ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2064/99

esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle

(12. marraskuuta 1999)

Aihe: Keski- ja Itä-Euroopan maiden kielten tulkkaus

Hoitaessaan Euroopan unionin suhteita kolmansiin maihin unionin toimielimet ja erityisesti komissio, neuvosto ja parlamentti joutuvat järjestämään tai osallistumaan moniin kokouksiin, joissa muiden osapuolien äidinkieli on muu kuin unionin virallinen kieli. Viime vuosina ja erityisesti Neuvostoliiton ja Jugoslavian hajottua tällaiset kokoukset ovat entisestään lisääntyneet.

Valitettavasti kokousten laatu kärsii usein siitä, että unionissa tai kolmansissa maissa ei ole saatavana koulutettuja tulkkeja, ja siitä, että eräissä maissa ei ole riittäviä teknisiä rakenteita. Useimpien näiden maiden edustajien kanssa pidettävissä kokouksissa, pidettiin ne sitten yhteisön toimipaikoissa tai kolmansissa maissa, tulkkauksesta huolehtivat hyvin usein kyseisen kolmannen maan tulkit.

Eikö kalliiden kokousten optimoimiseksi olisi komission mielestä kiireellisesti luotava tilapäinen suunnitelma asianmukaisten rakenteiden rahoittamiseksi näissä kolmansissa maissa, unionin (neuvoston, komission ja parlamentin) yhteisen tulkkireservin luomiseksi kyseisten kolmansien maiden kielten (erityisesti makedonian, albanian, serbokroatian, armenian, georgian, azerin, kazahin, turkmeenin, tadzikin, uzbekin, kirgiisin ja mongolian) tulkkausta varten ja paikallisten tulkkien kouluttamiseksi käyttämään nykyaikaista tekniikkaa?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(22. joulukuuta 1999)

Komissio on järjestänyt valintakokeita freelance-tulkeille Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) kielissä vuodesta 1990 lähtien. Tällä hetkellä yhteensä noin 200 tulkkia on hyväksytty kaikkia KIE-kieliä varten. Näin on mahdollista järjestää tarvittava tulkkaus kaikkiin aiottuun laajentumiseen liittyviin kokouksiin.

TAIEX:in (teknisen avun tiedonvaihtotoimisto) ja muiden organisaatioiden avulla on tehty huomattavia ponnisteluja tulkkien koulutuksen parantamiseksi hakijavaltioissa. Näihin toimiin kuuluu opetusta, kurssien teknistä ja taloudellista tukemista ja 80 stipendiä KIE-kielten tulkkauksen opiskelijoille.

Lisäksi komission henkilökunnalle ja freelance-tulkeille tarjotaan näiden kielten kursseja.

Albanian kielen ja muiden entisen Jugoslavian kielten paitsi sloveenin hyväksytyistä tulkeista on olemassa luettelo. Sloveeni puolestaan on yhden hakijavaltion kieli.

Entisen Neuvostoliiton muiden kielien kuin venäjän tulkkien lukumäärä on hyvin pieni. Komissiolla on lyhyt luettelo tulkeista ja se tekee yhteistyötä kyseisten valtioiden viranomaisten kanssa tai komission näissä maissa sijaitsevien lähetystöjen kanssa kun on kyse erityisvaatimuksista.

Komissio tutkii eri mahdollisuuksia tarkoituksenaan varmistaa kokonaisvaltainen ratkaisu KIE-maiden kielien tulkkaamiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi, ottaen huomioon mahdollisuudet saada aikaan kerrannaisvaikutus.

