ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2304/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle. Interreg-ohjelma ja Ceuta.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2304/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Interreg-ohjelma ja Ceuta Kuinka paljon komissio arvion mukaan Interreg-ohjelman varoja myönnetään Espanjaan kuuluvalle Ceutalle seuraavaksi kaudeksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2302/00, E-2304/00 ja E-2306/00 (29. syyskuuta 2000) Tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida täsmällisesti Ceutan ja Melillan alueelle myönnettyjen rakennerahastomäärärahojen määrää ja jakautumista ohjelmakaudella 20002006. Itse asiassa Espanjan viranomaisten kanssa neuvotellaan parhaillaan tavoitteeseen 1 ja 2 kuuluvista tukitoimista Espanjassa. Tällä hetkellä ei voida myöskään päättää ennakolta kyseisille alueille Interreg- ja Urban-yhteisöaloitteiden mukaisesti myönnettäviä määriä. Tavoitteen 1 osalta komissio on lähettänyt jokaiselle jäsenvaltiolle ehdotuksen tämän tavoitteen mukaisten käytettävissä olevien määrärahojen jakamisesta jäsenvaltion kyseisten alueiden kesken. Tämä ehdotus perustuu komission käyttämään menetelmään tätä tavoitetta varten myönnettyjen määrärahojen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken. Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle jäljennöksen Espanjaa koskevasta ehdotuksesta. On kuitenkin syytä korostaa, että kyse on ohjeellisesta ehdotuksesta. Määrärahojen lopullisesta jakautumisesta päätetään jäsenvaltion ja komission yhteisellä päätöksellä yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1788/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Asturian maaseutumajoitusverkosto.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0040 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1788/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: Asturian maaseutumajoitusverkosto Espanjan maaseutumatkailuyhdistys piti äskettäin kokouksen, jossa jälleen korostettiin maaseutumatkailun saavuttamaa merkitystä yhteisön matkailun piirissä. Tässä yhteydessä on syytä korostaa Asturian maaseutumajoitusverkoston toimintaa yhdellä Euroopan unionin maisemiltaan kauneimmalla alueella, jossa Asturian uusille maaseutumatkailuyrittäjille tarjotaan suoraa käytännön apua. Tämä on mahdollistanut, että alueella on luotu lukuisia välittömiä työpaikkoja, joiden myötä syntyneiden välillisten työpaikkojen määrä on noin puolet välittömistä työpaikoista. Voiko komissio kertoa mitä yhteisön tukea Asturian maaseutumajoitusverkosto on saanut toimintansa kehittämiseen? Miten ja kuinka paljon Asturian maaseutumatkailuala voi käyttää hyväkseen tälle alalla osoitettuja yhteisön tukia? Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (5. lokakuuta 2000) Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Asturian maaseutumajoitusverkosto ei ole saanut yhteisön tukea. On kuitenkin syytä mainita, että kaudella 1994/1999 rakennerahastoissa [Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto, (EMOTR), Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR)] sidottiin 8,5 miljoonaa euroa maaseutumatkailun kehittämiseen Asturian itsehallintoalueella Leader II -yhteisöaloitteen ja Proder-toimenpideohjelman mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2952/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Ilmastonmuutosmaksu.