ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2256/01 esittäjä(t): Richard Balfe (NI) neuvostolle. Aksumin obeliskin palauttaminen Etiopiaan.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0045 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2256/01 esittäjä(t): Richard Balfe (NI) neuvostolle (3. elokuuta 2001) Aihe: Aksumin obeliskin palauttaminen Etiopiaan Italian rauhansopimuksen artiklassa 37, joka tuli voimaan syyskuussa 1947, edellytettiin että Italian tulee palauttaa 18 kuukauden kuluessa kaikki Etiopiasta sotasaaliina anastettu. Italian ja Etiopian välisessä sopimuksessa vuonna 1997 päätettiin, että Mussolinin määräyksellä 1937 anastettu Aksumin obeliski, joka pystytettiin Roomaan ns. Roomaan marssimisen muistoksi, palautettaisiin vuoden 1997 kuluessa. Ottaako komissio Italian ulkoministeriön kanssa puheeksi obeliskin palauttamisen kysyäkseen, milloin Italian valtio lunastaa lupauksensa obeliskin palauttamisesta? Pyydän komissiota myös edellyttämään Italian ulkoministeriöltä kannanottoa muun Etiopiasta anastetun sotasaaliin palauttamisesta. Ennen kaikkea haluan tietää, milloin aiotaan palauttaa Etiopian sotaa edeltäneen ajan kansallisarkisto, jota säilytetään Italian valtionarkistossa, ja etiopialainen, samalta ajalta peräisin oleva lentokone Tsehai, joka tätä nykyä on Italian ilmailumuseossa? Vastaus (17. joulukuuta 2001) Kyseiset arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset Aksumin obeliskista ja muista etiopialaisista kulttuuriesineistä eivät kuulu yhteisön toimivaltaan. Niitä olisi luultavasti käsiteltävä Etiopian ja Italian viranomaisten kahdenvälisissä neuvotteluissa. Neuvosto on kuitenkin tietoinen kulttuurikysymysten merkittävyydestä Afrikan ja Euroopan unionin yhteistyössä. Kulttuuriesineiden palauttamiseen liittyvää problematiikkaa koskeva erityismaininta on mukana Kairon toimintasuunnitelmassa, joka hyväksyttiin EU:n ja Afrikan Kairossa 3. ja 4. huhtikuuta 2000 pidetyssä huippukokouksessa: Sitoudumme kiinnittämään huomiota Afrikan ja Euroopan väliseen kulttuuriyhteistyöhön kehitykseen kiinteästi kuuluvana näkökohtana. Olemme panneet merkille Afrikan valtioiden huolen varastetuista tai laittomasti maastaviedyistä kulttuuriesineistä ja pyydämme kahden alueen välisen työryhmän korkeita virkamiehiä tarkastelemaan tämän alan lisätoimien oikeudellisia ja käytännön seurauksia ja laatimaan osana jatkojärjestelyjä kohtuullisessa ajassa selvityksen ministerien arvioitavaksi.(1) Kysymystä varastetuista tai laittomasti maastaviedyistä kulttuuriesineistä käsiteltiin uudestaan yleisellä tasolla EU:n ja Afrikan ministeritason välikokouksessa Brysselissä 11. lokakuuta 2001. Kokous oli osa Kairossa huhtikuussa 2000 alkanutta prosessia. (1) Asiak. 7678/00, 125 artikla, sivu 15.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3101/01 esittäjä(t): Struan Stevenson (PPE-DE), Niels Busk (ELDR),Ian Hudghton (Verts/ALE), Albert Maat (PPE-DE), Catherine Stihler (PSE),Elspeth Attwooll (ELDR), Brigitte Langenhagen (PPE-DE),James Nicholson (PPE-DE), Robert Sturdy (PPE-DE)ja Neil Parish (PPE-DE) komissiolle. Koljanpyynti.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0225 - 0226



