ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2587/98 esittäjä(t): Otto von Habsburg (PPE) komissiolle (29. heinäkuuta 1998) Aihe: Autojen ja moottoripyörien mainostaminen Eräs merkittävä saksalainen sanomalehti ilmoitti, että komissio valmistelee ehdotusta autojen ja moottoripyörien mainosrajoituksista, koska lukuisat onnettomuudet ovat osoittaneet näiden ajoneuvojen vaarallisuuden. 1. Pitääkö tämä uutinen paikkansa vai onko tämä taas tyypillinen esimerkki EU:n vastustajien levittämästä disinformaatiosta? 2. Jos uutinen on totta, niin mikä oikeuttaa tämän ehdotuksen, joka uhkaa taloudellista riippumattomuutta ja merkitsee itse asiassa vain uutta askelta byrokraattisen sosialismin täytäntöönpanemiseksi? 3. Mitä komissio aikoo tehdä estääkseen tulevaisuudessa tällaisen järjettömän sääntelyvimman ilmentymät? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 1998) Komissiolla ei ole minkäänlaista aikomusta esittää autojen mainontakieltoa, kuten joissakin saksalaisissa lehdissä on virheellisesti kerrottu. Useissa jäsenvaltioissa sovelletaan vapaaehtoisia käytännesääntöjä, joissa kannustetaan mainostoimistoja ja niiden asiakkaana olevaa autoteollisuutta rajoittamaan mainontaa, jonka voidaan katsoa liittyvän vaarakäyttäytymiseen teillä. Mahdollisuuksista soveltaa tällaisia vapaaehtoisia käytännesääntöjä koko Eurooppaan on käyty keskusteluja, jotka ovat voineet johtaa väärinymmärryksiin. Näin on saattanut käydä esimerkiksi sellaisille journalisteille, jotka eivät ole vaivautuneet ottamaan yhteyttä eri vapaaehtoisjärjestöihin, viranomaisiin tai komissioon ennen juttunsa kirjoittamista.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2277/98 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Swedish Match ja epäreilu kilpailu Onko komissio tietoinen, että Swedish Matchin viime vuonna tekemän valituksen seurauksena japanilaisille tulitikkuyhtiöille määrättiin ankara polkumyynnistä johtuva sakko, mikä puolestaan on johtanut siihen, että tulitikkuyhtiöt - kuten vaalipiirissäni oleva Imperial Match - ovat joutuneet nostamaan hintoja pitääkseen katteensa ennallaan? Onko komissio tietoinen, että samaan aikaan Swedish Match on onnistunut laskemaan hintojaan 30 prosentilla, johon muut yhtiöt eivät pysty vastaamaan? Eikö tämä tilanne näytä komissionkin mielestä antavan Swedish Matchille tulitikkumarkkinoilla juuri sen tyyppisen epäreilun kilpailuedun, jota vastaan yhtiö niin näkyvästi kamppaili? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) 1. Neuvosto antoi 15. lokakuuta 1997 asetuksen (EY) 2025/97 lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Japanista peräisin olevien mainostulitikkujen tuonnissa yhteisöön(1). Tässä asiassa tehdyn tutkimuksen mukaan japanilaiset viejät myivät tuotteitaan yhteisön markkinoilla polkuhinnalla ja aiheuttivat siten haittaa yhteisön mainostulitikkujen valmistajille. Polkumyyntitullin käyttöönoton tarkoitus onkin polkuhintaan tuotujen tuotteiden hintojen nostaminen, jotta saavutettaisiin hintataso, josta ei ole haittaa toisille. Tämä hintataso on määritelty tutkimuksen yhteydessä. Niinpä tullien pitäisi johtaa korkeampiin jälleenmyyntihintoihin yhteisön markkinoilla. 2. Komissio ei ole tietoinen Swedish Matchin toteuttamasta hintojen laskemisesta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, eikä edellä mainitun asetuksen antamisen jälkeen ole saanut tästä asiasta valitusta. 