ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0985/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Evin-lain tapaus.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0985/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Evin-lain tapaus Komission jäsen Bolkestein kertoi äskettäin edellisen komission päättäneen, että ei-lakisääteiset menettelysäännöt ovat sopivin menettelytapa yhtenäismarkkinoiden kanssa ristiriidassa olevan kansallisen lainsäädännön suhteen. Voiko komission jäsen toimittaa parlamentille pöytäkirjan kokouksesta, jossa päätös tehtiin? Frederik Bolkestein komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0984/00, E-0985/00 ja E-0986/00 (3. toukokuuta 2000) Komissio toistaa tutkivansa parhaillaan tätä tapausta hyvin huolellisesti. Tämä ei johdu ainoastaan parlamentin asiaa koskevasta huolesta vaan myös siitä, että komissio haluaa varmistaa sisämarkkinasääntöjen noudattamisen. Komission päätavoitteena tässä tapauksessa on varmistaa, että Evin-lain ekstraterritoriaaliset vaikutukset ovat EY:n perustamissopimuksen 49 artiklan (entinen 59 artikla) mukaisia. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikutukset ovat oikeasuhtaisia kansanterveyden suojelua koskevaan tavoitteeseen nähden, jota komissio täysimääräisesti tukee. Tässä suhteessa komissio katsoo, että vuoden 1995 menettelysäännöt voisivat periaatteessa olla riittävä keino sen varmistamiseksi, että oikeasuhtaisuutta koskeva vaatimus täyttyy. Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että Ranskan viranomaisten on edelleen parannettava sääntöjä niiden soveltamisen rajoittamiseksi pieneen määrään tarkasti määriteltyjä tapauksia ja sen varmistamiseksi, että ne takaavat paremman oikeusvarmuuden ja ennustettavuuden kaikille osapuolille, myös urheilutapahtumien järjestäjille muissa jäsenvaltioissa. Komissio aikoo keskustella näistä kysymyksistä Ranskan viranomaisten kanssa lähiaikoina. Kun komissio tekee asiassa lopullisen päätöksen, päätös julkaistaan tavanomaisia menettelyjä noudattaen, ja komissio vastaa tietenkin siinä vaiheessa mielellään kaikkiin parlamentin jäsenten mahdollisiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0975/00 esittäjä(t): Christel Fiebiger (GUE/NGL) komissiolle. Vuoden 2001 talousarvion alaluokkaan B1 (maatalous) tehtävät leikkaukset ja vuosia 2000‐006 koskevan rahoitussuunnitelman muuttaminen.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0136 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0975/00 esittäjä(t): Christel Fiebiger (GUE/NGL) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Vuoden 2001 talousarvion alaluokkaan B1 (maatalous) tehtävät leikkaukset ja vuosia 2000006 koskevan rahoitussuunnitelman muuttaminen Viime aikoina on tullut julkisuuteen useita komission ehdotuksia, jotka koskevat vuoden 2001 talousarvion alaluokkaan B1 (maatalous) tehtäviä leikkauksia. Onko näiden leikkauksien pääasiallinen tarkoitus kattaa rahoitustarve ulkopolitiikan alalla (Kosovon jälleenrakennustoimet, joiden kustannukset ovat 300 miljoonaa euroa vuodessa)? Aikooko komissio lisäksi esittää muutoksia rahoituspuitteisiin, joista päätettiin Agenda 2000 -ohjelman yhteydessä Berliinin huippukokouksessa? Miten suuria säästöjä komissio tavoittelee erityisesti seuraavien toimien kautta: - yhteisten markkinajärjestelyjen muuttaminen, muun muassa sokerin, humalan, riisin, oliivin, pellavan ja hampun osalta - uuden lainsäädännön käyttöönotto, esimerkiksi sianliha-alan sääntelyrahaston luominen - varainhoitoasetuksen uudistaminen, muun muassa muuttamalla niin sanottujen negatiivisten menojen jakamista alaluokan B1 (maatalous) osalta - hallintokomiteoiden päätökset, esimerkiksi tukien vähentämisestä