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3101/01 esittäjä(t): Struan Stevenson (PPE-DE), Niels Busk (ELDR),Ian Hudghton (Verts/ALE), Albert Maat (PPE-DE), Catherine Stihler (PSE),Elspeth Attwooll (ELDR), Brigitte Langenhagen (PPE-DE),James Nicholson (PPE-DE), Robert Sturdy (PPE-DE)ja Neil Parish (PPE-DE) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Koljanpyynti Tanskan kalastustarkastajat löysivät lokakuussa 114 tonnia koljanpoikasia teollista kalastusta harjoittavan tanskalaisen aluksen 543 tonnin saaliin joukosta. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä koljanpoikasten mielivaltaisen tuhoamisen estämiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2001) Komissio on tietoinen arvoisien parlamentin jäsenten tarkoittamasta ongelmasta. Komission kalastussäännöt rajoittavat jo ankarasti teollisessa kalastuksessa sallittujen sivusaaliiden määriä. Uudistaessaan Pohjanmeren turskan elvytyssuunnitelman osana yhteisön teknisiä toimenpiteitä koskevaa asetusta(1) komissio harkitsee vähentävänsä edelleen turskan, koljan ja valkoturskan kaltaisten lajien sallittua prosentuaalista osuutta pyydetyistä teollisista saaliista. Muiden lajien sivusaalismäärät pidettäisiin entisellään. Edellä mainittujen yhteisön sääntöjen täytäntöönpanon osalta voidaan todeta, että tarkastusviranomaiset ottavat näytteitä jopa 20 prosentista Tanskan puretuista teollisista kalansaaliista. Tanskan viranomaiset havaitsivat tämän yhteisön sääntöjen rikkomisen, ja ne ovat määränneet kyseiselle kalastajalle hallinnollisen seuraamuksen. Hänen teollinen kalastuslupansa on peruutettu yhdeksi kuukaudeksi. Jos rikkomus toistuu, seuraamus määrätään ankarampana. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 850/98, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998, kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla EYVL L 125, 27.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2867/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Komission hankkeet urheilun aseman vahvistamiseksi.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2867/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Komission hankkeet urheilun aseman vahvistamiseksi Dagens Nyheterin 24. syyskuuta 2001 julkaisemien tietojen mukaan Kansainvälinen olympiakomitea teki syyskuussa 2001 Euroopan komission kanssa yhteistyösopimuksen, jonka aiheena on urheilu, koulut ja olympia-aate ja jonka tavoitteena on edistää urheilun eettisiä arvoja Euroopan koululaisten keskuudessa. Näin halutaan torjua urheilun piirissä esiintyvää lahjontaa ja dopingskandaaleja. Dagens Nyheterin mukaan Hollannissa, Ranskassa ja Saksassa käynnistetään kolme pilottihanketta. Ranskassa pyritään saamaan 500 koululuokkaa tekemään taiteellinen kuvaus olympia-aatteesta. Hollannissa koulut soveltavat globaalia lähestymistapaa ja aikovat sisällyttää keskustelun olympia-aatteesta historian, maantiedon ja taloustiedon opintoihin. Kuinka paljon nämä hankkeet saavat rahoitusta unionin talousarviosta? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen otti esiin toiminnan, jolla pyritään edistämään olympia-aatetta kouluissa. Komissio käynnisti toiminnan 14. syyskuuta 2001 yhdessä Kansainvälisen olympiakomitean kanssa. Toiminnalla pyritään tuomaan esille urheilun eettisiä arvoja Euroopan koululaisten keskuudessa. Ensi vaiheessa toteutetaan kokeiluhankkeita Ranskan, Alankomaiden ja Italian olympiakomiteoiden kanssa. Näistä hankkeista tehtävien arviointien perusteella toimintaa saatetaan myöhemmin laajentaa kaikkiin jäsenvaltioihin. Hankkeen talousarvio on 753 215 euroa, josta komission osuus on 195 215 euroa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3287/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Tuki peruna- ja viljatärkkelyksen käytölle ja perunatärkkelystuki.