ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2150/98 esittäjä(t): Irene Soltwedel-Schäfer (V) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Lapsityövoiman käyttö ja nuorten suojelu Viitaten marssiin, jolla protestoitiin lapsityövoiman käyttöä vastaan, ja Euroopan parlamentissa 20.5.1998 järjestettyyn tapaamiseen tiedustelen komissiolta, kuinka valvotaan, että nuorten suojelua koskevaa, 22. kesäkuuta 1994 annettua neuvoston direktiiviä 94/33/EY(1) noudatetaan EU:n jäsenvaltioissa? Kuinka hyvin jäsenvaltiot toteuttavat lapsityövoiman käytön kieltämisen vaatimia toimia, ja huolehditaanko siitä, että nuorten suojelun vaatimat suojatoimet toteutetaan? Mitä maita käsitteleviä suojatoimien noudattamisraportteja on jo laadittu? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1998) Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle säännökset, jotka ne ovat antaneet nuorten työntekijöiden suojelusta annetun neuvoston direktiivin 94/33/EY(2) täytäntöönpanemiseksi. Näiden ilmoitusten perusteella komission on perustamissopimuksen "vartijana" tutkittava kansalliset säännökset ja arvioitava, ovatko ne yhteisön lainsäädännön mukaiset. Koska useiden jäsenvaltioiden ilmoitukset ovat olleet myöhässä tai epätäydellisiä, komissio ole vielä voinut laatia raporttia direktiivin 94/33/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Se on aloittanut rikkomusmenettelyn niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole täyttäneet ilmoittamisvelvoitettaan. Jos komissio arvioi saatuaan kaikki tarvittavat tiedot, että jokin jäsenvaltio ei ole pannut direktiivin säännöksiä täytäntöön oikein, se voi aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitetun menettelyn. Yleisesti ottaen lasten työntekokielto sisältyy jäsenvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön. Jäsenvaltioiden on näin ollen valvottava tämän kiellon noudattamista ja säädettävä tehokkaista seuraamuksista, joita sovelletaan, mikäli kieltoa ei noudateta. Jäsenvaltioiden on annettava raportti komissiolle 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti joka viides vuosi direktiivin säännösten täytäntöönpanosta käytännössä. (1) EYVL L 216, 20.8.1994, s. 12. (2) EYVL L 216, 20.8.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1631/98

esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle

(27. toukokuuta 1998)

Aihe: Koheesiorahaston vuosikertomus 1996

Viite: "Koheesiorahaston vuosikertomus 1996" (KOM(97) 0302 lopull.).

Voiko komissio varmistaa, että

1. liikenteen infrastruktuurihankkeiden määrärahojen jakaminen tapahtuisi vaihtelevammin ja tasapuolisemmin, jotta annettaisiin ensisijainen asema rautatieliikenteelle ja meriliikenteelle, jotka vaikuttavat osaltaan ympäristön suojeluun,

2. ympäristöalalla kiinnitetään enemmän huomiota luonnonvarojen ja ekologisesti arvokkaiden paikkojen säilyttämiseen ja suojeluun sekä asukkaiden elämänlaatuun,

3. ympäristöön ja liikenteeseen liittyvien infrastruktuurihankkeiden toteuttamista tuetaan enemmän erittäin syrjäisillä alueilla?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus

(8. heinäkuuta 1998)

1. Komissio on samaa mieltä siitä, että rahoitusta olisi siirrettävä pois tiehankkeista, ja voi vakuuttaa parlamentille, että rautatiehankkeiden osuus kasvaa tulevaisuudessa. Vuosikertomus 1997 vahvistaa tämän suuntauksen. On kuitenkin tärkeä todeta, että tiet ovat edelleen paras keino taata pääsy syrjäisimmille mannermaan alueille.

