ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2765/00 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Rannikkoalueiden yhtenäistä suunnittelua koskeva ohjelma.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0087 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2765/00 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Rannikkoalueiden yhtenäistä suunnittelua koskeva ohjelma Voiko komissio kommentoida rannikkoalueiden yhtenäistä suunnittelua koskevan ohjelman edistymistä? Milloin komissio aikoo hyväksyä ohjelman? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2000) Rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskeva komission esittelyohjelma saatiin päätökseen viime vuonna. Sen viimeisessä vaiheessa neuvoteltiin laajasti rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon mahdollisesta yhteisön strategiasta. Vastaajia pyydettiin keskittymään erityisesti kysymykseen yhteisön tasolla toteutettavista toimista. Yhteenveto kyseisistä neuvotteluista sekä ohjelman teknisestä toteutuksesta on nähtävillä komission www-sivuilla osoitteessa: europa.eu.int/comm/environment/iczm/home.htm Esittelyohjelmasta saadun kokemuksen ja 27. syyskuuta 2000 pidetyissä neuvotteluissa saatujen vastausten perusteella komissio antoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon, jossa se selvitti ohjelman tuloksia ja hahmotteli rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevaa yhteisön strategiaa(1). Osana kyseistä strategiaa komissio hyväksyi 8. syyskuuta 2000 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi jäsenvaltioille rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamisesta Euroopassa(2). (1) KOM(2000) 547 lopullinen. (2) KOM(2000) 545 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3111/00 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle. Munien luokitusjärjestelmää koskeva komission ehdotus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0065 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3111/00 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle (27. syyskuuta 2000) Aihe: Munien luokitusjärjestelmää koskeva komission ehdotus Euroopan komissio antoi syyskuun alussa ehdotuksen, joka koskee käytetyn tuotantojärjestelmän pakollista merkitsemistä muniin 1. tammikuuta 2001 alkaen. Kyseisessä ehdotuksessa munien nykyistä luokitusjärjestelmää muutetaan perusteellisesti. Ehdotuksen toteutuksen aikataulu vaikuttaa hyvin tiukalta, jos tarkoituksena on, että ehdotus tulee voimaan jo 1. tammikuuta 2001. Ensimmäiseksi kysynkin sen vuoksi, milloin komissio aikoo kuulla Euroopan parlamenttia kyseisestä ehdotuksesta? On hyvin tärkeää, että alan markkinaosapuolet tukevat kyseisenlaisia huomattavia luokitusjärjestelmän muutoksia. Toinen kysymykseni on, ovatko liike-elämän edustajat osallistuneet komission ehdotuksen valmisteluun ja jos vastaus on myönteinen, millä tavoin ne ovat siihen osallistuneet? Mitkä olivat kyseisten konsultaatioiden tulokset? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 2000) Ehdotuksessa(1) munien kaupan pitämisen vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1907/90(2) muuttamisesta merkintäpakko koskee kaikkia munien tuotantotapoja, ei pelkästään häkissä munittuja munia. Muna-alan yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti neuvosto vahvistaa kaupan pitämisen vaatimukset määräenemmistöllä komission ehdotuksesta (asetuksen (ETY) N:o 2771/75 2 artiklan 2 kohta)(3), mutta siinä ei edellytetä parlamentin kuulemista. Parlamentille on kuitenkin ilmoitettu ehdotuksesta. Maaliskuussa 1998 antamassaan tiedonannossa eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen suojelusta(4) komissio ilmoitti aikovansa ottaa käyttöön tuotantotavan pakollisen merkinnän. Muna-alan enemmistö ja kuluttajat ovat valmiita hyväksymään