ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3536/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Komission arvio sen ehdotuksissa sovellettavista oikeusperustoista Kuinka monessa tapauksessa yhtenäisasiakirjan voimaantulon jälkeen komission oikeudellinen yksikkö on ollut eri mieltä ehdotetusta oikeusperustasta ehdotuksesta vastaavan pääosaston kanssa? Kuinka tällaiset näkemyserot on ratkaistu komissiossa? Kuinka monessa tapauksessa komission jäsenten kollegion on täytynyt neuvotella ja päättää sovellettavaa oikeusperustaa koskevasta mielipide-erosta? Onko menettelytapa muuttunut ajan myötä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 1999) Komissio ei voi toimittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tämän pyytämiä tietoja. Tietojen antamisesta voi aiheutua haittaa julkiselle edulle sekä, kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti korosti 3. maaliskuuta 1998 tekemässään päätöksessä(1), erityisesti yhteisön oikeuden vakaudelle ja toimielinten toiminnan moitteettomalle sujumiselle. Koska komission oikeudellisen yksikön antamat lausunnot ovat osa toimielimen sisäisiä keskusteluja, voisi niiden julkistaminen aiheuttaa epävarmuutta yhteisön säädösten lainmukaisuudesta ja vaikuttaa haitallisesti toimielinten toiminnan moitteettomaan sujumiseen. (1) Asia I-610/97 (Carlsen jne./Neuvosto), Kok. II-485 (46 kohta).
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3580/98 esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Luonnononnettomuuksien koettelemien Väli-Amerikan maiden ulkomaan velkaa koskevat aloitteet Viime päivinä muutamissa Väli-Amerikan maissa, erityisesti Hondurasissa ja Nicaraguassa, on koettu erittäin vakavia luonnononnettomuuksia, jotka ovat vaatineet tuhansia ihmisuhreja ja koetelleet satoja tuhansia ihmisiä jättäen nämä kodittomiksi ja vieden mahdollisuuden toimeentuloon. Pahiten kärsineet maat ovat läntisen pallonpuoliskon köyhimpiä maita, ja vaarana on, että ne eivät pitkään aikaan pysty toipumaan ja kehittymään. Tällaisessa tilanteessa ei ole millään lailla oletettavaa, - eikä edes moraalisesti hyväksyttävää vaatia - että nämä maat suoriutuisivat raskaasta ulkomaanvelastaan. Olisi erittäin paikallaan, ellei välttämätöntäkin, tehdä aloite ulkomaanvelan vähentämiseksi, sen uudelleen jaksottamiseksi tai jopa saatavista luopumiseksi, mitä monet järjestöt, muutamat Euroopan hallitukset ja asianosaiset maat ovat jo ehdottaneet. Kysyn siksi komissiolta, onko sen mielestä paikallaan ryhtyä sekä suoriin aloitteisiin että aloitteisiin jäsenvaltioiden tai kansainvälisten rahoituslaitosten kautta Hondurasin, Nicaraguan ja muiden Väli-Amerikan maiden ulkomaanvelan vähentämiseksi tai anteeksiantamiseksi? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1999) Komissio yhtyy murheeseen, jota kansainvälinen yhteisö tuntee pyörremyrsky Mitchin Keski-Amerikan maille aiheuttaman suuren tuhon johdosta. Komissio on osoittanut valmiutensa osallistua aktiivisesti jälleenrakennukseen, ja yhteisö on jo myöntänyt 210 miljoonaa euroa humanitaariseen apuun ja hätäapuun. Vaikka tuhoista kärsineet maat eivät ole yhteisölle velkaa, komissio tukee eräiden jäsenvaltioiden aloitteita näiden maiden ulkoisesta velasta johtuvien velvoitteiden keventämiseksi, jotta ne voisivat hyödyntää täysimääräisesti pitkän aikavälin kehitys- ja jälleenrakennustyön. Komissio osallistui muiden tärkeimpien rahoittajien kanssa Washingtonissa joulukuussa 1998 järjestettyyn konferenssiin, jossa arvioitiin alueen tarpeita ja pitkän aikavälin strategioita.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3756/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Väärennökset ja piraattiteollisuus Euroopan komissio ilmoitti 22. lokakuuta 1998, että se on julkaissut vihreän kirjan aiheesta väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastainen toiminta sisämarkkinoilla. Tämä käynnisti laajan keskustelun jäsenvaltioiden aiheesta kiinnostuneiden tahojen kanssa. Vihreässä kirjassa tarkastellaan seuraavia neljää aluetta: a) tuki yksityisen sektorin valvontatoimille b) laitteiden aitouden ja turvallisuuden oikeudellinen turvaaminen, c) seuraamukset ja muut keinot, joilla parannetaan immateriaalioikeuksien noudattamista ja d) jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hallinnollinen yhteistyö. Miten komission mielestä yritysten kärsimät vahingot voivat vaikuttaa niiden investointeihin?
