ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1200/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Casaranon kunta.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1200/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Casaranon kunta Casaranon kunnassa (Leccen maakunnassa) järjestettiin 21. maaliskuuta 2000 tapahtuma, jonka nimenä oli mafian uhrien viides muistopäivä. Tapahtuman tukijana oli erityisesti Euroopan komissio. Voisiko komissio kertoa, missä määrin ja miten se tuki kyseistä tapahtumaa? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2000) Komissio ei ole antanut kyseiselle tapahtumalle minkäänlaista tukea ei moraalista, taloudellista eikä käytännöllistä. Toimiessaan tilaisuuden suojelijana komission puheenjohtaja ei edustanut komissiota.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1277/00 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle. Ruotsissa ansaitun eläkkeen verottaminen Suomessa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0120 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1277/00 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Ruotsissa ansaitun eläkkeen verottaminen Suomessa Olen saanut tietooni, että Ruotsissa työssä olleet Suomen kansalaiset joutuvat Suomeen palattuaan maksamaan Ruotsista ansaitusta eläkkeestä veroa myös Suomessa. Nämä paluumuuttajat katsovat kaksoisverotuksen olevan kohtuutonta, minkä lisäksi se rikkoo myös työvoiman vapaata liikkuvuttaa kahden EU-maan välillä. Onko komissio kiinnittänyt huomiota vallitsevaan tilanteeseen eli Ruotsissa ansaitun eläkkeen verottamiseen Suomessa, ja onko komissiolla olemassa mitään käynnissä olevaan työhön liittyviä suunnitelmia, jotka voisivat edistää vallitsevan tilanteen muuttamista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Kuten yhteisöjen tuomioistuin vahvisti viimeaikaisessa tuomiossaan(1), verotusoikeuden jakaminen kahdenvälisissä suhteissa kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, koska sitä ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla. Tavanomaisesti asia ratkaistaan sopimuksin kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi. Tällaisia sopimuksia ei ole kaikkien jäsenvaltioiden kesken, mutta kaikki yhteisen rajan omaavat jäsenvaltiot ovat sellaisen tehneet. Suomen ja Ruotsin välisiä suhteita säännellään 23. syyskuuta 1996 Pohjoismaiden kesken tehdyllä sopimuksella, sellaisena kuin se on muutettuna 6. lokakuuta 1997 tehdyllä pöytäkirjalla. Kyseisen sopimuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaan sopimusvaltion (Ruotsi) toisen sopimusvaltion (Suomi) kansalaiselle maksamaa eläkettä verotetaan ainoastaan ensin mainitussa maassa (Ruotsi). Sopimuksen 25 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan silloin, kun Suomen kansalainen saa sopimuksen määräysten mukaan ainoastaan toisessa sopimusvaltiossa (Ruotsi) verotettavaa tuloa, Suomi voi kuitenkin sisällyttää kyseisen tulon veron perusteena olevaan määrään mutta sallii kyseisestä valtiosta (Ruotsi) saadusta tulosta perittävän tuloveron osuuden vähentämisen tältä Suomessa perittävästä tuloverosta. Vaikka 25 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamisen tuloksena muusta tulosta Suomessa maksettavan progressiivisen veron määrä voi nousta, näyttäisi siltä, ettei Ruotsissa työskennelleille Suomen kansalaisille maksettavia eläkkeitä veroteta kaksinkertaisesti. Koska kaksinkertaisesta verotuksesta ei ole näyttöä, on vaikea hahmottaa, mihin toimiin komissio voisi asian johdosta ryhtyä. On kuitenkin aiheellista mainita, että komissio tarkastelee parhaillaan eläkejärjestelyjen verotuksellista kohtelua. (1) Asiassa C-336/96 (herra ja rouva Gilly) 12. toukokuuta 1998 annetun tuomion kohta 30.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1917/00 esittäjä(t): Michiel van Hulten (PSE) komissiolle. Yhteisön tuki Enschedelle.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0113 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1917/00 esittäjä(t): Michiel van Hulten (PSE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Yhteisön tuki Enschedelle SE Fireworks -yhtiön tehdas räjähti 13. toukokuuta Enschedessä ja sen seurauksena huomattava osa Pohjois-Enschedeä tuhoutui tai vaurioitui. Komission puheenjohtaja Romano Prodi kävi tiedustelulennolla Enscheden yläpuolella 17. toukokuuta ja hän sanoi selvittävänsä, millä tavalla Euroopan komissio voisi osallistua valtavien vahinkojen korjaamiseen. 