ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1178/98 esittäjä(t): Luisa Todini (PPE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Bright-tupakkalajikkeesta maksetut korvaukset Umbriassa ja Venetossa markkinointivuonna 1997 Italiassa yli 75 % Bright-tupakkalajikkeesta tuotetaan Umbriassa ja Venetossa. Vakavien virustautien vuoksi vuoden 1997 sato oli Venetossa noin 4 000 tonnia normaalia alhaisempi, kun taas Umbriassa erittäin hyvälaatuisen tuotteen määrä lisääntyi huomattavasti. Ottaen huomioon vuoden 1995 ennakkotapauksen, joka vahvistetaan komission asetuksessa (EY) 1066/95(1) olevassa 14 artiklassa, maatalousministeriö on pyytänyt, että kyseiseen asetukseen lisättäisiin pysyvästi kunkin markkinointivuoden lopussa maksettava korvaus kustakin tupakkalajikkeesta kansallisten taattujen enimmäismäärien rajoissa. Pitääkö komissio mahdollisena tällaista korvausta, ottaen huomioon, että sillä vältettäisiin Umbriassa tuotetun tupakan ylijäämän myyminen alihintaan tai sen tuhoaminen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 1998) Komissio ei kannata kysyjän esittämää korvausta. Se katsoo itse asiassa, että tällaisen korvauksen myöntäminen merkitsisi luopumista yksittäisten kiintiöiden periaatteesta, joka on yksi tupakan yhteisen markkinajärjestelyn perusteista. Tällainen korvaus ei myöskään millään tavalla ratkaisisi Veneton tuottajien alituotanto-ongelmaa. Tällaisen korvauksen käyttöönotto saattaisi houkutella tuottajat tuottamaan järjestelmällisesti enemmän kuin heidän kiintiönsä sallivat, koska he uskoisivat, että heidän ylituotannolleen voitaisiin maksaa palkkiota korvauksen jälkeen. Koska vuoden 1997 sato on jo korjattu, on hyvin vaikea tarkastaa korvauksia saavan tupakan alkuperää. (1) EYVL L 108, 13.5.1995, s. 5.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2520/98 esittäjä(t): Hugh McMahon (PSE) komissiolle (28. heinäkuuta 1998) Aihe: Projektit Tarijassa, Boliviassa Voiko komissio antaa Tarijassa, Boliviassa käynnissä olevista hankkeista ajantasalla olevat ja yksityiskohtaiset tiedot seuraavien osa-alueiden rahoituksesta: - elintarvikehintojen alentaminen; - elintarvikkeiden saatavuuden parantaminen - elintarvikehuollon parantaminen. Lisäksi tiedustelen, voiko komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille edellä mainitun projektin hallintomenot, mukaan lukien 8 johtajan henkilöstökulut 4 viime vuoden aikana ja Euroopasta toimitettujen tuotteiden rahtikustannukset? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama täydentävä vastaus (19. marraskuuta 1998) Komissio on pannut Boliviassa täytäntöön kansallisen elintarvikehuolto-ohjelman, jolla pyritään parantamaan sekä taloudellisia että fyysisiä mahdollisuuksia elintarvikkeiden saantiin sekä lisäämään saatavilla olevia elintarvikkeita. Ohjelman kokonaisbudjetti vuosien 1996-2000 osalta on 80 miljoonaa ecua, ja ohjelma käsittää koko Bolivian. Siitä rahoitetaan alakohtaisesti horisontaalisia ohjelmia (esimerkiksi kansallinen siemenohjelma). Ohjelmaan kuuluu myös maantieteellinen osa, joka käsittää 78 maan 311 kunnasta. Ne kuuluvat maan köyhimpiin kuntiin, ja niiden väestömäärä on yhteensä 800 000 henkeä. Tähän alueeseen kuuluu myös osia Tarijasta. Elintarvikehuolto-ohjelmassa tähän mennessä hyväksytyt 128 hanketta jakautuvat aloittain seuraavasti: kastelu 23 %, maaseututiet 35 %, koulutus 18 %, maatalouden tuotantotuki 14 % ja muut alat 10 %. Prodizavat-hanke on erillinen maaseudun kehittämishanke, jolla pyritään lisäämään viljelijöiden tuloja Tarijan alueella. Sen hallinnoimisesta vastaa hankkeen hallintoyksikkö, jonka muodostavat yksi eurooppalainen ja yksi bolivialainen johtaja. Kuluneen neljän vuoden aikana tässä tehtävässä on toiminut kaksi eurooppalaista ja neljä bolivialaista johtajaa. Yhteisön tuella ei kateta bolivialaisten johtajien palkkauksesta aiheutuvia