ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2687/02

esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle

(26. syyskuuta 2002)

Aihe: Yhden ja kahden euron kolikon myrkyllisyys

Brittiläisessä tieteisjulkaisussa Naturessa julkaistujen tietojen mukaan yhden ja kahden euron kolikoiden nikkelipitoisuus ylittää 240320-kertaisesti direktiivissä 94/27/EY(1) asetetun raja-arvon.

Nikkelin ihoallergioita aiheuttavat ominaisuudet ja myrkyllisyys maksan, munuaisten ja aivojen kannalta ovat aiheuttaneet huolestuneisuutta tutkijoiden keskuudessa, jotka ovat tehneet kolikoilla ihokokeita vapaaehtoisilla tutkimuspotilailla. Näiden kokeiden tulokset ovat olleet huolestuttavia.

Eikö komission mielestä kyseiset kolikot olisi kiireesti korvattava yhden ja kahden euron seteleillä?

(1) EYVL L 188, 22.7.1994, s. 1.

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(25. lokakuuta 2002)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa artikkelissa esitetyt päätelmät ovat harhaanjohtavia. Niissä nimittäin ei ole otettu huomioon, että tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennentoista kerran 30 päivänä kesäkuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/27/EY (ns. nikkelidirektiivi) koskee jatkuvasti ja suoraan ihoa koskettavia esineitä, kuten koruja tai rannekelloja, eikä kolikoita. Sitä paitsi kysyjän mainitsemat tulokset saatiin aikaan siten, että nikkeliallergiasta kärsivien henkilöiden ihoon liimattiin yhden ja kahden euron kolikoita 4872 tunniksi. Koe ei selvästikään vastannut eurokolikoiden normaalia käyttöä.

Kyseinen artikkeli ei muuta komission näkemystä, että eurokolikoiden normaali käyttö ei ole kuluttajille vaarallista. Komission tiedossa ei ole nikkeliallergiatapauksia, joiden voitaisiin osoittaa johtuneen yhden tai kahden euron kolikoiden käytöstä tai käsittelystä. Komission näkemystä tukee äskettäin valmistunut riippumaton tutkimus, joka osoitti yhden ja kahden euron kolikoista irtoavan huomattavasti vähemmän nikkeliä kuin ennen euron käyttöönottoa käytetyistä kansallisista kolikoista.

Näin ollen myöskään eurosetelien ja -kolikkojen nimellisarvoja ei ole tarvetta arvioida uudelleen. Eurokolikkojen nimellisarvot on vahvistettu liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä 3 päivänä toukokuuta 1998 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 975/98(1).

(1) EYVL L 139, 11.5.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3783/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(6. tammikuuta 2003)

Aihe: Kettujen metsästykseen liittyvät vaarat ja kettukannan jatkuvan kasvun torjumiseksi mahdollisesti toteutettavien toimien koordinointi

1. Voiko komissio vahvistaa, että virkistysalueiden niittyjen ja ruohikoiden teholannoittaminen houkuttaa paikalle kettuja ja saa niiden määrän lisääntymään voimakkaasti, koska lannoittaminen luo suotuisat olosuhteet lierojen ja muiden ketun ravinnoksi kelpaavien eliöiden kantojen merkittävälle kasvulle, ja siksi kettujen esiintyminen yleistyy vähitellen alueilla, joissa asuu ja työskentelee paljon ihmisiä?

2. Voiko komissio myös vahvistaa ketunmetsästyksen johtavan siihen, että ketut häviävät väliaikaisesti alueilta, jotka soveltuvat niiden elinympäristöksi ja että muut ketut siirtyvät tämän jälkeen kyseisille alueille, minkä vuoksi vesikauhua (rabies) aiheuttava virus leviää yhä laajemmalle?

3. Voiko komissio vahvistaa, että käsittelemällä kuolleita kettuja metsästäjät levittävät ketun heisimadon munia ja saavuttavat siten päinvastaisen tuloksen kyseisen taudin torjunnassa kuin mihin he pyrkivät kettuja metsästäessään?

