ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/223

(2004/C 70 E/240)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3119/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(22. lokakuuta 2003)

Aihe: Yhteisön direktiivin 1999/70/EY rikkominen

Kreikan kansallisen televiestintäyhtiön (OTE) sopimussuhteisten työntekijöiden yhdistyksen esittämän valituksen mukaan yhtiön johto on julistanut 800 puhelinpalveluhenkilöstön virkaa avoimeksi asettaen yläikärajaksi ensin 30 vuotta ja sitten 26 vuotta sulkien näin käytännössä haun ulkopuolelle tällä alalla jo työskentelevät sopimussuhteiset työntekijät, jotka ovat vuosien ajan huolehtineet yhtiön vakinaisten ja jatkuvien tarpeiden tyydyttämisestä ja jotka voitaisiin vakinaistaa.

Voisiko komissio kertoa: Onko kyseinen käytäntö ristiriidassa yhteisön direktiivin 1999/70/EY (1) kanssa ja jos näin on, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta yhteisön oikeutta kunnioitettaisiin?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(20. marraskuuta 2003)

Määräaikaista työtä koskevan neuvoston direktiivin 1999/70/EC (2) mukaisesti työnantajan on tiedotettava määräaikaisille työntekijöille vapaista työpaikoista sen varmistamiseksi, että heillä on samat mahdollisuudet saada vakituinen työpaikka kuin muillakin työntekijöillä. Tiedottaminen voidaan tehdä yleisellä ilmoituksella, joka on sopivassa paikassa yrityksessä tai työpaikassa (6 lausekkeen 1 kohta). Direktiivissä säädetään myös työehtoihin liittyvästä syrjimättömyysperiaatteesta ja todetaan, että erityisiin työehtoihin liittyvien palvelusaikaa koskevien vaatimusten on oltava määräaikaisille samat kuin vakituisille työntekijöille, ellei eri pituisen palvelusajan vaatimiselle ole asiallisia syitä (4 lausekkeen 1 ja 4 kohta). Direktiivissä ei kuitenkaan mainita, että määräaikaisten työntekijöiden olisi oltava etusijalla vapaita työpaikkoja täytettäessä.

Näin ollen direktiiviä ei ole rikottu, jos määräaikaiset työntekijät eivät olleet etusijalla vapaita työpaikkoja täytettäessä. Kreikka on saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöä säännökset, jotka koskevat vapaista työpaikoista tiedottamista ja palvelusaikaa koskevia vaatimuksia. Siten toimivaltaisten Kreikan viranomaisten tehtävänä on arvioida, onko kysymyksessä mainittu työpaikoista ilmoittaminen tapahtunut näiden säännösten mukaisesti.

(1) EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43.

(2) Neuvoston direktiivi 1999/70/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/249

(2004/C 70 E/268)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3269/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(4. marraskuuta 2003)

Aihe: Lainsäädännön kumoaminen

Montako lainsäädäntötekstiä (direktiiviä, asetusta ja päätöstä) on kumottu kunakin vuonna viimeisen viiden vuoden aikana?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(20. marraskuuta 2003)

Tiedot niiden säädösten vuosittaisista määristä, jotka on kumottu tai joiden voimassaolo on päättynyt, sisältyvät yleiskertomukseen Euroopan unionin toiminnasta:

— Yleiskertomus 2002, kohta 1095 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/2002/pt1095.htm)

— Yleiskertomus 2001, kohta 1212 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/2001/pt1212.htm)

— Yleiskertomus 2000, kohta 1154 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/2000/pt1154.htm)

— Yleiskertomus 1999, kohta 1036 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/1999/pt1036.htm)

— Yleiskertomus 1998, kohta 1090 (http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/fi/1998/pt0028.htm)

Tiedot on saatu tammikuun puolivälissä toimielinten automatisoidusta yhteisön oikeuden asiakirjajärjestel-mästä CELEXistä lukuun ottamatta säädöksiä, joita ei ole julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tai jotka on painettu laihalla kirjasintyypillä (juoksevien asioiden hoitoon liittyvät säädökset, joiden voimassaoloaika on rajoitettu).

Pyydetyt tiedot sisältävä yhteenvetotaulukko on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.
2.

