ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1633/00

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle

(29. toukokuuta 2000)

Aihe: Lähdevero

Helsingin huippukokouksen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan lehdistö ilmoitti, että komissio oli sopinut niin kutsutusta lähdeveron järjestysmallista, jolla tarkoitetaan sitä, että lähdeveroa ei EU:ssa peritä ilman muiden maiden kuten Sveitsin ja toisten OECD-maiden suostumusta. Tietyt tahot Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksessa ovat myös vihjanneet, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on taannut nämä myönnytykset komission suostumuksella.

Komission jäsen Bolkestein kirjoittaa 21. maaliskuuta 2000 päivätyssä kirjeessään Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivisen puolueen edustajalle Charles Tannockille, että EU:lla ei yksinkertaisesti ole varaa tulla toimintakyvyttömäksi sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta näinkin tärkeällä alueella, koska on pelättävissä, että muut maat eivät seuraisikaan sen antamaa esimerkkiä.

Voisiko komissio selventää, mikä näistä näkemyksistä on oikea? Onko olemassa sellaisia tilanteita, joissa komissio vaatisi lähdeveron perimistä EU:ssa ilman että muut johtavat OECD-maat sitoutuisivat samanlaisiin tai samantyyppisiin järjestelyihin?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(26. kesäkuuta 2000)

Järjestysmalli, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on esitetty tehostettua veropoliittista yhteistyötä koskevan kertomuksen 18 kappaleessa sellaisena kuin Suomi puheenjohtajuuskaudellaan Ecofin-neuvoston kokouksessa 29. marraskuuta 1999 sen otti esille. Tässä Ecofin-kokouksessa kaikki jäsenvaltiot olivat yhtä mieltä tarpeesta päästä ratkaisuun kyseisen kertomuksen pohjalta. Myös Helsingissä 10.11. joulukuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä viitataan kyseisessä kertomuksessa mainittuihin linjauksiin.

Äskettäinen Santa Maria da Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Ecofin-neuvostossa 20. kesäkuuta sovitusta veropaketista annetun kertomuksen(1). Se hyväksyi myös tässä kertomuksessa annetun aikataulun, jossa ennakoidaan asteittain lisääntyvää tietojenvaihtoa sellaisten henkilöiden, joiden pysyvä kotipaikka on muualla, säästöistään saamien tulojen verottamisen perusteeksi. Ecofin-neuvoston kertomuksen 2 c kohdassa määritetään aikataulu neuvotteluille, jotka on käytävä merkittävien kolmansien maiden ja riippuvaisten tai assosioituneiden alueiden kanssa ennen direktiiviehdotuksen(2) antamista ja täytäntöönpanoa.

Komissio on sitoutunut täysin tähän aikatauluun ja auttaa Ecofin-neuvostoa jatkamaan Eurooppa-neuvoston kehotuksen mukaisesti päämäärätietoisesti veropakettiin kaikilta osiltaan liittyvää työtä, jotta täydelliseen yksimielisyyteen direktiivien antamisesta ja veropaketista kokonaisuudessaan päästäisiin niin pian kuin mahdollista ja viimeistään vuoden 2002 loppuun mennessä.

(1) Ecofin-neuvoston kertomus on liitetty Santa Maria da Feirassa 19.20. kesäkuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmiin (liite IV).

(2) Ehdotus direktiiviksi säästöjen korkojen muodossa tuottamien tulojen tosiasiallisen vähimmäisverotuksen varmistamisesta yhteisössä, EYVL C 212, 8.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1599/00

esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle

(23. toukokuuta 2000)

Aihe: Termisen polttolaitoksen rakentaminen Montalto di Castroon

Montalto di Castron kunnan energiantuotantokapasiteetti on jo korkea (7 400 MW eli 14 prosenttia kansallisesta tuotannosta), millä on huomattava terminen vaikutus Lazion rannikkoon. Katsooko

komissio, että Enel-ryhmittymään kuuluvan Elettro Ambiente Spa -yhtiön suunnittelema termisen polttolaitoksen rakentaminen Pian dei Ganganiin (Montalto di Castro) rikkoo asiaa koskevia ETY:n säännöksiä, ottaen huomioon, että Lazion alue on hylännyt hankkeen enemmistöpäätöksellä?

