ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0063/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Espanjan puheenjohtajakausi ja Euroopan unionin työkielet.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0063/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (25. tammikuuta 2002) Aihe: Espanjan puheenjohtajakausi ja Euroopan unionin työkielet Euroopan unionin uusien jäsenvaltioiden viralliset kielet tulevat saamaan samanlaisen tunnustetun aseman kuin nykyiset 15 jäsenvaltion unionin viralliset kielet. Uusien jäsenvaltioiden liittyminen Euroopan unioniin voi vahvistaa suuntausta, jolle on ominaista, että osa kielistä, kuten tällä hetkellä englanti ja ranska, saa tosiasiassa ensisijaisten työkielten aseman huolimatta siitä, että kaikkien jäsenvaltioiden kielet ovat tunnustettuja. Eräät jäsenvaltiot vaativat omille kielilleen samaa asemaa kuin englannilla ja ranskalla ja perustelevat tätä kielten puhujien lukumäärällä EU:ssa. Unionissa on kieliä, kuten espanja ja portugali (sekä samaan lingvistiseen järjestelmään kuuluva galego, joka on yksi Espanjan valtion kielistä), joita puhuvat sadat miljoonat ihmiset neljällä mantereella ja jotka ovat luonteeltaan universaaleja, mikä on otettava huomioon asiasta keskusteltaessa. Olisi absurdia, jos Euroopan unioni, jolla on tärkeä rooli maailmanlaajuisena poliittisena ja taloudellisena toimijana, väheksyisi näitä kahta kieltä ensisijaisina työkielinä EU:n nykyisten ja tulevien virallisten kielten joukossa, kun ne kerran lukeutuvat maailman kolmen puhutuimman kielen joukkoon. Millaisen kannan puheenjohtajavaltio Espanja aikoo ottaa asiassa? Vastaus (13. toukokuuta 2002) EY:n perustamissopimuksen 290 artiklassa määrätään, että neuvosto vahvistaa yksimielisesti yhteisön toimielimissä käytettäviä kieliä koskevan sääntelyn. Neuvoston kanta tähän asiaan on esitetty vuonna 1958 annetussa asetuksessa N:o 1 sellaisena kuin se on myöhemmin uusien jäsenvaltioiden liittymisen yhteydessä mukautettuna. Siinä säädetään, että yhteisön virallisia työkieliä on tällä hetkellä 11.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0735/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Kamerun.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0735/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (15. maaliskuuta 2002) Aihe: Kamerun Voiko komissio antaa selonteon Kamerunia koskevista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettaviksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa rahoituksen kokonaissumman? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0732/02, E-0733/02, E-0734/02, E-0735/02, E-0736/02,E-0737/02, E-0738/02, E-0739/02, E-0740/02 ja E-0741/02 (13. toukokuuta 2002) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0329/02

esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle

(12. helmikuuta 2002)

Aihe: Puutteet yhteisön kolmannen tukikehyksen hallintoviranomaisten toiminnassa

Kreikan lehdistössä 4. lokakuuta 2001 julkaistujen tietojen mukaan Kreikan viranomaisille toimitettiin Kreikan pysyvän Brysselin edustuston kautta aluepolitiikan pääosaston pääjohtajan kirje, jolla Euroopan komissio ilmoitti Kreikan hallitukselle Kreikassa 11.15. kesäkuuta 2001 tehdyn yhteisön kolmanteen tukikehykseen liittyvän tarkastusmatkan tuloksista.

Komissio havaitsi, että yhteisön kolmannen tukikehyksen hallintoviranomaiset, jotka Kreikan hallitus oli nimittänyt ja jotka ovat vastuussa määrärahojen jakamisesta sekä sopimusten ja hankkeiden etenemisen valvonnasta, eivät käytännössä toimi lainkaan. Lisäksi komissio havaitsi, etteivät viranomaiset olleet asettaneet minkäänlaisia vähimmäisvaatimuksia, jotka takaisivat hallitun, avoimen ja objektiivisen ehdotusten arviointijärjestelmän hyödyntämällä yleisesti hyväksyttyjä kriteerejä. Tämän vuoksi saatetaan hyväksyä muita kuin parhaimpia ehdotuksia, joihin sisältyy toteutettavien hankkeiden kustannuksia, laatua ja aikatauluja koskevia epäselvyyksiä.