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3287/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (20. marraskuuta 2001) Aihe: Tuki peruna- ja viljatärkkelyksen käytölle ja perunatärkkelystuki Yhteisön talousarviosta maksettiin tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2000 vuosikertomuksen mukaan noin 900 miljoonaa euroa tukea peruna- ja viljatärkkelyksen käytölle ja perunatärkkelystukena. Tämä välillinen tuki on ainoa yhteisön tukimuoto peruna-alalle, vaikka perunan merkitys maatalouden kokonaistuotannossa on suuri. Peruna-alan yhteistä markkinajärjestelyä on lykätty jo vuodesta 1994, jolloin neuvosto hylkäsi komission ehdotuksen. - Kuinka suuri on perunatärkkelykselle yhteisön talousarviosta maksettava vuosittainen tukimäärä vuodesta 1994 lähtien ja miten se jakaantuu jäsenvaltioiden kesken? - Voiko komissio ilmoittaa kuinka paljon tuensaajia on kussakin jäsenvaltiossa ja kuinka monta niistä on yrityksiä (ja toimittaa yrityksiä koskevan luettelon, jossa on ilmoitettu kunkin saaman tuen määrä)? Miten komissio arvioi tätä järjestelmää erityisesti perunatärkkelystä käyttävien yritysten kilpailukyvyn, viljelijöiden tulojen ja tärkkelysalan rakenteellisten haittatekijöiden korvaamisen kannalta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2001) Komissio haluaa täsmentää, että parlamentin jäsenen mainitsemaan vuodelle 2000 myönnettyyn 900 miljoonan euron määrärahaan sisältyy 500 miljoonan euron suora hehtaarituki viljalle, kuten tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen tiivistelmän I kohdassa ja kertomuksen liitteessä olevassa 2 taulukossa ilmoitetaan(1). Komissio esitti vuonna 1992 peruna-alaa koskevan asetusehdotuksen(2) yhteisen markkinajärjestelyn hyväksymiseksi. Tätä komission hanketta, joka otettiin uudelleen esiin vuonna 1995 Espanjan ollessa Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajamaa sekä vuonna 1996 Irlannin puheenjohtajuuskaudella, ei ole hyväksytty eräiden jäsenvaltioiden vastustuksen vuoksi. Komissio toimittaa pyydetyt, perunatärkkelykseen liittyviä menoja koskevat jäsenvaltioittain eritellyt tiedot ensi tilassa parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Koska jäsenvaltioiden maksuvirastot huolehtivat tuensaajille suoritettavista maksuista, jotka komissio korvaa jäsenvaltioille talousarvion kustakin kohdasta erikseen jäsenvaltioiden kuukausittaisten ilmoitusten perusteella, komissio ei pysty toimittamaan parlamentin jäsenen pyytämiä tuensaajatietoja. Komissio on tilannut tärkkelysalaa koskevan arviointitutkimuksen, jota toteutetaan parhaillaan. Lopullinen kertomus on todennäköisesti käytettävissä lähikuukausina, ja tehtyään sitä koskevat päätelmät komissio voi esittää arviointinsa järjestelmästä. (1) Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 8/2001 perunatärkkelyksen ja viljatärkkelysten tuotantotukijärjestelmästä ja perunatärkkelykselle maksettavista tuista, annettu 1 päivänä lokakuuta 2001. (2) EYVL C 333, 17.12.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2452/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Neuvottelut, jotka koskevat Alankomaiden ESR-tukien virheellistä käyttöä ja palauttamista.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2452/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Neuvottelut, jotka koskevat Alankomaiden ESR-tukien virheellistä käyttöä ja palauttamista 1. Voiko komissio vahvistaa alankomaalaisen, 16. elokuuta 2001 lähetetyn TV-ohjelman Netwerkin tiedot, jotka koskivat Raymond Potsdammerin Alankomaiden työvoimapalvelujen toimeksiannosta sosiaali- ja työllisyysministeriön tarpeisiin laatimaa, 7. kesäkuuta 2001 julkaistua raporttia: komission ja kyseisen Alankomaiden ministeriön välillä on tietojen mukaan käyty vuonna 1999 neuvotteluja tehtyihin virheisiin liittyvästä järjestelystä; komission virkamiehet ovat tietojen mukaan ehdottaneet tässä yhteydessä epävirallisesti, että järjestelyn kattamaksi määräksi sovittaisiin 92,7 miljoonaa guldenia (melkein 42 miljoonaa euroa)? 