KIRJALLINEN KYSYMYS E-3316/02

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(22. marraskuuta 2002)

Aihe: Ydinenergia ja uusiutuvista lähteistä tuotettu energia

Euroopan komission jäsen Frederik Bolkestein piti 7. marraskuuta Lontoon Institute of Economic Affairs -laitoksessa esityksen, jossa hän kannatti kiihkeästi ja monin perustein ydinenergian käytön lisäämistä (ydinenergian tarve on suurempi kuin koskaan).

Puheessaan komission jäsen ei ottanut lainkaan huomioon mahdollisuutta tuottaa energia uusiutuvista lähteistä.

Voiko komissio kertoa, mikä energiamuoto ydinenergia vai veden, tuulen ja auringon kaltaisista uusiutuvista lähteistä tuotettu energia on ympäristöystävällisin, kun ajatellaan niihin liittyviä jätteitä, terveysriskejä onnettomuuksissa ynnä muita sellaisia näkökohtia?

Voiko komissio tämän jälkeen kertoa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä näistä kahdesta vaihtoehdosta vastauksensa mukaan ympäristöystävällisemmän energian suosimiseksi ja vastauksensa mukaan vähiten ympäristöystävällisen energian käytön vähentämiseksi?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3308/02 ja E-3316/02

(4. helmikuuta 2003)

Sisämarkkinoista vastaavana komission jäsenenä Frederik Bolkesteinilla on täydet valtuudet osallistua keskusteluun Euroopan talouden tulevaisuudesta yleensä ja myös yleishyödyllisten palveluiden markkinoiden uusimmista suuntauksista. Lontoossa sijaitseva talousalan instituutti Institute for Economic Affairs (IEA) kutsui komissaari Bolkesteinin esittämään näkemyksiään näistä aiheista 7. marraskuuta 2002.

Komissaari käsitteli puheessaan muun muassa energianhuollon turvallisuutta, joka on aiheena komission vihreässä kirjassa Energianhuoltostrategia Euroopalle(1). Vihreässä kirjassa keskitytään EU:n rakenteellisiin puutteisiin energianhuollossa, ja siinä asetetaan keskustelun alustukseksi joukko kysymyksiä. Komissaari Bolkestein mainitsi useita jo vihreässä kirjassa todettuja suuntauksia, kuten energiariippuvuuden lisääntyminen nykyisestä 50 prosentista 70 prosenttiin vuonna 2030, jos tarvittavia toimia ei toteuteta. IEA:ssa pitämässään puheessa hän myös viittasi uusiutuviin energialähteisiin, joilla edelleen katetaan vain pieni osa EU:n energiantarpeesta.

Vihreän kirjan myötä avattiin keskustelu EU:n energianhuoltoa koskevista toimintalinjoista. Komissaari Bolkestein mainitsi puheessaan useita eri tekijöitä, jotka ovat olennaisia ydinvoimakeskustelun kannalta, kuten ydinvoimasta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen mitättömän pieni määrä. Puheessa myös tuotiin esiin useita vielä ratkaisemattomia ongelmia.

Vihreän kirjan tuloksena käytiin keskustelua, johon myös parlamentti osallistui aktiivisesti ja rakentavasti ja jonka perusteella komissio ehdotti joukon toimenpiteitä energianhuollon parantamiseksi EU:ssa ympäristönäkökohdat huomioon ottaen. Ehdotuksiin sisältyy toimenpiteitä uudistuvien energialähteiden käytön kannustamiseksi sähköalalla (uudistuvista energialähteistä tuotettua sähköä koskeva direktiivi hyväksyttiin vuonna 2001)(2), biopolttoaineiden osuuden lisäämiseksi liikenteen alalla, sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämiseksi ja rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi (rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi hyväksyttiin marraskuussa 2002)(3), sekä Euroopan älykäs energiahuolto -ohjelmaa koskeva esitys.

Lisäksi komissio hyväksyi 6. marraskuuta 2002 Euratomin perustamissopimuksen nojalla toimenpidepaketin, jonka tavoitteena on varmistaa kokonaisvaltainen yhteisön lähestymistapa ydinturvallisuuteen ja parantaa ydinenergian toimitusvarmuutta ja jossa tarjotaan mahdollisuutta Euratomin lainajärjestelyihin. Ehdotukset koskevat toiminnassa olevien ja käytöstä poistettavien ydinlaitosten turvallisuutta ja radioaktiivisten jätteiden huoltoa sekä Venäjän kanssa käytävää ydinmateriaalien kauppaa. Samana päivänä komissio hyväksyi myös kaksi Euratomin lainojen alaan kuuluvaa ehdotusta korottaakseen Euratomin varainhankinnan enimmäismäärää ja varmistaakseen, että Euratomin lainoja myönnetään edelleen varsinkin niihin hankkeisiin, jotka koskevat ydinturvallisuuden parantamista ja ydinvoimaloiden käytöstä poistamista ehdokasmaissa ja muissa EU:n ulkopuolisissa maissa.

Komissaari Bolkestein esitti näkemyksiään yleishyödyllisten palveluiden markkinoista yleensä, ja vesihuollon ala muodostaa osan näistä markkinoista. Hän mainitsi useita käytettävissä olevia keinoja hinnan, laadun ja tuotetun palvelun tason oikean suhteen määrittelemiseksi. Tässä yhteydessä hän viittasi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen äskettäin laatimaan asiakirjaan tulevaisuuden vesihuoltopolitiikasta (jonka otsikkona on Directing the Flow).

Komissaari Bolkesteinin puheessa pitäydyttiin esittelemään pääpiirteissään vesihuoltoalan viimeaikaista kehitystä eri jäsenvaltioissa, ja tähän aihekokonaisuuteen kuuluu myös yksityisten toimijoiden asema.

(1) KOM(2000) 769 lopullinen.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/77/EY, annettu 27 päivänä syyskuuta 2001, sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla, EYVL L 283, 27.10.2001.

(3) KOM(2001) 226 lopullinen.