kuluja. Eurooppalaiseen tekniseen apuun on yhteisön talousarviossa varattu 1,68 miljoonaa ecua, joka kattaa neljän eurooppalaisen asiantuntijan henkilöstömenot neljän vuoden ajalta (eurooppalainen johtaja, agronomi, insinööri ja hallintovirkamies). Yhteisön talousarviosta on myös rahoitettu bolivialaisen oikeudellisen neuvonantajan ja bolivialaisen sosiologin henkilöstömenot (0,065 miljoonaa ecua). Bolivian hallitus taas on rahoittanut noin 60 henkilöstä koostuvan paikallisen henkilöstön (jossa ovat mukana bolivialaiset johtajat). Hankkeen yhteydessä on ostettu ajoneuvoja Euroopasta, sillä yhteisön tarjouskilpailusäännöissä määrätään, että yhteisön rahoittamia hankkeita varten voidaan ostaa vain kansallista tai eurooppalaista alkuperää olevia tavaroita, ja koska Boliviassa ei valmisteta ajoneuvoja, ne oli tuotava maahan. Ajoneuvojen kustannukset olivat 0,28 miljoonaa ecua.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0509/98 esittäjä(t): Dominique Souchet (I-EDN) komissiolle (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Ajoverkkojen käytön kieltäminen Kalastuksen tieteellinen, tekninen ja taloudellinen valiokunta, joka on komission asiantuntijaelin, on tunnustanut ranskalaisen merentutkimuslaitoksen (IFREMER), vuonna 1993 tekemän Atlantilla harjoitetun ajoverkkokalastuksen seurauksia koskevan tutkimuksen menetelmien valinnan asiallisuuden ja tutkimustulosten laadun. Komitea on todennut johtopäätöksissään ainoastaan, että ajoverkkokalastusta on "seurattava lähemmin". Vuodesta 1993 alkaen verkkojen pituus on rajoitettu 2,5 kilometriin, ja tällaisilla kalastusvälineillä kalastavien alusten määrä on vähentynyt, ja ajoverkot ovat teknisessä mielessä parantuneet. Näin ollen on varmaa, että kuolleisuusluvut ovat huomattavasti pienentyneet. Onko komission mielestä tämän kehityksen perusteella järkevää pitäytyä edelleen sen omassa esityksessä ajoverkkojen käytön kieltämisestä Atlantilla (rannikkoalueiden ulkopuolella)?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1660/98 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Parlamentaarisesta järjestelmästä aiheutuvat kustannukset Saksan liittotasavallan liittopäivien tieteellisen palvelun tutkimusyksikkö nro IV on laatinut tutkimuksen (24. helmikuuta 1998, viitenumero WF - 4/98), jossa tarkastellaan parlamentaarisesta järjestelmästä aiheutuvia kustannuksia USA:ssa ja Saksan liittotasavallassa. Onko komissio tietoinen tästä tutkimuksesta? Pitävätkö tutkimuksessa tehdyt päätelmät komission mielestä paikkansa? Onko komission mielestä mahdollista, että se laatisi kaavion, jonka perusteella olisi mahdollista verrata vuodesta 1993 saatavilla olevien lukujen perusteella laadittuja, kutakin talousarviovuotta koskevia taulukoita, joista ilmenisi parlamentaarisen järjestelmän aiheuttamat kustannukset sekä unionin jäsenvaltioissa että itse EU:ssa siten, että EU:ssa aiheutuneista kustannuksista esitettäisiin kaksi lukua, joista toisessa olisi otettu huomioon kielipalvelun aiheuttamat kustannukset ja toisessa ne jätettäisiin huomiotta? Jos on, millaiselta tällainen kaavio näyttäisi? Komission puheenjohtajan >Santerinkomission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Suorittaessaan perustamissopimuksissa sille määrättyjä tehtäviä komissio ei saa pyydetyn kaltaisia tietoja. Tämän vuoksi se ei pysty vastaamaan kysymykseen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1032/98 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Tragedia Ramsgaten lauttaterminaalissa: ruotsalaiset yritykset eivät maksa niille määrättyjä sakkoja Ramsgaten lauttaterminaalin ja lähtevän lautan välinen jalankulkusilta romahti syyskuussa 1994 sillä seurauksella, että kuusi matkustajaa sai surmansa ja seitsemän muuta ihmistä loukkaantui. Jalankulkusillan valmistaneet ruotsalaisyritykset FEAB ja FKAB tuomittiin syyllisiksi Britannian