ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1344/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Savukkeiden kauppa.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0007 - 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1344/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (4. toukokuuta 2001) Aihe: Savukkeiden kauppa Euroopan komission kahta yhdysvaltalaista tupakkatehdasta vastaan aloittaman oikeusjutun myötä on savukkeiden tuonti ja vienti jälleen yleisen mielenkiinnon kohteena. Savukkeiden kaupan (ja salakuljetuksen) laajuudesta vallitsee epätietoisuutta. Vastauksessaan 30. marraskuuta 2000 päivättyyn kysymykseen E-3720/00(1) komissio tiedotti 18. tammikuuta 2001, että se kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. [Komissio] ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. Voiko komissio siksi vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Kuinka paljon savukkeita takavarikoitiin vuosina 1997, 1998 ja 1999 kussakin jäsenmaassa? 2. Mitkä olivat vuosina 1997, 1998 ja 1999 viisi eniten takavarikoitua savukemerkkiä EU:ssa? 3. Mitkä jäsenvaltiot veivät vuosina 1997-1999 savukkeita Kyprokseen? (tiedot eriteltyinä vuoden, jäsenvaltion ja määrän mukaan) 4. Mitkä jäsenvaltiot veivät vuosina 1997-1999 savukkeita Jugoslaviaan? (tiedot eriteltyinä vuoden, jäsenvaltion ja määrän mukaan) 5. Mistä maista tuotiin vuosina 1997-1999 savukkeita EU:hun Antwerpenin sataman kautta? (tiedot eriteltyinä vuoden, alkuperävaltion ja määrän mukaan) 6. Mihin EU:n ulkopuolisiin maihin vietiin vuosina 1997-1999 savukkeita Belgian liittovaltiosta? (tiedot eriteltyinä vuoden, kohdevaltion ja määrän mukaan) (1) EYVL C 151 E, 22.5.2001, s. 204. Michaele Schreyerin komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3720/00 ja E-1344/01 (22. toukokuuta 2001) Komissio toteaa saatavilla olevien tilastojen (joihin komissio ei ole millään tavoin sitoutunut) perusteella, että: - useita miljardeja savukkeita takavarikoidaan joka vuosi; - vuosina 1997-1999 Italia näyttää olleen se jäsenvaltio, jossa savukkeita on takavarikoitu eniten (vuonna 1999 35 prosenttia yhteisössä takavarikoitujen savukkeiden kokonaismäärästä); - vuosina 1997-1999 yhteisössä takavarikoitujen savukkeiden määrä kasvoi 215 prosenttia. Kasvussa oli kuitenkin eroja eri jäsenvaltioiden välillä. Tänä lyhyenä aikana kasvu oli Belgiassa 2 701 prosenttia, ja sen jälkeen tulivat Alankomaat (1 899 prosenttia) ja Suomi (1 570 prosenttia). Eniten takavarikoidut jäsenvaltioissa valmistetut savukemerkit olivat vuonna 1999 Regal, Superkings, West ja Benson & Hedges. Euroopan yhteisön ulkopuolella valmistetuista savukemerkeistä takavarikoitiin vuonna 1999 eniten Marlboroa. Komissio korostaa, että Antwerpen kuuluu maailman suurimpiin savukelähetyksiä käsitteleviin satamiin. Vastaukset tarkempiin savukevientiä koskeviin kysymyksiin sisältävät niin paljon numerotietoa, että komissio lähettää ne suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Tietokannoista saadut luvut eivät välttämättä ole kattavia eikä niitä voida tulkita komissiota sitoviksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0780/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Äärioikeistolaiset puolueet hallituskoalitioissa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0092 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0780/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (15. maaliskuuta 2001) Aihe: Äärioikeistolaiset puolueet hallituskoalitioissa Jos Forza Italia -puolueen puheenjohtaja ja PPE-DE-ryhmää edustava Euroopan parlamentin jäsen Silvio Berlusconi valitaan Italian uudeksi pääministeriksi, saamme nähdä onko Euroopan unionin suhtautuminen jäsenvaltioihinsa