KIRJALLINEN KYSYMYS E-0375/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(13. helmikuuta 2003)

Aihe: Portugalissa toimivien Clarks-kenkätehtaiden sulkeminen yhteisön varat

Englantilaisen monikansallisen C & J Clark -yhtiön äskettäinen ilmoitus Pohjois-Portugalissa Castelo de Paivan kunnassa sijaitsevan tehtaansa sulkemisesta on herättänyt suurta huomiota Portugalissa. Tämä odottamattoman tehtaan sulkemisen vuoksi melkein 600 työntekijää jää työttömiksi, mistä on hyvin vakavia sosiaalisia seurauksia kyseisessä kunnassa asuville perheille ja työntekijöille. Kunta kuuluu sitä paitsi rakennerahastojen tavoite 1 -alueisiin.

Yhtiö sai (vuonna 1998) kyseisen tehtaan perustamista ja Castelo de Paivaan sijoittamista varten huomattavia valtion ja yhteisön tukia. Portugalin talousministeriön mukaan tämä monikansallinen kenkäteollisuusyhtiö teki vuonna 1989 Portugalin valtion kanssa investointisopimuksen, jonka arvo oli miljardi escudoa (noin 5 miljoonaa euroa). C & J Clark oli jo saanut 121 miljoonaa escudoa (noin 600 000 euroa) ensimmäisestä yhteisön tukikehyksestä sillä ehdolla, että se luo 618 työpaikkaa. Sen lisäksi mainittakoon, että vuonna 2000 yhtiö teki kunnan kanssa sopimuksen, jossa se lupasi ylläpitää toimintaansa vähintään vuoteen 2007 saakka, mistä vastineeksi yhtiö sai kunnalta tiettyjä etuja.

Kyseinen yhtiö lopetti jo vuonna 2001 Castelo Paivan naapurikunnassa Aroucassa toimivan samantyyppisen tehtaansa, minkä seurauksena noin 400 työntekijää jäi työttömäksi.

Onko komissio ryhtynyt toimiin C & J Clark -yhtiön menettelyä vastaan kyseisten tehtaiden sulkemisen, nyt Castelo de Paivassa ja aikaisemmin Aroucassa, aiheuttamien hyvin vakavien sosiaalisten ja taloudellisten seurausten vuoksi? Onko komissiolla tietoja, joiden perusteella yhtiön hallinnon menettely voitaisiin katsoa vilpilliseksi, koska se on käyttänyt yhteisön varoja (suoria ja välillisiä tukia pelkästään tai yhdessä muiden valtiontukien kanssa) ja sulkenut sitten tehtaitaan jopa ennen kuin kyseisten tukien tai taloudellisten kannustimien edellyttämät määräajat ovat kuluneet umpeen? Jos tämä ei ole mahdollista nyt, niin eikö komission mielestä olisi vastaisuudessa estettävä sellaiset yritysten käytännöt, jotka vahingoittavat paitsi asianomaisten sosiaalisia ja taloudellisia etuja myös Euroopan unionin taloudellisia etuja, ja eikö sellaisista käytännöistä olisi rangaistava?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0374/03, E-0375/03, E-0377/03 ja E-0378/03

(28. maaliskuuta 2003)

Yhteisön tukikehysten 20002006 kattaman kauden osalta voimassa olevat säännöt sisältävät seuraavat rakennerahastoja koskevat toimenpiteet:

- Ensinnäkin komissio on sisällyttänyt alueellisia valtiontukia koskeviin suuntaviivoihin (1998) määräyksiä, jotka velvoittavat tukea saaneet tahot pitämään yllä investointejaan tai

luotuja työpaikkoja tukialueella vähintään viiden vuoden ajan. Komissio katsoo, että suuntaviivojen 4.10 ja 4.14 kohdissa asetettu viiden vuoden määräaika lasketaan alkavaksi siitä, kun investointi, johon tukea on myönnetty, on toteutettu, toisin sanoen siitä hetkestä alkaen, jolloin yritys on käyttänyt investointiin tarkoitetut varat(1).

- Toiseksi rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä annetussa asetuksessa (1999) säädetään, että rakennerahastojen osallistuminen tuotantotoimintaan tapahtuu sillä edellytyksellä, että toiminnan sijainti ei muutu viiden vuoden aikana tukipäätöksen tekemisestä(2).

- Kolmanneksi suuren hankkeen (yli 50 miljoonaa euroa) yhteisrahoittamisesta Euroopan aluekehitysrahastosta on tehtävä erillinen hakemus komissiolle. Jäsenvaltioiden on lisäksi täytettävä lomake, jossa kysytään, onko rahoitus vaarassa aiheuttaa toimipaikan vaihdoksen. Komissio ottaa seikan huomioon päättäessään Euroopan aluekehitysrahastosta myönnettävästä tai mahdollisesti evättävästä rahoitusosuudesta (joka voi olla 35 prosenttia tavoitteen 1 alueilla).

Yhteisön tukikehysten kattaman kauden 19941999 osalta viiden vuoden sääntö tuli voimaan vasta vuonna 1998. Vuonna 1993 asetus 2982/93(3) oli kuitenkin jo voimassa, ja sen 24 artiklassa säädetään tuen vähentämisestä tai peruuttamisesta, jos toteutettu toimenpide ei oikeuta tukeen. Komission on tarkasteltava asiaa yhdessä jäsenvaltion kanssa.

Joka tapauksessa, jos tukea käytetään väärin, on ensisijaisesti jäsenvaltion velvollisuutena ryhtyä oikeustoimiin tuen myöntämisen yhteydessä yrityksen kanssa tehtyjen sopimusten perusteella. Jos tukea saanut yritys ei ole noudattanut valtiontukea koskevia yhteisön säännöksiä, on ensisijaisesti jäsenvaltion asiana maksattaa valtiontuet takaisin niille viranomaisille, jotka ovat ne myöntäneet. Jos tuki on rakennerahastojen yhteisrahoittamaa, valtion on lisäksi maksettava yhteisrahoitusosuus takaisin yhteisölle.

(1) Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat, http://europa.eu.int/eur-lex/pri/fi/oj/dat/1998/c_074/c_07419980310fi00090031.pdf. Suuntaviivat ovat olleet voimassa siitä lähtien, kun ne on julkaistu Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä EYVL C 74, 10.3.1998. 4.10. Alkuinvestointitukien myöntämisen ehtona on oltava maksutapaa tai tuensaantia koskevien edellytysten osalta kyseisen investoinnin säilyttäminen vähintään viiden vuoden ajan.

(2) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 30 artiklan 4 kohdan b alakohta, EYVL L 161, 26.6.1999 http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/regulation/pdf/l_16119990626fi00010042.pdf. 4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimi ei enää saa rahaston tukea, jos kyseiseen toimeen kohdistuu viiden vuoden kuluessa siitä, kun toimivaltainen kansallinen viranomainen tai hallintoviranomainen teki päätöksen myöntää rahastoista tukea sellaisia huomattavia muutoksia: a) jotka vaikuttavat sen luonteeseen () b) jotka johtuvat perusrakenteen omistussuhteissa tapahtuvista muutoksista tai tuotantotoimen lakkauttamisesta tai sijainnin muuttumisesta.

(3) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2082/93 asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 muuttamisesta, EYVL L 193, 31.7.1993.