ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3713/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Tutkimus tupakan vientikiellon vaikutuksista.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0032 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3713/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (30. marraskuuta 2000) Aihe: Tutkimus tupakan vientikiellon vaikutuksista Uudessa tupakkadirektiivissä esitetyt tupakkatuotteiden valmistus- ja vientirajoitukset aiheuttavat tupakkateollisuuden mukaan työpaikkojen vähentymistä EU-alueella. Mitä yksityiskohtaista tutkimusmateriaalia komissiolla on käytössään uuden tupakkadirektiivin vaikutuksista tupakanvalmistajien työllisyystilanteeseen eri EU-maissa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 2001) On epäselvää, mikä osuus vientiin tarkoitetusta yhteisön savuketuotannosta ylittää ehdotetut terva-, nikotiini- ja hiilimonoksidimäärien enimmäisrajat. Komission ja tupakkateollisuuden edustajien välisissä kokouksissa esitettyjen tietojen mukaan yhteisön savukevienti on noin 15 prosenttia yhteisön yhteenlasketusta savuketuotannosta, mutta luonnollisesti vain osa vientiin tarkoitetuista savukkeista ylittäisi ehdotetut enimmäismäärät. Siksi on vaikeaa arvioida, mikä prosenttiosuus yhteisön tuotannosta tulisi kyseeseen, mikäli ehdotetut toimenpiteet hyväksytään. Diversifiointimahdollisuuksia ja siirtymäkauden vaikutuksia on myös vaikea arvioida. Mitä taas yleensä tulee tupakkateollisuuden työllisyysnäkökohtiin, European Confederation of Cigarette Manufacturers -järjestö julkaisi vuonna 1997 raportin(1), jonka sivulla 11 esitetään, että jäsenvaltioissa toimivien tupakanvalmistajia edustavien järjestöjen toimittamien tietojen mukaan tupakanvalmistuksen täyspäiväiset työpaikat ovat vähentyneet vuodesta 1990 lähtien. Kahdentoista EU-maan osalta täyspäiväisten työpaikkojen määrä väheni vuoden 1990 yhteensä 83 419 työpaikan tasosta 64 184 työpaikkaan vuonna 1994 eli yhteensä 23 prosenttia. Työpaikkojen väheneminen on raportin mukaan yhteistä EU:ssa useimmilla tuotannonaloilla todetun kehityksen kanssa. Raportissa esitetään, että tämä työpaikkojen vähenemissuuntaus johtuu pääasiassa työn tuottavuuden paranemisesta, jonka taustalla ovat teollisuuden investoinnit entistä tehokkaampiin laitteisiin. Työpaikkojen vähentyminen johtuu kyseisen teollisuusjärjestön mukaan siis tekijöistä, joihin yhteisön lainsäätäjä ei voi vaikuttaa. Huomiota kiinnitetään myös meneillään oleviin neuvotteluihin, joiden aiheena on tupakkatuotteiden valvontaa koskeva Maailman terveysjärjestön puiteyleissopimus. Sopimuksella on määrä luoda tupakkatuotteita varten maailmanlaajuisesti hyväksyttyjä standardeja, jotka täydentäisivät yhteisön tasolla parhaillaan neuvoteltavina olevia standardeja. Komissiolla ei ole sen tyyppistä yksityiskohtaista tutkimusmateriaalia, johon arvoisa parlamentin jäsen on kysymyksessään viitannut. (1) The tobacco industry in the European Union 1997, Pieda plc.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3890/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Talousapu Latinalaiselle Amerikalle.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0175 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3890/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Talousapu Latinalaiselle Amerikalle Komission jäsen totesi äskettäin espanjalaisessa lehdistössä ilmestyneessä artikkelissa, että yhteisön talousapu Latinalaiselle Amerikalle oli 2 420 miljoonaa euroa ajalla 19951999. Koska tämä alue on Euroopan unionille tärkeä ja koska kyseisten budjettikohtien toteutumisprosentti on alhainen, voiko komissio antaa seuraavia tietoja: 1. vuosittainen erittely 2 420 miljoonan euron summasta vuosina 19951999, 2. luettelo asiaa koskevista budjettikohdista, 3. vuosittaiset maksut tästä 2 420 miljoonan euron summasta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 2001) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4079/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. EU:n apu ydinreaktorien parantamiseen.