2. Voiko komissio lisäksi vahvistaa, että Alankomaat on hylännyt kysymyksessä 3 tarkoitetun tarjouksen sekä siitä syystä, että lopullinen takaisinmaksuvelvoite ei jatkotutkimusten perusteella nousse yli 58 miljoonaan guldeniin (noin 26 miljoonaan euroon) että myös siksi, ettei ole haluttu ottaa vastuuta riittämättömistä selvityksistä? 3. Otetaanko ne 70 miljoonaa guldenia (melkein 32 miljoonaa euroa), jotka mainitaan Alankomaiden parlamentille luvatussa ja 27. elokuuta 2001 julkaistussa Koningin raportissa, huomioon komission lopullisessa kompromississa, mikäli sosiaaliministeri ottaa tämän selvityksen esiin 24. syyskuuta 2001 annettavassa vastauksessaan komission aikaisempaan kannanottoon? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2001) Gelderlandissa/Rijnmondissa todettujen sääntöjenvastaisuuksien ja Alankomaissa suoritettujen vuotta 1997 koskevien laajojen tarkastusten jälkeen komissio päätti vuonna 1999 tehdä 42 miljoonan euron suuruisen varauksen vuosien 19941996 mahdollisia sääntöjenvastaisuuksia varten. Alankomaiden viranomaisille annettiin kirjeitse virallinen ilmoitus tästä päätöksestä, johon televisio-ohjelmassa ilmeisesti viitattiin. Päätös varauksesta tehtiin yksipuolisesti, ja sen tarkoituksena on suojata komission taloudellisia etuja. Päätöstä ei koskaan esitetty tarjouksena vuosien 19941996 tilien päättämiseksi. Komissio on pyytänyt Alankomaiden hallitusta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88(1) 24 artiklan mukaisesti esittämään uusia tietoja ja perusteluja, jotka voisivat pienentää vaatimusta. Mikäli Alankomaiden hallitus päättää käyttää Koningin raportissa esitettyjä tietoja ja perusteluja, komissio luonnollisesti ottaa ne huomioon tarkastelussaan. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 4253/88, annettu 19 päivänä joulukuuta 1988, rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään sekä Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta EYVL L 374, 31.12.1988.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2586/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön säännökset potilaiden siirron helpottamiseksi ja leikkausjonojen lyhentämiseksi.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2586/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (25. syyskuuta 2001) Aihe: Yhteisön säännökset potilaiden siirron helpottamiseksi ja leikkausjonojen lyhentämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan terveydenhoitoviranomaiset aikovat kustantaa leikkauksia ja hoitoja EU:n muissa jäsenvaltioissa lyhentääkseen leikkausjonojaan. Tämä ei kuitenkaan ole mahdollista ennen kuin asiaa koskevaa Ison-Britannian lainsäädäntöä on muutettu. Yhteisön tuomioistuimen asiassa C-157/99 antamassa tuomiossa sallitaan yhteisön kansalaisen siirtyminen toiseen maahan, jos hoitoon pääsy hänen omassa maassaan kestään liian kauan. Toimenpiteellä on huomattavat vaikutukset kaikkiin yhteisön maihin. Sen takia muiden jäsenvaltioiden sosiaali- ja terveysministereiden on tarpeen keskustella asiaan liittyvistä seikoista. Mikä on komission kanta tähän asiaan ja miten se aikoo reagoida yhteisön tuomioistuimen päätökseen? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2559/01 ja E-2586/01 (29. lokakuuta 2001) Komissio viittaa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2415/00 antamaansa vastaukseen(1). Komissio on hyvin perillä monissa jäsenmaissa esiintyvästä potilaiden jonotuslistaongelmasta. Uutta kansanterveysohjelmaa käsitellään parhaillaan parlamentissa ja neuvostossa. Kun se on hyväksytty, on mahdollista seurata ja analysoida jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien kehitystä. EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan (entisen 129 artiklan) yhteydessä toteutettavien toimien osalta tilanne pysyy muuttumattomana. Yhteisön toimissa kansanterveyden alalla otetaan täysin huomioon jäsenvaltioiden vastuu terveydenhuoltopalveluiden ja sairaanhoidon järjestämisestä ja toteuttamisesta. Komissio tutkii parhaillaan, millaisia vaikutuksia on yhteisöjen tuomioistuimen vähitellen kehittämällä oikeuskäytännöllä, joka koskee toisessa maassa annettuun terveydenhoitoon liittyviä korvauksia. (1) EYVL C 89 E, 20.