ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3514/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Maailmanlaajuistuminen ja tietoyhteiskunta Komission tiedonantoon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: "Maailmanlaajuistuminen ja tietoyhteiskunta - vahvemman kansainvälisen koordinaation tarve" (KOM(98) 0050 lopull.) liittyen on korostettava sitä, että kaiken sähköisen viestinnän kattava oikeudellinen kehys on hyvin laaja ja siihen liittyy monia näkökohtia: alv:n soveltaminen, oikeudelliset ja tuomiovaltaan liittyvät toimivaltakiistat, työlainsäädäntö, tekijänoikeudet, tieto- ja tavaramerkkisuoja, kuluttajansuoja, sopimusten lainvoimaisuus, petosten ja rikollisuuden vastainen toiminta ja viestinnän sisältöongelma erityisesti alaikäisten suojelun kannalta jne. Eurooppalaisen sääntelyn tarve johtuu siitä, että 90 % kauppavaihdosta tapahtuu yhteisön tasolla. Pitäen edellä mainittua lähtökohtana, voisiko Euroopan komissio toimia siten, että oikeuskehys laaditaan realistisessa hengessä pitäen mielessä, että mitä yksityiskohtaisempi tämä oikeuskehys on, sitä huonommat mahdollisuudet sillä on tulla tunnustetuksi Euroopan ulkopuolella, eli toisin sanoen säännöissä on määritettävä vain yleismaailmallisesti hyväksyttävät periaatteet?
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3411/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: Moottoripyörien saastuttaminen kaupungeissa Direktiiviin 97/24/EY(1) liittyen Italian hallitus antoi asetuksen ("Ronchin asetus"), jossa säädetään mm. että "kaupunginjohtaja voi sallia moottoriajoneuvoilla liikkumisen, edellyttäen että niiden bentseenipäästöt ovat vähäisiä keskimääräiseen vuositasoon verrattuna". Moottoripyörien tapauksessa, huolimatta haitallisista pakokaasupäästöistä, on otettava huomioon niiden suurempi nopeus, joka on ainakin kaksinkertainen muihin liikennevälineisiin verrattuna. Näin ollen moottoripyörien haitalliset päästöt ovat huomattavasti alhaisempia. Voisiko komissio edellä olevaan liittyen kertoa, 1. onko olemassa komission tutkimuksia tai asiakirjoja, joissa tarkasteltaisiin perusteellisemmin moottoripyöriä ja kaupunkisaastetta ottaen huomioon myös edellä mainitut seikat? 2. onko asiasta laadittu muita yhteisön direktiivejä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1999) Jos kaksi- tai kolmipyöräinen moottoriajoneuvo on tyyppihyväksytty direktiivien 92/61/ETY(2) ja 97/24/EY mukaisesti, se on hyväksyttävä rekisteröitäväksi jäsenmaissa. Tällöin ajoneuvo myös täyttää yhdenmukaistetut eurooppalaiset päästövaatimukset. Vakavien ympäristöongelmien uhatessa paikallisviranomaiset voivat kuitenkin rajoittaa moottoriajoneuvojen käyttöä tietyillä alueilla. Bentseeni on vaarallinen epäpuhtaus, jota tullaan sääntelemään Euroopan tulevalla ilmanlaatua koskevalla lainsäädännöllä. Moottoriajoneuvon tyyppihyväksynnän yhteydessä ei mitata erikseen bentseenipäästöjen määrää, vaan ainoastaan hiilivetyjen kokonaismäärä, johon bentseeniyhdisteet sisältyvät. Bentseenipitoisuutta rajoitetaan jonkin verran myös polttoainetta koskevissa vaatimuksissa. Lisäksi komission on direktiivin 97/24/EY 5 artiklan ja erityisesti sen kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen saastepäästöjä koskevan 5 luvun mukaisesti tutkittava kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen päästöjen raja-arvojen tiukentamisen etuja. Tässä tarkoituksessa komissio on alkanut kerätä tietoa moottoripyörien epäpuhtauspäästöjen vaikutuksesta kaupunki-ilman laatuun. Se on myös yhteistyössä taloudellisten toimijoiden kanssa tilannut tutkimuksia, joiden tarkoituksena on arvioida laajemmin näiden ajoneuvojen vaikutusta yleiseen ilman saastumiseen. Tutkimuksissa otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon moottoripyörien paremman liikkuvuuden tarjoamat mahdolliset edut. Komission tavoitteena on saattaa valmistelutyöt päätökseen keväällä 1999 ja antaa ehdotus direktiivin 97/24/EY muuttamiseksi kuluvan vuoden puolivälissä. (1) EYVL L 226, 18.8.1997, s. 1. (2) EYVL L 225, 10.8.1992.