pakollisen merkinnän periaatteen. Alan edustajat esittivät kuitenkin varauksia toimenpiteen teknisten yksityiskohtien suhteen ensimmäisessä asiantuntijakokouksessa maaliskuussa 1999. Neuvoa-antavan komitean pysyvät ja tilapäiset työryhmät jatkavat loka- ja marraskuussa 2000 keskustelua teknisistä yksityiskohdista, joista annettaneen komission asetus hallintokomiteamenettelyn mukaisesti. (1) KOM(2000) 522 lopullinen. (2) EYVL L 173, 6.7.1990. (3) EYVL L 282, 1.11.1975. (4) KOM(98) 135 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3401/00 esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (UEN) komissiolle. Itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien aviopuolisoiden asema.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0158 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3401/00 esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (UEN) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien aviopuolisoiden asema Euroopan parlamentti hyväksyi vuonna 1997 Astrid Lullingin mietinnön itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien aviopuolisoiden tilanteesta (A4-0005/97)(1) ja ehdotti perustellusti, toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, maataloudessa, käsityöteollisuudessa, kaupassa ja vapaissa ammateissa aviomiestensä kanssa työskentelevien naisten aseman parantamista. Mietinnössä ehdotettiin vuoden 1986 direktiivin korjaamista. Direktiivin tavoitteita myöntää avustaville aviopuolisoille selkeä ammatillinen asema ja taata heille sosiaaliturva ei ole läheskään saavutettu. Itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien aviopuolisoiden yhdistys Ranskassa arvioi, että unionissa on 8,2 miljoonaa tässä asemassa olevaa henkilöä. Komissio arvioi vuonna 1995 heitä olleen 3,3 miljoonaa. Onko komissiolla käytössään tuoreita tutkimuksia itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien aviopuolisoiden sosiaalisesta asemasta? Aikooko komissio suositella jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien muuttamista niin, että itsenäisten ammatinharjoittajien avustaville aviopuolisoille luotaisiin vakiintunut sosiaalinen asema? (1) EYVL C 85, 17.3.1997, s. 186. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2000) Komissiolla ei ole käytössään tilastotietoja tai tuoreita tutkimuksia itsenäisten ammatinharjoittajien puolisoiden sosiaalisesta tilanteesta. Komissiolla ei ole tässä vaiheessa suunnitelmia tehdä itsenäisten ammatinharjoittajien puolisoiden verotukseen liittyviä konkreettisia ehdotuksia. Näiden henkiöiden asemaa voitaisiin kuitenkin käsitellä sosiaalisen suojelun nykyaikaistamista ja kehittämistä koskevan yleisen Euroopan tasoisen keskustelun puitteissa. Itsenäisten ammatinharjoittajien puolisoiden verotukseen liittyviä kysymyksiä tarkastellaan myös tutkimuksessa, joka koskee verotukseen ja sosiaaliturvaan liittyvien oikeuksien yksilöllistämistä. Maataloustyöntekijöiden puolisoiden (joiden osuus on 22 % alalla työskentelevistä) asema on määritelty joissakin jäsenvaltioissa, ja tämä on parantanut tilannetta entiseen verrattuna. Tilanne on kuitenkin varsin erilainen eri jäsenvaltioissa, ja sama koskee myös koulutuksen ja palveluiden saantimahdollisuuksia, kuten hiljattain julkaistusta tutkimuksesta(1) kävi ilmi. (1) Women active in rural development, Euroopan komissio, 2000. Esitteen teksti löytyy osoitteesta http://europa.eu.int/comm/dg06/publi/women/broch_en.pdf.