ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2020/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Olutmarkkinoita koskeva tutkimus Portugalissa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0040 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2020/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (9. heinäkuuta 2002) Aihe: Olutmarkkinoita koskeva tutkimus Portugalissa Noin puoli vuotta sitten kilpailuasioista vastaava komission yksikkö teetti Portugalissa julkisen tutkimuksen siitä, onko maan olutmarkkinoille muodostunut mahdollisesti kahden suurimman panimon kartelli. Tiedotusvälineissä vahvasti esillä olleen ja ennennäkemättömät, miltei sotilaalliset mittasuhteet saaneen tutkimuksen tuloksia ei ole tähän päivään mennessä julkaistu Portugalissa. Voiko komissio selittää miksi? Voiko komissio ilmoittaa, mistä syystä se päätti toimia näin Portugalissa kyseisessä asiassa ja miksi se ei ole koskaan aikaisemmin tehnyt tällaista millään muulla alalla? Voiko komissio ilmoittaa, mistä asioista se aikoo antaa selvityksen Portugalin kansalle? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa komission tutkimukseen väitetystä kartellista Portugalin panimoalalla. Kartellin tutkinta aloitettiin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 17, perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäisen täytäntöönpanoasetuksen, 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti(1) ja kohdistettiin Portugalin kahteen johtavaan olutpanimoon ja niiden kansalliseen yhteenliittymään. Tutkimukset toteutettiin 17. ja 18. tammikuuta 2001. Portugalin kilpailuviranomaiset avustivat komissiota tutkimuksissa. 1. ja 3. Tässä tapauksessa komissio on vasta tiedonkeruuvaiheessa. Komissio arvioi tutkimusten yhteydessä jäljennettyjä lukuisia asiakirjoja sekä yhtiöiden vastauksia tietopyyntöihin. Jos komissio päättelee alustavasti, että yhtiöt ovat rikkoneet kilpailusääntöjä, se antaa väitetiedoksiannon ja yhtiöillä on mahdollisuus esittää mielipiteensä kirjallisesti sekä asian suullisessa käsittelyssä. Edellä esitettyjen tutkimuksellisten rajoitusten vuoksi, joiden tarkoituksena on suojella kyseisiä yhtiöitä asian käsittelyn aikana, komissio ei tässä vaiheessa voi ilmoittaa, tekeekö se muodollisen päätöksen asiasta, ja jos tekee, missä vaiheessa, ja julkistaako se tutkimuksensa tulokset. 2. Komissio kehottaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission kilpailupolitiikkaa koskeviin kertomuksiin, joista selviää, että komissio on sakottanut yhtiöitä myös monilla muilla kuin oltupanimoalalla niiden osallistumisesta kartelleihin. (1) EYVL P 13, 21.2.1962; portugalinkielinen versio: luku 8, nide 1, s. 22.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3572/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön tuki kansainväliseen yhtymään kuuluville Ara ja Granit -yrityksille.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0229 - 0230



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3572/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 2002) Aihe: Yhteisön tuki kansainväliseen yhtymään kuuluville Ara ja Granit -yrityksille Kansainväliseen yhtymään kuuluvien Avintesissa (Vila Nova de Gaia) ja Seiassa (Guarda) toimivien Ara ja Granit -yritysten portugalilainen johto aikoo pakkolomauttaa työntekijänsä (siten, että työntekijät olisivat kotonaan kaksi viikkoa tietämättä, milloin ja millä ehdoilla yritys vaatii heidän korvaavan menetetyn työajan). Tällaista menettelyä ei voida hyväksyä, koska se rikkoo työntekijöiden oikeuksia. Seiassa toimivan Ara-yrityksen johtaja ilmoitti hiljattain, että Portugalissa toimivan yrityksen tuotantoluvut vastaavat saman yhtymään kuuluvien Saksassa toimivien yritysten tuotantolukuja. Avintesissa 18 työntekijältä, jotka painostuksesta huolimatta eivät allekirjoittaneet yritysjohdon esittämää sopimusta, evättiin