Onko komissio valmis siirtämään muna-albumiinin maataloustuotteiden ryhmään ja tekemään siitä siten samanarvoisen muiden munatuotteiden, kuten kuorellisten munien, munankeltuaisen ja kokonaisten munien (CN-koodi 0408 …) kanssa? Jos vastaus on myönteinen, mikä on suunniteltu aikataulu, ja jos kielteinen, mistä syystä asia on näin?
1.

ja 2. Komissio pitää tervetulleena äskettäin hyväksyttyä pitkän aikavälin strategiaa pohjoisamerikkalaisesta yhteistyöstä biologien monimuotoisuuden suojelemiseksi. Komissio katsoo, että biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus muodostaa tärkeimmän foorumin biologisen monimuotoisuuden suojelua ja kestävää käyttöä koskevalle kansainväliselle yhteistyölle. Yleissopimuksessa on tällä hetkellä 187 sopimuspuolta, joiden joukossa ovat Euroopan yhteisö, kaikki jäsenvaltiot ja liittymässä olevat maat sekä Meksiko ja Kanada. Yhdysvallat ei ole vielä ratifioinut biologista monimuotoisuutta koskevaa yleissopimusta. Komissio on aina tukenut biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanoa alueellisella tasolla ja sillä on tästä pitkä kokemus sekä EU:ssa (ks. muun muassa EU:n biologista monimuotoisuutta koskeva strategia (2) ja toimintasuunnitelmat (3)) että yleiseurooppalaisella tasolla biologista ja maisemallista monimuotoisuutta koskevan Euroopan neuvoston strategian ja Euroopan ympäristökonferenssien puitteissa. Komissio on periaatteessa halukas jakamaan kokemuksiaan Pohjois-Amerikan ympäristöyhteistyökomission kanssa nykyisen transatlanttisen yhteistyön puitteissa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/39

(2004/C 70 E/043)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1380/03

esittäjä(t): Anne Jensen (ELDR) komissiolle

(15. huhtikuuta 2003)

Aihe: Palkanlisät Saksassa

Saksalaiset käsityöläiset voivat tanskalaisten tiedotusvälineiden mukaan saada Saksan valtiolta palkanlisää, joka tekee heidän työvoimastaan huomattavasti halvempaa. Jotkut saksalaiset rakennusyritykset ovat ilmeisesti tämän palkanlisän turvin yrittäneet päästä Tanskan rakennusmarkkinoille. Palkanlisän ansiosta ne voivat alentaa hintoja ja siten voittaa kilpailussa tanskalaiset rakennusyritykset, jotka eivät saa palkanlisää.

Voiko komissio ilmoittaa, eikö tällaisen palkanlisän maksaminen käytännössä ole kilpailua vääristävää ja EU:n kilpailusäädösten vastaista?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(4. kesäkuuta 2003)

Komission hallussa olevien tietojen perusteella ei voi saada selville, sovelletaanko Saksassa julkista tukitoimenpidettä, jota on kuvattu tanskalaisissa tiedotusvälineissä ja johon parlamentin jäsen viittaa. Komissio onkin pyytänyt Saksaa toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot. Jos Saksassa on käytössä kyseinen toimenpide ja jos sen katsotaan sisältävän valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksessä sekä jos kyseistä tukea ei voida vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta 12. joulukuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen annetun komission ryhmäpoikkeusasetuksen (EY) N:o 2204/2002 (1) nojalla, sen soveltuvuutta arvioidaan asianmukaisten valtiontukisääntöjen perusteella.

(1) EYVL L 337, 13.12.2002 ja oikaisu EYVL L 349, 24.12.2002.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/31

(2004/C 70 E/034)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0897/03

esittäjä(t): Hedwig Keppelhoff-Wiechert (PPE-DE) komissiolle

(21. maaliskuuta 2003)

Aihe: Ehdotus neuvoston asetukseksi maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin yhteisestä markkinajärjestelystä (KOM(2001) 101 lopullinen.), tässä erityisesti maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoihin liittyvät toimet/10 artikla

Saksalaisten perheviljelmien tislaamoissa tuotetaan suurin osa maataloudesta peräisin olevasta alkoholista. Komissio aikoo nyt lopettaa tämän perinteisen tuotantotavan edellä mainitulla ehdotuksella asetukseksi. Maataloustuotanto muutetaan yllättäen teollisuustuotannoksi ilman uskottavaa syytä.

Käsitteiden ”etyylialkoholi” ja ”alkoholijuoma” välille täytyy tehdä ero. ”Tisleet” voidaan luokitella ”väkeviksi alkoholijuomiksi” vain, jos ne ovat valmiita käytettäviksi. Viljapohjaiset tisleet ovat maataloustuotteita, eivät teollisuustuotteita.