johdonmukaista. On olemassa vaara, että unionissa käytetään kahta mittaa. Alkaa vaikuttaa siltä, että suuriin ja pieniin jäsenvaltioihin ei sovelleta samoja sääntöjä. Tulevina kuukausina näemme, pitääkö tämä paikkansa. Forza Italia -puolue voi päästä valtaan vain kahden hallituskumppanin tuella, joilla molemmilla on huomattavan paljon yhteistä Jörg Haiderin FPÖ-puolueen kanssa Itävallassa. Berlusconin tärkein liittolainen ja todennäköinen uusi varapääministeri, Alleanza Nazionalen Gianfranco Fini, perusti puolueensa fasistisen liikkeen raunioille. Alleanza Nazionale on kieltämättä nähnyt paljon vaivaa saadakseen etäisyyttä itsensä ja ääriliikealkuperänsä välille, mutta puolue arvostaa yhä Mussolinin ajan perintöä. Vertaus Haiderin natsimyötämielisyyteen on osuva. Eurooppa joutuu siis piakkoin kohtaamaan poliittisen ongelman: onko unioni valmis soveltamaan samaa normistoa sekä keskisuurille että suurille jäsenvaltioille? Viime vuonna Itävallan FPÖ muodosti hallituksen yhdessä ÖVP-konservatiivipuolueen kanssa. Tieto siitä, että muukalaisvihamielisen maineen omaava populistinen puolue nousi valtaan EU:n jäsenvaltioissa kuohutti 14:ää muuta jäsenvaltiota. Itävalta sai kärsiä poliittisista sanktioista ja kahdenvälisten diplomaattisten suhteiden jäädyttämisestä. Jos äärioikeistolainen puolue, Alleanza Nazionale, nousee hallitukseen tulevien vaalien jälkeen Italiassa, aikooko neuvosto noudattaa samoja periaatteita, joita sovellettiin silloin, kun otettiin käyttöön toimenpiteitä Itävaltaa vastaan ÖVP-FPÖ-koalition muodostamisen vuoksi? Jos vastaus on kielteinen, miksi neuvosto suhtautuu eri tavoin hallituksen muodostamiseen äärioikeistolaisen puolueen kanssa yhtäältä Itävallassa (FPÖ) ja toisaalta Italiassa (Alleanza Nazionale)? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0780/01 ja E-0819/01 (13. heinäkuuta 2001) Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että hänen tarkoittamistaan Itävaltaa koskevista toimenpiteistä tekivät päätöksen 14 jäsenvaltion hallitukset eikä neuvosto.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0978/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Komission tiedonannot köyhdytetyn uraanin aiheuttamista ympäristövaaroista.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0978/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Komission tiedonannot köyhdytetyn uraanin aiheuttamista ympäristövaaroista Mitä yhteyksiä komissio on luonut köyhdytetyn uraanin aiheuttamia ympäristövaaroja koskevissa asioissa Ison-Britannian puolustusministeriön säteilyturvayksikköön (British Defence Radiological Protection Service) ja puolustuksen arviointi- ja tutkimustoimisto DERAan (Defence Evaluation and Research Agency)? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0885/01, E-0977/01, E-0978/01 ja E-0982/01 (5. kesäkuuta 2001) Komissio kutsui kansainväliset järjestöt Maailman terveysjärjestön (WHO), Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP), Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja Pohjois-Atlantin puolustusliiton (NATO) 31. tammikuuta 2001 pyöreän pöydän keskusteluun köyhdytetystä uraanista. Kutsun lähettämisen lisäksi ei ole käyty mitään muuta kirjeenvaihtoa. Lisäksi komissio ilmoitti muille järjestöille Euratom-sopimuksen 31 artiklan nojalla 6 päivänä maaliskuuta 2001 perustetun asiantuntijaryhmän lausunnosta, ja komissiolle ilmoitettiin YK:n ympäristöohjelman 14 päivänä maaliskuuta 2001 antamasta kertomuksesta. Komissio ei ole ollut yhteydessä muihin arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin järjestöihin. Eri järjestöjen, erityisesti NATO:n, toimittaman materiaalin joukossa on amerikkalaisia asiakirjoja, joissa viitataan Yhdysvaltain puolustusministeriön ympäristö- ja