ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2486/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan maiden välisten suhteiden jäähtyminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2486/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan maiden välisten suhteiden jäähtyminen Latinalaisen Amerikan tiedotusvälineissä kerrotaan suhteiden jäähtymisestä Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan maiden välillä ja esitetään, että tämä johtuisi siitä, että komission espanjalaiset jäsenet eivät enää vastaa kansainvälisestä yhteistyöstä, kuten he aiemmin tekivät. Mitä komissio ajattelee tällaisista väitteistä, ja jos näin on todella tapahtunut, mikä siihen olisi syynä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Komissio on sitä mieltä, että yhteisön suhteissa Latinalaisen Amerikan maihin ei ole tapahtunut minkäänlaista viilenemistä. Yhteisön ja Latinalaisen Amerikan maiden väliset suhteet ei myöskään riipu millään tavalla niiden komission jäsenten kansallisuudesta, jotka vastaavat kansainvälisestä yhteistyöstä. Kaikki jäsenvaltiot ja komissio ovat aktiivisella tavalla edesauttaneet Rio de Janeirossa kesäkuussa 1999 järjestetyn EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen ensimmäisen huippukokouksen onnistumista ja osallistuvat jatkossakin kokouksen yhteydessä määriteltyjen ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen. Komissio katsoo, että yhteisön ja Latinalaisen Amerikan maiden väliset suhteet ovat syventyneet ja parantuneet kaikin puolin. Edellä mainittu valtioiden ja hallitusten päämiesten välinen huippukokous on osoitus siitä, miten poliittisesti tärkeänä yhteisö pitää suhteitaan Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen maihin. Neuvottelujen jatkuminen Mercosurin ja Chilen kanssa sekä Meksikon kanssa tehtyjen sopimusten täytäntöönpano ovat puolestaan osoitus suhteiden taloudellisesta painoarvosta. Yhteisö on kyseisen Latinalaisen Amerikan alueen tärkein investoija ja tärkein tai toiseksi kauppakumppani tuonnissa ja viennissä. Yhteistyösuhteet jatkuvat entisellään sen lisäksi, että kolmen köyhimmän maan velan vähentämistä tuetaan. Yhteisö on edelleen alueen kehitysmaiden suurin avunantaja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0250/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Liittovaltiota kannattavien järjestöjen saama rahoitus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0250/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Liittovaltiota kannattavien järjestöjen saama rahoitus Jotkin järjestöt, joiden poliittisena tavoitteena on Euroopan mantereen yhdistäminen, saavat rahoitusta yhteisön talousarvion kohdista. Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä ylikansallisen Euroopan valtion luomista, liittovaltiota tai yhä läheisempää liittoa kannattavat elimet ovat saaneet tätä rahoitusta ja mistä talousarvion kohdasta viimeisen kahden vuoden aikana? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) Talousarvion komissiota koskevan pääluokan budjettikohdasta A-3021 voidaan myöntää rahoitusta Euroopan yhdentymisen aatetta edistävien järjestöjen toiminnan tukemiseen. Komissio ilmoittaa parlamentille vuosittain edunsaajajärjestöjen nimet ja niille myönnetyn rahoituksen määrän (ks. Report on Beneficiaries of Part A Grants). Luettelo vuoden 1998 edunsaajajärjestöistä on saatavilla komission Internet-palvelimella osoitteessa http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/beneficiaries_en.htm. Budjettikohdasta A-3021 vuonna 1999 rahoitusta saavien järjestöjen nimet ilmoitetaan parlamentille toukokuun 2000 loppuun mennessä. Luettelo budjetivallan käyttäjän budjettikohtaa A-3021 koskeviin huomautuksiinsa merkitsemästä 14 järjestöstä toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentinjäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Arvoisa parlamentinjäsen voi itse päätellä, mitkä näistä järjestöistä hänen mielestään kannattavat liittovaltiota. Komissio valitsee rahoitusta saavat hankkeet toiminnan