ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1537/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman ¨Tiguvonin¨ (Fenthionin) käytön aiheuttamat fosforihappoesterimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan käyttää eri tavoin. Tiguvon 10:tä käytetään kaksikiloisten tai tätä painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:tä suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien käsittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi käsitellä Tiguvon 20 G:llä. Eläintenomistajat, jotka ovat käsitelleet kotieläimiään toistuvasti Tiguvon-kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksiä. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 ((EYVL C 345, 15.11.1996, s. 76. )), pyydän neuvostoa vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Onko neuvoston tiedossa tutkimustuloksia, joista käy ilmi, kuinka vaarallisia nämä aineet ovat eläinten omistajille, erityisesti lapsille, joita jo pienet myrkkyannokset voivat vahingoittaa ja joita ei heidän nuoresta iästään johtuen voi velvoittaa vastaamaan itse toiminnastaan? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1533/97,E-1535/97, E-1537/97, E-1539/97, E-1541/97, E-1543/97, E-1545/97 ja E-1547/97. (25. syyskuuta 1997) Neuvosto ei ole tähän menessä saanut komissiolta aloitetta, joka liittyisi suoraan arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamiin eri ongelmiin. Neuvosto kiinittää kuitenkin arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että näiden tuotteiden asemaa ei ole toistaiseksi yhteisön tasolla yhdenmukaistettu, vaan jäsenvaltiot käsittelevät niitä harkintansa mukaan yleensä joko lääkkeinä tai biosideinä. Näin ollen neuvosto toteaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämien kysymysten tiettyjen näkökohtien osalta, että - vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 67/548/ETY liitteen I osalta tehdyn yhdeksännentoista tekniikan kehitykseen mukautuksen yhteydessä ((EYVL L 258, 11.10.1993, s. 29. )) siihen on sisällytetty FENTHION numerolla 015-048-00-8 ((EYVL L 258A, 16.10.1993, s. 212. )) - neuvosto on vahvistanut yhteisen kannan direktiivin antamiseksi biosidituotteiden markkinoille saattamisesta ((Neuvoston 20. joulukuuta 1996 vahvistama yhteinen kanta, EYVL C 69, 5.3.1997, s. 13. )), jonka liite V sisältää muun muassa tuholaisten torjuntaan tarkoitetut tuotteet; tämän yhteisen kannan mukaisesti kyseisiä tuotteita ei voida pitää kaupan ennen kuin niiden tehoaineet on sisällytetty yhteisön positiiviluetteloon sen jälkeen kun on huolella arvioitu ne riskit, joita ne voivat aiheuttaa erityisesti ihmisten terveydelle.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2279/97 komissiolle esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Vanhuksille suunnattu tiedottaminen euron käyttöönotosta Vanhusten keskuudessa vallitsee enemmän levottomuutta kuin muiden keskuudessa euron käyttöönotosta. Tähän on kaksi syytä. Ensimmäinen syy on ne monet muutokset maksujen alalla, jotka ovat jo tapahtuneet viime vuosina. Tällöin on ajateltava sähköisen maksuliikenteen nopeaa leviämistä. Toinen on pelko, joka vallitsee siitä, että euron käyttöönotolla on kielteisiä vaikutuksia vanhuudenpäivien järjestelyihin kuten eläkkeisiin. 1. Onko komissio sitä mieltä, että vanhukset ovat erityinen kohderyhmä, jota varten on sovellettava erityistä euron käyttöönottoa koskevaa lähestymistapaa? 