KIRJALLINEN KYSYMYS E-1651/03

esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle

(16. toukokuuta 2003)

Aihe: Maailman terveysjärjestön varoitus Alankomaissa esiintyvästä A H7N7 -influenssasta

1. Onko komissio tietoinen (Der Tagesspiegelissä 30. huhtikuuta 2003 ilmestyneestä) Alexander S. Kekulén artikkelista Von Hühner und Menschen. Warum Geflügelviren wie die in Holland so gefährlich sind?

2. Tässä artikkelissa kuvataan lintuinfluenssaviruksen A H7N7 suurta ihmisille aiheuttamaa vaaraa etenkin, koska alankomaalainen eläinlääkäri kuoli saatuaan tartunnan. Artikkelissa katsotaan, että ihmisen immuunijärjestelmä ei pysty torjumaan influenssaa A H7N7. Onko komissio samaa mieltä?

3. Onko komissio tietoinen, että Maailman terveysjärjestö antoi 24. huhtikuuta 2003 selvityksen taudin puhkeamisesta Alankomaissa? Selvityksen mukaan Hong Kongissa puhkesi vuonna 1997 samankaltaisen viruksen H5N1:n aiheuttama tauti, joka tarttui 18 ihmiseen, ja aiheutti kuusi kuolemantapausta. Helmikuussa 2003 sama virus puhkesi jälleen Hong Kongissa, ja aiheutti uuden kuolemantapauksen. Maailman terveysjärjestö suosittaa, että Alankomaissa seurataan tarkasti ihmisten ja eläinten (erityisesti kanojen, kalkkunoiden ja sikojen) terveyttä. Katsooko komissio, että valtiot, jossa esiintyy lintuinfluenssaa, ovat ryhtyneet riittäviin toimiin, jotta Hong Kongin kaltainen tilanne vältetään?

4. Mihin lisätoimiin komissio ryhtyy, jotta tauti pidetään kurissa Euroopassa? Onko komissiolla riittävät valmiudet toimia kriisitilanteessa tehokkaasti?

David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1651/03 ja E-1657/03

(18. heinäkuuta 2003)

Avian-influenssa on tarttuva lintujen virusinfektio. Joissakin jäsenvaltioissa nykyisin ilmenneet tartuntatapaukset aiheuttanut viruskanta on tyyppiä H7N7. Tämän alkuaan lintuihin vaikuttavan viruksen on muutamissa yhteyksissä osoitettu tarttuneen linnuista ihmisiin ja aiheuttaneen ohimeneviä, parannettavissa olevia oireita silmissä ja hengityselimistössä. Tartunnat ihmisestä toiseen ovat vähäisiä, eikä viruskanta ole vakiintunut ihmisyhteisössä. Eläinlääkärin kuolemantapausta Alankomaissa on pidettävä yksittäistapauksena, jonka syynä oli suora altistuminen tartunnan saaneille eläville linnuille. Unionissa sovellettavien tautivalvonta- ja teurastushygieniatoimenpiteiden ja siipikarjanlihan tuontiin vaadittavien takeiden tarkoituksena on taata, ettei infektoitunutta siipikarjanlihaa pääse myyntiin. Siipikarjanlihan kuumentaminen ennen käyttöä lamauttaa mahdolliset virukset. Riski saada tartunta lihaa syömällä on siten merkityksetön.

Komissio on tietoinen Hong Kongin tapahtumista ja on seurannut tiiviisti tilannetta siellä ja Etelä-Kiinassa Maailman terveysjärjestöltä (WHO) ja muista lähteistä saatavien tietojen perusteella. Komissio tekee jatkuvasti yhteistyötä WHO:n ja muiden instituutioiden kanssa kehittääkseen ja toteuttaakseen valmiussuunnitelmia tärkeitä tartuntatauteja, esimerkiksi ihmisten influenssaa ja sarsia (vakava äkillinen hengitystieoireyhtymä) varten. Toimivaltaisten viranomaisten välille on luotu luotettavat viestintäyhteydet suositeltavien toimenpiteiden koordinoimiseksi yhteisön tartuntatautiverkoston varhaisvaroitusjärjestelmän avulla, ja on saatu aikaan menettelyt tieteellisen ensi käden tiedon levittämiseksi yleisölle. Komissio tukee myös useita tutkimushankkeita influenssarokotteiden kehittämiseksi ja laboratoriodiagnoosimenetelmien parantamiseksi.

Avian-influenssan puhjettua Belgiassa, Saksassa ja Alankomaissa komissio on välittömästi ryhtynyt useisiin tiukkoihin torjuntatoimenpiteisiin tiiviissä yhteistyössä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa toimivien jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa. Nämä toimenpiteet menevät pidemmälle kuin yhteisön toimenpiteistä avian-influenssan torjumiseksi 19 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/40/ETY(1) säännökset. Niihin sisältyy ankaria säännöksiä, joiden tarkoituksena on katkaista tartuntaketju mahdollisimman nopeasti ja estää viruksen tarttuminen ihmisiin. Toimenpiteitä tarkistetaan jatkuvasti epidemiologisen tilanteen kehittymisen mukaan ja viimeisimmän tieteellisen tiedon perusteella, ja niiden on osoitettu olevan tehokkaita taudin leviämisen rajoittamisessa. Belgiassa, Saksassa ja Alankomaissa puhjenneisiin avian-influenssatapauksiin liittyvä siipikarjan terveydellinen tilanne on parantunut huomattavasti viime viikkojen aikana. Lisätietoja on saatavissa seuraavilta Internet-sivuilta: http://europa.eu.int/comm/food/fs/ah_pcad/ah_pcad_77_en.pdf ja http://europa.eu.int/comm/food/fs/ah_pcad/ah_pcad_76_en.pdf.

Influenssavirukset kuuluvat ortomyksoviruksiin, kun taas sarsin aiheuttajaksi on osoitettu koronavirus. Virussuvut ovat selvästi erilliset, ja virusten aiheuttamat taudit ovat erilaisia. Ensioireet voivat kuitenkin olla samanlaiset. Sama ihminen voi olla samanaikaisesti sekä influenssa- että sars-infektion kantaja, erityisesti flunssakauden aikana. Influenssan tehokas erityisseuranta onkin siksi yhtä tärkeää kuin luotettavien laboratoriokokeiden aikaansaaminen sars-infektion varmistamiseksi. Komissio rahoittaa eurooppalaista influenssan seurantahanketta (European Influenza Surveillance Scheme, http://www.EISS.org), jonka avulla tuotetaan seurantatietoja ihmisten influenssasta tiiviissä yhteistyössä WHO:n kanssa.

Tartuntatautien torjumiseksi yleisemmällä tasolla komissio aikoo ehdottaa parlamentille ja neuvostolle asetuksen antamista sellaisen tartuntatautikeskuksen perustamiseksi, joka parantaisi Euroopan unionin kykyä reagoida kansanterveyttä uhkaavien tautien puhkeamiseen. Keskus tukisi nykyisin käytössä olevia yhteisön välineitä sen varmistamiseksi, että yhteisön tasolla voidaan ryhtyä tehokkaisiin toimenpiteisiin katastrofin sattuessa jäsenvaltiossa tai jossakin kolmannessa maassa.

(1) EYVL L 167, 22.6.1992.