3. Niin sanottua epäreilua kaupallista käyttäytymistä, johon arvoisa parlamentin jäsen katsoo Swedish Matchin syyllistyneen, voidaan tutkia EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen perusteella ainoastaan silloin, jos määräävässä asemassa olevaa yritystä epäillään saalistushinnoittelusta yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti (asia AKZO Chemie vastaan komissio, tuomio 3. heinäkuuta 1991). Kyse voi olla joko siitä, että yritys asettaa hinnat keskimääräisten muuttuvien kustannusten (eli tuotantomääristä riippuvien kustannusten) alapuolelle, ja pyrkii siten pääsemään eroon kilpailijasta, tai myös siitä, että yritys asettaa hinnat keskimääräisten muuttuvien kustannusten yläpuolelle mutta keskimääräisten kokonaiskustannusten alapuolelle sellaisen suunnitelman yhteydessä, jonka tavoitteena on kilpailijan poistaminen. Tässä tapauksessa komissiolla ei ole käytettävissä riittävästi tietoja, joiden perusteella menettelyn aloittaminen olisi odotettavissa. (1) EYVL L 284, 16.10.1997.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2061/98 esittäjä(t): Felipe Camisón Asensio (PPE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Sikarutto Espanjassa Haluaisin tietää kyseisestä aiheesta seuraavat seikat: 1. Aiotaanko Espanjan Extremadurassa ryhtyä poikkeuksellisiin sianlihamarkkinoiden tukitoimiin? Millä tavoin? 2. Onko näistä poikkeuksellisista toimenpiteistä annettua asetusta N:o 913//97/EY(1) jo muutettu? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 1998) Poikkeuksellisista markkinoiden tukitoimenpiteistä sianliha-alalla Espanjassa 22 päivänä toukokuuta 1997 annetulla komission asetuksella (EY) 913/97 käyttöönotettuja toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan sellaisilla Espanjan alueilla, joilla esiintyy klassista sikaruttoa ja joihin näin ollen sovelletaan yhteisön lainsäädännössä määrättyjä eläinlääkinnällisiä ja eläinten terveyttä koskevia rajoituksia. Extremaduran alueella ei ole esiintynyt kyseistä epitsoottista eläintautia. Tämän vuoksi ei ole perusteltua soveltaa tähän alueeseen erityisiä markkinatukitoimenpiteitä. (1) EYVL L 131, 23.5.1997, s. 14.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3092/98 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: LEADER 1 -ohjelman mukaisen tuen maksujen myöhästyminen Maaseudun kehittämiskeskus "La Montaña" on Cocentainan kunnassa (Alicante, Espanja) perustettu yksikkö, joka on osallistunut ponnekkaasti LEADER 1 -ohjelman kehittämiseen. Se on onnistunut saamaan erilaisia avustuksia naapurikunnissa toteutettuihin hankkeisiin. Kuitenkin vaikka sekä avustusten myöntämisestä La Montañalle vuonna 1994 että avustettavien hankkeiden valmistumisesta on kulunut aikaa, edunsaajille ei ole vieläkään maksettu kokonaisuudessaan myönnettyjä avustuksia. La Montaña on selittänyt edunsaajille, että viivästymisen syynä on se, että se ei ole vieläkään saanut koko sitä rahamäärää, joka sen piti saada Euroopan unionilta. Toisaalta Espanjan maatalousministeriön edustajat (välikäsiä EU:n ja La Montañan välillä) ovat ilmoittaneet avustusten vastaanottajille, että osan rahoista maksetaan Espanjan tilintarkastusviraston päätöksestä riippuen. Tässä tilanteessa LEADER-ohjelmaa paikan päällä toteuttavat yksiköt ovat puolustuskyvyttömiä. 1. Tietääkö komissio LEADER-ohjelman varojen lopullisen maksamisen viivästymisestä? 2. Mitä komissio voi tehdä toimittaakseen lopullisesti kaikki LEADER-ohjelmasta maksettavat avustukset nyt, kun aikaa on kulunut jo näin paljon? 3. Voiko komissio tiedottaa, miten tällaisia tilanteita seurataan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1998) Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja niistä tosiseikoista, joihin kunnianarvoisat jäsenet ovat viitanneet. Komissio ilmoittaa heille näistä tiedoista.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1683/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Phare-varojen käyttö Sloveniassa Koulutusyhteistyö on yksi tärkeimpiä ruohonjuuritason yhteistyömuotoja unionin ja unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden välillä. Siksi kysynkin komissiolta, kuinka paljon ja kuinka suuri osuus Slovenialle myönnetyistä Phare-varoista on kohdistettu vuonna 1997 tähän tarkoitukseen.