KIRJALLINEN KYSYMYS E-1509/02

esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle

(29. toukokuuta 2002)

Aihe: Maataloustulojen kehitys vuonna 2001

Komissio on julkistanut maataloustulojen kehitystä koskevia Eurostatin tilastoja, joiden mukaan maataloustulot kasvoivat 3,3 prosentilla Euroopan yhteisössä vuonna 2001. Se, että tuotanto kasvoi 1,2 prosentilla ja maanviljelijöiden lukumäärä väheni 2 prosentilla, myötävaikutti tähän kehitykseen.

Maanviljelijöiden tuloissa on kuitenkin eroja jäsenvaltiosta riippuen. Espanjassa tulojen kasvu oli 2,6 prosenttia, kun taas joissakin muissa jäsenvaltioissa se oli neljä kertaa suurempi: Tanskassa kasvu oli 12,3 prosenttia, Itävallassa 10,9 prosenttia ja Saksassa 9,9 prosenttia. Portugalissa maanviljelijöiden tulot kasvoivat 11,8 prosentilla ja Irlannissa 7,8 prosentilla.

Voiko komissio ilmoittaa tarkasti, kuinka paljon Galician maataloustulot kasvoivat vuonna 2001?

Mitä mieltä komissio on siitä, että yhteisen maatalouspolitiikan toteuttaminen tuottaa tällaisia maataloustulojen eroja? Mistä johtuu komission mielestä se, että esimerkiksi Tanskan, Itävallan, Portugalin ja Saksan maataloustulojen kasvu oli neljä kertaa suurempi kuin Espanjan?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(26. kesäkuuta 2002)

Eurostatin mukaan maataloustoiminnasta saatavat tulot tuotannontekijähintaisella nettoarvonlisällä reaalisesti ja työnpanosyksikköä kohden mitattuina kasvoivat vuonna 2001 keskimäärin 3,3 prosenttia koko Euroopan yhteisössä. Tämä tulojen kasvu voi olla merkki elpymisestä vuosien 1998 ja 1999 laskun ja vuoden 2000 3,3 prosentin kasvun jälkeen. Huolimatta vuoden 2001 eläinalan kriisistä (joka liittyi BSE-tautiin ja suu- ja sorkkatautiin), positiivinen hintakehitys etenkin eläinalalla on mahdollistanut maataloustulojen nousun ennätyslukemiin.

Vaikka positiivista kehitystä on havaittavissa suurimmassa osassa jäsenvaltioita ja vain yhdessä jäsenvaltiossa tulot ovat laskeneet (Luxemburg 0,6 prosenttia), on eri maiden välillä havaittavissa suuria eroja. Eniten maataloustulot ovat kasvaneet Tanskassa (+ 12,3 %), Portugalissa (+ 11,8 %), Itävallassa (+ 10,9 %), Saksassa (+ 9,9 %), Irlannissa (+ 7,8 %), Belgiassa (+ 5,3 %) ja Ruotsissa (+ 5,0 %). Useimmissa näistä jäsenvaltioista maataloustulojen kasvu johtuu sianlihan hinnan noususta, ja lisäksi muiden maatalousalojen, kuten peruna- ja maitoalan hintojen nousun ja muuhun kuin kasvinviljelyyn myönnettävien erityistukien voimakkaan kasvun arvioidaan vaikuttaneen myönteisesti maataloustulojen kehitykseen.

Komissiolla ei ole tietoja maataloustulojen kehityksestä Galiciassa vuonna 2001.

Uudistukset, joita tehtiin yhteiseen maatalouspolitiikkaan vuonna 1992 sekä Agenda 2000 -ohjelman yhteydessä, ovat auttaneet yhteisön maataloussektorin kilpailukyvyn parantamisessa siirryttäessä markkinahintojen tukemisesta suorempiin tulotukiin. Muutosten ansiosta tuottajien tulojen kehitys on tasapainoisempaa ja siitä voidaan antaa paremmat takeet, koska suorien tukien osuus tuottajille on keskimäärin 32 prosenttia yhteisön maataloustuloista. Jäsenvaltioiden ja eri osa-alueiden tulokehityksessä on kuitenkin vielä eroja. Erot johtuvat suurelta osin jäsenvaltioiden erilaisista lähtötilanteista, joiden väliset erot eivät ole kadonneet, sekä maatalouden taloudellisista rakenteista ja suhdanteista.

Vaikka Espanjassa, kuten muissakin jäsenvaltioissa, sian- ja siipikarjankasvatuksen ala kehittyi positiivisesti, mikä on merkittävämpää kuin naudanlihan hinnan jyrkkä pudotus, epäsuotuisa sää puolestaan vaikutti kasvien viljelyyn. Erityisesti viljatuotteiden tuotanto väheni vastaavasti yli 30 prosenttia ja viinintuotanto 23 prosenttia. Silti on huomautettava, että vuodesta 1992 Espanjan maataloustuotanto on kasvanut yhteisössä toiseksi eniten (heti Portugalin jälkeen) eli 41 prosenttia inflaatio huomioon otettuna.