tavoitteiden perusteella eikä hankkeen toteutuksesta vastaavan järjestön poliittisten päämäärien mukaan. Komissio ei voi antaa arvoisalle parlamentinjäsenelle tietoja siitä, mitkä rahoitusta saavista järjestöistä pitävät tavoitteenaan liittovaltion luomista, koska sillä ei ole käytettävissään tällaisia tietoja. Lisäksi komissio tukee Eurooppa-liikkeen ja Eurooppa-talojen kansainvälisen liiton toimintaa, jonka tarkoituksena on pitää yllä keskustelua eurooppalaisuuden käsitteestä. Tämä noudattaa Euroopan parlamentin esitystä, joka on kirjattu myös budjettikohdan B3-301 selvitysosaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2321/00 esittäjä(t): Roy Perry (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalainen rahoitus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0188 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2321/00 esittäjä(t): Roy Perry (PPE-DE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Eurooppalainen rahoitus Voisiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon EU:n rahoitusta (rahastoa, hanketta, vuotta ja aluetta kohti) on annettu seuraavissa kohteissa oleville hankkeille viimeisen neljän vuoden aikana: Hampshiren kreivikunta; Southamptonin kaupunki; Portsmouthin kaupunki; Isle of Wightin kreivikunta? Romano Prodin komission puolesta antama täydentävä vastaus (20. syyskuuta 2000) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0803/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön tuki Lacto-Ibérica-nimiselle yritykselle.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0027 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0803/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Yhteisön tuki Lacto-Ibérica-nimiselle yritykselle Lacto-Ibérica-nimisellä yrityksellä oli Ponte Limassa Limiano-merkkisen juuston valmistuslaitos, joka työllisti yli 100 työntekijää. Kyseinen yritys, joka on saanut yhteisön rahoitusta, päätti kuitenkin lopettaa tuotantonsa Ponte Limassa ja keskittää sen satoja kilometrejä kauempana sijaitsevaan Vale de Cambraan, mikä käytännössä merkitsi kaikkien Ponte Liman tehtaan työntekijöiden irtisanomista. Voiko komissio ilmoittaa, 1. mitkä Lacto-Ibérican hankkeet ovat saaneet yhteisön rahoitusta? Mitkä olivat myönnetyt ja tosiasiallisesti maksetut rahamäärät? 2. Liittyikö näitä hankkeita koskevien määrärahojen myöntämiseen joitakin ehtoja työpaikkojen säilyttämisestä ja työn jatkamisesta Ponte de Liman tuotantoyksikössä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Lacto-Ibérica-niminen yritys sai Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston varoista myönnettyä tukea sen Ponte de Limassa sijaitsevan teollisuusyksikön laitteiden uudenaikaistamishankkeeseen. Tämän maaliskuussa 1997 hyväksytyn hankkeen rahoitussuunnitelma oli seuraavanlainen: investoinnit yhteensä 519 662 000 ESP, hyväksytty kansallinen tuki 74 765 236 ESP ja hyväksytty EMOTR:n myöntämä tuki 224 295 705 ESP. Edunsaaja esitti heinäkuussa 1998 pyynnön saada lupa siirtää investoinnit Vale de Cambrassa sijaitsevaan teollisuuslaitokseen keskittääkseen toimintansa tälle samalle alueelle. Kansalliset viranomaiset hyväksyivät muutoksen, koska edunsaaja säilytti maidontuottajien kanssa tehdyt suorat sopimukset ennallaan. Toukokuussa 1999 edunsaaja sai tuen ensimmäisen osan, jonka määrä oli 144 456 876 ESP toteutettujen töiden lukuun. Arvoisan parlamentin jäsenen tietoon on tullut, että maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien hankkeiden on noudatettava tuotteiden yhteisön alkuperää ja investointien säilyttämistä koskevia lausekkeita, mutta niille ei kuitenkaan esitetty käyttöä koskevia velvoitteita. Toimintaohjelmien toteuttamisesta vastaavilta Portugalin viranomaisilta saatujen tietojen mukaan Lacto-Ibérica Industria de lacticinios e quejios, SA -niminen yritys sai Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tukea ammatillista koulutusta koskevien hankkeiden kehittämiseen. Hyväksytyt määrät olivat ensimmäisen yhteisön tukikehyksen (YTK I) (vuosina 19891993) osalta 