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3030/01 esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle. Sisilian kielen suojelu.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0179 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3030/01 esittäjä(t): Francesco Musotto (PPE-DE) komissiolle (30. lokakuuta 2001) Aihe: Sisilian kielen suojelu Italian senaatin 26. marraskuuta 1999 antamasta asetuksesta nro 3366, jossa säädetään albanialaisten ja katalaanien, germaanien, kreikkalaisten, sloveenien ja kroaattien kielivähemmistöjen sekä ranskaa, franko-provensaalia, friulia, ladinoa, oksitaania ja sardinoa puhuvien kielen ja kulttuurin suojelua koskevista säännöistä, tuli 15. joulukuuta 1999 kansallinen laki nro 482. Kyseinen laki tarjoaa perinteisten vähemmistöryhmien (jotka ovat jo vuosien ajan pitäneet itseään sellaisina) suojelusta vastaaville liikkeille välineitä vähemmistöjen tilanteen parantamiseksi. Vuosittain on varattu kaksi miljardia liiraa kansallisiin ja paikallisiin tunnustettujen vähemmistöjen kieltä ja kulttuuriperinteitä koskeviin opiskeluhankkeisiin, 9,8 miljardia liiraa julkisille viranomaisille, jotka pyrkivät takaamaan suojelun kohteena olevien kielten käytön kunnissa ja 8,7 miljardia liiraa kyseisestä laista paikallisille viranomaisille aiheutuvien velvoitteiden kustannuksiin. Voiko komissio osana kielivähemmistöjen suojelua pyrkiä varmistamaan, että myös sisilian kieli sisällytetään kyseisen Italian lain soveltamisalaan ottaen huomioon, että Sisilialla on erittäin merkittävät sosiokulttuuriset perinteet ja että sisilialaisyhteisöjä on kaikkialla maailmassa? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2001) EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa (entisessä 128 artiklassa) on pääasialliset määräykset unionin toimista, joiden avulla pyritään tukemaan unionin alueen kulttuurien ja kielten monimuotoisuutta. Artiklassa määrätään seuraavaa: Yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalle niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Artiklaan sisältyy seuraava rajoitus: Yhteisö pyrkii toiminnallaan rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa. Siksi komissio voi ryhtyä toimenpiteisiin jäsenvaltioon nähden kielellisten vähemmistöjen kohtelua koskevan kansallisen lainsäädännön muuttamiseksi ainoastaan silloin, kun voidaan katsoa, että lainsäädännössä rikotaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettuja jäsenvaltioille yhteisiä vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita. Komissio ei ole saanut tietoja, joiden mukaan Italian senaatin 26. marraskuuta 1999 antama asetus nro 3366 olisi tällainen rikkomistapaus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2917/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle. Madridin työvoimatoimiston IMEFEn epäasianmukainen yhteisön varojen käyttö.