FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/739

(2004/C 78 E/0788)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2447/03

esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle

(23. heinäkuuta 2003)

Aihe: Perinteisille banaanien AKT-toimittajavaltioille myönnetyn teknisen ja taloudellisen tuen täytäntöönpanoa koskevat säännöt

Komissio vahvistaa perinteisille banaanien AKT-toimittajavaltioille tarkoitetun teknisen ja taloudellisen tuen vuosittaiset tukisummat kunkin valtion osalta sellaisen laskukaavan mukaan, jossa otetaan huomioon kilpailukyvyn taso AKT-valtioiden ja kolmansien banaanintoimittajavaltioiden välillä sekä banaanin-tuotannon merkitys kyseisen valtion taloudelle (komission asetus (EY) N:o 1609/1999 (1)).

Kilpailukyvyn tasoa laskettaessa komissio käyttää lähtökohtanaan AKT-valtioiden tuottamien banaanien keskimääräistä viitehintaa tuhatta kiloa kohden. Kyseessä on ns. cif-hinta, joka muodostuu kuluista, vakuutuksista ja rahtimaksuista. Näyttäisi siltä, että AKT-valtioissa tuotettujen banaanien hinta olisi määritetty Eurostatin ilmoittaman tilastollisen tulliarvon perusteella. Koska yhteisössä ei ole yhtenäistä banaanitullien merkitsemistapaa AKT-valtioista peräisin oleville banaaneille, hinnat vaihtelevat suuresti jäsenvaltioiden välillä. Komissio käytti samoja tilastotietoja ensimmäisen asetuksen yhteydessä, jolla luotiin banaanintuottajien tukijärjestelmä (asetus (EY) N:o 2686/94 (2)), tosin päinvastaiseen suuntaan.

Neuvoston ja parlamentin ajaman politiikan mukaiset täytäntöönpanosäännöt johtavat vääristymiin tukeen oikeutettujen valtioiden kesken.

Voiko komissio julkistaa avoimuuden varmistamiseksi ne muuttujat ja laskelmat, joiden perusteella kyseisille valtioille voitiin myöntää tukia vuosina 1999, 2000, 2001, 2002 ja 2003?

Voiko komissio julkistaa kaikki tiedot, joiden perusteella kunkin AKT-toimittajavaltion tuottamien banaanien keskimääräinen viitehinta voidaan laskea vuosilta 1999, 2000, 2001, 2002 ja 2003, sekä ilmoittaa kullekin AKT-toimittajavaltiolle kyseisinä vuosina määritetyt viitehinnat?

Aikooko komissio tulevaisuudessa muuttaa laskutapaansa siten, että se pohjautuisi oikeudenmukaisiin ja avoimiin tietoihin?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(5. syyskuuta 2003)

Komission 22. heinäkuuta 1999 antamassa asetuksessa (EY) N:o 1609/1999 säädetään erityisen tukikehyksen vahvistamisesta perinteisille AKT-banaanien toimittajavaltioille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 856/99 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, mukaan luettuna vuosittaisten maakohtaisten summien laskemiseen sovellettava menetelmä. Täytäntöönpanoasetuksen 3 artiklan mukaan laskennassa käytetty hinta on ns. cif-hinta eli Eurostatin ilmoitusten mukaiset kulut, vakuutukset ja rahtimaksut. Näin ollen käytetyt tiedot ovat virallisia tilastoja, joihin voi tutustua Comext-tietokannassa (3).

Väitettyä yhdenmukaisuuden puutetta jäsenvaltioiden välillä tietojen keruussa ollaan selvittämässä Norsunluurannikon tuottajajärjestöltä saadun kirjeen sekä järjestön edustajien ja komission välisen tapaamisen jatkotoimenpiteenä.

Erilaisten perusteiden soveltamisesta verrattaessa nykyistä erityistä tukikehystä ja vuonna 1994 käyttöön otettua banaanijärjestelyä on sanottava, että yhteisön banaaneja koskevassa kauppajärjestelmässä on tapahtunut merkittäviä muutoksia, joihin Maailman kauppajärjestön (WTO) säännöt yhteisön sitovat; säännöt on otettava huomioon yhteisön kehityspolitiikassa.

Komissio ei katso vääristymiä tulleen esiin tukeen oikeutettujen valtioiden kesken. Se tosiasia, että kilpailukyvyltään heikoimmat AKT-maat ovat tähän asti saaneet enemmän tukea, noudattaa erityisen tukikehyksen yhteydessä valittua politiikkaa, jonka tarkoitus on auttaa enemmän kilpailukyvyltään heikompia AKT-tuottajia. Vuodesta 2004 alkaen kaikkiin tukeen oikeutettuihin valtioihin on voimassa olevien säännösten mukaisesti sovellettava vähennyskerrointa, mutta vähennys tulee olemaan pienempi kilpailukykyään parantaneiden AKT-maiden kohdalla, ja se lasketaan suhteessa näihin parannuksiin.

Mikään tukeen oikeutetuista valtioista ei koskaan ole kiistänyt maakohtaisiin vuosittaisiin summiin johtavien laskujen oikeellisuutta. Jopa Norsunluurannikon tuottajien edustajat totesivat edellä mainitussa tapaamisessa, että komissio on heidän mielestään aina soveltanut komission asetuksessa kuvattua menetelmää oikein ja oikeudenmukaisesti.

(1) EYVL L 190, 23.7.1999, s. 14.

(2) EYVL L 286, 5.11.1994, s. 1.

(3) Parlamentin käytössä oleva Comext-tietokanta sisältää nämä tiedot.