ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2167/00

esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle

(30. kesäkuuta 2000)

Aihe: KFOR-joukkojen sotilaiden häiriköivä käyttäytyminen Skopjessa

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (EJTM) lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan KFOR-joukkojen sotilaat aiheuttavat vapaa-aikanaan häiriötä kaupungin kaduilla ja baareissa ahdistellen ohikulkijoita ja erityisesti nuoria naisia. Syynä useimpiin näistä välikohtauksista on alkoholin liiallinen käyttö sotilaiden lomien aikana. Nämä selkkaukset kohdistuvat lähes aina Skopjen asukkaisiin, ja KFOR-joukkojen sotilaspoliisi vähättelee niiden merkitystä. Näiden sotilaiden käyttäytyminen loukkaa ensinnäkin EJTM:n KFOR-joukoille tarjoamaa vieraanvaraisuutta ja, mikä tärkeintä, NATOn ja erityisesti Euroopan unionin suunnattomin kustannuksin ylläpitämän rauhanturvaoperaation julkista kuvaa. EU osallistuu operaatioon EJTM:n kanssa tekemiensä ja Kosovon tilanteen normalisointia koskevien laajempien sopimusten perusteella.

Millä keinoin neuvosto aikoo suojella Euroopan unionin auktoriteettia Skopjessa KFOR-joukkojen sotilaiden sopimattomalta käytökseltä, jotta EU:n arvovalta ei joutuisi vaakalaudalle ja sen maine rauhan palauttajana alueella ei vaarantuisi?

Vastaus

(7. marraskuuta 2000)

KFOR-joukkojen sotilaiden käyttäytyminen on KFOR-joukkojen komentajia, NATOa ja joukkoja lähettävien valtioiden viranomaisia koskeva asia. EU puolestaan luonnollisesti toivoo, että kaikkien niiden kansainvälisen yhteisön edustajien käyttäytyminen, jotka työskentelevät yhdessä vakauden, turvallisuuden ja monikansaisen demokratian palauttamiseksi YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti, olisi esimerkillistä niin Kosovossa kuin muuallakin. Se on vakuuttunut, että sen omat edustajat käyttäytyvät yleensä tämän korkean vaatimuksen mukaisesti ja että Kosovon väestö ymmärtää tämän samoin kuin niiden naapurivaltioiden väestö, joissa EU:n edustajat mahdollisesti käyvät joko työtehtävissä tai lomalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2831/00 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle. Warner Jenkinson Europe -yhtiö.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0019 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2831/00 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (6. syyskuuta 2000) Aihe: Warner Jenkinson Europe -yhtiö Warner Jenkinson Europe -yhtiöllä on tehdas vaalipiirini alueella Englannissa (Oldmeadow Road, Kings Lynn, Norfolk, PE30 4LA). Se valmistaa muun muassa hiusvärejä ja käyttää siihen tarkoitukseen dimetyylisulfaattia (DMS). Tietääkseni tätä kemiallista ainetta koskeva riskinarviointi on parhaillaan käynnissä. Missä vaiheessa riskinarviointi on tällä hetkellä ja millaisia tuloksia tämän kemiallisen aineen arvioinnista voidaan odottaa? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2000) Olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23. maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93(1) mukainen dimetyylisulfaattia (DMS) koskeva riskien arviointi on parhaillaan käynnissä. Jäsenvaltioiden teknisten asiantuntijoiden ryhmä on saanut päätökseen keskustelut riskien arvioinnista laaditusta raportista, ja myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tieteellinen komitea (CSTEE) on antanut lausunnon raportin laadusta. Ympäristön osalta CSTEE:n lausunto on yhdenmukainen riskien arvioinnista laaditun raportin päätelmien kanssa huolimatta joistakin puutteista raportin tiedoissa. Ihmisten terveyden osalta CSTEE on yleisesti ottaen samaa mieltä riskien arvioinnista laaditun raportin päätelmien kanssa huolimatta vähäisistä erimielisyyksistä joissakin kysymyksissä (esimerkiksi ehdotus luokitella DMS ainoastaan ihoa herkistäväksi aineeksi, syöpäriskin määrällinen arviointi, lisääntymistoksisuuden riskin luonnehdinta ja riskien arvioinnista laaditussa raportissa esitetty ehdotus työperäistä altistumista koskeviksi raja-arvoiksi). Komission yhteinen tutkimuskeskus on suunnitellut julkaisevansa riskien arvioinnista laaditun raportin vuoden 2001 alussa. Riskien arvioinnista laaditussa raportissa on määritelty, että DMS:a käytetään pääasiassa välittäjäaineena ja metyloivana aineena monien orgaanisten kemikaalien valmistuksessa (väriaineet, hajusteet ja lääkeaineet). Muita esitettyjä käyttötarkoituksia on käyttö sulfidisena aineena useiden tuotteiden valmistuksessa (esimerkiksi väriaineet ja kankaiden pehmitteet). Riskien arvioinnista laaditun raportin tulokset työntekijöiden osalta osoittavat, että altistuminen DMS:lle hengitysteitse sen tuotannon, käsittelyn ja käytön yhteydessä voi aiheuttaa hengitystieärsytystä sekä mutaatioita ja syöpää. Lisäksi on huolestuttu raskaana olevien työntekijöiden terveydestä, jos nämä altistuvat toistuvasti DMS:lle hengitysteitse silloin, kun sitä käytetään välittäjäaineena. Ympäristön kautta DMS:lle altistuvien kuluttajien tai muiden henkilöiden osalta ei ole tarvetta välittömiin toimiin. Riskien arvioinnista laaditun raportin mukaan ympäristöriskejä ei myöskään ole odotettavissa. Mikäli merkittäviä vaaratekijöitä havaitaan, komissio harkitsee ryhtymistä tarvittaviin riskejä vähentäviin toimiin vaarallisiksi todetuilla aloilla. (1) EYVL L 84, 5.4.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2348/00

