KIRJALLINEN KYSYMYS E-2850/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. U-käännös -menetelmään turvautuminen julkisessa osarahoituksessa ESR-tukia Alankomaiden Limburgin maakunnassa käytettäessä.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2850/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: U-käännös -menetelmään turvautuminen julkisessa osarahoituksessa ESR-tukia Alankomaiden Limburgin maakunnassa käytettäessä 1. Onko komissio tietoinen siitä, että sittemmin vararikkoon mennyt Abb MCG -yritys Alankomaiden Limburgissa käytti, täyttääkseen ESR-4 -hankkeille asetetut julkista osarahoitusta koskevat ehdot, U-käännös -menetelmää, joka tarkoitti sitä, että yrityksiltä tai eri toimialoja edustavilta järjestöiltä pyydettiin lainaa (ja siis vapaaehtoista maksua) niin kutsutulle O & O -rahastolle, jonka jälkeen kyseiset varat maksettiin yrityksille takaisin ESR-4 -varoilla täydennettynä julkisena osarahoituksena koulutushankkeiden toteuttamiseksi? 2. Tietääkö komissio, käytetäänkö kysymyksessä 1 mainittua U-käännös -menetelmää muuallakin? Onko komissio tutkinut asiaa? Voiko komissio kertoa, kuinka usein kyseistä menetelmää on käytetty kussakin jäsenvaltiossa viimeisten 10 vuoden aikana? 3. Pitääkö komissio kysymyksissä 1 ja 2 tarkoitettua menetelmää laillisena? Jos vastaus on kielteinen, mihin toimiin se siinä tapauksessa ryhtyy hankkeiden toteuttajia, joista Abb oli joka tapauksessa yksi, ja kyseiseen menetelmään osallistuneita toimeksiantajia, joista Alankomaiden Limburgin maakunta oli joka tapauksessa yksi, vastaan? 4. Onko komissio tietoinen siitä, että Abb oli useita kertoja mukana eri jäsenvaltioita edustavien ja koulutushankkeiden parissa toimivien järjestöjen muodostamissa eurooppalaisissa yhteenliittymissä, joissa oli aina kyse Business Continuity Program -nimisestä hankkeesta (BCP, PO 17:n kautta) tai eräistä Leonardo-ohjelmaan liittyvistä hankkeista, ja että Abb toimi eräissä tapauksissa hankkeiden vetäjänä kyseisten yhteenliittymien puolesta? 5. Voiko komissio vahvistaa tiedot, joiden mukaan näissä hankkeissa kirjattiin suuria matka- ja oleskelukuluja sekä juhlista ja vastaavista aiheutuneita kuluja projektikuluina? 6. Yhtyykö komissio näkemykseemme, jonka mukaan, edellä mainitut käytännöt huomioon ottaen, Alankomaissa olisi tutkittava, missä määrin näissä eurooppalaisten yhteenliittymien ja Abb:n yhdessä toteuttamissa hankkeissa näyttäisi olevan kyse petoksesta, korruptiosta, hämäristä menetelmistä näennäistoimineen ja valvonnan sekavuudesta? Jos vastaus on myönteinen, onko komissio siinä tapauksessa valmis käynnistämään kyseiset tutkimukset ja kertomaan meille niiden tuloksista? 7. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa estääkseen vastaavanlaisten käytäntöjen jatkamisen ja toistamisen, myös muissa jäsenvaltioissa kuin Alankomaissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2001) 1. 3. Komissio viittaa aiempaan vastaukseensa, jonka se antoi arvoisan parlamentin jäsenen esittämään, samaa tapausta käsittelevään kirjalliseen kysymykseen E-2451/01(1). Vastaavaa rakennetta käytettiin todennäköisesti myös Alankomaiden tavoitteen 4 ohjelmaan kuuluvissa muissa hankkeissa. Komissio ei ole tutkinut asiaa erikseen Alankomaissa eikä muissa jäsenvaltioissa. Komission suorittamissa tarkastuksissa, joiden kohteina ovat tavoitteeseen 4 liittyvät menot, ei ole tähän mennessä todettu sääntöjenvastaisuuksia. 4. 6. Väitteet ovat vakavia, ja siksi Alankomaiden viranomaiset (Euroopan sosiaalirahastosta vastaava työ- ja sosiaaliministeriön yksikkö) ovat oma-aloitteisesti käynnistäneet Abb-tapausta koskevan tutkimuksen. Komissio seuraa tiiviisti, mihin tuloksiin tutkimuksessa päädytään. Komissio voi päättää oman tutkimuksensa aloittamisesta ainoastaan mikäli se on tyytymätön tapaan, jolla Alankomaiden viranomaiset käsittelevät tätä kysymystä. Business Continuity -ohjelmasta voidaan todeta, että Abb Management Consulting Group -konserniin kuuluva Abb-ESCET oli yksi hankkeen lukuisista osapuolista, mutta ei hankkeen vetäjä. Hanke on nyt saatu päätökseen, mutta sen tilitys ei ole vielä valmis. Leonardo da Vinci -ohjelmassa komissio ei ole rahoittanut hankkeita, joissa Abb MCG on hanke-ehdotuksen tekijä. Abb MCG:n vuonna 2000 tekemä hanke-ehdotus hyväksyttiin alun perin, mutta Leonardo da Vinci -ohjelmasta vastaava Alankomaiden kansallinen toimisto päätti kyseistä yritystä koskevien vakavien epäilyjen vuoksi, ettei sopimusta tehdä hanke-ehdotuksen esittäjän kanssa. 7. Rakennerahastoja koskevan nykyisen asetuksen mukaan komission tehtävänä on valvoa jäsenvaltioiden tarkastustoimintaa. Jäsenvaltioiden on tarkastettava satunnaisotantaan perustuvissa tarkastuksissa vähintään 5 prosenttia tukikelpoisten menojen kokonaismäärästä ennen kunkin ohjelman päättymistä(2). Kaikista havaituista sääntöjenvastaisuuksista on raportoitava komissiolle. Lisäksi tutkitaan kaikki sääntöjenvastaisuudet, jotka saatetaan hienovaraisesti komission tietoon. (1) EYVL C 115 E, 16.5.2002, s. 87. (2) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rakennerahastoista myönnettävän tuen hallinto- ja valvontajärjestelmien osalta 2. maaliskuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 438/2001 10 artikla (EYVL L 63, 3.3.2001).