KIRJALLINEN KYSYMYS E-0433/01

esittäjä(t): Hans Karlsson (PSE) komissiolle

(16. helmikuuta 2001)

Aihe: Eikö elinikäinen oppiminen koske myös aikuisia?

Elinikäisen oppimisen käsite on levinnyt unionissa laajalle ja sitä kannatetaan vankasti. Tämän menetelmän avulla ihmiset voivat seurata aikansa kehitystä, säilyttää siten työpaikkansa ja hakea lisäksi uusia töitä.

Elinikäisen oppimisen määritelmät poikkeavat kuitenkin toisistaan. Mielestäni ei riitä, että työntekijälle annetaan työpaikalla jatkuvaa koulutusta, vaan tämän lisäksi on voitava esim. suorittaa yliopisto-opintoja työvuosien aikana. Tämä on tarpeen, jotta työelämässä pitkään olleille luotaisiin mahdollisuudet hankkia vastaava pätevyys kuin nuorilla työntekijöillä on.

Mitä toimia komissio aikoo edellä mainitun johdosta toteuttaa varmistaakseen, että myös työelämässä jo pitkään olleet saavat osallistua laadukkaaseen elinikäiseen oppimiseen?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2001)

Komissio tunnustaa koulutuksen ja kulttuurin ratkaisevan osuuden yhteisön taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä. Työllisyyden suuntaviivat muodostavat poliittisen kehyksen, jonka avulla edistetään Euroopan työllisyysstrategian tavoitteisiin liittyvää elinikäistä oppimista. Noudattaen Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmiä, joissa korostettiin tarvetta mukauttaa Euroopan koulutusjärjestelmiä, elinikäisen oppimisen painoarvoa on lisätty. Myös työvoiman kehittämiseen panostetaan enemmän.

Elinikäistä oppimista pidetään nyt yhtenä Euroopan työllisyystrategian laaja-alaisena tavoitteena. Työllisyyden suuntaviivoja on kohdennettu tarkemmin yhtenäisen lähestymistavan puitteissa, ja niissä sitoudutaan tiiviimmin kehittämään kokonaisvaltaisia strategioita ja asettamaan uusia yhteisiä tavoitteita. Strategioihin tulisi sisältyä korkea-asteen koulutusjärjestelmien sekä aikuisten täydennys- ja ammattikoulutuksen kehittäminen, millä parannetaan työllistyvyyttä, sopeutumiskykyä ja taitotasoa ja tehostetaan osallistumista osaamisyhteiskuntaan. Työllisyyden suuntaviivoissa kiinnitetään erityistä huomiota tutkintojen, ammattipätevyyden ja -taitojen tunnustamiseen. Tämän vuoksi vuoden 2001 suuntaviivoissa(1) ehdotetut muutokset vaikuttavat uusiin poliittisin toimenpiteisiin. Jäsenvaltioiden toivotaan erityisesti sitoutuvan elinikäisen oppimisen kokonaisvaltaisten strategioiden kehittämiseen.

Tämä näkökohta on elinikäistä oppimista koskevan muistion(2) keskeinen viesti, ja komissio aikoo toimintasuunnitelmassaan kuluvan vuoden syksyllä esittää joitakin Euroopan tasoisia ehdotuksia, jotka perustuvat muistioon liittyvästä kuulemismenettelystä tehtyihin päätelmiin. Yhteisön politiikassa pyritäänkin siihen, että ammattikokemus tunnustetaan opintosuorituksena tai korkea-asteen koulutuksen valintaperusteena. Joissakin jäsenvaltioissa (Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja äskettäin myös Ranskassa) on jo siirrytty järjestelmään, jossa aiemmin hankittu ammatillinen kokemus korvaa toisen asteen koulutuksen puuttuvan osuuden tai muut korkea-asteen opintojen edellyttämät valintaperusteet. Näin myös ne, joilta puuttuu vaadittavaa koulutusta, voivat päästä osallisiksi korkea-asteen koulutuksesta tai jopa saada lukea hyväkseen yhden vuoden opiskelun omaan ammattialaansa liittyvissä opinnoissa

Lisäksi yksi lähitulevaisuudessa käynnistettävistä yhteistoimista koskee käsitettä suoritus elämää varten (credit for life), jossa yhdeksi perustekijäksi on suunniteltu aiemman ammattikokemuksen tai opiskelun tunnustaminen. Suoritusten tunnustamiseen liittyvät Leonardo ja Sokrates/Grundtvig -verkostot on myös syytä mainita tämän alan mielipidefoorumeina ja toimintakeskeisten aloitteiden käynnistäjinä.

(1) Neuvoston päätös N:o 2001/63/EY, tehty 19. tammikuuta 2001 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2001 EYVL L 22, 24.1.2001.

(2) Elinikäinen oppiminen, komission sisäinen valmisteluasiakirja, SEC(2000) 1832, 30.10.2000.