esittäjä(t): Véronique Mathieu (EDD) komissiolle

(13. heinäkuuta 2000)

Aihe: Yhteisön kuudes ympäristöalan toimintaohjelma

Helsingin huippukokouksen yhteydessä joulukuussa 1999 komissiota pyydettiin tekemään ehdotus yhteisön kuudenneksi ympäristöalan poliittiseksi toimintaohjelmaksi.

1. Vahvistetaanko tällä ohjelmalla, joka on määrä hyväksyä vuoteen 2001 mennessä, ympäristöä koskettavia hätätilanteita koskevia toimia?

2. Jos vastaus on myönteinen, miten ympäristökatastrofien välttämätön ennaltaehkäisy liitetään yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelmaan, joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 9. joulukuuta 1999?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(4. lokakuuta 2000)

Pelastuspalvelualan toimintaohjelmalla luodaan tärkeimmät puitteet jäsenvaltioiden eri tasoille sijoittuvien pelastuspalvelujen keskinäiselle yhteistyölle. Viimeaikaisista katastrofeista sekä luonnon- että teknologisista katastrofeista saatu käytännön kokemus on kuitenkin nostanut selvästi esiin nykyjärjestelmän puutteet ja ne monet uhkat, joita moderni yhteiskunta kohtaa tai itse tuottaa. Tästä syystä ihmisten, ympäristön ja omaisuuden, mukaan luettuna kulttuuriperinnön, suojaaminen vaaroilta on edelleen merkittävä haaste jäsenvaltioiden hallituksille ja yhteisölle.

Onnettomuusriskien torjunta ja turvallisuuden takaaminen edellyttävät globaalia lähestymistapaa toisin sanoen yhtenäisiä ja kattavia puitteita erilaisten vaarojen arvioimiseksi, hallitsemiseksi, vähentämiseksi ja niiltä osin kuin se on mahdollista poistamiseksi yhteiskunnasta. Tällaisesta riskienhallintajärjestelmästä on tehtävä avoin ja ymmärrettävä muillekin kuin asiantuntijoille, jotta myös kansalaiset saataisiin osallistumaan aktiivisesti hankkeeseen ja luottamaan siihen. Näissä puitteissa on kiinnitettävä asianmukaista huomiota siihen, millä tasolla toiminta olisi kaikkein tehokkainta käytännön näkökulmasta. On selvää, että paikallistason on kannettava päävastuu kansalaisten turvallisuudesta. Yhteisö puolestaan voi toimia merkittävässä asemassa yhteisten suuntaviivojen kehittämisessä. Se voi myös toimia tärkeänä kokemusten vaihdon ja rajat ylittävien onnettomuuksien koordinoinnin foorumina.

