KIRJALLINEN KYSYMYS E-3263/98

esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) komissiolle

(30. lokakuuta 1998)

Aihe: Kreikan kielen epätasa-arvoinen kohtelu komissiossa

Huolimatta sopimuksissa vahvistetusta 11 virallisen kielen tasa-arvoisuuden määräyksestä kreikan kieltä ei käytännössä kohdella tasa-arvoisella tavalla. Tyypillistä on, että Kreikan tulosta EU:n jäseneksi tähän päivään asti komission keskuskirjaston kieliin liittyvä tietojärjestelmän tuki multilis ei anna mahdollisuutta käyttää kreikkalaisia kirjaimia eikä kreikkalaisia asiakirjoja näin ollen voida kirjata tiedostoon. Tämän vuoksi kirjaston asiakas ei voi käyttää ECLAS-tietokantaa Euroopan asioihin liittyvien kreikkalaisten kirjojen etsimisessä ja näin vähennetään kirjaston halukkuutta hankkia kreikkalaisia kirjoja. Monissa pääosastoissa sähköpostissakaan ei ole mahdollista käyttää kreikkalaisia kirjaimia.

Komissiolta kysytään:

1. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä löytääkseen kokonaisratkaisun kreikan kielen ongelmaan, mitä tulee kieliin liittyvään tietojärjestelmän tukeen?

2. Onko tähän asiaan liittyviä tutkimuksia laadittu tai konkreettisia toimia toteutettu tai aiotaanko sellaisia laatia ja toteuttaa?

3. Onko olemassa jokin kreikan kieltä käsittelevä erityinen työryhmä? Jos sellaista ei ole, aiotaanko sellainen perustaa?

4. Mitä yhteistyötä komissio tekee Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kanssa; tuomioistuimen kirjasto on nimittäin ryhtynyt tiettyihin tehokkaisiin toimenpiteisiin?

Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus

(17. joulukuuta 1998)

Komission tietojenkäsittely-ympäristö ei yleisesti ottaen aseta rajoituksia kreikan kielen käytölle. Ongelmia ilmenee kuitenkin edelleen joissakin sellaisissa ympäristöissä, joissa käytetään sekä latinalaista kirjaimistoa (jonka kirjaimista joihinkin sisältyy aksenttimerkki) että kreikkalaista kirjaimistoa. Tämä on syynä myös siihen, että esimerkiksi CELEX-järjestelmässä käytetään kokonaan erillistä tietokantaa kreikaksi laadittujen tekstien tallentamiseen.

Eri merkistöjen yhteiskäytön ongelma poistuu lopullisesti, kun Unicode-standardi otetaan käyttöön täysipainoisesti. Komission tällä hetkellä käyttämät toimistoautomaatiovälineet (Office97) perustuvat tähän standardiin. Komission tietojenkäsittely-ympäristöissä sitä ei kuitenkaan vielä käytetä, ja siksi komissiolla onkin käytössään kaksi merkistöä(ISO 8859/1 ja ISO 8859/7, jotta tietoja voidaan syöttää ja myös tulostaa näytölle latinalaisin ja kreikkalaisin kirjaimin. Komissio on kehityttänyt yleisen apuvälineen (mf-windows), joka tarjoaa käyttäjille näiden molempien merkistöjen edellyttämät syöttö- ja näyttötoiminnot. Kyseistä apuvälinettä suositellaan käytettäväksi kaikissa tietojenkäsittely-ympäristöissä, jotka sallivat molempien merkistöjen tallennuksen, kunnes Unicod-standardin yleisen käytön mahdollistavat apuvälineet saadaan käyttöön täysipainoisesti.

Tietojen syöttäminen Internetissä saatavilla olevaan komission kirjastojen ECLAS-tietokantaan ja tietokannan hallinta tapahtuu kirjastojen DRA MultiLIS -hallintaohjelmiston kautta. Ohjelmiston versiossa 11.1 tiedot voidaan syöttää suoraan kreikkalaisin kirjaimin. Uusi versio otettiin käyttöön komission kirjastoissa 2. lokakuuta 1998. Tämän version ja mf-windowsin käyttöönoton ansiosta kreikkalaisia kirjaimia MultiLIS-ohjelmistossa voidaan käyttää vastedes.

Sen jälkeen kun komission kirjastot saivat MultiLIS-ohjelmiston uuden version 11.1 käyttöönsä komission keskuskirjaston ja Luxemburgissa sijaitsevan yhteisöjen tuomioistuimen kirjaston välinen yhteydenpito on vilkastunut huomattavasti. Tuomioistuimen kirjasto, joka käyttää samaa hallintaohjelmistoa kuin komission kirjastot, on kehittänyt ratkaisun ongelmiin, joita kreikkalaisten kirjainten käyttö on aiheuttanut sen omassa komission Unixware-ympäristöstä eroavassa tietojenkäsittely-ympäristössä. Komissio tutkii tiiviissä yhteistyössä tuomioistuimen kanssa aktiivisesti mahdollisuuksia kyseisten sovellusten käyttämiseen myös komission tietojenkäsittely-ympäristössä.