1. Voiko komissio ilmoittaa, mitä ehdotuksia se on tähän mennessä suunnitellut ja mihin muihin toimiin se on ryhtynyt kyseisen lupauksen lunastamiseksi? 2. Onko komissio valmis antamaan etusijan Alankomaiden EU:n rakennerahastoja koskevien ehdotusten mahdollisten muutosten käsittelylle, jotta korjaustoimiin voidaan ryhtyä ilman tarpeettomia viivästyksiä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (2. elokuuta 2000) 1. Sen lisäksi, että komission puheenjohtaja vieraili vahinkoalueella, komissio on yhdessä Alankomaiden sisäministeriön ja Enscheden kaupungin edustajien kanssa selvittänyt mahdollisuuksia tukea joitakin jälleenrakennustoimia. Asian tiimoilta on järjestetty teknisen tason kokouksia. Tämän vahinkoalueelle annettavan tuen olisi ensisijaisesti oltava osa uutta kaupunkialueita koskevaa suunnitelmaa, jonka Alankomaiden viranomaiset ovat hiljattain (huhtikuussa 2000) toimittaneet komissiolle tavoitteen 2 mukaisen tuen saamiseksi rakennerahastoista. Muista ohjelmista, kuten Urban-, Interreg- ja Equal-yhteisöaloitteista tukea voitaisiin myöntää tapauskohtaisesti. Rahallisesti tällainen tuki olisi kuitenkin vähäisempää johtuen budjetin asettamista rajoituksista ja kustannusten tukikelpoisuuteen liittyvistä erityisrajoituksista. 2. Komissio on valmis hyväksymään Alankomaiden nykyiseen tavoite 2 -suunnitelmaan Enscheden alueen hyväksitehtäviä muutoksia ja pitää kyseistä ohjelmaa kaikkein tärkeimpänä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1831/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle. Laajentumisen vaikutukset.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1831/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Laajentumisen vaikutukset Tavoitteen 1 kohdealueet on määritelty alueiksi, joiden ostovoimapariteetilla mitattu bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Tämä keskiarvo on laskettu nykyisiä 15 Euroopan unionin jäsenvaltiota koskevien tietojen perusteella. Haluaisin tietää, miten tämä keskiarvo olisi komission mielestä laskettava suunnitellun laajentumisen jälkeen, jopa sen ensimmäisen vaiheen jälkeen, ottaen huomioon, että ehdokasvaltioiden BKT on 3040 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Onko mahdollista, että jokin nykyiseen Euroopan unioniin kuuluva alue voisi tilastojen valossa muuttua vauraaksi pelkästään laajentumisen vaikutuksesta, vaikka sen taloudellinen ja yhteiskunnallinen tilanne ei ole mitenkään muuttunut? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Komissio on rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 3 artiklan mukaisesti vahvistanut 1. heinäkuuta 1999 luettelon viidentoista jäsenvaltion tavoite 1 -alueista, joille voidaan myöntää rakennerahastojen tukea ohjelmakautena 20002006. Tämä luettelo on voimassa seitsemän vuotta. Sitä ei muuteta, vaikka yhteisön keskimääräinen bruttokansantuote asukasta kohti alenisikin uusien jäsenvaltioiden liittymisen myötä. Koska kyse on vuoden 2006 jälkeisestä ajasta, komission tämän vuoden lopussa EY:n perustamissopimuksen 159 artiklan (entisen 130 B artiklan) mukaisesti laatimassa toisessa koheesioraportissa analysoidaan alueiden tilannetta laajentuneessa unionissa sekä ehdotetaan eräitä koheesiopolitiikan tulevia suuntaviivoja. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1702/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Parfyymien tuoteseloste.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0075 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1702/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Parfyymien tuoteseloste Hajusteita, joita voidaan yhdistellä tuoksun antamiseksi muun muassa sampoille, parfyymeille ja hammastahnoille, on noin 2 500. Vuoden 1999 alussa saksalainen terveys- ja ympäristölehti ÖKO-TEST väitti sen tekemien analyysien osoittaneen, että monet maailman tunnetuimmista parfyymeista sisältävät aineita, jotka eläinkokeissa ovat antaneet viitteitä maksavaurioista. Eikö olisi kohtuullista, että edellä mainittujen tuotteiden tuoteselosteissa ilmoitettaisiin, mitä hajusteita niissä on käytetty? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen aromaattisista aineista, jotka vaurioittaisivat ihmisen maksaa, kun niitä käytetään hajusteina EU:n markkinoille saatetuissa kosmeettisissa valmisteissa. Koska kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/768/ETY(1) (kosmetiikkadirektiivi) tärkein tavoite on kansanterveyden suojelu, siinä todetaan yleisenä periaatteena, että markkinoille saa saattaa ainoastaan sellaisia kosmeettisia valmisteita, jotka eivät vahingoita ihmisten terveyttä. Siksi kosmeettisissa valmisteissa saa olla ainoastaan turvallisia ainesosia. Ainesosat, joita ei voi käyttää turvallisesti, olisi kiellettävä, koska kyseinen kosmeettinen valmiste ei olisi enää turvallinen. Kosmetiikkadirektiivin mukaan tiedekomitea voi arvioida ainesosien, myös ainoastaan hajusteina käytettyjen yhdisteiden, turvallisuuden. Jos tiedekomitea katsoo tutkimustietojen perusteella, että sen tutkittavaksi annettu aine on kosmeettisen valmisteen ainesosana käytettynä myrkyllinen ihmisen maksalle, aine olisi kiellettävä ja lisättävä mainitun direktiivin liitteeseen II. Jos kyseinen ainesosa on tiedekomitean mielestä turvallinen tiettyyn tasoon asti, ainesosan käyttöä olisi rajoitettava, ja aine pitäisi lisätä direktiivin liitteeseen III. Ainesosa, jonka on osoitettu vahingoittavan ihmisen maksaa, olisi kiellettävä tai sen käyttöä rajoitettava sellaiselle tasolle, joka on turvallinen. Ei riitä, että tällainen aine pelkästään ilmoitetaan pakkausmerkinnöissä. (1) EYVL L 262, 27.9.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1162/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1162/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarviketurvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa neljä käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa viisi elintarviketurvallisuuden oikeudellisia näkökohtia. Monet kuluttajat haluavat tietää käyttämiensä elintarvikkeiden alkuperän (valkoisen kirjan 103 kohta). Alkuperän varmistavien järjestelmien ja käytännön mahdollisuuksien kustannuksista ei ole tehty kattavaa tutkimusta. 1. Ehdottaako komissio muuntogeenisten tuotteiden merkitsemistä? Jos ei ehdota, miksi komissio ei pidä tätä tarpeellisena, vaikka muuntogeeniset organismit ja kuluttajien tiedonsaantioikeus kytkeytyvät läheisesti yhteen? Jos ehdottaa, miten komissio aikoo säätää tästä velvoitteesta? 2. Millaisia lisämerkintöjä komissio aikoo ottaa käyttöön muuntogeenisille lisäaineille ja aromivalmisteille täydentääkseen jo tammikuussa 2000 hyväksyttyjen aineiden merkitsemistä koskevia määräyksiä? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2063/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Konkreettiset toimet ulkopolitiikkaa koskevien määrärahojen täytäntöönpanon tarkistamiseksi.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0135 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2063/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Konkreettiset toimet ulkopolitiikkaa koskevien määrärahojen täytäntöönpanon tarkistamiseksi Komission jäsen Patten esitti 5. kesäkuuta 2000 Euroopan parlamentille graafisia tilastotietoja, jotka osoittivat rahoitusnäkymien otsakkeessa 4 olevat erot talousarviota koskevan poliittisen päätöksenteon ja talousarvion tehokkaan täytäntöönpanon välillä sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoissa. Mihin konkreettisiin toimiin on ryhdytty komission työskentelytapojen, asiaan liittyviin ohjelmiin sovellettavien normien ja ohjelmia hallinnoivien henkilöiden suhteen, jotta tämä puute korjattaisiin? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 2000) Komission ulkosuhteista vastaava jäsen esitti eri ulkosuhdeohjelmien maksamatta oleviin määriin liittyviä tilastotietoja. Maksamatta olevat määrät ovat budjetoitujen summien ja kyseisille ohjelmille maksettujen summien välinen erotus. Maksamatta olevat määrät ovat yksi indikaattori siitä, miten ohjelmat edistyvät käytännössä. Poikkeuksellinen korkea tai jatkuvasti kasvava maksamattomien määrien luku voi olla merkki siitä, että ohjelman varojen käytössä on ongelmia. Varojenkäyttöongelmat voivat johtua niin edunsaajasta kuin rahoittajastakin. Ongelmia voivat aiheuttaa poikkeuksellisen raskas lainsäädäntö, käytettävissä olevan henkilöstön vähyys, ulkoiset syyt (luonnonkatastrofit) ja poliittiset tai organisatoriset muutokset edunsaajayhteisöissä. Komissio