pääsy työpaikkaansa. - Onko kyseinen yhtymä saanut yhteisön tukea jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa? - Mitä toimia komission mielestä on toteutettava kyseisten yritysten työntekijöiden oikeuksien puolustamiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2003) Rakennerahastoja (kaudella 20002006) koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999(1) annetaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vastuu Euroopan sosiaalirahaston tuen täytäntöönpanosta ja valvonnasta jäsenvaltioille. Siksi on jäsenvaltion vastuulla päättää yhteisön rahoituksen myöntämisestä yksityisten yritysten esittämille hankkeille eri toimintaohjelmien hallintoviranomaisille siirretyn toimivallan perusteella. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen vastatessaan komission oli tukeuduttava Portugalin viranomaisten toimittamiin tietoihin. Instituto de Gestão do Fundo Social Europeu (IGFSE) on ilmoittanut komissiolle, että sillä ei ole yhtään merkintää ESR-rahoituksen antamisesta yrityksille, jotka kuuluvat kansainväliseen yhtymään Ara ja Granit. Työsopimuksen lakkauttaminen taloudellisista syistä ei johda erityisiin juridisiin toimiin yhteisön tasolla. Siitä huolimatta olisi ennen arvoisan parlamentin jäsenen kuvaamien päätösten tekemistä tiedotettava työntekijöille ja kuultava heitä direktiivin 2002/14/EY(2) mukaisesti. Portugalilla, kuten muillakaan jäsenvaltioilla, ei kuitenkaan ole velvollisuutta saattaa kyseistä direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöä ennen 23. päivää maaliskuuta 2005. (1) EYVL L 161, 26.6.1999. (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä, EYVL L 80, 23.3.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3198/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Kommunikointiongelmia muilla kuin flaamin kielellä Belgiassa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0182 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3198/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (8. marraskuuta 2002) Aihe: Kommunikointiongelmia muilla kuin flaamin kielellä Belgiassa Belgialaisessa lehdistössäkin julkaistujen valitusten mukaan Belgian ranskankieliset kansalaiset tai muidenkaan EU:n jäsenvaltioiden kansalaiset, jotka ovat yhteydessä tämän maan flaaminkielisen alueen viranomaisiin, eivät saa viranomaisten kanssa asioidessa välttämättömiä asiakirjoja millään muulla kielellä kuin flaamiksi. Sama tilanne vallitsee oikeusasioiden käsittelyssä tämän alueen tuomioistuimissa (esimerkiksi Antwerpenissa ja muuallakin), joissa syytettyjen edellytetään edellä mainittujen valitusten mukaan puhuvan ainoastaan flaamia. On syytä panna merkille, että on esitetty erittäin voimakkaita vastalauseita sille, että Belgian flaaminkielisen osan alueilla laskuja tai virallisia tiedonantoja koskevat asiakirjat ovat yksinomaan flaamiksi, vaikka Belgialla on useampi kuin yksi virallinen kieli ja sen alueella asuu tuhansia ulkomaan kansalaisia, jotka työskentelevät Belgiaan sijoittuneissa monissa kansainvälisissä järjestöissä ja lähetystöissä. Onko tämä flaamilaisviranomaisten käytäntö yhteisön lainsäädännön mukainen? Loukataanko näin sellaisen kansalaisen, joka joko on tämän maan kansalainen tai oleskelee pitkiä ajanjaksoja Belgiassa, oikeutta kommunikoida kielellä, jonka hän tuntee? Millä tavoin Euroopan komissio voisi puuttua asiaan helpottaakseen muiden kuin flaaminkielisten Belgian kansalaisten ja myös niiden EU:n kansalaisten kommunikointia, jotka eivät hallitse flaamia, mutta asuvat alueilla, joilla virallinen kieli on flaami? Mikä on komission näkemys kommunikointivaikeuksista, joiden eteen erityisesti Belgian flaaminkielisellä alueella oikeusviranomaisten puoleen kääntyvät henkilöt joutuvat? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2002) Komissio ei ole toimivaltainen antamaan lausuntoja jäsenvaltioissa sovellettavista kieliä koskevista järjestelyistä. Jäsenvaltiot ovat yksin toimivaltaisia tällä alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2920/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Ruanda.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2920/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Ruanda Voiko komissio antaa luettelon Ruandassa toteutettavista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa kyseisen vuoden investointien kokonaismäärän? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2011/02 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle. Neuvoston kokousten lukumäärä ja laajuus.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2011/02 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle (2. heinäkuuta 2002) Aihe: Neuvoston kokousten lukumäärä ja laajuus Eurooppa-neuvoston kokousten ja erilaisten ministerineuvostojen kokousten lukumäärä ja laajuus ovat herättäneet keskustelua. Onko neuvoston nykyinen puheenjohtaja sitä mieltä, että Eurooppa-neuvoston kokouksia tai erilaisten ministerineuvostojen kokouksia on liikaa tai liian vähän? Miten neuvoston nykyinen puheenjohtaja haluaisi muuttaa tilannetta? Onko neuvoston nykyinen puheenjohtaja tyytyväinen siihen, miten usein ja miten pitkään hallitusten päämiehet tai eri alojen ministerit ovat läsnä näissä kokouksissa? Vastaus (16.19. joulukuuta 2002) Eurooppa-neuvosto hyväksyi Sevillan päätelmissään (21. ja 22. kesäkuuta 2002) tiettyjä toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan neuvoston ja Eurooppa-neuvoston toimintaa. Näihin toimenpiteisiin kuuluu muassa neuvoston erityiskokoonpanojen lukumäärän vähentäminen huomattavasti nykyisestä kuudestatoista yhdeksään, minkä ansiota myös kokousten lukumäärän pitäisi vähentyä. Tällä pyritään myös järkevöittämään neuvoston työskentelyä keskittymällä olennaiseen ja tehostamaan Euroopan unionin eri politiikoilta vaadittua johdonmukaisuutta laajentumisen kynnyksellä. Ministereiden tai valtionpäämiesten osallistumisesta edellä mainittuihin kokouksiin saa tietoa asiaa koskevista lehdistötiedotteista, joista myös yleisesti ottaen käy ilmi säännöllinen osallistuminen. Neuvosto kehottaa kysyjää tarkistamaan neuvoston 22. heinäkuuta 2002 tekemän päätöksen, jolla neuvosto siirsi luettelon erityiskokoonpanoista työjärjestykseensä(1). (1) EYVL L 230, 28.7.2002, s. 7 eteenpäin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2841/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Equal-ohjelman, Euroopan sosiaalirahaston ja neljännen naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman varojen käyttö Rooman kaupungissa.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2841/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (2. lokakuuta 2002) Aihe: Equal-ohjelman, Euroopan sosiaalirahaston ja neljännen naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman varojen käyttö Rooman kaupungissa Italian valtionvarainministeriön seurantakomitea esitti syyskuussa 2002 selvityksen EU:n varojen käytöstä. Tästä tutkimuksesta kävi huolestuttavalla tavalla ilmi myös se, miten hitaasti ja tehottomasti alueelliset viranomaiset jakavat varoja hankkeille. Vuonna 2000 määrärahat olivat vain 2 prosenttia yhteisön tukikehyksestä. Myös komissio on useaan otteeseen korostanut, että EU:n varojen puutteellinen käyttöaste on huolestuttavaa. Tiettyjen alueiden kuten Rooman viranomaisilla on kuitenkin suuri tarve käyttää EU:n varoja ammatilliseen koulutukseen ja työllistämiseen, yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja sosiaaliseen integraatioon. - Onko Rooman kaupunki esittänyt Equal-ohjelmaan, Euroopan sosiaalirahastoon tai neljännen naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevaan toimintaohjelmaan kuuluvia hankkeita? - Onko Rooman kaupunki saanut rahoitusta näihin hankkeisiin? - Onko rahoitusta käytetty? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2002) Komissio hyväksyi 21. syyskuuta 2000 tavoitetta 3 koskevan toimenpideohjelman toteutettavaksi Lazion alueella rakennerahastojen toimintakaudella 20002006. Käytettävissä olevan kokonaisrahoituksen määrä on 884 miljoonaa euroa (45 % Euroopan sosiaalirahaston tukea, 44 % kansallista rahoitusta ja 11 % alueellista rahoitusta), josta 90 miljoonaa euroa (10,3 %) jaetaan yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi. Ohjelmakauden alussa on hyväksytty vähän hankkeita, mikä on ollut syynä heikkoon toteutumisasteeseen. Yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi jätettiin kauden 20002001 aikana 740 hakemusta, joista 188 hyväksytylle myönnettiin tukea. Myös Euroopan sosiaalirahaston rahoittamassa Equal-aloitteessa mahdollistetaan uusien keinojen kokeileminen torjuttaessa syrjintää ja eriarvoisuutta, joiden kohteiksi voivat joutua sekä työntekijät että työnhakijat. Equal koostuu yhdeksästä teema-alueesta, joista yksi on naisten ja miesten tasa-arvo. Rooman kaupunki osallistuu kahteen yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävään hankkeeseen yhteistyössä ulkomaalaisviraston kanssa. Rooman kaupunki ei ole saanut rahoitusta neljännestä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta toimintaohjelmasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2442/02 esittäjä(t): Marco Cappato (NI) neuvostolle. Contraloría de la Repúblican raportti Plan Colombiasta.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2442/02 esittäjä(t): Marco Cappato (NI) neuvostolle (28. elokuuta 2002) Aihe: Contraloría de la Repúblican raportti Plan Colombiasta Contraloría de la República colombiana (Kolumbian valtiontalouden tarkastusvirasto) kirjoittaa kolmannessa Plan Colombian arviointiraportissaan, - että huumausaineiden vastaisen Plan Colombian hallinnoinnissa on epäselvyyksiä - että voimakeinoin ei ole onnistuttu pääsemään eroon huumekauppiaista, vaan tällä hetkellä laiton viljelyalue on edelleen 163 tuhatta hehtaaria koko maassa, ja että viljelmiä syntyy enemmän kuin niitä tuhotaan, ottaen huomioon, että vuosina 20002002 tuhottiin polttamalla 152 tuhatta hehtaaria ja tästä huolimatta kokapensas on tuotu jo niillekin alueille, joilla tähän asti on viljelty kahvia - että Plan Colombia ei ole tyydyttävä ympäristövaikutuksia ajatellen. Euroopan unioni osallistuu tämän suunnitelman rahoittamiseen 31 miljoonalla dollarilla. Aikooko neuvosto ryhtyä toimiin yhteistyön lopettamiseksi Kolumbian huumeidentorjuntaohjelman kanssa? Jos ei aio, mitä uudistuksia se ehdottaa sen välttämiseksi, että eurooppalaisten veronmaksajien rahoja tuhlataan vielä lisää? Vastaus (19. joulukuuta 2002) 1. Vaikka Euroopan unioni tukeekin Kolumbian hallituksen ponnisteluja maata vaivaavan väkivallan lopettamiseksi, se ei osallistu niin kutsuttuun Plan Colombiaan. EU on esittänyt oman tukipakettinsa, joka julkistettiin Bogotassa 24. lokakuuta 2000. Brysselissä 30. huhtikuuta 2001 pidetyssä Kolumbian rauhanprosessin tukiryhmän kolmannessa kokouksessa EY:n osuudeksi vahvistettiin 140 miljoonaa euroa (105 miljoonaa euroa ohjelmoitavana tukena ja 35 miljoonaa euroa muuna kuin ohjelmoitavana tukena). Jäsenvaltioiden osuudet nousevat lisäksi 230 miljoonaan euroon. 2. EY:n apu kohdistuu - käynnissä olevien Kolumbian rauhanpyrkimysten tukemiseen; - konfliktin alkuperään ja syihin; - humanitaarisen avun antamiseen konfliktin uhreille. 