muuttamalla viljalle asetettuja laatuvaatimuksia - maataloustuotteiden hintojen vahvistaminen? Aikooko komissio olla noudattamatta alaluokan B1 (maatalous) osalta varainhoitovuosia 20002006 koskevaa rahoitussuunnitelmaa, josta päätettiin Berliinin huippukokouksessa? Ovatko ne lehtitiedot tosia, joiden mukaan talousarviosta vastaava pääosasto katsoo, että asia voidaan hyvinkin asettaa kyseenalaiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2000) Komissio ehdottaa alaluokan A1 enimmäismäärärahojen leikkaamista 300 miljoonalla eurolla sekä vuonna 2001 että vuonna 2002. Viimeisimpien alaluokkaan A1 kuuluvia menoja koskevien näkymien mukaan vuoden 2001 käyttämätön marginaali olisi 400 miljoonaa euroa. Ennusteet perustuvat nykyiseen lainsäädäntöön sekä komission jo tekemiin ehdotuksiin. Vuoden 2002 osalta sokerin yhteiseen markkinajärjestelyyn kaavaillut järjestelyt johtanevat vuonna 2001 odotettavissa olevia tuloksia vastaaviin tuloksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1446/00 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE) komissiolle. Ystävyyskaupungit.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0178 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1446/00 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE) komissiolle (3. toukokuuta 2000) Aihe: Ystävyyskaupungit Komissaari Kinnockia haastateltiin 20. maaliskuuta 2000 italialaisessa sanomalehdessä La Repubblicassa. Häneltä kysyttiin, onko suotavaa jatkaa Euroopan kuntien ja kaupunkien ystävyyshankkeiden tukemista, kun otetaan huomioon kyseisen yksikön henkilöstöpula. Voisiko komissio kertoa, onko se todella suunnitellut tällaista ja eikö mahdollisuus ystävyyskaupunkeihin enää ole ensisijaisen tärkeää, kuten asiasta vastaava komission jäsen toteaa? Eikö komissio katso, että parlamenttia olisi kuultava ennen komission kannan vahvistamista? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1366/00, P-1446/00, E-1467/00 ja E-1519/00 (28. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa La Repubblica -lehden haastattelussa varapuheenjohtaja Kinnockilta kysyttiin kaikkien tehtävien ja resurssien tarkistuksesta, jota oli silloin ehdotettu komissiossa ja joka on sittemmin käynnistynyt, kuten on julkisesti ilmoitettu. Varapuheenjohtaja viittasi muun muassa siihen, että joitakin komission toteuttamia tehtäviä ei voida virallisesti pitää ydintehtävinä perustamissopimuksen tarkoittamassa mielessä mutta niiden katsotaan kuitenkin olevan arvokkaita unionin kehittämisessä. Pyydettäessä esimerkkiä tällaisista tehtävistä hän mainitsi ystävyyskaupunkitoiminnan. Varapuheenjohtaja halusi vain tuoda ilmi tämän tosiseikan. Vastausta ei pidä tulkita niin, että komissio olisi päättänyt tai aikonut päättää luopua ystävyyskaupunkitoiminnasta. Yhteisön talousarviosta on useiden vuosien ajan myönnetty tukea ystävyyskaupunkitoiminnalle eri puolilla unionia. Tänä vuonna tähän tarkoitukseen on varattu 10 miljoonaa euroa. Rahoitusasioita hoitaa kaksi A-palkkaluokkaan kuuluvaa virkamiestä koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa. Kaikkien tehtävien ja resurssien kattava tarkistus toteutetaan, koska komissiolta vaaditaan vastuullista hallintoa. Tarkoituksena on myös parantaa ja lisätä komission tehtävien ja niiden tehokkaaseen toteuttamiseen käytettävissä olevan henkilöstön välisen suhteen avoimuutta. Tarkistuksen pohjalta laaditaan raportti, joka esitetään komissiolle ja myöhemmin kuluvan vuoden aikana Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1023/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle. Yhteisvastuumaksu.