4. Mitä eroja on jäsenvaltioiden välillä sen suhteen, miten kettukanta vahvistuu ja miten kyseistä kasvua mahdollisesti torjutaan, joko kaventamalla kettujen ravinnonlähteitä, tai sallimalla kettujen huvimetsästyksen tai edistämällä sitä, tai myöntämällä ainoastaan poikkeustapauksissa kaatolupia, joilla pyritään hoitamaan ääritilanteita?

5. Onko EU:lla yhteistä politiikkaa kettukantojen kasvun rajoittamiseksi luonnollisella tavalla ja sen ehkäisemiseksi, että ihmiset käyttävät kyseistä kasvua perusteena metsästykselle, josta on seurauksena kysymyksessä 2 ja 3 tarkoitettuja kielteisiä vaikutuksia?

6. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen kettujen ja kettuihin liittyvien tautien määrän jatkuvan kasvun ja lopettaakseen sellaisen kettujen huvimetsästyksen, jota perustellaan muilla syillä kuin tautien ja eläinten määrän liikakasvun torjumisella?

Lähde: Metro-lehden Alankomaiden painos, 10. joulukuuta 2002.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(4. maaliskuuta 2003)

Komissio ei yleisesti ottaen pidä metsästystä tehokkaana välineenä torjuttaessa villieläimistä mahdollisesti ihmisiin tarttuvia zoonooseja.

Erityisesti 70- ja 80-luvulla raivotautiepidemian etenemisen rajoittamiseksi järjestetyt kettujahdit eivät lainkaan täyttäneet odotuksia.

Kettujahdeista luovuttiin, ja kettuja ryhdyttiin rokottamaan laajamittaisesti, kun päästiin käyttämään laajamittaisesti tehokkaita, suun kautta annettavia rokotteita.

Rokotuskampanjat, joiden rahoittamiseen Euroopan yhteisö osallistui, toteutettiin erittäin laajoilla alueilla, ja niillä saavutettiin erittäin merkittäviä tuloksia. Raivotauti onkin lähes kokonaan hävitetty koko yhteisön alueelta.

Ensi vaiheessa nämä toimet aiheuttivat kettukannan huomattavan kasvun, ja rokotteiden määrää neliökilometriä kohden piti lisätä, jotta rokotteille saatiin riittävä kattavuus viruksen leviämisen estämiseksi.