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0233 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2952/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (12. syyskuuta 2000) Aihe: Ilmastonmuutosmaksu Ison-Britannian vuoden 2000 rahoituslaissa säädetään ilmastonmuutosmaksusta ja velvoitetaan hallitus panemaan se täytäntöön. Aikooko komissio tarkistaa tätä säädöstä sen selvittämiseksi, voidaanko kyseinen maksu määritellä veroksi yhteisön tekemien sopimusten mukaisesti? Jos voidaan määritellä, aikooko komissio selvittää, onko se luonteeltaan ja vaikutuksiltaan arvonlisäveron kaltainen? Jos maksu on arvonlisäveron kaltainen, onko se lainvastainen kuudennen arvonlisäverodirektiivin 33 artiklan mukaisesti? Antaako tämä komissiolle aihetta ryhtyä toimiin, jotta Ison-Britannian hallitusta voidaan estää perimästä tätä veroa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1997 annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY) 33 artikla(1) antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden eräin edellytyksin ylläpitää tai ottaa käyttöön muita veroja ja maksuja kuin arvonlisävero, edellyttäen että ne eivät ole liikevaihtoveron kaltaisia. Yhteisön tuomioistuin on esittänyt useissa tuomioissaan perusteet sen arvioimiseksi, ovatko verot tai maksut liikevaihtoveron kaltaisia. Yhdessä viimeisimmistä tuomioistaan tuomioistuin katsoo, että on tutkittava, haittaako vero tai maksu yhteisen arvonlisäverojärjestelmän toimintaa siten, että se estää tavaroiden ja palveluiden liikkuvuutta arvonlisäveroa vastaavalla tavalla, jonka ominaispiirteet tuomioistuin on määritellyt seuraavasti: yleinen soveltaminen tavaroiden ja palveluiden kauppaan; veron määrän vahvistaminen suhteutettuna kauppahintaan; veronkanto tuotanto- ja jakeluprosessin joka vaiheessa; ostosta maksettavan veron vähentäminen myynnistä kannettavasta verosta kaikissa vaiheissa. Käytössään olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että vero tai maksu, joihin arvoisa paralementin jäsen viittaa, ei ole liikevaihtoveron kaltainen, sellaisena kuin se on kielletty kuudennen direktiivin 33 artiklassa. (1) EYVL L 145, 13.6.1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3461/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Lapsia koskeva tiedonanto.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0176 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3461/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Lapsia koskeva tiedonanto Vajaa vuosi sitten komission jäsen Antonio Vitorino ilmoitti, että komissio mahdollisesti laatii lapsia koskevan tiedonannon. Aikooko komissio julkaista tällaisen asiakirjan? Jos komissio ei aio julkaista tällaista asiakirjaa, niin miksei? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa oikeus- ja sisäasioista vastaavan komissaarin tekemään huomautukseen parlamenttikeskustelussa, joka käytiin marraskuussa 1999 lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 10-vuotispäivän johdosta. Kuten keskustelun pöytäkirjoista käy ilmi, komissaari sanoi avajaisistunnossa: Komissio harkitsee myös ajatusta siitä, että julkaistaisiin lapsia koskeva tiedonanto . Loppupuheenvuorossaan hän totesi seuraavaa: Alakohtaisten politiikkojen osalta kannatan ehdotusta komission tiedonannoksi tästä aiheesta, ja tuon selonteon on oltava sellainen, että se vastaa horisontaalisen selonteon määritelmää. Komission mielestä edellä mainituista lausumista ei voi tehdä sitä johtopäätöstä, että komissio olisi sitoutunut julkaisemaan lasten oikeuksia koskevan tiedonannon. On myös syytä mainita, että lapsia koskeviin toimiin liittyvä toimivalta on edelleen suurelta osin jäsenvaltioilla, sillä EY:n perustamissopimuksessa ei anneta selkeää oikeusperustaa yhteisölle suojella lasten oikeuksia nykyisiä puitteita laajemmin ehdoin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2927/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Taoufik Chaïebin 50 vuorokautta kestänyt nälkälakko.