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1974/98 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Kotieläinten tappaminen Kreikassa Monet Kreikassa lomailevat matkailijat pitävät kesäkuukausina koiria ja kissoja. Kun matkailijat lähtevät Kreikasta, hylätyt eläimet usein tapetaan. Minulle on kerrottu, että tämä tehdään usein julmalla ja epäinhimillisellä tavalla. Thasosin saarella tähän tarkoitukseen käytetään tappavaa myrkkyä. Saaren vakituiset asukkaat tuntevat tämän tavan ja pitävät omat kotieläimensä sisällä sen aikaa, kun myrkkyä käytetään. Kreetalla koirille ja kissoille asetetaan syöttejä, joihin on sekoitettu lasinsirpaleita, mistä on seurauksena, että kulkukoirat ja -kissat kuolevat hyvin tuskallisesti. Tietääkö komissio tästä ongelmasta? Onko komissiolla mitään mahdollisuutta - ja onko se tehnyt mitään aloitteita - humaanimpien tappomenetelmien edistämiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Komissio on tietoinen joissakin Kreikan turistikohteissa esiintyvästä hylättyjen lemmikkiläinten ongelmasta. Matkailijat ruokkivat tai muulla tavoin hoitavat näitä eläimiä kesällä ja jättävät loman päättyessä vakavan ongelman paikallisten viranomaisten ratkaistavaksi. Vaikka yhteisö onkin antanut säädöksiä koti- ja koe-eläinten suojelemiseksi, lemmikkieläinten hyvinvointi kuuluu edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio ei siksi voi tehdä ehdotuksia lemmikkieläinten lopettamista koskeviksi säädöksiksi.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2106/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: EU:n säännösten rikkomukset Wind-Enel voitti kilvan kolmannen matkapuhelinoperaattorin oikeuksista. Sen taakse jäivät kilpailijat Pcenne ja Telon. Wind on italialais-ranskalais-saksalainen jättiläinen, jonka perustivat viime vuoden marraskuussa ENEL (51 %), Deutsche Telekom (24,5 %) ja France Telecom (24,5 %). Sillä on asiakkaita yli kahdeksan miljoonaa, ja sen liikevaihto on 10 000 miljardia liiraa. ENELin toimitusjohtaja Tatòn ilmoitus Windin osakepääoman korottamisesta 600:sta 2500:aan miljardiin liiraan antaa aiheen kysyä, mitä Italian energiamonopolia hallussaan pitävä ENEL oikein on tekemässä. Aiemmin annettujen tietojen mukaan ENEL ei sijoita rahaa vaan luovuttaa ainoastaan perusrakenteita. Säilyttääkseen 51 prosentin osuutensa ENELin on nyt suoritettava noin 1 000 miljardia, mikä on tuskin mahdollista pelkästään perusrakenteita luovuttamalla. Olemassa on vaara, että ENEL käyttää energiamonopolinsa suomia taattuja tuottoja toisenlaisen liiketoiminnan rahoittamiseen, mikä on selvästi ristiriidassa kansallisen lainsäädännön ja yhteisön direktiivien kanssa. Onko komissio tietoinen asiasta ja mitä se aikoo tehdä asian suhteen? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1998) Komissio on tietoinen ENEL-yhtiön WIND-yhteenliittymään tekemistä investoinneista, jotka vastaavat useissa jäsenvaltioissa havaittavissa olevaa suuntausta: sähkön tuotannosta vastaavat monopoliyhtiöt laajentavat toimintaansa muille aloille tasoittaakseen niiltä saatavilla tuloilla mahdollisia tulonmenetyksiä, jotka johtuvat kilpailun asteittaisesta avaamisesta sähkömarkkinoilla. Tällainen käytäntö ei ole yhteisön oikeuden vastaista. Yhdessäkään televiestinnän alaa käsittelevässä yhteisön direktiivissä ei myöskään vaadita jäsenvaltioita kieltämään niitä yrityksiä, joilla on yksin- tai erityisoikeuksia muilla kuin televiestinnän aloilla, investoimasta monopoliasemastaan saamiaan varoja televiestinnän alalle. Direktiiveissä säädetään ainoastaan, että tällaisten yritysten on pidettävä erillistä kirjanpitoa puhelinliikenteen harjoittajan tai verkko-operaattorin ominaisuudessa toteuttamistaan toimista ja muista toimistaan. Tässä tapauksessa kyseistä ehtoa on noudatettu, sillä WIND on juridisesti ENEL:stä itsenäinen yritys, jolla on myös muita osakkaita. Näiden kahden yrityksen väliset rahoitukselliset ja kaupalliset suhteet ovat näin ollen riittävän avoimia viranomaisten väliintulon mahdollistamiseksi, jos kilpailusääntöjä