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0059 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4079/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: EU:n apu ydinreaktorien parantamiseen Euroopan komissio on päättänyt myöntää Itä-Euroopan maiden vanhentuneeseen tekniikkaan perustuvien ydinreaktorien toimintaturvallisuuden parantamiseen tarkoitettua taloudellista apua Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle, jotka ovat ehdokkaina Euroopan unionin jäseniksi. Missä vaiheessa kyseisen taloudellisen avun myöntämismenettelyt ovat? Mikä on määrärahojen käyttöönoton aste kyseisissä maissa? Miten tehokkaita neuvosto arvelee näiden varojen olevan kyseisten maiden ydinreaktorien turvallisuuden kannalta tähänastisen varojen käyttöönoton perusteella? Vastaus (14. toukokuuta 2001) EU on korostanut ydinturvallisuuden korkeiden standardien ja ympäristönsuojelun korkean tason tärkeyttä kaikkien ehdokasmaiden kanssa käytävien liittymisneuvottelujen alusta saakka sisällyttämällä kyseisen tavoitteen yleiseen neuvottelukantaansa. Neuvosto on toistuvasti vahvistanut sitoutuneensa avustamaan ehdokasmaita parantamaan ydinturvallisuutta ja kehittämään keskipitkän ja pitkän aikavälin energiastrategioita riskialttiiden ydinreaktoreiden korvaamiseksi. Tätä silmällä pitäen neuvosto korostaa, että sellaisia reaktoreja käyttävien maiden osalta, joita ei voida kunnostaa kansainvälisesti hyväksytylle turvallisuustasolle kohtuullisin kustannuksin, olisi huolehdittava tällaisten reaktorien mahdollisimman pikaisesta sulkemisesta kyseisten maiden kanssa tehdyissä liittymiskumppanuussopimuksissa esitettyjen painopisteiden mukaisesti. EU:n apua annetaan sekä Phare-ohjelman että Euratomin lainojen avulla toteuttaen kattavaa strategiaa, jolla tuetaan ehdokasvaltioiden pyrkimyksiä käytöstäpoistoprosessissa ja parannetaan turvallisuustasoja ja nykyaikaistetaan toimintaansa jatkavia reaktoreja. Lisäksi 18. joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3906/89 ja 4. heinäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1628/94 mukaan Euroopan komissio vastaa Phare-ohjelman puitteissa tarvittavista täytäntöönpanotoimenpiteistä. Kuten komission tiedonannossa Ydinturvallisuuden tukeminen uusissa itsenäisissä valtioissa ja Keski- ja Itä-Euroopan maissa todetaan, komissio on ryhtynyt antamaan taloudellista apua ydinlaitosten käytöstä poistamiseen Liettuassa ja Slovakiassa ja myöntää suurimaan osan tästä rahoitustuesta Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin johtamien käytöstäpoistoa varten perustettujen kansainvälisten tukirahastojen kautta. Näin ollen komissio on se yhteisön elin, jolla on toimivalta vastata yksityiskohtaisesti arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3556/00 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle. Yhteisön direktiivien soveltaminen Euroopan keskuspankkiin.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3556/00 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle (15. marraskuuta 2000) Aihe: Yhteisön direktiivien soveltaminen Euroopan keskuspankkiin Perustamissopimuksen 36 artiklan 1 kohdassa annetaan EKP:n neuvostolle tehtävä määrittää oman henkilöstönsä palvelussuhteen ehdot. EKP:n päättävät elimet tulkitsevat tätä kohtaa äärimmäisen laaja-alaisesti erityisesti siinä mielessä, että ne kieltäytyvät neuvottelemasta palvelussuhteen ehdoista henkilöstöjärjestöjen edustajien kanssa ja kiertävät yhteisön direktiivejä. 1. Tietääkö komissio tällaisesta laaja-alaisesta tulkinnasta, joka ilmenee EKP:n sisäisistä asiakirjoista ja 5. lokakuuta 2000 julkaistusta lehdistötiedotteesta? 2. Katsooko se, että direktiivejä ja varsinkin työaikoja koskevaa direktiiviä pitää soveltaa myös EKP:n työntekijöihin Euroopan kansalaisina? 3. Jos komissio katsoo, että nämä direktiivit koskevat EKP:ta, mihin toimiin se aikoo ryhtyä niiden noudattamisen varmistamiseksi? 4. Mitä lainsäädäntöä EKP:n henkilöstön työsuhteisiin pitää soveltaa, jotta varmistetaan, ettei työntekijöiden perusoikeuksia ja Euroopan lainsäädännön perusperiaatteita rikota? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 2001) Komissio on tietoinen Euroopan keskuspankin (EKP) 5. lokakuuta 2000 päivätystä lehdistötiedotteesta, jossa käsitellään EKP:n työmarkkinasuhteita ja Euroopan keskuspankkijärjestelmään liittyvää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, ja samana päivänä annetusta kyseistä aihetta käsittelevästä yksityiskohtaisemmasta asiakirjasta. EY:n perustamissopimuksen 249 artiklan (entinen 189 artikla) mukaan yhteisön direktiivit osoitetaan jäsenvaltioille. EKP:n työntekijöiden palvelussuhteen ehdoista päättää Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perussäännön 36 artiklan 1 kohdan nojalla EKP:n neuvosto.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3854/00

