ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4159/00 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle. BSE-kriisi.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0240 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4159/00 esittäjä(t): Wolfgang Ilgenfritz (NI) komissiolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: BSE-kriisi Unioni päätti antaa vuoden 2001 talousarviosta 65,5 miljoonaa euroa BSE-testien toteuttamiseen ja 6 miljardia euroa tukena naudanlihan tuottajille. Jo nyt tiedetään varmasti, että määrärahat eivät riitä, sillä BSE-kriisin Euroopassa aiheuttamat kustannukset ovat jonkin verran tähän asti oletettua korkeammat. Komissiolta pyydetään näin ollen vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Pyrkiikö komissio toimimaan sen hyväksi, että Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät myöntää lisämäärärahoja (täydentävä talousarvio) BSE-kriisin hoitoon? 2. Miten suurta määrää komissio aikoo tässä tapauksessa ehdottaa? 3. Onko jo olemassa arvioita tai tarkempia laskelmia BSE-kriisin hoidon ennakoiduista kustannuksista Euroopassa vuonna 2001 ja seuraavina vuosina? 4. Onko jo olemassa arvioita tai tarkempia laskelmia siitä, mitkä ovat ne henkilö- tai eturyhmät, joihin BSE-kriisin haitat pääasiassa kohdistuvat Euroopassa ja joiden on tästä syystä saatava lisäapua jäsenvaltioilta ja EU:lta? 5. Onko jo ajateltu konkreettisesti (neuvotteluissa ja keskusteluissa), millä perusteella unionin BSE-kriisin hoitoon myöntämät määrärahat jaetaan jäsenvaltioille ja miten suuri osuus tulee kunkin jäsenvaltion itsensä kannettavaksi? 6. Missä suhteessa talousarviossa osoitetut ja vielä myöntämättömät määrärahat (täydentävä talousarvio) jaetaan asianomaisille ryhmille? a) Miten suuren osuuden kokonaismäärärahoista asianomaiset naudankasvattajat saisivat? b) Miten suuren osuuden kokonaismäärärahoista asianomaiset rehuntuottajat saisivat? c) Miten suuren osuuden kokonaismäärärahoista muut tuotantoyritykset, kuten naudanlihan jalostajat (liha- ja makkaratehtaat, teurastamot jne.), saisivat? d) Miten suuri osuus kokonaismäärärahoista maksettaisiin muille kriisin kohteeksi joutuneille ryhmille? 7. Onko jo harkittu tai päätetty, milloin ja missä muodossa maksut suoritetaan vahinkoa kärsineille henkilöryhmille? Pyrkiikö komissio toimimaan sen hyväksi, että erityisen raskaasti BSE-kriisistä kärsiviin ja tähän tilanteeseen ilman omaa syytään joutuneisiin erityisryhmiin, kuten maatilat, teurastamot, naudanlihaa jalostavat yritykset ja rehuntuottajat, voidaan kohdistaa hätätoimia, jotta niiden yritystoiminnan loppuminen (konkurssi yrityksen pitkäaikaisen suljettunaolon vuoksi) voitaisiin välttää? Tähän tarkoitukseen pitäisi perustaa jonkinlainen hätäapurahasto. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3574/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Neuvoston direktiivin 98/58/EY edellyttämä kertomus eläinten hyvinvoinnista.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3574/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (13. marraskuuta 2000) Aihe: Neuvoston direktiivin 98/58/EY edellyttämä kertomus eläinten hyvinvoinnista Tuotantoeläinten suojelua koskevan neuvoston direktiivin 98/58/EY(1) 8 artiklassa edellytetään, että komissio antaa ennen 30. kesäkuuta 1999 neuvostolle kertomuksen Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen vaikutuksesta tuotantoeläinten hyvinvointiin. Komissio ilmoitti 27. tammikuuta 2000 vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen P-2539/99(2), että se antaa kertomuksen neuvostolle piakkoin. Neuvottelut WTO:n maataloussopimuksesta on nyt aloitettu. Katsooko komissio, että kertomus auttaisi olennaisesti EU:ta lujittamaan neuvotteluasemaansa ja vakuuttamaan WTO:n muut jäsenet siitä, että tuodessaan esiin eläinten hyvinvointia koskevia asioita EU ei pyri ottamaan käyttöön uusia kaupan teknisiä esteitä? Milloin komissio aikoo antaa neuvostolle direktiivin 98/58 edellyttämän kertomuksen? (1) EYVL L 221, 8.8.1998, s. 23. (2) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 178. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2001) Heinäkuun 29. päivänä 1998 annetun tuotantoeläinten suojelua koskevan neuvoston direktiivin 98/58/EY 8 artiklassa edellytetään, että komissio antaa neuvostolle kertomuksen yhteisössä sovellettavien eläinten hyvinvointia koskevien säännösten ja kolmansien maiden vastaavien säännösten vertailusta. Komissio on vastaanottanut tietoja käytettävissä olevasta eläinten suojelua tiloilla, kuljetuksen aikana ja teurastuksen aikana koskevasta lainsäädännöstä tai suuntaviivoista 73 yhteisön ulkopuolisesta maasta, jotka toimittavat yhteisöön punaista lihaa, siipikarjanlihaa, kalastustuotteita ja eläviä eläimiä. Komissio aikoo hyväksyä kertomuksen vuoden 2001 ensimmäisen puoliskon aikana. Arvoisalle parlamentin jäsenelle voidaan vakuuttaa, että komissio on tehnyt käynnissä olevien Maailman kauppajärjestön (WTO) maataloussopimusneuvottelujen aikana selväksi, että tuodessaan esiin eläinten hyvinvointia koskevia asioita yhteisö ei pyri ottamaan käyttöön uudentyyppisiä tullin ulkopuolisia esteitä. Komissio on myös samaa mieltä siitä, että tuleva kertomus vaikuttaa merkittävästi Maailman kauppajärjestön keskusteluun eläinten hyvinvointia koskevista asioista. Komissio painottaa vahvaa eettistä osatekijää tässä keskustelussa, jossa ei pitäisi rajoittua pelkästään teknisiin näkökohtiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4055/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Paljonko Euroopan keskuspankin johtajat ansaitsevat?.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0222 - 0223



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4055/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (9. tammikuuta 2001) Aihe: Paljonko Euroopan keskuspankin johtajat ansaitsevat? Komissiolta on useaan otteeseen pyydetty vastausta Euroopan keskuspankin (EKP) johtajien palkkoja (vuosina 1999, 2000, 2001) koskeviin kysymyksiin. Joka kerta komissio on vain raapaissut pintaa ja suojautunut abstraktien sanankäänteiden ja käsittämättömien parametrien taakse. Voisiko komissio nyt siis ilmoittaa selkeästi, paljonko Euroopan keskuspankin johtajat ansaitsivat vuosina 1999 (kaikki otsikot mukaan lukien, ilman mitään poikkeuksia) ja 2000? Haluamme lukuja, emme sanoja. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 2001) Komissio ei tiedä Euroopan keskuspankin (EKP) johtokunnan jäsenten yksittäisiä palkkoja. EKP:n tuloslaskelmassa 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä vuodelta ilmoitetaan, että EKP:n johtokunnan jäsenten palkat olivat yhteensä 1,8 miljoonaa euroa vuonna 1999(1). (1) EKP:n vuosikertomus 1999, s. 156.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3754/00

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(4. joulukuuta 2000)

Aihe: EU:n aluesuunnittelu: Terra-ohjelma

Terra on niitä ohjelmia, jotka hyväksyttiin Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen 10 artiklassa tarkoitettujen innovatiivisten toimien joukkoon kaudeksi 19941999. Saman artiklan nojalla on rahoitettu useita hankkeita kaudella 19971999. Terra-ohjelma luotiin yhdessä Interreg II -yhteisöaloitteen kanssa eräänlaiseksi laboratorioksi uusien aluesuunnittelun välineiden ja menetelmien kokeilemiseksi sekä Euroopan aluestrategiassa ehdotettujen vaihtoehtojen arvioimiseksi.

Voisiko komissio antaa tietoja Terra-ohjelman tuloksista ja niitä koskevista komission johtopäätöksistä sekä niiden suhteesta ja vaikutuksesta Euroopan aluestrategiaan, etenkin tavoitteen 1 kohdealueisiin kuuluvien nykyisen EU:n syrjäisten merialueiden osalta?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(25. tammikuuta 2001)

Terra-ohjelma kehitettiin eräänlaiseksi laboratorioksi, jonka avulla kokeiltiin uusia aluesuunnittelun lähestymistapoja ja menetelmiä. Ohjelmasta on tehty useita johtopäätöksiä, jotka voivat toimia suuntaviivoina muille paikallisille, alueellisille, kansallisille ja yhteisön hankkeille. Näitä ovat esimerkiksi uusien lähestymistapojen tarve aluesuunnittelussa, kestävä kehitys yhtenä paikallisen kehityksen ensisijaisista tavoitteista, kansalaisten ja paikallisyhteisöjen välisen yhteistyön merkitys, alueiden välisen yhteistyön luomat synergiaedut ja uusien välineiden, kuten yhtenäisiä kehittämistoimia tukevien seurantakeskusten, kehittäminen.