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3945/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Teollisuuskäytöstä poistetut alueet/saastunut maaperä Onko komissio harkinnut mahdollisuutta kehittää markkinoihin perustuva väline, jolla kannustetaan investoimaan teollisuuskäytöstä poistettuihin alueisiin tai tukemaan niiden uudelleenkäyttöä muulla tavoin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 1999) Komissio on samaa mieltä siitä, että hylättyjen saastuneiden teollisuualueiden kohentaminen on asetettava etusijalle viheralueiden kehittämiseen nähden. Monissa rakennerahastojen tavoite 1 ja 2 -ohjelmissa tällaisten alueiden kehittäminen onkin etusijalla. Vaikka rakennerahastojen osarahoituksella täydennetään kansallisia tai alueellisia rahoitusvälineitä, yhteisön rakennepolitiikalla ei kehitetä erityisiä markkinalähtöisiä välineitä tietyn kehityksen kannustamiseksi, vaan tämä kuuluu ohjelmaperusteisuuden ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioille. Piakkoin esitettävissä rakennerahastojen ohjelmakautta 2000-2006 koskevissa suuntaviivoissa korostetaan jälleen komission pyrkimystä elvyttää hylättyjä teollisuusalueita, sillä tällaisella toiminnalla on suotuisa vaikutus paitsi investointeihin myös ympäristön tilaan.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3740/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Häkkikanalat Voiko komissio ilmoittaa, mitä tutkimuksia se on aloittanut tai tehnyt käytännön vaihtoehtoisista munantuotantomenetelmistä häkkikanaloissa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 1999) Eläinten hyvinvointia on tutkittu vuosien 1994-1998 FAIR-tutkimusohjelman (maatalous ja kalastus, mukaan lukien maatalous- ja elintarviketeollisuus, metsätalous, vesiviljely ja maaseudun kehittäminen) puitteissa sen alusta alkaen. Tämän ohjelman kautta yhteisö voi rahoittaa ehdotuspyyntöjen perusteella valittuja tutkimushankkeita. Tähän mennessä on rahoitettu kahta kanojen hyvinvointia koskevaa hanketta. Ensimmäinen näistä käsittelee geneettisiä ratkaisuja tuskallisten luustovaurioiden aiheuttamiin siipikarjan terveys- ja hyvinvointiongelmiin (Genetic solutions to health and welfare problems in poultry caused by painful skeleton disorders) ja toisessa etsitään ratkaisuja höyhenten nokkimiseen (feather pecking: solutions through understanding). Tiivistelmät näistä tutkimuksista lähetetään arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle. Niin siipikarjan kuin muidenkin eläinten hyvinvointia koskevien tutkimushankkeiden rahoittamista jatketaan tulevaisuudessakin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevasta yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002).
