ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1756/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle. Jälleen kyproksenkreikkalainen murhattu miehitetyllä alueella.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1756/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) neuvostolle (1. lokakuuta 1999) Aihe: Jälleen kyproksenkreikkalainen murhattu miehitetyllä alueella Uusi hirvittävä murha, jonka uhrina oli Stelios Harpas, Kyproksen miehitetyllä alueella asuva kyproksenkreikkalainen, ja tekijöinä Turkin kansalaisia, on herättänyt suurta levottomuutta ja paniikkimielialaa vieraan vallan hallitsemalla alueella asuvien kyproksenkreikkalaisten keskuudessa. Sitä taustaa vasten, että 10. huhtikuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa (B4-0286/97)(1) Euroopan parlamentti tuomitsee uudestaan jyrkästi miehittävän osapuolen laittoman hallinnon suorittamat alueelle jääneiden ihmisten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien vakavat ja jatkuvat loukkaukset sekä miehittäjien taipumattomuuden ja pyytää, että YK ja Euroopan unionin elimet, erityisesti komissio ja neuvosto, tiedostaisivat ongelman selvemmin, jotta alueelle jääneiden elinolosuhteiden parantamiseksi voitaisiin kehittää ja toteuttaa kaikenlaisia tarpeelliseksi arvioituja toimia, mukaan lukien humanitaariset toimet, neuvostolta kysytään: Mitä se aikoo tehdä tämän uuden murhan jälkeen turvatakseen vieraan vallan hallitsemalla alueella asuville kyproksenkreikkalaisille mahdollisuuden pysyä kotiseudullaan? Katsooko se, että Rizokarpasoon voidaan perustaa täysimittainen, pysyvä seurantakeskus varmistamaan vieraan vallan hallitsemalla alueella asuvien turvallisuutta? (1) EYVL C 132, 28.4.1997, s. 226. Vastaus (24. tammikuuta 2000) Neuvosto ei ole saanut mitään virallista tietoa tapauksesta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Sen perusteella, mitä on saatu selville ja kuten kysymyksessäkin annetaan ymmärtää Stelios Harpasin väkivaltainen kuolema ei ole yhteydessä Pohjois-Kyproksen valtaapitävän hallinnon edustajien toimintaan. Päinvastoin näyttää siltä, että nämä tekivät yhteistyötä Kyproksen tasavallan viranomaisten kanssa ryhtyäkseen tarkoituksenmukaisiin toimiin Stelios Harpasin kuoleman jälkeen. Seurantakeskuksen perustamista Rizokarpasoon koskevan kysymyksen osalta neuvosto luottaa siihen, että YK tarkastelee kaikkia asianmukaisia näkökohtia ja tekee oikean ratkaisun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1876/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Sanomalehtien tukeminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1876/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Sanomalehtien tukeminen Komission 22. joulukuuta 1998 kysymykseen E-2924/98(1) antamaan vastaukseen viitaten kysymyksen esittäjä toteaa, ettei hän mielestään saanut tyhjentävää ja tyydyttävää vastausta. Tämän vuoksi hän esittää seuraavat lisäkysymykset: 1. Millaisten asiakirjojen ja tietojen perusteella komissio valitsee tukea saavat tiedotusvälineet? 2. Kuinka paljon itävaltalaiset tiedotusvälineet saivat taloudellista tukea vuosina 1997 ja 1998? 3. Mitkä itävaltalaiset tiedotusvälineet saivat taloudellista tukea, mihin Euroopan unionia koskeviin aiheisiin liittyen tukea myönnettiin ja kuinka paljon? 4. Kuinka komissio valvoo, lisäävätkö siltä tukea saaneiden tiedotusvälineiden raportit kansalaisten kiinnostusta EU-asioihin tai ovatko ne mielipiteenmuodostuksen kannalta hyödyllisiä? (1) EYVL C 289, 11.10.1999, s. 14. Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2000) 1. Itävallassa toimiva komission edustusto ei tue viestimiä avustuksilla, mutta se ostaa ilmoitustilaa tai voi antaa taloudellista avustusta ylimääräisten kappaleiden tai lisäsivujen valmistamiseen tai tutkimustyön aiheuttamiin lisäkustannuksiin. Viestinten valintaperusteina ovat painosmäärä ja levikki, viestimen uskottavuus sekä sen lukijakunnan koostumus. Lisäksi komissio pyrkii luomaan käyttämistään viestimistä tasapainoisen yhdistelmän. 2. Komission menot olivat Itävallan viestinten osalta vuonna 1997 4,9 miljoonaa ja vuonna 1998 1,5 miljoonaa Itävallan illinkiä. 3. Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristöön taulukon, johon pyydetyt tiedot sisältyvät. 4. Yksittäisen mainoksen vaikutusten tarkistaminen tuskin on mahdollista. Siksi komissio keskittyy viestimiin, joita niiden käyttäjät pitävät luotettavina tietolähteinä tässä nimenomaisessa asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1937/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Vedenhukka EIDAPin vesijohtoverkossa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0048 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1937/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Vedenhukka EIDAPin vesijohtoverkossa Euroopan unioni rahoittaa Attikan vesijohtoverkkoon liittyviä hankkeita. Kun otetaan huomioon, että vesi kuuluu ihmisen perustarpeisiin, sen käsittelyssä on minimoitava veden tuhlaamisen vaara siten, että veden toimitus on turvattua ja määrältään riittävää. Eräiden tietojen mukaan pääkaupunkialueen vesilaitoksen EIDAPin vesijohtoverkoissa esiintyy suurta vedenhukkaa. Komissiolta kysytään: 1. Onko olemassa kansainvälisesti hyväksyttyjä vedenhukkaa vesijohtoverkoissa koskevia standardeja? Kuinka suurissa prosenttimäärissä vedenhukka voi liikkua? 2. Ottaen huomioon, että suuri osa vesijohto- ja viemäriverkosta Kreikassa rakennetaan yhteisön rahoituksella, onko EIDAPin vesijohtoverkossa tapahtuvan vedenhukan prosenttimääristä tietoja? 3. Onko komissio tietoinen edellä mainitusta ongelmasta, ja mikäli se on, mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) 1. Verkossa todettu vedenhukka on osa rekisteröimätöntä kulutusta, joka koostuu suureksi osaksi vesivuodoista, mutta käsittää myös palokunnan palontorjuntaan käyttämän veden sekä kunnallisten laitosten puhtaanapitoon ja puistojen kasteluun käyttämän veden. Asiaa koskevia kansainvälisiä standardeja ei ole olemassa. Niin sanottu hyväksyttävä rekisteröimättömän kulutuksen määrä on kuitenkin noin 815 prosenttia, ja Euroopan keskiarvo on erittäin karkeasti arvioituna noin 15 prosenttia. 2. Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan rekisteröimättömän kulutuksen määrä parlamentin jäsenen mainitseman vesilaitoksen vesijohtoverkossa on 23 prosentin luokkaa. Kreikan viranomaisten tavoitteena on alentaa tämä määrä 15 prosenttiin kahdeksan seuraavan vuoden aikana. 3. Komissio on tietoinen ongelmasta ja seuraa tilanteen kehitystä tiiviisti. Komissio on valmis tutkimaan mahdollisuutta tuen myöntämiseen koheesiorahaston varoista, jos Kreikan viranomaiset esittävät asiaa koskevan hakemuksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2095/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Nuoriin kohdistuva väkivalta USA: ssa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0134 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2095/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Nuoriin kohdistuva väkivalta USA: ssa Tiedotusvälineet kertovat jatkuvasti uusista amerikkalaisnuorten suorittamista väkivallanteoista. Voitaisiin olettaa, että tämä on mahdollisesti suoraa seurausta nuorten itsensä