Miksi edellä mainitussa ehdotuksessa asetukseksi ei tehdä eroa erilaisten viljapohjaisten tisleiden välillä eikä valmiiden viljapohjaisten alkoholijuomien välillä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(20. kesäkuuta 2003)

Parlamentin jäsenen mainitsemassa 10 artiklassa säädetään alkoholialan kansallisia tukia koskevien sääntöjen soveltamisesta perustamissopimuksen 34 artiklan mukaisesti. Komissio on hyvin tietoinen Saksan tuotantorakenteen erityistilanteesta, ja kyseisen artiklan osalta on tehty kompromissiratkaisu, joka mahdollistaa kyseisen järjestelmän toiminnan 10 vuotta kestävän siirtymäkauden ajan. Näin ollen neuvosto antoi kyseisen asetuksen (1) kaikkien muiden valtuuskuntien paitsi Italian suostumuksella.

Komissio katsoo, että silloin kun ”tisleillä” on kaikki alkoholijuomien ominaisuudet, ne on luokiteltava alkoholijuomiksi, vaikka ne eivät olisikaan vielä valmiita sellaisenaan nautittaviksi. Sitä vastoin tisleitä, joita käytetään maatalousperäisen etyylialkoholin valmistukseen, on pidettävä EY:n perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvina tuotteina. Korn on alkoholijuomia koskevassa yhteisön lainsäädännössä (2) määritelty ja suojattu alkoholijuoma. Mikään kyseisen juoman määritelmässä ei anna aihetta olettaa, että kyseistä tislettä, kuten muitakaan minkä tahansa muun kyseisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvan alkoholijuoman (esimerkiksi viskin tai viinistä tislatun alkoholijuoman) tisleitä, voitaisiin pitää ”maataloustuotteena”, josta tulisi (nautittavaksi valmis) alkoholijuoma ja näin ollen muu kuin maataloustuote. Tuote, joka on tislattu edellä tarkoitetun asetuksen määritelmissä vahvistettuja sääntöjä noudattaen ja joka on saatu tislausprosessista, on katsottava alkoholijuomaksi ja sitä on pidettävä sellaisena kaupan.

(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 670/2003, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2003, maatalousperäisen etyylialkoholin markkinoihin liittyvistä erityistoimenpiteistä, EUVL L 97, 15.4.2003.

(2) Neuvoston asetus (ETY) N:o 1576/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989, tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä, EYVL L 160, 12.6.1989.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/103

(2004/C 70 E/104)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2467/03

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(24. heinäkuuta 2003)

Aihe: Digitaaliset ajopiirturit: korjaukset liitteeseen I B

Komission ja ajopiirturilaitteiden ja -korttien valmistajien välinen kokous pidettiin Brysselissä 16. joulukuuta 2002. Tässä tapaamisessa korostettiin sitä, että liitteen I B tekstiin oli ilmestynyt joitakin virheitä komissiosta julkaistavaksi lähettämisen ja virallisessa lehdessä julkaisemisen välillä. Vaikka nämä virheet olivat ilmeisen pieniä, ne kuitenkin estivät tyyppihyväksynnän myöntämisen ennen tekstin korjaamista. Ajopiirtureita koskevien säädösten tekniikan muutoksiin mukauttamista käsittelevän komitean kokous pidettiin 26. kesäkuuta 2003, jolloin tarkasteltiin näitä virheitä ja sovittiin korjauksista. Komissio ilmoitti kokouksessa, että korjaukset julkaistaan virallisessa lehdessä todennäköisesti syyskuussa 2003.

Vaikka on hyväksyttävää tehdä tyyppihyväksyntätestejä vielä julkaisemattomien vaatimusten mukaisesti, tavanomaisen oikeuskäytännön mukaan tyyppihyväksyntätodistuksia myönnetään vain virallisesti julkaistun tekstin perusteella.

Voiko komissio vahvistaa, että näin on myös tässä tapauksessa? Toisin sanoen, voiko se vahvistaa, että tyyppihyväksyntätodistuksia voidaan myöntää vasta sen tekstin julkaisemisen jälkeen, jonka perusteella hyväksyntää haetaan?

Jos komissio ei voi vahvistaa tätä tulkintaa, voiko se osoittaa oikeusperustan vaihtoehtoiselle tulkinnalle?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(29. syyskuuta 2003)

Ajopiirturikomitean 26. kesäkuuta 2003 pidetyssä kokouksessa komissio ehdotti joitakin korjauksia liitteeseen 1B (1). Komitea sopi korjauksista yksimielisesti.