Kettukannat ovat sittemmin vakiintuneet ravinnonsaannin ja lajin reviirikäyttäytymisen mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3325/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) neuvostolle. Virallinen selvitys Moskovan panttivankidraamasta.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3325/02 esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) neuvostolle (25. marraskuuta 2002) Aihe: Virallinen selvitys Moskovan panttivankidraamasta Moskovan virallisen syyttäjän torstaina, marraskuun 7. päivänä antamien tietojen mukaan Melnikova-kadulla sijaitsevassa teatterissa 23.26. lokakuuta 2002 tapahtuneen kaappauksen yhteydessä olisi kuollut 128 henkeä (120 venäläistä ja 8 ulkomaalaista). Näistä uhreista viisi venäläistä kuoli ampumahaavoihin, mikä merkitsisi, että 123 uhreista olisi kuollut hyökkäyksen aikana käytettyyn kaasuun. Lisäksi venäläisviranomaisten viimeisimmässä tiedonannossa kerrotaan kaikkien kaappareiden (19 naisen ja 22 miehen) menettäneen henkensä hyökkäyksessä. Viranomaisten aiemman ilmoituksen mukaan kaksi terroristia olisi otettu vangiksi. Mitä mieltä neuvosto on siitä, että Venäjän viranomaiset kertoivat ensin kahden terroristin jääneen vangiksi, mutta vakuuttavat nyt kaikkien kuolleen hyökkäyksessä? Onko neuvosto jo pyytänyt täydellisen nimilistan kuolinsyineen kaappauksen yhteydessä surmansa saaneista, terroristien nimet mukaan luettuna? Onko neuvosto tehnyt jo joitakin yleisiä johtopäätöksiä ja jos on, niin millaisia Venäjän viranomaisten viimeisimmästä tiedonannosta ja tavasta, jolla terroristien vastainen operaatio toteutettiin? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3209/02 ja E-3325/02 (20. helmikuuta 2003) Moskovassa 23.26. lokakuuta 2002 tapahtunut yli 700 panttivangin kaappaaminen aiheutti vakavaa huolta sekä EU:ssa että Venäjällä. Eurooppa-neuvosto ilmaisi kokouksessaan 24. ja 25. lokakuuta 2002 kantansa kyseiseen tapahtumasarjaan julkilausumassa, joka annettiin 25. lokakuuta ja joka on kyseisten puheenjohtajan päätelmien liitteessä III. Brysselissä 11. marraskuuta 2002 pidetyn EU:n ja Venäjän huippukokouksen yhteydessä Euroopan unioni ja Venäjä antoivat terrorismin vastaisen yhteisen julkilausuman, jossa ne totesivat toimivansa yhteistuumin terrorismin torjumiseksi ottaen asianmukaisella tavalla huomioon oikeusvaltion ja demokratian periaatteet sekä valtioiden alueellisen koskemattomuuden. Yhteisten sitoumusten perusteella ne asettivat yhteiset tavoitteet kehittääkseen tähän liittyvää strategista kumppanuuttaan, mukaan lukien EU:n ja Venäjän välisen terrorismin vastaisen yhteistyön määritteleminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2315/02 esittäjä(t): Ole Krarup (GUE/NGL) neuvostolle. Rasismin vastaisesta toiminnasta tehdyn puitepäätöksen oikeusperusta.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0010 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2315/02 esittäjä(t): Ole Krarup (GUE/NGL) neuvostolle (26. heinäkuuta 2002) Aihe: Rasismin vastaisesta toiminnasta tehdyn puitepäätöksen oikeusperusta Neuvostoa pyydetään selvittämään sen käsitystä oikeusperustasta, joka on valittu ehdotukselle puitepäätökseksi rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta(1), erityisesti viittauksesta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 31 artiklan e alakohtaan, koska kyseisessä määräyksessä ei mainita rasismin ja muukalaisvihan kuuluvan artiklan määräysten piiriin. Kyseinen 31 artiklan e alakohta koskee ainoastaan järjestäytynyttä rikollisuutta, terrorismia ja laitonta huumausainekauppaa. Onko neuvoston oikeudellinen yksikkö antanut lausunnon kysymyksestä? Mahdolliset lausunnot pyydetään liittämään vastaukseen. (1) KOM(2001) 664 EYVL C 75 E, 26.3.2002, s. 269. Vastaus (4. maaliskuuta 2003) Neuvosto ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että neuvostossa jatketaan edelleen keskustelua rasismin ja muukalaisvihan vastaista toimintaa koskevasta puitepäätöksestä, jonka oikeusperustaksi komissio ehdottaa SEU:n 31 artiklan e kohtaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2668/02 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) neuvostolle. Christina Onasanwon karkottaminen Irlannista Nigeriaan.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0039 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2668/02 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) neuvostolle (16. syyskuuta 2002) Aihe: Christina Onasanwon karkottaminen Irlannista Nigeriaan Neuvosto on ilmoittanut, että naisten sukuelinten silpominen on naisille ja lapsille suoritettu väkivaltainen teko, jonka neuvosto ehdottomasti tuomitsee perusoikeuksien loukkauksena. Kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet Wienin julistukseen ja toimintaohjelmaan, Pekingin julistukseen ja toimintaohjelmaan, kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelmaan, toimintaohjelmaan naisten ja lasten terveyteen vaikuttavien haitallisten perinteisten tapojen poistamiseksi ja YK:n päätöslauselmaan N:o 54/133. Aikooko neuvosto vaikuttaa Irlannin hallitukseen, jotta tämä peruisi määräyksensä karkottaa Christina Onasanwo ja Bolu Onasanwo Nigeriaan, jossa he ovat vaarassa joutua heimon vanhempien määräämän naisten sukuelinten silpomisen uhreiksi? Vastaus (4. maaliskuuta 2003) Neuvosto ei ole tietoinen kysyjän mainitsemasta tapauksesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2590/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle. Pula täydellisistä 96 eurokolikon lyöntikiiltoisista sarjoista.