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4033/98 esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) komissiolle (8. tammikuuta 1999) Aihe: EU:n tuki Somalialle ja Etiopialle 1. Onko olemassa EU:n tukiohjelmia, joilla tuetaan hankkeita Somaliassa ja/tai Etiopiassa? 2. Jos näin on, mistä ohjelmista on kyse ja mitä hankkeita tuetaan tai on tuettu ja minkä suuruisina? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 1999) Yhteisö myöntää kehitysapua Afrikan, Karibian ja Tyynen meren valtioiden kumppaneilleen (AKT-maat) yhteistyösopimusten perusteella. Näistä sopimuksista muodostuvat Lomén yleissopimukset, joiden sopimuspuolia ovat myös Somalia ja Etiopia. Yleissopimukset sisältävät tarkan rahoitusosan, erilaisia välineitä (kaupallinen yhteistyö, investoinnit, vientitulojen vakauttamisjärjestelmä Stabex) ja erityisten toimielinten käyttöönoton. Tässä yhteydessä yhteisö rahoittaa hankkeita Somaliassa ja Etiopiassa. Antaakseen mahdollisimman täydellisiä tietoja näistä tukiohjelmista komissio toimittaa suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle käytettävissä olevat viimeiset vuosikertomukset, jotka kattavat kaikki komission toimet Somaliassa ja Etiopiassa vuonna 1997.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3928/98 esittäjä(t): Sir Jack Stewart-Clark (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Maataloushintojen vertailu Vaalipiirissäni (East Sussex ja Kent South) asuvat maanviljelijät ovat huolissaan maataloustuotteistaan saamistaan alhaisista hinnoista. Voiko komissio esittää vertailun hinnoista, joita 15 EU-maan viljelijöille on maksettu naudanlihasta, lampaanlihasta, sianlihasta, voista, maissista ja vehnästä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 1999) Tilahinnat kesäkuussa 1998 eri jäsenvaltioissa(1). >TAULUKON PAIKKA> (1) Täysikasvuisten nautojen ja sikojen osalta ruhopainon ja lampaiden osalta elopainon mukaan.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3071/98 esittäjä(t): Michael Elliott (PSE) komissiolle (9. lokakuuta 1998) Aihe: Kädelliset Mitä tilastoja/tietoja Euroopan komissiolla on siitä, kuinka monta kädellistä käytetään EU:n rahoittamissa tutkimushankkeissa, mihin tarkoituksiin niitä käytetään ja miten paljon nämä hankkeet saavat EU:n rahoitusta? Millaisia yksityiskohtaisia suunnitelmia komissiolla on tätä herkkää alaa koskevan, EU:n rahoittaman tutkimustoiminnan seuraamiseksi ja tallentamiseksi tulevaisuudessa? Jos tällaisia tilastoja/tietoja on kerätty, kysyn seuraavaa: - Kuinka paljon EU-rahoitusta on myönnetty vuosina 1996, 1997 ja 1998 (tähänastinen tilanne) BSE/TSE -tautien tutkimuksille, joissa käytetään kädellisiä, ja kuinka monta kädellistä näissä kokeissa on käytetty kunakin vuonna? - Kuinka paljon EU-rahoitusta on myönnetty vuosina 1996, 1997 ja 1998 (tähänastinen tilanne) AIDS-tutkimuksille, joissa käytetään kädellisiä, ja kuinka monta kädellistä näissä kokeissa on käytetty kunakin vuonna? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3069/98 ja E-3071/98 (16. marraskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3060/98 esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Milano Malpensa 2000 Euroopan komissio ei hyväksynyt asetusta Milanon uuden lentokentän käyttöönotosta, vaan katsoi sen olevan ristiriidassa yhteisön oikeuden ja sen institutionaalisten velvoitteiden kanssa. Jotta vältyttäisiin siltä, että Italia vie asian Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen, ja ottaen huomioon, että kilpailu- ja liikennekomiteoilla on asiasta toisistaan poikkeavat tulkinnat, vaikkakin ne ovat vain neuvoa-antavia, pyydän komissiota ilmoittamaan, mitkä ovat uudet neuvotteluasetelmat ja kuinka se aikoo huolehtia siitä, ettei Fiumicinon kentästä tule toissijaista, Malpensan kenttää vähempiarvoista liikennekeskusta. Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1998) Komission toimenpiteet, jotka koskivat Milanon lentoasemajärjestelmään kuuluvaa lentoliikennettä varten suunniteltuja sääntöjä, johtuivat yksinomaan tarpeesta varmistaa, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan. Ne perustuivat neuvoston asetuksen (ETY) 2408/92 erityisiin säännöksiin jäsenvaltioiden oikeudesta säännellä liikenteen jakamista samaan lentoasemajärjestelmään kuuluvien, toisin sanoen samaa taajamaa palvelevien lentoasemien välillä. Niin kauan kuin yhteisön lakia noudatetaan, jäsenvaltiot voivat vapaasti määrittää lentoasemia koskevan politiikkansa tavoitteet ja painopisteet ja myös päättää tietyn lentoaseman kehittämisestä ja asemasta. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, lain soveltaminen ei ole neuvottelukysymys.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3947/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: YK:n elintarvikeapuohjelma Kuinka komissio aikoo reagoida YK:n elintarvikeapuohjelmassa esitettyyn arvioon, jonka mukaan etelä-Somalian tilanne muuttuu entistä pahemmaksi? Mitä apua EU on antanut tähän mennessä ja millaisia tulevia sitoumuksia se aikoo tehdä? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 1999) Komissio seuraa tarkkaan Etelä-Somalian elintarviketilannetta ja toimii läheisessä yhteistyössä ja sovittaen toimensa yhteen Yhdistyneiden Kansakuntien Maailman elintarvikeohjelman (WFP) kanssa. Yhteisöltäkin rahoitusta saavan elintarviketurvatilannetta arvioivan ryhmän kertomusten perusteella komissio jakaa WFP:n huolen huonoista sadoista johtuvan elintarviketilanteen pahenemisesta, lisääntyneestä epävarmuudesta Etelä-Somaliassa ja El Niño -sääilmiön aiheuttamien tulvien vaikutuksista. Somalian avustamista koordinoiva yksikkö, jonka toimintaan komissiokin aktiivisesti osallistuu, on myös vahvistanut kriisin lähestyvän ja pyytänyt hätäapua. Yksikkö koordinoi kansainvälisen yhteisön vastauksen pyyntöön. Komissio on jo luvannut 10 miljoonaa euroa elintarvikeapuun. 10 899 tonnia elintarvikkeita sisältäen 9 130 tonnia viljaa, 1 000 tonnia papuja ja 559 tonnia kasviöljyä jaetaan WFP:n kautta Etelä-Somalian pahiten kärsineiden alueiden heikoimmassa asemassa oleville väestöryhmille.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3774/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Geenimanipuloidun ravinnon käyttö letkuruokinnassa ilman potilaiden suostumusta 1. Onko komissio tietoinen siitä, että sairaaloissa, vanhain- ja hoitokodeissa tai kotihoidossa voidaan usein käyttää letkuruokinnassa ravintoa, joka sisältää geeniteknisesti muunnettuja ainesosia (esim. sandalis ja salvimusiini)? 2. Miten komission mielestä edellä mainituissa järjestelyissä voidaan varmistaa potilaan oikeudet (kirjallinen suostumus, kirjalliset tiedot etukäteen)? 3. Miten komissio arvioi tähänastista käytäntöä, jossa potilaille ei tiedoteta selvästi asiasta tai heille ei tarjota vaihtoehtoista geenimanipuloimatonta ravintoa, jolloin kyseessä on "pakkoruokinta"? 