Tallennuslaitteiden ja ajopiirturikorttien tyyppihyväksyntien valmistelua varten kopiot sovituista korjauksista lähetettiin komitean jäsenille, toimialan edustajille ja muille sidosryhmille.

Komissio valmistelee parhaillaan korjausten virallista hyväksymistä ja julkaisemista. Korjaukset julkaistaneen Euroopan unionin virallisessa lehdessä loka-marraskuussa 2003.

On hyvä muistaa, että ensimmäisten väliaikaisten yhteentoimivuustodistusten ja lopullisten yhteentoimi-vuustodistusten myöntämisen välillä tulee olla ainakin neljä kuukautta. Valmistaja voi anoa tyyppihyväksyntätodistusta vain siinä tapauksessa, että lopullinen yhteentoimivuustodistus (sekä lisäksi tietoturvatodistus ja toiminnallisuustodistus) on jo hankittu. Ensimmäiset yhteentoimivuustestit aloitettaneen pian ja kun ne on suoritettu loppuun, valmistajat voivat hakea tyyppihyväksyntätodistusta. Siinä vaiheessa jäsenvaltioiden viranomaiset voivat myöntää tyyppihyväksyntätodistuksia jo korjaukset sisältävän liitteen 1B perusteella siinä muodossa kuin se on virallisesti julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(1) Liite 1B komission asetuksessa (EY) N:o 1360/2002, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 mukauttamisesta tekniikan kehitykseen seitsemännen kerran (EYVL L 207, 5.8.2002).
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/200

(2004/C 70 E/216)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3028/03

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe: Genkissä sijaitsevan Fordin Belgian autotehtaan ja sen alihankkijayritysten tukitoimien hyväksyminen

Flanderin alueen viranomaisten mukaan komissio vahvisti kuluvan vuoden 12 päivänä syyskuuta, että se hyväksyy (Belgian Limburgin maakunnassa sijaitsevan) Genkin Fordin autotehtaalle ja usealle alihankkijayritykselle myönnettävän tuen. Komissio on nähtävästi hyväksynyt 45,06 miljoonan euron tuen Ford Genkille ja 2 miljoonan euron tuen alihankkijayrityksille.

Voiko komissio ilmoittaa, onko tukitoimet todella hyväksytty, ja jos on, mikä määrä hyväksyttiin? Vaadittiinko tuen saamiseksi ehtoja, ja jos vaadittiin, mitä ehtoja? Mistä ohjelmasta (ohjelmista) tuki voidaan myöntää?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(26. marraskuuta 2003)

Komissio päätti 5. syyskuuta 2003, ettei se vastusta 45,06 miljoonan euron suuruista tukea, jonka Belgian viranomaiset aikovat myöntää Ford Werke AG:lle Genkissä, eikä 2,57 miljoonan euron suuruista tukea viidelle ensisijaiselle alihankkijalle.

Suunniteltu tuki arvioitiin alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annetuissa monialaisissa puitteissa (1) määrättyjen sääntöjen perusteella. Puitteita on sovellettu moottoriajoneuvoalaan 1. tammikuuta 2003 lähtien. Koska toimenpide koskee tapauskohtaista tukea eli tukea, joka ei ole hyväksytyn ohjelman mukaista tukea, siitä oli ilmoitettava erikseen. Puitteiden mukaan alueellisen investointituen enimmäisintensiteetti moottoriajoneuvoalalla on 30 prosenttia alueellisen tuen enimmäismäärästä.

Genk on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue, jonka alueellisen tuen enimmäismäärä on 14,46 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna (10 prosenttia nettoavustusekvivalenttina ilmaistuna). Näin ollen tuen sallittu enimmäisintensiteetti oli 4,3 prosenttia. Belgia aikoi myöntää tuen, jonka intensiteetti on 4,2 prosenttia. Tukikelpoisten investointien määrä oli 1 073 miljoonaa euroa, joten suunnitellun 4,2 prosentin intensiteetin mukaan Fordille voitiin myöntää tukea 45,06 miljoonaa euroa. Saman intensiteetin perusteella hyväksyttiin 2,57 miljoonan euron suuruinen tuki viidelle ensisijaiselle alihankkijalle.

