la competencia, CTC) voi olla kahdenlaisia seurauksia. Ensinnäkin ne vaikeuttavat entisestään uusien palveluntarjoajien pääsyä markkinoille, koska ne eivät saisi kyseisiä korvauksia, ja toiseksi syntyisi paradoksaalinen tilanne, jossa korvauksia maksetaan siirtymisestä kilpailuun, jota ei edes synny. Katsooko komissio, että Espanjan sähköteollisuuden nykyinen rakenne, jota lehdistössä kuvataan, vaikuttaa korvauksien määrän asettamiseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Espanjan hallitus on toteuttanut sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/92/EY(1) täytäntöönpanemiseksi toimenpiteitä, joita pidetään yleisesti sellaisina, että niiden avulla pystytään todennäköisesti kehittämään tehokkaampaa kilpailua. On kuitenkin totta, että tällä hetkellä markkinoille on edelleen luonteenomaista rajallinen määrä yrityksiä, jotka pitävät hallussaan suurta osaa markkinoista, sekä riittämätön yhteenliittämiskapasiteetti. On selvää, että tilanne kehittyy ajan mittaan, osittain komission ja asiasta vastaavien Espanjan viranomaisten parhaillaan suunnittelemien yhteenliittämiskapasiteettia koskevien toimien ja osittain uusien tuottajien markkinoille tulon vuoksi. Vapauttamisesta on myös jo nyt nähtävissä suotuisia vaikutuksia käytännössä. Esimerkiksi sähkön hinnat ovat laskeneet merkittävästi. Tämä käy ilmi taulukosta, joka toimitetaan kysyjälle ja parlamentin sihteeristölle. Lisäksi lähivuosina on tarkoitus rakentaa uusia voimaloita. Kaikilla näillä seikoilla on tietysti merkitystä komission tutkiessa siirtymäkauden järjestelyjä, koska valtiontukien tutkinnassa edellytetään, että kaikki oikeudelliset ja tosiasialliset olosuhteet otetaan täysin huomioon. (1) EYVL L 27, 30.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2705/99 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. Kalatalous ‐ KOR:n uudelleenkohdistus.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2705/99 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Kalatalous KOR:n uudelleenkohdistus Jos jäsenvaltio ei käytä kaikkia sille kohdistettuja KOR-varoja, voiko komissio vahvistaa, onko jäsenvaltiolla mahdollisuus kohdistaa varat muihin, kalatalouden ulkopuolisiin ohjelmiin? Jos näin on, voiko komissio antaa esimerkkejä tapauksista, joissa näin on toimittu? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2705/99 ja E-2706/99 (22. helmikuuta 2000) Rakennerahastoja koskevien säännösten mukaisesti jäsenvaltio voi kohdistaa uudelleen yhteisön varoja yhdestä ohjelmasta toiseen tai rahastojen välillä jäsenvaltiossa. Se voi myös palauttaa myönnetyt varat kokonaan tai osan niistä komissiolle, joka kohdistaa ne tarvittaessa uudelleen toiseen jäsenvaltioon tai muihin sopiviin tarkoituksiin. Useat jäsenvaltiot ovat jo soveltaneet yhtä tai useampaa näistä mahdollisuuksista. Yhdistyneessä kuningaskunnassa kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) kalatalouden kokonaismäärärahat kaudella 19941999 olivat 128,14 miljoonaa euroa. Vuonna 1999 tätä summaa pienennettiin 25,25 miljoonalla eurolla Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten pyynnöstä pääasiassa siksi, että kalastusalusten käytöstä poistamista koskevan toimenpiteen rahoitustarve oli vähentynyt. Yhdistyneen kuningaskunnan palauttamia varoja ei kohdistettu toiseen jäsenvaltioon, vaan niillä tasapainotettiin yhteisön vuoden 1999 talousarviota. KOR-varat koko Yhdistyneelle kuningaskunnalle (kaikki tavoite 1 ja tavoite 5a -ohjelmat) olivat vuonna 1998 yhteensä 14,5 miljoonaa euroa ja vuonna 1999 yhteensä 41,2 miljoonaa euroa. Kaikki nämä KOR-varat on sidottu. On tärkeää huomata, että ohjelman toimenpiteisiin myönnetyt summat ovat viitteellisiä ja että niihin tehdään muutoksia ajoittain tilanteen mukaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2485/99 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Juutinrauman ylittävän kiinteän yhteyden tukeminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0004 