ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1401/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: "Kyber-poliisi" Lehdistä saatujen tietojen mukaan Amerikassa perustetaan eräänlainen "kyber-poliisi". Tällainen taho on perustettava nk. "hakkereiden" vuoksi, jotka ovat pystyneet yhä uudestaan ja uudestaan tunkeutumaan omien henkilökohtaisten tietokoneidensa avulla suojattuihin tietopankkeihin. Tämäntapaiset hakkereita koskevat uutiset ovat yleistyneet myös Euroopassa ja heidän aiheuttama vaarapotentiaalinsa lisääntyy Internetin välityksellä tapahtuvan yhä laajenevan taloudellisen verkottumisen myötä. 1. Onko komissiossa myös harkittu tarvetta perustaa edellä mainitun kaltainen eurooppalainen "kyber-poliisi"? 2. Jos on, kuinka pitkälle asiassa on päästy ja mitä suunnitelmiin sisältyy? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 1998) Komissio ei harkitse niin sanotun kyber-poliisin tai muunlaisten Euroopan laajuisten poliisivoimien perustamista. Tästä huolimatta komissio on tietoinen niistä vakavista uhkista, joita arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat niin sanotut hakkerit aiheuttavat tai jotka johtuvat muista tietokoneverkkoihin liittyvän teknologian väärinkäytöksistä. Komissio tutkii kahdeksan johtavan teollisuusmaan ryhmässä (G8) ja unionin sekä Euroopan neuvoston piirissä tapoja suojella kansalaisia tehokkaasti erityisesti rikollisjärjestöjen käyttämiä televiestinnän uusia keinoja vastaan. Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan unionin toimintasuunnitelman suosituksen mukaisesti komissio käynnisti tutkimuksen huipputeknologiaan liittyvästä rikollisuudesta. Tutkimustuloksista ja mahdollisesta jatkotutkimuksesta käydään parhaillaan keskustelua komissiossa. Tutkimukseen voi tutustua osoitteessa http://www.qlinks.net/comdocs/washcomm.htm. G8:n tiedonantoon voi tutustua osoitteessa http://www2.echo.lu/legal/en/comcrime/sieber.html. Lisätietoja varten komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan myös vastaukseen, jonka komissio antoi Carlos Robles Piquerin kirjalliseen kysymykseen nro 1510/98(1). (1) Katso sivu 38.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0996/98 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (GUE/NGL) komissiolle (2. huhtikuuta 1998) Aihe: PVC:tä sisältävien lelujen myrkyllisyys Euroopan unioni on vahvistanut äskettäin, että pehmitettyä PVC:tä sisältävä lelut ovat myrkyllisiä. Euroopan unionin myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä komitea on ilmoittanut, että leluihin lisätyn kolmen pehmittävän aineen - DINP, DEHP ja DNOP -ftalaatin - määrä, jolle lapset altistuvat, on vaarallisen lähellä suositusten mukaisia enimmäismääriä, kuten myös Green Peace -järjestön PVC:tä sisältäviä leluja koskeva tutkimus osoittaa. Ottaen huomioon, että lapset saavat PVC:tä sisältävistä leluista myrkyllisiä kemiallisia aineita suoraan elimistöönsä, 1. Mitä tätä asiaa koskevia toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa? 2. Katsooko komissio, että on pyrittävä vähentämään lisäaineiden tai myrkyllisten aineiden määrää leluissa vai että 3. PVC:tä sisältävien lelujen kieltäminen on toteutettava edistämällä sellaisia vaihtoehtoja, jotka eivät vaadi pehmittävien aineiden käyttöä?
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2091/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Finanssiasioista vastaaville poliisiviranomaisille työsuhteen päättymisen yhteydessä maksettavien korvausten jäädyttäminen Prodin hallitus on jäädyttänyt työsuhteen päättymisen yhteydessä maksettavien korvausten maksamisen finanssiasioista vastaavien viranomaisten tukirahastosta FAF (Fondo di Assistenza ai Finanzieri). Joissakin tapauksissa työsuhteen päättymisen yhteydessä maksettavia korvauksia on maksettu, kunnes käytettävissä olevat varat ovat loppuneet. Näin ollen toiset ovat sattumanvaraisesti jääneet ilman heille kuuluvaa oikeutta. Vaikka Italian valtio on antanut erityisasetuksen korvausten jäädyttämisestä, joissakin tapauksissa korvausten maksamista on kuitenkin jatkettu, jolloin kansalaisia kohdellaan erittäin eriarvoisesti. 1. Eikö komissio katso, että Prodin hallituksen päätös olla maksamatta työsuhteen päättymisen yhteydessä maksettavia korvauksia, jotka ovat saavutettu oikeus, on mielivaltainen? 2. Eikö komission mielestä ole syrjivää, että korvauksia maksetaan tietyille onnekkaille, mutta ei toisille, joilla on samat oikeudet? 3. Eikö komissio katso, että Italian hallituksen olisi kohdeltava kansalaisia tasavertaisesti? 4. Mikä on komission kanta asiaan? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1998) Sopimuksen tai työsuhteen päättymisen tai purkamisen vuoksi työntekijöille kuuluvien korvausten maksamisesta ei tällä hetkellä ole olemassa yhteisön säädöksiä. Korvausten määristä ja maksutavoista säädetään kunkin jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä. Näin ollen Trattamento di Fine Rapporton soveltamistapaa koskeva Italian hallituksen päätös kuuluu yksinomaan kansallisten viranomaisten toimivaltaan. Kaikki tällä alalla syntyvät riidat on annettava toimivaltaisten kansallisten tuomioistuinten käsiteltäviksi.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2052/98 esittäjä(t): Carlos Lage (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Porton metro Porton kaupungin, jonka väkiluku on 1,2 miljoonaa, liikenneongelmat ovat huomattavasti pahentuneet viime vuosina. Metron rakentamisesta on siksi tullut erittäin tärkeä ja kiireellinen asia. Asianmukaiset selvitykset ja suunnitelmat on jo tehty ja kilpailut järjestetty, joten metron rakentaminen voitaisiin jo aloittaa. Kuitenkin eräs tarjouskilpailuun osallistunut yritys, jonka tarjous hylättiin kilpailumenettelyn loppuvaiheessa, on tehnyt valituksen Euroopan komissiolle. Tämän vuoksi rakennustöiden aloittamista on lykätty, ja siitä on paljon haittaa kaupungin asukkaille. Miksi Euroopan komissiolta kuluu niin paljon aikaa tämän kiireellisen asian ratkaisemiseen? Milloin komissio aikoo tehdä asiassa lopullisen päätöksen? Tietääkö komissio, kuinka paljon vahinkoa aiheutuu sen päätöksenteon hitaudesta? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (17. elokuuta 1998) Komissio ei epäile metron rakentamisen merkitystä Porton asukkaille. Perussopimusten valvojana komission tehtävänä on kuitenkin huolehtia yhteisöoikeuden määräysten oikeasta soveltamisesta ja tällä perusteella tutkia kaikki sille osoitetut valitukset yhteisöoikeuden vastaisten käytäntöjen paljastamiseksi. Komission on toimittava erityisesti silloin, kun kyseessä on eurooppalaisten varojen mahdollinen käyttö, kuten juuri tässä tapauksessa, jotta niiden moitteeton käyttö voidaan taata. Komissio on jatkuvasti pyrkinyt toimimaan asianmukaisella tavalla viedäkseen asiaa tarkoituksenmukaisesti eteenpäin sen mutkikkuudesta huolimatta. Niiden tietojen seurauksena, jotka komissio sai Portugalissa 16. kesäkuuta 1998 järjestetyssä kahdenvälisessä kokouksessa, jossa asiasta keskusteltiin Portugalin viranomaisten kanssa, se päätti poistaa asian päiväjärjestyksestä todeten, ettei yhteisöoikeutta ollut rikottu.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1862/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Televiestintäalan ohjelman edistyminen Kreikassa Vastauksessa kysymykseeni E-3538/96(1), joka koski televiestintäalan ohjelman edistymistä Kreikassa mainittiin, että määrärahojen käyttöönoton aste kaudella 1994-1995 oli 106 % ja 1996 37 %. Lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan on olemassa vaara, että määrärahoja menetetään ohjelman piiriin kuuluvien hankkeiden toteutuksessa ilmenneiden viivästymisten vuoksi. Komissiolta kysytään, mitkä syyt aiheuttivat määrärahojen aluksi korkean käyttöönottoasteen alenemisen? Mikä on nykyään käyttöönottoaste kussakin alaohjelmassa? Mitä toimia komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa, jotta ohjelman toteuttaminen etenisi häiriöittä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 1998) Televiestintää koskevassa toimenpideohjelmassa on nyt käytetty 90 prosenttia vuosien 1994-1999 kokonaistalousarvion maksusitoumusmäärärahoista ja 65 prosenttia maksumäärärahoista. Parlamentin jäsen viittaa kirjalliseen kysymykseen E-3538/96 annettuun vastaukseen, jonka luvut koskivat ensimmäisten toteuttamisvuosien menoja. Toimenpideohjelman menojen yleinen kehitys on nyt 57 prosenttia vuosien 1994-1999 talousarviosta ja jakautuu alaohjelmittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Niinpä lievästä viivästyksestä huolimatta ei ole syytä puhua kaikkien toimenpideohjelmien alhaisesta käyttöönottoasteesta, vaan alaohjelmien epätasaisesta edistymisestä. Komissio on jo kiinnittänyt Kreikan viranomaisten huomion toisaalta siihen, että yhteisön tukikehyksen mukaisesti on tarpeen edistää kaikkia toimenpideohjelmaan kuuluvia toimia, ja toisaalta siihen, että televiestintäalan kansallinen sääntely on ehdottomasti mukautettava eurooppalaiseen lainsäädäntöön alaohjelman 1 mukaisesti. Toimenpideohjelman toteuttamisvauhdin vaihtelu heijastaa erityisesti OTE:n (Kreikan televiestintäoperaattori) ja sen laitetoimittajien välisen verkon infrastruktuuria koskevien sopimusten tekoaikataulua. (1) EYVL C 105, 3.4.1997, s. 85.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1713/98

esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle

(29. toukokuuta 1998)

Aihe: Yksityisiä, aseistautuneita vartijoita koskevat määräykset Italiassa

Virallisen erityisvartijan (Guardia Particolare Giurata) ammattia säännellään Italiassa vuonna 1932 annetuilla määräyksillä. Vielä tähän päivään mennessä laissa ei ole selvästi säädetty näiden vartijoiden tai heidän työnsä järjestämisestä vastaavien tahojen ammatillisesta asemasta.

Tämän vuoksi vartijoita verrataan sopimukselliselta kannalta keihin tahansa työntekijöihin ottamatta huomioon, että he rikollisuuden torjunnassa toimivat poliisin avustajina ja että he ovat aseistettuja. Vartijoiden tehtäviin kuuluu arvoesineiden kuljettaminen, ympärivuorokautinen vartiointi sekä turvallisuuspalvelut yksityishenkilöille ja julkiselle vallalle. Kuitenkin heillä on sama asema kuin muillakin kansalaisilla sikäli, että heillä ei ole oikeutta pidättää, elleivät he yllätä tekijää itse teosta, ja he saavat käyttää aseita vain itsepuolustukseen.

Lisäksi tarkoituksenmukaisen lainsäädännön puuttuminen on mahdollistanut vartiointiyritysten sääntelemättömän leviämisen. Yrityksiä ei valvota asianmukaisesti, joten niiden luotettavuus ja ammatillinen koulutus tällä haavoittuvalla alalla vaarantuu. Samalla vaarannetaan työntekijöiden ja kansalaisten turvallisuus ja jätetään huomiotta kaikki kilpailusäännöt. Ottaen huomioon edellä mainitun, kysyn komissiolta,

1. onko muissa unionin maissa asiasta annettu määräyksiä,

2. jos on, niin annetaanko näillä määräyksillä yksityisille vartijoille valtion virkamiehen asema,

3. onko asiasta olemassa direktiivejä tai komission asiakirjoja,

4. mikä on komission yleinen kanta yksityisiin, aseistettuihin vartijoihin Euroopassa?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(28. heinäkuuta 1998)

Tämän vuosikymmenen alusta lähtien useissa jäsenvaltioissa on annettu säännöksiä, joilla pyritään valvomaan sellaisten yksityisten vartiointiliikkeiden toimia, kuten vartiointipalvelut, rahankuljetusliikkeet ja hälytysjärjestelmien ja -keskusten asennus- ja huoltopalveluja tarjoavat yritykset. Komission tietojen mukaan Belgiassa, Espanjassa ja Portugalissa on annettu tällaisia säännöksiä ja Ranskassa on alettu keskustella mahdollisuudesta antaa uusia säännöksiä.