4. Onko myös komissio sitä mieltä, että aina tulisi olla tarjolla myös vaihtoehtoinen tuote, joka ei sisällä geeniteknisesti muunnettuja ainesosia aikuisten valinnanvapauden ja päätösvallan palauttamiseksi muista riippuvaisille potilaille? 5. Onko komissio sitä mieltä, että letkuruokinnassa käytettävässä ravinnossa tulee olla merkintä uuselintarvikkeista annetun asetuksen mukaisesti? 6. Suunnitteleeko komissio yleistä asianosaisille yrityksille suunnattua tiedotuskampanjaa? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 1999) Yleensä letkuruokinnassa on kysymys erityistarkoituksiin kehitetyistä ravintovalmisteista. Sen vuoksi myös geneettisesti muunnettuja ainesosia sisältäviin ravintovalmisteisiin on sovellettava elintarvikelainsäädännön säännöksiä, kuten kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18. joulukuuta 1978 annettua neuvoston direktiiviä 79/112/ETY(1) (merkintädirektiivi), uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27. tammikuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) 258/97(2) ja kliinisiä ravintovalmisteita koskevia säännöksiä. Komissio laati luonnoksen komission direktiiviksi, ja siitä ilmoitettiin parlamentille yhteistoimintatavan mukaisesti 24. marraskuuta 1998. Pysyvä elintarvikekomitea käsitteli direktiiviluonnosta 17.-18. joulukuuta 1998 ja antoi siitä myönteisen lausunnon. Vaikuttaa todennäköiseltä, että komissio antaa kyseisen direktiivin. Komission tietojen mukaan edellä mainitut tuotteet merkitään tulevaisuudessa, jolloin geneettisesti muunnettuja ainesosia koskevat tiedot ovat hoitohenkilöstön ja potilaiden saatavilla. Tämä vastaa kuluttajien odotuksia. Komissio ei suunnittelee erityistoimenpiteitä teollisuudelle suunnatun tiedotuskampanjan järjestämiseksi. Sairaalahoidossa, avohoidossa, vanhainkodeissa ja hoitokodeissa olevien potilaiden oikeuksista, suojelusta ja tietoon perustuvasta suostumuksesta todettakoon, että yhteisössä toimivien sairaaloiden ja muiden hoitolaitosten hoitonormit, organisointi ja toiminta kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, joten niistä päättävät jäsenvaltiot ja niiden instituutiot. (1) EYVL L 33, 8.2.1979. (2) EYVL L 43, 14.2.1997.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3173/98 esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Kreikkalaisten kansalaisjärjestöjen osallistuminen humanitaarisen avun ohjelmiin Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) perustamisesta vuodesta 1991 alkaen toimisto on antanut kumppaneineen suuria määriä rahallista apua. Kumppanit johtavat avustusohjelmia kovan paineen ja aikarajojen alaisena, mikä luultavasti vaikuttaa kumppaneiden valintaperusteisiin. Niiden on annettava seuraavat takeet: a) johtamisen avoimuus ja tehokkuus vaikeissa olosuhteissa ja b) sellaisten järjestöjen osallistuminen, jotka toimivat kaikissa jäsenvaltioissa. Voiko komissio kertoa, mitkä ovat olennaisimmat näistä perusteista ja erityisesti, mikä on kreikkalaisten kansalaisjärjestöjen osuus humanitaarisen avun ohjelmissa (alat ja maantieteelliset alueet tai maat)? Minkälaisia rahamääriä kreikkalaiset kansalaisjärjestöt ovat hallinnoineet näiden ohjelmien yhteydessä? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Valitessaan kansalaisjärjestöjä (valtiosta riippumattomia järjestöjä) toteuttamaan humanitaarisia toimia komissio arvioi järjestöjä humanitaarisesta avusta 20. kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1257/96(1) säädettyjen edellytysten mukaisesti. Näitä edellytyksiä ovat muun muassa järjestöjen hallinnolliset ja taloushallinnolliset valmiudet, niiden tekniset ja materiaalitoimintoihin liittyvät voimavarat suunnitellun toimen kannalta, niiden kokemus humanitaarisen avun alalta ja tarpeen vaatiessa niiden aiempi kokemus siinä maassa, jota kyseinen