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2630/98 esittäjä(t): Arie Oostlander (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: EU:n koulussa käytettävää maitoa koskevan ohjelman perusteella yhteisön tukea saaville maitotuotteille Alankomaissa asetetut pakkausvaatimukset Eivätkö Alankomaiden maitotuotteille asettamat pakkausvaatimukset, jotka aiheuttavat ylimääräisiä kuluja, joiden vuoksi EU:n koulussa käytettävää maitoa koskevan ohjelman perusteella myönnetyn yhteisön tuen merkitys vähenee huomattavasti, olekin ristiriidassa asiaa koskevan asetuksen hengen ja kirjaimen kanssa? Jos asetetut pakkausvaatimukset ovat kyseisen asetuksen kanssa ristiriidassa, eikö tällaiset pakkaukset tulisikin kieltää, jotta meijerituotteiden tukemisella olisi toivottu vaikutus? Onko komissio valmis ottamaan tässä asiassa yhteyttä Alankomaiden viranomaisiin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys viittaa epäilemättä säännökseen, jonka mukaan Alankomaiden koulumaito-ohjelman puitteissa jaettavan täysmaidon ja kevytmaidon pakkausten sisällön on oltava 0,25 litraa. Komissio voi vahvistaa, että koulumaito-ohjelmaan liittyviin yhteisön säännöksiin ei sisälly tällaista vaatimusta. Alankomaiden viranomaiset, jotka esittivät vaatimuksen lähinnä valvontaan liittyvistä syistä, ilmoittivat asiasta komissiolle osana kansallisia täytäntöönpanosäännöksiään vuonna 1994. Komissio ei esittänyt asiasta huomautuksia. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset muuttavat todennäköisesti kyseistä säännöstä. Komissio on tietoinen siitä, että pienet pakkaukset lisäävät tuotantokustannuksia, mikä puolestaan voi vähentää tuen vaikutusta. Toisaalta tämäntyyppisillä pakkauksilla on kieltämättä joitakin etuja erityisesti käytännön ja hallinnon kannalta. Tämän vuoksi komissio ei pidä tarpeellisena antaa asiasta yhteisön säännöksiä.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2127/98 esittäjä(t): José Pomés Ruiz (PPE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Tuet uusien teollisuusyritysten perustamiselle Uusien teollisuusyritysten perustamiselle on vahvistettu korkein mahdollinen valtion tuki. Julkaistujen uutisten mukaan tämä raja kenties ylitettiin, kun Alfacel-yritys rakennutti uuden laitoksen Dueñaan (Palencia). Tällainen vääristää kilpailua koko alan vahingoksi. - Mihin toimiin PO XVI aikoo ryhtyä valtion tukien kokonaismäärien tarkastamiseksi, mukaan lukien valtion kassasta peräisin olevat tuet sekä julkisella, paikallisella, maakunnallisella, alueellisella, valtiollisella tai yhteisön tasolla myönnetyt tuet? - Mihin toimiin PO IV ryhtyy, jos valtion tuet ylittävät 65 prosenttia ja saavuttavat 90 prosentin tason? - Onko komissiolla tietoja tai asiakirjoja edellä mainitulle yritykselle myönnetyistä tuista? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissiolla on useita järjestelmiä, joiden avulla voidaan välttää tukien enimmäismäärien ylittyminen. Ehkäisevänä toimenpiteenä vaaditaan, että kilpailuasioista vastaavaa pääosastoa kuullaan ja se hyväksyy yhteisrahoitettavat ohjelmat. Vasta sen jälkeen voidaan allekirjoittaa tuen myöntämispäätös. Ohjelmien toteutuksen yhteydessä komissio osallistuu seurantakomiteoihin ja jatkuvaan arviointiin. Komissiolle toimitetaan myös toteutuskertomuksia. Yksittäisissä ongelmissa komissio kääntyy jäsenvaltion viranomaisten puoleen. Ohjelmien toteutuksen jälkeen komissio osallistuu jälkiarviointiin. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) osallistuu yhä useamman tukijärjestelmiä sisältävän ohjelman yhteisrahoitukseen, mikä saattaa aiheuttaa valvontaongelmia eri järjestelmistä huolimatta, kun tuet kasautuvat. Espanjan kohdalla tämä edellyttää tarkempia valvontajärjestelmiä. Castilla y Leónin alueella ollaan ottamassa koeluonteisesti käyttöön tukirekisteriä. Komissio suunnittelee sen käyttöönottoa kaikilla rakennerahastojen tukikelpoisilla alueilla seuraavan suunnittelukauden aikana. Komissio on pyytänyt Espanjan viranomaisilta lisätietoja Alfacel-yhtiöstä. Niiden perusteella tarkistetaan, ettei yhtiön investointihankkeeseen saama kansallinen, alueellinen ja yhteisön tuki ole ylittänyt tuen kasautumisen enimmäismäärää.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2943/98 esittäjä(t): Gianfranco Dell'Alba (TDI) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Budjettikohta B7-707 (Ihmisoikeudet ja kansanvalta Aasian maissa) Euroopan parlamentin aloitteesta unionin talousarvioon lisättyyn budjettikohtaan B7-707 (ihmisoikeudet ja kansanvalta Aasian maissa) sisältyy 5 miljoonan ecun arvosta maksusitoumuksia, joilla pyritään edistämään varsinkin tiibetiläisille suunnattua radiotoimintaa. 