ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0795/98 esittäjä(t): Reimer Böge (PPE) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: PO VI:n henkilöstövajaus BSE-taudin yhteydessä kerättyjen kokemusten seurauksena komissio on ryhtynyt laajamittaisiin uudelleenjärjestelyihin eri yksiköissä. Voiko komissio ilmoittaa - millaisia henkilöstön uudelleenjärjestelyjä on tehty PO VI:ssa ja PO XXIV:ssä? - kuinka monta virkaa on siirretty PO VI:sta PO XXIV:än? Komission Euroopan parlamentille osoittamassa erityiskertomuksessa BSE-tautia koskevista suosituksista huomautettiin siitä, että henkilöstön vajauksen vuoksi PO VI:ssa ei ole ollut mahdollista käsitellä tiettyjä asiakirjoja asianmukaisella tavalla (s. 7, C kohta: Henkilöstövajauksen vuoksi ehdotusta ei kuitenkaan ole voitu vielä saattaa lopulliseen muotoonsa, mutta se on edelleen yksi tärkeimmistä BSE-tautia koskevissa asiakirjoissa mainituista prioriteeteista.) Milloin vaadittu avoin kilpailu eläinlääkintään liittyvien yksiköiden henkilöstön määrän lisäämiseksi avataan? Ongelmaahan ei voida ratkaista tyydyttävällä tavalla määräaikaisia virkamiehiä palkkaamalla. Onko komissio valmis käsittelemään perusteellisemmin tätä silmiinpistävää ongelmaa laatiessaan henkilöstön määrää kuvaavan taulukon vuoden 1999 talousarvioesitykseen tai ratkaisemaan sen vapautuneita virkoja siirtämällä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 1998) BSE-taudista saadun kokemuksen perusteella komissio siirsi eläinten ja kasvien terveydestä vastaavan osaston koko henkilöstön pääosastolle XXIV. Henkilöstöön kuului yhteensä 42 ura-alueen A virkamiestä, seitsemän ura-alueen B virkamiestä ja 13 ura-alueen C virkamiestä. Heidän lisäkseen osastolla työskenteli kolme kansallista asiantuntijaa sekä ylimääräisenä henkilöstönä viisi ura-alueen A virkamiestä ja 14 ura-alueen C virkamiestä. Pääosastolle VI annettiin korvauksena kahdeksan ura-alueen A virkaa. Parhaillaan pohditaan, miten voitaisiin koota riittävä määrä eläinlääkäreitä, joista voitaisiin valita vakituisia virkamiehiä. Lyhyen aikavälin ongelmien välttämiseksi jäsenvaltioita on pyydetty toimittamaan luettelot eläinlääkintäalan asiantuntijoista, jotka olisivat päteviä tilapäisiksi virkamiehiksi. Vuoden 1999 talousarvioesityksen mukaan pääosasto VI saa kymmenen vakituista virkaa. Pääosaston VI suunnitteluyksikkö aikoo varata neljä virkaa tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavalle yksikölle (myös parlamentti pitää ensisijaisena tavoitteena tämän alan henkilöstön lisäämistä). Useimmat lopuista kuudesta virasta jaetaan kansanterveydestä ja eläinten ja kasvien terveydestä vastaaville yksiköille, joiden vahvistaminen on ehdottoman tärkeää.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1262/98 esittäjä(t): Edith Müller (V) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhteydet ja koulutusohjelmat EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa Mitä hallinnollisia toimenpiteitä komissio on toteuttanut ja mitä ohjelmia perustanut kehittääkseen yhteyksiä jäsenyyttä hakeneisiin maihin (koulutusohjelmat, harjoittelijat, jne.) erityisesti tämän Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä edeltävän ajanjakson aikana? Komission jäsenen Hans Van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 1998) Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätelmissä, jotka Essenin Eurooppa-neuvosto vahvisti, määrätään että yhteisön kanssa Eurooppa-sopimuksen tehneille Keski- ja Itä-Euroopan maille tarjotaan mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin, erityisesti koulutus- ja nuoriso-ohjelmiin, ja rahoittaa osa osallistumiskustannuksistaan Phare-ohjelman varoilla. Muodollinen oikeusperusta tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten vahvistettiin 1. syyskuuta 1997 Unkarille ja Romanialle, 1. lokakuuta 1997 Tsekin tasavallalle, 1. maaliskuuta 1998 Puolalle ja 1. huhtikuuta 1998 Slovakialle. Edellä mainituista päivämääristä asti maat ovat olleet täysin mukana Leonardo da