2. Komission kokemuksen mukaan koheesiorahaston huomattavampi osallistuminen luonnonvarojen ja maaseudun suojeluun ja säilyttämiseen merkitsisi tarvetta hallinnoida useita hankkeita, jotka maksavat alle 10 miljoonaa ecua. Sääntöjen mukaan tämän luokan hankkeet voidaan kuitenkin hyväksyä ainoastaan, jos niillä on asianmukaiset perusteet. Komissio on tämän vuoksi sitä mieltä, että huomio olisi edelleenkin kohdistettava kiireellisimpiin ympäristöllisiin puutteisiin edunsaajina olevissa jäsenvaltioissa ja erityisesti ihmisten terveyteen vaikuttaviin puutteisiin. Tähän mennessä ei ole ollut puutetta suurista ympäristöhankkeista. Komissiolla ei ole joka tapauksessa henkilöstöresursseja useiden pienten hankkeiden käsittelemiseksi.

Tästä säännöstä voidaan kuitenkin poiketa, jos jokin jäsenvaltio esittää sopivia luonnonsuojeluhankkeita.

Voidaan myös todeta, että luonnonvarojen ja maaseudun suojelemiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavia hankkeita voidaan rahoittaa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) toimenpiteillä, mukaan lukien neuvoston asetus (ETY) 2078/92(1) ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä.

3. Koheesiorahasto voi yhteisrahoittaa tällaisia investointeja edellyttäen, että tehdään esitys tarkoituksenmukaisista rahoitettavista hankkeista, jotka ovat taloudellisesti ja ympäristönsuojelullisesti perusteltuja.