rikotaan. Televiestintä- ja energia-alan toimivaltaiset kansalliset valvontaviranomaiset sekä kartelliviranomaiset voivat valvoa kutakin tilannetta tarpeen mukaan, rajoittamatta kuitenkaan toimia, joita komissio voi toteuttaa yhteisön oikeuden rikkomisen yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2265/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Suomelle vuonna 1995 Kuinka paljon Suomi on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuonna 1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-2251/98, E-2252/98, E-2253/98, E-2254/98,E-2255/98, E-2256/98, E-2257/98, E-2258/98, E-2259/98, E-2260/98, E-2261/98, E-2262/98,E-2263/98, E-2264/98 ja E-2265/98 (1. syyskuuta 1998) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1637/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Matkaviestintä ja langaton viestintä Viitteet: a) Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkaviestinnän ja langattoman viestinnän uusista kehitysnäkymistä. Euroopan unionin haasteita ja valintoja. (KOM(97) 0217 lopull.) ja b) "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkaviestinnän ja langattoman viestinnän (UMTS) tulevan kehittämisen strategiasta ja toimintaperiaatteista. Julkisen kuulemisen tulokset ja ehdotukset suotuisan ympäristön luomiseksi" (KOM(97) 0513 lopull.). Ottaen huomioon määräykset, jotka koskevat komission ja jäsenvaltioiden yhteistyötä sekä asianosaisten Euroopan ja kansainvälisen tason järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä, voiko komissio varmistaa, että unionissa otetaan käyttöön yksi ainoa UMTS:n strategia, ja että kaikki teollisuuden päätoimijat osallistuvat täysin standardointiin niin, että tuottajien ja toimijoiden edut otetaan huomioon, jotta henkisen omaisuuden oikeuksiin liittyviä ongelmia syntyisi mahdollisimman vähän?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2262/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Kreikalle vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Kreikka on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2168/98 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Avoimuus ja oikeus tutustua asiakirjoihin Parlamentin päätöslauselmassa vuoden 1999 lainsäädäntöohjelmasta vaadittiin tarpeellisten - mm. määräyksiin asiakirjojen julkisuudesta ja saatavuudesta liittyvien - toimien toteuttamista ennen Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa. Kuten parlamentille ja valiokunnille on ilmoitettu, toimielinten välinen työryhmä työskentelee tämän asian hyväksi. Onko työryhmä jo selvittänyt, miten asianomaisten toimielinten asiakirjarekisterit, etenkin komission rekisterit, järjestetään? Miten komissio aikoo erottaa toisistaan täytäntöönpano- ja lainsäädäntötoimet? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema työryhmä perustettiin Amsterdamin sopimuksessa käyttöönotetun uuden 255 artiklan täytäntöönpanon valmisteluun liittyen. Komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston virkamiehistä koostuvan työryhmän tehtävänä on arvioida niitä eri kysymyksiä, jotka liittyvät 255 artiklan mukaisen komission lainsäädäntöehdotuksen antamiseen. Tämä täysin epävirallinen työryhmä, jonka työskentely ei mitenkään sido kyseisiä toimielimiä, ei ole päässyt kummankaan arvoisan parlamentin jäsenen esille tuoman ongelman käsittelyssä vielä niin pitkälle, että toiminnan suuntaviivoja voitaisiin vielä asettaa.