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1023/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Yhteisvastuumaksu Neuvoston asetuksella (EY) 603/95(1) kuivarehualan yhteisestä markkinajärjestelystä otettiin käyttöön kuivarehualan kiintiöjärjestely. Siinä asetetaan kullekin jäsenvaltiolle tuotantokiintiö. Jos tuotantokiintiö ylitetään EU:n tasolla, kaikki jäsenvaltiot joutuvat maksamaan yhteisen yhteisvastuumaksun, joka voi olla enintään 5 %. Täten jäsenvaltio, joka ei ole ylittänyt omaa kiintiötään (eikä edes ole käyttänyt sitä kokonaan), joutuu kärsimään taloudellisesti muiden jäsenvaltioiden ylityksistä. Pitääkö komissio tätä yhteisvastuumaksua tarkoituksenmukaisena? Aikooko komissio ryhtyä toimiin muuttaakseen kuivarehualan yhteistä markkinajärjestelyä? (1) EYVL L 63, 21.3.1995, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 2000) Uudistuksen yhteydessä jäsenvaltiot pääsivät sovitteluratkaisuun periaatteesta, jonka mukaan taattujen enimmäismäärien ylitys johtaa tuen yleiseen vähentämiseen. Tämä oli yksi uudistuksen keskeisistä kohdista (kolme muuta olivat kansallisten taattujen enimmäismäärien vahvistaminen, kiinteä tonnimääräinen tuki ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltaminen). Yhteisvastuulausekkeen tavoitteena on, että kiinteää tukimäärää vähennetään kaikilta jäsenvaltioilta enintään 5 prosenttia, jos taattu enimmäismäärä ylittyy. Kaikki jäsenvaltiot hyväksyivät periaatteen vapaaehtoisesti keskeisenä osana edellä mainittua sovitteluratkaisua. Tässä mielessä komissio pitää yhteisvastuulauseketta asianmukaisena. Lausekkeen (jota sovellettiin vain satovuoden 1998/1999 loppuun) poistaminen merkitsisi sitä, että jäsenvaltioiden olisi aloitettava uudestaan neuvottelut uudistuksen muista kohdista: jäsenvaltioiden kiintiöistä, tuen määrästä, valvontasääntöjen soveltamisesta jne. Jäsenvaltioiden enemmistö ei ole esittänyt muita painavia ja perusteltuja syitä olennaisiin muutoksiin alalla. Siksi komissio ei aio tässä vaiheessa ehdottaa neuvostolle kuivarehualan yhteisen markkinajärjestelyn muuttamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0038/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Madeiran ja Azorien syrjäisestä sijainnista ja saariasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevan ohjelman (Poseima) uudet toimenpiteet Azorien itsehallintoalueen maatalouden hyväksi.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0038/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Madeiran ja Azorien syrjäisestä sijainnista ja saariasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevan ohjelman (Poseima) uudet toimenpiteet Azorien itsehallintoalueen maatalouden hyväksi Komissio ei mainitse kertomuksessaan Euroopan unionin syrjäiset alueet, toimenpiteet EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan toteuttamiseksi lainkaan uusia toimenpiteitä Azorien itsehallintoalueen maatalouden hyväksi, toisin kuin muiden syrjäisten alueiden kohdalla. Miten ja koska komissio aikoo laatia ehdotuksen uusista maatalousalan toimenpiteistä Azorien itsehallintoalueella? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0038/00, E-0043/00, E-0044/00, E-0045/00, E-0046/00, E-0047/00, E-0048/00, E-0049/00, E-0050/00, E-0051/00 ja E-0052/00 (28. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt useita kysymyksiä Azoreja koskevasta Poseima-ohjelmasta. Komission kertomusta toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entisen 227 artiklan) 2 kohdan toteuttamiseksi valmistellaan parhaillaan. Menettelyn tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata kertomuksen sisältöä koskeviin parlamentin jäsenen kysymyksiin, ennen kuin se on antanut kertomuksen. Vuotta 2000 koskevan komission työohjelman osalta todetaan, että siinä säädetään neuvostolle ja parlamentille esitettävästä kertomuksesta, joka koskee tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi 15 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1600/92(1) täytäntöönpanoa Poseima-ohjelman maatalousosuuden osalta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa muutosehdotuksia, joita pidetään tarpeellisina ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Azorien maataloutta koskevia toimenpiteitä tarkastellaan kokonaisuudessaan tässä yhteydessä. (1) EYVL L 173, 27.6.