Vinci-, Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmissa. Vuoden 1997 lopussa ohjelmiin liittyneet maat ovat jo saaneet rahoitusta esittämilleen hankkeille. Bulgaria on toivonut voivansa osallistua ohjelmiin osittaisesti. Baltian maiden liittymistä ohjelmiin valmistellaan parhaillaan, ja Slovenian osalta valmistelut aloitetaan heti Eurooppa-sopimuksen tultua voimaan. Tempus-ohjelma jatkuu, ja sitä rahoitetaan edelleen Phare-varoilla, joskin vähenevästi. Ohjelma on tarkoitus lopettaa vähitellen samanaikaisesti, kun jäsenyyttä hakeneet maat tulevat yhä enemmän mukaan yhteisön ohjelmiin. Rahoitus on tarkoitus lopettaa näiden maiden osalta kokonaan vuoden 1999 lopussa. Tärkein väline jäsenyyttä hakeneiden maiden institutionaalisen kehittämisen tukemisessa, joka on toinen Phare-ohjelman uuden suuntautumisen mukaisesta kahdesta toimintalinjasta, ovat jäsenyyttä hakeneissa maissa ja jäsenvaltioissa toteutettavat hallintoon liittyvät "ystävyyshankkeet". Tarkoitus on, että asianomaista työtä tekevät avustavat jäsenyyttä hakeneita maita niiden pyrkiessä kehittämään instituutioitaan ja hallinnollisia edellytyksiään yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa ja soveltamista varten. Pääajatuksena ystävyyshankkeissa on asiantuntijoiden siirto pitkäksi ajanjaksoksi jäsenvaltioista jäsenyyttä hakeneisiin maihin ja jäsenvaltioiden toimiminen vastaanottavina maina niistä tuleville harjoittelijoille. Lisäksi hankkeisiin kuuluu muita toimintamuotoja, joissa kohdennetulla koulutuksella on keskeinen sija. Valtion virkamiehille tarjotaan mahdollisuuksia osallistua koulutusohjelmiin, jotka liittyvät yhteisöön integroitumiseen ja yhteisön säännöstön erityissovellutuksiin. Tuomareiden ja diplomaattien koulutusta varten on kehitteillä erityisohjelmia.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0354/98 esittäjä(t): Georg Jarzembowski (PPE) komissiolle (6. helmikuuta 1998) Aihe: Salaisten palvelujen toiminta unionin alueella Vakavasti otattavien lehdistötiedotteiden mukaan yhdysvaltalainen National Security Agency (NSA) harjoittaa salaista tiedustelutoimintaa sekä komissiossa että Euroopan parlamentissa. Kyseisellä salaisella palvelulla on virallisesti salakuuntelulaitteita useissa EU:n jäsenvaltioissa kuten esimerkiksi Saksassa Bad Aiblingissa. Tiedustelutoiminnan avulla pyritään selvittämään muun muassa unionin kanta ennen maailmanlaajuisia kauppapoliittisia neuvotteluja. 1. Onko komissio samaa mieltä siitä, ettei edellä mainitun kaltaista toimintaa tule missään tapauksessa suvaita, ei edes siinä tapauksessa, että sitä harjoittaa valtio, johon EU pitää yllä kumppanuussuhteita? 2. Onko komissio tietoinen tällaisesta salaisesta tiedustelutoiminnasta? Jos on, mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt? Jos ei ole, onko komission mielestä syytä ryhtyä toimiin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998) 1. Komissio on tietoinen mainitun Yhdysvaltojen tukikohdan olemassaolosta mutta ei tunne sen toimintaa. Se ei kuulu komission toimivaltaan, joka on määritelty sopimuksessa Euroopan unionista. 2. Ei. Silloin kun kuitenkin on kysymys yhteisön etujen puolustamisesta mitä tahansa luvattomia toimia vastaan, komissio seuraa valppaana tilannetta ja toteuttaa tarvittavat suojatoimet.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1054/98 esittäjä(t): Josu Imaz San Miguel (PPE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Koheesiorahasto Espanjan hallitus perusti hiljattain julkisen yhtiön nimeltä ACESA (Aguas de la cuenca del Ebro SA). Yhtiön pääoma on 43 000 miljoonaa pesetaa. Yrityksen tarkoituksena on toteuttaa työt Ebro-joen laakson vesistön säätelemiseksi. Monet näistä töistä kuuluvat hankkeisiin, jotka ovat polkeneet paikallaan jo vuosikymmeniä. ACESAn avulla Espanjan hallitus pyrkii saamaan yksityistä rahoitusta, jota tarvitaan töiden suorittamiseksi suhteellisen pian. Aragonin hallitus puolestaan huolehtii muun muassa sähkölinjojen ja maanteiden, jotka kärsivät tekojärvistä, siirtämisestä. Voisiko