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(8. joulukuuta 2000)

Aihe: Laajentuminen ja kalatalous

Kun oli neuvoteltu kaksi vuotta Luxemburgin ryhmään kuuluvien ehdokasvaltioiden (Puola, Unkari, Tekin tasavalta, Slovenia, Viro ja Kypros) kanssa ja kun oli käynnistetty neuvottelut Helsingin ryhmään kuuluvien maiden (Romania, Slovakia, Latvia, Liettua, Bulgaria ja Malta) kanssa, Euroopan parlamentti antoi 28. maaliskuuta 2000 uuden päätöslauselman (R5-0417/2000(1), 4.10.2000) Euroopan unionin laajentumisesta, joka sisältää Euroopan parlamentin vaatimukset liittymismenettelystä ja liittymisen yhteydessä käytävistä neuvotteluista. Osuudessaan päätöslauselman valmistelussa Euroopan parlamentin kalatalousvaliokunta esitti kalatalouteen liittyviä vaatimuksia.

Voiko komissio esittää arvion kalataloutta koskevien keskustelujen aikataulusta liittymisneuvotteluissa sekä Luxemburgin että Helsingin ryhmän osalta ja selostaa kyseisten neuvottelujen nykytilannetta ja tähän mennessä saavuttuja tuloksia?

Voiko komissio ilmoittaa, otetaanko neuvotteluissa huomioon Euroopan parlamentin kalatalousvaliokunnan vaatimukset, erityisesti seuraavat: tarve korjata nykyiset suuret puutteet useimpien ehdokasvaltioiden kalastushallinnossa, ympäristö- ja terveysnormeja koskevien puutteiden korjaaminen ehdokasvaltioiden kalustusalalla sekä tarkastus- ja valvontatoimenpiteet, luotettavan tiedon tarve jäsenvaltioiden kalastusalan rakenteesta, vääristymien, kuten mukavuuslippulaivojen poistaminen, tarvittavat toimivaltaiset hallintoelimet, jotka voivat antaa yksityiskohtaista ja luotettavaa tietoa kalastusalasta, ja yhteisön säädösten täysi soveltaminen?

(1) Hyväksytyt tekstit, 4.10.2000, s. 1.

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(14. helmikuuta 2001)

Komissio on tutustunut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan päätöslauselmaan ja tukee suurinta osaa sen kalastusalaa koskevista suosituksista.

Liittymisneuvottelut kalastusalaa koskevasta luvusta aloitettiin huhtikuussa 1999 Kyproksen, Puolan, Slovenian, Tekin, Unkarin ja Viron kanssa ja lokakuussa 2000 Latvian, Maltan ja Slovakian kanssa. Luvun käsittely on saatu alustavasti päätökseen Kyproksen, Slovakian, Slovenian, Tekin, Unkarin ja Viron kanssa, kun kyseiset maat ovat sitoutuneet valmistautumaan kalastusalaa koskevan yhteisön säännöstön täysimääräiseen täytäntöönpanoon.

Komissio pitää erityisen tärkeänä yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi tarvittavien asianmukaisten hallinnollisten valmiuksien kehittämistä erityisesti valvonta- ja tarkastustoimia painottaen. Huomiota kiinnitetään myös rakenne- ja markkinatoimien valmiuksiin. Komissio huolehtii myös täysin erillisen ja kattavan rekisterin kehittämisestä kaikista hakijamaiden lipun alla purjehtivista kalastusaluksista yhteisön edellytysten mukaisesti. Tämän seurauksena kalastusalalla ei enää ole mahdollista ylläpitää mukavuuslippulaivoja.

