KIRJALLINEN KYSYMYS E-1473/00

esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle

(10. toukokuuta 2000)

Aihe: Suositus talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista

Kun luetaan tarkkaan komission suositusta talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista huomataan, että kertomuksen laatimisen lähtökohdaksi asetettu makrotaloudellinen kehys ja ennusteet kuvastavat optimismia, jota voitaisiin pitää myös liioitteluna.

Yhä globaalimmassa ympäristössä, joka on kaikkea muuta kuin vakaa, tuntuu järkevältä ajatella, että sekä raha- että muilla markkinoilla öljymarkkinat on kuvaava esimerkki eräiden talouksien vaikutus toisiin on muodostunut säännöksi.

Onko komissio tässä yhteydessä ottanut riittävällä tavalla huomioon Yhdysvaltain talouden mahdollisen hidastumisen ja jopa laman vaikutukset unionin talouteen? Miten komissio arvioi suosituksia laatiessaan niinkin tärkeää tekijää kuin öljyn hinta? Mitä tulevia makrotaloudellisia vaihtoehtoja se on punninnut laatiessaan edellä mainittua suositusta?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(27. kesäkuuta 2000)

Keväällä 2000 julkaistu (11. huhtikuuta 2000(1)) komission talousennuste perustuu, kuten komission ennusteet ja talousennusteet yleensäkin, erilaisiin maailmantaloutta, hyödykehintoja sekä raha- ja valuuttamarkkinoita koskeviin oletuksiin. Nämä oletukset yhdessä yhteisön talouden kehitystä koskevien varsinaisten ennusteiden kanssa muodostavat ns. pääskenaarion, jossa keväällä julkaistun ennusteen osalta todellakin esitettiin suhteellisen vahvoja kasvulukuja yhteisön taloudelle.

Komission mielestä suhteellisen positiivinen kuva taloudesta ei perustu erityisen optimistisiin oletuksiin vaan johtuu siitä, että vuosien 1997 ja 1998 talous- ja rahoituskriisit eräissä nousevan talouden maissa ovat päättyneet ja kotimainen kasvu ja talouspolitiikan suotuisat edellytykset yhteisössä jatkuvat. Oletukset kuvastavat komission mielestä oikealla tavalla tämänhetkistä tietämystä ja odotuksia keskeisten alueiden ja markkinoiden tulevasta kehityksestä. Muiden ennusteiden antama kuva on samanlainen.

Öljynhinnan (Brent) arvioidaan nousevan keskimäärin 24,2 Yhdysvaltain dollariin barrelilta vuonna 2000 ja 21,2 dollariin barrelilta vuonna 2001. Vuoden 2000 alkupuolen korkeiden hintojen jälkeen markkinat rauhoittuivat väliaikaisesti huhtikuussa 2000 öljynviejämaiden järjestön OPECin pidettyä kokouksen maaliskuussa 2000, mutta kesäkuun puolivälissä hinnat nousivat jälleen noin 30 dollariin barrelilta. Indikaattorit viittaavat edelleen hintojen laskuun loppuvuonna, mutta lasku voi olla vähäisempi kuin kevään ennusteessa oletettiin. On tietenkin muistettava, että öljynhinta on perinteisesti heilahdellut voimakkaastikin. Myös muut markkinatarkkailijat ja -osapuolet olettavat raakaöljyn hinnan laskevan seuraavan kahden vuoden aikana (markkinaosapuolten odotukset näkyvät raakaöljyn futuurisopimusten hinnoissa). Kevään talousennusteessa arvioidaan Yhdysvaltain talouden kasvavan 3,6 % vuonna 2000 ja 3 % vuonna 2001. Luvut vastaavat muiden markkinaosapuolten esittämien ennusteiden alhaisimpia arvioita. Kyseiset luvut ovat lisäksi vähintäänkin varovaisia ottaen huomioon Yhdysvaltain vahva talouskasvu vuoden 2000 ensimmäisellä neljänneksellä.

On selvää, että pääskenaarioon liittyy lukuisia epävarmuustekijöitä, kuten talouden ja rahoitusmarkkinoiden globaali kehitys sekä öljynhinnan ja Yhdysvaltain talouden kehitys. Talousennusteessa mainitaan erikseen tällaiset riskit ja epävarmuudet, jotka voivat vaikuttaa ennusteeseen sekä ylös- että alaspäin. Komissio katsoo kuitenkin, että talouspolitiikkaa koskevien suositusten olisi perustuttava tällaiseen pääskenaarioon eikä niissä ole syytä käsitellä suhteellisen epätodennäköisiä kriisejä, joita on vaikea ennustaa.

(1) European Economy, Supplement A (N:o 1/2-April 2000); ISSN: 0379-2056.