KIRJALLINEN KYSYMYS E-1810/02

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(24. kesäkuuta 2002)

Aihe: Ihmiskauppa Bosniassa

Lehdistössä esiintyneiden yhtäpitävien tietojen ja raporttien mukaan Bosniassa käydään nykyajan orjakauppaa naisilla. Kymmeniä tuhansia Itä-Euroopan maista tulevia naisia päätyy sinne myytäviksi ja välitettäviksi muiden maiden, erityisesti EU:n jäsenvaltioiden parittajille. Samanaikaisesti Unescon konferenssissa, jonka aiheena oli ihmiskauppa ja joka järjestettiin Thessalonikissa, ilmoitettiin, että noin 5 000 alaikäistä tuodaan joka vuosi Venäjälle muun muassa Bosniasta ja jaellaan valkoista orjakauppaa harjoittaville liigoille.

Tuskin on tarpeen muistuttaa, että Bosniaan on sijoitettu vahvat aseelliset joukot, joihin EU:n jäsenvaltiot osallistuvat merkittävällä panoksella turvatakseen rauhan ja oletettavasti myös järjestyksen. Voitaisiin katsoa, että näiden joukkojen tehtävään kuuluu myös edes alkeellisen oikeusvaltion tukeminen ja edes vähimmäissuojan tarjoaminen ihmisoikeuksille, mihin voitaisiin lukea ihmiskaupan kitkeminen.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt kitkeäkseen tämän ilmiön Euroopasta ja erityisesti ehdokasvaltioista? Voisiko komissio myös kertoa, onko sillä käytössään yksityiskohtaisia tietoja vastaavista ilmiöistä EU:n jäsenvaltioissa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(1. elokuuta 2002)

Komissio on tietoinen raporteista, joiden mukaan Länsi-Balkanilla käydään erityisesti naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa ihmiskauppaa seksuaalista hyväksikäyttöä varten. Bosnia ja Hertsegovina toimii tämän kaupan kauttakulkupaikkana, määräpaikkana ja jossain määrin myös lähtömaana. Bosnia ja Hertsegovina on joutunut kyseisen kaupankäynnin näyttämöksi, koska ihmiskaupan harjoittajilla on siellä hyvät toimintaedellytykset esimerkiksi vuotavien rajojen, resurssien ja koordinoinnin puutteesta kärsivien poliisivoimien, hajanaisen ja edelleen suurelta osin vanhanaikaisen oikeusjärjestelmän ja varsinkin valmiiden markkinoiden takia.

Bosniaan ja Hertsegovinaan sijoitetut kansainväliset asevoimat (tällä hetkellä noin 18 000 henkilöä) ovat osa vakautusjoukkoja (SFOR). SFOR ei ole poliisiorganisaatio eikä näin ollen kohdista toimia suoraan ihmiskaupan harjoittajiin. Sen tehtävänä on kuitenkin rauhan ja vakauden

turvaaminen alueella, mikä luo toimintaympäristön, jossa paikalliset poliisiviranomaiset ja kansainväliset järjestöt voivat toimia näitä rikoksia vastaan. Yhdistyneiden Kansakuntien Bosniassa ja Hertsegovinassa käynnistämä ihmiskaupan vastainen erityisohjelma (Special Trafficking Operations Program) on tärkeä ihmiskaupan torjuntaväline. Myös Euroopan unioni osallistuu välillisesti ihmiskaupan torjuntaan pyrkimällä vaikuttamaan toimintaedellytyksiin, joita ihmiskaupan harjoittajat käyttävät hyväkseen. CARDS-avustusohjelmasta myönnettiin vuonna 2001 2,5 miljoonaa euroa Bosnian ja Hertsegovinan rajavartiolaitokselle maan rajavalvonnan parantamiseksi. Vuonna 2002 CARDS-ohjelmasta myönnetään suoria avustuksia muun muassa Bosnian ja Hertsegovinan syyttäjä- ja oikeusjärjestelmien uudistamiseen. Maan poliisilaitoksen toimintavalmiuksien kehittämiseen myönnetään lisäksi 5 miljoonaa euroa teknisen tuen, koulutuksen, laitteistojen ja toimistotilojen muodossa. Ihmiskaupan torjunta on luonnollisesti myös osa EU:n Bosniaan ja Hertsegovinaan suunnittelemaa poliisioperaatiota, joka käynnistetään 1. tammikuuta 2003.

Politiikalle, jota komissio soveltaa tukiessaan ihmiskaupan torjuntaa laajemmin Euroopassa, erityisesti ehdokasmaissa, on ominaista sen keskittäminen tämän kauhistuttavan rikollisen toiminnan uhrien auttamiseen, rikollisverkostojen purkamiseen ja rikosten ehkäisyyn. Lainsäädäntötoimet on jo aloitettu, ja lähiaikoina on tarkoitus tehdä puitepäätös yhteisistä määritelmistä ja seuraamuksista. Neuvostossa käsitellään parhaillaan komission ehdotusta direktiiviksi lyhytaikaisten oleskelulupien myöntämisestä uhreille, jotka toimivat viranomaisten kanssa yhteistyössä hyväksikäyttäjiään vastaan. STOP II -ohjelmasta tuetaan koulutusta, tutkimusta ja hankkeita, joiden tarkoituksena on edistää yhteistyötä unionin tasolla. Ihmiskauppa on järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin erityisaiheena. Oikeus- ja sisäasioista vastaavat ministerit sopivat 28. syyskuuta 2001 ehdokasmaista tulevien kollegoidensa kanssa 12 toimenpiteestä ihmiskaupan torjumiseksi. Esimerkkeinä näistä toimenpiteistä voidaan mainita aktiivinen operatiivinen yhteistyö, tiedotuskampanjoiden järjestäminen ja uhrien auttaminen. Kyseiset toimenpiteet muodostavat perustan ehdokasmaiden kanssa tehtävän yhteistyön kehittämiselle.

Vaikka tähän aiheeseen liittyvien tilastotietojen kerääminen on vaikeaa, useimmat ihmiskaupan torjuntaan osallistuvat ovat yhtä mieltä siitä, että on kyse yleistyvästä ilmiöstä. Maailmanlaajuisesti arvioidaan, että ihmiskauppaliigat välittävät vuosittain jopa 700 000 naista ja lasta maasta toiseen. Eräät valtiosta riippumattomat järjestöt arvioivat tämän lukumäärän olevan huomattavasti suurempi varsinkin, jos lukuihin sisällytetään työvoiman hyväksikäyttöä varten harjoitettava ihmiskauppa. Komissio jatkaa tätä ilmiötä selventävän tutkimustoiminnan tukemista STOP II -ohjelmasta.