Ympäristönormeja käsitellään neuvotteluluvussa 22 (Ympäristö). Terveysnormeja eli hygienia- ja eläinlääkintävaatimuksia käsitellään luvussa 7 (Maatalous) myös kalojen ja kalastustuotteiden osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3270/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle. Ranskan ilmatilaan saapuvat yli 60-vuotiaat lentäjät.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0068 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3270/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle (23. lokakuuta 2000) Aihe: Ranskan ilmatilaan saapuvat yli 60-vuotiaat lentäjät Nykyisten määräysten mukaan lentoyhtiöiden palveluksessa olevat yli 60 vuotiaat lentäjät eivät saa lentää Ranskaan tai edes maan yli. Tämä aiheuttaa maantieteestä johtuen vaikeuksia etenkin Yhdistyneen kuningaskunnan lentäjille. Voiko neuvosto selvittää, onko Ranskalla oikeutta kieltää yli 60-vuotiaita lentäjiä lentämästä Ranskan ilmatilan halki Ranskaan tai muihin lentoturvallisuusviranomaisten yhteistyöelimen (JAA) tekemään sopimukseen kuuluviin maihin, jos näillä lentäjillä on voimassa oleva JAA-lupakirja ja he täyttävät muut JAA-vaatimukset? Onko Ranskalla toisaalta JAA-sopimuksen perusteella oikeutta asettaa lentomiehistöä koskevia määräyksiä, jotka ovat tiukempia kuin yhteisten ilmailusääntöjen vastaavat määräykset? Vastaus (12. helmikuuta 2001) Pyydämme arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka neuvosto antoi 22. marraskuuta 1999 samaa asiaa(1) koskevaan kirjalliseen kysymykseen E-1636/99. Tilanne ei ole sen jälkeen muuttunut oikeudelliselta kannalta yhteisössä eikä kansainvälisesti. (1) EYVL C 170 E, 20.6.2000, s. 59.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3630/00 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle. Toimihenkilöiden ja yritysjohtajien tilanne Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0010 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3630/00 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Toimihenkilöiden ja yritysjohtajien tilanne Euroopan unionissa Ottaen huomioon Euroopan parlamentin työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan hyväksymän mietinnön A3-0196/93(1) ja Euroopan parlamentin 25.6.1993 hyväksymän toimihenkilöiden ja yritysjohtajien tilannetta Euroopan yhteisössä koskevan päätöslauselman (A3-0196-93), mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt Euroopan parlamentin esittämien pyyntöjen johdosta? (1) EYVL C 194, 19.7.1993, s. 347. Vastaus (7. toukokuuta 2001) Neuvosto ei ole tähän mennessä saanut käsiteltäväkseen yhtään komission ehdotusta toimihenkilöiden ja yritysjohtajien tilanteesta Euroopan unionissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3926/00 esittäjä(t): Cristina Gutiérrez-Cortines (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan sosiaalirahasto ja opettajien koulutus.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3926/00 esittäjä(t): Cristina Gutiérrez-Cortines (PPE-DE) neuvostolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Euroopan sosiaalirahasto ja opettajien koulutus Rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa asetuksessa (EY) N:o 1260/1999(1) säädetään Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettavista eri aloista, joita ovat muun muassa ammatillisen koulutuksen edistäminen ja parantaminen ja koulutuksen tukeminen osana jatkuvan oppimisen politiikkaa. Voisiko komissio ilmoittaa, 1. koulutukseen myönnettyjen tukien kokonaissumman? 2. kuinka paljon Espanjassa on suunnattu tukea kouluttajien ja opettajien koulutukseen? (1) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. Vastaus (24. huhtikuuta 2001) Neuvosto haluaa kiinnittää kysyjän huomion siihen seikkaan, ettei ole neuvoston asiana päättää, kuinka paljon Espanjassa suunnataan Euroopan sosiaalirahaston tukea koulutukseen tai kouluttajien ja opettajien koulutukseen. Kysyjän mainitseman rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen mukaan on komission asiana tehdä päätös rakennerahastoista myönnettävästä tuesta yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa. Näin ollen neuvosto ei voi vastata kysyjän esittämään kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3355/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. Komission uudistamista käsitellyt asiantuntijakomitea.