Laitoksen polttoaineena käytettäisiin biomassaa ja polttoaineeksi käsiteltyä jätettä (teho 14 MW), mikä voisi aiheuttaa haitallisia päästöjä.

Mitä komissio aikoo tehdä suojellakseen kansalaisten terveyttä ja ympäristöä ja turvatakseen taloudellisen toiminnan ja matkailun alueella sekä varmistaakseen, ettei Montalto di Castron aluetta enää altisteta myrkyllisille päästöille, mitä Viterbon provinssi on toistuvasti pyytänyt eri elimiltä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(5. heinäkuuta 2000)

Vasta suunnitteluasteella olevan laitoksen ilman saasteiden estämistä koskevaa näkökantaa on tarkasteltava yhteisön ympäristövaikutusten arviointia koskevan lainsäädännön yhteydessä eli tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY(2) perusteella. Erityisesti direktiivin 97/11/EY 1 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ennen luvan myöntämistä hankkeet, joilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia, alistetaan lupamenettelyyn ja että niiden vaikutukset arvioidaan. Ilman saastumisella vaikuttaa ympäristöön, joten sen vaikutukset on arvioitava.

Parlamentin jäsenen mainitsema hanke näyttää sopivan direktiivin 97/11/EY liitteessä II esitettyihin luokkiin. Tämän direktiivin 4 artiklan 2 kohdassa todetaan, että jollei direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa säädetystä muuta johdu, jäsenvaltioiden on määriteltävä liitteessä II mainittujen hankkeiden osalta tapauskohtaisesti selvittämällä tai jäsenvaltioiden asettamien raja-arvojen tai valintaperusteiden avulla, arvioidaanko tämä hanke 510 artiklan mukaisesti.

Parlamentin jäsenen mukaan paikalliset viranomaiset ovat kuitenkin hylänneet hankkeen. Näin ollen komissio katsoo, että tällä hetkellä ei ole olemassa perusteita puuttua tapaukseen. Jos hankkeelle annettaisiin lupa myöhemmin ilman, että yhteisön ympäristövaikutusten arviointia koskevia direktiivejä otetaan oikealla tavalla huomioon, on kysymys yhteisön oikeuden rikkomisesta ja komissiolla on oikeus puuttua asiaan EY:n perustamissopimuksen nojalla.

(1) EYVL L 175, 5.7.1985.