tuomioistuimissa, jotka määräsivät yritykset maksamaan miljoonan punnan sakon kuolemantuottamuksesta. Nämä ruotsalaiset yritykset eivät ole maksaneet sakkoa. Ne ovat ilmoittaneet äskettäin Britannian televisiossa, että niillä ei ole mitään aikomustakaan maksaa. Ne väittävät, että yhteisön lainsäädäntö ei koske niitä, koska onnettomuus sattui ennen Ruotsin liittymistä Euroopan unioniin. Tuomitseeko komissaari minun laillani nämä ruotsalaisyritykset, FEAB:n ja FKAB:n siitä, että ne eivät kunnioita Britannian lainsäädäntöä, onnettomuuden uhreja eivätkä heidän omaisiaan? Aikooko komissaari lisäksi minun laillani vaatia näitä yrityksiä maksamaan sakot ja pyytämään anteeksi tähänastista käytöstään? Komission jäsenen >Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 1998) Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja niistä tosiseikoista, joihin kunnianarvoisa jäsen on viitannut. Komissio ilmoittaa hänelle näistä tiedoista.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0823/98 esittäjä(t): Jan Sonneveld (PPE) komissiolle (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Euroopan malli terveystodistukseksi vietäessä maasta kuivaa siipikarjanlantaa Yhteisön sisäinen kauppa, jota käydään kuivalla käsittelemättömällä siipikarjanlannalla, vaikeutuu käytännössä sen vuoksi, että ei ole olemassa todistuksia, joissa kuvaillaan lannan eläinlääketieteelliset näkökohdat. Komission 25. tammikuuta 1996 annetun päätöksen 96/103/EY(1) liitteessä ilmoitetaan, että komissio tulee laatimaan mallin terveystodistukseksi. Tämän jälkeen on kulunut kaksi vuotta, eikä Euroopan mallista ole vielä edes luonnosta. Jäsenvaltio Saksa on laatinut nyt omasta aloitteestaan terveystodistuksen kuivan käsittelemättömän siipikarjanlannan kauppaa varten. 1. Onko Euroopan komissio pannut merkille Saksan terveystodistuksen kuivan siipikarjanlannan vientiä varten? 2. Onko Saksan terveystodistus oikeusvoimainen? 3. Arvostaisiko komissio sitä, että myös muut jäsenvaltiot laativat omat terveystodistuksensa? 4. Haluaisiko komissio käyttää Saksan terveystodistusta oman mallinsa pohjana? 5. Minkä ajan kuluessa komissio voisi esittää oman malliluonnoksensa terveystodistuksesta kuivan siipikarjanlannan vientiä varten Saksan terveystodistuksen perusteella? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Lannan kaupasta ja viennistä saadun kokemuksen perusteella komissio teki 25. tammikuuta 1996 päätöksen eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista vaatimuksista sellaisten tuotteiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa, joita eivät koske direktiivin 89/662/ETY ja, taudinaiheuttajien osalta, direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I luvussa mainittujen erityisten yhteisön säädösten kyseiset vaatimukset, annetun neuvoston direktiivin 92/118/ETY liitteessä I olevan 14 luvun muuttamisesta(2), jossa määrätään terveystodistuksen laatimisesta, jonka on oltava pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaisesti komission vahvistaman mallin mukainen. Komissiolla ei ole tietoa jäsenvaltioiden laatimasta todistuksesta. Se ottaa selvää tällaisen todistuksen olemassaolosta varmistaakseen sen soveltuvuuden yhteisön lainsäädäntöön. Komissio ei voi antaa tarkkaa määräaikaa käsitellyn siipikarjanlannan kaupassa käytettävän terveystodistuksen mallin esittämiselle, koska eläinlääkintä- ja kotieläinjalostuslainsäädännössä keskitytään tällä hetkellä muihin aloihin. (1) EYVL L 24, 31.1.1996, s. 28. (2) EYVL L 24, 31.1.1996.