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2927/00 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Taoufik Chaïebin 50 vuorokautta kestänyt nälkälakko Taoufik Chaïeb on ollut 28. elokuuta 1996 lähtien vangittuna ja hänet on tuomittu kahdeksan ja puolen vuoden vankeuteen tunnustamattomaan järjestöön (En Nahdha) kuulumisesta ja salaisten kokousten järjestämisestä. Tämän vuoden heinäkuun 10. päivänä Taoufik Chaïeb aloitti nälkälakon vaatien vapauttamistaan, koska hänet on tuomittu kolmesti samojen todisteiden perusteella. Chaïebin puoliso vieraili 18. elokuuta Tunisin siviilivankilassa ja ilmoitti tämän jälkeen, että hänen vatsahaavasta ja sydämentykytyksestä kärsivä aviomiehensä on entistä kriittisemmässä tilassa. Tunisian vapauskomitean (CNLT) mukaan Chaïeb ei pysty enää seisomaan ja hänellä on puhumisvaikeuksia. Lisäksi Tunisin vankilan viranomaiset kieltävät jatkuvasti hänen asianajajaansa Radhia Nassraouita tapaamasta asiakastaan. Onko komissio tietoinen Chaïebin terveydentilan vakavasta heikkenemisestä? Jos on, miten se on pyrkinyt estämään jälleen uuden tragedian syntymisen maassa, jota pidetään mallina Euroopan unionin assosiaatiopolitiikassa? Onko komissio lisäksi tietoinen siitä, että Chaïebin jäsenyys En Nahdha -järjestössä liittyy luultavasti peräänantamattomaan asenteeseen, joka hyväksyttäisiin Tunisissa mieluusti tekosyyksi islamilaisen uhan henkiinherättämiseksi, ja näin voitaisiin perustella autoritäärinen suuntaus, jota vastustetaan yhä enemmän sekä Tunisiassa että kansainvälisessä yhteisössä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 2000) Komission saamien tietojen mukaan Taoufik Chaïeb armahdettiin 30. elokuuta 2000 ja hän on päässyt takaisin kotiinsa. Entinen pidätetty oli ollut nälkälakossa 10. heinäkuuta 2000 alkaen. Taoufik Chaïeb (36 v), joka on islamilaisen Ennahda-liikkeen jäsen, oli tuomittu kahteen kahden ja puolen vuoden pituiseen vankeusrangaistukseen ja hän oli vankilassa kuusi kuukautta. Aiemmin hän oli jo kärsinyt kolmen ja puolen vuoden pituisen vankeusrangaistuksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2144/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstö.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0067 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2144/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstö Kuinka monta henkilöä työskentelee yhteisessä tutkimuskeskuksessa? Mikä on EU:n ulkopuolisista maista tulevien työntekijöiden osuus henkilöstöstä? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2000) Yhteisen tutkimuskeskuksen kaikissa toimipaikoissa työskenteli vuoden 2000 kesäkuussa yhteensä 1 691 virkamiestä ja väliaikaista toimihenkilöä. Näistä 1 682 oli unionin kansalaisia (99,47 %) ja 9 unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia (0,53 %). Tilapäistä henkilöstöä oli 351, joista 12 ei ollut unionin kansalaisia (3,41 %). Tilapäishenkilöstö koostui seuraavista henkilöistä: 190 stipendiaattia, joista 4 ei ollut unionin kansalaisia (2,10 %); 27 kansallista asiantuntijaa, joista 2 ei ollut unionin kansalaisia (7,4 %); 123 harjoittelijaa, joista 4 ei ollut unionin kansalaisia (3,25 %); ja 11 vierailevaa tutkijaa, joista 2 ei ollut unionin kansalaisia (18,18 %).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Homoseksuaalisten parien oikeus adoptioon ja hedelmöityshoitoihin.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0057 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Homoseksuaalisten parien oikeus adoptioon ja hedelmöityshoitoihin Ottaen huomioon, että kaikilla kansalaisilla on oikeus sananvapauteen ja oikeus olla tulematta syrjityksi sukupuolen, rodun, ruumiinvamman, iän, poliittisen vakaumuksen tai seksuaalisen suuntautumisensa perusteella ja että Euroopan unioni perustuu vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja oikeusvaltion periaatteisiin, voiko komissio ilmoittaa: 1. mikä on Euroopan unionin kanta homoseksuaalisten parien oikeuteen adoptoida lapsia ja saada hedelmöityshoitoja? 2. halutaanko homoseksuaalinen pari saattaa tasa-arvoiseksi perinteisen perheen kanssa? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2000) Komission tietämän mukaan Euroopan unioni ei ole ottanut kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3379/00 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle. Tonnikalan pitkäsiimakalastus EU:ssa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3379/00 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (3. marraskuuta 2000) Aihe: Tonnikalan pitkäsiimakalastus EU:ssa Onko komissio tietoinen siitä, että International Bird Life -järjestö kampanjoi Yhdistyneen kuningaskunnan Royal Society for the Protection of Birds -järjestön tukemana tonnikalan pitkäsiimakalastusta vastaan, koska vuosittain jopa 100 000 albatrossia ja tuulihaukkaa kuolee tämän tyyppisen kalastuksen seurauksena? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että EU:n kalastajat säätävät siimansa siten, että koukut ovat selvästi merenpinnan alapuolella, mikä ei vaikuta tonnikalasaaliiden määrään, mutta estää monien merilintujen kuoleman? Margot Wallström komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3268/00, E-3378/00 ja E-3379/00 (5. joulukuuta 2000) Suurin osa komission tähän mennessä saamista huolestuneista yhteydenotoista on koskenut merilintujen vahinkokuolemia eteläisellä pallonpuoliskolla. Komissio kerää tietoja siitä, missä määrin tätä ongelmaa todellisuudessa esiintyy yhteisön vesillä. Tässä yhteydessä se on pyytänyt kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta tietoja niistä paineista, joita kalastus aiheuttaa meriympäristölle ja erityisesti muille kuin kaupallisille lajeille. Komissio pyytää arvoisia parlamentin jäseniä myös tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut edustaja Daviesin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3126/00(1). (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 190.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2423/00

esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle

(18. heinäkuuta 2000)

Aihe: Sadonmenetykset Pohjois- ja Etelä-Saksassa

Poikkeuksellisten sääolosuhteiden vuoksi Pohjois- ja Etelä-Saksan maanviljelijät ovat menettäneet tänä vuonna 4070 % sadoistaan. Jo Agenda 2000 leikkasi maataloustuloja ja näiden leikkausten lisäksi maanviljelijät joutuvat kohtaamaan äärimmäisten sääolosuhteiden aiheuttaman uhan elinkeinolleen. Koska maatiloilla on vain vähän omaa pääomaa, tämä on vakava uhka monille niistä.

Millaisia mahdollisuuksia komissio näkee Pohjois- ja Etelä-Saksan maanviljelijöiden tukemiselle erityisrahastoista, jotta ne selviytyisivät äärimmäisten sääolosuhteiden aiheuttamista vaikeuksista?

Mitä rakenne- ja aluepoliittisia toimenpiteitä komissio suunnittelee kyseessä olevien alueiden tukemiseksi?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(14. syyskuuta 2000)

Komissio on pannut merkille sadonmenetykset Saksan pohjois- ja itäosissa vuonna 2000. Mitään erityisrahoitusta ei kuitenkaan ole käytettävissä viljelijöiden tulonmenetysten korvaamiseksi. Peltokasvien tukijärjestelmä sisältää jo tietynasteisen suojan satojen vaihteluita vastaan, koska pinta-alatuet vahvistetaan kiinteämääräisinä riippumatta tosiasiallisen tuotannon määrästä. Komissio voi joustaa tiettyjen soveltamista koskevien sääntöjen yhteydessä auttaakseen sellaisille tarkkaan määritellyille alueille sijoittautuneita viljelijöitä, joilla kuivuuden tai tulvien kaltaiset sääolosuhteet haittaavat vakavasti maataloustoiminnan harjoittamista. Tällaisissa tapauksissa voidaan sallia, että viljelijät ilmoittavat eräät sellaiset alueet, joilla kylvö ei ollut mahdollista, vapaaehtoisen kesannoinnin piiriin. On korostettava, että komissio toimii näin ainoastaan silloin, kun kyseinen jäsenvaltio on toimittanut asiasta ajoissa yksityiskohtaisen ja asianmukaisesti perustellun selvityksen. Tänä vuonna näin ei ollut tapahtunut Saksan itäosan kohdalla.

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1) mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluu laatia asianomaisten alueiden tarpeita vastaavat maaseudun kehittämisohjelmat. Asetuksessa säädetään tarvittavista välineistä maaseudun kehittämiseksi, mukaan lukien toimenpiteet luonnonkatastrofeista kärsineiden maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttamiseksi ja asianmukaisten ennalta ehkäisevien toimenpiteiden käyttöönottamiseksi.