ACESA toimiluvanhaltijana saada koheesiorahaston rahoitusta ilman, että Espanjan hallitus toimii välittäjänä? Voisiko koheesiorahasto rahoittaa sellaisten maanteiden, sähkölinjojen ja asutusten siirtämistä, jotka mahdollisesti kärsivät tekojärvistä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1998) Koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) 1164/94(1) mukaan kyseisen jäsenvaltion on osoitettava rahastoa koskevat tukihakemukset komissiolle (10 artiklan 3 kohta). Espanjassa hakemusten toimittamisesta vastaa talousministeriö (Ministerio de Economía y Hacienda). Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat työt sisältyvät tavallisesti suuriin infrastruktuurien rakennushankkeisiin. Ne ovat periaatteessa oikeutettuja rahoitustukeen rakennushankkeen osana. Jos rahoitustukihakemus rajoittuu tähän osaan rakennustöitä, se on tutkittava tapauskohtaisesti. Tällöin on otettava huomioon koko hanke. (1) EYVL L 130, 25.5.1994.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1475/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Asopos-joen ja eteläisen Evianlahden saastuminen Asopos-joen suistoa pidetään tärkeänä Attikan kosteikkona ja muuttolintujen pysähdyspaikkana. Tällä alueella on tavattu noin 140 eri lintulajia, joista 31 kuuluu direktiivin 79/409/ETY(1) liitteessä I mainittuihin lajeihin. Lisäksi maatalousministeriön metsien kehittämisestä ja suojelusta vastaavan pääosaston laatiman asiakirjan mukaan 420 hehtaarin laajuinen Oroposin ja Asopos-joen suiston alue kuuluu niiden alueiden luetteloon, jotka ovat hyväksyttävissä Natura 2000 - verkkoon direktiivin 92/43/ETY mukaan.(2) Laajemmalla Inofitan ja Shimatarin alueella on noin 350 teollisuuslaitosta (niiden joukossa myös useita kemianteollisuuden laitoksia), jotka johtavat jätteensä Asopos-jokeen, yleensä ilman biologista puhdistusta. Jo vuonna 1995 Kreikan hallitus päätti perustaa Boiotiaan, Dafnin kuntaan, parkitsemisalan teollisuusalueen ja luonnollisesti tämän teollisuusalueen jätteet yhdessä Inofitan ja Shimatarin alueen teollisuuslaitosten jätteiden sekä Oroposin alueen kotitalouksien jätevesien kanssa johdetaan Evianlahteen. Ottaen huomioon, että: - laajemmalla Asopos-joen suiston läheisellä merialueella suoritetut mittaukset osoittivat, että kadmiumia, kromia, kuparia ja nikkeliä on kertynyt pohjasakkaan erittäin suuria määriä, - direktiivejä 76/464/ETY(3), 76/160/ETY(4), 79/923/ETY(5), 79/409/ETY(6), 92/43/ETY sekä direktiivin 85/337/ETY 6 artiklaa rikotaan, mitä tulee yleisölle tiedottamiseen, - teollisuuslaitoksille myönnetään lupia aina biologisen puhdistuksen ehdolla, mutta tätä ehtoa ei kuitenkaan täytetä, eikä tarkastuksia suoriteta juuri lainkaan, komissiolta kysytään: 1. onko Inofitan ja Shimatarin teollisuuslaitosten toiminta yhteisön lainsäädännön mukaista, 2. ovatko toimintaluvat ja jätteiden biologista puhdistamista ja jätteiden sijoittamista koskevat ehdot lainmukaisia, noudatetaanko niitä ja valvotaanko niiden noudattamista, 3. onko alueella, jolle parkitsimot on tarkoitus sijoittaa, suunniteltu tehtävän biologisen puhdistuksen ympäristövaikutuksia koskeva tutkimus ja onko siihen myönnetty yhteisön rahoitusta, sekä 4. mitä yleisiä toimenpiteitä se ehdottaa toteuttavansa, jotta Asopos-joesta ja eteläisen Evianlahden merialueesta ei tulisi kaikenlaisten jätteiden ja saastuttavien jätevesien vastaanottajaa, jotta yhteisön direktiivejä noudatettaisiin ja jotta Asoposin puhdistamishankkeet aloitettaisiin yhteisrahoituksen turvin? (1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. (2) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. (3) EYVL L 129, 18.5.1976, s. 23. (4) EYVL L 31, 5.2.1976, s. 1. (5) EYVL L 281, 10.11.1979, s. 47. (6) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1000/98 esittäjä(t): Laura De Esteban Martin (PPE) komissiolle (2. huhtikuuta 1998) Aihe: Yhteisön kilpailut Pitääkö paikkansa, että komissio on ilmoittanut Espanjan viranomaisille pelkäävänsä sitä, että espanjalaisten