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0135/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle. Euroopan poliisiakatemian perustamisen edistyminen.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0182 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0135/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan poliisiakatemian perustamisen edistyminen Eurooppa-neuvosto antoi Tampereen huippukokouksessa hyväksyntänsä Euroopan poliisiakatemian perustamiselle. Akatemian on tarkoitus toimia nykyisten kansallisten koulutuslaitosten verkostona. 1. Kuinka pitkällä ovat konkreettiset suunnitelmat Euroopan poliisiakatemian perustamiseksi? 2. Mihin mennessä akatemia aiotaan perustaa ja milloin sen on tarkoitus aloittaa toimintansa? 3. Mikä on akatemian toimiala konkreettisesti ja mitä tehtäviä sille kuuluu kansallisten koulutuslaitosten koordinoinnin lisäksi? 4. Mikä on neuvoston mielestä tarvittava henkilöstön määrä? 5. Mikä on neuvoston mielestä tarvittava rahoituksen määrä? Vastaus (28. maaliskuuta 2000) SEU:n 36 artiklassa tarkoitettu komitea päätti 14. joulukuuta 1999 toteuttaa Euroopan poliisiakatemioiden tulevaa verkostoa koskevan alustavan tutkimuksen. Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristö suorittaa tutkimusta parhaillaan. Mainittu komitea tarkastelee tutkimusta 28. ja 29. helmikuuta. Alustavan tutkimuksen tarkastelun jälkeen olisi määritettävä, miten jäsenvaltioiden yleisesti ottaen kannattama näkemys verkostosta olisi yksityiskohdissaan toteutettavissa. Suomi vahvisti puheenjohtajakaudellaan tavoitteeksi verkostoa koskevan työskentelyn käynnistämisen 1. tammikuuta 2001. Toiminta-alaa kuvataan yksityiskohtaisesti myöhemmin. Tällä hetkellä voidaan sanoa, että verkostolle suunnitellaan annettavan Euroopan poliisioppilaitosten liiton (AEPC) tämänhetkisiä puitteita laajemmalle ulottuvia tehtäviä. Verkostoa varten tarvittavan henkilöstön määrästä saadaan tarkempia tietoja vasta sitten, kun alustava tai sitä seuraava tutkimus ovat käytettävissä. Verkostoa varten tarvittavasta rahoituksesta saadaan tarkempia tietoja vasta myöhemmin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0498/00 esittäjä(t): Luciana Sbarbati (ELDR) komissiolle. Hermostoperäisistä sairauksista kärsivien henkilöiden hyväksi toteuttavat toimet.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0199 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0498/00 esittäjä(t): Luciana Sbarbati (ELDR) komissiolle (17. helmikuuta 2000) Aihe: Hermostoperäisistä sairauksista kärsivien henkilöiden hyväksi toteuttavat toimet Kun ihmisikä pidentyy, terveysongelmien yleinen lisääntyminen tulee ajankohtaiseksi. Euroopan unionin sosiaalipolitiikan prioriteetteihin kuuluu, että vanhukset säilyttävät henkilökohtaisen riippumattomuutensa mahdollisimman pitkään, etenkin ennaltaehkäisevien hoitojen, avustuspalvelujen ja sairauksia koskevien tiedotusjärjestelmien avulla. Yli viisi prosenttia yli 65-vuotiaista Euroopan kansalaisista sairastaa Alzheimerin tautia, johon ei tällä hetkellä ole olemassa hoitoa, jonka avulla Alzheimerin taudin hermostoa rappeuttava kulku voitaisiin keskeyttää. Voisiko komissio