(1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2912/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Itävallan vastaiset pakotteet.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0023 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2912/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Itävallan vastaiset pakotteet Uutistoimistot APA ja AFP saivat maanantaina 26. kesäkuuta tiedon 14:n jäsenvaltion yhteisestä ilmoituksesta, jossa esitettiin päätös jatkaa toimia Itävallan hallitusta vastaan. Kyseiset jäsenvaltiot eivät kuitenkaan vielä tuolloin olleet tehneet virallista päätöstä Portugalin aloitteesta. EU:n puheenjohtajamaan tiedottaja ilmoitti tiistai-iltana, että asiasta ei oltu vielä päästy lopulliseen yksimielisyyteen. Tiedottaja lisäsi vielä, että jäsenvaltioiden aikomuksista ilmoitetaan Itävallan liittohallitukselle heti, kun ne on esitetty virallisesti. Tämä menettelytapa sisälsi useita virheitä: - Asiasta ilmoitettiin selvästikin ensin kahdelle uutistoimistolle ja vasta sitten Itävallan liittohallitukselle, joten liittohallitus sai tietää Exit-strategiasta vasta tiedotusvälineiltä - Jäsenvaltioiden aikomusten toteuttamiselle ei asetettu määräaikaa - Kolmen viisaan neuvostolle annettiin tehtäväksi laatia kertomus sellaisen yksityiskohtaisen tutkimuksen pohjalta, jossa otetaan huomioon Itävallan hallituksen velvollisuudet yhteisten eurooppalaisten arvojen ja erityisesti vähemmistöjen, pakolaisten ja maahanmuuttajien oikeuksien alalla 14:n jäsenvaltion menettelytapa ei osoita harkintakykyä ja vaikuttaa karkealta. Voiko neuvosto tästä syystä vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Miksi se ei ensin aloittanut suoraa vuoropuhelua Itävallan liittohallituksen kanssa ja vasta sen jälkeen tiedottanut asiasta lehtitoimistoihin? 2. Miten neuvoston mielestä tämä skandaalin mittasuhteet saanut ja jo liian pitkään jatkunut noitavaino voidaan päättää, jos se ei ole edes valmis asettamaan sille aikarajaa? 3. Miksi neuvosto ei ensin selvitä, noudattaako Itävallan hallitus vähemmistöjen oikeuksia, vaan kiirehtii vähemmistöjen oikeuksien sisällyttämistä Euroopan perusoikeuskirjaan, kun se kerran painottaa yhteisten eurooppalaisten arvojen merkitystä? 4. Miten on mahdollista, että Ranska ja Belgia jotka kannattavat Itävallan vastaisia pakotteita kaikkein voimakkaimmin eivät vieläkään ole ratifioineet eivätkä allekirjoittaneet Euroopan neuvoston kansanryhmien ja vähemmistöjen suojelemista koskevaa puitesopimusta? Vastaus (22. joulukuuta 2000) Neuvosto ei ole ottanut kantaa yhteenkään arvoisan parlamentin jäsenen esittämistä asioista eikä näin ollen voi vastata kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3299/00 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle. Geneeriset lääkkeet.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3299/00 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Geneeriset lääkkeet Geneeriset lääkkeet ovat tärkeä osa EU:n julkista terveydenhuoltoa. Yhteisön lainsäädäntö ei kuitenkaan salli geneeristen lääkkeiden koekäyttöä ja testausta rekisteröintitarkoitukseen, kun taas EU:n ulkopuolella käytäntö tällä alalla on useimmiten toisenlainen. Euroopan parlamentti on vaatinut asiaa koskevan lainsäädännön hyväksymistä, sillä sen myötä EU:ssa voidaan säilyttää 13 000 työpaikkaa ja pitää kyseinen ala kilpailukykyisenä. Komissio sitoutui lääkkeiden yhtenäismarkkinoista antamassaan tiedonannossa (KOM(1998) 588) varmistamaan, että kuluttajat voivat ostaa edullisia geneerisiä lääkkeitä mahdollisimman pian alkuperäistuotetta koskevan patenttisuojan päättymisen jälkeen. Mitä toimia komissio toteuttaa sellaisen lainsäädännön käyttöön ottamiseksi, jolla varmistetaan geneeristen lääkkeiden eurooppalaisten valmistajien kansainvälinen kilpailukyky ja kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuus? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Komissio on parhaillaan tarkistamassa sääntelymenettelyä, ja loppuraportin odotetaan valmistuvan piakkoin. Patenttisuojan vaikutusten osalta olisi otettava huomioon, että geneerinen tuote on mahdollista rekisteröidä käyttämällä muualla tuotettuja tietoja, minkä johdosta geneeriset tuotteet voidaan usein tuoda yhteisössä markkinoille välittömästi patentin voimassaolon päätyttyä. Komissiolla ei tällä hetkellä ole aikomuksia ehdottaa muutoksia patenttitilanteeseen, vaikka se on luonnollisesti vastaanottavainen farmaseuttisten tuotteiden tuottajien ja kuluttajien mielipiteille tässä asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2309/00 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle. Interreg- ja Tacis CBC -ohjelmien koordinointi EU:n ja Venäjän rajalla.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0016 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2309/00 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Interreg- ja Tacis CBC -ohjelmien koordinointi EU:n ja Venäjän rajalla Euroopan unionin ja Venäjän välinen maaraja muodostaa maailman suurimman elintasokuilun, johon kävitte myös itse tutustumassa 29.30. kesäkuuta. Tacis CBC -ohjelman ja Interreg-ohjelman päätöksenteossa on ongelmia, jotka vaikeuttavat koordinoitua raja-alueyhteistyötä EU:n ja Venäjän rajalla. Raja-alueyhteistyön laadun kehittämiseksi sekä Taciksen ja Interregin koordinoinnin parantamiseksi olisi toivottavaa, että Interreg- ja Tacis CBC -hankkeiden hallinnointi siirretään aluetasolle, esimerkiksi Euregiolle. Vähimmäisvaatimuksena on alueiden lausuntojen pyytäminen esitetyistä Tacis CBC -hankkeista Euregiolta tai vastaanottaja-alueelta, jos päätökset edelleen tehdään Brysselissä. 1. Kuinka olette yhteistyössä ulkosuhteista vastaavan komissaarin Chris Pattenin kanssa edistäneet Tacis- ja Interreg -ohjelman parempaa koordinointia, jotta EU:n ja Venäjän raja-yhteistyö olisi tehokkaampaa? 2. Kuinka komissio suhtautuu Euregio Karelian ehdotukseen kokeilusta, jossa Euregion hallintokomitea tekisi hankepäätökset ohjelmaperusteisesti aluetasolla sekä Interreg- että Tacis CBC -ohjelmasta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2000) Komissio on sitoutunut tehostamaan Interreg-yhteisöaloitteen ja Tacis CBC -ohjelman välistä koordinointia. Huolimatta ilmeisistä eroavaisuuksista Interreg-aloitteen hajautetun, aluetasoa korostavan luonteen ja Tacis-ohjelman täytäntöönpanossa käytettävän keskitetyn, yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen järjestelmän välillä on silti olemassa huomattavia mahdollisuuksia lisätä koordinointia. Ohjelmatasolla läheinen yhteistyö jatkuu molempien ohjelmatyyppien valmisteluvaiheen aikana ja mahdollistaa näin rajan molemmin puolin ohjelmakaudella tuettavien toimien yhdenmukaistamisen. Hanketasolla asianmukaisia organisaatioita ja viranomaisia, mukaan lukien Suomen viranomaisia, kuullaan ehdotettujen hankkeiden tarkastelun yhteydessä, jotta voidaan välttää päällekkäisen rahoituksen mahdollisuus ja kartoittaa tilaisuudet hankkeiden täydentävyyteen. Samalla pyritään lisäämään julkista tiedottamista sen varmistamiseksi, että erilaiset menettelyt ymmärretään molemmin puolin rajaa. Lisäksi jommankumman ohjelman osana tuetut hankkeet otetaan huomioon ensisijaisina valittaessa toisen ohjelman hankkeita. Euregio Karelian ehdotus Interreg-aloitteen ja Tacis-ohjelman yhteiseen päätöksentekoon liittyvästä kokeilusta vaikuttaa ennenaikaiselta Tacis CBC -rahoituksen nykyisen luonteen vuoksi. Komissio seuraa kuitenkin myös vastaisuudessa tarkasti Interreg-aloitteen ja Tacis CBC -ohjelman täytäntöönpanoa ja on valmis siirtymään hajautettuun järjestelmään silloin kun se on mahdollista.