Komissio pohtii myös, voidaanko ympäristökatastrofeja torjua uuden ympäristöalan toimintaohjelman puitteissa ja jos voidaan niin miten. Tulevaan kattavaan pelastuspalveluohjelmaan on suunnitteilla tehostettuja toimia onnettomuusriskien, erityisesti ympäristökatastrofeihin liittyvien vaarojen, torjumiseksi laajempaa näkökulmaa hyväksi käyttäen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3025/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. YMP:n suorien tukien mukauttamista koskevat säännöt.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3025/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (26. syyskuuta 2000) Aihe: YMP:n suorien tukien mukauttamista koskevat säännöt Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) mukaisia suoran tuen järjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1259/1999(1) soveltamista ollaan muuttamassa. Voiko komissio - antaa tietoja ehdotuksista, jotka koskevat suoran tuen järjestelmien mukautusten soveltamista YMP:n tukia saaviin maanviljelijöihin, erityisesti mainitun asetuksen 9 artiklan soveltamista, ja siitä, miten määrät lasketaan ja miten ne sisällytetään maaseudun kehittämisohjelmiin, ja - kertoa, milloin säännöt on tarkoitus hyväksyä ja milloin niiden on tarkoitus alkaa soveltaa? (1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 113. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 2000) Yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia suoran tuen järjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1259/1999 soveltamisasetusta valmistellaan todellakin parhaillaan komissiossa. Vaikka tässä vaiheessa onkin ennenaikaista kuvata sen sisältöä perusteellisesti, komissio haluaa ilmoittaa, että mainitun soveltamisasetuksen tärkeimpinä tavoitteina on täsmentää millä tavoin jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1259/1999 3 ja 4 artiklan mukaisesti toteuttamia vähennyksiä voitaisiin käyttää maaseudun kehittämistoimenpiteiden tukemiseen (mainitun asetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti tässä yhteydessä on kyse ainoastaan liitännäistoimenpiteistä: varhaiseläke, epäsuotuisat alueet, maatalouden ympäristötoimenpiteet ja metsittäminen) ja määritellä asetuksen (EY) N:o 1259/1999 9 artiklan mukaisesti niiden tietojen antamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka jäsenvaltioiden on annettava komissiolle sen täytäntöön panemiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (EY) N:o 1259/1999 4 artiklan mukaisesti vähennettävien määrien laskemiseksi on jo laadittu täsmällisesti mainitussa artiklassa, eikä siihen ole tarvetta palata soveltamisasetuksessa. Komissio toivoo saavansa hyväksytyksi tämän soveltamisasetuksen mahdollisimman pian ja toivoo voivansa toimia niin, että se julkaistaisiin viipymättä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2755/00

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(1. syyskuuta 2000)

Aihe: Keskiaikaisen ortodoksisen kirkon pommittaminen Kosovossa

Heinäkuun 17. päivänä 2000 hävitettiin maan tasalle keskiaikainen ortodoksinen kirkko Kosovo Poljessa lähellä Pristinaa, kun siellä räjähti pommi. Komissio ilmoitti vastauksessaan edelliseen kysymykseeni (E-0015/00)(1) kulttuuriperintöalan asiantuntijoista muodostuva korkean tason ryhmän perustamisesta, tavoitteena ehdottaa ratkaisuja ongelmiin, joita syntyy Kosovon kulttuuriomaisuuden hävityksestä ja tuhoutumisesta ja määrittää yksityiskohtaisesti mldr kulttuuriomaisuuden hävitys.

Ottaen huomioon Kosovossa yhä jatkuvan väkivallan, jolla edelleen tuhotaan kulttuurimuistomerkkejä, katsooko komissio, että vaaditaan välittömämpää vastausta kuin se, joka on kuvattu edellä tässä kysymyksessäni? Aikooko komissio kyseisen pyhäkön kohdalla ilmoittaa välittömästi aikomuksestaan korjata se, jotta käytännössä ilmaistaisiin paheksunta vandalismin ja suvaitsemattomuuden ilmentymiä kohtaan Kosovossa?

(1) EYVL C 303 E, 24.10.2000, s. 124.