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1064/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Maataloustuen käyttö vinttikoirien jalostamiseen Voiko komissio vahvistaa, että sellaista maataloustukea ei ole olemassa, jolla voitaisiin tukea vinttikoirien jalostamista Irlannissa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1998) Yhteisön maaseudun kehittämispolitiikkaan kuuluu toimenpiteitä, joilla komissio on rohkaissut jäsenvaltioita tukemaan maatalouden monipuolistamista non food -tuotannon suuntaan. Irlannin tapauksessa viljelijöillä ja muilla maaseudun asukkailla oli mahdollisuus saada yhteisön tukea vinttikoirien jalostukseen maataloutta, maaseudun kehittämistä ja metsätaloutta koskevasta vuosien 1994-1999 toimenpideohjelmasta. Julkisista varoista osoitettiin 870 000 Irlannin puntaa jalostuksen kehittämiseen, markkinointiin ja myynninedistämiseen. Yhtään hakemusta ei ole tehty yhteisön rahoituksen saamiseksi tähän tarkoitukseen, joten toimenpiteiden poistaminen ohjelmasta päätettiin hyväksyä.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1022/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Rakennerahastot ja EU:n jäsenvaltioiden ulkoalueet Uuden unionisopimuksen - Amsterdamin sopimus - tekstissä esiintyy käsite ulkoalueet. Analysoitaessa Agenda 2000 -asiakirjaa ja käytettävissä olevia tietoja rakennerahastoja koskevista uusista säännöistä huomataan, että komission ehdotuksissa ei ole otettu huomioon Amsterdamin sopimuksen näitä alueita koskevia määräyksiä. Voiko komissio tarkentaa, miten se aikoo suhtautua unionin jäsenvaltioiden ulkoalueisiin, erityisesti Açoreihin? Ottaen huomioon, että REGIS-aloite päättyy pian, eikö komissio ole sitä mieltä, että sen sääntöehdotuksissa ulkoalueet ovat jääneet vaille riittävää huomiota? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Sekä Amsterdamin sopimuksen uuden 227 artiklan 2 kohdan määräyksissä, Agenda 2000(1) -asiakirjassa että komission ehdotuksissa uusiksi rakennerahastoasetuksiksi kiinnitetään erityistä huomiota ulkoalueisiin rinnastamalla ne uuden tavoitteen 1 kohdealueisiin. Komissio suunnittelee tähän mennessä REGIS I ja II -yhteisöaloitteiden mukaisesti toteutettujen toimien liittämistä tavoite 1 -ohjelmamenettelyyn aiheiden keskittämiseksi, hallinnon yksinkertaistamiseksi sekä toimien paremman tehokkuuden takaamiseksi. Komissio aikoo itse asiassa keskittää toimintaansa tällä alalla ainoastaan kolmeen aihepiiriin koheesiopyrkimysten toteutumisen varmistamiseksi ja tulevien yhteisöaloitteiden näkyvyyden ja uutta luovan vaikutuksen parantamiseksi, kuten se on ehdottanut rakennerahastoista annetussa uudessa yleisasetuksessa(2) ja sen 19 artiklassa. Nämä yhteistä etua koskevat aiheet ovat rajatylittävä yhteistyö, valtioiden ja alueiden välinen yhteistyö, maaseudun kehittäminen ja inhimilliset voimavarat yhtäläisten mahdollisuuksien takaamiseksi. (1) KOM(97) 2000 lopullinen. (2) KOM(1998) 131 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1942/98 komissiolle esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Ympäristönsuojelusta annettujen yhteisön määräysten rikkominen Alto Sannion tuulivoimalaitoksen toteuttamisessa Alto Sannion alueelle (Beneventon provinssi, Italia) aiotaan rakentaa 600 tuuligeneraattorin tuulivoimalaitos. Vaikka alue on määrätty uudelleenmetsitettäväksi ja Euroopan yhteisö on myöntänyt varoja maaseudun ja luonnonympäristön säilyttämistä ja vuoristomatkailualueen toteuttamista varten, Campanian alue on käyttänyt yhteisön rahoitusta sekä maan ylä- että alapuolitse kulkevien sähkönsiirtojohtojen rakentamiseen, joilla huolehditaan ENEL-verkkojen sähköntarpeesta. On syytä epäillä, että tuulivoimala on suunniteltu täysin niiden yhteisön direktiivien vastaisesti, jotka on annettu sellaisten alueiden suojelusta, uudistamisesta ja hyödyntämisestä, joilla on maisemaan ja ympäristöön liittyvää sekä historiallista ja arkeologista arvoa. Hankkeen tuhoisat seuraukset ovat jo nähtävissä: sortuneita kallioita, saastuneita lähteitä, miljoonia kuutiometrejä vuorten huipuille heitettyjä jätteitä ja luonnostaan sortuvilla alueilla suoritettuja kaivaustöitä. Kaiken lisäksi toimien toteuttamisesta ei ole kuultu yleisöä, kuten neuvoston 27. kesäkuuta 1985 antamassa direktiivissä 85/337/ETY ((EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. )) säädetään. 