ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1447/03 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle. Beate Winklerin aikaisemmat työsuhteet.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0199 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1447/03 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle (28. huhtikuuta 2003) Aihe: Beate Winklerin aikaisemmat työsuhteet Beate Winkler on vuodesta 1998 lähtien johtanut Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskusta (EUMC). Tällä keskuksella on suuri vaikutus jäsenvaltioissa käytävään maahanmuuttajakeskusteluun. Tämä aiheutuu mm. siitä, että keskuksen johtaja on antanut joitakin huomiota herättäneitä lausuntoja. Hän on useassa yhteydessä todennut mm., että keskus valvoo ja kartoittaa Tanskan kansanpuolueen lausuntoja. Tanskan kansanpuolue on sosiaaliliberaalinen puolue, joka on lisäksi Tanskassa hallituspuolue. Siitä huolimatta EUMC:n johtaja on useassa yhteydessä kuvannut puoluetta äärioikeistolaiseksi. Jos EUMC:n on määrä jatkaa toimintaansa, on tärkeää, että EUMC:n johtajana on henkilö, joka pystyy harjoittamaan puolueetonta tutkimusta eikä ainoastaan esitä tietynlaisia poliittisia näkemyksiä. Pyydän komissiota ilmoittamaan, mikä koulutus (ja mistä oppilaitoksesta) Beate Winklerillä on, sekä ilmoittamaan, missä työtehtävissä Beate Winkler on toiminut koulutuksensa päättymisen jälkeen. Haluaisin saada täsmälliset tiedot siitä, missä elimissä ja missä tehtävissä Beate Winkler on työskennellyt. Lisäksi pyydän komissiota ilmoittamaan, onko Beate Winkler ollut aktiivinen politiikassa ennen EU:n palvelukseen astumistaan. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 2003) Tohtori Beate Winkler nimitettiin Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen johtajaksi vuonna 1998, ja keskuksen johtokunta valitsi hänet uudelleen toiseksi kaudeksi vuonna 2002 komission esittämältä ehdokaslistalta. Hänen taustansa ja kokemuksensa vaikuttivat luonnollisesti ratkaisevasti johtokunnan päätökseen. Johtajan ansioluettelo on julkisesti luettavissa keskuksen Internet-sivuilla osoitteessahttp://www.eumc.eu.int/eumc/index.php?fuseaction=content.dsp_cat_ content&catid=3e4a5843e8631. Tohtori Winklerin akateemisiin saavutuksiin kuuluu oikeustieteen tohtorin arvo Kölnin yliopistosta. Hänen ammatillinen kokemuksensa on suurelta osin julkiselta sektorilta: hän on työskennellyt esimerkiksi Saksan liittohallituksen ulkomaalaisasiain valtuutetun toimistossa. Ennen astumistaan virkaansa keskuksen johdossa Winkler toimi Saksan arkkitehtiliiton johtajana. Tohtori Winklerin ansioluettelossa ei ole tietoja hänen poliittisesta sitoutuneisuudestaan. Johtokunta ei käsitellyt tätä kysymystä keskustellessaan hänen nimittämisestään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1123/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pisan kunnan käyttämät Euroopan aluekehitysrahastosta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0174 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1123/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Pisan kunnan käyttämät Euroopan aluekehitysrahastosta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pisan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja taantuvien teollisuusalueiden kehittämiseen ja taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen tasapainottamiseen. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pisan kunta esittänyt EAKR:sta rahoitettavia hankkeita? 2. Onko Pisan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03,E-1122/03, E-1123/03 ja E-1124/03 (16. huhtikuuta 2003) Kaudella 20002006 sovellettavan Toscanan YOA:n (yhtenäisen ohjelma-asiakirjan) mukaisesti Massan, Carraran, Livornon, Pisan, Pistoian ja Firenzen kunnat ovat kaikki osittain tukikelpoisia Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) rahoitukseen. Toscanan YOA hyväksyttiin komission päätöksellä(1), ja siinä säädetään, että EAKR:n rahoitusosuus 804,9 miljoonan euron kokonaismenoista on 322,5 miljoonaa euroa. Koska Toscanan YOA on hajautetusti hallinnoitava ohjelma, tukitoimenpiteiden toteuttamisesta vastaava viranomainen on Toscanan aluehallinto, joka on määritellyt hankkeiden valintaperusteet ohjelma-asiakirjan täydennyksessä ja vastaa hakemusten käsittelystä. Arvoisa parlamentin jäsen voi näin ollen kääntyä mainitun viranomaisen puoleen saadakseen tarkempia tietoja Massan, Carraran, Livornon, Pisan, Pistoian ja Firenzen kuntien osalta esitetyistä ja rahoitetuista hankkeista. (1) K (2001) 2725, 27.9.