Jotkin Terra-hankkeista, kuten Lore ja Dias, koskivat syrjäisiä merialueita.

Kreikan Ikarían läänin viranomaisten yhdessä Sisilian Alcamon ja Ragusan sekä Kreikan Iraklionin ja Magnesian kanssa koordinoiman Lore-hankkeen avulla voitiin kehittää ja hyödyntää paikallisia seurantakeskuksia, joiden tehtävänä oli perustaa aluesuunnittelun koordinointi- ja valvontajärjestelmä, jota siihen asti olivat hoitaneet paikalliset viranomaiset ja muut paikalliset toimijat.

Kreetan alueen viranomaisten yhdessä Sisilian Syrakusan kanssa koordinoima Dias-hanke keskittyy aluesuunnittelutoimiin ja korostaa luonnollisen ympäristön suojelua, hoitoa ja kehittämistä sekä sellaisten alueiden kulttuuriperintöä, joilla on yhteisiä piirteitä ja ongelmia. Hanke sisältää ehdotuksia tiettyjen Välimeren vuoristo- ja rannikkoalueiden kehittämissuunnitelmiksi. Nämä alueet ovat ympäristöltään ja kulttuuriltaan hyvin moninaisia, mutta altistuvat samalla väestön aiheuttamasta rasituksesta johtuville merkittäville vaaratekijöille.

Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP) strategiset puitteet ovat tarjonneet Terra-ohjelmalle sopivan poliittisen ympäristön ja luoneet sille tarvittavat suuntaviivat. Ohjelma on auttanut paikallisia viranomaisia näkemään hallinnollisten vastuurajojen ja maantieteellisten rajojen yli sekä käsittelemään laajempia kysymyksiä. Terra-ohjelma on varmistanut ESDP:n poliittisten valintojen merkityksen paikalliselle toiminnalle korostamalla erilaisten aluesuunnittelukulttuurien ja hallintovaltuuksien verkottumiseen liittyviä ongelmia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3604/00 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle. Lentomatkustaminen ja turistiluokan syndrooma.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0175 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3604/00 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Lentomatkustaminen ja turistiluokan syndrooma Voisiko komission puheenjohtaja ilmoittaa, mihin lentoyhtiöitä koskeviin sitoviin toimiin komissio aikoo ryhtyä äskettäin sattuneen kuolemantapauksen johdosta? Ison-Britannian kansalainen Emma Christoffersen sai sairauskohtauksen heti Lontooseen laskeutumisen jälkeen matkustettuaan 20 tuntia Sidneystä tulleessa Qantasin jumbojetissä 747 ja istuttuaan kauan paikallaan ahtaissa tiloissa. Tämä surullinen tapaus osoittaa, että turistiluokan matkustajilla on ongelmia pitkillä lennoilla. Lentokoneiden istuinrivien välinen kapea tila (7085 cm) aiheuttaa todellisen riskin useille matkustajille, jotka saattavat, kuten Emma Christoffersenin tapaus osoitti, kuolla veritulppaan. Lentoyhtiöt voisivat vähintäänkin kertoa matkustajille vaaroista, joita aiheutuu siitä, kun nämä istuvat pitkillä lennoilla kauan liikkumatta. Onko vielä odotettava, että tällaiset surulliset tapaukset toistuvat, ennen kun tässä asiassa ryhdytään toimiin? Loyola de Palacion komission puolesta esittämä vastaus (8. tammikuuta 2001) Komissio suhtautuu erittäin vakavasti ongelmiin, jotka liittyvät pitkien lentojen aikana paikallaanolon ja verenkiertohäiriöiden väliseen yhteyteen ja muihin mahdollisiin terveysriskeihin, kuten esimerkiksi huonoon ilman laatuun liittyviin ongelmiin. Komissio aikoo perustaa asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on analysoida tutkimustuloksia ja tehdä päätelmiä mahdollisista terveysriskeistä ja lisätutkimusten tarpeesta. Näin komissio ja muut asiasta kiinnostuneet tahot voivat harkita, ovatko lisätoimenpiteet tarpeen asian korjaamiseksi, olipa sitten kysymys yhteisön, kansallisten hallitusten, lentoyhtiöiden, lentoasemien tai matkustajien velvollisuuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3767/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle. Kyproksen kysymyksen ratkaisu.