Joissakin jäsenvaltioissa pyritään rajoittamaan yksityisten vartiointiliikkeiden markkinoille pääsyä kansallisuutta tai valtion alueelle sijoittautumista koskevilla edellytyksillä. Esimerkiksi Italian yleistä järjestystä koskevan säädöksen Testo Unico delle Legge di Publica Sicurezza (13.7.1931) mukaan maahan perustettavien yritysten sekä näiden henkilöstön on oltava italialaisia. Komissio katsoo, että nämä edellytykset ovat avoimesti EY:n perustamissopimuksen 48, 52, ja 59 artiklan vastaisia. Komissio onkin lähettänyt Italian viranomaisille asiasta perustellun lausunnon 18. kesäkuuta 1998.

Alalle pääsystä ei ole olemassa yhteisön direktiiviä. Komissio katsoo, että kyseessä on arka ala, jota kansallisten viranomaisten on voitava valvoa EY:n perustamissopimuksen määräyksiä kuitenkin noudattaen.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1664/98 esittäjä(t): David Hallam (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Valkoisen sokerin interventiohinta Komission kauden 1998/99 maataloushintoja koskevien ehdotusten perusteluissa, jotka esitettiin 4. helmikuuta 1998, viitataan siihen, että maataloustuotteiden hintaindeksit ovat pudonneet reaalimääräisesti 48 % vuoden 1980 jälkeen noudattaen samaa kehityssuuntaa tuotannontekijöiden laskevien hintojen kanssa. Saman ajanjakson aikana valkoisen sokerin interventiohinta, sellaisena kuin se on julkaistu virallisessa lehdessä, on noussut 45 % huolimatta laskevista työvoima- ja energiakustannuksista ja sokeriteollisuuden jatkuvasta rationalisoinnista. Voisiko komissio, tämän ristiriitaisen kehityssuunnan taustaa vasten, selittää, miksi sen maataloustuotteiden hintoja koskevissa ehdotuksissa kaudelle 1998/99 valkoisen sokerin interventiohintaa ei ole alennettu? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (29. kesäkuuta 1998) Parlamentin jäsen on havainnut, että maataloustuotteiden hintaindeksit ja valkoisen sokerin interventiohinnat näyttävät kehittyvän eri suuntiin. Tämä harha johtuu siitä, että maataloustuotteiden hintaindeksit ilmaistaan reaalimääräisinä ja interventiohinnat nimellisinä hintoina. Jos molempiin hintoihin sovelletaan samaa menetelmää, eli deflatoidaan myös valkoisen sokerin interventiohinnat reaalimääräisiksi, voidaan selvästi havaita molempien kehityksen olleen samankaltaista vuodesta 1980 alkaen. Molemmat hinnat ovat laskeneet noin 45 prosenttia. Tämän perusteella komission ehdotusta valkoisen sokerin interventiohinnaksi kaudelle 1998/1999 voidaan pitää oikeutettuna.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1598/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Taiwanin viskiverotus ja EU:n lainsäädäntö Taiwanin väliaikainen viskiveroesitys syrjii skottiviskejä ja irlantilaisia viskejä. Niiden vero on 242 NT$ korkeampi kuin "muiden viskien" eli Japanissa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Intiassa, Belgiassa ja Ranskassa valmistettujen viskien vero. Mitä seurauksia on siitä, että sopimus rikkoo yhteisön lainsäädäntöä, koska se syrjii kahta jäsenvaltiota (Britanniaa ja Irlantia) ja suosii kahta muuta jäsenvaltiota (tässä tapauksessa Ranskaa ja Belgiaa)?
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1722/98 esittäjä(t): Eolo Parodi (PPE) ja Guido Viceconte (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Uudet toimenpiteet tieliikenteen kuljetuksia varten Italian hallitus aikoo hyväksyä lain N:o 454/97 ja lakiesityksen N:o 85 (annettu 14. maaliskuuta 1998) mukaisesti toimenpiteitä, joiden ansiosta monet tieliikenteen kuljetusyritykset voivat kaksinkertaistaa kuljetuskapasiteettinsa. 1. Eikö komissio katso, että tieliikenteen kuljetuskapasiteetin kaksinkertaistamisen sijaan Italian hallituksen olisi pyrittävä yritysten yhdistämiseen, sillä markkinat ovat Italiassa tällä hetkellä hyvin hajanaiset? 2. Eikö komissio katso myös, että tällainen toimenpide on vapaiden markkinoiden moitteettoman toiminnan vastainen ottaen huomioon erityisesti 1. heinäkuuta tapahtuvan vapauttamisen? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 24. huhtikuuta 1997 lakiluonnoksesta, joka koskee tieliikennealan rakenneuudistusta ja intermodaalisuuden kehittämistä. Luonnos hyväksyttiin 23. joulukuuta 1997 laiksi nro 454 Italian lainsäädäntömenettelyn mukaisesti. Lopullinen lakiteksti toimitettiin komissiolle 30. tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Koska komissio epäili ehdotettujen toimien soveltuvuutta yhteismarkkinoille, se päätti 25. maaliskuuta 1998 aloittaa muodollisen tutkinnan Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan nojalla (komission päätös C/21/98). Arvoisan parlamentin jäsenen kysymykset koskevat meneillään olevaa menettelyä, joten komission ei luonnollisestikaan ole tässä vaiheessa mahdollista antaa näihin kysymyksiin täydellistä ja tyhjentävää vastausta.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1418/98 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) neuvostolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Kollektiivinen irtisanominen Scarperiassa Firenzen provinssissa sijaitseva muovituotteita valmistava "Replay" -yritys joutuu irtisanomaan noin 40 työntekijää. Yrityksen omistaja S.P. metal, jonka pääkonttori on Pariisissa, luovutti yrityksen A.C.P. Plasticille, jonka pääkonttori on Englannissa, kun työntekijöiden siirtomenettelyt olivat käynnissä. Yrityksen johto näyttää jättäneen noudattamatta neuvoston 17. helmikuuta 1975 antamaa direktiiviä ja sen tarkistettuja direktiivejä sekä neuvoston 14. helmikuuta 1977 antamaa direktiiviä ja sen tarkistettuja direktiivejä, erityisesti 3, 4 ja 6 artiklaa. Aikooko komissio selvittää, onko "Replay"-yritys jättänyt noudattamatta mainittuja direktiivejä? Vastaus (24. syyskuuta 1998) Neuvostolla ei ole valtuuksia ottaa kantaa yhteisön lainsäädäntöä koskeviin rikkomuksiin. On komission tehtävä valvoa yhteisöoikeuden soveltamista, tarvittaessa yhteisöjen tuomioistuimen valvonnassa.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1742/98 esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Asbesti Tekeekö komissio tällä hetkellä perusteellista selvitystä asbestiin liittyvistä terveys- ja turvallisuushaitoista? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Kyllä. Komission harjoittamaan politiikkaan terveyden ja turvallisuuden suojelussa valkoisen tai krysotiiliasbestin vaaroilta kuuluvat kansanterveys, työpaikat, sisämarkkinat ja ympäristöön liittyvät seikat, ja siinä otetaan täysin huomioon krysotiiliasbestin terveys- ja turvallisuusnäkökohdat. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan komission vastaukseen Skinnerin samasta aiheesta tekemään kirjalliseen kysymykseen P-1451/98(1). Jatkaessaan työtään työntekijöiden suojelemiseksi asbestilta komissio kiinnittää myös erityistä huomiota viimeisimpiin saatavilla oleviin tieteellisiin tietoihin krysotiiliasbestista ja neuvoston 7 päivänä huhtikuuta 1998 antamiin päätelmiin(2) työntekijöiden suojelemisesta asbestialtistukseen liittyviltä vaaroilta. Kyseiset päätelmät perustuvat komission tiedonantoon(3) neuvoston direktiivissä 83/477/ETY(4) säädetyn mittauksen tuloksista. (1) Katso sivu 34. (2) EYVL C 142, 7.5.1998. (3) KOM(96) 426 lopullinen. (4) EYVL L 263, 24.9.1983.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1858/98 esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) komissiolle (8. kesäkuuta 1998) Aihe: Siniset liput ja Cantabria Koska komissio ei vastannut tyydyttävästi sinisiä lippuja koskevaan kirjalliseen kysymykseeni P-1421/98(1) ja koska sinisten lippujen myöntämisestä on esitetty valituksia La Arenan, Tregandinin, Berrian, La Magdalenan, La Conchan jne. uimarannoista, esitän kysymyksen uudelleen: Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä Siniset Liput -kampanjassa vuonna 1998 estääkseen väärinkäytökset, jotka tukemani ARCA- ja Mortera Verde -yhdistykset ovat tuoneet esiin valituksissaan? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 1998) Komissio osallistuu sinisten lippujen myöntämisen ainoastaan varmistamalla, että lippua hakevien uimarantojen veden laatu vastaa uimaveden laadusta annetussa direktiivissä 76/160/ETY(2) säädettyjä vaatimuksia. Laadun varmistaminen perustuu tietoihin, joita jäsenvaltiot toimittavat direktiivissä säädettyjen raportointivelvollisuuksiensa mukaisesti. Näitä samoja tietoja käytetään myös komission vuosittain laatimaan yhteisön uimavesien laatua koskevaan raporttiin. Komissio tutkii parhaillaan arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemia valituksia direktiivin 76/160/ETY pohjalta. Valituksen tekijöille ilmoitetaan tutkinnan tuloksista aikanaan. (1) EYVL C 402, 22.12.1998, s. 130. (2) EYVL L 31, 5.2.1976.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2048/98 esittäjä(t): Jean-Claude Pasty (UPE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Verotuksen yhdenmukaistaminen Euroopan unioniin kuuluvissa maissa Tiedustelisin komissiolta, voidaanko Ranskassa toimivaa edustustoimistoa, jota ei juridisesti katsota vakiintuneeksi ja joka on Ranskan viranomaisten hyväksymä ja verottama (maksaa ainoastaan lähes nimellistä, noin 150 frangin vuosittaista yritysveroa), pitää laillisesti pysyvänä toimipisteenä Ranskan ja Luxemburgin 1. huhtikuuta 1958 solmiman verotussopimuksen 15 artiklan mukaisesti? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 1998) Komission asiana ei ole tulkita kahden jäsenvaltion välistä yleissopimusta, jonka tulkinta on kyseisten jäsenvaltioiden yksinomainen oikeus.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1142/98 esittäjä(t): José Apolinário (PSE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhteisöaloitteet/Azorit Portugalin Azorit on erittäin syrjäinen alue, jolle on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa annettu erityisasema. Pyydän komissiota selvittämään, kuinka paljon tämä alue on saanut yhteisön tukea yhteisöaloitteiden puitteissa (kaikkien, ei pelkästään REGIS-aloitteen) rahoituskaudella 1994-1999 ja millaisia tukia komissio kaavailee rahoituskaudelle 2000-2006. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1135/98 ja E-1142/98 (29. toukokuuta 1998) Rakennerahastoista Azorien portugalilaiselle alueelle myönnetyt Portugalia koskevan yhteisön tukikehyksen 1994-1999 mukaiset osuudet ovat yhteensä noin 697 miljoonaa ecua. Komissio myönsi vuonna 1994 aloitteille määrärahoja jaettaessa Regis II -aloitteesta - joka antaa erittäin syrjäisille alueille mahdollisuuden osallistua täysipainoisesti muihin yhteisön aloitteisiin kuuluviin toimiin - Azoreita koskevalle portugalilaiselle Regis II -alaohjelmalle yhteensä noin 63 miljoonaa ecua (vuoden 1996 hintataso) kaudeksi 1994-1999. Näiden tukien lisäksi Azorit saa Portugalin kansallisten ohjelmien kautta 6,6 miljoonaa ecua yhteisön Leader II -aloitteesta ja 1,84 miljoonaa ecua Pesca -aloitteesta. Suoraan parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön lähetetään yhteenveto myönnetyistä summista ja niiden jakautumisesta rahastottain ja rahoitettujen ohjelmien kesken. Kyseisiin summiin sisältyy 26 miljoonan suuruinen lisätuki, joka myönnettiin Azoreilla tuhoja joulukuussa 1996 ja tammikuussa 1997 aiheuttaneiden rajujen myrskyjen vuoksi. Tulevaisuuden näkymien osalta komissio tähdentää olevansa täysin tietoinen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikan asemasta yhteisön syrjäisimpiä alueita kehitettäessä. Tämän vuoksi komissio on jo liittänyt nämä alueet seuraavan ohjelmakauden rakennerahastoja koskevissa uusissa sääntelyehdotuksissaan(1) tavoite 1 -alueisiin, joita varten on varattu noin kaksi kolmasosaa rakennerahastojen kokonaisrahoituksesta. Komissio on säilyttänyt seuraavat perusteet, jotta kokonaisrahoitus voidaan jakaa jäsenvaltioiden kesken: tukikelpoinen väestö, kansallinen ja alueellinen hyvinvointi sekä rakenneongelmien vakavuus, työttömyys mukaan lukien. Näiden perusteiden avulla yhteisön tuki voidaan kohdistaa suurimmassa vaikeuksissa oleville alueille, erityisesti syrjäisimmille alueille. Kullekin jäsenvaltiolle tiettyä tavoitetta varten myönnettyjen summien jakaminen eri kansallisten alueiden kesken kuuluu kuitenkin kyseisen jäsenvaltion viranomaisten toimivaltaan. (1) KOM(98) 131.