ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0644/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Belgian ja Ranskan suhtautuminen Itävaltaan.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0644/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (25. helmikuuta 2000) Aihe: Belgian ja Ranskan suhtautuminen Itävaltaan Belgia ja Ranska ovat jo jonkin päivän ajan harjoittaneet Itävaltaa kohtaan hyökkäävää poissulkemispolitiikkaa. Tämä johtuu siitä, että nämä maat pelkäävät FPÖ:n osallistumisen hallitukseen voivan vaarantaa ihmisten yleensä sekä vähemmistöjen suojelun Itävallassa. Samanaikaisesti Belgia ja Ranska ovat Turkin ohella ainoita maita, jotka eivät ole ratifioineet eivätkä allekirjoittaneet Euroopan neuvoston puitesopimusta kansallisten vähemmistöjen suojelusta. 1. Onko Ranskan ja Belgian menettely oikeutettua, kun otetaan huomioon, että kumpikaan maista ei ole vielä allekirjoittanut eikä ratifioinut Euroopan neuvoston puitesopimusta kansallisten vähemmistöjen suojelusta, joten maat eivät täytä vähemmistöjen suojelua koskevaa eurooppalaista vähimmäisnormia? 2. Onko maalla sen omaan poliittiseen historiaan tai tilanteeseen katsomatta oikeus (esimerkkinä Ranskan 60-luvulla harjoittama tyhjän tuolin politiikka tai Iso-Britannian veto-politiikka) sulkea ulkopuolelle Euroopan unionin luotettava jäsenvaltio ilman oikeusperustaa? Vastaus (2. toukokuuta 2000) Ei olisi asianmukaista, jos neuvosto ottaisi kantaa toimiin, joita yhden tai useamman jäsenvaltion hallitus on toteuttanut, ja joilla ei ole välitöntä yhteyttä neuvoston työskentelyyn. Asia kuuluu kyseisten jäsenvaltioiden hallituksille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1519/00 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle. Ystävyyskaupunkisuhteet Euroopan yhteisössä.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1519/00 esittäjä(t): Roberto Bigliardo (TDI) komissiolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Ystävyyskaupunkisuhteet Euroopan yhteisössä Komission jäsen Neil Kinnock totesi La Repubblica -lehden toimittaja Franco Papittolle, että on aiheellista pohtia, kuuluvatko ystävyyskaupunkihankkeet komission keskeisiin tehtäviin. Eikö kyseinen kommentti viittaa siihen, että tästä tärkeästä instituutiosta oltaisiin luopumassa? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1366/00, P-1446/00, E-1467/00 ja E-1519/00 (28. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa La Repubblica -lehden haastattelussa varapuheenjohtaja Kinnockilta kysyttiin kaikkien tehtävien ja resurssien tarkistuksesta, jota oli silloin ehdotettu komissiossa ja joka on sittemmin käynnistynyt, kuten on julkisesti ilmoitettu. Varapuheenjohtaja viittasi muun muassa siihen, että joitakin komission toteuttamia tehtäviä ei voida virallisesti pitää ydintehtävinä perustamissopimuksen tarkoittamassa mielessä mutta niiden katsotaan kuitenkin olevan arvokkaita unionin kehittämisessä. Pyydettäessä esimerkkiä tällaisista tehtävistä hän mainitsi ystävyyskaupunkitoiminnan. Varapuheenjohtaja halusi vain tuoda ilmi tämän tosiseikan. Vastausta ei pidä tulkita niin, että komissio olisi päättänyt tai aikonut päättää luopua ystävyyskaupunkitoiminnasta. Yhteisön talousarviosta on useiden vuosien ajan myönnetty tukea ystävyyskaupunkitoiminnalle eri puolilla unionia. Tänä vuonna tähän tarkoitukseen on varattu 10 miljoonaa euroa. Rahoitusasioita hoitaa kaksi A-palkkaluokkaan kuuluvaa virkamiestä koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa. Kaikkien tehtävien ja resurssien kattava tarkistus toteutetaan, koska komissiolta vaaditaan vastuullista hallintoa. Tarkoituksena on myös parantaa ja lisätä komission tehtävien ja niiden tehokkaaseen toteuttamiseen käytettävissä olevan henkilöstön välisen suhteen avoimuutta. Tarkistuksen pohjalta laaditaan raportti, joka esitetään komissiolle ja myöhemmin kuluvan vuoden aikana Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1249/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Turkin vihreät passit.