(1) EYVL L 215, 30.7.1992.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1868/98 esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Campanian alueen yksityisille konsortioille määräämän yhteisön tukien saamista koskevan kiellon mahdollinen lainvastaisuus Campanian alueen toimintaohjelman 2.2 kohdassa määrätään, että Euroopan aluekehitysrahasto tukee julkisia investointeja teollisuusalueisiin. Esitin asiasta kirjallisen kysymyksen E-1009/98(1), johon Wulf-Mathies vastasi komission puolesta. Tarkempien tietojen saamiseksi kysyn: 1. Onko totta, että Campanian alueneuvoston ja Euroopan komission hyväksymän monivuotisen ohjaussuunnitelman kohdalla 2.2 mahdollistetaan 100-prosenttinen rahoitus sekä valtion että yksityisille konsortioille? Voidaanko näin ollen sanoa, että Campanian alue voi esittää muutosta, jolla mahdollistetaan yksityisten konsortioiden osallistuminen toimeen? 2. Onko Campanian alue pyytänyt joskus kirjallisesti komissiolta lupaa tällaisen muutoksen tekemiseen? 3. Onko Campanian alueen omatoiminen kielto saada kansallisessa lainsäädännössä määrättyjä varoja rahoituksen kattamiseksi 50-prosenttisesti laillinen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 1998) Campanian alueen vuosien 1994/1999 toimenpideohjelman teollisuusalueita koskevan toimenpiteen 2.2 mukaan tuensaajia ovat julkiset elimet tai konsortiot. Alueen esittämässä toimenpiteen rahoitussuunnitelmassa, jonka komissio on hyväksynyt, julkisen rahoituksen osuus on 100 prosenttia. Tämä tarkoittaa, että tuensaajia ovat ainoastaan julkiset elimet ja konsortiot. Jotta alue voisi osoittaa julkista rahoitusta yksityisille konsortioille, sen olisi etukäteen muutettava rahoitussunnitelmaa yksityisen rahoituksen sisällyttämiseksi siihen. Campanian alue ehdotti ohjelman seurantakomitean 11. joulukuuta 1997 pitämässä kokouksessa toimenpideohjelman rahoitussunnitelman muuttamista, jotta vuonna 1996 yksityiset tahot voisivat osallistua rahoitukseen 50 prosentilla kokonaissummasta. Tätä muutosta ei ole vielä annettu komissiolle tiedoksi. Campanian alueen on noudatettava komission hyväksymää ohjelman rahoitussuunnitelmaa ja edellytettävä muiltakin sen noudattamista. Näin ollen komissio ei voi rahoitussuunnitelman mahdollisen muuttamisen jälkeenkään hyväksyä, että yksityisten tahojen rahoitusosuus katettaisiin julkisista varoista. (1) EYVL C 402, 22.12.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2659/98 esittäjä(t): Riccardo Garosci (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Kuluttajansuoja ja PVC-muovista valmistettujen pehmolelujen ftalaatit Vauvat ja pikkulapset ovat alituisessa vaarassa niellä ftalaateiksi kutsuttuja vaarallisia aineita nuoleskellessaan tai imeskellessään pehmoleluja. Ftalaatteja käytetään tekemään lelumuovi pehmeäksi ja joustavaksi. Vanhemmat eivät voi olla varmoja, sisältävätkö lelut ftalaatteja, eivätkä siis voi suojella lapsiaan mahdolliselta vaaralta. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 153 artikla edellyttää Euroopan unionin toimielimiltä, että ne pitävät ensisijaisena kuluttajien oikeuksia, erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien kuten lasten. Euroopan komission tieteellinen toksisuutta, ekotoksisuutta ja ympäristönsuojelua käsittelevä tieteellinen komitea esitti 24. huhtikuuta 1998 huolestuneisuutensa erityisesti DINP- ja DEHP-ftalaateista, joiden riskirajat ovat hyvin alhaiset. Komission 1. heinäkuuta 1998 hyväksymä suositus on riittämätön. Voiko komissio siksi laatia viipymättä ehdotuksen direktiiviksi ja, jos on tarpeen, ryhtyä varotoimiin? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) Komisson yleinen toimintalinja pehmeästä PVC:stä (polyvinyylikloridista) valmistettuihin lastentarvikkeisiin ja leluihin sisältyviin ftalaatteihin liittyvien ongelmien suhteen on esitetty komission vastauksessa seuraaviin kirjallisiin kysymyksiin: E-755/98 (Díez de Rivera Icaza), E-830/98 (González Álvarez ja Marset Campos), E-996/98 (Sornosa Martínez), E-1536/98 (Kaklamanis), E-1806/98 (Alavanos) ja E-2055/98 (Camisón Asensio)(1). Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan tähän vastaukseen. Heinäkuun 1 päivänä 1998 annetun suosituksen(2) lisäksi komissio aikoo esittää mahdollisimman pian ehdotuksen direktiiviksi, joka koskee kyseisiä tuotteita. Direktiiviehdotusta valmistellaan parhaillaan. (1) EYVL C 13, 18.1.1999. (2) EYVL L 217, 5.8.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1661/98 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Stuttgartin alueelle ja Saksan liittotasavallalle myönnetyt avustukset Kuinka paljon avustuksia Rems-Murrin, Göppingenin, Ludwigsburgin, Böblingenin, Esslingenin ja Stuttgartin kaupungille on myönnetty Euroopan unionin eri ohjelmista ja muista rahoituslähteistä vuodesta 1990 lähtien? Voisinko saada erittelyn, josta ilmenee eri vuosina, eri rahoituslähteistä ja eri alueille myönnetyt summat? Kuinka paljon avustuksia Saksan liittotasavallalle ja Baden-Württenbergin osavaltiolle on myönnetty Euroopan unionin eri ohjelmista ja muista rahoituslähteistä vuodesta 1990 lähtien? Voisinko saada erittelyn, josta ilmenee eri vuosina, eri rahoituslähteistä ja kummallekin alueelle myönnetyt summat? Komission puheenjohtajan Santerinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (29. syyskuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2037/98 esittäjä(t): Klaus Hänsch (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevaan Mettmannin piiriin jaetut EU-määrärahat Voiko komissio kertoa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevalle Mettmannin piirille myönnetyistä EU-määrärahoista seuraavaa: 1. Mettmannin piirille vuodesta 1994 lähtien myönnettyjen EU:n rakennemäärärahojen määrä ja niiden jakautuminen joko yksittäisten rahastojen mukaisesti tai erilaisten yhteisöohjelmien ja -aloitteiden mukaisesti sekä niiden EU-määrärahojen määrä, joita on myönnetty - suorana tukena - piirin yliopistoille, tutkimuslaitoksille, yrityksille ja muille toimijoille tai pilottihankkeisiin ja erilaisiin toimiin muiden budjettikohtien mukaisesti? 2. Tällaisten varojen avulla luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 6. heinäkuuta 1998(1) antamaansa vastaukseen. Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-2036/98(2). (1) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 129. (2) EYVL C 386, 11.12.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1975/98 esittäjä(t): Kenneth Coates (GUE/NGL) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Yliopistojen epäoikeudenmukaiset maksut Britannian viranomaiset aikovat periä Skotlannin yliopistoissa opiskelevilta englantilaisilta, walesilaisilta ja pohjoisirlantilaisilta opiskelijoilta lukukausimaksuja koko neljän vuoden ajalta. Skotlannista ja muista Euroopan unionin jäsenvaltiosta tulevilta opiskelijoilta peritään vain kolmen vuoden maksut. Ovatko nämä syrjivät maksut ristiriidassa esimerkiksi vapaata liikkuvuutta ja Euroopan yhtenäismarkkinoita koskevien eurooppalaisten direktiivien kanssa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan määräysten mukaisesti kaikki kansallisuuteen perustuva syrjintä on kielletty. Tämä periaate on saatettu voimaan palvelujen vapaan liikkumisen alalla EY:n perustamissopimuksen 59 artiklan mukaisesti, joka kattaa palvelujen tarjoajien lisäksi myös palvelujen vastaanottajat. Arvoisan parlamentin jäsenen kuvaama tilanne ei kuitenkaan ole EY:n perustamissopimuksen 59 artiklan määräysten vastaista syrjintää. Muiden jäsenvaltioiden opiskelijat, jotka haluavat saada opetuspalveluja skotlantilaisessa yliopistossa, eivät kärsi syrjinnästä Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuleviin opiskelijoihin nähden. Ero skotlantilaisten opiskelijoiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan muilta alueilta tulevien opiskelijoiden välisessä kohtelussa on pelkästään Yhdistyneen kuningaskunnan sisäinen asia eikä kuulu yhteisöoikeuden soveltamisalaan.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1132/98 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Ajoverkot Mitkä syyt estävät hyväksymästä päätöstä kieltää Euroopan unionin laivastolta ajoverkkojen käyttö tonnikalan ja miekkakalan pyynnissä? Miksi tätä kysymystä ei ole ratkaistu, vaikka ajoverkkojen kalavaroille aiheuttamat vahingot ovat tiedossa? Mitä toimia komissio kannustaa toteutettavaksi, jotta ajoverkkoja käyttävä kalastuslaivasto muunnettaisiin soveltuvaksi toisiin pyyntikeinoihin? Mitä komissio aikoo tehdä, jotta ensi kesäkuun kalastusneuvostossa päästäisiin sopimukseen tästä toivottavasta kiellosta? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (4. kesäkuuta 1998) Komissio pyytää kysymyksen esittänyttä parlamentin jäsentä perehtymään komission yli neljän vuoden aikana antamiin vastauksiin niistä syistä, jotka ovat estäneet komission vuonna 1994(1) tekemän ehdotuksen etenemisen. Komissio on tehnyt selkoa tämän asiakirjan käsittelyn viimeaikaisesta etenemisestä neuvostossa vastauksessaan Souchet'n(2) esittämiin kysymyksiin E-503/98, E-505/98, E-507/98, E-509/98 ja E-511/98. Liitännäistoimenpiteiden osalta komissio tutkii parhaillaan tiiviissä yhteistyössä asianomaisten viranomaisten kanssa, miten voitaisiin helpottaa tarvittavaa siirtymistä entistä varmempiin ja taloudellisesti edullisempiin tekniikoihin välttämällä kalastustoiminnan ulottamista jo nyt liiallisesti hyödynnettyihin kalavaroihin. Tämän vuoksi Atlantilla on ensisijaisen tärkeää siirtyä muihin kalastusmenetelmiin valkotonnikalan pyynnissä. Komissio pyrkii kuitenkin edelleen kaikin käytettävissä olevin keinoin edistämään nopean ja oikeudenmukaisen päätöksen syntymistä. (1) KOM(94) 131 lopullinen. (2) EYVL C 386, 11.12.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1920/98 esittäjä(t): Lutz Goepel (PPE) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Hevosten merkintä EU:n tasolla olemassa olevilla hevoseläinten merkintää koskevilla määräyksillä (direktiivit 90/426(1), 90/427(2) ja päätös 93/623(3)) on kansallisessa ja yhteisön sisäisessä kaupassa merkitystä ennen kaikkea tautihygienian kannalta. Kuluttajansuojan huomioon ottamista varten vaikuttaa järkevältä jakaa eläimet ryhmiin "harrastehevoset" ja "teurashevoset". Ensin mainittua ryhmää varten voitaisiin sallia sellaisten lääkkeiden käyttö, joita ei voida käyttää elintarvike-eläimiin. Luokittelun edellytys on eläinten luotettava merkitseminen. 1. Voidaanko tällä hetkellä käynnissä olevat kenttäkokeet, joissa nautoihin, lampaisiin ja vuohiin kokeillaan elektronisia tunnistus- ja merkintäjärjestelmiä, ulottaa myös hevosiin, tai voidaanko niiden tuloksia soveltaa hevosiin? 2. Aikooko komissio säännellä Euroopan laajuisesti kaikkien hevoseläinten elektronisesta merkitsemisestä? 3. Luodaanko jalostus- ja urheiluhevosille sekä teurashevosille erilliset merkinnät? 4. Mikä rooli hevospassilla on tulevaisuudessa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 1998) 1. Elektronista tunnistusjärjestelmää koskevat kenttätestit toteutetaan IDEA-hankkeen yhteydessä. Hevoset eivät kuulu tämän hankkeen soveltamisalaan eikä tällä hetkellä niitä myöskään ole tarkoitus sisällyttää siihen. Hankkeen tulokset ovat käytettävissä vasta vuoden 2000 lopussa. Tulosten hyödyntämistä voidaan tarkastella vasta tässä vaiheessa. 2. Komissiolla ei tällä hetkellä ole aikeita ottaa käyttöön hevosten elektronista rekisteröintijärjestelmää koskevaa yhteisön lainsäädäntöä, koska etusijalla ovat muut eläinlajit (kuten naudat, lampaat ja vuohet), joiden osalta kenttätestejä on jo suunniteltu (IDEA-hanke). 3. Rekisteröityjen hevoseläinten mukana seuraavasta tunnistusasiakirjasta (passista) 20 päivänä lokakuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä säädetyn passin avulla rekisteröidyt hevoset voidaan tunnistaa yhteisössä. Kansainvälinen eläintautivirasto (OIE) on tunnustanut tämä passin myös kansainvälisesti kilpahevosten liikkumista varten. Teurashevosten osalta yhteisön säännöissä säädetään, että tällaiset yhteisöön tuodut hevoset on merkittävä vasemman etujalan kavioon selkeästi ja pysyvästi "S"-kirjaimen muotoisella poltinmerkillä, joka on vähintään 3 cm:n kokoinen. 4. Päätöksessä 93/623/ETY säädetyn rekisteröityjen hevosten passin odotetaan korvaavan tulevaisuudessa yhteisön rekisteröityjen hevosten kaupassa tarvittavat terveystiedot. (1) EYVL L 224, 18.8.1990, s. 42. (2) EYVL L 224, 18.8.1990, s. 55. (3) EYVL L 298, 3.12.1993, s. 45.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1130/98

esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE) komissiolle

(24. huhtikuuta 1998)

Aihe: Ihmisoikeudet Kiinassa

Mikä on Kiinan ihmisoikeustilanne komission arvion mukaan?

Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus

(9. kesäkuuta 1998)

Kiinan ihmisoikeustilanne on keskeisessä asemassa yhteisön ja Kiinan suhteissa. Komissio on täysin tietoinen huolesta, johon useat seikat Kiinan ihmisoikeustilanteessa jatkuvasti antavat aihetta. Näitä ovat muun muassa yksittäisten toisinajattelijoiden kohtalo ja kuolemanrangaistuksen käytön yleisyys sekä uskonnonvapauden ja sivistyksellisten vapauksien tukahduttamisen aste. Kuten komission viimeisimmässä Kiinaa koskevassa tiedonannossa Kokonaisvaltaisen kumppanuussuhteen luominen Kiinan(1) kanssa todetaan, komissio pyrkii siihen, että Kiinan osallistuisi suoraan ja rakentavaan vuoropuheluun ihmisoikeuksista. Vaikka onkin selvää, että Kiinan on tehtävä vielä paljon päästäkseen tyydyttävällä tasolle ihmisoikeuksien kunnioittamisessa, komissio antaa tunnustusta myös nykyisille pyrkimyksille ja saavutuksille. Komissio katsookin, että toivottujen tuloksien saavuttamisen kannalta osallistuminen on tehokkaampaa kuin uhkaaminen.