Komissio raportoi näistä tutkimuksista tekemistään johtopäätöksistä soveliaana ajankohtana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1781/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Meriliikenneonnettomuuksien tutkinta.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1781/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (11. lokakuuta 1999) Aihe: Meriliikenneonnettomuuksien tutkinta Aikooko komissio äskettäistä Englannin kanaalissa sattunutta yhteentörmäystä ja merimatkustajien parannettua turvallisuutta silmällä pitäen varmistaa, että koko meriliikenne alistetaan EU:ssa riippumattoman onnettomuustutkinnan alaiseksi, kuten käytäntö on ilmailualalla? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1999) Komission ensimmäinen aloite riippumattomien onnettomuuksientutkintamenetelmien luomiseksi johti pakollisesta katsastusjärjestelmästä säännöllisen ro-ro-alusliikenteen ja suurnopeusmatkustaja-alusliikenteen turvallisen harjoittamisen varmistamiseksi 29 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/35/EY(1) hyväksymiseen. Kyseinen direktiivi tarjoaa kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joita asia merkittävässä määrin koskee, laillisen oikeuden osallistua minkä tahansa merionnettomuuden tai merillä sattuneen ro-ro-alusta tai suurnopeusmatkustaja-alusta koskevan tapauksen tutkintaan, myötävaikuttaa tällaiseen tutkintaan ja jos se on sallittua Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n merionnettomuuksien tutkinnasta vahvistaman säännöstön(2) mukaan, johtaa tällaista tutkintaa. Komissio totesi kyseistä direktiiviehdotusta koskevissa perusteluissaan(3), että jäsenvaltioiden perusteltu ja laillinen mukanaolo merionnettomuuksien tutkimuksissa ei saisi rajoittua vain ro-ro-aluksiin ja suurnopeusmatkustaja-aluksiin. Komissio piti ehdotusta ensimmäisenä askeleena kohti laajempaa IMO:n säännöstön soveltamista merionnettomuuksien tutkinnassa. Komissio ilmoitti myös harkitsevansa kyseisen direktiivin soveltamisen yhteydessä saadun kokemuksen perusteella, millaiset jatkotoimenpiteet olisivat yhteisön tasolla tarpeellisia, jotta voitaisiin taata, että IMO:n säännöstöä sovelletaan tehokkaasti kaikissa merionnettomuuksissa ja tapauksissa, jotka sattuvat yhteisön kannalta merkityksellisillä vesillä. Komission aikomus on vahvistettu komission tiedonannossa Yhteinen liikennepolitiikka. Kestävä liikkuvuus: tulevaisuuden näkymät, jossa mainitaan, että onnettomuuksien tutkimista ja tilastointia koskeva ehdotus voisi olla toimintaohjelman 20002004(4) yksi mahdollisista päätehtävistä. (1) EYVL L 138, 1.6.1999. (2) IMO:n päätöslauselma A.849(20), hyväksytty 27. marraskuuta 1997. (3) EYVL C 108, 7.4.1998. (4) KOM(98) 716 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1977/99 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle. Kaavoitus ja rakennushankkeet Sintra-Cascaisin luonnonpuistossa (Portugali).