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0156 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1249/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Turkin vihreät passit Euroopan eri maiden hallitusten esittämistä tähänastisista muistutuksista huolimatta Turkki myöntää edelleen ulkomaille ja Eurooppaan matkustaville Turkin kansalaisille vihreitä passeja. Nämä ovat passeja, joiden avulla Turkin kansalaiset voivat välttää viisumin hankkimisen maihin, joissa he aikovat käydä, ja tavallisesti niitä myönnetään Turkin valtion korkea-arvoisille virkamiehille sekä näiden perheenjäsenille. Laskelmien mukaan (turkkilainen Milliyet-sanomalehti 14.3.2000) näitä passeja on puolitoista miljoonaa, mikä on aivan liian suuri luku. Huolestuttavaa tässä vihreiden turkkilaispassien tehtailussa on se, että monet näistä passeista kuuluvat henkilöille, jotka ovat suorassa yhteydessä turkkilaiseen mafiaan, järjestäytyneeseen rikollisuuteen, huumekauppaan, vakoiluun ja joukkotuhoaseiden salakuljetukseen. Ajoittaisista vakuutteluistaan huolimatta Turkki ei ole lakannut myöntämästä vihreitä passeja eikä huolehtinut tämän jälkeen siitä, että passit myöntänyt viranomainen kerää takaisin nämä passit. Kuinka komissio aikoo toimia Turkin vihreiden passien kysymyksessä, jotta samalla vältettäisiin kansainvälisiin salakuljetuksen ja järjestäytyneen rikollisuuden piireihin kuuluvien henkilöiden tuleminen huomaamatta maahan? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, että Turkin viranomaiset myöntävät virallisia vihreän värisiä passeja muun muassa korkeille virkamiehille ja heidän perheenjäsenilleen. Useat jäsenvaltiot tunnustavat nämä erityispassit, joiden haltijat voivat saapua jäsenvaltion alueelle ilman viisumia, kun taas tavallisen turkkilaisen passin haltijat joutuvat hankkimaan viisumin ylittääkseen jäsenvaltioiden ulkorajan. Menettely on tämänhetkisen oikeuskäytännön mukainen, sillä niistä kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden ulkorajat 12 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 574/1999(1) 4 artiklassa säädetään, että jäsenvaltio voi säätää viisumipakkoa koskevista poikkeuksista niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, joita (mldr) koskee viisumipakko. Tämä koskee erityisesti (mldr) sellaisia henkilöitä, joilla on diplomaattipassi, virkapassi tai vastaava virallinen passi. Ei ole komission asia arvioida turkkilaisten vihreiden passien haltijoiden moraalia, eikä sillä ole tällä hetkellä tietoa näiden henkilöiden mahdollisista laittomista toimista jäsenvaltioiden alueella. (1) EYVL L 72, 18.3.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0718/00 esittäjä(t): Encarnación Redondo Jiménez (PPE-DE) komissiolle. Otsakkeesta 1 tehtävä 300 miljoonan leikkaus.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0094 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0718/00 esittäjä(t): Encarnación Redondo Jiménez (PPE-DE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Otsakkeesta 1 tehtävä 300 miljoonan leikkaus Talousarviosta vastaava komission jäsen Schreyer puhui 22. helmikuuta 2000 Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan kokouksessa. Hän myös vastasi valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin, jotka koskivat sitä, mistä otsakkeen 1 budjettikohdasta Schreyer aikoo poistaa vuosittain 300 miljoonaa euroa. Komission jäsenen selityksen perusteella kyse ei voi olla otsakkeesta 1B. Voiko komissio siis kertoa konkreettisesti, mistä otsakkeen 1A budjettikohdasta se aikoo leikata määrärahat? Michaela Schreyerin komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 2000) Komissio määritteli helmikuussa 2000 talousarvion suuntaviivoista käydyn keskustelun yhteydessä vuoden 2001 talousarvion painopisteet ja ehdotti, että Kosovon jälleenrakentamisen ja