alemman insinööritutkinnon suorittaneiden pääsy ura-alueelle A/LA edesauttaisi muiden jäsenvaltioiden kolmivuotisten tutkintojen suorittajien pääsyä tälle ura-alueelle? Onko tämä relevantti syy estää espanjalaisten alemman insinööritutkinnon suorittaneiden osallistuminen? Mistä syystä brittiläisten kolmivuotiset Bachelor of Arts, Bachelor of Science ja Bachelor of Engineering -tutkinnot suorittaneet voivat osallistua kilpailuihin, mutta espanjalaisen alemman insinööritutkinnon suorittanutta ei hyväksytä? Katsooko komissio, että brittiläiset Bachelor of Arts, Bachelor of Science ja Bachelor of Engineering -tutkinnot takaavat korkeamman ammattitaidon kuin ingeniero técnico -tutkinto? Miksi? Komission jäsenen Erkki Liikanenkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0999/98 ja E-1000/98 (30. huhtikuuta 1998) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan sen vastauksiin Hernandez Mollarin kirjalliseen kysymykseen E-635/98, Méndez de Vigon kirjalliseen kysymykseen E-724/98 ja Gutiérrez Díazin kirjalliseen kysymykseen E-669/98(1), jotka ovat samansuuntaisia nyt esitetyn kysymyksen kanssa. Lisäksi komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka on annettu García Ariasin kirjalliseen kysymykseen E-2749/97(2) espanjalaisten insinöörien pääsystä Euroopan unionin A-ura-alueen virkamiehiksi ja Dührkop Dührkopin kysymykseen E-4186/97(3) Euroopan unionin A/LA-ura-alueen virkamieheksi pääsyyn oikeuttavista tutkinnoista. Komissio on selvittänyt näissä vastauksissaan perinpohjaisesti, mitkä tutkinnot se hyväksyy Euroopan unionin virkamiehiksi pääsyyn oikeuttaviksi. (1) EYVL C 354, 19.11.1998. (2) EYVL C 82, 17.3.1998. (3) EYVL C 304, 2.10.1998, s. 15.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1704/98 esittäjä(t): Viviane Reding (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Yhteiskunnallinen vuoropuhelu posti- ja televiestintäalalla Euroopan komissio suunnitteli yhteiskunnallisen vuoropuhelun soveltamista ja edistämistä Euroopan yhteisössä koskevassa tiedonantoluonnoksessaan tietyn alan, tarkemmin sanottuna posti- ja televiestintäalan, työnantajien ja ammattiliittojen sekakomiteoiden korvaamista laajemmalla ja alakohtaiset rajat ylittävällä vuoropuhelurakenteella. Voisiko komissio vahvistaa nämä tiedot? Voisiko komissio ilmoittaa, mistä syystä se on päätynyt suosittamaan sellaisten rakenteiden poistamista, joista työnantajien ja ammattiliittojen mukaan on saatu vakuuttavia tuloksia hyvin pian niiden perustamisen jälkeen (posti- ja televiestintäalan komitea perustettu vuonna 1994)? Mitkä ovat komission perustelut laajemman järjestelmän luomiselle, kun samanaikaisesti ratkaistavat ongelmat eri aloilla saattavat vaihdella hyvinkin paljon? Miksi komissio ei päinvastoin pyri luomaan muita sekakomiteoita muille aloille, kun tunnetaan nykyisistä järjestelmistä saadut lupaavat tulokset? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 1998) Komission 20. toukokuuta 1998 antamassa tiedonannossa "Yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttaminen ja edistäminen"(1) ei suunnitella sekakomiteoiden korvaamista laaja-alaisemmalla rakenteella. Komissio ehdottaa päinvastoin alakohtaisen ulottuvuuden säilyttämistä ja jopa sen vahvistamista osana uusia alakohtaisia vuoropuheluryhmiä. Ehdotus pyrkii takaamaan tehokkaamman ja joustavamman työmarkkinaosapuolten alakohtaisen vuoropuhelun, jossa työmarkkinaosapuolille annetaan enemmän vastuuta heidän itsenäisyyttä koskevan periaatteen mukaisesti. (1) KOM(98) 322.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1531/98 komissiolle esittäjä(t): Arthur Newens (PSE) (8. toukokuuta 1998)

Aihe: ASEM:n kokous Lontoossa 1998

Lontoossa pidettiin äskettäin ASEM:n kokous, jonka johdosta haluaisin komission vastaavan seuraaviin kysymyksiin:

- Keskusteltiinko kokouksessa ollenkaan ihmisoikeuksista - erityisesti Burman ja Itä-Timorin tämänhetkisestä tilanteesta - ja pyrittiinkö tällaiset arkaluonteiset kysymykset pitämään poissa esityslistalta?