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2485/99 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Juutinrauman ylittävän kiinteän yhteyden tukeminen Juutinrauman ylittävän kiinteän yhteyden käyttöönottoon liittyen komissiota pyydetään selvittämään, ovatko Tanskan ja/tai Ruotsin viranomaiset ilmoittaneet Ruotsin ja Tanskan rautatiehallituksille maksetusta valtion tuesta, jonka on määrä alentaa junalippujen hintaa ja joka vastaa nykyistä siltamaksua toisin sanoen itse toiminnalle maksetusta tuesta? Lisäksi komissiota pyydetään selvittämään, pitääkö se kansallisella tasolla jaettavaa tukea, jolla katetaan siltamaksusta kansallisille rautatieviranomaisille aiheutuvat kustannukset, kilpailua vääristävänä tekijänä suhteessa varustamoihin, jotka kuljettavat matkustajia Juutinrauman ylitse? Katsooko komissio edellä esitetyn vastaavan perustamissopimuksen määräyksiä valtion tuesta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) Tanskan viranomaiset ilmoittivat 30. syyskuuta 1998 komissiolle ympäristötukena rautateitse tapahtuville tavarankuljetuksille annettavasta valtiontuesta. Tuen oikeusperusta on 18. toukokuuta 1998 annettu Tanskan laki nro 289, jolla luodaan rautatieliikenteen oikeudellinen kehys Tanskassa ja jossa säädetään muun muassa rautatieinfrastruktuurin käyttömaksuista sekä ympäristöön liittyvin perustein rautatieliikenteelle myönnettävistä tuista. Komissio totesi 21. huhtikuuta 1999, että ilmoitettu tuki on yhteensopiva yhteismarkkinoiden kanssa. Päätöksessään komissio otti huomioon, että tuki on merkittävästi pienempi kuin tieliikenteen arvioidut perimättä jäävät ulkoiset kustannukset ja että tukeen ovat oikeutettuja kaikki rautateitse tavaraa kuljettavat yritykset. Se otti myös huomioon, ettei tukea myönnetä läpikulkuliikenteeseen, jotta meriliikenteen niin ikään ympäristöä säästävän kuljetusmuodon intressit voidaan turvata. Mitkä tahansa kansalliset toimenpiteet, joilla kevennetään kuljetusliikkeiltä vaadittavia maksuja, voivat periaatteessa vääristää kilpailua kuljetusmuotojen välillä. Mikäli niillä on vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ne kuuluvat EY:n perustamissopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisalaan. Rautateille myönnetty valtiontuki voi vääristää kilpailua laivaliikenteen kanssa tai päinvastoin, kun tukea myönnetään markkinasegmentillä (reitillä), jolla rautatiet ja laivaliikenne kilpailevat keskenään. Jotta komissio voisi arvioida tällaisten tukien yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen määräysten kanssa, sille tulee ilmoittaa kaikista tällaisista toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan (entisen 93 artiklan) mukaisesti. Esitettyyn kysymykseen ei kuitenkaan ole mahdollista antaa asianmukaista vastausta ilman, että kaikki tällaisessa arvioinnissa tarvittavat tiedot on toimitettu komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2776/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Matkaopaskoulun rahoitus.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2776/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Matkaopaskoulun rahoitus Kreikassa ei ole toiminnassa yhtäkään matkaoppaita kouluttavaa oppilaitosta, ja matkaoppaina nykyään työskentelevien tiedot perustuvat heidän kokemukseensa ja yritysten sisäisiin seminaareihin. Komissiolta kysytään: 1. Voisiko se yhteisrahoittaa lukionjälkeisen matkaopaskoulun perustamista? 2. Mitä matkaoppaille tarkoitettuja yritysten sisäisiä seminaareja Euroopan unioni rahoitti vuosina 19961999 ja minkälaisilla summilla? 3. Voiko komissio kertoa, mikä on näissä seminaareissa koulutettujen henkilöiden lukumäärä? 4. Ottaen huomioon, että on esitetty syytöksiä koskien sitä, että tietyt kyseisiin seminaareihin osallistuneet henkilöt eivät voi myöhemmin harjoittaa matkaoppaan ammattia, sillä ammatti, jota he jo harjoittavat, estää tämän he ovat esimerkiksi julkisen sektorin virkamiehiä , voiko komissio vakuuttaa, etteivät tällaiset henkilöt ole osallistuneet seminaareihin vuosina 19961999? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama täydentävä vastaus (21. maaliskuuta 2000) Komissiolle ei Kreikkaa koskevien yhteisön tukikehysten puitteissa ohjelmakaudella 19941999 esitetty hakemusta yhteisrahoituksen myöntämisestä matkaoppaita kouluttavan oppilaitoksen rakentamiseen. On lisäksi muistettava, että yhteisrahoitettavien hankkeiden valinta ja esittäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) myönsi yhteisön toisen Kreikkaa koskevan tukikehyksen matkailua ja kulttuuria koskevan toimenpideohjelman yhteydessä yhteisrahoitusta arviolta 5 500 ihmisen kouluttamiseen 480 kurssilla. Kokonaiskustannukset olivat 7,2 miljoonaa euroa. Virallisesti hyväksyttyjen koulutuskeskusten järjestämät kurssit kattoivat useita aihepiirejä matkailupalvelujen hallinnoimisesta ja toteuttamisesta vapaa-aikaan, urheiluun ja kulttuuriin liittyvissä toimissa. Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan nämä kurssit oli suunnattu työttömille ja sellaisille matkailualalla jo työskenteleville henkilöille, jotka olivat työttömyysuhan alaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2347/99 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle. Marokosta peräisin olevien tomaattien tuonti.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0111 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2347/99 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Marokosta peräisin olevien tomaattien tuonti Miksi komissio ei ole vaatinut Marokkoa maksamaan erikoismaksuja, vaikka sen vientihinnat ovat olleet alle pöytäkirjan N:o 1 Marokosta peräisin olevien maataloustuotteiden tuontia yhteisöön koskevasta järjestyksestä 2 artiklassa sovittujen tulohintojen? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2344/99, E-2345/99, E-2346/99, E-2347/99, E-2348/99 ja P-2483/99 (20. tammikuuta 2000) Komissio seuraa tarkkaavaisena Marokosta peräisin olevien tuoreiden tomaattien tuonnin kehitystä. Todettuaan sovittujen määrien ylittymistä markkinointivuoden 1998/1999 lopussa komissio on huomauttanut Marokon viranomaisille siitä, kuinka tärkeätä näiden määrien noudattaminen on yhteisön markkinoiden tasapainon ylläpitämiseksi. Komissio pyysi Marokon viranomaisilta meneillään olevan markkinointivuoden osalta lokakuussa 1999 tapahtuneen tuonnin kehityksen vuoksi tietoja pikaisesti. Näissä Rabat'ssa 22. joulukuuta 1999 pidetyissä neuvotteluissa ei kyetty pääsemään ratkaisuun, joilla olisi voitu varmistaa se, ettei myönnettyä kiintiötä ylitetä. Tämä seikka huomioon ottaen ja myöhemmistä neuvotteluista riippumatta komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 2767/1999 tuontitodistusjärjestelmän yhteisön ja Marokon kuningaskunnan kesken 22. joulukuuta 1994 käydyn kirjeenvaihdon mukaisesti. Komissio muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa voimassa olevien säännösten moitteettomasta soveltamisesta tuonnin yhteydessä ja erityisesti maksettavien tullimaksujen vahvistamisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2397/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Carraran kaupungin tiestön infrastruktuuri.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0040 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2397/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Carraran kaupungin tiestön infrastruktuuri Carraran kaupungin (Toscanan maakunta, Italia) tärkein talouden ala on marmorin työstäminen, joka työllistää yli 10 000 henkilöä. Äskettäin päätettiin, että marmorin kuljetukseen käytetty kuorma-autoliikenne on kiireellisesti hoidettava alueellinen ongelma, sillä se alentaa huomattavasti elämänlaatua kaupungin sisällä. Ratkaisuna voisi olla noin 5 kilometrin pituisen tien rakentaminen kaupungin itäpuolelle, mikä edellyttäisi 75 miljardin liiran investointia. Tie lyhentäisi marmorin kuljetukseen käytettävän ajan puoleen, keventäisi kaupunkiliikennettä ja loisi alueiden välisen linkin sekä liittäisi tämän alueen eurooppalaiseen Tyrrhenanmeri-Brenner -akseliin. Tämän alueen eristäytyneestä asemasta päästäisiin lopullisesti eroon, jos rakennettaisiin 15 kilometrin pituinen moottoritie, joka liittäisi itäisen Lunigianan Apuanan rannikkoon. Voiko komissio kertoa, onko olemassa erityisiä taloudellisia tukivälineitä, joiden avulla tällaisen infrastruktuurin rakentaminen olisi mahdollista? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) Rakennerahastoista voidaan rahoittaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman hankkeen kaltaisia infrastruktuurihankkeita, jos ne toteutetaan tukikelpoisella alueella. Tänä asia koskee tavoitetta 2, jonka osalta komissio odottaa voimassa olevien säännösten mukaista Italian viranomaisten tarkistettua ehdotusta ohjelmakaudeksi 20002006(1). (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2321/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Euroopan siviili- tai yhdyskuntapalvelu.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0099 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2321/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Euroopan siviili- tai yhdyskuntapalvelu Yleinen asevelvollisuus on lakkautettu tai ainakin järjestelmän uudistamisesta keskustellaan useissa jäsenvaltioissa. Euroopan parlamentti antoi jo 22. syyskuuta 1995 eurooppalaista siviilipalvelua koskevan päätöslauselman, jossa komissiota pyydetään esittämään ehdotus eurooppalaisen siviilipalvelujärjestelmän luomiseksi. Voiko komissio ilmoittaa, harkitseeko se aloitteiden ja toimien käynnistämistä kaikille sekä miehille että naisille yhteisen, kolmesta neljään kuukautta kestävän siviili- tai yhteiskuntapalvelun luomiseksi? Vivane Redingin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Eurooppalainen vapaaehtoistyötä ja yhteisvastuuta koskeva ohjelma perustettiin yhteisön Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -toimintaohjelmasta 20. heinäkuuta 1998 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1686/98/EY(1). Ohjelmalla on seuraavat tavoitteet (1 artikla): mldr Sen tavoitteena on miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia kunnioittaen kannustaa nuorten liikkuvuutta ja yhteisvastuuta kansalaisaktiivisuuden osana, tukea muodollisen koulutusjärjestelmän ulkopuolisia oppimiskokemuksia ja antaa nuorille mahdollisuus saada näitä kokemuksia useilta eri aloilta ja siten pohjaa suuntautumiselleen tulevaisuudessa, sekä tukea heidän aktiivista osallistumistaan Euroopan rakentamiseen liittyvien demokratian, suvaitsevaisuuden ja yhteisvastuullisuuden ihanteiden tukemiseen sekä yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden väliseen yhteistyöhön ottamalla osaa yleishyödyllisiin, kansainvälisiin toimiin. On kuitenkin korostettava, että eurooppalainen vapaaehtoistyö ei korvaa asepalvelua tai vaihtoehtoista palvelua, jotka toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Päätöksen johdanto-osan kappaleessa 21 sanotaan asiasta seuraavasti: eurooppalainen vapaaehtoistyö ei korvaa asepalvelusta eikä aseistakieltäytyjille tarjottavia vaihtoehtoisen palvelun muotoja eikä monissa jäsenvaltioissa olemassa olevaa pakollista siviilipalvelua mldr. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön sisältämiä toimia jatketaan vuodesta 2000 alkaen osana yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmaa(2), josta neuvotellaan parhaillaan. Komissio on hiljattain käynnistänyt kaikkien jäsenvaltioissa käytettävien siviilipalvelujärjestelyiden vertailevan tutkimisen mukana ovat myös asepalvelulle vaihtoehtoiset järjestelyt. Tulosten odotetaan valmistuvan vuoden jälkipuoliskolla, ja niiden avulla on määrä löytää keinoja, joilla luodaan yhteisvaikutuksia jäsenvaltioiden siviilipalvelujärjestelyiden ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön välille. (1) EYVL L 214, 31.7.1998. (2) EYVL C 210, 22.7.1999.