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3355/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (27. lokakuuta 2000) Aihe: Komission uudistamista käsitellyt asiantuntijakomitea Kiitän komission puheenjohtajaa vastauksesta 6. lokakuuta 2000 esittämääni kysymykseen E-2645/00(1), joka koski komission uudistamista käsitelleen riippumattoman asiantuntijakomitean loppuun saatetun työn kokonaiskustannuksia. Komission vastauksessa ilmoitetut kokonaiskustannukset olivat 176 634,05 euroa, johon ei sisälly Euroopan parlamentin luontoisetuna maksamaa osuutta. Komissio ei kuitenkaan vastannut kysymykseeni kullekin komitean viidestä jäsenestä maksetuista korvauksista, matka- ja oleskelukuluista ja muista lisäansioista. Voiko komissio vastata asiantuntijakomitean suositteleman avoimuuden mukaisesti myös tähän kysymykseen? (1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 142. Romano Prodin vastaus komission puolesta (11. joulukuuta 2000) Komissio on pannut merkille arvoisan parlamentin jäsenen pyynnön saada lisätietoja. Kuten komissio selitti vastauksessaan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2645/00, Euroopan parlamentti on päättänyt riippumattoman asiantuntijakomitean työskentelyn taloudellisista ja käytännön näkökohdista. Komissio on osallistunut komitean toimintaan ainoastaan välillisesti hoitamalla komitean toiminnasta aiheutuneita menoja. Parlamentti on sen sijaan hoitanut sopimusten operatiivisen hallinnoinnin ja kaikki komitean toimintaan liittyvät näkökohdat. Komissio katsoo tämän vuoksi, että ainoastaan parlamentti pystyy antamaan tarkat ja kattavat tiedot komitean toiminnasta aiheutuneista menoista sekä eri korvausten, matka- ja oleskelukulujen sekä muiden kyseisten viiden jäsenen saamien palkkioiden jakaantumisesta jäsenten kesken.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3918/00 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) komissiolle. Sokrates/Erasmus-apurahat.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0226 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3918/00 esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) komissiolle (6. joulukuuta 2000) Aihe: Sokrates/Erasmus-apurahat Komissio on jo vastannut kysymykseeni P-3174/00, mutta voisiko komissio selventää vielä seuraavaa seikkaa. Opiskelijoiden liikkuvuuden edistämistä koskeva Erasmus-ohjelma toimii hajautetusti, joten jäsenvaltioiden tehtävä on päättää apurahojen myöntämislinjastaan komission antamien yleisten suuntaviivojen perusteella. Vastauksessaan edellä mainittuun kysymykseeni komissio painotti, että se on kehottanut jäsenvaltioita ottamaan huomioon opiskelijoiden yhteiskunnallisen ja taloudellisen tilanteen päättäessään apurahojen suuruudesta, sekä täydentämään asianomaista yhteisön rahoitusta niin kansallisella, alueellisella kuin instituutioiden tasolla. Komissio on kuitenkin todennut, että toiset jäsenvaltiot noudattavat tätä kehotusta ja toiset eivät, ja tehnyt sen johtopäätöksen, että eri jäsenvaltioiden käytänteet poikkeavat toisistaan. Haluaisin näin ollen tietää, mitä eroja komissio on havainnut eri jäsenvaltioiden käytänteiden välillä. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 2001) Sokrates-ohjelman toteuttamisesta kansallisella tasolla vastaavien toimistojen antamien tietojen mukaan opiskelijoiden sosiaalis-taloudellinen tilanne otetaan heidän liikkuvuuttaan edistäviä Erasmus-apurahoja jaettaessa huomioon seuraavalla tavalla: niissä maissa (lähinnä Pohjoismaissa), joissa opiskelijat saavat automaattisesti valtion tukea, joka jatkuu myös heidän lähdettyään ulkomaille, sosiaalis-taloudellinen tekijä huomioidaan ensisijaisesti tällä tasolla. Niissä taas, joissa valtion tuki ei ole automaattista, heikossa asemassa olevat opiskelijat saavat useimmiten lisätukea lähtöyliopistonsa rahastoista tai aluerahastoista. Eräät maat pitävät Erasmus-apurahan määrän laskentaperusteena yksinomaan opiskelijoiden sosiaalis-taloudellista tilannetta. Ne ovat määrittäneet joukon kategorioita, joita vastaa erikokoinen apuraha siten, että varakkaat opiskelijat eivät saa lainkaan rahaa mutta voivat käyttää Erasmus-tunnusta ja hyödyntää siihen liittyviä etuja. Komissio tutkii parhaillaan maittain kerättyjä tietoja opiskelijoiden liikkuvuudesta vuonna 1999. Tutkimuksen tulokset ja ennen kaikkea tiedot sosiaalis-taloudellisen tekijän huomioon ottamisesta toimitetaan heti niiden valmistuttua suoraan asianosaisille sekä myös arvoisalle parlamentin jäsenelle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3412/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsalaisten tahojen EMU-tiedotukseen saama tuki.