Euroopan komissio totesi, että hankkeiden valvontaa varten ei ole laadittu vahvistettuja ohjeita ja luetteloita. Lisäksi taloudellisen tuen myöntävän viranomaisen ja hakijan välillä ei ole yksityiskohtaista ja kattavaa sopimussuhdetta, mikä vaikuttaa myös jo käynnistettyihin hankkeisiin siten, että mahdollisilla oikeudellisilla kiistoilla voi olla haitallisia seurauksia hankkeen etenemiselle ja sille myönnettävälle rahoitukselle. Niinikään havaittiin puutteita, jotka johtuivat sopimusten etenemisen valvontaan käytettävän tietojärjestelmän toimimattomuudesta. Komission asiakirjassa todetaan lopuksi, että suunnittelu- ja valvontajärjestelmä, jonka tulee taata hankkeiden esteetön eteneminen ja laadukkuus, puuttuu.

Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat, mitä Euroopan komissio aikoo tehdä valvontaviranomaisten havaitsemien ilmiöiden suhteen? Miten komissio aikoo toimia ja milloin?

Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus

(8. huhtikuuta 2002)

Asiakirja, joka julkaistiin Kreikan lehdistössä 4. lokakuuta 2001, oli ilmoitus Kreikan pysyvälle edustustolle Euroopan unionissa tärkeimmistä havainnoista, päätelmistä ja suosituksista, joita oli tehty komission Kreikkaan 11.15. kesäkuuta 2001 tekemän tarkastuskäynnin tuloksena ohjelmakaudella 20002006 toteutettavien ehkäisevien tilintarkastusten puitteissa.

Ehkäisevien tilintarkastusten tarkoituksena on vaikuttaa rakentavasti hallinto- ja valvontajärjestelmien parantamiseen. Kreikkaan 11.15. kesäkuuta 2001 tehty tarkastuskäynti, samoin kuin sitä seuranneet muut tarkastuskäynnit, ovat osa käynnissä olevaa prosessia standardien parantamiseksi.

Kreikan viranomaiset vahvistivat 14. marraskuuta 2001 antamassaan vastauksessa komission havaintoihin, että merkittävä osa tilintarkastajien suosituksista on pantu täytäntöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0919/02 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Lough Sheelin -järven saastuminen Cavanin kreivikunnassa Irlannissa.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0238 - 0238