kokemasta väkivallasta, koska nuoriso Yhdysvalloissa (ja muuallakin) joutuu päivittäin ja jopa oman maansa viranomaisten väkivallan uhriksi. Tapaus, joka koskee 11-vuotiasta poikaa, jolla on sekä Sveitsin että Yhdysvaltain kansalaisuus, jonka poliisi nouti keskellä yötä tämän omasta sängystä käsi- ja jalkarautoihin kahlittuna ja joka on tällä hetkellä insestisyytösten takia tutkintavankeudessa Yhdysvalloissa, on todiste siitä, että yhä useampi lapsi riistetään vanhemmiltaan väkivaltaa käyttäen ja ilman pitäviä todisteita. Aikooko komissio käyttää Yhdysvaltoihin kohdistettuja painostustoimia, - jotta estettäisiin tällaiset kansallisten viranomaisten lapsiin ja nuoriin kohdistamat väkivallanteot, - ja osoitettaisiin Yhdysvalloille, joka on aina huolissaan ihmisoikeuksien kunnioittamisesta muissa maissa, erityisesti Kiinassa, että sen olisi ehdottoman välttämätöntä huolehtia ihmisoikeuksien kunnioittamisesta myös omassa maassaan? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Komissio on myös huolissaan arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että lasten ja nuorten oikeuksia pitäisi kunnioittaa asianmukaisesti kautta maailman. Kyseinen tapaus, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on nyt ratkaistu tuomioistuimessa. Poika on päästetty vapaaksi ja hän on palannut Yhdysvalloista Sveitsiin. Muistutettakoon, että yhteisö ja Yhdysvallat keskustelevat avoimesti vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevista kysymyksistä uuden transatlanttisen agendan yhdeydessä. Kyseinen mielipiteiden vaihto sisältää yleensä rikosasiat kuten rahanpesun, korruption ja laittomien huumeiden vastaisen toiminnan. Yhteisö ja Yhdysvallat järjestivät äskettäin yhdessä konferenssin Internetissä esiintyvän lapsipornografian vastaisesta toiminnasta. Komissio ei epäile ottaa esille tarpeen vaatiessa asianomaisten yhdysvaltalaisten viranomaisten kanssa samantapaisia huolenaiheita, jonka arvoisa parlamentin jäsen otti esille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2001/99

esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle

(9. marraskuuta 1999)

Aihe: Puolalaisen hiilen polkumyynti

Arvioiden mukaan puolalaiset hiilen tuottajat vievät joka vuosi miljoonan tonnin edestä tukea saavaa hiiltä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mikä on lamaannuttanut Yhdistyneen kuningaskunnan kansalliset hiilimarkkinat. Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö on esittänyt valituksen asiasta vastaaville puolalaisille viranomaisille, jotta hiilen polkumyynti Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla loppuisi.

Mitä toimia komissio on toteuttanut estääkseen tukea saavan puolalaisen hiilen polkumyynnin? Aikooko komissio ryhtyä tulevaisuudessa polkumyyntiä ehkäiseviin toimiin puolalaisia hiilen tuottajia vastaan?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(1. joulukuuta 1999)

Komissio ei toistaiseksi ole ryhtynyt minkäänlaisiin Puolasta peräisin olevan hiilen tuonnin vastaisiin toimiin.

Polkumyyntitutkimus tai tukien vastainen tutkimus voidaan panna vireille vasta kun on saatu selvää ja todistein tuettua näyttöä vahingollisesta polkumyynnistä tai tuesta. Tavallisesti tutkimuksen vireillepanon perusteena on asianmukaisesti perusteltu yhteisön tuotannonalan tekemä valitus. Toimenpiteitä voidaan toteuttaa vasta sen jälkeen, kun tutkimuksessa on vahvistettu vahingollisen polkumyynnin tai tuen olemassaolo, ja kun väliintulo on yhteisön tuotannonalan edun mukaista.

Komissiolle ei toistaiseksi ole toimitettu kyseisen tuotteen Puolasta suuntautuvaa tuontia koskevia valituksia.