3. Oman apunsa osalta EU seuraa tarkasti, että avun täytäntöönpano tapahtuu vahvistettujen tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2421/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle. Omori Katsuhisan mahdollinen teloittaminen Japanissa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2421/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle (20. elokuuta 2002) Aihe: Omori Katsuhisan mahdollinen teloittaminen Japanissa 53-vuotias Omori Katsuhisa on tuomittu kuolemaan ja hänet saatetaan teloittaa lähipäivinä. Koska Japanissa yleensä toteutetaan useita teloituksia samanaikaisesti, on pelättävissä, että myös muita henkilöitä teloitetaan elokuussa. Omori Katsuhisa pidätettiin 10. elokuuta 1976 ja häntä syytettiin pommin asettamisesta ja räjäyttämisestä Japanin pohjoisosassa sijaitsevan Hokkaidon prefektuurin toimistotiloissa maaliskuussa samaisena vuonna. Omari Katsuhisan kuolemantuomio muuttui lopulliseksi kun korkein oikeus hylkäsi hänen valituksensa heinäkuussa 1994. Omori Katsuhisan asianajaja valmisteli todennäköisesti uutta valitusta sen jälkeen kun hänen asiakkaansa teloitus kävi ilmeiseksi. Onko komissio tietoinen, että Omori Katsuhisa mahdollisesti teloitetaan lähipäivinä? Onko komissio jo vedonnut Japanin viranomaisiin, jotta Omori Katsuhisaa tai muita kuolemaan tuomittuja henkilöitä ei teloitettaisi? Mitä toimia komissio on toteuttanut tai mihin toimiin se aikoo ryhtyä saadakseen Japanin hallituksen peruuttamaan kuolemantuomiot, jota Euroopan parlamentti vaati kesäkuussa hyväksymässään päätöslauselmassa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2002) Komissio on aktiivisesti tukenut unionin toimia kuolemanrangaistuksen poistamiseksi Japanissa. Euroopan unionin ulkomaanedustustojen päälliköt laativat kertomuksen Japanin kuolemanrangaistuksesta joulukuussa 2001. Tämän jälkeen unionin troikka teki 18. helmikuuta 2002 virallisen esityksen, joka osoitettiin Japanin oikeusministerille. Tässä esityksessä selitettiin unionin kanta kuolemanrangaistuksesta perusteellisesti. Lisäksi unionin troikka Tokiossa sai helmikuussa 2002 pysyvät toimivaltuudet tehdä virallisia esityksiä kuolemanrangaistuksesta ja se käy aktiivista vuoropuhelua Japanin parlamentin kuolemanrangaistuksen poistamiseksi työskentelevän toimintaryhmän kanssa. Ulkomaanedustuston päälliköt seuraavat asiaa jatkuvasti tarkoituksenaan uusien aloitteiden valmisteleminen, mukaan lukien tässä kyseisessä tapauksessa. Omori Katsuhisan tapauksesta komissio toteaa, että Japanin oikeusministeriö julkistaa teloitukset niiden suorittamisen jälkeen. Koska tällaista ilmoitusta ei ole tehty, voidaan olettaa, ettei teloitusta ole vielä suoritettu. Omori Katsuhisa on hakenut uusintakäsittelyä heinäkuussa 2002, ja parlamentin toimintaryhmä on pyytänyt oikeusministeriöltä, ettei Omori Katsuhisaa teloitettaisi ennen uusintakäsittelyn päätöstä. Parlamentin toimintaryhmän puheenjohtaja Shizuka Kamei on pyytänyt myös oikeusministeri Morayamalta, ettei Omori Katsuhisaa teloitettaisi nyt, kun Japanin parlamentin istuntokausi on päättynyt.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2079/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Urban II -ohjelman Roomaa koskevan rahoituksen puuttuminen.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2079/02 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Urban II -ohjelman Roomaa koskevan rahoituksen puuttuminen Rooma on toteuttanut aikaisempaan Urban-ohjelmaan liittyvät hankkeensa niin hitaasti, että niille alunperin myönnettyjä varoja on leikattu. Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriön antamien ja komission verkkosivulla olevien tietojen mukaan nykyisessä Urban II -ohjelmassa ei ole lainkaan määrärahoja Rooman hankkeille. Kaupunki ei ole yhteisön kymmenen tärkeimmän tukikelpoisen kaupungin joukossa, eikä se kuulu myöskään niiden kahdenkymmenen kaupungin joukkoon, jotka otettiin Urban Italia -kohdeluetteloon myöhemmin (laki 388/2000), vaan se on virallisessa tärkeysjärjestyksessä vasta 39. sijalla. Urban-ohjelma on kiistatta EU:n parhaiten toimivia ohjelmia ja tärkeä väline suurkaupunkien laita-alueiden ja yleensäkin ympäristön pilaantumisesta ja sosiaalisista epäkohdista kärsivien kaupunkialueiden kehittämisessä. Esimerkiksi Milano on toisella sijalla kyseisessä luettelossa. Voiko komissio näin ollen ilmoittaa, mistä syystä (muodolliset tai sisällölliset virheet, hakemuksen myöhästyminen, riittämätön asiakirja-aineisto jne.) Roomaa ei ole hyväksytty tukikelpoisten kaupunkien joukkoon? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2002) Urban II -yhteisöaloitteen suuntaviivoja koskevan, jäsenvaltioille 28. huhtikuuta 2000 osoitetun komission tiedonannon(1) jälkeen Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriö julkaisi 20. heinäkuuta 2000 maan virallisen lehden numerossa 168 ehdotuspyynnön Urban II -yhteisöaloitteen tukikelpoisten kaupunkien valitsemiseksi Italiassa. Ehdotuspyynnössä on asianmukaisesti huomioitu edellä mainitussa komission tiedonannossa määritellyt tukikelpoisuusperusteet ja täsmennetty ministeriön myöhemmin käyttämät yksityiskohtaiset arviointi- ja valintasäännöt saatujen ehdotusten keskinäisen yleisen tärkeysjärjestyksen laatimiseksi. Italian viranomaiset asettivat tältä pohjalta ehdotukset paremmuusjärjestykseen toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Urban II -aloitteen puitteissa Italialle myönnettyjen määrärahojen perusteella ja toimenpiteiden keskittämiseksi rajatulle määrälle alueita ainoastaan luettelon kymmenen ensimmäistä kaupunkia hyväksyttiin yhteisön rahoituksen piiriin, ja Italian viranomaiset ovat esittäneet komissiolle niitä koskevat ohjelmat edellä mainitun tiedonannon 19 kohdan mukaisesti. (1) EYVL C 141, 19.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2039/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Rakennerahastot — ennen vuotta 1993 käynnistettyjen ohjelmien päättäminen.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2039/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Rakennerahastot ennen vuotta 1993 käynnistettyjen ohjelmien päättäminen Komission kahdennestatoista rakennerahastoja koskevasta vuosikertomuksesta(1) ilmenee, että vuoden 2000 lopussa oli käynnissä vielä 35 ennen vuotta 1989 käynnistettyä ja 73 ajanjaksolla 19891993 käynnistettyä ohjelmaa. Haluaisin komissiolta vastaukset seuraaviin kysymyksiin: - Kuinka suuresta rahamäärästä kesken olevissa ohjelmissa on yhteensä kyse? Mihin jäsenvaltioihin nämä ohjelmat oli suunnattu? - Mistä viivästykset ovat johtuneet ja mikä on tämänhetkinen tilanne? - Mitä komissio aikoo tehdä ohjelmien loppuun saattamiseksi? (1) KOM(2001) 539. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (2. elokuuta 2002) Vuotta 1994 edeltävän kauden päättämättömien rakennerahasto-ohjelmien, hankkeiden ja muiden toimenpiteiden kokonaismäärä vuoden 2000 lopussa oli 991 miljoonaa euroa. Sen jälkeen kyseinen määrä on laskenut huomattavasti, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee. Kesäkuuhun 2002 mennessä päättämättömiin ohjelmiin liittyvä määrä on laskenut lähes kahdella kolmasosalla, ja se on tällä hetkellä 370 miljoonaa euroa. Summa vastaa 0,6:tta prosenttia kaudeksi 19891993 käyttöön otetuista määrärahoista. >TAULUKON PAIKKA> Ohjelmien viivästyneen päättämisen pääasiallisia syitä ovat muun muassa ohjelmiin ja hankkeisiin jäsenvaltioissa liittyvät oikeudelliset menettelyt, joihin komissio ei voi vaikuttaa, jäsenvaltioiden viranomaisten kykenemättömyys toimittaa loppukertomus perusasetuksen vaatimusten mukaisesti sekä tarve varmistaa riittävä seuranta komission, tilintarkastustuomioistuimen tai petostentorjuntaviraston suorittaman valvonnan osalta. Tähän mennessä tapahtunut edistyminen on pitkälti sen ansiota, että komissio on pitänyt asiaa ensisijaisen tärkeänä ja perustanut muun muassa esikoisasiantuntijoiden työryhmiä. Komissio jatkaa ponnistelujaan sen varmistamiseksi, että keskeneräiset ohjelmat päätetään mahdollisimman nopeasti(1). (1) Vähäisiä määriä, jotka liittyvät Tanskan, Irlannin, Luxemburgin ja Alankomaiden ohjelmiin sekä eräisiin Interreg-ohjelmiin.