humanitaarinen apu koskee, sekä niiden puolueettomuus. Kreikkalaisten kansalaisjärjestöjen kanssa tehtyjen humanitaarisia toimia koskevien sopimusten määrä on kasvanut huomattavasti viime vuosina. Kun vuonna 1996 tehtiin kaksi sopimusta, vuosina 1997 ja 1998 tehtiin kumpanakin jo kuusi sopimusta. Sopimuksia on tehty seuraavien kreikkalaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, ja toimiin on myönnetty varoja seuraavasti: Greek Committee for International Democratic Solidarity: 820 000 ecua (5 sopimusta); Kreikan Punainen Risti: 150 000 ecua (1 sopimus); Kessap Dimitra: 385 000 ecua (1 sopimus), Médecins du Monde: 1 070 000 ecua (7 sopimusta). Yhteisön rahoitusta saaneet kreikkalaiset kansalaisjärjestöt toimivat erityisesti terveys- ja elintarvikealoilla sekä kiireellisten kunnostustoimien alalla. Järjestöt toteuttavat hankkeita Libanonissa, Albaniassa, Jordaniassa, Israelissa, Azerbaidzanissa ja Georgiassa. Komissio noudattaa edellä mainittuja edellytyksiä, mutta haluaa silti rohkaista kreikkalaisia kansalaisjärjestöjä osallistumaan yhteisön humanitaarisiin ohjelmiin ja korostaa erityisesti järjestöjen henkilöstön koulutusta. Tämän osalta komissio harkitsee erityisesti erityisten koulutustilaisuuksien järjestämistä, jotta kansalaisjärjestöt voisivat saada tietoja tammikuussa 1999 voimaan tulevaan, uuteen kumppanuudesta tehtyyn puitesopimukseen liittyvistä menettelyistä. (1) EYVL L 163, 2.7.1996.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3859/98 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Kreikalle tarkoitettuun yhteisön tukikehykseen sisältyvän matkailuohjelman täytäntöön paneminen Tietooni on tullut, että Kreikalle tarkoitettuun yhteisön tukikehykseen sisältyvän matkailuohjelman määrärahoja, yhteensä 191 miljoonaa ecua, oli käytetty kuluvan vuoden lokakuuhun mennessä poikkeuksellisen vähän, vasta 34,5 miljoonaa ecua (eli 18,06 % ohjelmaan varatuista varoista). Erityisesti merialueiden matkailun kehittämiseen tarkoitettujen määrärahojen käyttöaste oli erittäin pieni: varoja on käytetty 610 000 ecua, joka on vain 1,8 % tähän varatuista 33,3 miljoonasta ecusta. Tietooni on tullut myös tapauksia, joissa maksut pienten ja keskisuurten yritysten tukiohjelmaan kuuluville matkailualan yrityksille ovat viivästyneet. Viivästymisiä on esiintynyt myös hotellien uudenaikaistamiseen liittyvien töiden valvonnassa. Voisiko komissio 1. toimittaa minulle uusimmat tiedot Kreikalle tarkoitettuun yhteisön tukikehykseen sisältyvän matkailuohjelman varojen tähänastisesta käytöstä yhteensä ja aloittain? 2. ilmoittaa minulle miksi ohjelmaan varattuja varoja on käytetty niin vähän ja onko mahdollista siirtää vielä käyttämättömät varat kolmanteen yhteisön tukikehykseen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Joulukuun 8. päivänä 1997 tehdyn komission päätöksen perusteella matkailua koskevalle osaohjelmalle myönnettiin määrärahoja yhteensä 519 miljoonaa euroa, josta julkisten sitoumusten osuus on 200 miljoonaa euroa. Ohjelman kokonaismenot (julkiset ja yksityiset menot) ovat noin 108 miljoonaa euroa, toisin sanoen käyttöaste on 20,8 prosenttia ohjelman kokonaistalousarviosta. Käyttöaste toimenpiteittäin on euroina seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Ohjelman pieni käyttöaste johtuu ensisijassa Kreikan parlamentin viivyttelystä satamien perusrakenteiden yksityistämistä koskevien lakien antamisessa sekä lainsäädännöllisistä ja hallinnollisista viivästymisistä yhdennettyjen matkailunedistämistoimien alueiden (POTA) määrittelyssä. On syytä korostaa, että jäsenvaltiolla on mahdollisuus tehdä sitoumuksia joulukuun 1999 loppuun asti ja suorittaa maksuja 