yleensä Länsi-Balkanin hyväksi toteutettavien toimien rahoittamiseen siirretään 300 miljoonaa euroa otsakkeesta 1 otsakkeeseen 4 sekä vuonna 2001 että vuonna 2002. Vuoden 2001 maatalousmenojen rahoitustarvetta otsakkeessa 1 a on mukautettu joulukuun lopulla 1999 esitettyihin alustaviin arvioihin nähden. Tämä kävi mahdolliseksi erityisesti Yhdysvaltain dollarin kurssin ja viljan maailmanmarkkinahintojen suotuisan kehityksen vuoksi. Nykyistä lainsäädäntökehystä ei siis tarvitse muuttaa, ja maanviljelijöille maksettava tuki säilyy ennallaan. Näin ollen 300 miljoonan euron siirto otsakkeeseen 4 voidaan toteuttaa ilman että varoja tarvitsee leikata mistään budjettikohdasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0128/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Pankkimaksut Italiassa.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0128/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (27. tammikuuta 2000) Aihe: Pankkimaksut Italiassa Monia eurooppalaisia pankkeja on epäilty kartellisopimuksista, jotta ne voisivat pitää valuutanvaihtopalkkioittensa tason korkeana euroon siirtymisen jälkeen. Tiedustelisin komissiolta aiemmin tehtyjen ja meneillään olevien tutkimusten perusteella seuraavaa: 1. Voiko komissio kertoa, mitkä italialaiset pankit on jo tarkastettu ja millaisin tuloksin? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä lopettaakseen tällaisen käytännön, josta kuluttajajärjestöt ovat useaan otteeseen valittaneet, mutta jonka olemassaolon pankit ovat aina kieltäneet? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2000) Komissio on alkanut tutkia, mitä palvelumaksuja pankit perivät setelien vaihdossa euroalueella, koska siitä on tullut paljon valituksia mm. kuluttajajärjestöiltä. 1. Tähän mennessä komissio on tehnyt tarkastuskäynnin kahteen italialaiseen pankkiin. Tarkastukset on tehty yhteistyössä pankkialan kilpailusta vastaavan kansallisen viranomaisen kanssa. Kyseinen viranomainen eli Italian keskuspankki (Banca d'Italia) on tehnyt kaksi palvelumaksuihin liittyvää päätöstä. Marraskuun 25. päivänä 1999 tehty päätös koskee Associazione bancaria italianan (Italian pankkiyhdistys) antamaa suositusta, jonka mukaan sen jäsenten on alettava soveltaa uutta palvelumaksukäytäntöä euron käyttöönoton myötä eli 1. päivästä tammikuuta 1999; suositus todettiin kilpailusääntöjen vastaiseksi yhteistoimintajärjestelyksi. Tammikuun 18. päivänä 2000 tehty päätös suunnattiin Amici della Banca -nimiselle pankkiryhmittymälle, ja osa siitä koski rajatylittävistä suorituksista perittäviä palvelumaksuja. Italian keskuspankki totesi, että kyseiset pankit olivat salaa sopineet valuutanvaihtoon liittyvistä palvelumaksuista keskenään ja tuomitsi ne tästä yhteistoimintajärjestelystä sakkoihin. 2. Komission tutkimukset ovat yhä kesken. Komissio voi toteuttaa toimenpiteitä, jos mahdollisista palvelumaksuja koskevista yhteistoimintajärjestelyistä saadaan näyttöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0351/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Kuluttajien edut Espanjan sähköalan tapauksessa: hallituksen myöntämien julkisten tukien tutkinta.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0351/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Kuluttajien edut Espanjan sähköalan tapauksessa: hallituksen myöntämien julkisten tukien tutkinta Espanjalaisissa tiedotusvälineissä on julkaistu, että sähköalan vapaaseen kilpailuun siirtymistä käsittelevässä tapauksessa Euroopan komissio lähettää riippumattoman selonteon Espanjan hallitukselle, jotta tämä laatisi perusteluita. Tässä tapauksessa Espanjan hallitus ei edusta yleistä etua vaan sähköyhtiöiden etua. Lähetetäänkö selonteko Espanjan kuluttajien edustajille? Tietääkö komissio, että mikäli näin ei tehdä, se saattaisi rikkoa yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Yleisön oikeudesta saada tietoja komission asiakirjoista 8 päivänä helmikuuta 