on hyväksynyt kolmansiin maihin suuntautuvan avun hallinnoinnin uudistustoimenpiteet, joiden päämääränä on parantaa avustusohjelmien täytäntöönpanoa ja tehokkuutta(1). Komission tiedonanto sisältää toimintasuunnitelman, jota täydentää yksityiskohtainen aikataulu toimenpiteistä, jotka komissio aikoo toteuttaa. Tällaisia toimenpiteitä ovat mm. yhteisen ulkosuhteiden toimialan (SCR:n) muuttaminen yhdeksi virastoksi ja hallinnon sisäinen ja ulkoinen hajauttaminen. Kysymystä inhimillisistä voimavaroista, mukaan luettuina nykyisten teknisen avun toimistojen henkilökunta, käsitellään syyskuussa esitettävän vuoden 2001 alustavan talousarvioesityksen (ATE:n) oikaisukirjelmän yhteydessä. Tehokkaammalla hallinnon hajauttamisella on vaikutuksia budjettiin, joten se onnistuu vain tarvittavien määrärahojen avulla. (1) SEC(2000) 814.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2030/00 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle. Kasvinsuojelutoimet.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2030/00 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Kasvinsuojelutoimet Kasvinsuojelutoimet kuuluvat Poseidom-ohjelman maataloutta koskevan osan (11 artikla) huonoimmin hoidettuihin aloihin. Kasveille haitallisten organismien torjuminen kasvinsuojelutoimilla on kuitenkin ensisijaisen tärkeää syrjäisimmillä alueilla. Nykyisten määrärahojen pienuus sekä liian pitkä toimien toteuttamisen ja avustusten maksamisen välinen aika onkin valitettavaa. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden kahden ongelman ratkaisemiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. elokuuta 2000) Komissio haluaa korostaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kasvinsuojelutilanteeseen Ranskan merentakaisissa departementeissa on vuodesta 1993 alkaen kiinnitetty erityistä huomiota. Yhteisön talousarviosta on yhteisrahoitettu kuluneina vuosina lukuisia Ranskan esittämiä, sen merentakaisia departementteja koskevia toimintaohjelmia, joiden avulla kyseiset alueet ovat voineet tehokkaasti ratkaista syrjäisestä sijainnistaan ja erityisesti saariasemastaan johtuvat kasvinsuojeluun liittyvät erityisongelmat. Vuonna 1999 kasvinsuojelua koskevan alaohjelman, joka käsittää vähintään kolmenlaisia hankkeita kaikissa merentakaisten departementtien osissa, saama yhteisrahoitus oli 700 000 euroa. Komissio pyrkii valvomaan, että yhteisön rahoitusosuus maksetaan sellaisena kuin se on myönnetty, ilman hallinnollisista menettelyistä aiheutuvia tarpeettomia viiveitä. Komissio tarkastelee myös perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan (entinen 227 artikla) toimeenpanoon tähtäävistä toimista 14 päivänä maaliskuuta 2000 antamassaan kertomuksessa(1) vahvistettujen talousarviota koskevien suuntaviivojen perusteella mahdollisuuksia vakauttaa kasvinsuojeluun liittyvien asianmukaisten toimintaohjelmien yhteisrahoitus. (1) KOM(2000) 147 lopullinen Kertomuksen päätelmissä esitetään, että ne komission ehdotukset, joilla on budjettivaikutuksia, saavat erityishuomion 299 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa hyväksyttyjä rahoitusnäkymiä noudattaen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1504/00 esittäjä(t): Ilka Schröder (Verts/ALE) komissiolle. EU:n ja Meksikon välisen kauppasopimuksen voimaantulo.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0068 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1504/00 esittäjä(t): Ilka Schröder (Verts/ALE) komissiolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: EU:n ja Meksikon välisen kauppasopimuksen voimaantulo Lissabonissa 23.3.2000 allekirjoitettu EU:n ja Meksikon välinen kauppasopimus tulee voimaan 1. heinäkuuta 2000. Meksikossa järjestetään presidentinvaalit 2. heinäkuuta 2000. 1. Katsooko komissio, että EU:n ja Meksikon välisen sopimuksen voimaantulolle näin määritetty ajankohta vaikuttaa Meksikon presidentinvaalien tulokseen? 2. Valittiinko ajankohta tietoisesti niin, että sopimus tulee voimaan välittömästi Meksikon vaalien jälkeen? 3. Onko mahdollista siirtää EU:n ja Meksikon välisen sopimuksen voimaantulon ajankohtaa niin, ettei Meksikon hallituspuolue voisi käyttää sopimusta väärin vaalitaistelun aiheena? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 2000) 1. Komissio pitää Meksikon presidentinvaaleja Meksikon sisäisenä asiana. 