Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2530/97 komissiolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Epäilyksiä Surinamille myönnettävän rahoituksellisen tuen asianmukaisesta valvonnasta 1. Eikö komissio ole sitä mieltä, että Surinamin entisen diktaattorin, Desi Boutersen, nimittämisen erittäin vaikutusvaltaiseen asemaan Surinamin tasavallan valtiollisena neuvonantajana olisi oltava riittävä syy harkita uudelleen Euroopan unionin ja Surinamin välistä yhteistyöjärjestelyä, osaksi siitä syystä, että Alankomaiden oikeuslaitos epäilee Boutersea osallisuudesta Alankomaiden kautta Euroopan jäsenvaltioihin suuntautuvaan laajamittaiseen kansainväliseen kokaiinikauppaan, sekä siitä syystä, että vuosina 1982 - 1991 Boutersen vastuulla Surinamissa on tehty suuri joukko rikoksia ihmiskuntaa vastaan? 2. Voiko komissio taata, että EU:n käyttöön antamia varoja ei käytetä millään tavalla vääriin tarkoituksiin tai että voidaan huolehtia siitä, että jos Surinamille myönnetään varoja, nämä rahat eivät ikinä päädy Boutersea lähellä oleviin piireihin? 3. Onko komission mielestä vastuuntuntoista myöntää Surinamille rahoituksellista tukea nyt, kun on käynyt ilmi, että Surinamin presidentti kieltäytyy vastaamasta Surinamin parlamentille hänen käytössään olevasta salaisesta pankkitilistä Surinamin keskuspankissa? 4. Onko komissio tietoinen Surinamin suurena ongelmana olevasta laittomasta pankkimaisesta toiminnasta, joka voisi johtaa alueella tulevaisuudessa suureen epävakauteen, ja jos on, mitä vaikutuksia tällä on Surinamin kanssa tehdylle kansalliselle viiteohjelmalle (Lomén IV yleissopimuksen toinen rahoituspöytäkirja)? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) 1. Komissio on tietoinen siitä, että Desi Boutersea vastaan on Alankomaissa äskettäin aloitettu syytetoimet huumekauppaan liittyen, ja hänet on samaan aikaan nimitetty Surinamin tasavallan valtiolliseksi neuvonantajaksi. Yhteisön ja Surinamin yhteistyötä säätelee Lomén yleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritius-sopimuksella. Sopimuksen 5 artiklassa ilmaistaan selvästi, että ¨ihmisoikeuksien, kansanvaltaisten periaatteiden ja oikeusvaltion kunnioittaminen...muodostaa tämän yleissopimuksen olennaisen osan¨. Yhteisön ja Surinamin välisen yhteistyön uudelleenharkinnan olisi perustuttava jonkin tai kaikkien edellä mainittujen olennaisten periaatteiden rikkomiseen, jolloin aloitettaisiin 366 a artiklan mukainen menettely. 2. Saman sopimuksen 4 artiklassa määrätään, että ¨AKT-EY-yhteistyö tukee....AKT-valtioiden yhteiskunnallista, sivistyksellistä ja taloudellista kehitystä ja niiden väestöjen hyvinvoinnin edistämistä......¨. Yhteisön ja Surinamin välisen yhteistyön kohteena on siis selkeästi koko väestö ja yhteistyössä käytetään samoja valvontajärjestelmiä kuin muidenkin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT-) valtioiden kanssa. 3. Komissiolla ei ole arvoisan parlamentin jäsenen ilmoituksen lisäksi muita tietoja presidentin väitetystä salaisesta pankkitilistä. 4. Komissio on tietoinen ¨pankkimaisen¨ toiminnan aiheuttamista taloudellisista riskeistä. Niistä on myös tiedotettu Surinamin hallitukselle Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Surinamin välisen, rahaston IV sopimusartiklan mukaisen viimeisimmän konsultaation yhteydessä. Molemmat edellä mainitut kysymykset liittyvät moitteettomaan julkiseen hallintoon, jonka varmistaminen on Lomén yleissopimuksen (5 artikla) mukaan ¨yhteistyötoimien erityisenä tavoitteena¨. Moitteettoman julkisen hallinnon puute ei ole yksi edellä mainituista kolmesta oleellisesta periaatteesta, jotka voisivat johtaa yhteisön ja Surinamin välisen yhteistyön uudelleenharkintaan. Tästä huolimatta komissio vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se pitää moitteetonta hallintoa 5 artiklan mukaisesti tärkeänä osana yhteistyösopimuksiaan.