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3109/00 esittäjä(t): Freddy Thielemans (PSE) komissiolle. Monteron kaupungin suojaamista tulvilta koskevien hankkeiden ALA/92/47 ja ALA/92/35 toteutus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3109/00 esittäjä(t): Freddy Thielemans (PSE) komissiolle (27. syyskuuta 2000) Aihe: Monteron kaupungin suojaamista tulvilta koskevien hankkeiden ALA/92/47 ja ALA/92/35 toteutus Euroopan yhteisön rahoituksen (hankkeet nro ALA/92/47 ja nro ALA/92/35) sekä Bolivian ja EY:n välisen sopimuksen ansiosta Monteron kaupunki voitaisiin suojata paremmin tulvilta. Työt ovat kuitenkin myöhästyneet eikä niitä saada päätökseen 30. syyskuuta 2000 mennessä, jolloin teknisestä avusta tehty sopimus umpeutuu. Bolivian kanssa tehty rahoitussopimus ei ole kuitenkaan vielä päättynyt. Tietojeni mukaan yhteisön yksiköt eivät suostu jatkamaan töiden loppuunsaattamiselle asetettua määräaikaa, vaikka rahoitus on kunnossa. Vaarana on, että kaikki tähän mennessä tehdyt investoinnit ovat olleet turhia. Onko komissio tietoinen, että mahdollinen kieltäytyminen määräajan jatkamisesta tekee tyhjäksi tähän mennessä tehdyn työn? Miksi komissio kieltäytyy jatkamasta hanketta siihen asti, että työt saadaan päätökseen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2000) Hankkeen tärkein tavoite oli saada kansalliset viranomaiset mukaan laatimaan työmenetelmää ja hallinnointipolitiikkaa, jotka takaisivat töiden jatkumisen. Tällöin oltiin täysin tietoisia siitä, että parannus- ja korjaustöitä tullaan aina tarvitsemaan ja että ne jatkuvat vielä pitkään hankkeen päättymisen jälkeen. Koska tarkoituksena on muun muassa suojata laajoja joenranta-alueita joelta, joka jatkuvasti muuttaa muotoaan, hankkeen yleistavoitteisiin kuului dynaamisen lähestymistavan soveltaminen. Tämä lähestymistapa perustuu sen tarkkailuun ja tutkimiseen, miten eri toimenpiteet vaikuttavat veden virtauksen kehittymiseen, jotta tästä voitaisiin tehdä tarvittavat johtopäätökset tulevien toimenpiteiden parantamiseksi. Tämän vuoksi kansallisia viranomaisia on valmisteltu ottamaan hanke hoitaakseen ja toteuttamaan varojensa ja kapasiteettinsa mukaan niitä töitä, jotka ajan myötä tulevat tarpeellisiksi. Rahoitussopimuksen keston on välttämättä oltavakin pitempi kuin hankkeen ja siihen liittyvien urakoiden keston, jotta hankkeen hallinnointi saataisiin päätökseen ylittämättä sopimuksen voimassaoloaikaa. Monteron taajaman suojelemiseksi myönnetystä yhteisön rahoituksesta tehtiin kaksi sopimusta, jotka allekirjoitettiin huhtikuussa 1993 (kiireellisimmät työt) ja heinäkuussa 1993 (Monteron kaupungin suojelu). Hankkeen kesto oli kuusi vuotta. Teknistä apua koskevan sopimuksen voimassaoloaikaa jatkettiin kuudella kuukaudella 30. syyskuuta 2000 saakka.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3103/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Kehitysmaat ja kotieläinten hyvinvointi.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3103/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (26. syyskuuta 2000) Aihe: Kehitysmaat ja kotieläinten hyvinvointi Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen P-1325/00(1) (16. kesäkuuta 2000) komissio myönsi, että kotieläinten hyvinvointi on yksi tekijöistä, jotka pitäisi ottaa huomioon muotoiltaessa yhteisön politiikkaa kehitysmaiden maataloutta kohtaan. Teollinen karjanhoito ei ainoastaan heikennä eläinten hyvinvointia, vaan se on haitallista köyhyyden vähentämiselle, koska se huonontaa pienviljelijöiden asemaa ja saattaa aiheuttaa vakavia vaurioita ympäristölle. Aikooko komissio valmistella kirjallisen toimintalinjan kotieläinten hyvinvoinnista a) ohjaamaan yhteisöä, kun se antaa kehitysmaille apua tai neuvoja, ja b) auttamaan yhteisöä käyttämään vaikutusvaltaansa maailman elintarvikejärjestössä ja Maailmanpankissa taivutellakseen ne ottamaan kotieläinten hyvinvoinnin huomioon, kun ne antavat kehittyville maille neuvoja ja apua? (1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 45. Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2000) Kuten todettiin komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-1325/00(1), yhteisön kehitysavulla ei tueta taloudellisesti teollista karjanhoitoa kehitysmaissa, sillä yhteisö pyrkii auttamaan ensisijaisesti köyhiä pienviljelijöitä. Karjanhoitoa, ympäristöä ja kehitystä koskevaan LEAD-aloitteeseen yhtäläisesti osallistuvat YK:n elintarvike-ja maatalousjärjestö (FAO) ja Maailmanpankki tarkastelevat kotieläinten hyvinvointiin liittyviä asioita yhdessä yhteisön kanssa. On odotettavissa, että Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa tehtävä tutkimus(2) samoin kuin muut eri järjestöjen samasta aiheesta laatimat selvitykset voivat tarjota strategisia neuvoja sekä kansallisille että kansainvälisille päätöksentekijöille. Mahdollisia jatkotoimia tarkastellaan koordinoivana elimenä toimivan LEADin puitteissa. (1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 45. (2) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 45.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2839/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltain välisten Open Skies -sopimusten laajentaminen kansallisten lentoyhtiöiden fuusioiden seurauksena.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2839/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (8. syyskuuta 2000) Aihe: Jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltain välisten Open Skies -sopimusten laajentaminen kansallisten lentoyhtiöiden fuusioiden seurauksena 1. Onko komissio tietoinen, että British Airwaysin (Iso-Britannia) ja KLM:n (Alankomaat) väliset fuusioitumisneuvotteluihin kohdistuu mahdollisesti Yhdysvaltain vaatimus, jonka mukaan fuusioitumisen yhteydessä Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian tulee sopia Open Skies -mallin mukainen avoin lentoliikennesopimus, jollainen on jo Alankomaiden ja Yhdysvaltain välillä? (Lähde: Volkskrant, 10.8.2000). 2. Katsooko komissiokin, että tällaiset Open Skies -sopimukset estävät sekä jäsenvaltioiden kansallisia hallituksia että Euroopan unionia toteuttamasta aktiivista politiikkaa lentoliikenteen rajoittamiseksi ja rautateiden kilpailuaseman lujittamiseksi keskipitkissä kuljetuksissa (2000:een kilometriin asti)? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta uusia Open Skies -sopimuksia ei tehtäisi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2000) 1. Komissio on tietoinen Yhdysvaltain viranomaisten kannasta KLM:n ja British Airwaysin välisiin fuusioitumisneuvotteluihin. Kuten parlamentin jäsen tietääkin, neuvottelut ovat keskeytyneet. 2. Komissio on esittänyt neuvostolle yhteisen kannan muodostamista Yhdysvaltojen suhteen sopiakseen transatlanttisesta yhteisestä lentoliikennealueesta (TCAA) Euroopan talousalueen (ETA) ja Yhdysvaltojen välillä. On selvää, että yksittäiset avoin taivas -sopimukset vaikeuttavat oleellisesti sekä yhteisen kannan muodostamista että tehokkaita neuvotteluja yhteisön ja Yhdysvaltain välillä. On huomautettava, että rautateiden kilpailuasema ei voi olla merkittävä tekijä keskusteltaessa Atlantin ylittävistä lentoliikenneyhteyksistä. TCAA helpottaisi kuitenkin lento- ja rautatieliikenteen intermodaalisuutta Euroopan ja Yhdysvaltain sisäisissä kuljetuksissa, erityisesti suurten nopeuksien rautatieyhteyksissä. 3. Hyväksyessään niin kutsutun kolmannen toimenpidekokonaisuuden eli yhteisön sisäisten lentoliikennemarkkinoiden perustamisen, komissio katsoo, että sopimuksia voidaan tehdä vain yhteisön tasolla. Komissio käynnistää rikkomisesta johtuvan menettelyn (EY:n perustamissopimuksen 226 artikla, entinen 169 artikla) jokaista jäsenvaltiota vastaan, joka tekee tai on tehnyt kahdenvälisen lentoliikennesopimuksen Yhdysvaltojen kanssa vuoden 1992 kesäkuun jälkeen (kolmannen toimenpidekokonaisuuden hyväksyminen). Menettely on saatettu päätökseen kahdeksan jäsenvaltion kohdalla (Belgia, Tanska, Saksa, Luxemburg, Itävalta, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta). Koska mainitut jäsenvaltiot eivät noudattaneet komission perusteltua lausuntoa, komissio nosti kanteen näitä kahdeksaa jäsenvaltiota vastaan yhteisön tuomioistuimessa vuonna 1998. Rikkomisesta johtuva menettely Ranskaa ja Alankomaita vastaan on edelleen vireillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2782/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Lippujen jakaminen vuoden 2006 jalkapallon MM-kisoihin.