terveystieteiden osastoon. Köyhdytettyä uraania koskeva (esimerkiksi asiakirjojen ja Internetissä levitettävän materiaalin) tietotulva on melkoinen. Asiantuntijaryhmä on perehtynyt tähän materiaaliin suurelta osin ja on nähnyt suurta vaivaa selvittääkseen, mitkä ovat alkuperäisiä ja validoituja tiedonlähteitä. Tärkeimmät viittaukset näihin tiedonlähteisiin sisältyvät asiantuntijaryhmän julkaisemaan lausuntoon. Komissio uskoo, että on kaikkien järjestöjen edun mukaista vaihtaa tietoja mahdollisimman laajalti, mutta säilyttää täysi itsenäisyys tietojen arvioinnissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1694/01 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle. Valkoinen kirja nuorisopolitiikasta.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1694/01 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Valkoinen kirja nuorisopolitiikasta Komissio ja eurooppalaiset nuorisojärjestöt ovat vuosikausia käyneet neuvotteluja valkoisen kirjan laatimiseksi. Valkoinen kirja toimii suunnannäyttäjänä Euroopan nuorisopolitiikan täytäntöönpanossa. Miksi ei ole julkaistu valkoista kirjaa Euroopan nuorisopolitiikasta? Miten komissio aikoo aktiivisesti osallistua yhtenäisen eurooppalaisen nuorisopolitiikan kehittämiseen? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1694/01, E-1733/01, E-1903/01, E-1904/01 ja E-2050/01 (2. elokuuta 2001) Komission mielestä nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa Euroopan tasolla on vahvistettava. Tästä syystä komissio käynnisti vuoden 1999 lopulla koulutus- ja kulttuuriasioista vastuussa olevan komission jäsenen aloitteesta aihetta käsittelevän valkoisen kirjan valmistelemisen. Komissio halusi, että ennen valkoisen kirjan laatimista järjestettäisiin hyvin laaja kuuleminen: nuorten kuuleminen kussakin jäsenvaltiossa vuonna 2000 ja sen huipentumana Euroopan laajuinen tapaaminen Pariisissa lokakuussa 2000, kansalaisyhteiskunnan ja tutkijoiden kuuleminen sekä keskustelut jäsenvaltioiden kanssa. Kuuleminen päättyi maaliskuussa 2001 Uumajassa, Ruotsissa. Komissio valmistelee edelleen nuorten ja jäsenvaltioiden tuen vahvistamana valkoista kirjaa, joka julkaistaneen ennen vuodenvaihdetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1604/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille langettama tuomio.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1604/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille langettama tuomio Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on viime aikoina (10. toukokuuta 2001) tekemässään päätöksessä tuominnut Turkin neljäntoista ihmisoikeuksia koskevaan eurooppalaiseen yleissopimukseen sisältyvän artiklan laajamittaisesta ja järjestelmällisestä rikkomisesta Kyproksessa. Tämä päätös on jatkoa saman tuomioistuimen vuonna 1998 Loizidoun asiassa tekemälle päätökselle, johon Turkki ei ole vieläkään mukautunut, ja myös uudesta päätöksestä Turkki on ulkoministeriönsä tiedonannossa lausunut, että tällaista päätöstä Turkki ei voi panna täytäntöön. Kun otetaan huomioon, että tuomioistuimen päätös on sitova ja peruuttamaton, kysytään: Aikooko komissio sisällyttää Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten täydellisen ja varauksettoman hyväksymisen Euroopan unionin ja Turkin välisestä kumppanuussuhteesta aiheutuviin Turkin lyhyen aikavälin velvoitteisiin? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Zacharakis esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1599/01(1). (1) Katso sivu 198.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0533/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Italialainen Balkanin syndroomaa koskeva tutkimus.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0043 - 0044