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0619/03 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Mujahedin-e Khalq -järjestö.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0114 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0619/03 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (3. maaliskuuta 2003) Aihe: Mujahedin-e Khalq -järjestö Onko komissiolla todisteita siitä, että Iranin kansalliseen vastarintaliikkeeseen kuuluva Mujahedin-e Khalq -järjestö (MKO tai PMOI) uhkaa maailman turvallisuutta muuallakin kuin Iranissa? Tietääkö komissio, että 331 Ison-Britannian alahuoneen ja 122 ylähuoneen kansanedustajaa sekä 150 Yhdysvaltain kongressin jäsentä on julkisesti ilmaissut tukensa kyseiselle järjestölle? Eräs Euroopan parlamentin jäsen esitti 12. helmikuuta 2003 puheenvuorossaan väitteen, jonka mukaan MKO koostuu rikollisista ja tappaa ja tuhoaa jatkuvasti viattomia lähimmäisiämme. Onko komissiolla todisteita siitä, että MKO:n jäsenet ovat syyllistyneet tällaisiin tekoihin Iranin rajojen ulkopuolella? Tämä MKO:hon kohdistunut arvostelu heijastaa Iranin viranomaisten näkemyksiä. Saattaisiko kyseinen tapaus olla sellainen, jossa yksi puhuu terroristeista ja toinen vapaustaistelijoista? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. maaliskuuta 2003) Komissio toteaa, että termi terroristiluettelo viittaa yhteisen kannan 2001/931/YUTP(1) liitteenä olevaan luetteloon ja luetteloon henkilöistä, ryhmistä ja yksiköistä, joiden varat olisi jäädytettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2580/2001(2) mukaisesti. Yhteinen kanta ja asetus hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373 (2001) mukaisesti. Neuvosto tekee yksimielisetsi päätöksensä henkilöiden, ryhmien ja yksiköiden merkitsemisestä luetteloihin tarvitsematta komission ehdotusta. Koska neuvottelut neuvostossa ovat salaiset, yleisen menettelyn mukaisesti komissio ei kommentoi henkilöiden, ryhmien ja yksiköiden merkitsemistä näihin luetteloihin. Komissio toteaa lopuksi, että yhteinen kanta sisältää useita arviointiperusteita, jotka on täytettävä, ja tämän seurauksena Mujahedin e Khalq on merkitty luetteloon toukokuussa 2002 samalla kun Iranin kansallinen vastarintaliike (NCRI) ei edelleenkään ole luettelossa. (1) EYVL L 344, 28.12.2001. (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 2580/2001, annettu 27 päivänä joulukuuta 2001, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi, EYVL L 344, 28.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0066/03 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) neuvostolle. Espanjan ja Portugalin vakavat kalastusvälikohtaukset.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0066/03 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) neuvostolle (23. tammikuuta 2003) Aihe: Espanjan ja Portugalin vakavat kalastusvälikohtaukset Muutama päivä sitten Espanjan ja Portugalin kalastuslaivastot joutuivat toisen kerran viimeksi kuluneiden kuukausien aikana vakavaan välikohtaukseen. Portugalin partiovene ampui tuliasein andalusialaisia kalastajia, jotka olivat ylittäneet Espanjan aluevesirajan rajalinjan ja olivat kalastamassa Portugalin vesialueella. Onko neuvosto tietoinen näistä tapahtumista? Onko neuvoston mielestä tarpeellista, että Espanjan kalastusalusten vähäiseen rikkomukseen vastataan näin mittavilla toimenpiteillä, joita voitaisiin pitää sotatoimena? Onko neuvoston mielestä loogista, että kahden jäsenvaltion välillä tapahtuu tällaisia välikohtauksia? Aikooko neuvosto ryhtyä joihinkin toimenpiteisiin näiden vakavien välikohtausten ratkaisemiseksi? Vastaus (8. toukokuuta 2003) Kuten kysyjä tietää, neuvosto antoi 20. joulukuuta 2002 asetuksen (EY) N:o 2371/2002 elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa. Asetukseen sisältyy uusia valvontaa ja täytäntöönpanoa koskevia sääntöjä. Niiden mukaan jäsenvaltioiden on valvottava yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvia toimia alueellaan tai niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla. Neuvosto ei ole tietoinen taannoisesta espanjalaisten kalastajien ja Portugalin laivaston aluksen välisestä välikohtauksesta. Neuvosto ei aio tarkastella uudelleen yhteisön tai kansallisen lainsäädännön soveltamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0362/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. EIP:n rahoitus koulutukseen Roomassa.