2. Jos on, ottaako komissio sen jo nyt huomioon euroa koskevassa tiedottamispolitiikassaan? Jos näin ei nyt ole, onko komissio sitä mieltä, että niin olisi kuitenkin tapahduttava? 3. Onko komissio lisäksi sitä mieltä, että tämä tiedottaminen voidaan suorittaa parhaiten jäsenvaltioiden yhteistyössä vanhusjärjestöjen kanssa? 4. Aikooko komissio lopuksi toteuttaa tällaisen tiedottamispolitiikan tulevaisuudessa yhteistyössä vanhusjärjestöjen kanssa? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1997) 1. Kyllä. Komission mielestä vanhukset ovat erityinen kohderyhmä euron käyttöön siirryttäessä. Tästä syystä komissio, järjestettyään pyöreän pöydän kokouksen euroon siirtymisen käytännön näkökohdista, on asettanut erityisen työryhmän pohtimaan ¨heikossa asemassa oleville väestönosille¨ ja erityisesti vanhuksille euroon siirtymisestä aiheutuvia konkreettisia seurauksia. Tämän työn tulokset julkistetaan ensi keväänä ja toimitetaan parlamentille. 2. Komissio ryhtyy vuodesta 1998 lähtien toimiin tiedonvälityksen ja -levittämisen sekä koulutuksen osalta vastatakseen niihin pelkoihin ja kysymyksiin, joita vanhuksilla on yhteisen eurooppalaisen rahan korvatessa kansalliset valuutat. 3. Hajautetun tiedottamispolitiikan takia on itsestäänselvää, että on pantava alulle yhteistyö jäsenvaltioiden vanhusjärjestöjen kanssa. 4. Kansallisissa hankkeissa jäsenvaltioiden tulisi huolehtia yhteistyöstä. Komissio puolestaan pyrkii toimimaan parlamentin tuella yhteistyössä jäsenvaltioiden vanhusjärjestöjen ja -yhdistysten kanssa kaikissa toteuttamiskelpoisissa, useampia jäsenvaltioita koskevissa hankkeissa, joilla siis on eurooppalainen ulottuvuus.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2155/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (23. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - merkintöjen muoto ja sisältö 1. Miten toteutetaan pakkaamattomien tavaroiden merkintä? (Esimerkki: vihannekset, hedelmät). 2. Miten toteutetaan sellaisten jalostettujen hyödykkeiden merkintä, jotka koostuvat suurimmaksi osaksi merkittäväksi määrätyistä tuotteista? (Esimerkki: säilötyt tuotteet, tomaattisose). 3. Miten toteutetaan sellaisten jalostettujen hyödykkeiden merkintä, jotka koostuvat vain (vähäisin) osin merkittäväksi määrätyistä tuotteista? (Esimerkki: valmisruoat, joissa on monia muita ainesosia). 4. Onko jo olemassa ehdotuksia edellämainittujen vaihtoehtojen merkintätavoiksi ja millaista tietoa merkintöjen on kulloinkin sisällettävä? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 ja E-2205/97 (17.9.1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2059/97 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (16. kesäkuuta 1997)

Aihe: Pk-yritykset ja 5. puiteohjelma

Pienet- ja keskisuuret yritykset kattavat 66 %:a EU:n työllisyydestä. Niillä on hyvin tärkeä rooli etenkin innovatiivisessa tutkimuksessa. Olemme Euroopan parlamentin tutkimusvaliokunnassa keskustelleet pk-yritysten asemasta nimenomaan EU:n tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn viidennessä puiteohjelmassa.

Koska pk-yrityksen käsitettä ei ole riittävän selvästi määritelty, jää epäselväksi myös se, missä laajuudessa ne voivat osallistua 5. puiteohjelmaan. Haluankin kysyä komissiolta, miten se määrittelee pk-yritykset ja miten se aikoo huomioida nämä yritykset 5. puiteohjelman toteutuksessa?

Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 1997)

Komissio on 3. huhtikuuta 1996 antanut suosituksen pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) määritelmästä ((EYVL L 107, 30.4.1996. )). Tämän suosituksen ansiosta nykyisin on olemassa selkeät ja tarkat säännöt pk-yritysten, pienten yritysten ja mikroyritysten määrittelemiseksi sekä yhteisön omissa ohjelmissa ja välineissä että jäsenvaltioiden ohjelmissa. Antamalla tämän määritelmän komissio toivoi erityisesti lisäävänsä yhteisön ohjelmien selkeyttä, yhtenäisyyttä ja näkyvyyttä; ohjelmissa on tähän saakka usein käytetty erilaisia määritelmiä pk-yrityksistä.

Tämän suosituksen mukaan yrityksen on, ollakseen pk-yritys, täytettävä työntekijöiden määrää koskeva ehto, jonka mukaan yrityksellä on oltava vähemmän kuin 250 työntekijää; taloudellinen ehto, jonka mukaan yrityksen liikevaihdon on oltava alle 40 miljoonaa ecua tai taseen loppusumman alle 27 miljoonaa ecua; sekä riippumattomuutta koskeva ehto, jonka mukaan yrityksen pääomasta tai äänivaltaisista osakkeista 25 prosenttia tai enemmän ei saa olla yhden tai useamman sellaisen yrityksen omistuksessa, joka ei ole pk-yritys.

Kynnysarvot koskevat myös pieniä yrityksiä ja mikroyrityksiä.

Edellä mainitussa suosituksessa määrätään yhteisön ohjelmia, joissa käytetään erilaisia määritelmiä pk-yrityksiä, koskevasta siirtymäajasta. Tämän siirtymäajan päätyttyä viimeistään 31. joulukuuta 1997 kaikissa yhteisön ohjelmissa on periaatteessa sovellettava kyseisen suosituksen määritelmää pk-yrityksistä.

Viidennen puiteohjelman toteuttamisen yhteydessä huomioitavien yritysten osalta yhteisön toiminnan tavoitteet on määritelty komission 30. huhtikuuta 1997 esittämässä ehdotuksessa neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998 - 2002) ((EYVL C 173, 7.6.1997. )). Tavoitteena on edistää pk-yritysten osallistumista tutkimusohjelmiin, auttaa niitä vahvistamaan teknologisia mahdollisuuksiaan ja parantaa tutkimusohjelmiin osallistuvien pk-yritysten mahdollisuuksia hyötyä innovaatioon tarkoitetuista rahoitusvälineistä sekä tukea innovatiivisten yritysten perustamista. Näihin tavoitteisiin on pyrittävä sekä tutkimukseen liittyvien yhteisön eri toimien kautta että erityisesti innovaatioon ja pk-yrityksiin suunnattujen toimien kautta.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2149/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (23. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - lajikkeita koskeva direktiivi 1. Onko varmistettu, että kun myönnetään lajikkeita koskevan direktiivin mukaisesti lupa kasvilajikkeelle, joka ei tarvitse lupaa uuselintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) nojalla, niin siemenkaupassa on kuitenkin suoritettava merkintä uuselintarvikkeita koskevan asetuksen mukaisesti? 2. Kuinka tämä merkintä toteutetaan siementen toimittamisen tai kasvatettujen kasvien myymisen (taimien) yhteydessä? (Esimerkki: erityiset pussit tai liimatarrat myytäessä siemeniä yksityisiin tai kaupallisiin tarkoituksiin). 3. Onko tarkoitus tarkistaa kasvilajikkeita koskevaa direktiiviä siten, että voidaan varmistaa uuselintarvikkeita koskevan asetuksen mukainen merkintä? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 ja E-2205/97 (17.9.1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1962/97 esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) - komissiolle (9. kesäkuuta 1997) Aihe: Suojeltujen eläinlajien tuonti Puolasta Belgiaan Saksan rajavartion sotilaat paljastivat 12. helmikuuta 1997 laittoman eläinkuljetuksen, joka oli matkalla Puolasta Saksan kautta Belgiaan. Laiton kuljetus sisälsi ennen kaikkea eurooppalaisen peipon siperialaiseen alaryhmään kuuluvia tiklejä (Carduelis carduelis major). Lintujen kuljettaja oli erään belgialaisen toimijan palveluksessa. 