- Ilmaisivatko EU:n edustajat ymmärtävänsä pääministeri Mahathirin näkökantaa, kun tämä esitti, että yksi Kauko-idän talouskriisin merkittävä syy on taloudellinen keinottelu? Voiko komissio kertoa asiasta yksityiskohtaisesti?

- Keskusteltiinko kansainvälisen rahajärjestelmän uudistamisesta yksittäisille maille suositeltuja uudistuksia koskevan keskustelun lisäksi? Millaisia ehdotuksia tuotiin esille?

Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998)

Aasian ja Euroopan maiden välinen toinen huippukokous (ASEM), joka järjestettiin Lontoossa 3.*4. huhtikuuta 1998, tarjosi mahdollisuuden laajamittaiselle poliittiselle vuoropuhelulle näiden kahden alueen valtion- ja hallitusten päämiesten välillä. Tässä keskustelussa, jossa korostui keskinäisten riippuvuussuhteitten yhä suurempi merkitys nykypäivän maailmassa, sivuttiin monia maailmanlaajuisia ja alueellisia kysymyksiä, ja niihin kuuluivat myös ihmisoikeusasiat. Täysistunnossa ei otettu esille nimenomaan Burman ja Itä-Timorin kysymyksiä, mutta huippukokouksen yhteydessä pidetyissä lukuisissa kahdenkeskisissä tapaamisissa tarjoutui mahdollisuus keskustella näistä aiheista.

Valtion- ja hallitusten päämiehet keskustelivat myös talouden ja rahamarkkinoiden tilanteesta Aasiassa tällä hetkellä ja ilmaisivat luottamuksensa siihen, että uudistusten täysimittaisella toteuttamisella ja vankalla keskinäisellä tuella voidaan palauttaa taloudellinen vakaus. Tässä yhteydessä valtion- ja hallitusten päämiehet keskustelivat keinoista, joilla kansainvälistä rahoitusjärjestelmää voitaisiin uudistaa ja vahvistaa. Keskusteluissa keskityttiin erityisesti mahdollisuuksiin ehkäistä kriisejä ja vähentää kansallisten rahoitusjärjestelmien alttiutta mahdollisille vakaville häiriöille, myös keinottelun aiheuttamalle epävakaudelle. He vaativat muun muassa Kansainväliselle valuuttarahastolle (IMF) parempia keinoja puuttua tilanteeseen taloudellisissa häiriöissä, kehittyneempää ja avoimempaa IMF:n valvontaa, tiiviimpää yhteistyötä, säätelyä ja valvontaa rahoitussektorilla sekä rahoitusmarkkinoiden suurempaa avoimuutta, muun muassa mahdollisuutta seurata lyhytkestoisia pääomavirtoja.