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0122 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0362/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (12. helmikuuta 2003) Aihe: EIP:n rahoitus koulutukseen Roomassa EIP:n vuosikertomusta 2001 koskevassa talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnössä sanotaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tehostamistoimista, että 16 prosenttia alueiden kehityshankkeisiin tarkoitetuista lainoista on suunnattu terveydenhoitoon ja koulutukseen. Esittelijä Van der Burg harmittelee näiden lainojen käyttötapoja, sillä vain yksi prosentti kaikista lainoista on investoitu terveydenhuoltoon ja koulutukseen. Hän kehottaakin kannattamaan kyseisiin tavoitteisiin keskittyvää sosiaalipolitiikkaa. Viitaten erityisesti koulutukseen ja edelliseen kysymykseeni turvallisuudesta Rooman kouluissa, kysyn komissiolta: 1. Onko mahdollista sisällyttää koulujen kunnostaminen koulutukseen tarkoitetun EIP:n rahoituksen tavoitteisiin? 2. Voiko Rooman kunta saada julkisena hallintona EU:lta rahoitusta kyseisen alan investointeihin, ja jos voi, niin onko se käyttänyt tätä mahdollisuutta? 3. Onko komissio päättänyt kannastaan edellä mainittuun EP:n vaatimukseen? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2003) 1. ja 3. Talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnössä pahoitellaan sitä, että jäsenyyteen valmistautuvissa maissa vain 1,1 prosenttia Euroopan investointipankin (EIP) myöntämistä lainoista on kohdennettu terveydenhoitoon ja koulutukseen. EIP on myöntänyt rahoitusta kyseisille aloille jäsenyyteen valmistautuvissa maissa vasta vuodesta 2001. Vuonna 2002 rahoitettiin neljä hanketta yhteisarvoltaan 230 miljoonaa euroa (75 miljoonaa euroa vuonna 2001), ja EIP arvioi näille sektoreille suunnatun rahoituksen jatkavan kasvuaan. Roomaa koskevan kysymyksen osalta voidaan todeta, että EIP:n rahoitusta voidaan käyttää koulutilojen kunnostamiseen. Koulujen rahoitus voitaisiin järjestää myös paikallisviranomaisten kanssa hallinnoitavien kaupunkiympäristön uudistusohjelmien kautta. EIP ja Rooman kaupunginvaltuusto käyvät parhaillaan neuvotteluja uudesta järjestelystä, jolla rahoitetaan sosiaalisia investointeja mukaan lukien koulut ja vanhusten hoitokeskukset. 2. Rooman kunta on oikeutettu saamaan hyvin rajoitetusti tavoitteen 2 mukaista rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta ohjelmakaudella 20022006. Kyseessä olevat alueet ovat seuraavat: piano regolatoren (XII Circoscrizione) alue L, Selcetta di Trigoriassa sijaitseva biolääketieteen ja biotekniikan tutkimuskeskus ja Settecaminin kaupunkialueet 5 I ja 5 L. Alueilla asuu yhteensä noin 13 500 ihmistä. Lazion alueen yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa vuosille 20002006 ei erikseen mainita rahoitusta koulutusinvestoinneille. On huomattava, että paikallishallinto on vastuussa ohjelma-asiakirjan mukaisten toimien täytäntöönpanosta ja hallinnosta ja erityisesti hankkeiden valinnasta. Paikallisviranomaisilta saatujen alustavien tietojen mukaan Rooman kunta ei ole ehdottanut tätä alaa koskevia hankkeita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1137/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Sienan kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0191 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1137/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Sienan kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Koska erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Sienan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja siirtotyöläisten tukemiseen, yhteisön ulkopuolisista maista lähtöisin olevat siirtotyöläiset mukaan lukien, jotta heille voidaan taata parhaat mahdolliset elinolot ja mahdollisuudet sopeutua paikallisyhteisöön sekä työn että sosiaalisten olojen kannalta, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Sienan kunta esittänyt siirtotyöläisiä koskevaan toimintaohjelmaan liittyviä hankkeita? 2. Onko Sienan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 ja E-1138/03 (28. huhtikuuta 2003) Tällä hetkellä yhteisön tasolla ei ole siirtotyöläisiä koskevaa toimintaohjelmaa. Komissio muistuttaa, että siirtotyöläisten sopeutumisen edistämistoimien rahoitus budjettikohdasta B3-4110 lopetettiin vuonna 1998 seurauksena Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-106/96 antamasta tuomiosta. Sen jälkeen tällä alalla ei ole myönnetty rahoitusta. Komissio (oikeus- ja sisäasioiden pääosasto) käynnistää toukokuussa 2003 budjettikohdasta B5-815 rahoitettavan uuden ohjelman EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten integroitumisen edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0228/03 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Potilaiden