31. heinäkuuta 1998 mennessä, ts. seitsemän kuukautta sen jälkeen, kun budjettivallan käyttäjä hyväksyi talousarvion, yhtään maksusitoumusta ei oltu tehty, vaikka komissiolle oli esitelty erityisiä hankkeita. Komissio on kirjannut tämän budjettikohdan ja saman selvitysosan alustavaan talousarvioesitykseensä, ja neuvosto on vastaavasti säilyttänyt kohdan sellaisenaan ensimmäisessä käsittelyssään. Miksi komissio ei ole kuitenkaan tehnyt asialle vielä mitään? Mitä se odottaa toteuttaakseen sitoumukset? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 1998) Kiinan, ja erityisesti Tiibetin vähemmistöjen etnisen, kielellisen, uskonnollisen ja kulttuuri-identiteetin kunnioitus ja suojelu on komission päätavoitteita Kiinan kanssa käytävässä yleisessä vuoropuhelussa ja erityisesti vuoropuhelussa ihmisoikeuksista. Komissio on päättänyt noudattaa hyvin konkreettista lähestymistapaa asettaessaan päätavoitteekseen kehittää Tiibetissä hankkeita, jotka hyödyttävät tiibettiläisalkuperää olevan paikallisväestön hyväksi tulevia hankkeita. Tällä hetkellä komissiolle esitetyt hankkeet eivät liity tähän myönteiseen strategiaan ja siten niiden tukeminen ei ole näyttänyt mahdolliselta. Komissio on tietenkin valmis tutkimaan myönteisesti Tiibetin autonomisella alueella toimivien kansalaisjärjestöjen kaikkia pyyntöjä, mikäli niiden toiminta vahvistaa edellä mainittua toimintalinjaa.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4095/98 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Hamppukuidusta valmistettavat tuotteet Euroopassa Kreikan poliisi toteutti vastikään sarjan ratsioita useita hamppukuidusta (Cannabis sativa) valmistettuja vaatteita ja muita tuotteita myyviin liikkeisiin. Nämä tuotteet ovat yleensä tuontitavaraa muista jäsenvaltioista, joissa niitä myydään laillisesti ja ilman vainoa viranomaisten taholta. Komissiolta kysytään seuraavaa: 1. Onko komissiolla tietoja, jotka antaisivat aihetta epäilyksiin siitä, että hampputuotteet voivat jollakin tavoin johtaa huumeiden käytön kasvuun tai huumeriippuvuuteen? 2. Jos näin on, mitä komissio aikoo tehdä hampputuotteiden myynnin kieltämiseksi Saksassa, Tanskassa, Isossa-Britanniassa ja muissa EU:n jäsenvaltioissa? 3. Jos näin ei ole, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta hampputuotteiden myyntiä ei estettäisi Kreikassa? Voitaisiinko hamppukuidun tuotantoa tukea myös Kreikassa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3679/98 ja E-4095/98 (18. maaliskuuta 1999) Komissio on vastaanottanut kuluneiden kahden kuukauden aikana kanteluita, jotka koskevat hampusta valmistettujen tuotteiden markkinointikieltoa. Kantelijoiden mukaan näitä tuotteita, jotka ovat pääasiassa vaatteita, valmistetaan ja markkinoidaan laillisesti muissa jäsenvaltioissa (Tanskassa, Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa). Kreikassa annetulla markkinointikiellolla oli kolme perustetta: a) laittomien ja vaarallisten huumeiden myynninedistäminen; b) markkinasääntöjen rikkominen; c) viranomaisten tiettyjen tuotteiden myynnille antaman virallisen luvan puute. Komissio tutkii parhaillaan tapausta mahdollisena EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan rikkomisena. Tämän vuoksi kantelijoille on lähetetty kirjeet, joissa pyydetään tarkempia tietoja asiasta sekä Kreikan viranomaisten antamista tuotteiden kieltoa koskevista perusteluista. Jos Kreikan viranomaisten toimenpiteiden todetaan olevan tarpeeton ja perusteeton yhteisön sisäisen kaupan este, komissio aloittaa rikkomisesta johtuvan menettelyn EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti. Neuvoston 29. kesäkuuta 1970 antamalla asetuksella (ETY) 1308/70(1) otettiin käyttöön pellava- ja hamppualan yhteinen markkinajärjestely. Komission 22. joulukuuta 1998 antamassa asetuksessa (EY) 2814/98(2), jolla muutettiin 28. huhtikuuta 1989 annettua asetusta (ETY) 1164/89(3), säädetään kuitupellavan ja hampun tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Jokainen nämä säännöt täyttävä kreikkalainen hampputekstiilien tuottaja voi saada yhteisön tukea. (1) EYVL L 146, 4.7.1970. (2) EYVL L 349, 24.12.1998. (3) EYVL L 121, 29.4.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3854/98

esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle

(4. tammikuuta 1999)

Aihe: Euroopan unionin vierailijaohjelma

Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta prosenttia Euroopan unionin vierailijaohjelman viime vuoden osanottajista vieraili Euroopan unionin maissa ensimmäistä kertaa?

Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus

(4. helmikuuta 1999)

Euroopan unionin vierailuohjelmaan (EUVP) kutsuttiin 160 EU:n ulkopuolisen valtion kansalaista vuonna 1998, ja näistä 141 käy Brysselissä ja joko Strasbourgissa tai jossakin jäsenvaltiossa ennen kalenterivuoden päättymistä. Näistä 141 osallistujasta 27 prosenttia ei ole käynyt yhteisössä viimeisten viiden vuoden aikana, 42 prosenttia on osallistunut kokoukseen tai seminaariin taikka käynyt yhteisössä lyhyellä liikematkalla, mutta ei säännöllisesti, 4 prosenttia on käynyt yhteisössä säännöllisesti (vähintään kerran vuodessa), 3 prosenttia on sijoittunut jäsenvaltioihin yli kuudeksi kuukaudeksi, 11 prosenttia on käynyt Euroopassa yksityismatkoilla ja 1 prosentti on viettänyt yli kuusi kuukautta jonkin jäsenvaltion yliopistossa. Lopuista 12 prosentista ei ole saatavilla tällaisia tietoja.

Toimielinten yhteisen EUVP:n tarkoituksena on mahdollistaa EU:n ulkopuolisten maiden nuorten mielipidevaikuttajien vierailu yhteisössä ja erityisesti sen toimielimissä, jotta he voisivat saada ensi käden kokemusta yhteisöstä ja sen toimielimistä ja politiikoista ja ymmärtää paremmin niiden merkitystä. Tavoitteena on, että tämä hyödyttää heitä sekä henkilökohtaiselta että ammatilliselta kannalta. Monet EUVP:n osallistujista on valittu erityisesti siksi, että he ovat ammatissaan osoittaneet kiinnostusta yhteisön toimintaan esim. poliitikkoina, virkamiehinä, lehtimiehinä tai yliopistotyössä. Tämän vuoksi on väistämätöntä, että monet heistä ovat aiemmin käyneet jossakin jäsenvaltiossa. Tämä ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, että he olisivat saaneet syvällistä käsitystä yhteisön toimielimistä. Myös EU:n eurooppalaisista naapurivaltioista tulevien osallistujien suhteen lienee väistämätöntä, että useimmat heistä ovat aiemmin käyneet jossakin jäsenvaltiossa.