Lisätietoja huippukokouksen päätelmistä saa kokouksen päätteeksi annetusta puheenjohtajan julkilausumasta ja erillisestä Aasian taloudellista tilannetta koskevasta lausunnosta.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1551/98 neuvostolle esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE) (25. toukokuuta 1998) Aihe: Moottoriajoneuvojen tunnusmerkintäpakko Autoilijat, joiden autot on varustettu sinisellä EU-tunnusmerkillä (merkitty rekisterikilpeen) eivät enää tarvitse 1. kesäkuuta 1998 lähtien erillistä kansallisuustunnusta (¨D¨-merkki, ¨SF¨-merkki jne.) matkustaessaan unionin alueella. Mihin oikeusperustaan tämä neuvottelutulos pohjautuu? Kuinka pitkälle neuvosto on ottanut Sveitsin mukaan neuvotteluihin? Oliko Sveitsi millään tavoin mukana niissä neuvotteluissa, jotka johtivat tähän tulokseen vai kuultiinko ja tiedotettiinko sitä vain ennakkoon tai neuvottelujen kuluessa? Oliko neuvostolla koskaan aikomus huomioida Sveitsi neuvottelutuloksessa? Minkä syiden vuoksi Sveitsiä ei huomioida? Onko neuvostolla tulevaisuudessa aikomus huomioida Sveitsi neuvottelutuloksessa? Jos siihen ei ole aikomusta, mitkä ovat siihen johtavat syyt? Jos siihen on aikomus, milloin ryhdytään toimenpiteisiin? Vastaus (20. heinäkuuta 1998) 1. Ehdotus neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen rekisteröintijäsenvaltion tunnusmerkin tunnustamisesta ((Komission ehdotus 15. heinäkuuta 1997 (EYVL C 290, 24.9.1997, s. 25). )) perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artiklan 1 kohdan d alakohtaan. Tätä oikeusperustaa ei ole kiistetty Euroopan parlamentissa ((Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä annettava lausunto annettiin 18. helmikuuta 1998. )) eikä neuvostossa ((Neuvosto hyväksyi tähän ehdotukseen liittyvän yhteisen kannan 5. kesäkuuta 1998 pidetyssä istunnossa. )). 2. Neuvoston ei tarvitse kuulla yhteisön ulkopuolista valtiota kuten Sveitsiä arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman kaltaisen yhteisön lainsäädännön välineen hyväksymiseksi. 3. On muistettava, että yhteisön ja Sveitsin välillä 30. marraskuuta 1992 tavaroiden maantie- ja rautatiekuljetuksista tehtyä sopimusta ((EYVL L 373, 21.12.1992, s. 28. )) varten perustettiin yhteisön sekä Sveitsin edustajien sekakomitea, joka käsittelee erityisesti säännöllistä tiedonvaihtoa tavaroiden maakuljetuspolitiikan yleisistä kysymyksistä.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1049/98 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Neljän kuubalaisen toisinajattelijan vapauttaminen Monet yksityishenkilöt ja yhteisöt ovat vedonneet Kuuban viranomaisiin saadakseen Kuuban kansalaiset Marta Beatriz Roquen, René Gómezin, Vladimiro Rocan ja Félix Bonnen pois vankilasta. Heidät vangittiin, koska he kuuluivat Kuuban toisinajattelijoihin. Tämän kysymyksen esittäjä on huomannut neuvoston ja komission diplomaattiset toimet, joilla pyydettiin vapauttamaan mainitut neljä henkilöä. Toimet eivät kuitenkaan tuottaneet tulosta, koska toisinajattelijat ovat edelleen vankilassa. Onko komissio toistanut pyyntönsä näiden neljän Kuuban kansalaisen vapauttamiseksi? Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 1998) Euroopan unioni on pyytänyt useita kertoja eri tasoilla kuubalaisten poliittisten vankien ja erityisesti arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien toisinajattelijaryhmän neljän jäsenen vapauttamista. Viimeisin EU:n asiaa koskeva yhteydenotto, jossa komissio oli osallisena ja joka koski erityisesti kyseistä kuubalaisten toisinajattelijoiden ryhmää, tapahtui 23. helmikuuta 1998 Kuuban ulkoasiainministeriössä. Tuolloin EU ilmaisi pettymyksensä siitä, että kyseistä neljää Kuuban kansalaista eikä muita edelleen vangittuina olevia toisinajattelijoita ollut vapautettu paavin tammikuussa 1998 Kuubaan tekemän vierailun johdosta. Komissio ymmärtää täysin arvoisan parlamentin jäsenen pettymyksen siitä, että EU:n yhteydenotot eivät ole tähän mennessä tuottaneet toivottua tulosta. Komissio on päättänyt jatkaa toimintaansa kuubalaisten poliittisten vankien hyväksi joulukuussa 1996 annetussa EU:n yhteisessä kannassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Kyseisen yhteisen kannan voimassaoloa on jatkettu kesäkuussa 1997 ja joulukuussa 1997.