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0919/02 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (26. maaliskuuta 2002) Aihe: Lough Sheelin -järven saastuminen Cavanin kreivikunnassa Irlannissa Kysyn, onko komissio tietoinen Lough Sheelin -järven vakavasta saastumisesta Cavanin kreivikunnassa Irlannissa? Tutkimustulokset osoittavat, että saastuminen johtuu pääasiassa maataloudesta peräisin olevan fosfaatin rikastumisesta, joka estää EU:n ympäristölainsäädännön suojeleman viherlevän (carophytes) kasvua. Viherlevä on villin järvitaimenen ja muiden villieläinten ja villikasvien kasvun ja kehittymisen kannalta ratkaisevan tärkeä tekijä. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt sen varmistamiseksi, että Irlannin hallitus ryhtyy tarvittaviin toimiin Lough Sheelin -järven palauttamiseksi luonnontilaan? Aikooko komissio antaa Irlannin hallitukselle virallisen ilmoituksen siitä, että komissio on huolestunut Lough Sheelin -järven tilasta ja Irlannin hallituksen välinpitämättömyydestä tässä asiassa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2002) Komissio on tietoinen, että Lough Sheelin -järvi on erittäin saastunut. Se on yksi Irlannin rehevöityneistä järvistä (rehevöitymistä aiheuttaa lähinnä fosfori). Komissio antoi Irlannille 28. heinäkuuta 2000 virallisen ilmoituksen(1) vaarallisia aineita koskevasta direktiivistä(2), jossa säädetään fosforipäästöjen vähentämisohjelmista. Virallisessa ilmoituksessa mainitaan Lough Sheel esimerkkinä vesistöstä, jossa fosforipäästöjen vähentämistä ei ollut toteutettu. Sittemmin Irlannin viranomaiset ovat toteuttaneet uusia toimenpiteitä, esimerkiksi antaneet maatalousalan säädöksiä. On myös syytä mainita, että komissio käynnisti vuonna 2001 menettelyn Irlantia vastaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa(3) nitraattidirektiivin(4) puutteellisen täytäntöönpanon vuoksi. Nitraattidirektiivissä säädetään toimenpiteistä eläinten ulosteen käsittelystä siltä osin, kun se myötävaikuttaa nitraattien aiheuttamaan saastumiseen. Näyttää siltä, että Irlanti harkitsee direktiivin soveltamista kaikkialla maassa. Ulosteen käytön tiukemman valvonnan pitäisi hyödyttää Lough Sheelinin kaltaisia järviä. (1) Menettely A 1990/5220. (2) Neuvoston direktiivi 76/464/ETY, annettu 4. toukokuuta 1976, tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta (EYVL L 129, 18.5.1976). (3) Tapaus C-396/01. (4) Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12. joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta (EYVL L 375, 31.12.1991).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0420/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Toimet elävien eläinten maastaviennin vähentämiseksi.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0420/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (21. helmikuuta 2002) Aihe: Toimet elävien eläinten maastaviennin vähentämiseksi Unionin maksamaa eläintenvientitukea on toistuvasti kritisoitu siitä, että se lisää elävien eläinten tuskallisia kuljetuksia kolmansiin maihin. Mitä toimia komissio on valmis toteuttamaan vähentääkseen, ja pitkällä aikavälillä lakkauttaakseen, elävien eläinten viennin kolmansiin maihin? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0418/02 ja E-0420/02 (4. huhtikuuta 2002) Vuonna 2001 karjan viennistä maksettiin vientitukea yhteensä 44,4 miljoonaa euroa(1). Viime vuosina teurastettavaksi myytävästä karjasta maksettavat tuet ovat vähentyneet merkittävästi 60,50 eurosta 100 kilogrammalta (vuonna 1999) 41,00 euroon 100 kilogrammalta (vähennystä 32 prosenttia). Jalostuskarjasta maksettava vientituki vähentyi 63,00 eurosta 100 kilogrammalta 53,00 euroon 100 kilogrammalta (vähennystä 16 prosenttia). Elävien eläinten viennin vähentämiseen liittyvien toimenpiteiden osalta komissio haluaa viitata arvoisalle parlamentin jäsenelle jäsen de Rossan kirjalliseen kysymykseen P-0480/02(2) antamaansa vastaukseen. (On syytä mainita, että eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean kertomus eläinten hyvinvoinnista kuljetuksen aikana hyväksyttiin 11. maaliskuuta 2002.) (1) Luku perustuu GATT:ltä vuosina 20002001 anottuihin lisensseihin. (2) EYVL C 160 E, 4.7.2002, s. 220.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0695/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. EU:n ulkopuolisten kalastusalueiden käytön kustannukset.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0695/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (14. maaliskuuta 2002) Aihe: EU:n ulkopuolisten kalastusalueiden käytön kustannukset Voiko komissio ilmoittaa, miten paljon kustannuksia EU:n ulkopuolisten kalastusalueiden käyttöoikeudesta on aiheutunut kunkin viimeksi kuluneen seitsemän vuoden kuluessa? Mitkä jäsenvaltiot ovat hyötyneet eniten tästä järjestelystä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 2002) 1. Ulkoista osaa koskevat yhteisön talousarvion menot ovat kehittyneet jäljempänä olevan kaavion mukaisesti. Vuonna 2000 ne olivat 276,1 miljoonaa euroa (sitoumukset) ja vuonna 1990 puolestaan 173,1 miljoonaa euroa. Kalastussopimusten osuus oli vuonna 2000 noin 28,5 prosenttia yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevista yhteisön määrärahoista. (miljoonaa euroa) >PIC FILE="QE-2002-06-17-E0695.EPS"> 2. Myönnettyjen lisenssien perusteella taloudelliset korvaukset mahdollistavista kalastussopimuksista ovat eniten hyötyneet seuraavat jäsenvaltiot: Espanja, Ranska, Portugal, Italia, Kreikka ja Alankomaat (tässä järjestyksessä).