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0057 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1977/99 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Kaavoitus ja rakennushankkeet Sintra-Cascaisin luonnonpuistossa (Portugali) Onko komissio tietoinen siitä, että tarkoituksena on suorittaa rakennustöitä Sintra-Cascaisin luonnonpuiston osissa (esim. Cabo Rason ja Abanon alueilla), mikä vahingoittaa luonnonpuistoa pysyvästi? Onko komissio valmis vetoamaan asiasta Portugalissa vastaaviin tahoihin luonnonsuojelun turvaamiseksi yhteisössä ja Natura 2000 -verkoston suojelemiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) Komissio on tutustunut parlamentin jäsenen mainitsemaan asiaan ja kirjaa sen. Sintra-Cascaisin luonnonpuisto kuuluu osittain samannimiseen, yhteisön tärkeänä pitämään alueeseen, jota Portugali ehdotti osaksi Natura 2000 -verkostoa luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) säännösten perusteella. Komissio aikoo valvoa, että Portugalin viranomaiset noudattavat luonnonsuojelua koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Komissio lähettää Portugalin viranomaisille kirjeen, jolla se kiinnittää heidän huomiotaan kyseessä olevaan tapaukseen ja muistuttaa heitä yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti direktiivin 92/43/ETY 6 artiklassa säädettyjen velvollisuuksien noudattamisesta. Kyseisen artiklan säännösten perusteella kaikki suunnitelmat tai hankkeet, jotka eivät liity suoranaisesti Natura 2000 -alueen käyttöön tai ole sen kannalta tarpeellisia, mutta saattavat vaikuttaa tähän alueeseen merkittävästi joko erikseen tai yhdessä muiden suunnitelmien tai hankkeiden kanssa, on arvioitava asianmukaisesti sen kannalta, miten ne vaikuttavat alueen suojelutavoitteisiin. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2776/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Matkaopaskoulun rahoitus.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0185 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2776/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Matkaopaskoulun rahoitus Kreikassa ei ole toiminnassa yhtäkään matkaoppaita kouluttavaa oppilaitosta, ja matkaoppaina nykyään työskentelevien tiedot perustuvat heidän kokemukseensa ja yritysten sisäisiin seminaareihin. Komissiolta kysytään: 1. Voisiko se yhteisrahoittaa lukionjälkeisen matkaopaskoulun perustamista? 2. Mitä matkaoppaille tarkoitettuja yritysten sisäisiä seminaareja Euroopan unioni rahoitti vuosina 19961999 ja minkälaisilla summilla? 3. Voiko komissio kertoa, mikä on näissä seminaareissa koulutettujen henkilöiden lukumäärä? 4. Ottaen huomioon, että on esitetty syytöksiä koskien sitä, että tietyt kyseisiin seminaareihin osallistuneet henkilöt eivät voi myöhemmin harjoittaa matkaoppaan ammattia, sillä ammatti, jota he jo harjoittavat, estää tämän he ovat esimerkiksi julkisen sektorin virkamiehiä , voiko komissio vakuuttaa, etteivät tällaiset henkilöt ole osallistuneet seminaareihin vuosina 19961999? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1694/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. EU:n koordinaattori Hombach.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0016 - 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1694/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (30. syyskuuta 1999) Aihe: EU:n koordinaattori Hombach Balkanin jälleenrakennuksesta vastaavan EU:n erityisedustajan Bodo Hombachin on jo viikkojen ajan julkisesti epäilty syyllistyneen mittaviin lahjontatapauksiin (kyseessä ovat yksityinen talo Mülheimissa ja ylellinen koti Kanadassa). Nämä vakavat syytökset saivat hänet 27. elokuuta 1999 eroamaan omasta tahdostaan puolueensa viroista. Onko neuvosto sitä mieltä, että Hombachin olisi luovuttava vastuullisesta tehtävästään Balkanin alueen demokraattisesta ja taloudellisesta jälleenrakentamisesta vastaavana EU:n erityisedustajana tämän edelleen hyvin epäselvän tilanteen takia ja myöskin siitä syystä, että Hombach on esittänyt vähintäänkin omaperäisen aikomuksen perustaa toimipaikkansa Brysseliin eikä tehtäviensä välittömään läheisyyteen, mikä tuskin lisää EU:n erityisedustajan toimen tehokkuutta? Tilannetta silmällä pitäen olisi myös avoimuussyistä suositeltavaa saada tietoa korvauksista, jotka Hombachille myönnettiin hänen vastaanottaessaan erityisedustajan toimen. Aikooko neuvosto ilmoittaa nämä tiedot? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1693/99, E-1694/99 ja E-1776/99 (14. helmikuuta 2000) Neuvosto on hyvin tietoinen Saksan lehdistön esittämistä väitteistä, jotka koskevat Bodo Hombachin toimia ennen kuin hänet nimitettiin EU:n erityisedustajaksi ja vakaussopimuksen erityiskoordinaattoriksi. Ottaen huomioon selvitykset, joita Bodo Hombach on antanut neuvostolle yksityisasioistaan, ja koska tuomioistuin ei ole antanut mitään tuomiota, puheenjohtajavaltio ja neuvosto tukevat edelleen Bodo Hombachia hänelle annetun tehtävän suorittamisessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1978/99 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle. Luonnos komission tiedonannoksi EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta takuiden muodossa oleviin valtiontukiin.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0057 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1978/99 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Luonnos komission tiedonannoksi EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta takuiden muodossa oleviin valtiontukiin Jäsenvaltioille tammikuussa 1999 esitetty luonnos tiedonannoksi on aiheuttanut suurta epävarmuutta luottoalalla. Tämän ilmoituksen julkaiseminen horjutti pysyvästi alan luottamusta oikeudellisesti varmaan takuuvälineeseen. Tuloksena olisi, että luottoja myöntävät säästöpankit ja muut pankit eivät voisi turvautua tällaisiin luottotakuisiin, jolloin niiden kannettavaksi tulisi lainaa ottaneiden yritysten maksukyvyttömyysriski takautuvasti ilman ennakkoilmoitusta. Siksi kysyn komissiolta: 1. Aikooko komissio todellakin antaa tällaisen tiedonannon? 2. Miten luottolaitosten luottamuksen säilyminen taataan? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä rahamarkkinoiden osapuolten suuren epävarmuuden johdosta? 4. Onko komissio tietoinen siitä, että kriittisissä tapauksissa luottolaitokset luopuisivat luottojensa valtiontakauksesta, jolloin julkinen sektori joutuisi välittömästi kuormittamaan omaa talousarviotaan tukeen oikeutetuilla lainoilla. Näin verokuormitusta vähentävä toimi pelkän luottotakuun antaminen jäisi tulevaisuudessa pois. 5. Aikooko komissio tukia koskevien tiedonantojen, suuntaviivojen ja yksittäisten päätösten hämmentävän runsauden vuoksi huolehtia avoimuuden ja näin oikeusvarmuuden lisääntymisestä laatimalla kokoavan ja systemaattisesti jäsennellyn esityksen tukia koskevasta Euroopan lainsäädännöstä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) 1. Komissio on 24. marraskuuta 1999 antanut tiedonannon EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (ent. 92 ja 93 artiklan) soveltamisesta takauksen muodossa myönnettäviin tukiin. 2. Tiedonanto ei vaaranna luottolaitosten luotettavuutta. Sen tarkoituksena on yksinomaan selventää takauksina myönnettäviin tukiin sovellettavia sääntöjä. 3. Tiedonannon tarkoituksena on nimenomaan lisätä tilanteen läpinäkyvyyttä ja siten se vähentää rahoitusmarkkinoiden toimijoiden epävarmuutta. 4. Komissio ei vaadi takausten lopettamista vaan sitä, että niiden on oltava tukisääntöjen mukaisia. 5. Takauksen muodossa myönnettävistä tuista annetun tiedonannon tarkoituksena on turvata aiemmin eri teksteissä hajallaan olleiden sääntöjen entistä suurempi läpinäkyvyys.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2380/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Naisiin kohdistuvan väkivallan vastustaminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2380/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Naisiin kohdistuvan väkivallan vastustaminen Naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevan eurooppalaisen tiedotuskampanjan yhteydessä pyydettiin tekemään ehdotuksia eurooppalaisista tiedotushankkeista, joiden toteuttamiseen haluttaisiin teknistä ja/tai taloudellista tukea. Haluaisin nyt kuulla komissiolta, kuinka monta hanketta tuen kohteeksi valittiin? Mitä hankkeet olivat ja kuinka paljon ne saivat tukea? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevan tiedotuskampanjan yhteydessä on Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistu ehdotuspyyntö kahdessa erässä: 7. huhtikuuta 1999 (hankkeiden toimittamisen määräajaksi asetettiin 21. toukokuuta 1999) ja 10. elokuuta 1999 (määräajaksi asetettiin 21. syyskuuta 1999). Komissio toimittaa suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle yksityiskohtaisen luettelon hyväksytyistä hankkeista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2115/99