1994 tehdyn komission päätöksen 94/90/EHTY, EY, Euratom(1) mukaan kyseistä selvitystä ei voida antaa julkisuuteen, koska se voisi rikkoa kaupallisen ja teollisen salaisuuden suojaa. Lisäksi raportti perustuu suurelta osin Espanjan hallituksen antamiin tietoihin, joita se on pyytänyt käsittelemään luottamuksellisesti. Näin ollen komissio ei aio julkistaa konsulttiselvitystä espanjalaisten kuluttajien edustajille. Komissio ei myöskään katso tämän olevan ristiriidassa tasapuolisten toimintaedellytysten periaatteen kanssa, koska tehtävä päätös koskee vain Espanjaa. Valtiontukien kohdalla ainoastaan kyseinen jäsenvaltio voi saada tietoa käsiteltävästä asiasta. (1) EYVL L 46, 18.2.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0358/00 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) komissiolle. Koneiden ja laitteiden eurooppalaiset standardit.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0183 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0358/00 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Koneiden ja laitteiden eurooppalaiset standardit Komissio on ilmoittanut syöpäinstituutin tutkimuksissa havaitusta uudesta terveydelle vaarallisesta tekijästä, puupölystä, joka aiheuttaa perimän muutoksia ja syöpää. Mitkä ratkaisuja Euroopan standardointikomitea ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea ovat ehdottaneet sen välttämiseksi, ettei nykyisten koneiden ja laitteiden käyttö aiheuta tällaisia terveysriskejä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2000) Komission ehdotuksesta neuvosto antoi 28. huhtikuuta 1999 direktiivin 1999/38/EY(1) työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 90/394/ETY(2) muuttamisesta toisen kerran ja sen soveltamisalan laajentamisesta perimän muutoksia aiheuttaviin aineisiin. Direktiivissä lisätään liitteessä I tarkoitettuihin prosesseihin työ, johon liittyy altistuminen kovapuupölyille. Siten kaikkia direktiivissä 90/394/ETY tarkoitettuja ehkäisy- ja suojelutoimenpiteitä on sovellettava kovapuupölyille altistuviin työntekijöihin. Lisäksi työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun neuvoston direktiivin 89/655/ETY (toinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi), sellaisena kuin se on muutettuna 5. joulukuuta 1995 annetulla neuvoston direktiivillä 95/63/EY(3), liitteen I 2.5 kohdan toisessa alakohdassa säädetään seuraavasti: Työvälineissä, joissa on kaasu-, höyry- neste- tai pölypäästön vaara, on oltava tarkoituksenmukaiset keruu- ja/tai poistolaitteet vaaranlähteiden lähellä. Jäsenvaltiot määrittävät käytännön soveltamistavat. Koska Euroopan standardointikomitean (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (Cenelec) tehtävänä on uusien laitteiden standardointi, näille tahoille ei ole esitetty asiaa koskevia pyyntöjä. (1) EYVL L 138, 1.6.1999. (2) EYVL L 196, 26.7.1990. (3) EYVL L 335, 30.12.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0458/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Rakennepolitiikka ja työllisyys.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0458/00 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Rakennepolitiikka ja työllisyys Komissio ilmoittaa 20. joulukuuta 1999 antamassaan vastauksessa kysymykseen E-1877/99(1), joka koskee rakennetuen vaikutuksia työllisyyteen: Tämän vuoksi ei voida antaa lukuja rahastojen kokonaisvaikutuksista työpaikkojen luomiseen. Komission kuudennessa kausikertomuksessa Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta (SEC(1999) 66 lop.) todetaan rakennerahastotuen vaikutuksia arvioivista menetelmistä: Molemmat ovat hyvin vahvoja oletuksia, eikä tosiasiassa voida tietää, mitä olisi tapahtunut ilman unionin antamaa tukea (sivu 155). 1. Vahvistaako komissio tämän myötä, että ei ole olemassa tieteellisiä tutkimuksia, joilla voidaan osoittaa rakennerahastotuen käytön ja työllisyyden välinen yhteys? 