EUVP:n ohjauskomitea, jonka puheenjohtajina toimivat sekä parlamentin varapuhemies että joku komission jäsenistä, ei hyväksy sellaisia osallistujia, joilla on laajaa tai viimeaikaista kokemusta yhteisössä käymisestä.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2295/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Naudanlihan vienti EU:sta kolmansiin maihin Voiko komissio ilmoittaa naudanlihan vientiä EU:sta kolmansiin maihin koskevat luvut kolmen viime vuoden ajalta sekä kiloa kohti maksetun keskimääräisen vientikorvauksen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Naudanlihan vienti oli teuraspainona ilmaistuna 1 199 255 tonnia vuonna 1995, 1 103 951 tonnia vuonna 1996 ja 1 050 034 tonnia vuonna 1997. Naudanlihan ja elävien nautojen vientituet vahvistetaan vähintään kolmen kuukauden välein ja ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Naudanlihasta maksettava vientituki on eriytetty, ja sen määrä vaihtelee määräpaikan mukaan. Nykyinen vientituki, joka maksetaan korkeimpaan vientitukeen oikeuttavaan määräpaikkaan vietävistä muista elävistä naudoista kuin puhdasrotuisista siitoseläimistä, on 52,00 ecua sadalta kilogrammalta elopainoa urospuolisten nautojen osalta. Täysikasvuisten urospuolisten nautojen tuoretta lihaa koskevan vientituen määrä puolestaan on 110,50 ecua 100 kilogrammalta teuraspainoa. Täysikasvuisten urospuolisten nautojen tuoretta lihaa koskevan vientituen määrä on viimeisten kolmen vuoden aikana vaihdellut 110,50 ecun ja 169,00 ecun välillä 100 kilogrammalta.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2764/98 esittäjä(t): Armelle Guinebertière (UPE) komissiolle (10. syyskuuta 1998) Aihe: Rahoituspalvelujen etämyyntiä koskevan direktiiviehdotuksen valmistelutyön keskeyttäminen Komissio on korostanut useaan otteeseen, että rahoituspalvelujen etämyynnin sääntely on ehdottoman välttämätöntä. Sääntelyn tarve nojautui laillisiin perusteisiin lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionissa, kuluttajansuojan parantamiseksi ja alan ammattilaisten välisen oikeudenmukaisemman kilpailun vakiinnuttamiseksi. Puheenjohtajamaa Itävalta näytti myöskin pitävän tärkeänä näitä tavoitteita. Komissio on kuitenkin juuri päättänyt olla jatkamatta aloitettua työtä tähän asiaan liittyvän direktiivin laatimiseksi. Jos nykyinen oikeudellinen tyhjiö jatkuu, on pelättävissä, että Euroopan unionin kansalaiset eivät saa asioista selvää ja että kulutusluottojen ja hypoteekkilainojen saanti, osakkeiden hankinta ja vakuutusten ottaminen eivät tule helpommiksi. Miten komissio aikoo näissä olosuhteissa puolustaa kuluttajien etuja samalla kun euroa juhlistetaan?
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2573/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Komorien kalastussopimus 1994-1997 Voiko komisssio kertoa yksityiskohtia pyydettyjen kalojen määristä, pyydetyistä kalalajeista, kalojen markkina-arvosta ja siitä missä kalat purettiin aluksista EU:n ja Komorien välisen vuosien 1994-1997 kalastussopimuksen perusteella? Komission jäsenen Emma Boninokomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-2572/98 ja E-2573/98 (7. lokakuuta 1998) Komorien kanssa allekirjoitettu kalastussopimuksen pöytäkirja oli voimassa 20. heinäkuuta 1994-19. heinäkuuta 1997 välisen ajan, toisin sanoen kolme vuotta. Sallitusta 37 aluksen kokonaismäärästä Komorien viranomaisten myöntämä vuosilupien määrä nuottaa käyttäville yhteisön tonnikalanpyyntialuksille koski ensimmäisenä vuonna 35 alusta, toisena vuonna 33 alusta ja kolmantena vuonna 37 alusta, toisin sanoen lupien keskimääräinen käyttöprosentti oli 95 prosenttia. Alueella kalastavien alusten keskimääräinen bruttovetoisuus on 1320 bruttotonnia (brt), Alusten bruttovetoisuuden vaihdellessa 760 bruttotonnista 2640 bruttotonniin. Vuosittainen kalasaalis käsitti: - 1994: 3606 tonnia tonnikalaa noin 2,5 miljoonan ecun arvosta - 1995: 1728 tonnia tonnikalaa noin 1 miljoonan ecun arvosta - 1996: 3143 tonnia tonnikalaa noin 2 miljoonan ecun arvosta - 1997 (17.7.1998 asti): 1830 tonnia tonnikalaa noin 1,5 miljoonan ecun arvosta Saaliit koostuvat pääasiassa boniitista (± 70 %) ja kultaevätonnikalasta (± 20 %). Koska tonnikala on vaeltava kalalaji, kalastusaluksilla, joilla on kalastuslupa Komorien kanssa tehdyn sopimuksen perusteella on yleensä kalastusluvat myös muiden kyseisellä alueella tapahtuvan kalastusta koskevien sopimusten eli Seychellien, Madagaskarin ja Mauritiuksen kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti. Tämä vaikeuttaa Komorien alueen yksinomaisella talousvyöhykkeellä vietettyjen merelläolopäivien lukumäärän laskua. Kalasaaliit puretaan pääasiallisesti Victorian (Seychellit), Port-Louis'n (Mauritius) ja Antsirananan (Madagaskar) satamissa.