704 170 ESP ja toisen yhteisön tukikehyksen (YTK II) (vuosina 19941999) osalta 15 373 078 ESP. Tosiasiallisesti maksetut määrät olivat YTK I:n (vuosina 19891993) osalta 563 336 ESP ja YTK II:n osalta 7 484 400 ESP (vuosina 19941999). Ammatilliseen koulutukseen maksettuun tukeen ei liittynyt ehtoa työpaikkojen tai toiminnan säilyttämisestä tuotantoyksikössä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1555/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Uskonnonvapaus Makedoniassa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0076 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1555/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (18. toukokuuta 2000) Aihe: Uskonnonvapaus Makedoniassa Voiko komissio vahvistaa, että Makedonian perustuslakituomioistuin on kieltänyt rukousten lausumisen Makedonian kouluissa? Voiko komissio kertoa, mikä on kiellon syy? Katsooko komissio, että kielto on eurooppalaisen uskonnonvapauden periaatteen mukainen? Mihin toimiin komissio voi ryhtyä, jotta Makedoniassa käytäisiin keskustelua kiellosta? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2000) Komissio voi vahvistaa, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian perustuslakituomioistuin on peruuttanut päätöksellään nro U.br. 195/99 (julkistettu entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian virallisessa lehdessä nro 36/2000, 12. toukokuuta 2000) opetusministeriön säädöksen, jolla määrättiin lausuttavaksi rukous kouluvuoden 1999/2000 aloitustilaisuudessa peruskouluissa ja toisen asteen kouluissa. Perustuslakituomioistuimen tuomio perustui pääasiassa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian perustuslain 19 artiklaan, jossa sanotaan, että Makedonian ortodoksinen kirkko ja muut uskonnolliset yhteisöt ja ryhmittymät ovat valtiosta erillisiä ja samanarvoisia lain edessä. Uskontojen ja valtion erottaminen oli tuomioistuimen antaman tuomion pääasiallinen peruste. Tämä tuomio on eurooppalaisen uskonnonvapauden periaatteen mukainen (sellaisena kuin se vahvistetaan muun muassa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen 9 artiklassa), jonka noudattaminen entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa taataan. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian perustuslain 9 artiklassa sanotaan, että Makedonian tasavallan kansalaisilla on tasavertaiset vapaudet ja oikeudet sukupuolesta, rodusta, ihonväristä, kansallisesta tai yhteiskunnallisesta alkuperästä, poliittisista tai uskonnollisista mielipiteistä, omaisuudesta tai yhteiskunnallisesta asemasta riippumatta, ja 19 artiklassa sanotaan, että uskonnonharjoittamisen vapaus taataan. Oikeus ilmaista uskontoaan vapaasti ja julkisesti, yksin tai ryhmässä taataan. Perustuslakituomioistuimen päätökset ovat lopullisia ja täytäntöönpanevia. Komissio ei tämän vuoksi pidä aiheellisena aloittaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallituksen kanssa sen perustuslakituomioistuimen tuomiota koskevia keskusteluja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1968/00 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle. Itä-Timorin liittyminen Lomén-sopimuksen allekirjoittajamaihin.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0159 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1968/00 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Itä-Timorin liittyminen Lomén-sopimuksen allekirjoittajamaihin Itä-Timorin tilanteesta 18. marraskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman (B5-0271/1999) 15. kohdassa sanotaan, että Euroopan parlamentti pyytää komissiota käynnistämään valmistelut Itä-Timorin pikaiseksi liittymiseksi Lomén sopimuksen allekirjoittajamaihin. Ottaen huomioon, että tämän päätöslauselman hyväksymisestä on kulunut kuusi kuukautta, mihin konkreettisiin toimiin komissio on ryhtynyt valmistellakseen Itä-Timorin liittymistä Lomén-sopimuksen allekirjoittajamaihin? Missä vaiheessa nämä valmistelut nyt ovat ja mitkä ovat jatkonäkymät komission mielestä? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1968/00 ja E-1969/00 (25. heinäkuuta 2000) Komissio on samaa mieltä kansainvälisen yhteisön kanssa siitä, että Itä-Timorin tulevan hallituksen on tehtävä poliittinen valinta maansa mahdollisesta liittymisestä Lomén yleissopimuksen allekirjoittajamaihin. Sen jälkeen, kun Itä-Timorin itsenäinen valtio on perustettu, Itä-Timorin hallitusta pyydetään arvioimaan, mikä alueen taloudellinen liittymä pystyy parhaiten valvomaan timorilaisten etuja. Komissio tulee toimittamaan Itä-Timorin hallitukselle asiaankuuluvia hyödyllisiä tietoja. Komissio voi vahvistaa, että yhteisö on myöntänyt Itä-Timorin kunnostamiseen YK:n rahastolle (UNTAET, YK:n väliaikainen hallinto Itä-Timorissa) 10 miljoonan euron suuruisen tuen, joka on maksettu tuensaajalle vuoden 2000 kesäkuun alkupuoliskolla. Lisäksi ensimmäinen erä Maailmanpankin rahastolle (TFET, Itä-Timorin avustusrahasto) myönnetystä 9,2 miljoonan euron suuruisesta avustuksesta maksetaan heti kun rahoitussopimus kyseisen rahastonhoitajan kanssa on allekirjoitettu ja kun maksupyyntö on vastaanotettu. Sopimus allekirjoitetaan todennäköisesti heinäkuussa 2000. Jäljelle jäävät erät maksetaan rahoitussopimuksen mukaisesti. Komissiolla ei valitettavasti ole täydellistä listaa jäsenvaltioiden myöntämistä avustuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1574/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Tonttien kaavoittaminen Penteli-vuorelle.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1574/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (19. toukokuuta 2000) Aihe: Tonttien kaavoittaminen Penteli-vuorelle WWF:n ja muiden ympäristöjärjestöjen mukaan Penteli-vuorelta, joka viime vuosina on kärsinyt suurista tulipaloista ja menettänyt yli 50 000 hehtaaria metsää, ollaan luovuttamassa esityksellä presidentin asetukseksi 600 hehtaaria maata rakennusyrityksille. Rakennettavaksi luovutettavasta 600 hehtaarista 200 on metsiä, joiden käyttö on perustuslaissa kielletty, 90 kuuluu Pentelin suojelualueen A-vyöhykkeeseen ja suuri osa jäljelle jäävistä hehtaareista on vuoden 1998 tulipalossa palaneita alueita. Korkein hallinto-oikeus on pitänyt aikaisempia alueen rakentamisyrityksiä perustuslain vastaisina. Ottaen huomioon, että kolmannesta yhteisön tukikehyksestä osoitetaan moninaista rahoitusta suotuisan ympäristön luomiseen Attikan alueella, kun taas maan luovuttaminen rakennettavaksi muuttaisi ympäristöä Attikan asukkaiden elämän ja maan luonnonperinnön kustannuksella, kysytään: Millä tavoin komissio aikoo puuttua Kreikan hallituksen toimiin, jotta se vetäisi takaisin presidentin asetusluonnoksen ja jotta metsälainsäädäntö pantaisiin täytäntöön? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2000) Komissio on pyrkinyt ottamaan aktiivisesti huomioon ympäristönäkökohdat kaikissa kolmannesta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavissa toimenpiteissä. Erityistä huomiota ovat saaneet Natura 2000 -verkkoon kuuluvat alueet eli alueet, jotka kuuluvat luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(2) soveltamisalaan. Jäsenvaltioiden välillä on päästy sopimukseen siitä, että kaikki jäsenvaltiot sitoutuvat rahoittamaan toimenpiteitä, jotka eivät vahingoita mainittuja alueita. Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa nimetä verkkoon lisäalueita. Komissio ei ole saanut virallista ilmoitusta Kreikan metsäalueiden luokituksen muuttamista koskevasta presidentin asetusesityksestä. Komissiolle ei ole myöskään ilmoitettu tätä asetusesitystä koskevista valituksista. Penteli-vuoren aluetta ei ole luokiteltu Natura 2000 -verkkoon kuuluvaksi, eikä se komission tietojen mukaan ole myöskään eurooppalainen suojelukohde. Metsäalueeksi luokitellut maa-alueet nauttivat Kreikassa perustuslain suojaa, joten komission mielestä on Kreikan valtioneuvoston asia perehtyä kaikkiin tarvittaviin tietoihin, jotta se voi arvioida, voidaanko asetusesitys hyväksyä. Koska Penteli-vuori ei kuulu Kreikan Natura 2000 -verkkoon, komissio ei voi käytännössä tehdä Kreikan valtiolle ehdotuksia kolmannen yhteisön tukikehyksen varojen käytöstä. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1592/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden osuudet Urban-yhteisöaloitteen määrärahoista.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1592/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (19. toukokuuta 2000) Aihe: Jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden osuudet Urban-yhteisöaloitteen määrärahoista Mitkä ovat eri jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden osuudet Urban-yhteisöaloitteen määrärahoista? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2000) Komissio hyväksyi 28. huhtikuuta 2000 URBAN II -yhteisöaloitteen suuntaviivat(1). Euroopan aluekehitysrahaston kokonaistuki ohjelmakaudella 20002006 on 700 miljoonaa euroa. Komissio on myös päättänyt URBAN II -yhteisöaloitteen osalta käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen alustavasta jaosta jäsenvaltioiden kesken (katso seuraava taulukko). >TAULUKON PAIKKA> Tukien jakaminen jäsenvaltioissa riippuu kansallisten viranomaisten tekemistä päätöksistä. Niistä ei ole vielä ilmoitettu komissiolle. (1) EYVL C 141, 19.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1666/00 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) neuvostolle. Lapsen oikeuksien loukkaaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0095 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1666/00 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) neuvostolle (5. kesäkuuta 2000) Aihe: Lapsen oikeuksien loukkaaminen Italian pääministerin alaisen sosiaaliasioiden osaston lasten asioiden komitea määräsi 3.5.2000 Italian alueelta ilman henkilöpapereita löydetyn ruandalaisen tytön Izabayo Fidencien luovutettavaksi Sveitsiin Nshimiyimana Juvenalille, joka väittää olevansa tytön isä, vaikka hänen vilpillisyydestään on pitävät todisteet. Hallituksen sosiaaliasioiden osaston tekemästä päätöksestä on tehty valitus Lazion alueen hallintotuomioistuimeen. Valitus osoittaa, että tämä dramaattisessa tilanteessa tehty päätös on hätiköity, sillä Ruandan hallituksen toimittamia todisteita, jotka osoittavat Nshimiyimana Juvenalin väitteiden perättömyyden, ei ole tutkittu perusteellisesti. Euroopan unioni on aina korostanut kunnioittavansa ihmisoikeuksia ja perusvapauksia ja vahvistanut erityisesti noudattavansa sosiaalisia perusoikeuksia ja yleissopimusta ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi. YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista 3 artiklassa sanotaan, että mldr lapsen edut ovat ensisijaisia kaikissa lapsia koskevissa toimenpiteissä, olivatpa ne julkisten tai yksityisten toimielinten, tuomioistuinten tai oikeusviranomaisten tekemiä mldr sopimuksessa vahvistetaan myös lapsen oikeus perheeseen, mutta ei kenenkään oikeutta saada lapsia. 1. Mitä Euroopan unionin ministerineuvosto aikoo tehdä saadakseen Italian selvittämään Izabayo Fidencien isän ja äidin todellisen henkilöllisyyden ja luovuttamaan hänet laillisille ja luonnollisille vanhemmilleen? 2. Mitä Euroopan unionin ministerineuvosto aikoo tehdä saadakseen Italian peruuttamaan Izabayo Fidencien luovutuksen Sveitsiin uusien todisteiden valossa ja Lazion alueen hallintotuomioistuimen päätöstä odotettaessa? Vastaus (26. syyskuuta 2000) Neuvoston toimivaltaan ei kuulu puuttua siihen, miten jäsenvaltiot käyttävät toimivaltaansa ulkomaalaisten maasta poistamisen alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1644/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Kansallinen toimenpideohjelma.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0066 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1644/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Kansallinen toimenpideohjelma Voiko komissio ilmoittaa, mistä syystä se siirsi kansallisen toimenpideohjelman takaisin Italian viranomaisille? Eikö komissio katso, että tästä aiheutuu huomattava viive alueille (varsinkin tavoitteen 1 alueille), joiden pitää täydentää ohjelmaansa, mikä puolestaan vaikeuttaa merkittävästi varojen käyttöä kaudella 20002006? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Komissio ei valitettavasti saanut parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella selville, mistä ohjelmasta on kyse. Tavoitteen 1 kohdealueita Italiassa ohjelmakaudella 20002006 koskeva yhteisön tukikehys, jonka komissio periaatteessa hyväksyi 14. huhtikuuta 2000, toteutetaan 14 toimenpideohjelman avulla; ohjelmista seitsemän on alueellisia ja loput kansallisia. Jonkin yksittäisen alakohtaisen ohjelman laajentamistarve ei ole yleensä esteenä muiden, etenkään alueellisten ohjelmien hyväksymiselle. Kun jonkin vielä hyväksymättömän ohjelman sisältö vaikuttaa merkittävästi alueellisten ohjelmien täytäntöönpanoon, alueellisessa ohjelmassa on määrättävä kyseisen ohjelman huomioon ottamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2325/00 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle. Euroopan unionin siirtolaisfoorumi.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0193 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2325/00 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin siirtolaisfoorumi Olen ymmärtänyt, että Euroopan unionin siirtolaisfoorumin avustusten hallinnointi on 1. tammikuuta 2000 alkaen siirretty työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosastolta oikeus- ja sisäasioiden pääosastolle. Tämän vuoden talousarvion kohtaan A-3040 on otettu 800 000 (euroa) organisaation toimintamenoja ja työohjelmaa varten. Talousarvion valvontavaliokunnan varapuheenjohtajana sain kopion 8. maaliskuuta 2000 päivätystä avoimesta kirjeestä, jossa esitetään syytöksiä huonosta hallinnosta ja jonka ovat allekirjoittaneet useat asiasta kiinnostuneet järjestöt, muun muassa ATMF (Association des Travailleurs Marocains en France), FTCR (Fédération des Tunisiens pour une Citoyenneté des deux Rives), ATIME (Association des Travailleurs de Turquie), AJM (Asociacion de Trabajadores ye Immigrantes Marroquies en España), ELELE (Maison des Travailleurs de Turquie) ja CFAIT (Conseil des Associations Française de Turquie). Käsittääkseni myös komissio on saanut kopion tästä kirjeestä 16.17. joulukuuta 1999 järjestetyn vuotuisen yleiskokouksen jälkeen. Avoimessa kirjeessä ilmaistujen huolenaiheiden lisäksi olen kuullut luotettavilta tahoilta Tanskasta uutisia, joiden mukaan talousarviovaroja on ilmeisesti suunnattu uudelleen Marokossa käydyn vaalikampanjan ja yksityisten kulujen maksamiseen. Ovatko esitetyt syytökset perusteltuja? Jos ovat, mihin toimiin komissio on ryhtynyt, varojen takaisinmaksu mukaan lukien? Kuinka komissio varmistaa, että kyseinen organisaatio ja muut talousarvion osastosta A-3 maksettavia yhteisön tukia vastaanottavat organisaatiot toimivat tehokkaasti tavoitteidensa mukaisesti? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa siinä, että siirtolaisfoorumiin liittyvät asiat siirtyivät 1. tammikuuta 2000 oikeus- ja sisäasiain pääosaston hallinnoitaviksi suoraan sen pääjohtajan alaisuuteen. Komissio on myös saanut 8. maaliskuuta päivätyn avoimen kirjeen sekä siihen yksityiskohtaisen kirjallisen vastauksen siirtolaisfoorumin työvaliokunnalta. Komissio toimittaa lähiaikoina foorumin toiminnan ja tilien täydellisen tarkastuksen ja selvittää silloin ne varojen väärinkäyttöä koskevat väitteet, joihin arvoisa parlamentin jäsen kiinnitti komission huomion. Tarkastuksen jälkeen päätetään, mitkä toimenpiteet ovat tarpeen. Jos sääntöjenvastaisuuksia paljastuu, komissio tekee voitavansa tilanteen korjaamiseksi sen lisäksi, että asiasta ilmoitetaan Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF). Komission roolista varojen tehokkaan käytön valvojana on todettava, että siirtolaisfoorumilla on sopimukseen perustuva velvoite raportoida komissiolle toiminnastaan, ja foorumi tekee sen säännöllisesti. Tähän velvoitteeseen sisältyy vuositilinpäätöksen toimittaminen komission arvioitavaksi. Foorumin työvaliokunnassa ja johtokunnassa on myös tarkkailijana komission virkamies.