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0050/02 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE), Alexander de Roo (Verts/ALE)ja Dorette Corbey (PSE) komissiolle. Kantelut siviililentokentän avaamisesta.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0134 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0050/02 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE), Alexander de Roo (Verts/ALE)ja Dorette Corbey (PSE) komissiolle (24. tammikuuta 2002) Aihe: Kantelut siviililentokentän avaamisesta Düsseldorfin paikallishallinto (Bezirksregierung) päätti myöntää Flughafen Niederrhein -yritykselle luvan muuttaa kahden kilometrin päässä Alankomaiden ja Saksan rajalta sijaitsevaa entistä Laarbruchin sotilaslentokenttää, niin että sitä voi käyttää siviililentokenttänä. Useissa Alankomaiden ja Saksan rajalla sijaitsevissa lähikunnissa on tätä päätöstä vastaan allekirjoitettu vetoomus. 1. Voiko komissio vahvistaa, ettei edellä mainittu muutoslupa ole vastoin yhteisön lainsäädäntöä kyseistä aluetta koskevan ympäristövaikutusten arvioinnin, lintu- ja luonnontyyppidirektiivin ja meluttomiksi määritettyjen alueiden osalta? 2. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jos lupa on todella vastoin voimassaolevaa yhteisön lainsäädäntöä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2002) Komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan Erik Meijerin kirjalliseen kysymykseen E-2499/01 antamaansa vastaukseen(1). Komissio tutkii parhaillaan, onko kyseisessä tapauksessa noudatettu yhteisön lainsäädäntöä. Saksan liittohallitusta on pyydetty toimittamaan tietoja tapauksessa sovelletusta menettelystä hankkeen mahdollisten rajat ylittävien vaikutusten selvittämiseksi ja jotta syytöksiin voitaisiin ottaa kantaa. Saksan viranomaisten vastauksesta saadaan tarvittavat tiedot, joiden pohjalta voidaan arvioida, onko tapaukessa noudatettu siihen sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä. Komissio ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin varmistaakseen yhteisön lainsäädännön noudattamisen. (1) EYVL C 147 E, 20.6.2002, s. 21.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0084/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Mahonkikauppa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0141 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0084/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (25. tammikuuta 2002) Aihe: Mahonkikauppa Mahongin tuotannossa ei noudateta kestävän kehityksen periaatteita. Mitä komissio tekee hillitäkseen mahongin tuontia Euroopan unioniin? Millä toimilla trooppisten lehtipuuvarojen kestävää käyttöä tällä hetkellä edistetään? Millä tavoin varmistetaan, että jäsenvaltiot tarkistavat huolellisesti maahantuojien väitteet, joiden mukaan mahonki ja muut lehtipuut ovat alkuperältään kestävän kehityksen mukaisia? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2002) Yhteisö pyrkii edistämään kestävää metsänhoitoa sekä kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti hoidetuista metsistä saaduilla tuotteilla käytävää kauppaa. Erityisesti mahongin osalta komissio muutti neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97(1) liitettä C sen jälkeen kun eräät levinneisyysalueen valtiot olivat sisällyttäneet Swietenia macrophylla -lajin (amerikanmahonkipuu) luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) liitteeseen III. Tämä merkitsee sitä, että Bolivian, Brasilian, Costa Rican, Meksikon ja Perun on annettava vientiluvat tukkien, sahatavaran ja viilun viennille. Koska Costa Rica on myös pyytänyt kaikkien Amerikan mantereen amerikanmahonkipuupopulaatioiden sisällyttämistä liitteeseen, muiden esiintymisalueen valtioiden on annettava alkuperätodistus. Lisäksi tuonti yhteisöön edellyttää tuonti-ilmoituksen tekemistä. Komissio edistää trooppisten metsien puuvarojen kestävän käytön kehittämistä ympäristö- ja metsäalan kehitysyhteistyöohjelmiensa puitteissa. Huomattavassa määrässä toimia, joita on rahoitettu sekä kahdenvälisistä yhteistyövälineistä (hallitusten välillä) että aihepiirikohtaisista budjettikohdista (joissa valtioista riippumattomilla järjestöillä on merkittävämpi asema), tuetaan kehitysmaiden pyrkimyksiä ottaa käyttöön kestäviä metsänhoitojärjestelmiä ja puutuotteiden sertifiointi. Merkittävimmistä komission tukemista toimista voidaan mainita seitsemän johtavan teollisuusmaan ryhmän pilottiohjelma Brasilian sademetsien suojelemiseksi. Tähän laaja-alaiseen ohjelman sisältyy erityisesti kestävään metsänhoitoon painottuvan osan lisäksi myös poliittisen tason tuki sekä kapasiteetin luominen maankäytön seurannan alalla, missä keskitytään erityisesti laittomiin hakkuisiin. Toinen merkittävä ohjelma on vuonna 1992 käynnistynyt EU:n ja Indonesian metsäohjelma, johon sisältyy metsien inventointia, metsäpalojen ehkäisyä ja rajoittamista ja kestävää metsänhoitoa koskevia hankkeita sekä kaksi suurta integroitua hanketta, jotka koskevat metsien suojelua ja kestävää metsänhoitoa. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 338/97, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä, EYVL L 61, 3.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0255/02