1. Eikö komissio katso, että on ollut suurta tuhlausta myöntää yhteisön varoja samalla alueella toteutettaviin täysin yhteensopimattomiin hankkeisiin? 2. Eikö komissio katso, että vaikka pyrkimys tuottaa energiaa vaihtoehtoisista ja uusiutuvista lähteistä on hyväksyttävää, tämän tuulivoimalan rakentaminen on tulosta häikäilemättömästä politiikasta alueella, jolle saatetaan aiheuttaa korjaamatonta ekologista tuhoa, mistä on vakavia metsää sekä sen kasvistoa ja eläimistöä koskevia seurauksia? 3. Eikö komissio katso, että sen olisi aloitettava rikkomusoikeudenkäynti Italian valtiota vastaan ympäristön ja alueiden suojelusta annettujen yhteisön direktiivien noudattamatta jättämisestä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (24. kesäkuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2040/98 esittäjä(t): Klaus Hänsch (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevaan Remscheidiin jaetut EU-määrärahat Voiko komissio kertoa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevalle Remscheidin kaupungille myönnetyistä EU-määrärahoista seuraavaa: 1. Remscheidin kaupungille vuodesta 1994 lähtien myönnettyjen EU:n rakennemäärärahojen määrä ja niiden jakautuminen joko yksittäisten rahastojen mukaisesti tai erilaisten yhteisöohjelmien ja -aloitteiden mukaisesti sekä niiden EU-määrärahojen määrä, joita on myönnetty - suorana tukena - kaupungin yliopistoille, tutkimuslaitoksille, yrityksille ja muille toimijoille tai pilottihankkeisiin ja erilaisiin toimiin muiden budjettikohtien mukaisesti? 2. Tällaisten varojen avulla luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta täydentävä vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen kirjalliseen kysymykseensä E-2036/98(1). (1) EYVL C 386, 11.12.1998.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0481/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Asiantuntijoiden käyttö rakennerahastoa koskevien pyyntöjen ja suoritusten arvioinnissa Voiko komissio esittää luettelon ulkoisista asiantuntijoista, joita se käytti vuonna 1997 rakennerahaston ohjelmia koskevia hakemuksia käsitellessään ja arvioidessaan kyseisiä ohjelmia ja voitaisiinko tämä luettelo jaotella kansallisuuden ja sukupuolen mukaisesti? Missä määrin nämä asiantuntijat saivat muodollista koulutusta EU:n rakennerahaston ohjelmille asettamista edellytyksistä ennen kuin he aloittivat työnsä? Kuinka suuret kokonaiskustannukset tästä työstä aiheutui vuonna 1997? Millaisia palvelukseen ottamista koskevia kriteerejä komissio sovelsi varmistaakseen avoimuuden ja syrjimättömyyden? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama täydentävä vastaus (7. toukokuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoja konsulttien kansallisuudesta, koska tarjouksen tekijöiden ja sopimuspuolten kansalaisuudella ei ole merkitystä sopimusten myöntämisen kannalta. Komissiolla ei myöskään ole tietoja eri konsulttitoimistojen palveluksessa olevien työntekijöiden sukupuolesta. Komission arvion mukaan julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä valituilla asiantuntijoilla on riittävät valmiudet heille annetun tehtävän suorittamiseen. Komissio on järjestänyt jo kolme konferenssia arviointimenetelmien kehittämiseksi ja parhaiden käytäntöjen edistämiseksi. Niihin osallistui sekä arvioinnin asiantuntijoita että arviointiasioista vastaavia hallintoviranomaisia. Avoimuuden varmistamiseksi komissio käyttää yleensä asiaa koskevien säännösten mukaisesti avoimia menettelyjä, joista julkaistaan ilmoitus Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Mitä syrjimättömyyden varmistamiseen tulee, on itsestään selvää, että komissio noudattaa yhteisöoikeuden perussääntöjä menettelystä riippumatta. Komissio esitti parlamentille arviointitoimia koskevan yhteenvedon vuodelta 1997 sekä arviointitoimia koskevan kustannusarvion sisältävän työohjelmansa vuodeksi 1998. Aluepolitiikasta ja komission arviointitoimista aiheutuneet kustannukset olivat vuonna 1997 yhteensä 4,5 miljoonaa ecua. Vuoden 1998 arvioidut kustannukset ovat noin 2,5 miljoonaa ecua, metodologiaa koskevat toimet mukaan lukien. Maaseutualueiden kehittämiskustannukset olivat vuonna 1997 noin 450 000 ecua.