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3412/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Ruotsalaisten tahojen EMU-tiedotukseen saama tuki Komissio antoi vuonna 1998 84 317 euron suuruisen tuen Ruotsi Euroopassa -säätiölle (kysymykseeni E-1694/00 antamansa vastauksen mukaan(1)). Ruotsi Euroopassa -säätiö on puoluepoliittisesti hyvin aktiivinen järjestö, joka työskentelee muun muassa Ruotsin EMU-jäsenyyden puolesta. Voiko komissio kuvitella antavansa demokratian ja monipuolisuuden vuoksi taloudellista tukea EI EU:lle -kansanliikkeelle ja sen poliittisille ponnisteluille Ruotsin pitämiseksi talous- ja rahaliiton ulkopuolella? (1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 102. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2000) Jos Stiftelsen Sverige i Europa -säätiölle on myönnetty 84 317 euron avustus, kuten komissio on arvoisalle parlamentin jäsenelle ilmoittanut, se on tapahtunut vuonna 1998, jolloin Ruotsin viranomaisten kanssa ei vielä ollut allekirjoitettu yhtään kumppanuussopimusta. Komissio ei kieltäydy ennalta hyväksymästä mitään hanketta, mikäli tuen edellytykset täyttyvät ja jaettava tieto esitetään objektiivisesti, kuten Ruotsissa on perinteisesti tapana. Vuosina 1999 ja 2000 allekirjoitettiin kaksi kumppanuussopimusta. Sen jälkeen komission politiikkana on ollut, että suoria avustuksia ei anneta ulkopuolisille laitoksille tai organisaatioille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3748/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Vakavia laiminlyöntejä siipikarjatilojen hygieniaoloissa Kreikassa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0207 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3748/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Vakavia laiminlyöntejä siipikarjatilojen hygieniaoloissa Kreikassa Tutkimuksessa, jonka Euroopan komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki Kreikassa 28. helmikuuta ja 10. maaliskuuta 2000 välisenä aikana, havaittiin vakavia laiminlyöntejä siipikarjatilojen hygieniaoloissa Kreikassa. Mitä laiminlyöntejä komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tutkimuksessa todettiin? Mitä vaikutuksia niin eläinten kuin myös kuluttajien terveyteen kohdistuu havaittujen laiminlyöntien vuoksi? Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa, jotta siipikarjatilojen hygieniaoloja saataisiin parannettua? David Byrnen vastaus komission puolesta (29. tammikuuta 2001) Kreikkaan tehtiin 28.2.10.3.2000 siipikarjanlihaan liittyvä tarkastuskäynti. Tarkastuskäynnillä käsiteltiin lukuisia siipikarjanlihan tuotantoon ja muniviin kanoihin liittyviä kysymyksiä. Kaikki elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston havaitsemat puutteet on lueteltu yksityiskohtaisesti sen raportissa. Mukana ovat siipikarjateurastamojen tai -leikkaamojen hygieniassa tai hygienian valvonnassa havaitut puutteet sekä kaikki Kreikalle annetut suositukset, joilla oli määrä varmistaa puutteiden korjaaminen kaikilta osin. Kreikan viranomaisten toteuttamat toimenpiteet puutteiden korjaamiseksi tarkastuskäynnistä loppuraportin julkaisemiseen asti on lueteltu raportin liitteessä. Kreikkaan tehdyn tarkastuskäynnin raportti on julkaistu Internetissä seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/food/fs/inspections/vi/reports/greece/vi_rep_gree_1133-2000_en.pdf. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston Kreikkaan tekemälle tarkastuskäynnille on alustavasti suunniteltu jatkoa vuonna 2001. Tavoitteena on tarkastaa toimivaltaisten viranomaisten toteuttamien toimenpiteiden tulokset.