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0533/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (23. helmikuuta 2001) Aihe: Italialainen Balkanin syndroomaa koskeva tutkimus Euroopan komission puheenjohtaja Romano Prodi on kääntynyt gentiläisen toksikologin Aubin Heyndrickxin puoleen sairaita ja kuolleita Balkanin veteraaneja koskevan tutkimuksen yhteydessä. Kyseinen henkilö on aiemmin toiminut useasti kemiallisen sodankäynnin asiantuntijana. Hänen tutkijakollegansa syyttävät häntä kuitenkin epätieteellisten tutkimusmenetelmien käyttämisestä. Vuonna 1995 Heyndrickx sai yhden vuoden ehdollisen vankeusrangaistuksen asiakirjaväärennöksestä. Neljä vuotta myöhemmin hän aiheutti jälleen kohua, kun eteläafrikkalainen tuomioistuin epäili hänellä olevan läheiset yhteydet tohtori Wouter Bassoniin, joka tunnetaan paremmin nimellä tohtori Kuolema. Basson kehitti rokotetta mustan rodun tuhoamiseksi. 1. Milloin komissio päätti turvautua italialaisessa sairaita ja kuolleita Balkanin sodan veteraaneja koskevassa tutkimuksessa gentiläiseen toksikologiin Aubin Heyndrickxiin? 2. Kenen ehdotuksesta komissio päätti turvautua italialaisessa sairaita ja kuolleita Balkanin sodan veteraaneja koskevassa tutkimuksessa gentiläiseen toksikologiin Aubin Heyndrickxiin? 3. Onko komissio tietoinen gentiläisen toksikologin Aubin Heyndrickxin maineesta, erityisesti siitä, että tämän tutkijakollegat syyttävät häntä epätieteellisten tutkimusmenetelmien käyttämisestä? Jos vastaus on myönteinen, miksi komissio siitä huolimatta päätti turvautua italialaisessa sairaita ja kuolleita Balkanin sodan veteraaneja koskevassa tutkimuksessa gentiläiseen toksikologiin Aubin Heyndrickxiin? Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio hankkia lisätietoja gentiläisen toksikologin Aubin Heyndrickxin maineesta tieteentekijänä? 4. Onko komissio tietoinen siitä, että eteläafrikkalaisen tuomioistuimen mukaan gentiläisellä toksikologilla Aubin Heyndrickxillä oli läheiset yhteydet tohtori Wouter Bassoniin? Jos vastaus on myönteinen, miksi komissio siitä huolimatta päätti turvautua italialaisessa sairaita ja kuolleita Balkanin sodan veteraaneja koskevassa tutkimuksessa gentiläiseen toksikologiin Aubin Heyndrickxiin? Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio hankkia lisätietoja eteläafrikkalaisen tuomioistuimen väitteistä, joiden mukaan gentiläisellä toksikologilla Aubin Heyndrickxillä oli läheiset yhteydet tohtori Wouter Bassoniin? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2001) Toksikologi Aubin Heyndrickx on omasta aloitteestaan lähettänyt useita kirjeitä komission puheenjohtajalle. Komissio ei ole pyytänyt toksikologi Heyndrickxiä ryhtymään mihinkään arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin tutkimuksiin eikä se myöskään ole tietoinen hänen muista toimistaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1761/01 esittäjä(t): Niall Andrews (UEN) komissiolle. Cotonoun kumppanuussopimuksen ratifiointi.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0220 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1761/01 esittäjä(t): Niall Andrews (UEN) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Cotonoun kumppanuussopimuksen ratifiointi Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota ja 77 AKT-ryhmän maata hyväksyivät ja allekirjoittivat viime vuoden tammikuun 23. päivänä Beninissä Cotonoun kumppanuussopimuksen. Sopimus korvaa Lomén yleissopimuksen ja se on osoitus EU:n ennennäkemättömästä sitoutumisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden kehittämiseen seuraaviksi 20 vuodeksi. Komissio ja jäsenvaltiot pitivät sopimuksen allekirjoittamista lähes vuosi sitten erittäin tärkeänä. Voiko komissio vahvistaa, että tällä hetkellä yli 13 AKT-maata on ratifioinut Cotonoun sopimuksen, mutta tähän mennessä yksikään EU-maa ei ole näin tehnyt? Kun otetaan huomioon, miten tärkeä sopimus on AKT-maille, voiko komissio kertoa, mihin käytännön toimiin se on ryhtynyt vauhdittaakseen ratifiointia ja milloin sopimuksen odotetaan tulevan voimaan? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2001) Useimmat sopimuspuolet allekirjoittivat Cotonoun sopimuksen 23. kesäkuuta 2000, mutta sen saattoi allekirjoittaa vielä viime vuoden loppuun asti, mihin mennessä allekirjoittajia tulikin neljä lisää. Komissio voi vahvistaa, että neuvoston sihteeristöltä sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT-) valtioiden sihteeristöltä (ratifiointiasiakirjat on talletettava näiden sihteeristöjen huostaan) 19. kesäkuuta saatujen tietojen mukaan sopimuksen oli ratifioinut 14 AKT-valtiota mutta ei yksikään EU:n jäsenvaltio. Kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen otti kehitysyhteistyöneuvostossa 31. toukokuuta 2001 esille komission huolen siitä, ettei ratifiointi saisi viivästyä kohtuuttomasti. Hän on kirjoittanut kaikille kehitysyhteistyöministereille ja pyytänyt näiltä arviota siitä, milloin he olettavat ratifioinnin olevan valmis. Komissio luo Internet-sivuilleen tulostaulun prosessin etenemisen seuraamiseksi ja vauhdittamiseksi. Komission tähän mennessä saamien tietojen mukaan yhden jäsenvaltion parlamentti on hyväksynyt sopimuksen, ja useimmat jäsenvaltiot uskovat saavansa sen ratifioitua vuoden 2001 loppuun mennessä. Sopimuksen voimaantuloon riittää, että sen on AKT-valtioista ratifioinut kaksi kolmasosaa, mutta yhteisön puolelta kaikkien jäsenvaltioiden on ratifioitava se ja yhteisön on hyväksyttävä se. Näin ollen sopimuksen ei uskota tulevan voimaan ennen kuin vuonna 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1876/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Iso-Britannia).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0249 - 0249