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(7. helmikuuta 2002)

Aihe: Jääkaappien hävittäminen ja asetus (EY) N:o 2037/2000

Yhdistyneellä kuningaskunnalla on huomattavia vaikeuksia asetuksen (EY) N:o 2037/2000(1) täytäntöönpanossa, joka edellyttää kotitalouksien käyttämien jääkaappien solumuovien CFC- ja HCFC-yhdisteiden talteenottoa, sillä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei vielä ole toimivaa käsittelylaitosta.

Tietääkö komissio, onko muilla jäsenvaltioilla ollut vastaavia vaikeuksia, ja ovatko muut jäsenvaltiot tehneet komissiolle kyseistä asiaa koskevia ilmoituksia?

(1) EYVL L 244, 29.9.2000, s. 1.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(14. maaliskuuta 2002)

Komissio teki helmikuussa 2001 selvityksen kotitalouksien jääkaappien kloorifluorihiilivetyjen (CFC-yhdisteiden) talteenotosta jäsenvaltioissa. Tästä selvityksestä ja muista tiedoista käy ilmi, että monissa jäsenvaltioissa Saksassa, Italiassa, Luxemburgissa, Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa jo käytetään kotitalouksien jääkaappien CFC-yhdisteiden, eristykseen käytettävä solumuovi mukaan luettuna, kaupallisia talteenottojärjestelmiä. Tällä hetkellä Itävalta antaa jääkaappinsa muiden jäsenvaltioiden käsiteltäväksi ja Luxemburg käyttää Saksasta tulevaa liikkuvaa talteenottolaitosta. Neljä muuta jäsenvaltiota Belgia, Tanska, Espanja ja Alankomaat on ilmoittanut, että niillä on käytössään joitakin kotitalouksien jääkaappien CFC-yhdisteiden talteenottojärjestelmiä, mutta maat eivät ole vielä toimittaneet yksityiskohtaisia tietoja. Yleisesti ottaen on tehtävissä se johtopäätös, että jäsenvaltioiden enemmistölle kotitalouksien jääkaappien CFC-yhdisteiden talteenotto ei tuota vaikeuksia.

Muut jäsenvaltiot Kreikka, Ranska, Irlanti ja Portugali eivät ole vielä toimittaneet tietoja kotitalouksien jääkaappien CFC-yhdisteiden talteenottojärjestelmistä tai niiden puuttumisesta. Alustavasti näyttäisi siltä, että Kreikassa, Ranskassa, Irlannissa ja Portugalissa ei ole vielä otettu käyttöön kotitalouksien jääkaappien ja pakastimien CFC-yhdisteiden asianmukaisia kaupallisia talteenottojärjestelmiä. Jos kyseisissä maissa kotitalouksien käytetyt jääkaapit varastoidaan siihen asti, kunnes käytössä on kierrätys- ja talteenottojärjestelmiä, niiden CFC-yhdisteiden käsittelyjärjestelmä olisi kuitenkin parlamentin jäsenen mainitseman asetuksen säännösten mukainen.