Tukea voidaan myöntää ainoastaan siinä määrin kuin ilmoitetut investoinnit todella toteutetaan. Päätös julkaistaan lähiaikoina Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(1) EYVL C 70, 19.3.2002.
(2004/C58E/177) KIRJALLINENKYSYMYSE-2368/03
esittäjä(t):JorgeHernándezMollar(PPE-DE)komissiolle
(17.heinäkuuta2003)
Aihe:EU:nosallistuminenespanjanilveskannankasvattamisohjelmaan
Espanjanilves on suuressa vaarassa kuolla sukupuuttoon: koko Andaluciassa /dash lähinnä Doñanassa ja
La Sierra deAndújarissa/dashniitä onenäänoin200yksilöä.Pentueidenkasvattaminenvankeudessaeiratkaiseongelmaalopullisesti,muttatällähetkelläseonjärkevinratkaisu.
Espanjan keskus- ja aluehallintoviranomaiset ovat siksi allekirjoittaneet odotetusti espanjanilveksen
suojelusopimuksen,jollahalutaanyhdistääkaikkierillisetaloitteetyhdeksihankkeeksi.
MitenEuroopankomissioolisivalmisosallistumaantähänespanjanilveksensuojelusopimukseen?Missä
muodossasevoisiantaatukeaan?
MargotWallströminkomissionpuolestaantamavastaus
(10.syyskuuta2003)
EspanjanympäristöministeriönjaAndalusianaluehallituksenvälinensopimusespanjanilveksensuojelemi-
sestaonjulkaistuEspanjanvirallisessalehdessä11.heinäkuuta2003(Resoluciónde23dejuniode2003,de la Secretaría General de Medio Ambiente, por la que se dispone la publicación del Convenio deColaboraciónsuscritoentreelMinisteriodeMedioAmbienteylaJuntadeAndalucíaparaeldesarrollodeunúnicoprogramacoordinadodeactuacionesparalaaplicacióndelaEstrategiaNacionaldeConservacióndelLinceenAndalucía).
Sopimuksen tärkeimpänä tavoitteena on jatkaa nykyisellään tai lisätä toimenpiteitä, jotka liittyvät
espanjanilveksensuojeluohjelmankehittämiseenAndalusiassa.
Sopimuksen 3 artiklassa määritellään käynnissä olevat aloitteet. Yksi tällainen hanke on Life/dashLuonto-
ohjelmaespanjanilveksensuojelemiseksiAndalusiassa.KäynnissäonmyöstoinenLife/dashLuonto-hanke,jokakoskeeespanjanilveksensuojelemistaCastilla-LaManchanalueella.KomissioseuraanäidenLife-hankkeidentoteuttamistajaosallistuujoihinkinniitäkoskeviinkoordinointikokouksiin.
(2004/C58E/178) KIRJALLINENKYSYMYSE-2398/03
esittäjä(t):MonicaFrassoni(Verts/ALE)komissiolle
(21.heinäkuuta2003)
Aihe:RakennetuetValencianalueellejavedenjohtaminenEbro-joesta
Erityiskertomuksessaan nro 7/2003 tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tuoreempien (vuosien 1996,
1997 ja 1998) tilastojen perusteella kymmenellä alueella ei olisi ollut oikeutta rakennerahastojen2000/dash2006tavoitteen1tukiin,koskanäidenBKToliyli75prosenttiayhteisönkeskiarvosta.YksinäistäalueistaoliValencianitsehallintoalue.
Asiaanonsuhtauduttavavakavastiensinnäkinsenvuoksi,että
a) Espanjanitärannikonkehittyneimmilläalueilla,mm.Valenciassa,harmaatalousonlevinnytlaajalle,
senosuusonEspanjanjamyöskokoEuroopankorkein,keskimäärinyli30prosenttia.Tämävääristäätodellista tulotasoa(
1) siten, että alueen kehitysaste on todellisuudessa vielä korkeampi kuin mitä
tilastotosoittavat,olivatnämäsittenajantasallataieivät.
b) Toiseksi se seikka, että harmaa talous on levinnyt laajimmalle juuri kehittyneillä alueilla, kuten
Valenciassa,osoittaa,ettäkehityseiolekaikiltaosinhallittua.Tämätuleeilmimyössiinä,ettäEU:nvaroja pyydetään Ebro-joesta Välimeren rannikolle saakka ulottuvan juoksutuksen rakentamiseen.Toisin sanoen Valencia, joka on jo saanut varoja perusteettomasti ja käyttänyt niitä toimintoihin,C58E/164 FI6.3.2004 Euroopanunioninvirallinenlehti