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(26. lokakuuta 2000)

Kuten komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0015/00 todettiin, Euroopan neuvoston julkilausuman mukainen korkean tason asiantuntijaryhmä määrättiin perustettavaksi. Ryhmän tavoitteena on tutkimuksen perusteella määrittää yksityiskohtaisesti kaikkien etnisten ryhmien ja uskontokuntien kulttuuriomaisuuden, lähinnä rakennustaiteellisen tai arkeologisen perinnön (muistomerkit tai -paikat), tuhot kaikkialla Kosovossa. Tutkimuksen perusteella laaditaan luettelo tärkeimmistä toimista ja autetaan perustamaan paikallisen, alueellisen ja liittovaltiotason asiantuntijoiden ryhmiä, jotka tekevät toteutettavuustutkimuksia ja toimintasuunnitelmia tutkimuksessa todettujen ensisijaisten tavoitteiden alalla. Asiantuntijaryhmän päätelmät valmistunevat vuoden loppuun mennessä.

Komissio antaa tutkimustulokset Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon väliaikaisen siviilihallinnon käyttöön. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman kirkon restauroinnista päättää Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikainen siviilihallinto Kosovossa (UNMIK), ja päätös tehdään vasta tutkimuksen valmistuttua ja UNMIK:n vahvistaman vuoden 2001 jälleenrakentamisohjelman mukaisten ensisijaisten toimien perusteella. Päätöksenteossa kuullaan myös Kosovossa toimivia kansainvälisiä lahjoittajatahoja.