vapaata liikkuvuutta koskevan lainsäädännön yksinkertaistaminen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0228/03 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (3. helmikuuta 2003) Aihe: Potilaiden vapaata liikkuvuutta koskevan lainsäädännön yksinkertaistaminen Potilaiden vapaata liikkuvuutta Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä koskevan joulukuussa 2002 pidetyn neuvoston (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat) kokouksen perusteella tiedustelisin neuvostolta, mitä uudistuspakettiin, jolla pyritään edistämään potilaiden mahdollisuutta saada hoitoa missä tahansa sairaalassa EU:n maissa, tulee sisältymään? Eikö neuvosto katso, että vuosi 2004 on liian myöhäinen ajankohta lainsäädännön yksinkertaistamisen ja hallinnon päällekkäisyyksien vähentämisen kannalta, jotka koskevat olemassa olevia menettelyjä joissakin jäsenvaltioissa, Italia mukaan lukien, jotta potilaat voisivat saada luvan hoitoon ulkomailla? Aikooko neuvosto ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin lisätäkseen yhteisön toimivaltaa potilaiden vapaan liikkuvuuden osalta? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Kysyjää pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että neuvosto ei antanut 2. ja 3. joulukuuta 2002 pidetyssä istunnossaan potilaiden liikkuvuutta koskevia päätelmiä. Sen sijaan neuvosto kuuli komission jäsenen David Byrnen selostuksen käynnissä olevasta korkean tason mietintäprosessista, joka koskee potilaiden liikkuvuutta ja terveydenhuollon kehityssuuntauksia Euroopan unionissa ja erityisesti organisatoristen rakenteiden kehittämistä kyseistä prosessia varten. On muistettava, että kyseinen prosessi, joka on edelleen käynnissä, aloitettiin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien 26. kesäkuuta 2002 annetuilla päätelmillä potilaiden liikkuvuudesta ja terveydenhuollon kehityssuuntauksista Euroopan unionissa(1). Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat katsoivat erityisesti, että yhteistyötä on tehostettava korkealaatuisen terveydenhuollon mahdollisimman laajan saatavuuden edistämiseksi ja samalla terveydenhuoltojärjestelmien kestävän rahoituksen säilyttämiseksi Euroopan unionissa. Vielä välttämättömämmäksi tämän tekee Euroopan unionin lähestyvä laajentuminen. Neuvosto totesi lisäksi, että komission olisi pikaisesti käynnistettävä korkean tason mietintäprosessi läheisessä yhteistyössä neuvoston ja kaikkien jäsenvaltioiden, erityisesti terveysministerien ja muiden alan keskeisten tahojen, kanssa. Prosessi olisi koordinoitava tiiviisti eri foorumeilla käynnissä olevan työskentelyn kanssa, Lissabonin prosessin yhteydessä aloitetut toimet mukaan lukien, ja prosessista olisi pikaisesti pyrittävä saamaan aikaan johtopäätöksiä mahdollisia jatkotoimia varten. (1) EYVL C 183, 1.8.2002, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1169/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pisan kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0183 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1169/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Pisan kunnan käyttämät Tempus III -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pisan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja helpottaakseen nuorten yliopisto-opiskelijoiden Euroopan laajuista yhteistyötä sekä yliopisto-opetuksen yhteydessä tapahtuvaa kulttuurivaihtoa ja tieteellistä vaihtoa. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pisan kunta esittänyt Tempus III -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pisan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0827/03, E-1164/03, E-1165/03,E-1166/03, E-1167/03, E-1168/03, E-1169/03 ja E-1170/03 (8. toukokuuta 2003) Yleissääntönä on, että Tempus-ohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuu useita korkeakouluja sekä Euroopan unionin jäsenvaltioista että kumppanuusmaista. On hyvin vaikea saada selville summia, jotka ovat jääneet käyttämättä Euroopan unionin alueella toimivalta yliopistolta ja jotka on siirretty kumppanuusmaiden yliopistojen käyttöön hankekustannusten kattamiseksi. Seuraavassa on ohjeellinen luettelo Frosinonen, Anconan, Firenzen, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan ja Sienan kunnissa sijaitseville yhteisöille Tempus III -hankkeisiin myönnetyistä summista. Yksityiskohtaisemmat tiedot toimitetaan suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. 1. Anconan yliopistolle on myönnetty 1 739 euroa Tempus-hankkeeseen (apuraha) vuonna 2002. 