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0219 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2782/00 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Lippujen jakaminen vuoden 2006 jalkapallon MM-kisoihin Tuleeko komissio olemaan yhteydessä vuoden 2006 jalkapallon MM-kisojen saksalaisten järjestäjien kanssa, jotta varmistettaisiin, että lippujen jakamisessa noudatetaan perussopimuksia ja muuta EU:n kilpailulainsäädäntöä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 2000) Euroopan unionin lainsäädäntöön perustuvien velvoitteidensa mukaisesti Kansainvälinen jalkapalloliitto (FIFA) ja sen nimetyt toimielimet ovat velvollisia varmistamaan, että vuoden 2006 jalkapallon MM-kisojen lopputurnauksen lippujen jakelua ja myyntiä koskevat järjestelyt noudattavat täysin EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti kilpailuoikeuden määräyksiä. Koska ei näyttäisi olevan syytä huoleen, asiaan liittyvät järjestelyt kuuluvat FIFAlle. Komissio on kuitenkin valmis keskustelemaan FIFAn kanssa ja antamaan sille neuvoja vuoden 2006 jalkapallon MM-kisojen lopputurnauksen lippujen jakelua ja myyntiä koskevista ehdotuksista, jotta voitaisiin varmistaa, että ne noudattavat Euroopan unionin säännöksiä. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, komissio teki vuonna 1999 päätöksen vuoden 1998 jalkapallon MM-kisojen lopputurnauksen paikallista järjestelykomiteaa vastaan, koska kisojen lipunmyynti oli toteutettu syrjivästi tavalla, joka suosi Ranskassa asuvia kuluttajia. Komissio ei toivo tämänkaltaisten tai muiden syrjivien lipunmyyntijärjestelyjen perusteettoman täytäntöönpanon toistuvan. Se kuitenkin vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle ryhtyvänsä tarvittaessa epäröimättä toimiin sellaisia kisajärjestäjiä vastaan, joiden järjestelyt eivät tältä osin vastaa EY:n perustamissopimuksessa asetettuja oikeudellisia velvoitteita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2628/00 esittäjä(t): Guido Viceconte (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE) ja Mario Mantovani (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön suunnitelma AIDSin leviämisen hillitsemiseksi Afrikassa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2628/00 esittäjä(t): Guido Viceconte (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE) ja Mario Mantovani (PPE-DE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Yhteisön suunnitelma AIDSin leviämisen hillitsemiseksi Afrikassa Durbanissa Etelä-Afrikassa pidetyssä XIII kansainvälisessä AIDS-konferenssissa monen Afrikan maan tulevaisuus näyttäytyi huolestuttavassa valossa. Asiantuntijoiden mukaan ensi vuosikymmenen aikana Afrikan väestö vähenee merkittävästi (0,10,3 % ilman AIDSia väestö lisääntyisi 13 %) ja oletettu elinikä laskee 60 vuodesta 30 vuoteen. Euroopan on toimittava aktiivisesti tämän vitsauksen pysäyttämiseksi, sillä tehokkaita ennalta ehkäiseviä keinoja ja hoitoja on jo kehitetty. Nyt tarvitaan kiireellisesti poliittista tahtoa ja toimenpiteitä Afrikan väestön pelastamiseksi. Voiko komissio laatia pikaisesti yhteisön suunnitelman, joka voitaisiin panna täytäntöön välittömästi yhteistyössä lääketehtaiden kanssa? Suunnitelmaan olisi sisällytettävä taloudellista tukea AIDSin vastaiseen tiedotuskampanjaan Afrikan maissa sekä tukea ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin kuten rokotuksiin ja kaikkien ulottuvilla olevan terveydenhuollon tukemiseen. Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2000) Komissio jakaa arvoisten parlamentin jäsenten huolen kehitysmaiden terveyskriisistä, jota immuunikato (aids) kärjistää pahoin erityisesti Afrikassa. Komissio on äskettäin antanut uuden tiedonannon Merkittäviä tartuntatauteja koskeva nopeutettu toiminta köyhyyden vähentämisessä(1). Siinä määritellään se poliittinen toimintakehys, johon komissio nojaa parantaakseen toimiaan vastauksena immuunikatoviruksen (HI-viruksen) ja aidsin, malarian ja tuberkuloosin kiihtyvään lisääntymiseen ja kasvaviin vaikutuksiin. Tiedonannossa ehdotetaan kehitysyhteistyö-, kauppa- ja tutkimuspolitiikan yhdistämistä näiden tautien torjuntaan. Tältä pohjalta on tulevina kuukausina tarkoitus laatia toimintasuunnitelma, joka perustuu tiedonannossa ehdotettuihin toimiin. Saadakseen palautetta näistä suuntaviivoista komissio isännöi 28. syyskuuta erittäin onnistunutta ja paljon osanottajia houkutellutta korkean tason kansainvälistä pyöreän pöydän kokousta, jossa tarkoituksena oli keskustella yhteisön politiikasta ja ohjata tiedonannon täytäntöönpanemiseksi laadittavan toimintasuunnitelman tekemistä. (1) KOM(2000) 585 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1122/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0080 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1122/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa neljä käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa viisi elintarviketurvallisuuden oikeudellisia näkökohtia. Komissio ilmoittaa valkoisessa kirjassaan, että sen tavoitteena on korkeatasoinen elintarviketurvallisuus ja kuluttajansuoja. Tämä tavoite koskee koko elintarvikeketjua, kolmansista maista peräisin oleva tuonti mukaan luettuna. Tästä syystä elintarviketurvallisuuden alalla tarvitaan integroitua lähestymistapaa. Valkoiseen kirjaan sisältyy 117 kohtaa, ja siinä esitellään 84 lainsäädäntötoimea, jotka olisi toteutettava kolmen vuoden kuluessa (7 kohta). Onko komissio tietoinen, että säännösten hyväksymismenettely on tähän mennessä kestänyt yleensä kauemmin, kuin kolme vuotta? Jos on, miten komissio pystyy noudattamaan ehdotettua määräaikaa? Onko menettelyä muutettava tästä syystä? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1148/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1148/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Torjunta-ainejäämien valvontatoimien toistumistiheydestä ei ole säädetty yhdenmukaisia vaatimuksia (kohta 74). Komissio haluaa määritellä asteittain rajoitukset kaikille raaka-aineissa oleville torjunta-aineille. Valvonnassa ja laboratoriotutkimuksissa esiintyvien puutteiden korjaamiseksi tullaan ryhtymään toimenpiteisiin. Lisäksi on käytössä myös sellaisia torjunta-aineita, joita ei vielä ole arvioitu EU:ssa. Toisaalta samanaikaisesti jätetään hakemuksia uusien torjunta-aineiden sallimiseksi. Uusien torjunta-aineiden hyväksymismenettelyä on nopeutettava. Sallittujen torjunta-aineiden lupien tarkistamista on virtaviivaistettava, jotta sellaiset tuotteet poistetaan markkinoilta, joiden turvallisuutta koskevat tiedot ovat puutteelliset tai joiden turvallisuutta epäillään. Näin edistetään turvallisempien torjunta-aineiden käyttöä. 1. Harkitseeko komissio torjunta-ainejäämien valvontatoimien toistumistiheyttä koskevia lisävaatimuksia? Mikä on syynä, jos se ei harkitse tällaisia toimia, kun otetaan huomioon näiden jäämien haitallisuus ihmiselle ja ympäristölle? 2. Mihin toimiin komissio ryhtyy nopeuttaakseen torjunta-aineiden hyväksymismenettelyjä, kun otetaan huomioon jatkuva vaarallisten torjunta-aineiden käyttö, vaikka uudempia ja mahdollisesti turvallisempia aineita on jo saatavissa? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.