(2004/C58E/135) KIRJALLINENKYSYMYSE-1989/03
esittäjä(t):MaurizioTurco(NI)
jaMonicaFrassoni(Verts/ALE)komissiolle
(16.kesäkuuta2003)
Aihe:MaitokiintiöjärjestelmänsoveltaminenItaliassa
Maitokiintiöjärjestelmän soveltaminen Italiassa on aiheuttanut yli miljoonan euron lisäkustannukset
ajanjaksolla1995/dash2001.
Italianhallitusonesittänytasiastavastaavilleparlamentinvaliokunnilleuudistusehdotuksen,johonsisältyy
niidensakkojenpoisto,joitaonkertynyttuottajilleedellämainittunaajanjaksona,jajokakoskeemyösuuttamaksujärjestelmää.
Perusteltujen arvioiden mukaan ns. harmaan maidon osuus kokonaistuotannosta on 20 prosenttia ja
rekisteröimättömän maidon tuontiin sekä eläinrehuksi tarkoitetun kuivamaidon jälleenkäyttöön näyttääedelleenliittyvänvilpillistätoimintaa.
Maidon ostajien 2001/dash2002 AGEA:lle jättämistä L1-lomakkeista, jotka on allekirjoittanut noin
60000tuottajaa,käyilmi,että
a) 5953yritystäonilmoittanuttuottaneensamaitoasamallakunneilmoittavat,etteiniilläolemaatiloilla
nautaeläimiä tai eivät ilmoita nautojen lukumäärää. Näiden ”tuottajien” kokonaistuotanto on yli1600000tonnia,
b) 2527 yritystä ilmoittaa tuotannon määräksi yli 12000 kg/vuosi, joka ylittää selvästi nautojen
tuotantokapasiteetin.Vuotuiseksituotantomääräksionmyösilmoitettu284744kgnautaakohti,
c) 157yritystäilmoittaa,ettätoimitetunmaidonrasvapitoisuusonalle2,80prosenttia;tämäonraja,
jonkaalittuessatoimitettuamaitoaeivoidakatso”maidoksi”,
d) varsinmonetmaidonostajatnäyttävätostaneenmaitoauseiltaerituottajilta,jonkarasvapitoisuuson
samataisellaisenmääränmaitoa,jokavastaatäysinkäsitellynmaidonmäärää;tästäsyystävoidaanolettaa, että todellisuudessa ei ole tehty maidon kemiallisia ja mikrobiologisia analyysejä, joistasäädetäänvoimassaolevassalainsäädännössä(tai,ettämaitoeituleilmoitetuiltatiloilta),jatästäonmahdollisestihygieniaanjaterveyteenliittyviäseurauksia.
Näiden vakavien ”poikkeavuuksien” kaikenlainen valvonta on vaikeutunut ja viivästynyt, joka johtuu
kansallisen nautaeläinrekisterin kaoottisesta tilasta; tämä rekisteri on kuitenkin tehokkain keino valvoayritystentoimintaajanautaeläintensiirtoja.
Voikokomissioilmoittaaedellämainitunperusteella,onkosetietoinennäistävakavistapuutteistajamihin
toimenpiteisiinseaikooryhtyäyhteisöntalousarvionjakuluttajienterveydensuojelemiseksi?
FranzFischlerinkomissionpuolestaantamavastaus
(8.elokuuta2003)
KomissioseuraatiiviistimaitokiintiöjärjestelmänsoveltamistaItaliassa,jossasuurinongelmaonmaksujen
kerääminentuottajilta.Komissioonmyöstietoinenarvoisanparlamentinjäsenenkuvailemistamahdolli-sista sääntöjenvastaisuuksista. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) aloittikin vuonna 2002 eräitäsääntöjenvastaisuustapauksiakoskevantutkimuksen.OLAFeiolejulkistanutpäätelmiään,koskatutkimusonvieläkesken.
Todettakoonmyös,ettäItalianonmaksettavayhteisöntalousarvioonkokonaisuudessaanvelkavuosilta
1995/1996/dash2001/2002tuen,jotaItaliantasavaltaaikoomyöntäämaidontuottajilleen,soveltuvuudesta
yhteismarkkinoille,16.heinäkuuta2003tehdynneuvostonpäätöksen2003/530/EYmukaisesti.6.3.2004FI C58E/119 Euroopanunioninvirallinenlehti