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(22. marraskuuta 1999)

Aihe: Lennonjohto

Kuinka paljon Euroopan ilmatilassa sattuneiden lennonjohdosta johtuvien viivästysten määrä on noussut prosentuaalisesti viimeisten viiden vuoden aikana? Kuinka suuri tämä määrä on arvioiden mukaan vuosina 20002002?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 ja E-2117/99

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on laatinut tiedonannon(1), jossa käsitellään lentoliikennettä koskevien myöhästymisten tämänhetkistä tilaa sekä uusia toimia, joilla luotaisiin yhteisölle sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan edellyttämä ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Useimpiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 1999 ja joka annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Laatiessaan kyseistä tiedonantoa komissio teki läheistä yhteistyötä asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, työntekijöiden sekä lentoliikennepalveluiden tarjoajien kanssa näitä edustavien järjestöjen kautta. Komissio kuuli myös kaikkien jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisia erilaisten tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osalta.

Lentoliikenteen myöhästymisten vähentäminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja niiden välisen yhteensovittamisesta vastaavan järjestön Eurocontrolin tehtävä. Tässä yhteydessä asiantuntijoiden tehtävä on määritellä ja toteuttaa toiminnalliset menettelyt ja tekniset parannukset. Yhteisön varsinainen tehtävä on luoda organisatorinen kehys kansallisella ja eurooppalaisella tasolla taatakseen, että ratkaisut hyväksytään yleisesti ja että ne pannaan täytäntöön koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Tästä syystä yhteisö päätti vuonna 1998 liittyä Eurocontrol-järjestöön, jotta se voisi harjoittaa tätä järjestöä koskevaa poliittista valvontaa. Tätä asiaa koskevat neuvottelut on saatu lähes päätökseen, mutta ratifiointi saattaa kestää useamman vuoden. Komissio aikoo sen vuoksi pyytää, että yhteisön jäsenyys toteutuisi nopeasti.

ATM 2000 -strategia on Eurocontrolin laatima asiakirja ja Eurocontrol on vastuussa strategiaan sisältyvien ehdotusten hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta. Komissio sekä ilmatilan käyttäjät, jäsenvaltiot ja kansainväliset järjestöt ovat osallistuneet tämän asiakirjan laatimiseen. Komissio tukee strategian yleistavoitteita ja strategisia periaatteita. Se haluaisi kuitenkin tietää, pitäisikö vielä tehdä jotakin sellaisen kypsän, luotettavan ja selkeän suunnitelman kehittämiseksi, jossa tarkasteltaisi vuoteen 2015 mennessä tapahtuvan liikenteen arvioidun kaksinkertaistumisen kannalta välttämättömän teknologian kehittämistä.

(1) KOM(1999) 614.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1864/99

esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle

(14. lokakuuta 1999)

Aihe: Pitkiä matkoja ajavat rekka-autoilijat

Tietääkö komissio, että eräät kuljetusyhtiöt käyttävät nykyään paljon Euroopan unionin ulkopuolisia kuljettajia, maksavat heille minimipalkkoja pienempää palkkaa ja pakottavat heidät ajamaan sallittuja ajotunteja pitempään?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä saadakseen jäsenvaltioiden hallitukset torjumaan tällaisen toiminnan siellä missä sitä esiintyy?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(17. marraskuuta 1999)

Komissio on tietoinen siitä, että yhteisön alueella toimivat kuljetusyritykset palkkaavat yhä enemmän ja usein laittomasti yhteisön ulkopuolisista maista olevia kuljettajia. Komissio on hyvin huolissaan siitä, että tämä käytäntö vääristää tiekuljetusalan kilpailua yhteisössä, ja pitää tätä asiaa hyvin kiireellisenä kansallista ja kansainvälistä tiekuljetusalaa koskevana ongelmana.

Edellä mainitusta syystä komissio on jo ottanut kirjallisesti yhteyttä jäsenvaltioihin tiedottaakseen niille ongelmasta ja arvioidakseen niiden käsityksen sen laajuudesta.

Komissio on alkanut alustavasti tutkia ongelman ratkaisumahdollisuuksia pyytämällä jäsenvaltioita esittämään yleiskatsauksen erilaisista sosiaaliturva-, työ- ja liikennesäännöksistä, joita ne soveltavat tällä alalla. Saatuaan näistä säännöksistä ja nykyiseen käytäntöön ratkaisevasti vaikuttavista seikoista yleiskäsityksen komissio harkitsee jatkotoimenpiteitä.