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2917/01 esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Madridin työvoimatoimiston IMEFEn epäasianmukainen yhteisön varojen käyttö Tietääkö komissio Espanjan valtiovarainministeriön alaisen valtiontarkastusviraston selvityksestä, jossa (tänään ilmestyneen El Pais -päivälehden mukaan) todetaan Madridin kaupunginhallituksen alaisen työvoimatoimiston IMEFEn (Instituto Municipal para el Empleo y la Formación Empresial) käyttäneen epäasianmukaisesti 1,2 miljardia pesetaa EU-tukea? Mihin tätä asiaa koskeviin toimiin komissio aikoo ryhtyä voimassa olevan yhteisön lainsäädännön perusteella? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2001) Komissio on jo aiemmin antamissaan vastauksissa kirjallisiin kysymyksiin P-0303/01 ja P-0355/01 sekä vastauksessa suulliseen kysymykseen H-0368/01 ilmoittanut arvoisalle parlamentin jäsenelle, mihin toimiin unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi on ryhdytty. Komissio on pyytänyt kyseistä jäsenvaltiota tarkastamaan Euroopan sosiaalirahastosta IMEFE:lle (Instituto Municipal de Empleo de Madrid) myönnetyt tuet asianmukaisesti. Komissio on jo ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin kansallisten viranomaisten (Intervención General de la Administración del Estado (IGAE) ja sosiaali- ja työministeriö) suhteen selvittääkseen, ovatko lehdistössä esiintyneet tiedot totta. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on ilmoittanut, että edellä mainitussa suullisessa kysymyksessä esille otettu tutkimus (27. helmikuuta 2001) on yhä kesken. Välittömästi saatuaan Espanjan viranomaisilta virallisesti kaikki tarvittavat tiedot komissio ryhtyy tiiviissä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa tarvittaviin toimenpiteisiin voimassa olevien yhteisön ja kansallisten menettelyjen mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3106/01 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle. Everything but arms -aloitteen vaikutusten arviointi.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0226 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3106/01 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Everything but arms -aloitteen vaikutusten arviointi Neuvosto hyväksyi Everything but arms -aloitteen 26. helmikuuta 2001. Aloite mahdollistaa vähiten kehittyneiden maiden kaikkien tuotteiden, aseita ja ampumatarvikkeita lukuunottamatta, pääsyn yhteisön markkinoille ilman tulleja ja kiintiöitä, ja se on siten uhka unionin syrjäisimpien alueiden tuottajille. On siis pelättävissä, että jotkut merentakaisten departementtien riisin, sokerin, banaanien tai rommin tuottajat eivät enää pysty kilpailemaan tasavertaisesti vähiten kehittyneistä maista kotoisin olevien tuottajien kanssa. Tietoisena tästä ongelmasta komissio on 12. kesäkuuta 2001 hyväksymässään työohjelmassa, joka koskee syrjäisimpien alueiden kestävän kehityksen strategiaa, sitoutunut käynnistämään vuoden 2001 toisella puoliskolla tutkimuksen tämän asetuksen vaikutuksista. Voisiko komissio kertoa Euroopan parlamentille, kuinka tutkimus edistyy, tai ilmoittaa ainakin tutkimusperusteet? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 2001) Komissio voi vahvistaa, että Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ja Euroopan yhteisön välisen (AKT-EU) kumppanuussopimuksen vaikutusta koskevan tutkimuksen ja kaikki paitsi aseet -aloitteen valmistelut ovat edistyneet hyvin. Komission on tarkoitus käynnistää tutkimus vuoden 2002 alussa. Sen lähestymistavan mukaisesti, jonka komissio ilmaisi kertomuksessa perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan toimeenpanoon tähtäävistä toimista(1), tässä tutkimuksessa tarkastellaan edellä mainittujen kahden välineen yhteydessä esiin tulleita mahdollisuuksia ja kysymyksiä, ja tehdään niiden perusteella suosituksia sekä komissiolle että syrjäisimmille alueille. Komissio tutkii vielä yksityiskohtaisesti tarjouseritelmiä. (1) KOM(2000) 147 lopullinen.