2. Firenzeläisille yhteisöille on myönnetty 832 014,98 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 3. Maceratan yliopistolle on myönnetty 112 257,80 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 4. Perugian yliopistolle on myönnetty 546 452,10 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 5. Pisan yliopistolle on myönnetty 285 178,80 euroa Tempus-hankkeisiin vuosina 2002 ja 2003. 6. Sienan yliopistolle on myönnetty 63 050 euroa Tempus-hankkeeseen vuonna 2002. 7. Frosinonessa ja Pesarossa ei ole toteutettu Tempus III -hankkeita. Saadakseen tarkempia tietoja arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös asianomaisten paikallisten viranomaisten puoleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0253/03 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle. Brysselin ja Milanon välisen yöjunayhteyden lakkauttaminen.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0173 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0253/03 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle (5. helmikuuta 2003) Aihe: Brysselin ja Milanon välisen yöjunayhteyden lakkauttaminen Se, että Euroopan unioni laajenee itään, ja että parhaillaan rakennetaan liikenneyhteyksiä kansalaisille, on yksi selkeimmistä merkeistä eri valtioiden lähentymisestä. Belgiassa toimitaan kuitenkin toisin. Belgia on päättänyt lakkauttaa Brysselin ja Milanon välisen yöjunayhteyden, jota käytetään myös ajoneuvojen kuljetukseen. Tästä junayhteydestä vastaavat yhteistyössä Ranska, Saksa, Luxemburg ja Sveitsi ja tällä junayhteydellä on suuri merkitys etenkin italialaisille työntekijöille, jotka matkustavat usein kyseisellä junalla. Kun Belgialle tuli vaikeuksia hoitaa junayhteyttä, sen olisi pitänyt hakea tukea niiden maiden hallituksilta, joiden halki tämä junayhteys kulkee, junayhteyden lakkauttamisen sijaan. Voisiko neuvosto vaikuttaa asiaan siten, että Brysselin ja Milanon välinen junayhteys saadaan jälleen toimimaan mahdollisimman pian ja huolehtia siitä, että kansalaisten toiveisiin ja odotuksiin vastataan? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Mitä tulee kysymyksessä mainittuihin seikkoihin, neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että yksittäisiä junayhteyksiä koskevat asiat eivät kuulu neuvoston toimivaltaan. Tässä yhteydessä neuvosto viittaa voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön ja erityisesti yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun direktiivin 91/440/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/12/EY, 4 ja 5 artiklaan; nämä artiklat koskevat rautatietyritysten riippumatonta asemaa ja niiden johtamista kaupallisiin yhtiöihin soveltuvien periaatteiden mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1391/03 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. Euroopan unionin ulkopuolisista maista tulevien kansalaisten terveyspassi.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0227 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1391/03 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (15. huhtikuuta 2003) Aihe: Euroopan unionin ulkopuolisista maista tulevien kansalaisten terveyspassi Brysselin ja Torinon välisellä lennolla matkustaneella senegalilaisella hiljattain todettu koleratapaus tuo jälleen esille vakavan ongelman, joka liittyy EU:n ulkopuolisista maista tulevien kansalaisten terveystarkastusten puutteellisuuteen. Tämä lisäksi maailman terveysviranomaiset ovat varoittaneet viruksesta, joka levittää tappavaa keuhkokuumetta. Eikö komissio katso aiheelliseksi ehdottaa erityisen terveyspassin vaatimista EU:n ulkopuolisista maista tulevilta kansalaisilta kaikkien terveyden suojelemiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2003) Komissio on hyvin perillä muualta kulkeutuvien tartuntatautien aiheuttamista mahdollisista riskeistä ja niiden vaikutuksesta jäsenvaltioihin. Nykyinen äkillisen vakavan hengitystieoireyhtymän (Severe acute respiratory syndrome, SARS) epidemia on hyvä esimerkki tällaisesta uhasta. Komissio pyrkii yhdessä jäsenvaltioiden terveysministeriöiden nimeämien viranomaisten ja Maailman terveysjärjestön (WHO:n) kanssa toteuttamaan toimia tällaisten sairauksien pysäyttämiseksi. Tähän pyritään erityisesti WHO:n kansainvälisen terveyssäännöstön tarkistamisella. Tällaisissa tapauksissa erityisesti silloin, kun tautiin liittyy itämisaika, terveyspassiin mahdollisesti sisältyvien terveydentilaa koskevien tietojen ja tämänkaltaisen tartuntataudin hillitsemistoimien välillä ei ole ilmeistä yhteyttä. Komissio laatii SARSia koskevan seurantaraportin terveysneuvoston kokoukseen 2. kesäkuuta 2003.