Erittäin tärkeää on tunnustaa se, että jäsenvaltioiden vastuulla on taata täytäntöönpanojärjestelyjen tehokkuus omalla alueellaan. On selvää, ettei vähimmäispalkkaa koskevien sopimusten eikä myöskään sallittuja ajo- ja lepoaikoja koskevien säännösten rikkomista voida hyväksyä. On hälyttävää, että tällaista ilmenee lähes järjestelmällisesti joissakin jäsenvaltioissa. Komissio laatii parhaillaan raporttia ajo- ja lepoaikoja koskevien yhteisön säännösten yhdenmukaisesta ja tehokkaasta täytäntöönpanosta. Raportti perustuu jäsenvaltioiden antamiin tietoihin ja voi johtaa lainsäädäntöehdotuksiin tällä alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1960/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle. Phare.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1960/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Phare Saamieni tietojen mukaan Bulgariassa helmikuussa vuonna 1996 sattuneen pankkikriisin ja siihen liittyneen maksuliikenteen loppumisen myötä Phare-ohjelmaan tarkoitetuista varoista menetettiin 9,1 miljoonaa euroa. Onko varat tällä välin saatu takaisin? Miten suuri osa tästä summasta on palautettu? Miten paljon summasta luultavasti jää saamatta takaisin? Mikä taho valitsee EU:n pankkiyhteydet? Millä perusteella pankkiyhteydet valitaan? Onko komissio tietoinen muista tapauksista, joissa yhteisön varoja on menetetty pankkien ja muiden luottolaitosten maksukyvyttömyyden vuoksi? Minkä suuruisia nämä summat ovat olleet? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 1999) Vuonna 1996 jäädytettyjen varojen määrät olivat 9 396 867 euroa ja 14 750 Saksan markkaa. Takaisinsaadut määrät olivat 9 385 673,55 euroa ja 15 367,07 Saksan markkaa. Bulgarialaisten pankkitilien avaamisen perusteet muuttuivat maaliskuussa 1996. Pankkialan tilanteen arvioinnin jälkeen päätettiin, että Phare-varat olisi talletettava pääoma-asemaltaan vahvoihin pankkeihin, joilla on osakkeenomistajiensa vakaa tuki. Komission mielestä nämä edellytykset täyttäviä pankkeja olivat ING Bulgaria, Bulbank, Raiffeissen ja Dresdner Bank, ja ne ovatkin pankit, joiden kanssa komissio on tämän jälkeen toiminut yhteistyössä. Komissio on vuoden 1998 jälkeen määritellyt uudestaan perusteet, joita käytetään Phare-varojen tallettamiseen soveltuvien pankkien valinnassa. Vuonna 1998 ja sen jälkeen hyväksyttyihin ohjelmiin liittyvät Phare-varat on talletettava keskuspankkiin tai valtion takaamalle pankkitilille. Komissiolla ei ole tietoa muista komission varoihin vaikuttaneista pankkikriiseistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2061/99 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle. Härkätaisteluissa käytettävien härkien kasvattamiseen myönnetyn EU:n tuen oikeusperusta.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2061/99 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Härkätaisteluissa käytettävien härkien kasvattamiseen myönnetyn EU:n tuen oikeusperusta Mikä on härkätaisteluissa käytettävien härkien kasvattamiseen myönnetyn EU:n tuen oikeusperusta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 1999) Erityistä yhteisön tukea härkätaistelussa käytettävien härkien kasvattamiseen ei ole. Näitä härkiä ei kuitenkaan ole suljettu vuonna 1987 käyttöönotetun urospuolisten nautojen palkkiojärjestelmän soveltamisalan ulkopuolelle. Palkkiojärjestelmän oikeusperusta on naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 27. kesäkuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 805/68(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1633/98(2). Asetus (ETY) N:o 805/68 on 1. tammikuuta 2000 alkaen kumottu ja korvattu 17. toukokuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1254/1999(3). On syytä täsmentää, että vain hyvin pienestä osasta asianomaisten kasvattajien kasvattamista urospuolisia nautoja tulee härkätaistelussa käytettäviä härkiä. Siitä päätetään yleensä vasta pitkän ajan kuluttua siitä kun kyseisestä eläimestä on myönnetty urospuolisten nautojen palkkio. (1) EYVL L 148, 28.6.1968. (2) EYVL L 210, 28.7.1998. (3) EYVL L 160, 26.6.1999.