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1254/98 komissiolle esittäjä(t): Odile Leperre-Verrier (ARE) (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Ystävyyskaupunkisopimukset Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa Voiko komissio kertoa rahoittamistaan Euroopan unionin ja tiettyjen Itä- ja Keski-Euroopan kuntien välisistä ystävyyskaupunkisopimuksista? Voiko se kertoa niistä toimenpiteistä, jotka on saatu aikaan näiden ystävyyskaupunkisopimusten avulla, ja osoittaa ne maat, jotka ovat tulleet ennen kaikkea kyseeseen? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 1998) Komissio on tukenut vuodesta 1991 ystävyyskaupunkitoimintaa niin yhteisön sisällä kuin Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maiden) kuntien kanssa. Mainitusta ajankohdasta lähtien tuetut toimet KIE-maiden kaupunkien ja kuntien kanssa esitetään seuraavassa taulukossa. Luettelossa on mainittu kussakin tapauksessa tärkeimmät yhteistyökumppanimaat. >TABLE> Kansalaisten välisen kanssakäymisen sisällöstä ei ole esittää tarkempaa erittelyä, sillä se on erittäin monipuolista siihen osallistuvien osapuolten (nuoret, aikuiset ja eri ammattiryhmät) ja aiheiden suhteen. Aiheet vaihtelevat kulttuuri- ja urheilutapaamista aina tapaamisiin, joiden tarkoituksena on vaihtaa koulutukseen, hallintoon, talouteen ja ympäristöön liittyviä kokemuksia.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0938/98 komissiolle esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) (16. maaliskuuta 1998) Aihe: Med-Urbs-, Med-Campus- ja Med-Media-ohjelmien käynnistäminen uudelleen Komissio on vakuuttanut useaan kertaan, että Med-ohjelmat aiotaan käynnistää uudelleen, viimeksi saamani tiedon mukaan ¨vuoden 1998 alussa¨. Jotkut järjestöt, kuten vaalipiirissäni sijaitseva London Borough of Islingon, ovat hyväksyneet hankkeita vuonna 1995 ja sijoittaneet paljon varoja niitä tukevien asiaankuuluvien verkostojen ylläpitämiseen, jotta hankkeet voitaisiin aktivoida uudelleen ohjelmien käynnistyessä. Voisiko komissio ilmoittaa, milloin tämä tapahtuu? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Euroopan parlamentti hyväksyi 17. heinäkuuta 1997 päätöslauselman ((EP 260.948/ 103. )) joka perustuu Juan Manuel Fabra Vallèsin talousarvion valvontavaliokunnalle esittämään mietintöluonnokseen. Tässä päätöslauselmassa parlamentti pyysi komissiota esittämään kuuden kuukauden kuluessa kertomuksen niistä toimenpiteistä, joita on tehty tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (1/96) esiin tuotujen Välimeren alueen hajautetun yhteistyön ohjelmien hallintoon ja toteutukseen vaikuttavien puutteiden korjaamiseksi. Päätöslauselmassa pyydettiin komissiota esittämään parlamentille myös uudet toimenpiteet, joita se aikoo toteuttaa näiden ohjelmien käynnistämiseksi uudelleen vuonna 1998. Tämä tammikuussa 1998 parlamentille toimitettu kertomus vastaa komission mielestä parlamentin päätöslauselmassaan muotoilemiin suosituksiin. Parlamentti on tunnustanut sen talousarvion valvontavaliokuntansa kautta. Komissio on nyt tämän vuoden toisen neljänneksen aikana valmis käynnistämään uudelleen kolme Välimeren alueen hajautetun yhteistyön ohjelmaa. Ottaen huomioon uudet hyväksytyt toimenpiteet, uudelleen käynnistäminen koskee ensisijaisesti niitä hankkeita, joita varten varoja oli varattu näitä kolmea ohjelmaa koskevien vuonna 1995 pyydettyjen ehdotusten jälkeen.