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0008 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3767/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle (1. joulukuuta 2000) Aihe: Kyproksen kysymyksen ratkaisu Kyproksen kysymystä koskevassa, 31. lokakuuta 2000 antamassaan julkilausumassa neuvoston puheenjohtaja tukee YK:n pääsihteerin ponnisteluja oikeudenmukaisen ja kestävän kokonaisratkaisun löytämiseksi, joka olisi turvallisuusneuvoston asiaa koskevien päätösten linjan mukainen, ja pyytää Kyproksen kahta yhteisöä aloittamaan merkittävät keskustelut osallistuen aktiivisesti ongelman ratkaisemiseen. Kuitenkin kun otetaan huomioon, että Turkin pääministeri Bulent Ecevit esitti 11.11.2000 purevaa kritiikkiä YK:n pääsihteerin esittämää epävirallista asiakirjaa kohtaan, jossa esitetään määräyksiä liittovaltion luomiseksi saarelle, mikä on nyt neuvoston kanta tähän Turkin uuteen kieltäytymiseen löytää ratkaisua Kyproksen kysymykseen? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3621/00, E-3767/00 ja E-3768/00 (14. toukokuuta 2001) Neuvosto muistuttaa siitä, että se antaa varauksettoman tukensa YK:n pääsihteerin pyrkimyksille löytää ratkaisu ja katsoo, että Yhdistyneet Kansakunnat on foorumi, jossa kysymykseen voidaan löytää yleinen, oikeudenmukainen ja kestävä ratkaisu. Neuvosto on äskettäin vahvistanut kantansa YK:n pääsihteerin yrityksiin löytää ratkaisu konfliktiin sekä Eurooppa-neuvostossa että tavanomaisissa istunnoissaan. Nizzan Eurooppa-neuvosto 7.9. joulukuuta 2000 suhtautui myönteisesti Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin pyrkimyksiin, jotka koskevat kokonaisratkaisuun pääsemistä Kyproksen ongelmassa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia noudattaen ja joulukuussa 1999 aloitetun prosessin saattamista myönteiseen päätökseen, ja antoi niille täyden tukensa. Se vetosi kaikkiin osapuoliin, jotta ne osallistuisivat näihin pyrkimyksiin. Neuvosto pääsi 4. joulukuuta 2000 poliittiseen yhteisymmärrykseen siitä, että Turkin liittymiskumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteisiin (2001) sisällytetään seuraava, kohdassa Vahvistettu poliittinen vuoropuhelu ja poliittiset arviointiperusteet oleva viittaus Kyproksen kysymykseen: Helsingin päätelmien mukaisesti Turkin on poliittisen vuoropuhelun yhteydessä tuettava voimakkaasti YK:n pääsihteerin ponnisteluja saattaa onnistuneesti päätökseen Kyproksen ongelman kokonaisvaltaiseen ratkaisuun tähtäävä prosessi, johon Helsingin päätelmien 9 a kohdassa viitataan. Tammikuun 2001 lopussa oli määrä aloittaa epäsuorat neuvottelut, mutta sitä ei kuitenkaan voitu tehdä Kyproksen turkkilaispuolueen poissaolon vuoksi. Neuvosto toivoo edelleen, että neuvottelukierros voitaisiin järjestää suunnitelmien mukaisesti ja että siinä päästäisiin myönteiseen tulokseen. Kyproksen ilmatilan loukkausta ei ole otettu esille neuvostossa. Neuvosto muistuttaa, että YK:n turvallisuusneuvosto vaatii 12. maaliskuuta 1975 antamassaan päätöslauselmassa N:o 367 Kyproksen tasavallan alueellisen koskemattomuuden kunnioittamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3682/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Rakennerahastojen määrärahat ja täytäntöönpano tavoitteen 1 alueilla.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0192 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3682/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Rakennerahastojen määrärahat ja täytäntöönpano tavoitteen 1 alueilla 1. Voiko komissio kertoa, kuinka paljon Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) myönnettiin määrärahoja EU:n kullekin tavoitteen 1 alueelle ohjelmointikaudella 19941999? Mikä oli näiden määrärahojen täytäntöönpanoaste kullakin tavoitteen 1 alueella ohjelmointikaudella 19941999? 2. Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) myönnettiin määrärahoja EU:n kullekin tavoitteen 1 alueelle ohjelmointikaudella 19941999? Mikä oli näiden määrärahojen täytäntöönpanoaste kullakin tavoitteen 1 alueella ohjelmointikaudella 19941999? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3928/00 esittäjä(t): Bernard Poignant (PSE) komissiolle. Merimiesten jättäminen unionin satamiin.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0085 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3928/00 esittäjä(t): Bernard Poignant (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Merimiesten jättäminen unionin satamiin Viime vuosina on ilmoitettu useista merimiesten oikeuksien loukkauksista. Jotkin laivanomistajat ovat aiheuttaneet skandaalin jättämällä aluksen miehistön ja alukset satamiin. Tämä osoittaa, että merimiesten asumis- ja työskentelyolosuhteet ovat heikentyneet. Ongelma vaatii kansainvälisiä ratkaisuja, mutta sitäkin enemmän ongelman tunnustamista Euroopan unionissa siten, että asia huomioidaan lainsäädännössä ja jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä. Pitäisikö unionin ryhtyä suojatoimiin sen estämiseksi, että merimiehet joutuvat äärimmäisen vaikeisiin tilanteisiin? Aikooko komissio korjata tämän puutteen ja ehdottaa lainsäädäntöä, jonka nojalla ILO:n yleissopimuksen 163, merimiesten hyvinvointia koskevan ILO:n suosituksen 173 sekä merimiesten kotimaahan paluuta koskevan ILO:n yleissopimuksen 166 määräyksiä olisi noudatettava? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2001) Komissio tunnustaa, että miehistön ja alusten hylkääminen, johon eräät varustamot ovat syyllistyneet, on vakava ongelma, joka koskee sekä kansainvälisiä tahoja että Euroopan yhteisöä. Komissio seuraa huolellisesti tämän asian käsittelyä, josta kansainvälisellä tasolla vastaa Kansainvälisen työtoimiston ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön yhteinen asiantuntijaryhmä. Ei pidä unohtaa, että merimiesten jättäminen satamaan on myös kansainvälinen ongelma, johon ei ole mahdollista löytää yhteisön tason ratkaisua ottamatta huomioon asian kansainvälistä ulottuvuutta. Yleisellä tasolla alusten elin- ja työolosuhteiden parantamisen kannalta on tietysti tärkeää, että jäsenvaltiot soveltavat mahdollisimman tarkkaan Kansainvälisen työtoimiston yleissopimuksia merimiesten hyvinvoinnista ja kotimaahan palauttamisesta. Tämä ei kuitenkaan riitä ratkaisemaan satamiin jätettyjen merimiesten ongelmaa silloin, kun hylkäämiseen syyllistyneet alukset eivät purjehdi yhteisön lipun alla. Tämän vuoksi komissio aikoo tutkia mainitun asiantuntijaryhmän päätelmät ennen kuin se alkaa harkita yhteisön tasolla toteutettavien toimien tarkoituksenmukaisuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4100/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Kieleen perustuva syrjintä Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0233 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4100/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: Kieleen perustuva syrjintä Euroopan unionissa Eurooppalaisen kielten vuoden kynnyksellä eurooppalaiset organisaatiot vaativat yhä suorasanaisemmin työnhakijoiltaan englantia äidinkielenä. Näin ne syrjivät avoimesti muunkielisiä työnhakijoita. Englanti saa epäoikeudenmukaisesti hallitsevan (kulttuuri)kielen aseman. Räikeä esimerkki muiden kuin englanninkielisten syrjinnästä on avoin työpaikka Euroopan kuntien ja alueiden neuvostossa. Tämä kattojärjestö etsii Brysselin toimistoonsa englantia äidinkielenään puhuvaa henkilöä tiedotusvastaavaksi. Muista työpaikkailmoituksista ilmenee, että kyseessä ei ole ainoa tapaus. European Voice ja The Bulletin -lehdissä julkaistaan säännöllisesti kansalaisjärjestöjen ja yritysten työpaikkailmoituksia, joissa on ehtona englanti äidinkielenä. Tämä nk. äidinkielikriteeri on vastoin syrjimättömyyden periaatetta henkilöstön rekrytoinnissa Euroopan unionin maissa. Muut kuin englanninkieliset jätetään huomiotta valintamenettelyissä, vaikka heidän englannin kielen taitonsa olisi hyvin vahva. Muunkielisiä ei enää oteta huomioon tietyissä tehtävissä ja tämä kaikki tapahtuu