1. Onko komissio tietoinen edellä mainitusta tapauksesta? a) Onko komissio tietoinen edelliseen tapaukseen verrattavissa olevista tapauksista? Annetaanko edellä mainitun kaltaiset tapaukset komission käsiteltäväksi ilman eri toimenpiteitä ja laatiiko komissio asiaa koskevia tilastoja? b) Jos vastaus on kielteinen, niin aikooko komissio ryhtyä toimiin, jotta se saisi tulevaisuudessa käsiteltäväkseen edellä mainitun tapauksen kaltaisia tietoja, jotta sen on mahdollista ryhtyä toimiin asianomaista jäsenvaltiota vastaan valituksien tai sopimuksen rikkomusmenettelyn puitteissa? 2. Onko komissio sitä mieltä, että Euroopan unionin ulko- ja sisärajoilla suoritettavat tarkastukset tai unionin jäsenvaltioiden suorittamat tarkastukset ovat riittäviä suojeltujen eläinlajien laittomien kuljetusten ehkäisemiseksi? a) Jos ei ole, mitä konkreettisia toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa tällaisen laittoman toiminnan estämiseksi? b) Mitä toimenpiteitä komissio on jo toteuttanut tai aikoo toteuttaa auttaakseen toimivan, lajiensuojeluun liittyvän lainsäädännön laadinnassa tai toimeenpanossa sellaisissa Euroopan unionin naapurivaltioissa, jotka eivät vielä ole mutta mahdollisesti pian ovat EU:n jäsenvaltioita? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (4. elokuuta 1997) 1. Komissio on saanut asiasta tiedon lehdistön välityksellä; aiheesta ei ole lähetetty komissiolle ainoatakaan virallista ilmoitusta. Yhteisön oikeus ei velvoita jäsenvaltioita tekemään ilmoitusta komissiolle tällaisissa tilanteissa. Niinpä komissio ei ole laatinut tästä asiasta mitään erityistilastoja. 2. a) Komissiolla ei ole käytettävissään erityisiä tietoja jäsenvaltioiden suorittamista asiaan liittyvistä tarkastuksista yhteisön ulkorajoilla. Kun kyse on sisäisistä rajatarkastuksista, on syytä mainita, että systemaattiset tarkastukset eivät enää ole sallittuja sisämarkkinoiden toteuduttua 1. tammikuuta 1993; kansalliset viranomaiset voivat kuitenkin vapaasti järjestää pistokokeita. b) Puolan liittymispyynnön seurauksena komissio on koonnut joitakin tietoja Puolan lainsäädännön lähentämisasteesta yhteisön säännöksiin. Lintudirektiivin osalta Puolan lainsäädäntö näyttäisi olevan hyvin lähellä yhteisön lainsäädäntöä. LIFE-avustusohjelma näyttäisi olevan soveliain kanava maan pyrkimysten tukemiseen luonnonsuojelualalla.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1850/97 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) - komissiolle (30. toukokuuta 1997) Aihe: EU:n Ison-Britannian viskille myöntämä tuki Miten komissio perustelee 40 miljoonan ecun suuruisen vuotuisen tuen myöntämistä Ison-Britannian viskiä tuottavalle suurteollisuudelle? Myönnettiinkö tukea myös vuonna 1996? Jos myönnettiin, kuinka paljon? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 1997) Vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1766/92 ((EYVL L 181, 1.7.1992. )) säädetään tukien myöntämisestä viljan viemiseksi joko jalostamattomana tai tiettyinä tuotteina, jotka eivät sisälly Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteeseen II. Näillä tuilla katetaan viljan yhteisöhinnan ja maailmanmarkkinahinnan välinen ero. Jotta voidaan tarvittavissa määrin ottaa huomioon tiettyjen viljapohjaisten, pitkän kypsytysajan vaativien alkoholijuomien jalostukseen liittyvät erityispiirteet, tukien myöntämistä koskevia perusteita on mukautettu. Komission asetuksessa (ETY) N:o 2825/93 ((EYVL L 258, 16.12.1993. )) vahvistetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt tiettyinä alkoholijuomina vietyjä viljoja koskevien mukautettujen tukien vahvistamisen ja myöntämisen osalta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Espanjassa tuotetun viskin muodossa viedylle ohralle myönnetty tuki on vähentynyt huomattavasti. Vuonna 1996 tukea myönnettiin enää ainoastaan 8,27 miljoonaa ecua.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2248/97 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (NI) - komissiolle (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Taideakatemioiden uudistaminen - Italian taideakatemioiden opiskelijat, jotka ovat muodostaneet kansallisen komitean tätä varten, ovat esittäneet voimakkaan vastalauseen, jotta heidän loppututkintonsa katsottaisiin diploma di laurea - tutkintotodistuksen tasoiseksi, ja jotta he voisivat opiskelunsa loppuun suoritettuaan päästä erikoistumisopintoja tarjoaviin oppilaitoksiin ja siten myös opettajantoimen harjoittajiksi, kuten vastaavia opintoja suorittaneet muualla Euroopassa jo voivat tehdä. - Italian hallitus ei ole vielä ryhtynyt toimiin antaakseen vastauksen heidän esittämiinsä vaatimuksiin. Eikö komissio katso, että sen olisi puututtava tilanteeseen ottamalla yhteyttä Italian hallitukseen ja kehotettava sitä panemaan täytäntöön säädös, joka hyväksyttiin jo kaksi vuotta sitten edustajainhuoneen kulttuuriasioista vastaavassa valiokunnassa, jonka tehtävänä on Italian taideakatemioita ja konservatorioita koskevan yliopistojen uudistuksen käsittely; uudistuksen avulla pyritään poistamaan edellytys, jonka vuoksi italialaiset opiskelijat ovat tosiasiallisesti huonommassa asemassa muiden eurooppalaisten jäsenvaltioiden opiskelijoihin verrattuna? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklan mukaisesti yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellisestä ja kielellisestä monimuotoisuudesta. Näin ollen koulutustasoja ja tutkintotodistusten tunnustamista tai vastaavuutta koskevat asiat kuuluvat yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0869/97 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) - komissiolle (12. maaliskuuta 1997) Aihe: Urheilun Eurooppa Pyydän Euroopan komissiota ilmoittamaan, onko varainhoitovuoden 1995 budjettikohdasta budjettikohdasta B3-305 - Urheilu Euroopassa - myönnetty tukia Italiaa varten ja siinä tapauksessa, että näin on, pyydän laatimaan niistä sekä järjestökohtaisen että toimintokohtaisen luettelon. Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 ja E-0871/97 (22.09.1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 25. huhtikuuta 1997 ((EYVL C 319, 18.10.1997, s. 81. )) antamaansa vastaukseen. Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2312/97 esittäjä(t): Jorge Hernandez Mollar (PPE) - komissiolle (3. heinäkuuta 1997) Aihe: Ceutan ja Melillan sisällyttäminen eurosetelin kuvaan Onko komissiolla aikomusta ehdottaa eurosetelin kuvan muuttamista siten, että siihen sisällytetään myös Kanariansaaret sekä yhteisön alueeseen kuuluvat ja Euroopan unionin maarajana Pohjois-Afrikassa sijaitsevat Ceutan ja Melillan itsehallintokaupungit? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 1997) Tulevien eurokolikoiden yhteiselle puolelle ehdotettu neuvoston äskettäin julkistama ulkoasu ei ole lopullinen; kyseessä on pikemminkin lopullisen tuloksen taiteellinen vedos. Rahapajojen johtajien työryhmä on tutkinut ulkoasun teknisiä näkökohtia ja tullut siihen tulokseen, että voittajasarja on tässä suhteessa toteuttamiskelpoisin. Pieniä muutoksia on kuitenkin tehtävä sarjan tuottamiseksi ehdotettujen teknisten yksityiskohtien mukaisesti. Lisäksi kolikoissa esiintyvä Euroopan kartta muutetaan sellaiseksi, että se vastaa kaikkien jäsenvaltioiden mieltymyksiä. Seteleiden osalta on noudatettu hyvin samanlaista menettelyä. Euroopan rahapoliittisen instituutin (ERI:n) neuvosto esitteli voittaneen ulkoasusarjan Dublinin Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 1996. Tiettyjen teknisten yksityiskohtien, kuten Euroopan kartan piirroksen muuttamisen jälkeen ERI:n neuvosto hyväksyi lopullisen muodon toukokuussa 1997.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2113/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (23. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - lajikkeiden salliminen 1. Pitääkö paikkansa, että mikäli geenimuunnetut kasvit on siirretty viljelykasvien yleiseen lajikeluetteloon (70/457/ETY ((EYVL L 225, 12.10.1970, s. 1. ))) ja vihannesten siementen yleiseen lajikeluetteloon (70/458/ETY ((EYVL L 225, 12.10.1970, s. 7. ))), niin uuselintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) nojalla näille kasveille ei tarvita enää erillistä lupaa? 2. Säädetäänkö uuselintarvikkeita koskevassa asetuksessa tällöin ainoastaan kyseisten kasvien merkinnästä? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 ja E-2205/97 (17.9.1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1925/97 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) - komissiolle (4. kesäkuuta 1997) Aihe: Lääkealan yhtiöille maksettava tuki sokerin käytöstä Miksi EU maksaa rahallista tukea lääkealan yhtiöille sokerin käytöstä niiden tuotteissa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 1997) Neuvoston 25 päivänä maaliskuuta 1986 tiettyjen kemianteollisuudessa käytettävien sokerialan tuotteiden tuotantotukeen sovellettavista yleisistä säännöistä antamalla asetuksella (ETY) N:o 1010/86 ((EYVL L 94, 9.4.1986. )) vahvistettiin tuotantotuen säännöt, joita on sovellettu yhteisössä eri muodoissa koko ajan sen jälkeen kun sokerialan yhteinen markkinajärjestely perustettiin vuonna 1968. Mainitun asetuksen tuomien useiden parannuksien joukossa on yksi, joka laajentaa sääntöjen soveltamisalaa koskemaan kaikkia yhdistetyn nimikkeistön lukuun 30 kuuluvia farmaseuttisia tuotteita. Neuvosto tunnusti täten lääketeollisuuden suuren merkityksen yhteisön sokerimarkkinoilla, joilla on ylitarjontaa, kuten parlamentin jäsen varmasti tietää. Esimerkiksi viime markkinointivuoden aikana 1995/1996 kaupan osuus oli 52 873 tonnia 246 382 tonnin sokerialan tuotteiden kokonaismäärästä, joiden osalta on myönnetty tuotantotukea. Tuotantotuki mahdollistaa erityisesti sen, että kyseiset lääkeyhtiöt säilyttävät kilpailukykynsä yhteisön ulkopuolella sijaitseviin kilpailijoihinsa nähden. On myös pidettävä mielessä, että puhtaudestaan ja muista erityisominaisuuksistaan johtuen sokeri on itse asiassa ainoa mahdollinen käytettävä raaka-aine suurimmalle osalle lääketeollisista sovellutuksista. Komissio haluaa myös korostaa, että tuotantotukeen liittyvät menot peritään juurikkaiden viljelijöiltä ja sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuottajilta kahdesti vuodessa kerättävän tuotantomaksun kautta, mikä tapahtuu sokerialalla sovellettavien omaa rahoitusta koskevien sääntöjen mukaisesti.