Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4115/97 komissiolle esittäjä(t): Yves Verwaerde (PPE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Kansalaisyhteiskunnan kiinteämpi mukaantulo EU:n ja AKT-valtioiden kumppanuussuhteeseen Pyydän komissiota ilmoittamaan minulle, millaista politiikkaa ja mitä toimia komissio aikoo kehittää edistääkseen kansalaisyhteiskunnan osallistumista yhteiskunnan toimintaan AKT-maissa. Tässä on otettava huomioon, että kansalaisyhteiskunta on laajempi käsite kuin hallituksista riippumattomat järjestöt, ja että kansalaisyhteiskunnan käsite kattaa kaikilla aloilla, niin julkisilla kuin yksityisilläkin aloilla, kansalaisten järjestäytyneen osallistumisen koko yhteiskunnan toimintaan. Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 1998) Viimeisten 15 kuukauden aikana komissio on ottanut osaa vilkkaaseen keskusteluun yhteisön ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-maat) kumppanuussuhteiden haasteista ja vaihtoehdoista neljännen Lomén yleissopimuksen seuraavaa tarkistusta varten. Keskustelun tuloksena painotetaan kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistamista tekemällä ¨osallistumismahdollisuudesta¨ yksi kumppanuuden perusperiaatteista, joka tarjoaa valtion ja kansalaisyhteiskunnan toimijoille tilaisuuden osallistua politiikkoja koskevaan vuoropuheluun sekä kehitysyhteistyötoimiin. Uuden kumppanuuden poliittista ulottuvuutta korostetaan, ja keskeisinä osa-alueina ovat ihmisoikeuksien kunnioittaminen, kansanvallan periaatteet sekä oikeusvaltio ja hyvä hallinto, jonka ansiosta kansalaiset voivat olla mukana kaikessa yhteiskunnallisessa toiminnassa, puolustaa etujaan, osallistua päätöksentekoon ja julkisten varojen hallinnointiin sekä kehittää toimivaa ja järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa. Kumppanuus olisi ulotettava Lomén yleissopimuksen nykyisiä määräyksiä laajemmalle niin, että osallistuva kumppanuus toteutuisi päätöksenteossa. Yhteisön kahtena tärkeimpänä tavoitteena kaikilla yhteistyön aloilla on osapuolten vastuun kasvattaminen päätöksenteossa ja yhteistyön hallinnoinnissa sekä heidän toimintakykynsä tehostaminen. Pyrkimyksenä on keskittyä demokraattisten ja yhteistyötä painottavien rakenteiden vahvistamiseen sekä yleisesti taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden sekä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden organisointiin kansallisella, paikallisella ja alueellisella tasolla. Tukea on tarkoitus myöntää sellaisten AKT-valtioiden kasvu- ja työllisyysstrategioiden laatimiseen ja toteuttamiseen, joissa asianomaisten taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden panos on merkittävä. Tarkoitus on tukea henkilöresurssien parantamista, vuoropuhelun edistämistä hallituksen, liike-elämän yhteisöjen sekä yhteiskunnallisten ja muiden kansalaisyhteisöjen välillä, osallistumista sekä tarkemmin kohdennetun yhteiskunnallisen vuoropuhelun kehittämistä työmarkkinaosapuolten välille. Kansalaisjärjestöjä ja olemassa olevia yhteiskunnallisia toimijoita tuetaan vahvistamalla sosiaalis-taloudellisia instituutioita sekä vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä, laatimalla yksityisiä aloitteita edistäviä lakeja ja määräyksiä, lisäämällä poliittista moniarvoisuutta sekä tukemalla ihmisoikeuksien puolustamiseen liittyvien instituutioiden ja kansalaiskasvatusohjelmien säilymistä ja tehostumista. Instituutioita aiotaan tukea ja yhteistyöosapuolten kykyjä ja taitoja kehittää järjestelmällisesti erityisesti taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden edustuksen, kansalaisyhteiskunnassa tehtävän yhteistyön, kansalaisyhteiskunnan päätöksentekijöiden kouluttamisen ja koulutusmahdollisuuksien luomisen osalta.