Euroopan kielten vuoden kynnyksellä. Onko komission mielestä syrjimättömyyden periaatteen vastaista asettaa henkilöstön valinnassa kriteeriksi englanti äidinkielenä? Jos komissio on tätä mieltä, mihin toimiin se aikoo ryhtyä lopettaakseen tämän (kieleen perustuvan) syrjinnän? Jos komissio ei ole tätä mieltä, miten se perustelee tämän ehdon yhteensopivuuden syrjimättömyyden periaatteen kanssa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2001) Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevissa yhteisön säännöissä kielletään kansalaisuuteen perustuvan avoimen syrjinnän lisäksi myös sellainen piilosyrjintä, jossa näennäisesti neutraaleja kriteereitä soveltamalla päädytään itse asiassa samaan tulokseen. Syrjinnästä ei ole kuitenkaan kyse tapauksessa, jossa asetetaan tarjotun työn tai tehtävän laadusta johtuva kielitaitovaatimus(1). Joissakin tilanteissa saattaa siis olla perusteltua edellyttää työnhakijalta erittäin korkeatasoista kielitaitoa. Voitaisiin kuitenkin pitää kyseiseen päämäärään nähden suhteettomana, mikäli kielitaitoa on mahdotonta näyttää toteen muutoin kuin osoittamalla, että kyseessä on hakijan äidinkieli(2). Kansallisten viranomaisten oikeusviranomaiset mukaan luettuina on arvioitava tapauskohtaisesti, ovatko työnantajan vaatimukset yhteensopivat yhteisön lainsäädännön kanssa. Näin ollen komission tehtävänä ei ole puuttua tähän tapaukseen. (1) Ks. palkansaajien osalta asetuksen (ETY) N:o 1612/68 3 artiklan 1 kohdan viimeinen lause (EYVL L 257, 19.10.1968). (2) Ks. asia C-281/98, Angonese, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 6.6.2000, Kok. 2000, 44 kohta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3486/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Uudet tiedot Espanjan kuningaskunnan sähköalalle myöntämiä tukia koskevasta avoimesta tapauksesta.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0136 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3486/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (10. marraskuuta 2000) Aihe: Uudet tiedot Espanjan kuningaskunnan sähköalalle myöntämiä tukia koskevasta avoimesta tapauksesta Lontoolainen konsulttiyritys on laatinut raportin julkisista tuista, joita espanjalaisille sähköyrityksille on myönnetty sähköalan vapaaseen kilpailuun siirtymisestä aiheutuvien kustannuksien vuoksi. Raporttiin sisältyy arvio näistä kustannuksista. Mitkä syyt ovat johtaneet ulkopuolisen asiantuntijan palkkaamiseen? Ovatko komission yksiköiden resurssit riittämättömät tähän tehtävään? Miten valinta suoritettiin? Kuinka paljon selonteosta maksettiin ja kuka maksoi? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2000) Espanjan laissa 54/1997, joka on annettu 27. marraskuuta 1997, määritettiin sähköalan vapauttamisesta kilpailulle aiheutuvia kustannuksia suhteessa ennakoituihin tulojen menetyksiin, joita aiheutuu siirryttäessä monopolimarkkinoilta osittain vapautettuihin sähkömarkkinoihin. Selventääkseen järjestelyn yksityiskohtia Espanjan viranomaiset päättivät soveltaa hukkakustannuksiin liittyvien valtiontukien analysointimenetelmien mukaista hukkakustannusten käsitettä. Komission tehtävänä oli varmistaa, että Espanjan viranomaiset olivat noudattaneet kansainvälisellä tasolla tunnustettuja normeja laskelmien lähtökohtana käytetyissä oletusarvoissa. Koska arviointi edellytti laajaa teknistä asiantuntemusta, komissio katsoi tarpeelliseksi käyttää tehtävässä ulkopuolista asiantuntijaa. Komission oli löydettävä asiantuntija, jonka pätevyys alalla oli laajalti tunnustettu ja riippumattomuus taattu. Asiantuntijan edellytettiin myös pystyvän työskentelemään espanjaksi. Nämä vaatimukset johtivat siihen, että komissio antoi selvitystyön OXERA-konsulttiyhtiön tehtäväksi. Palkkiosumma oli 10 000 euroa. Komissio rahoitti selvityksen kokonaisuudessaan budjettikohdasta A-352 (Toimenpiteet kilpailun alalla, mukaan lukien yrityskeskittymien tarkastus).