2. Neuvottelujen rytmi ja niiden lopputulos riippuvat molempien asianomaisten osapuolten mahdollisuuksista löytää molemminpuolisesti tyydyttävä kokonaisuus eikä toisen osapuolen sisäpoliittisista näkökohdista. Meksikon tapauksessa nopea voimaantulo on selkeästi yhteisön edun mukaista ja se antaa yhteisölle mahdollisuuden palauttaa nopeasti tuotteidensa kilpailukyky Meksikon markkinoilla. Olisi pantava merkille, että yhteisön sisäinen hyväksymisprosessi riippuu neuvoston ja Euroopan parlamentin toteuttamasta neuvottelutulosten arvioinnista. Tämä sisäinen hyväksymisprosessi koostuu ennalta määrätyistä menettelyistä, joilla on omat määräaikansa. 3. Kuten edellä mainitaan, presidentinvaalit ovat Meksikon sisäinen asia. EUMeksiko-yhteisneuvoston 23. maaliskuuta tekemässä päätöksessä, joka perustuu väliaikaiseen sopimukseen, määrätään voimaantulon ajankohdaksi 1. heinäkuuta 2000. Koska tämä päätös on oikeudellisesti sitova, voimaantulo tapahtuu ilman eri toimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1886/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. ECIP-ohjelman loppuunsaattaminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0104 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1886/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: ECIP-ohjelman loppuunsaattaminen Komissio esitti parlamentille ja neuvostolle asetusehdotuksen European Community Investment Partners -rahoitusvälineen loppuunsaattamisesta ja vähittäisestä päättämisestä 31. joulukuuta 1999. Voiko komissio kertoa, miksi tätä päivämäärää ennen esitettyjä asiakirjoja ei otettu asiamukaisesti huomioon? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2000) EC Investment Partners -rahoitusväline (ECIP) on toiminut hyvin viime vuosina. Sen lopettaminen katsottiin kuitenkin välttämättömäksi niiden nykyisten säännösten rationalisoimiseksi, joiden perusteella on syntynyt erilaisia välineitä (A1-Invest, Meda-Invest), ja uuden komission toimeenpaneman uudistuksen vuoksi. Tavoitteena on vahvistaa yhteisön varojen moitteetonta hallintaa sekä vähentää riskejä ja rahoitettavien ohjelmien monimutkaisuutta. Voidakseen rahoittaa keskeneräisten ECIP-hankkeiden lopettamiseen liittyvät hallinnolliset ja teknisen avun kustannukset komissio ehdotti, että neuvosto ja parlamentti antaisivat oikeusperustaksi uudet säännökset. Säännöksillä pyritään siihen, että määrärahat käytettäisiin vain sellaisten toimien rahoituksen jatkamiseen, joista oli tehty erityissopimus ennen 31. joulukuuta 1999, sekä tekniseen apuun ja tilintarkastuksiin, joita ECIP:n lopettaminen edellyttää. Tämä merkitsee, että 31. joulukuuta 1999 jälkeen toimia ei enää ole arvioitu tai hyväksytty eikä niistä ole tehty sopimuksia. Lisäksi hankkeet, joita esitettiin mutta joista ei tehty sopimusta ennen 31. joulukuuta 1999, on jouduttu hylkäämään. Komissio on ilmoittanut päätöksestä virallisesti rahoituslaitoksille ja muille tuensaajille, joita tämä päätös suoranaisesti koskee.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2110/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Budjettikohta A-3027.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2110/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Budjettikohta A-3027 Budjettikohdasta A-3027 on myönnetty 1 500 000 euroa yhteisön tukea Eurooppa-koulutuksen kansainvälistä keskusta varten. Voiko komissio täsmentää, mitä tähän koulutukseen sisältyy ja ketkä sitä saavat? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Budjettikohta A-3027 kattaa rahoitusosuuden Euroopan yhdentymiseen liittyvälle koulutusohjelmalle (kurssit, seminaarit, opintojaksot, keskustelutilaisuudet ja konferenssit), julkaisuille ja tutkimukselle Eurooppa-koulutuksen kansainvälisen keskuksen laatiman toimintasuunnitelman mukaisesti. Kyseinen keskus (CIFE) toimii osoitteessa 3537 Rue des Francs-Bourgeois, F-75004 Pariisi ja sen keskusyksikkö osoitteessa 10 Avenue des Fleurs, Nizza. Ohjelma käsittää pääasiassa eurooppalaisia opintojaksoja eri yliopistoissa, kesäkursseja, kansainvälisiä seminaareja, uusia Eurooppa-opintojen jaksoja sekä ajankohtaisia eurooppalaisia kysymyksiä käsitteleviä keskustelutilaisuuksia ja konferensseja. Tähän koulutusohjelmaan osallistuu opiskelijoita, opettajia ja muiden alojen ammattilaisia.