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1876/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Iso-Britannia) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Isossa-Britanniassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Isossa-Britanniassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (24. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1490/01 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle. Eri jäsenvaltioiden koulujen välinen tasa-arvo verovähennyskysymyksissä.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0168 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1490/01 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle (18. toukokuuta 2001) Aihe: Eri jäsenvaltioiden koulujen välinen tasa-arvo verovähennyskysymyksissä Saksan liittotasavallan tuloverolain 10 § olevan 1 kohdan 9 alakohdan mukaan Saksassa voidaan vähentää erityismenoina 30 prosenttia summasta, jonka verovelvollinen maksaa lasta kohden, jotta hänen lapsensa, josta hän saa lapsilisää tai lapsivähennyksen, voi käydä yksityiskoulua, joka on hyväksytty Saksan perustuslain 7 artiklan 4 kohdan tai asiaa koskevan osavaltion lainsäädännön mukaisesti. Tämä ei kuitenkaan koske muiden jäsenvaltioiden kouluja. Onko komissio sitä mieltä, että tällainen koulunkäyntiä koskeva järjestely on yhdenmukainen palveluiden vapaan liikkuvuuden periaatteen kanssa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. heinäkuuta 2001) Komissio tarkastelee ongelmaa samasta asiasta äskettäin tehdyn valituksen perusteella. Komissio tekee tarvittaessa päätöksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla) tarkoitetun rikkomisesta johtuvan menettelyn mahdollisesta aloittamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2057/01

esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle

(13. heinäkuuta 2001)

Aihe: Kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskevista tietyistä seikoista annettu direktiivi 1999/44/EY: myyjän riittämätön suojelu

Direktiivi 1999/44/EY(1) velvoittaa myyjän myöntämään kuluttajalle kahden vuoden takuun myymilleen kulutustavaroille. Toimittajalla, maahantuojalla tai valmistajalla ei sitä vastoin ole mitään lakiin perustuvia takuuvelvoitteita myyjän suhteen. Myyjän tulee tästä johtuen luottaa toimittajan hyvään tahtoon, mikäli hän joutuu korjaamaan tai korvaamaan puutteellisen tuotteen. Käytännössä vähittäiskauppias kantaa usein itse korjauksesta tai korvauksesta aiheutuvat kustannukset. Oikeustoimiin ryhtyminen kestää usein liian kauan ja on liian kallista.

Eikö komissio katso, että on tasapainotonta ja kohtuutonta asettaa myyjälle edellä tarkoitetun laisia raskaita takuuvelvoitteita, kun myyjillä ei itsellään ole vastaavia mahdollisuuksia hakea oikaisua puutteellisen tuotteen valmistajalta tai maahantuojalta? Onko komissio jo pohtinut tätä nykyisessä lainsäädännössä esiintyvää epätasapainoa ja onko komissio jo saanut asiasta muita valituksia? Eikö komissio katso, että lainsäädännön tulisi antaa myös myyjälle tiettyjä oikeuksia tilanteessa, jossa hän on ostanut toimittajaltaan puutteellisen tuotteen?

(1) EYVL L 171, 7.7.1999, s. 12.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(5. syyskuuta 2001)

Kulutustavaroiden kauppaa ja niihin liittyviä takuita koskevista tietyistä seikoista 25. toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY 4 artiklassa säädetään lopullisen myyjän oikeudesta vaatia oikaisua muilta sopimusketjun osapuolilta. Direktiivin 4 artiklassa säädetään seuraavaa: Jos tavaran lopullinen myyjä on vastuussa kuluttajalle virheestä, joka johtuu tavaran valmistajan, saman sopimusketjun aikaisemman myyjän tai jonkin muun välittäjän toiminnasta tai laiminlyönnistä, tavaran lopullisella myyjällä on oikeus vaatia oikaisua vastuussa olevalta sopimusketjun osapuolelta. Kansallisessa lainsäädännössä säädetään, keneltä vastuussa olevalta henkilöltä tai olevilta henkilöiltä lopullinen myyjä voi vaatia oikaisua, sekä oikaisuun tarvittavista toimista ja siihen liittyvistä ehdoista.

Lopullisen myyjän käytettävissä olevista tehokkaista oikaisukeinoista säätäminen kuuluu näin ollen jäsenvaltioille.

Lopullisen myyjän ja sopimusketjun aikaisemman myyjän välistä sopimussuhdetta, joka on kahden kauppiaan välinen sopimus, koskee sopimusvapauden periaate. Myyjän lakisääteisiä oikeuksia saatetaan näin rajoittaa sopimuksilla. Tämä on selitetty direktiivin johdanto-osan yhdeksännessä kappaleessa.

Tiedoksi voidaan ilmoittaa, että direktiivi on saatettava voimaan kansallisilla täytäntöönpanotoimilla 1. tammikuuta 2002 alkaen.

Direktiivin täytäntöönpanotoimilla säännellyistä liiketoimista aiheutuvia riitoja ja valituksia on käsiteltävä jäsenvaltioiden kansallisessa oikeusjärjestelmässä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1560/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Dolomiitit maailman kulttuuriperinnön osana.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0147 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1560/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (28. toukokuuta 2001) Aihe: Dolomiitit maailman kulttuuriperinnön osana Unesco tutkii parhaillaan mahdollisuutta tunnustaa Alpit maailman kulttuuriperinnön osaksi. Alpit ulottuvat usean jäsenvaltion alueelle ja Euroopan komission virallinen tuki olisi tämän takia joka tapauksessa aiheellinen. Aikooko komissio omalta osaltaan edistää tunnustuksen myöntämistä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2001) Komissio pitää Alppien liittämistä maailmanperintöluettelon kohteisiin YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön Unescon maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemista koskevan yleissopimuksen (1972) puitteissa tervetulleena. Liittämällä Alpit maailmanperintökohteisiin tunnustettaisiin niiden arvo ensisijaisen tärkeänä luonnonvarana, joka ansaitsee liittämisen mukanaan tuoman suojelun ja muut edut. Koska yhteisö ei ole liittynyt yllä mainittuun yleissopimukseen, asianomaisten jäsenvaltioiden tarkoituksenmukainen virallinen tuki edistäisi eniten Alppien liittämistä maailmanperintöluettelon kohteisiin.