2. Mitä arviointivälineitä komissio ja asiasta vastaavat kansalliset tahot käyttävät, jotta ne tutkimustulosten puuttumisesta huolimatta voivat saada tarkkoja tietoja uusista tai säilytetyistä työpaikoista? 3. Mitä menetelmiä komissio ja asiasta vastaavat kansalliset tahot käyttävät, jotta ne voivat saada tietoja suunnitteilla olevista uusista työpaikoista? (1) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 78. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0211/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Komission uusi tiedotuspolitiikka.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0163 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0211/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Komission uusi tiedotuspolitiikka Komissio on tietääkseni antanut eri maissa toimiville edustustoille määräyksen muuttaa tiedotuspolitiikkaa kansalaistiedottamisen sijasta oikeaoppisen poliittisen tiedottamisen suuntaan. Se vähentää EU-tiedotuksen uskottavuutta ja lisää sen propagandaluonnetta. Miten muutosta perustellaan? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2000) Komissiolla ei ole aikeita muuttaa tiedotuspolitiikkaansa kansalaistiedottamisen sijasta oikeaoppisen poliittisen tiedottamisen suuntaan, eikä se ole antanut tähän liittyviä ohjeita jäsenmaissa toimiville edustustoilleen. Komissio tulee kuitenkin esittämään yksiköidensä uudelleenjärjestelyihin liittyen tiedonantoluonnoksen edustustojen roolista jäsenvaltioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0270/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) neuvostolle. Sisämarkkinoiden toimivuus työelämän alalla Euroopan unionin ja Sveitsin välillä.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0168 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0270/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) neuvostolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Sisämarkkinoiden toimivuus työelämän alalla Euroopan unionin ja Sveitsin välillä Yhteisön kansalainen Kosta Parlavanzas on lähettänyt minulle laajan asiakirja-aineiston, josta käy ilmi, että Sveitsi on tarkoituksellisesti ja järjestelmällisesti rajoittanut ulkomaisten työntekijöiden työmahdollisuuksia niin, että he saavat tehdä työtä Sveitsissä noin 2030 vuotta, jonka jälkeen heidän on palattava kotimaahansa. Sveitsi ei kuitenkaan ole taannut näiden työntekijöiden eläkeoikeuksien siirtoa kotimaahan. Katsooko neuvosto, että on mahdollista ja toivottavaa jatkaa ja syventää Euroopan unionin ja Sveitsin välisiä suhteita, etenkin Euroopan talousalueen puitteissa, varmistamatta sitä, että Sveitsi noudattaa yhtenäismarkkinoiden työolosuhteita koskevia vähimmäissääntöjä? Vastaus (10. ja 11. huhtikuuta 2000) 1. Vaikka Sveitsi osallistuikin ETA-sopimuksesta käytyihin neuvotteluihin, se ei kuulu Euroopan talousalueeseen (ETA), koska vuoden 1992 joulukuun kansanäänestyksessä Sveitsin kansan enemmistö äänesti kyseistä sopimusta vastaan. Tästä syystä Sveitsi ei voinut ratifioida sopimusta eikä tulla ETAn jäseneksi, ja näin ollen yhtenäismarkkinoiden säännökset eivät koske sitä. 2. Keskeistä osaa Euroopan unionin ja Sveitsin välisistä suhteista hoidetaan tällä hetkellä vuonna 1972 tehdyn vapaakauppasopimuksen puitteissa(1). Kyseisellä sopimuksella, joka tehtiin ETY:n ensimmäisen laajentumisen yhteydessä, pyritään yksinomaan lujittamaan ja laajentamaan ETY:n ja Sveitsin välisiä taloussuhteita ja varmistamaan niiden kaupankäynnin tasapainoinen kehittyminen. Sveitsin valaliitto on kuitenkin tehnyt monia yleissopimuksia useiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa, joissa määrätään kahdenvälisesti eräistä henkilöiden vapaan liikkuvuuden alakohtaisista näkökohdista ja erityisesti sosiaaliturvajärjestelmän yhteensovittamisesta. 3. Neuvosto katsoo, että arvoisan parlamentin jäsenen antaman esimerkin kaltaiset tilanteet vältetään parhaiten pitämällä yllä ja lujittamalla Euroopan unionin ja Sveitsin välisissä suhteita. Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot yhtäältä ja Sveitsin valaliitto toisaalta allekirjoittivat tässä tarkoituksessa henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen 21. kesäkuuta 1999. 4. Neuvosto katsoo, että Sveitsin ja Euroopan yhteisön suhteiden lähentäminen allekirjoitettujen sopimusten mukaisesti merkitsee ilmiselvästi huomattavaa parannusta yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten tilanteeseen Sveitsissä, sillä henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskeva sopimus on keskeinen näkökohta tulevissa uusissa suhteissa Sveitsin kanssa. 5. Euroopan unioni toivoo, että tämä sopimus sekä samana päivänä allekirjoitetut kuusi muuta sopimusta Sveitsin valaliiton kanssa voisivat tulla voimaan mahdollisimman pian. (1) EYVL L 300, 31.12.1972, s. 189.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0052/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Tupakanviljely Azoreilla ja Poseima-ohjelman tarkistaminen.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0133 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0052/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Tupakanviljely Azoreilla ja Poseima-ohjelman tarkistaminen Euroopan komissio vahvisti asetuksella (EY) N:o 2848/98(1) asetuksessa (ETY) N:o 2075/92(2) määritellyt tupakkakiintiöiden lunastusehdot. Komission asetuksessa ei mainita erikseen mukautusta kaikkein syrjäisimpien alueiden, erityisesti Azoreiden autonomisen alueen olosuhteisiin. Azoreilla kukaan tuottaja ei käytännössä harjoita pelkästään tupakanviljelyä, koska tätä viljelyä harjoitetaan vuoroviljelyperiaatteella. Maataloudelliset perusinfrastruktuurit, kuten tupakan kuivauksen edellyttämät infrastruktuurit, omistavat ja hoitavat paikalliset yritykset, jotka ostavat ja jalostavat Azoreilla viljellyn tupakan. Kiintiöiden lunastusta koskevien sääntöjen soveltamisesta voi seurata, että tuottaja, joka vuoroviljelyperiaatteen puitteissa sattuu omistamaan tupakkakiintiöt, voi saada täydet hyvitykset. Lisäksi kiintiöiden jatkuva lunastaminen on Azorien tupakanviljelyn tulevaisuutta ajatellen vakava vaaratekijä. Tupakkaa voidaan tuottaa vain siinä tapauksessa, että tupakalle on olemassa ostajia, ja nämä jatkavat tupakan ostamista tuottajilta ja pitävät yllä tupakan lehtien alkujalostuksessa (esimerkiksi kuivauksessa) tarvittavia infrastruktuureita vain siinä tapauksessa, että tuotannossa saavutetaan tietty vähimmäistaso. Ellei näin enää tapahdu, ostajat joutuvat lopettamaan toimintansa, ja tämä merkitsee koko tupakanviljelyn loppumista. Katsooko komissio näissä olosuhteissa, että tupakka-alaa koskevat määräykset tulisi ottaa mukaan Kölnin prosessin seurauksena mukautettaviin määräyksiin? (1) EYVL L 358, 31.12.1998, s. 17. (2) EYVL L 215, 30.7.1992, s. 70. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 ja E-0052/00 (28. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt useita kysymyksiä Azoreja koskevasta Poseima-ohjelmasta. Komission kertomusta toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entisen 227 artiklan) 2 kohdan toteuttamiseksi valmistellaan parhaillaan. Menettelyn tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata kertomuksen sisältöä koskeviin parlamentin jäsenen kysymyksiin, ennen kuin se on antanut kertomuksen. Vuotta 2000 koskevan komission työohjelman osalta todetaan, että siinä säädetään neuvostolle ja parlamentille esitettävästä kertomuksesta, joka koskee tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 15 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) täytäntöönpanoa Poseima-ohjelman maatalousosuuden osalta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa muutosehdotuksia, joita pidetään tarpeellisina ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Azorien maataloutta koskevia toimenpiteitä tarkastellaan kokonaisuudessaan tässä yhteydessä. (1) EYVL L 173, 27.6.1992.