Koska Kosovossa tarvitaan kipeästi rahoitusta infrastruktuureihin ja väestön peruspalveluihin, komissio ei tässä vaiheessa aio myöntää yhteisön rahoitusta uskonnollisten rakennusten kunnostamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2638/00 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle. Saksalaisten sisävesialusten miehistön ulosliputus muihin jäsenvaltioihin sijoittautumisvapauden nimissä.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0203 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2638/00 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Saksalaisten sisävesialusten miehistön ulosliputus muihin jäsenvaltioihin sijoittautumisvapauden nimissä Onko Euroopan komissio tietoinen siitä, että työntekijöiden tämänhetkiset Saksan työlainsäädännön mukaiset työolot sisävesialuksilla muutetaan Euroopan sisämarkkinoilla vallitsevan sijoittautumisvapauden tekosyyllä muiden jäsenvaltioiden huonommiksi työoloiksi, ja pitääkö komissio tätä sallittuna? Muuan saksalainen sisävesivarustamo, joka on saksalaisen konsernin tytäryhtiö, haluaa ulosliputtaa miehistönsä Luxemburgissa sijaitsevaan saman konsernin tytäryhtiöön. Samalla työntekijöille, joilla on tähän saakka ollut saksalaiset työsopimukset, ehdotetaan nykyisen työsuhteen päättämistä ja siirtymistä luxemburgilaiseen työsuhteeseen. Tällöin todelliset bruttopalkat pienenevät, ja työaika aluksilla pitenee työntekijöiden vahingoksi. Työntekijöiden vaihtoehtona on toiminnallisiin syihin perustuva irtisanominen yrityksestä ja näin työpaikan menetys. Itse työ tapahtuu edelleen samoilla sisävesialuksilla, jotka ovat edelleen saksalaisen tytäryhtiön ja tähänastisen työnantajan omistuksessa. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen kyseenalaistaa tiettyjen sisävesivarustamojen käytännön siirtää aluksensa purjehtimaan sellaisen jäsenvaltion lipun alla, jonka työolot ovat huonommat, ja sen, että varustamot käyttävät perusteena sijoittautumisvapauden periaatetta sisämarkkinoilla. Kun otetaan huomioon kysymykseen liittyvät tosiasiat, komissio ei voi määrittää tapauksen oikeudellista asemaa eikä arvioida, onko kyseessä yrityksen luovutus työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä helmikuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/187/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetulla neuvoston direktiivillä 98/50/ETY(2), mukaisesti. Vesiliikenteeseen, sisävesiliikenne mukaan lukien, sovelletaan kansainvälisen yksityisoikeuden mukaisesti yleensä sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka lipun alla alus purjehtii. Yleissopimuksen sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista N:o 80/394/ETY, avattu allekirjoitettavaksi Roomassa 19 päivänä kesäkuuta 1980(3), 6 artiklan 2 kohdassa kuitenkin määrätään, että jos kaikista olosuhteista ilmenee, että työsopimus liittyy läheisemmin johonkin toiseen valtioon, kuin siihen, jonka lainsäädäntöä periaatteessa sovellettaisiin, tällöin sovelletaan tämän toisen valtion lainsäädäntöä. (1) EYVL L 61, 5.3.1977. (2) EYVL L 201, 17.7.1998. (3) EYVL L 266, 9.10.1980.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3301/00 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle. Valon aiheuttama saaste.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3301/00 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Valon aiheuttama saaste Asutus- ja teollisuusalueilta peräisin oleva valosaaste estää kaupunkien asukkaita näkemästä yötaivasta ja aiheuttaa ilmakehän lämpenemistä. Alempitehoisten hehkulamppujen ja erilaisten suojien käyttö estäisi valopäästöt, mikä vähentäisi hiilidioksidipäästöjä ja mahdollistaisi paremman näkyvyyden tähtitaivaalle. Aikooko komissio ryhtyä lainsäädäntötoimiin valon aiheuttamien haittojen ehkäisemiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1904/00 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle. EU:n Phare-ohjelman tarjouskilpailu li 9701.01.04.02.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1904/00 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: EU:n Phare-ohjelman tarjouskilpailu li 9701.01.04.02 Koska tämän ohjelman tarjouspyynnöt voidaan hyväksyä vain täysistä eristä ja koska kaiken välineistön on oltava peräisin EU:n alueelta tai Phare-ohjelmaan osallistuvasta maasta, voisiko komissio ilmoittaa tämän tarjouskilpailun voittajat erä erältä ja kertoa mitä välineistöä (merkki ja malli) voittaneissa tarjouksissa käytettiin? Günter Verheugenin komission puolesta antama täydentävä vastaus (1. joulukuuta 2000) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2608/00 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle. Lintudirektiivin täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0053 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2608/00 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Lintudirektiivin täytäntöönpano Sain 13. kesäkuuta 2000 lähes 100 000 kansalaisen allekirjoittaman kansalaisadressin. Allekirjoittajat ovat huolissaan lintujen pyynnin laajuudesta Ranskassa. Eräät pyyntimenetelmistä ovat tarpeettoman julmia ja ne on siksi kiellettävä. Eräillä pyyntimenetelmillä (liimaorret, verkot) ei tehdä eroa lajien välillä ja siksi ne on kiellettävä parittelu- ja pesintäaikana. 1. Onko komissio tietoinen lintujen pyydystämistä koskevista määräyksistä Ranskassa? 2. Onko komissio tietoinen lintujen pyydystämisen laajuudesta Ranskassa? 3. Katsooko komissio, että lainsäädäntö ja/tai käytäntö ovat ristiriidassa lintudirektiivin kanssa? 4. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 2000) Komissio on tietoinen tärkeimmistä lintujen pyydystämistä koskevista säännöksistä Ranskassa sikäli, että luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) 18 artiklassa vaaditaan jäsenvaltioita toimittamaan hyväksymänsä kansalliset lait sille kirjallisina. Lisäksi neuvoston direktiivin 79/409/ETY 9 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot tiedottavat vuosittain komissiolle poikkeamiset 5, 6, 7, ja 8 artiklan säännöksistä. Lintujen pyydystämiseen liittyvästä toiminnasta ilmoitetaan näiden säännösten mukaisesti. Komissio katsoo, että Ranskan luonnonvaraisten lintulajien suojelua koskeva lainsäädäntö kattaa kaikki suojeltaviksi määrätyt lintulajit neuvoston direktiivin 79/409/ETY 5 artiklan mukaisesti sekä sisältää kaikki tässä artiklassa mainitut kiellot, mukaan luettuna tahallisen tappamisen tai pyydystämisen millä tahansa menetelmällä. Komissio selvittää parhaillaan useita lintujen pyydystämiseen liittyviä valituksia, joissa on esitetty syytöksiä 9 artiklan säännösten rikkomisesta. Mikäli komissio löytää todisteita siitä, ettei lintujen pyydystäminen ole direktiivin säännösten mukaista, se tavanomaisesti käynnistää rikkomisesta johtuvan menettelyn voidakseen arvioida esitettyjä syytöksiä EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) nojalla. (1) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2071/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Vammaisten hyväksi työskenteleville kansalaisjärjestöille myönnettävä perusrahoitus.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0062 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2071/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (27. kesäkuuta 2000) Aihe: Vammaisten hyväksi työskenteleville kansalaisjärjestöille myönnettävä perusrahoitus Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon tarkalleen myönnettiin vuonna 1999 perusrahoitusta kansalaisjärjestöille, jotka työskentelevät vammaisten hyväksi? Mitkä eri järjestöt saivat perusrahoitusta? Mistä budjettikohdista perusrahoitusta tarkalleen myönnettiin? Entä vuonna 1998 ja 1997? Voiko komissio ilmoittaa, mitkä järjestöt saavat tätä rahoitusta nykyisten suunnitelmien mukaan vuonna 2000 ja 2001? Mistä budjettikohdista määrärahat myönnetään? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 2000) Vuonna 1997 myönnettiin 1,6 miljoonaa euroa 26 kansalaisjärjestölle (budjettikohta B3-4106). Vuonna 1998 myönnettiin 1,28 miljoonaa euroa 14 kansalaisjärjestölle (budjettikohta B3-4106). Vuonna 1999 myönnettiin 0,87 miljoonaa euroa 10 kansalaisjärjestölle (budjettikohta B3-4111). Lista tukia vuosina 1998, 1998 ja 1999 saaneista kansalaisjärjestöistä lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Vuosina 1997, 1998, 1999 ja 2000 Euroopan vammaisfoorumi sai 750 000 euroa perusrahoitusta, koska järjestö mainittiin nimenomaisesti kunakin vuonna kulloisenkin budjettikohdan selvitysosassa. Komissio on järjestänyt vuonna 2000 ehdotuspyynnön syrjinnän torjunnan alalla yhteisössä ja jäsenvaltioissa toimivien kansalaisjärjestöjen koordinoivan toiminnan tukemiseksi (budjettikohta B5-803). Ehdotuspyynnön seurauksena komissio on tekemässä tukisopimuksia useiden järjestöjen kanssa, joista muutamat toimivat vammaisalalla. Tiedot siitä, mitkä järjestöt ovat saaneet tukea, julkaistaan komission web-sivuilla (http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/disable/index_en.htm). Vuonna 2001 perusrahoitus yhteisön tason järjestöille, joilla on kokemusta syrjinnän torjunnasta, on osa syrjinnän torjumista koskevaa toimintaohjelmaa, joka on parhaillaan neuvoston ja parlamentin käsiteltävänä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuva toimintaohjelma käsittää rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän. Komissio on ehdottanut, että ohjelmakomiteassa olisi vahvistettava tarkoitusta varten yhteisön tason kansalaisjärjestöjen valintaperusteet, joiden pohjalta järjestetään sitten ehdotuspyyntö. Siksi ei ole tässä vaiheessa mahdollista sanoa, mitkä järjestöt saavat rahoitusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2991/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) neuvostolle. Oikeusturvan yhdenmukaisuus direktiivin 89/665/ETY kanssa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2991/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) neuvostolle (25. syyskuuta 2000) Aihe: Oikeusturvan yhdenmukaisuus direktiivin 89/665/ETY kanssa 1. Onko Itävallan Oberösterreichin osavaltion julkisia hankintasopimuksia koskevaan lainsäädäntöön sisältyvät subjektiivista oikeusturvaa koskevat säännökset muutettu yhdenmukaisiksi julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien ja määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 89/665/ETY(1) kanssa? 2. Jos on muutettu, miksi? Jos ei ole muutettu, miksi? 3. Kuinka monta julkisia hankintasopimuksia koskeviin direktiiveihin liittyvää rikkomusmenettelyä Itävaltaa vastaan on jo aloitettu? (1) EYVL L 395, 30.12.1989, s. 33. Vastaus (20./21. joulukuuta 2000) Perustamissopimuksen 211 artiklan mukaisesti on komission tehtävä huolehtia siitä, että perustamissopimuksen määräyksiä sekä toimielinten sen nojalla antamia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan. Näin ollen neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä osoittamaan kysymyksensä komissiolle, jonka tehtävänä on tarkistaa, että Itävalta siirtää kysymyksessä mainitun yhteisön lainsäädännön asianmukaisesti osaksi omaa lainsäädäntöään.