(2) EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2216/00 esittäjä(t): Jo Leinen (PSE) komissiolle. Zweibrückeniin suunniteltua kauppakeskusta koskeva virallinen tarkastusmenettely.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0175 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2216/00 esittäjä(t): Jo Leinen (PSE) komissiolle (3. heinäkuuta 2000) Aihe: Zweibrückeniin suunniteltua kauppakeskusta koskeva virallinen tarkastusmenettely Euroopan parlamentin jäsen Peter Helwin esitti komissiolle jo syyskuussa 1997 kysymyksen (E-2966/97)(1) komission aikeista käynnistää Saarlandin osavaltiossa sijaitsevaan Zweibrückeniin suunniteltua kauppakeskusta koskeva virallinen tarkastusmenettely. Komissio reagoi vasta toiseen asiaa koskevaan kirjalliseen kysymykseen (E-3497/98)(2); komission jäsen Karel Van Miert ilmoitti 15. joulukuuta 1998 antamassaan vastauksessa, että komissio tiedottaa päätöksestään kirjallisesti valittajalle, joka on tässä tapauksessa Euroopan itsenäisten ammatinharjoittajien liiton Saksan osasto (Europaverband der Selbständigen Bundesverband Deutschland e.V.). Komissio ei kuitenkaan vieläkään ole tiedottanut päätöksestään kirjallisesti. Voiko komissio ilmoittaa: 1. Voidaanko asiassa tehdä päätös? 2. Millainen päätös asiassa on jo tehty? 3. Milloin valittajalle tiedotetaan kirjallisesti päätöksestä? (1) EYVL C 134, 30.4.1998, s. 46. (2) EYVL C 289, 11.10.1999, s. 53. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2000) Komission tutkiessa asiaa kävi ilmi, että kantelijoiden esittämät tiedot, jotka perustuivat lehtiartikkeliin tai esitettiin mainitsematta lähdettä, eivät pitäneet paikkaansa. Kun tiedot esitetään ilman virheitä, ne eivät anna komissiolle aihetta epäillä valtiontukea. Komissio on ilmoittanut asiasta kantelijoille 14. heinäkuuta 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2090/00 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle. Euromed.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2090/00 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle (28. kesäkuuta 2000) Aihe: Euromed Onko komissio tietoinen Almerían kaupunkiin suunnitellusta Euromed-rautatiestä? Rahoittaako EU tätä hanketta osittain tai kokonaan? Mikäli EU rahoittaa sitä, mistä yhteisön rahastosta ja kuinka paljon? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Almerían kaupunkiin Murcian alueen läpi kulkevan, niin kutsutun Euromed-rautatien laajennus mainitaan Espanjan tavoite 1 -alueiden aluekehityssuunnitelmassa ja se on yksi Andalusian alueen tärkeimmistä hankkeista vuosina 20002006. Hanke mainitaan myös vuosia 20002007 koskevassa Espanjan infrastruktuurisuunnitelmassa. Koska neuvottelut siitä, myönnetäänkö kyseiselle tavoite 1 -alueelle tukea rakennerahastoista, ovat yhä kesken, on mahdotonta sanoa, tuetaanko hanketta tältä taholta. Toisaalta kyseinen linja ei kuulu Euroopanlaajuiseen rautatieverkkoon (TEN) eikä se siksi voi saada koheesiorahaston tukea eikä Euroopanlaajuisten verkkojen budjettikohdasta myönnettävää tukea.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1624/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Itävaltalaiset Euroopan komissiossa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0062 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1624/00 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Itävaltalaiset Euroopan komissiossa Itävalta on ollut jo viisi vuotta Euroopan unionin jäsen. Tänä aikana joukko itävaltalaisia on siirtynyt komission palvelukseen. Itävalta, joka edustaa 2,15 % koko EU:n väestöstä ja rahoittaa EU:n talousarviota 2,65 %:n kohtuuttoman suurella osuudella, pitää kuitenkin hallussaan vain 1,93 % komission korkeista viroista. Tämä prosenttiluku vastaa 127 virkaa, mistä voidaan päätellä itävaltalaisten olevan aliedustettuina komissiossa. Onko komissio tietoinen tästä epäkohdasta? Jos vastaus on myönteinen: onko unionissa muita maita, jotka ovat Itävallan tavoin aliedustettuja suhteessa väkilukuun ja talousarvion rahoitusosuuteen? Mitä komissio aikoo tehdä tämän epäkohdan korjaamiseksi ja tämän epäkohdan poistamiseksi vastaisuudessa? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2000) Viimeisimpien (24. huhtikuuta 2000 annettujen) virallisten lukujen mukaan komission palveluksessa työskentelee 200 ura-alueen A virkamiestä, jotka ovat Itävallan kansalaisia eli heitä on 2,3 prosenttia kaikista virkamiehistä. Heistä 2 oli ura-alueen A1 virkamiehiä (joita on kaikkiaan 54, eli 3,7 prosenttia) ja 6 ura-alueen A2 virkämiehiä (joita on kaikkiaan 195, eli 3,08 prosenttia). Yhteisön 15 jäsenvaltiosta viiden jäsenvaltion edustus komission henkilöstössä on pienempi kuin niiden osuus yhteisön väestöstä. Ura-alueella A jäsenvaltioiden edustus jakaantuu seuraavasti: Saksa 12,4 prosenttia virkamiehistä ja 21,8 prosenttia yhteisön väestöstä; Espanja 9,5 prosenttia virkamiehistä ja 10,5 prosenttia yhteisön väestöstä; Ranska 13 prosenttia virkamiehistä ja 15,8 prosenttia yhteisön väestöstä; Yhdistynyt kuningaskunta 11 prosenttia virkamiehistä ja 15,8 prosenttia yhteisön väestöstä, ja Italia 12 prosenttia virkamiehistä ja 15,3 prosenttia yhteisön väestöstä. Komissio on Henkilöstösääntöjen 27 artiklan mukaan velvollinen palkkaamaan mahdollisimman riippumattomia, päteviä, suorituskykyisiä ja luotettavia virkamiehiä, jotka on otettu palvelukseen mahdollisimman laajalta maantieteelliseltä alueelta Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta. Ylennykset tapahtuvat kelpoisuusehdot täyttävien hakijoiden ansioiden tarkastelun perusteella (Henkilöstösääntöjen 45 artikla). Komissio noudattaa näitä määräyksiä täysimääräisesti jatkossakin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2085/00 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Funktionaalisten ruokien testaus farmakologisten ainesosien testaukseen verrattuna.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2085/00 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2000) Aihe: Funktionaalisten ruokien testaus farmakologisten ainesosien testaukseen verrattuna Onko komissio toteuttanut mitään arviointia siitä, miten funktionaalisina ruokina pidettyjen geenimuunneltujen elintarvikkeiden testaus eroaa farmakologisten ainesosien testauksesta jäsenvaltioissa, ja pystyykö komissio sanomaan, missä suhteessa järjestelmien välillä on huomattavia eroja? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Yhteisön lainsäädännössä ei ole erillistä ryhmää terveysvaikutteisia elintarvikkeita tai terveysvaikutteisia elintarvikkeiden ainesosia varten. Joissakin elintarvikkeissa saattaa olla merkintä niiden väitetyistä terveysvaikutuksista. Elintarvikkeiden turvallisuutta koskevassa valkoisessa kirjassaan komissio on ilmoittanut aikeestaan tehdä asiaan liittyviä ehdotuksia tällaisten väitteiden esittämistä koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi. Tuotteita, jotka koostuvat tai jotka on johdettu geneettisesti muunnetuista organismeista tai jotka sisältävät näitä, on pidettävä uuselintarvikkeina ja elintarvikkeiden uusina ainesosina. Niiden markkinointiin tarvitaan ennakkolupa, joka perustuu tuotteen turvallisuuden arviointiin asetuksen (ETY) N:o 258/97 mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1355/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Tarkka analyysi uuden ja vanhan mantereen välisestä teknologiakuilusta.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1355/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Tarkka analyysi uuden ja vanhan mantereen välisestä teknologiakuilusta Äskettäin julkaistun raportin mukaan tietotekniikkateollisuuden eräiden alojen nopea kasvu vääristää sitä tosiasiaa, että maailmanlaajuisesti Euroopan kilpailukyky jatkaa laskuaan muihin alueisiin, kuten Pohjois-Amerikkaan ja Japaniin, verrattuna. Tämän vuoksi uuden ja vanhan mantereen välisen teknologiakuilun kasvamista sekä uuden talouden aiheuttamia säröjä Euroopan sisällä voidaan pitää todellisina vaaratekijöinä. Kokeeko komissio tämän hälyttävän tilanteen vuoksi velvollisuudekseen ehdottaa sellaisen puolueettomista asiantuntijoista koostuvan komitean perustamista, joka laatisi tarkan analyysin Euroopan jälkeenjääneisyydestä teknologia-alalla sekä niistä eri toimista, joilla voitaisiin pyrkiä tämän välimatkan umpeen kuromiseksi, mikä on epäilemättä tämän hetken suurin haaste Euroopan unionille? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2000) Euroopan teollisuuden kilpailukyky tietoyhteiskuntaan liittyvillä aloilla on olennaisen tärkeä koko Euroopan taloudelle. Juuri näiden alojen ansiota on talouskasvu ja siten myös tämän hetkinen työllisyyden kasvu. Tähän liittyen komissio on tehnyt eEurope- ja työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa -aloitteet, jotka ovat onnistuneet merkittävästi herättämään poliittisten päättäjien huomion tähän asiaan. Tämän aloitteen pohjalta Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi käynnissä olevat muutokset ja vaati tarkoituksenmukaisia toimia uuden talouden hyväksi. Teollisuusyritykset ja komissio analysoivat jo yhdessä näitä asioita useilla konsultointifoorumeilla (kuten korkeatasoinen sosiaalisten näkökohtien ja tietoyhteiskunnan työllisyyden ryhmä, tietoyhteiskuntafoorumi tai Global business dialogue), joilla erityisesti käytännön tason toimijat voivat antaa oman panoksensa. Tässä vaiheessa ei suunnitella vielä yhden asiantuntijakomitean perustamista, minkä tarkoituksena on estää päällekkäisyydet olemassaolevien rakenteiden kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2049/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Matkapuhelimien käytön kieltäminen lentojen aikana.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2049/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (27. kesäkuuta 2000) Aihe: Matkapuhelimien käytön kieltäminen lentojen aikana Flight-nimisen brittiaikakauslehden artikkelin mukaan Britannian siviili-ilmailuviranomaiset (Civil Aviation Administration) ovat tehneet yksityiskohtaisen ja perinpohjaisen tutkimuksen matkapuhelimien käytön vaikutuksista lentokoneissa. Tutkimuksen tuloksena on vedetty se johtopäätös, että matkapuhelimilla on epäilemättä kielteisiä vaikutuksia sähkölaitteiden toimintaan ja ne aiheuttavat erilaisia häiriöitä (sekä silloin, kun matkustaja itse soittaa, että silloin, kun hän vastaanottaa puhelun) ja että turvallisuussyistä on ryhdyttävä toimiin niiden täydelliseksi kieltämiseksi sekä lennon aikana että lentokoneen liikkuessa maan pinnalla. Aikooko komissio kehittää, ja vieläpä kiireellisesti, jonkin asiaa koskevan aloitteen, jotta varmistettaisiin tässä suhteessa lentojen mahdollisimman suuri turvallisuus? Kysytään myös: olisiko sen hyödyllistä ottaa järjestääkseen ja koordinoidakseen jokin kampanja, jolla matkustajat saataisiin paremmin tiedostamaan tämä asia? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2000) Komissio on tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemasta ongelmasta, joka tunnetaan myös koko lentoliikenteen alalla. Komissio on vastikään antanut ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91(1) muuttamisesta(2), jonka tarkoituksena on vahvistaa yhteiset vaatimukset kaupallisessa lentoliikenteessä toimivien ilma-alusten toiminnalle. Asetusehdotuksessa muun muassa kielletään sellaisten kannettavien elektronisten laitteiden käyttö, jotka voivat vaikuttaa haitallisesti lentokoneen järjestelmien ja laitteiden toimintaan (ks. OPS 1.110 asetusehdotuksen liitteessä). (1) EYVL L 373, 31.12.1991. (2) KOM(2000) 121 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1127/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0080 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1127/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Komissio aikoo palauttaa ja säilyttää kuluttajien suojelun korkean tason ja kuluttajien luottamuksen (kohta 29). Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamisen tulee osaltaan vaikuttaa tähän. Komissio ei halua Yhdysvaltain mallin mukaista virastoa. Jäsenvaltioiden edustajista muodostetut sääntelykomiteat jäävät vastuuseen päätösten valmistelusta ja tekemisestä. Elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaan päätöksentekoon tulevat siis jatkossakin vaikuttamaan myös muut kuin tieteelliset näkökohdat. Onko säännösten antajilla, eli tässä tapauksessa jäsenvaltioiden edustajista muodostuvien komiteoilla, vastuuvelvollisuus, jos heidän päätöksensä eroavat tieteellisistä lausunnoista? a)Jos näin on, millä tavoin tämä vastuullisuuden tulee komission mukaan toteutua? b)Jos näin ei ole, miksi komissio ei katso, että sääntelykomiteoiden on oltava julkisesti vastuussa poikkeavista päätöksistään? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2024/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Kalavedet.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2024/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Kalavedet Voisiko komissio ilmoittaa, montako prosenttia yhteisön kalavesistä kuuluu Yhdistyneelle kuningaskunnalle a) 12 meripeninkulman ja b) 200 meripeninkulman vyöhykkeen perusteella? Montako prosenttia kaloista on tuoreimman vuositilaston perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan rekisterissä olevien kalastusalusten pyydystämiä, kun lasketaan joko arvon tai painon perusteella? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Komissio ei pysty sanomaan, kuinka monta prosenttia yhteisön kalavesistä kuuluu Yhdistyneelle kuningaskunnalle, koska yksinomaisten talousvyöhykkeiden rajaaminen kuulu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Yhteisellä kalastuspolitiikalla säännellään koko alueen kalakannan hallinnointia, millä on hyvin vähän tekemistä kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden kanssa. Kalansaaliiden osalta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan rekisteröityjen alusten osuus yhteisön alusten kokonaissaaliista vuonna 1997 oli 13,03 prosenttia arvossa laskettuna ja 13,16 prosenttia painossa laskettuna.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1591/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Kanariansaarten liikenneverkkohanke.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1591/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (19. toukokuuta 2000) Aihe: Kanariansaarten liikenneverkkohanke Otettiinko Kanariansaarten EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu syrjäisen alueen asema huomioon arvioitaessa Kanariansaarten liikenteestä vastaavan keskusviraston esittämää Kanariansaarten liikenneverkkoa koskevaa hanketta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Vuoden 1999 ehdotuspyynnöllä tukien hakemiseksi liikenteen alalla(1) pyritään valikoimaan kaikkein lupaavimmat hankkeet, joille komissio myöntää osarahoituksen. Ehdotuspyynnössä täsmennetään konkreettiset tavoitteet, jotka hankkeiden on täytettävä. Näitä tavoitteita ovat etenkin turvallisuuden edistäminen, komission tietämyksen syventäminen ja tilastotietojen kerääminen kaikilla liikenteen aloilla. Ehdotuspyynnössä myös selvitetään yksityiskohtaisesti hankkeiden toiminta-ala, odotetut tulokset ja hakukelpoisuusehdot. Erittäin syrjäinen sijainti otetaan hyvin huomioon useassa eurooppalaisen liikennepolitiikan toiminta-alassa, kuten esimerkiksi Euroopan laajuisia verkkoja koskevissa yhteisön suuntaviivoissa. Erittäin syrjäinen sijainti ei kuitenkaan ole tässä ehdotuspyynnössä ensisijainen valintaperuste. Toisaalta ehdotuspyynnön tekstissä painotetaan, että valintakelpoisilla hankkeilla on oltava merkittävä eurooppalainen ulottuvuus ja lisäarvo. Kanariansaarten viranomaisten esittämää hanketta arvioitaessa, sen katsottiin kyllä olevan kiinnostava, mutta sen eurooppalainen ulottuvuus oli riittämätön. (1) EYVL C 41, 16.2.1999.