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2070/98 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: "Kultainen palvelupuhelin" Euroopan unionissa Eläkeläisten avun, turvan ja yhteiselon tarve on sama kaikkialla yhteisössä. Eläkeläisten joukkoon kuuluu paljon yhteisön kansalaisia, jotka tarvitsevat erityistä opastusta ja ohjausta monien jokapäiväisten asioiden hoidossa. Koska eläkeläiset asuvat toisinaan muualla kuin omassa kotimaassaan ja heitä koskevat tietyt yhteisön politiikat, olisi harkittava sitä, että heidän käyttöönsä tarjottaisiin suora keino olla yhteydessä Euroopan unioniin. Näin heitä autettaisiin ratkaisemaan epäilykset ja ongelmat, joita he saattavat kohdata jokapäiväisessä elämässään. Tämä puhelin palvelisi Euroopan unionin eläkeläisiä niissä kysymyksissä, jotka yhteisön lainsäädännön kautta vaikuttavat heidän elämäänsä, sekä auttaisi heitä käsittelemään vaikeuksia, joita he ikänsä puolesta kohtaavat. Katsooko komissio, että tällaisen "kultaisen palvelupuhelimen" perustamista olisi kannustettava? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1998) Komissio käynnisti kesäkuussa 1998 uuden kattavan tietopalvelun nimeltään Suora linja Eurooppaan varmistaakseen, että kansalaisten kanssa käydään säännöllistä vuoropuhelua, ja huolehtiakseen hyvän palvelun ja tehokkaan hallinnon järjestämisestä väestölle suuntautuvassa tiedotustoiminnassa. Tämän tietopalvelun avulla, joka käynnistyi kokeiluhankkeena elokuussa 1996, vastataan yhteisön toimintaa koskeviin yleisiin tietopyyntöihin, tiedotetaan oppaiden ja esitteiden välityksellä Euroopan kansalaisille heidän oikeuksistaan sisämarkkinoille sekä annetaan opastusta kansalaisten jokapäiväisessä elämässään kohtaamissa käytännön ongelmissa. Suora linja Eurooppaan vastaa kyselyihin kaikilla yhteisön kielillä ja ohjaa kansalaisia kääntymään heitä lähinnä sijaitsevien tietolähteiden puoleen. Tietopalvelu on vuodesta 1996 lähtien vastannut 20 000:een yhteisön toimintaan liittyvään kysymykseen. Vastauksia on annettu muun muassa seuraavia aihepiirejä koskeviin kyselyihin: eläkkeisiin liittyvät sosiaalisen suojelun näkökohdat, vanhusten ja vammaisten sosiaaliset oikeudet, verotus, sairauslomat ja työttömyyskorvaukset. Tietopalveluun voi ottaa yhteyttä soittamalla Suora linja Eurooppaan -palvelun ilmaisiin puhelimiin kaikissa jäsenvaltioissa, tai siihen voi tutustua Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/citizens. Tietopalveluun voi lähettää myös fakseja ja kirjeitä. Koska Suora linja Eurooppaan tarjoaa täydellisen tietopalvelun kaikille Euroopan kansalaisille, vanhukset mukaan luettuna, komissio ei pidä tarpeellisena perustaa erillistä yksinomaan vanhuksille suunnattua tietopalvelua.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1646/98 esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Kreikkalaisen ja yhteisön elintarvikelainsäädännön yhdenmukaistamisen tarve kuluttajien suojelemiseksi Toimivaltaisten kreikkalaisten viranomaisten äskettäin julkaistun ehdotuksen mukaan Kreikka on toimeenpannut yhteisön elintarvikelainsäädäntöä erittäin hitaasti, ja vastaavaa kreikkalaista lainsäädäntöä leimaa epäyhtenäisyys, jota vielä lisää elintarvikkeiden valvontaa koskevien menettelyjen ja mekanismien hajanaisuus. Komissiolta kysytään, aikooko se toteuttaa toimenpiteitä edistääkseen direktiivin 93/43/ETY(1) toimeenpanoa Kreikassa - tämä direktiivi koskee asianmukaisen hygieniakäytännön määrittämistä tiloissa, joissa elintarvikkeita tuotetaan, siirretään tai pidetään esillä - sekä kreikkalaisten kuluttajien terveyden turvaamiseksi tarpeellisten elinten ja rakenteiden perustamista. Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 1998) Komissio on yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnan yhteydessä antanut Kreikalle helmikuussa 1996 virallisen ilmoituksen ja joulukuussa 1996 perustellun lausunnon siitä, että Kreikka on jättänyt ilmoittamatta mahdollisista toimenpiteistä elintarvikehygieniasta annetun direktiivin 93/43/ETY saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Koska komissiolle ei ole toimitettu tietoja, joiden perusteella se voisi päätellä, että kyseinen direktiivi on saatettu osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä, se on päättänyt saattaa asian yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi. (1) EYVL, suomenk. erityispainos, alue 13, nide 24, s. 126.