Jos vahingollisesta polkumyynnistä tai tuesta esitetään valitus tai näyttöä, komissio tutkii tapauksen erittäin huolellisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1803/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Raja-alueisiin kohdistuvia vaikutuksia koskevan testin käyttöönotto kaikessa kansallisessa lainsäädännössä.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0027 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1803/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Raja-alueisiin kohdistuvia vaikutuksia koskevan testin käyttöönotto kaikessa kansallisessa lainsäädännössä Edellinen komissio vastasi 2. elokuuta 1999 kysymykseen E-0850/98(1), että on parempi kannustaa raja-alueita neuvottelemaan asioista keskenään ratkaisujen löytämiseksi ongelmiin. Tietääkö komissio, että kyseiset raja-alueet (maakunnat ja kunnat) eivät useinkaan ole vastuussa lainsäädännöstä, koska lait säädetään tavallisesti kansallisella tasolla, mistä aiheutuu kuitenkin usein kielteisiä seurauksia raja-alueille ja erityisesti niiden liike-elämälle, työntekijöille ja paikallisille ja alueellisille viranomaisille? Onko komissio valmis kuitenkin harkitsemaan vielä kerran sellaisen eurooppalaisen direktiivin laatimista ja antamista Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, johon sisältyy raja-alueisiin kohdistuvia vaikutuksia koskeva testi, erityisesti sen vuoksi, että sekä EU:n alueet (Euregiot) että Euroopan parlamentti ovat tätä useasti pyytäneet? (1) EYVL C 27 E, 29.1.2000, s. 2. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 1999) Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-850/98(1) komissio vahvisti kantansa, jonka se oli esittänyt Anne Van Lanckerin raportista käydyissä keskusteluissa parlamentin istunnossa 27. toukokuuta 1998. Raja-alueiden työntekijöitä käsittelevän raportin mukaan silloin, kun ongelmia esiintyy, olisi niiden ratkaisemiseksi aiheellista edistää asianomaisten raja-alueiden toimijoiden yhteistyötä. Komissio muistutti tässä yhteydessä toimivallasta, jota se harjoittaa soveltaakseen EY:n perustamissopimuksen 226 artiklaa (entinen 169 artikla), jonka mukaan se voi varmistaa, että jäsenvaltioiden lainsäädännöt ovat yhdenmukaisia yhteisön oikeuden kanssa ja erityisesti vapaata liikkuvuutta koskevien säännösten kanssa. Kysymyksessään arvoisa parlamentin jäsen viittaa raja-alueiden työntekijöiden kohtaamien vaikeuksien lisäksi myös yritysten ja paikallisviranomaisten ongelmiin. Komissio pyytää parlamentin jäsentä ystävällisesti täsmentämään, mitä ovat hänen kysymyksessään esiintuodut ja raja-alueilla kansallisen lainsäädännön soveltamisen seurauksena kohdatut negatiiviset vaikutukset muilla alueilla kuin työntekijöiden vapaassa liikkuvuudessa, tai antamaan näistä konkreettisia esimerkkejä. (1) EYVL C 27 E, 29.1.2000, s. 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2178/99 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Norjaan viedyn lihan tullimaksut.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2178/99 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Norjaan viedyn lihan tullimaksut Viitaten suulliseen kysymykseeni H-0389/99(1), jonka esitin komission kyselytunnilla toukokuussa 1999, pyydän vastausta seuraavaan kysymykseen: onko komission mielestä Norjan ja EU:n kauppasopimusten mukaista, että tanskalaista lihaa Norjaan vievä yritys joutuu maksamaan lihakilosta 84,31 NOK:n tullimaksun? Komission tiedoksi voin mainita, että kyseisen tuotteen nettohinta (850 g lihaa) on 16,50 DKK. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (toukokuu 1999). Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1999) Norjan ja yhteisön välillä on tällä hetkellä voimassa sopimus Euroopan talousalueesta (ETA). Sopimuksen 8 artiklassa maataloustuotteet rajataan sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle tiettyjä tarkasti määriteltyjä tuotteita lukuun ottamatta. Lisäksi ETA ei ole tullialue, joten sopimus ei vaikuta Norjan tariffirakenteeseen. Tämän vuoksi sopimuksessa ei ole mitään määräyksiä, jotka koskisivat yhteisön viejien Norjalle maksamia tulleja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2154/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Valtion metsäyksikön siirtäminen alueiden alaisuuteen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2154/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Valtion metsäyksikön siirtäminen alueiden alaisuuteen Metsävarojen ja ympäristön suojelu on ollut Italiassa poliisivoimien alaisen valtion metsäyksikön vastuulla. Lailla 59/97 sellainen yksikön henkilöstö, joka ei ole valtiolle kuuluvien tehtävien kannalta välttämätöntä, siirretään alueiden alaisuuteen. Vaikka tällaisten valtiollisten tehtävien suorittamiseen tarvittavan henkilökunnan määrä onkin erittäin suuri, noin 70 % henkilöstöstä on kuitenkin siirretty alueiden alaisuuteen. Sekä kansallisen että kansainvälisen ympäristönsuojelun näkökulmasta ja jotta valtion metsäyksikön ammattitaito, jota tarvitaan välttämättä yhteisön metsäalan asetusten noudattamisen varmistamiseksi ja joka muutoin hajautettaisiin, säilyisi, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Katsooko se, että valtuuksien siirtäminen alueille tällä alalla heikentää vakavasti valtion metsäyksikön ja ympäristönsuojelun tehokkuutta? 2. Onko se laatinut asiaa koskevia asiakirjoja? 3. Mikä on sen arvio asiasta? 4. Miten vastaavat elimet on järjestetty muissa jäsenvaltioissa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Kansallisen hallinnon järjestäminen kuuluu ainoastaan jäsenvaltion toimivaltaan. Komissio katsoo, että valtuuksien siirtäminen tietyiltä osin alueelliselle tasolle ei välttämättä vähennä toimivallan käytön tehokkuutta, mutta edellyttää tietyissä tapauksissa toiminnan yhteensovittamisen tehostamista alueiden ja jäsenvaltion välillä. Komission on mahdotonta antaa tarkkaa kuvausta siitä, miten vastaavat elimet on järjestetty muissa jäsenvaltioissa. Useita eri ratkaisuja on olemassa ja hajauttaminen voi olla täydellistäkin. Esimerkiksi metsäpalojen torjuntaa hallinnoidaan tietyissä valtioissa kuntatasolla, toisissa taas maakunnan, läänin tai alueen tasolla, ja se voi olla myös keskitetty kansalliselle tasolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1996/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Diplomaattien verovapauksien poistaminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0063 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1996/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Diplomaattien verovapauksien poistaminen Komissiossa tehtyjen uudistusten puitteissa päätettiin viime kuussa, että uudet komission jäsenet eivät vastaisuudessa enää käytä hyväkseen heille kauan kuuluneita verovapauksia. Voiko komissio tämän huomattavan ja kiitosta ansaitsevan uudistuksen seurauksena kertoa, aiotaanko tämä käytäntö ulottaa koskemaan koko diplomaattikuntaa Euroopan unionin alueella? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1999) Diplomaattien verovapaudet perustuvat pitkään voimassa olleisiin vastavuoroisiin käytäntöihin, jotka on yleispiirteissään kodifioitu vuoden 1961 Wienin yleissopimukseen. Niistä säädetään myös yksityiskohtaisesti yhteisön laissa (vapauksista säädetään arvonlisäveron osalta jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) 15 artiklan 10 kohdassa ja valmisteveron osalta valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/12/ETY(2) 23 artiklan 1 kohdassa). Niihin sovelletaan jäsenvaltioiden asettamia ehtoja ja rajoituksia. Komissio päätti 29. syyskuuta 1999 pitämässään kokouksessa, että kaikki sen jäsenet luopuvat vapaaehtoisesti useista sellaisista erioikeuksista, joita Belgian viranomaiset ovat heille perinteisesti myöntäneet osana diplomaattisia suhteita koskevan Wienin yleissopimuksen (1961) soveltamista. Yksityisluonteisten menojen osalta komission jäsenet eivät siis jatkossa enää käytä oikeuttaan saada vapautus alkoholijuomien, savukkeiden ja bensiinin arvonlisä- ja valmisteverosta tai ostaa arvonlisäverotta useita eri tuotteita henkilökohtaiseen käyttöön. Yleisesti ottaen voidaan esittää, ettei sisämarkkinaolosuhteissa ole perusteita sille, että yhden jäsenvaltion toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneille diplomaateille myönnettäisiin tämäntyyppisiä erioikeuksia ja että ne pitäisikin lakkauttaa. Tämä edellyttäisi kuitenkin voimassa olevan yhteisön lainsäädännön muuttamista, mihin vaadittaisiin neuvoston yksimielinen päätös komission ehdotuksen pohjalta. Kysymystä on selvitettävä perinpohjaisesti, koska se on sidoksissa siihen, miten jäsenvaltiot soveltavat Wienin yleissopimusta. Näin ollen komissio ei aio antaa asiaa koskevia ehdotuksia lähitulevaisuudessa. (1) EYVL L 145, 13.6.1977. (2) EYVL L 76, 23.3.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1735/99 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle. Rajatylittäviä meluhaittoja koskeva lainsäädäntö.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1735/99 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Rajatylittäviä meluhaittoja koskeva lainsäädäntö Alankomaiden Belgiaan rajoittuvan Noord-Brabantin alueen asukkaiden huolestuneisuutta silmällä pitäen. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Puuttuuko Euroopan komission mielestä EU:n lainsäädännöstä kohta, joka mahdollistaisi rajatylittävien yleisten ja erityisesti teollisuuslaitosten aiheuttamien melu- ja tärinähaittojen torjumisen ja valvomisen? 2. Onko komission mielestä tarpeen luoda tätä alaa koskeva yhteisön lainsäädäntö? 3. Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä tällä alalla ja millä aikavälillä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1999) Komissio on tietoinen siitä, ettei nykyisellä eurooppalaisella ja kansallisella lainsäädännöllä voida täysin säännellä naapurijäsenvaltioissa aiheutettua melua ja tärinää. Komissio on erityisen tietoinen teollisuusalueista ja lentoasemista, jotka aiheuttavat rajoja ylittäviä ongelmia, sekä ongelmista, joita paikallisilla ja kansallisilla viranomaisilla on tällaisten tapausten käsittelyssä. Komissio uskoo, että melulainsäädännön yhdenmukaistaminen helpottaisi huomattavasti kyseisten viranomaisten tehtäviä heidän pyrkiessään parantamaan tilannetta. Tulevaisuuden melupolitiikkaa koskevassa komission vihreässä kirjassa(1) esitettiin monia syitä yhdenmukaistaa melualainsäädäntöä. Välittömänä tuloksena komissio harkitsee sellaisen ympäristömelulle altistumista koskevan direktiiviehdotuksen antamista, joka loisi pohjan yhdenmukaistamiselle. Tällaisen direktiivin tärkein osa-alue olisi mittareiden ja arviointimenetelmien yhdenmukaistaminen. Jotta keskusteluun ja tiedonvaihtoon saataisiin lisää selkeyttä, muut osa-alueet olisivat Euroopan laajuinen melukartoitus, paikalliset toimintaohjelmat, komission toimesta tapahtuva tietojen julkaisu ja yhteisön melupäästöjä koskevan politiikan kehittäminen. Komissio toivoo, että se voi antaa tällaisen direktiiviehdotuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuoden 2000 aikana. Komissio ei ole aikonut sisällyttää tärinähaittoja uuteen ehdotukseen tai valmistella tärinähaittoja koskevaa erillistä direktiiviä. (1) KOM(96) 540 lopullinen.