Komissio on vastikään ottanut yhteyttä jäsenvaltioihin kotitalouksien jääkaappien ja pakastimien CFC-yhdisteiden talteenottojärjestelmiä koskevien tietojensa päivittämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0247/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Euroopan unionin ja palestiinalaishallinnon suhteita koskevaan kirjalliseen kysymykseen P-3373/01 annettu vastaus.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0247/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Euroopan unionin ja palestiinalaishallinnon suhteita koskevaan kirjalliseen kysymykseen P-3373/01 annettu vastaus Sen sijaan, että Euroopan komissio vastaisi kirjalliseen kysymykseen P-3373/01(1) 15. tammikuuta 2002 antamassaan vastauksessa Euroopan unionin ja palestiinalaishallinnon suhteita koskeviin kysymyksiin, se käsittelee varsin laajasti Kansainvälisen valuuttarahaston roolia ja työskentelyä, sillä komissio itse vastaa palestiinalaishallinnon talousarvion suoraan rahoittamiseen tarkoitettujen Euroopan unionin varojen asianmukaisesta käytöstä. Kysymyksen esittäjä halusi ja haluaa edelleen tietää paljonko Euroopan unionin varoja (euroina) on käytetty tai osoitettu palestiinalaishallinnolle tammikuusta joulukuuhun 2001, mistä (budjettikohta ja hankkeen nimi) toimintaa on rahoitettu, mihin kohteisiin varat on myönnetty (jos varoja on myönnetty muihin kohteisiin kuin palestiinalaishallinnolle), mitä kohteita on valvottu ja/tai tarkastettu, ketkä ovat suorittaneet valvontaa ja/tai tarkastuksia, ja mitä tuloksia valvonnasta ja/tai tarkastuksista on saatu? (1) Katso sivu 44. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (11. huhtikuuta 2002) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0508/02 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (PPE-DE) komissiolle. Tranin kaupungissa sijaitseva kaatopaikka.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0205 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0508/02 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (PPE-DE) komissiolle (19. helmikuuta 2002) Aihe: Tranin kaupungissa sijaitseva kaatopaikka Paikalliset ja valtakunnalliset sanomalehdet sekä monet hätääntyneet kansalaiset ovat ilmaisseet syvän huolestuneisuutensa konkreettisista ja vakavista ympäristöriskeistä, jotka liittyvät Tranin kaupunkiin perustettavaan kaatopaikkaan. Onko komissio tietoinen Tranin tapahtumista? Onko komission mielestä kaikki luvat myönnetty EU:n kaikkien ympäristön suojeludirektiivien mukaisesti? Onko komission mielestä mahdollista, että tulevaisuudessa kaatopaikan toiminta voi aiheuttaa tulipalon vaaran, pohjavesien saastumista tai mahdollisesti terveydelle vaarallisten luonnonkaasujen esiintymistä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2002) Jätteiden käsittelyä säännellään yhteisön tasolla jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annetulla neuvoston direktiivillä 75/442/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 18. maaliskuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/156/ETY(2), ja erityisesti sen 4 artiklalla, jonka mukaan jätteet on hyödynnettävä tai niistä on huolehdittava vaarantamatta ihmisten terveyttä ja aiheuttamatta vahinkoa ympäristölle. Uusien kaatopaikkojen on 16. heinäkuuta 2001 jälkeen täytettävä kaatopaikoista 26. huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY(3) vaatimukset. Lisäksi kaatopaikkoihin, joihin tuodaan enemmän kuin 10 tonnia jätettä päivässä tai joiden kokonaiskapasiteetti on enemmän kuin 25 000 tonnia, lukuun ottamatta inerttijätteen kaatopaikkoja, on sovellettava ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY(4) säännöksiä. Kaatopaikan tyypistä ja mahdollisista ympäristövaikutuksista riippuen voidaan edellyttää tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun direktiivin 85/337/ETY(5) muuttamisesta 3. maaliskuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/11/EY(6) mukaista vaikutusten arvioinnin suorittamista. Komission tehtävänä on EY:n perustamissopimuksessa sille uskotun toimivallan puitteissa varmistaa, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan oikein. Perustamissopimuksen valvojana se ei epäröi ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimiin, EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaiset rikkomismenettelyt mukaan luettuna, varmistaakseen yhteisön lainsäädännön noudattamisen. Parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella ei voida todeta, että kyseistä lainsäädäntöä olisi rikottu, koska yhteisön lainsäädännön soveltamista koskevalle valitukselle ei ole esitetty perusteita. Komissio pystyisi tutkimaan asiaa, jos parlamentin jäsen toimittaisi yksityiskohtaisia tietoja, joiden valossa asiaa voitaisiin arvioida edellä mainittuun direktiiviin nähden. (1) EYVL L 194, 25.7.1975. (2) EYVL L 78, 26.3.1991. (3) EYVL L 282, 16.7.1999. (4) EYVL L 257, 10.10.1996. (5) EYVL L 175, 5.7.1985. (6) EYVL L 73, 14.3.1997.