kertoa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä ja mitä kriteerejä se aikoo soveltaa talousarvion budjettikohdasta B3-4307N myönnettävien varojen käytössä, joka on luotu hermostoperäisistä sairauksista kärsivien henkilöiden elämänlaadun parantamista varten, kuten Alzheimerin tauti ja vastaavanlaiset sairaudet, ja sellaisten henkilöiden tukemiseksi, jota auttavat potilaita muuten kuin ammattinsa puolesta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, millaisia seurauksia väestötieteellisillä tekijöillä ja erityisesti yhteisön väestön ikääntymisellä on koko yhteiskuntaan ja erityisesti terveydenhuoltojärjestelmiin. Komissio toi nämä seuraukset esiin tiedonannossaan kansanterveyspolitiikan kehittämisestä Euroopan yhteisössä(1) ja ottaa ne huomioon myös tulevassa tiedonannossaan ja ehdotuksessaan kansanterveysalan toimintaohjelmaksi. Lisäksi terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta koskevan nykyisen yhteisön toimintaohjelman yhteydessä on asetettu etusijalle iäkkäiden ihmisten terveyden parantamiseen tähtäävien strategioiden kehittäminen. Kun väestö ikääntyy, Alzheimerin tautia sairastavien ihmisten määrä tulee varmasti kasvamaan, ja komissio on täysin tietoinen siitä, millaista kärsimystä tämä sairaus aiheuttaa niin sitä sairastaville kuin heidän perheilleen. Alzheimerin tautiin ei ole käytössä todistetusti toimivia hoitokeinoja eikä tehokkaita ehkäisymenetelmiä, mikä pahentaa tilannetta ennestään ja rajoittaa samalla sekä jäsenvaltioiden että yhteisön toimintamahdollisuuksia. Budjettikohdassa B3-4307 mainitaan toimet, joilla pyritään parantamaan hermostosairauksista, kuten Alzheimerin taudista, kärsivien henkilöiden ja heitä muussa kuin ammatillisessa ominaisuudessa auttavien henkilöiden elämänlaatua. Komissio tarkastelee parhaillaan tämän budjettikohdan täytäntöönpanoa mm. sen osalta, miten sen täytäntöönpano vaikuttaa muihin yhteisön kansanterveystoimiin käytettävissä oleviin varoihin. Kun tarkastelu on saatu päätökseen, komissio toimittaa tarkastelunsa tulokset suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle. (1) KOM(98) 230 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0078/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Eurooppalaiset aloitteet kirjailija Giovannino Guareschin muistamiseksi.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0078/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Eurooppalaiset aloitteet kirjailija Giovannino Guareschin muistamiseksi Kirjailija, sanomalehtimies, piirtäjä ja humoristi Giovannino Guareschin teokset, joista muistamme muun muassa Favola di Natale -teoksen, jonka hän kirjoitti vankeudessa natsien keskitysleirillä joulukuussa 1944, ja hänen sodan jälkeen kirjoittamansa Isä Camillon tarinat, on käännetty käytännössä katsoen kaikille Euroopan unionin kielille, sekä islanniksi, serbokroatiaksi, vietnamiksi, arabiaksi että liettuaksi. Guareschin teoksissa, kirjoitelmissa ja humoristisissa kuvauksissa sekä etenkin koko kulttuuriperinnössä keskitytään vapauden ja ihmisarvon puolustamiseen sekä kaikenlaisen totalitarismin torjuntaan (natsismista ja fasismista stalinismiin), ja ne muodostavat merkittävän kulttuuriperinnön kaikille Euroopan unionin kansalaisille. Viime vuosina yksittäisten kansalaisten ja julkisten yritysten aloitteesta on suunniteltu muun muassa sellaisille paikkakunnille kuin Roncole Verdi (Parma), Brescello (Reggio Emilia) ja Fontanelle (Parma) museoita, pysyväisnäyttelyjä sekä tutustumiskäyntejä matkailijoiden johdattamiseksi Po-joen laaksossa, Emilian alueella sijaitsevaan Pieneen maailmaan, jonne kirjaili sijoitti tarinansa. Mitä mieltä komissio on kulttuurihankkeiden rahoittamisajatuksesta, jotka koskevat Euroopan eri maiden välistä ystävyyskaupunkitoimintaa ja muita aloitteita, joiden avulla pyritään tuomaan Giovannino Guareschin ja hänen tuotantonsa uuden yleisön tietoisuuteen? Mitä mieltä komissio on Eurooppalaisen Giovannino Guareschi -palkinnon perustamisesta, jota Euroopan unioni tukisi ja joka suunnattaisiin sellaisille taiteilijoille ja humoristeille, jotka omissa teoksissaan edistävät mielipiteen vapauden ja ihmisarvon periaatteita Giovannino Guareschille ominaisin satiirin ja huumorin keinoin? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Komissio voi myöntää kulttuurialoitteille tukea ainoastaan nykyisten ohjelmien puitteissa ja niiden valintaperusteiden mukaisesti. Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaan maaliskuussa 2000 ehdotuspyyntö ensimmäisen Kulttuuri 2000 -puiteohjelman tiimoilta. Ehdotuspyyntö löytyy myös Internetistä. Kirjoihin, lukemiseen ja kääntämiseen voidaan käyttää arviolta jopa 11 prosenttia Kulttuuri 2000 -ohjelman vuosibudjetista. Kulttuurialan toimijat voivat näin ollen mahdollista rahoitustukea saadakseen esittää hankkeita ohjelmassa mainittujen edellytysten ja kriteerien mukaisesti. Giovannino Guareschi -palkinnon osalta komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että komissio tarkastelee ohjelman säännösten mukaisesti muiden muassa tätä ideaa tämän vuoden kuluessa pyrkiessään kehittämään yhtenäisen politiikan eurooppalaisten kulttuuripalkintojen alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0364/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle. Lääketieteellisten tutkintojen tunnustaminen Ranskassa.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0185 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0364/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Lääketieteellisten tutkintojen tunnustaminen Ranskassa Lääketieteellisen loppututkinnon suorittaneet opiskelijat, erityisesti espanjalaiset, ovat kohdanneet ongelmia halutessaan jatkaa opintojaan Ranskassa. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, jotta Ranskan viranomaiset alkavat kunnioittaa ja noudattaa voimassa olevaa yhteisön oikeutta? Mitä komissio aikoo tehdä saadakseen Ranskan opetusviranomaiset lopettamaan opiskelua estävät toimenpiteensä? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Jos on kyse korkeakoulututkintojen vastavuoroisesta tunnustamisesta, komissio haluaa huomauttaa, että asia kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Yhteisön säännökset eivät tällä hetkellä kata tämäntyyppistä tunnustamista. Kullakin jäsenvaltiolla on tällä hetkellä EY:n perustamissopimuksen mukaisesti yksinomainen vastuu opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmänsä järjestämisestä. Viranomaisilla on oikeus edellyttää kurssien pääsyvaatimuksena, että opiskelijan toisessa jäsenvaltiossa suorittama korkeakoulututkinto on aiemmin tunnustettu. Kyseiset viranomaiset voivat myös vapaasti määrätä tämäntyyppistä menettelyä koskevat säännöt, koska yhteisön tasolla ei ole annettu säännöksiä siitä, että jäsenvaltioiden olisi korkeakouluopintoja varten tunnustettava toisessa jäsenvaltiossa suoritetut tutkinnot. Mitä kuitenkin tulee ammatillisen koulutuksen pääsyvaatimuksiin, jäsenvaltioiden on EY:n perustamissopimuksen 12 artiklan (entisen 6 artiklan) mukaisesti pidättäydyttävä kaikesta suorasta tai välillisestä kansalaisuuteen perustuvasta syrjinnästä. Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista. Parlamentin jäsenen esittämien tietojen perusteella ei ole mahdollista tarkastella tilannetta perusteellisesti. Tässä vaiheessa ei ole näyttöä kansalaisuuteen perustuvasta syrjinnästä. Komissio on kuitenkin valmis tutustumaan tapaukseen, jos siitä saadaan lisää tietoja.