KIRJALLINEN KYSYMYS E-1422/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Vety ‐ uusi energianlähde.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0150 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1422/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (17. toukokuuta 2001) Aihe: Vety uusi energianlähde Vety on saamassa yhä enemmän jalansijaa öljyn korvaavana energianlähteenä. Joissakin Euroopan kaupungeissa paikallisviranomaiset ovat alkaneet suunnitella infrastruktuuria, jolla vetyä voitaisiin käyttää julkisissa liikennevälineissä ja joissain tapauksissa myös yksityisautoilussa. Metaanista tuotettu vety voisi olla välivaihe ennen siirtymistä öljyn ajasta täysin puhtaan vedyn aikakauteen. Laboratorioissa ja tutkimuskeskuksissa ympäri maailman tutkitaan tämän uuden polttoaineen tuottamiseen tarvittavaa tekniikkaa. Yleisesti ollaan sitä mieltä, että EU:n toimielimet ovat keskittyneet enemmän tutkimaan bensiinin pakokaasujen aiheuttamia terveyshaittoja (eli saastumisen terveydelle aiheuttamia kustannuksia) ja tehneet hyvin vähän tämän uuden energianlähteen tutkimuksen ja hyödyntämisen kannustamiseksi. Onko komissio tietoinen vedyn käyttöä liikenteessä koskevien tutkimusten tuloksista? Aikooko se toimia liikennevälineissä käytettävän vedyn tuotannon ja jakelun edistämiseksi? Eikö pitäisi ajaa tämän uuden energianlähteen käyttöä kannustavaa politiikkaa, jotta Eurooppa vapautuisi öljyn orjuudesta, ilmansaasteet vähenisivät ja samalla edistettäisiin kansanterveyttä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 2001) Komissio on ollut jo vuosia tietoinen siitä, että vety saattaa korvata fossiilisten polttoaineiden (kivihiili, öljy ja maakaasu) käytön liikenteessä sekä lämmön ja sähkön tuotannossa. Vety, erityisesti jos sitä valmistetaan käyttämällä uusiutuvia energialähteitä tai ydinenergiaa, saattaa auttaa sellaisten ongelmien ratkaisemisessa, jotka koskevat ilmanlaatua, kasvihuoneilmiötä aiheuttavia kaasupäästöjä, energian toimitusvarmuutta, öljytuotteista riippuvuutta ja melua. Niinpä monia vedyn tuotantoa ja varastointia sekä polttokennojen (kennot muuntavat vedyn sähköksi) kehittämistä koskevia hankkeita on toteutettu yhteisön ensimmäisestä tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevasta puiteohjelmasta lähtien. Merkittävä osa yhteisön viidenteen TTK-puiteohjelmaan kuuluvaan muuta kuin ydinenergiaa koskevaan energia-alan ohjelmaan (19992002) myönnetystä tuesta on kohdennettu erityisesti polttokennojen kanssa käytettävien vetytekniikoiden tutkimukseen ja esittelyyn. Yhteisön viidennestä TTK-puiteohjelmasta on tukea myönnetty tähän mennessä jo yli 85 miljoonaa euroa, josta summasta suurin osa on kohdennettu polttokennoihin, vedyn tuotantoon ja varastointiin, vetykäyttöisiin autoihin sekä jakeluun tarkoitetun lämmön ja sähkön tuotantoa koskeviin muihin mittaviin hankkeisiin. Komissio neuvottelee parhaillaan sopimusta kymmenen sellaisen eurooppalaisen kaupungin kanssa, jotka aikovat ryhtyä käyttämään vetyä vaihtoehtoisena polttoaineena joukkoliikenteessä(1). Polttokennoilla toimivia linja-autoja on 30 kappaletta. Linja-autot käyttävät paikallisesti tuotettua vetyä, joka on peräisin erilaisista lähteistä; puolet on peräisin uusiutuvista energialähteistä ja niin sanotusta vihreästä sähköstä. Kyse on varmaankin samasta hankkeesta ja samoista kaupungeista, jotka parlamentin jäsen mainitsee kysymyksessään. Aiempaa yhdentyneempään ja jäsentyneempään eurooppalaiseen tutkimusalueeseen pyrittäessä uudessa tutkimuspolitiikassa on tarkoitus keskittyä painopistealueilla toteutettaviin toimiin. Komission hiljattain tekemässä ehdotuksessa uudeksi TTK-puiteohjelmaksi(2) käsitellään erityisesti polttokennoja ja vetyteknologiaa koskevia aiheita. Energiahuoltoa koskevassa vihreässä kirjassa(3) käsitellään energian toimitusvarmuutta, ja sen yhteydessä on alettu keskustella vaihtoehtoisista polttoaineista, kuten vedystä. Toisaalta komissio valmistelee parhaillaan tiedonantoa vaihtoehtoisista polttoaineista ja kulkuneuvoista, joiden osalta vety on tärkeässä asemassa. (1) CUTE- (Clean Urban Transport in Europe) ja ECTOS-hankkeiden kumppanuuskaupungit: Amsterdam, Barcelona, Hampuri, Lontoo, Luxemburg, Madrid, Porto, Reykjavik, Tukholma ja Stuttgart. (2) KOM(2001) 94, lopullinen. (3) KOM(2000) 769, lopullinen.