Komissio on kiinnittänyt huomiota siihen, että Kiinassa on ilmennyt suurempaa suvaitsevuutta toisinajattelijoita kohtaan. Tämä on tullut ilmi esimerkiksi viimeisimpään kansankongressiin valmistauduttaessa (muun muassa avointen kirjeiden ja vetoomusten esittäminen). Edistystä on tapahtunut myös joidenkin tunnettujen toisinajattelijoiden vapauttamisessa. Komissio panee tyytyväisenä merkille myös sen, että Kiina on allekirjoittanut ja aikoo ratifioida Yhdistyneiden kansakuntien taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja että Kiina aikoo allekirjoittaa Yhdistyneiden kansakuntien kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen. Komissio on toistuvasti korostanut, että molemmat Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimukset on myös pantava täysimääräisesti täytäntöön. Kiinan sitoumus olla ottamatta käyttöön kuolemanrangaistusta Hong Kongissa ja antaa Hong Kongin itse raportoida Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksiin liittyvistä sitoumuksistaan ovat myös merkkejä edistyksestä.

Todellista ihmisoikeustilannetta Kiinassa ei kuitenkaan voida mitata kansainvälisten sopimusten allekirjoittamisella tai edes tiettyjen yksilöiden vapauttamisella. Todellinen mittapuu on jokapäiväinen oikeuden jakaminen Kiinassa ja sen todellinen vaikutus yksittäisiin kansalaisiin.

Komissio toivoo voivansa vaikuttaa kansalaisyhteiskunnan lujittamiseen ja oikeusvaltion edistämiseen aloittamalla avoimen vuoropuhelun ja toteuttamalla erilaisia yhteistyöhankkeita Kiinan kanssa.

(1) KOM(98) 181 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1462/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: SILOPOR-yhtiölle (Empresa de Silos Portuários, SA) suunnattavat tukitoimet Portugalin hallitus toimitti vuoden 1997 lopulla Euroopan komissiolle ilmoituksen SILOPOR-yhtiölle suunnattavista tukitoimista. Saatuaan tämän ilmoituksen Euroopan komissio pyysi Portugalin hallitukselta yksitoista tarpeelliseksi katsomaansa lisäselvitystä Portugalin viranomaisten esittämien ehdotusten kokonaisvaltaista käsittelyä varten. Normaalin menettelytavan mukaisesti komissio ilmoittaa lopullisen kantansa SILOPOR-yhtiölle kohdistettavista tukitoimista kahden kuukauden kuluessa lisätietojen saamisesta. Voiko komissio ilmoittaa onko Portugalin hallitus antanut jo komission pyytämät lisäselvitykset, ja mikäli on, mikä on niiden sisältö? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Komissio viittaa vastaukseensa, jonka se antoi arvoisan parlamentin jäsenen tekemään kysymykseen 1423/98(1). Kyseisessä vastauksessa mainittua EPAC:n rakenneuudistukseen ja taloudelliseen uudistukseen myönnetyn valtiontuen tilannetta voidaan soveltaa myös Siloporin rakenneuudistusohjelmaan, koska yrityksillä on useita siteitä keskenään niiden erityisestä suhteesta johtuen. (1) EYVL C 402, 22.12.1998, s. 132.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1192/98 esittäjä(t): Stephen Hughes (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Maatalouden ylijäämät Euroopan yhteisössä Voiko komissio kertoa yksityiskohtaisesti miten eri maataloustuotteiden varastoja vähennettiin vuodesta 1976 alkaen joko: 1) antamalla köyhemmille maille tai 2) myymällä huomattavan halpaan hintaan keskitason tulon omaaviin maihin kuten Neuvostoliittoon tai 3) syöttämällä eläimille tai 4) hävittämällä/heittämällä menemään? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Komissio ei voi kirjalliseen kysymykseen vastaamista varten ryhtyä pitkiin ja kalliisiin tutkimuksiin, joita vaatisi arvoisan parlamentin jäsenen pyytämien tietojen esittäminen yksityiskohtaisesti. Komissio on kuitenkin julkaissut suurimman osan pyydetyistä tiedoista maatalouden tilanteesta laadituissa vuosikertomuksissa.