31. joulukuuta 2001 asti. Komissio tarkastelee kuitenkin tämän osaohjelman varojen käyttöä erittäin huolellisesti seuraavassa seurantakokouksessa, joka suunnitellaan pidettäväksi vuoden 1999 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Se ei pidä mahdottomana ajatusta pyytää Kreikan viranomaisia siirtämään osaa sitomattomista määrärahoista nykyisen yhteisön tukikehyksen (YTK II) muihin ohjelmiin. On vielä hyvä muistuttaa, että nykyisen yhteisön tukikehyksen määrärahojen siirto seuraavan ohjelmakauden yhteisön tukikehykseen ei ole mahdollista.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2641/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Makrillikiintiö Voiko komissio ilmoittaa, mikä on Irlannin koko makrillikiintiö täksi vuodeksi, ja kuinka monta tonnia makrillia on pyydetty 1. kesäkuuta 1998 mennessä? Kuinka monen irlantilaisen aluksen on laskettu purkaneen makrillia, ja mikä prosenttiosuus tästä saaliista on purettu Irlannissa? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Irlannin tämänhetkinen makrillikiintiö Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) alueilla II (lukuun ottamatta yhteisön vyöhykettä), V b (yhteisön vyöhyke), VI, VII, VIII a, b, d, e, XII ja XIV vuodelle 1998 on 66 650 tonnia. Jäsenvaltioiden kuukausittain komissiolle toimittamista saalisilmoituksista käy ilmi, että irlantilaiset alukset ovat 1. kesäkuuta 1998 mennessä pyytäneet 45 969 tonnia makrillia, mikä vastaa 69 prosenttia Irlannille myönnetystä kiintiöstä. Jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta ilmoittaa komissiolle niiden alusten määrää, jotka ovat purkaneet saaliita. Tämän vuoksi komissio ei voi kertoa kysyjälle, kuinka monen irlantilaisen aluksen on laskettu purkaneen makrillia. Asiaa olisi tiedusteltava Irlannin viranomaisilta. Irlannin viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet komissiolle, että 1. kesäkuuta 1998 mennessä Irlannin satamissa on purettu 17 414 tonnia makrillia. Näin ollen 37,9 prosenttia irlantilaisten alusten pyytämästä makrillista on purettu Irlannissa.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3870/98 esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE) neuvostolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan keskuspankin riippumattomuus Talous- ja rahaliittoon osallistuvissa maissa viime aikoina tehdyt tutkimukset osoittavat, että kansalaisten luottamus uuteen yhteiseen eurooppalaiseen valuuttaan on kasvanut merkittävästi. Tämä johtuu osaksi lähentymiskriteereiden - erityisesti hintojen vakauden - saavuttamiseen ja noudattamiseen tähdänneistä ponnisteluista. EY:n perustamissopimuksen 107 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden hallitutukset sitoutuvat kunnioittamaan Euroopan keskuspankin ja kansallisten keskuspankkien riippumattomuutta ja pidättyvät yrityksistä vaikuttaa EKP:n tai kansallisten keskuspankkien päätöksentekoelinten jäseniin heidän suorittaessaan tehtäviään. Tämä riippumattomuus varmistaa Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ensisijaisen tavoitteen: hintojen vakauden. Valuutta- ja rahapolitiikan määritteleminen on siten yksinomaan EKPJ:n päätöksentekoelimien tehtävä. Voiko neuvosto viimeaikaiset keskustelut huomioon ottaen ilmoittaa, miten se aikoo huolehtia siitä, että EKPJ:n riippumattomuuden takaavia perustamissopimuksen määräyksiä noudatetaan myös tulevaisuudessa? Vastaus (29. maaliskuuta 1999) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 107 artiklassa asetetaan velvoite kunnioittaa Euroopan keskuspankin (EKP) ja kansallisten keskuspankkien riippumattomuutta. Velvoite koskee erityisesti yhteisön toimielimiä. Neuvosto aikoo noudattaa velvoitetta.