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2590/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle (16. syyskuuta 2002) Aihe: Pula täydellisistä 96 eurokolikon lyöntikiiltoisista sarjoista Yli 8 kuukautta eurorahojen virallisen käyttöönoton jälkeen keräilijöiden saatavilla ei ole täydellistä sarjaa 12 euroalueen maan lyöntikiiltoisista eurokolikoista. Näitä rahoja ei ole saatavilla edes Euroopan parlamentin toimipaikoilla Strasbourgissa ja Brysselissä eikä niitä edes näe muuten kuin julisteissa. Tietojeni mukaan edes Euroopan parlamentin Strasbourgin toimitilojen filateelinen myymälä, johon tulee vierailijoita ja keräilijöitä eri puolilta Eurooppaa ja maailmaa, ei ole saanut yhtään kokonaista eurokolikkosarjaa, vaikka se on tilannut ne ajoissa. Pitääkö neuvosto tarpeellisena pyytää Euroopan keskuspankkia ryhtymään toimiin, jotta keräilijät voisivat saada riittävän määrän täydellisiä lyöntikiiltoisia eurokolikkosarjoja. Vastaus (4. maaliskuuta 2003) Euron yhteisenä rahana käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden tehtävänä on määrätä perustamissopimuksen säännösten mukaisesti liikkeeseen tarkoitettujen eurokolikoiden liikkeeseen laskemisen yksityiskohdista, ja neuvosto toteuttaa toimenpiteitä kaikkien liikkeeseen tarkoitettujen metallirahojen yksikköarvojen ja teknisten eritelmien yhdenmukaistamiseksi. Arvoisan parlamentin jäsenen esille ottama kysymys ei kuulu neuvoston toimialaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3025/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Vuodepaikkojen määrä asukasta kohti alhainen EU:ssa.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0074 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3025/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (23. lokakuuta 2002) Aihe: Vuodepaikkojen määrä asukasta kohti alhainen EU:ssa Tiedotusvälineiden äskettäin julkisuuteen tuomien uutisten mukaan vuonna 1999 Espanjan sairaaloissa oli 162 608 vuodepaikkaa, mikä on keskimäärin neljä vuodepaikkaa tuhatta asukasta kohti. Tämä on EU:n alhaisin suhdeluku, ja toisaalta se on laskenut OECD:n tilastoimaan vuoden 1980 lukuun (5,4) verrattuna. Suhdeluku on vieläkin pienempi, jos otetaan huomioon, että sairaaloissa on rakennustöiden vuoksi käyttämättömiä vuodepaikkoja. Espanjassa sairaalahallinto on hajautettu, minkä takia määrärahoja koskevat toimenpiteet riippuvat kustakin itsehallintoyhteisöstä. Vuodepaikkojen väheneminen on yhteistä kaikille Euroopan unionin maille, mutta yhteisön keskiarvo on laskenut seitsemään vuodepaikkaan tuhatta asukasta kohti. Onko komissio tietoinen tästä vuodepaikkojen puutteeseen liittyvästä tilanteesta yhteisön sairaaloissa? Koska asiaan liittyvää yhteisön lainsäädäntöä ei ole, aikooko komissio tehdä ehdotuksen tätä erittäin merkittävää kysymystä koskevista määräyksistä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 2002) EY:n perustamissopimuksen mukaisesti terveyspalveluiden ja sairaanhoidon järjestäminen ja tarjoaminen ovat jäsenvaltioiden vastuulla, eivät yhteisön (152 artiklan 5 kohta). Komissio ei voi näin ollen vaikuttaa lainsäädäntöön sairaaloiden vuodepaikoista jäsenvaltioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3008/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Nautojen sikiöiden hyvinvointi.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0073 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3008/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (23. lokakuuta 2002) Aihe: Nautojen sikiöiden hyvinvointi Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta annetun direktiivin 86/609/ETY(1) soveltamisalan ulkopuolelle jätetään tällä hetkellä sikiö- ja alkiomuodot. Onko komissio tähän liittyen tietoinen siitä, että teurastushetkellä tiineenä olevista lehmistä kerätään sikiönestettä, jota sittemmin käytetään soluviljelmien perustana? Onko komissiolla antaa lukuja, jotka osoittaisivat kuinka yleisestä käytännöstä on kyse eri jäsenvaltioissa? Aikooko komissio harkita edellä mainitun direktiivin täydellistä uudelleentarkastelua ja sikiö- ja alkiomuotojen sisällyttämistä direktiivin soveltamisalan piiriin? (1) EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. marraskuuta 2002) Komissio on tietoinen siitä, että tiineenä olevien lehmien teurastusvaiheessa niiden sikiöistä kerätään seerumia. Naudan sikiön seerumi on tärkeä reagenssi solu- ja kudosviljelmissä, joita käytetään yleisesti lääketieteellisissä, biologian ja toksikologian laboratorioissa. Solu- ja kudosviljelmiä käytetään laajalti koe-eläinten vaihtoehtona moniin tutkimustarkoituksiin, elävien solujen tuottamien lääkkeiden, kuten interferonin, valmistukseen sekä tartuntatautien ja periytyvien sairauksien diagnosointiin. Naudan sikiön seerumia käytetään myös elatusaineissa, joilla tuotetaan antigeenejä rokotteita varten. Komissiolla ei kuitenkaan ole yksityiskohtaista tietoa naudan sikiön seerumin keräämisestä. Komissio suunnittelee tarkistavansa perinpohjaisesti kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24. marraskuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/609/ETY. Tarkistamisen yhteydessä komissio aikoo pohtia huolellisesti myös sikiö- ja alkiomuotoihin liittyviä kysymyksiä. Samassa yhteydessä komissio tutkii naudan sikiön seerumin keräämiseen liittyviä eettisiä näkökohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3787/02

esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle

(6. tammikuuta 2003)

Aihe: Artistien oikeudet

Ison-Britannian levy-yhtiöiden yhteistyöelin The Phonographic Performance Limited (PPL) neuvottelee ja kerää artisteille maksettavat teostokorvaukset äänitteiden esittämisestä radiossa ja televisiossa. Missä Euroopan unionin jäsenvaltioissa artistit pääsevät itse osallistumaan korvauksiaan koskeviin neuvotteluihin?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(18. helmikuuta 2003)

Käyttäjän maksama korvaus äänitteiden esittämisestä muun muassa radiossa elektromagneettisten aaltojen välityksellä on yhdenmukaistettu vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla 19 päivänä marraskuuta 1992 annetun direktiivin 92/100/ETY 8 artiklalla.

Kyseisen korvauksen jakamisesta esittävien artistien ja äänitetuottajien välillä on myös säädetty. Direktiivillä ei kuitenkaan ole suoraan yhdenmukaistettu korvauksen sopimis- ja jakoperusteita. On ainoastaan mainittu, että jolleivät oikeudenomistajat pääse sopimukseen, jäsenvaltiot voivat itse määrittää jakoperusteet. Direktiivissä ei siis säädetä siitä, miten korvaus kerätään ja miten siitä sovitaan.

Yleensä artistit osallistuvat teostokorvausta koskeviin neuvotteluihin. Useissa jäsenvaltioissa on kuitenkin päätetty, että neuvottelut voidaan käydä ainoastaan pakollisen yhteisvalvonnan piirissä. Komission tietojen mukaan näin on Saksassa, Itävallassa, Tanskassa, Kreikassa, Suomessa, Ranskassa ja Irlannissa.

Toisaalta suuri osa artisteista pitää parempana, että yhteisvalvontajärjestö huolehtii neuvotteluista, vaikka kansallisessa laissa ei säädettäisikään pakollisesta yhteisvalvonnasta. Keskitetty valvontamuoto onkin usein käytännöllisempi sekä artisteille että oikeuksien käyttäjille. Komissio haluaa lopuksi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että vastauksena ennakkoratkaisupyyntöön Euroopan yhteisöjen tuomioistuin täsmentää tulevina viikkoina, mitä kohtuullinen korvaus konkreettisesti tarkoittaa ja mikä on jäsenvaltioiden tulkintavara käsitteen soveltamisessa (asia C-245/00, SENA vs. NOS).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2869/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kasvun ja tasapainotettujen talousarvioiden välinen suhde.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2869/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. lokakuuta 2002) Aihe: Kasvun ja tasapainotettujen talousarvioiden välinen suhde Voiko komissio arvioida, joko oman tietokonepohjaisen mallinsa tai muun selvityksen perusteella, miten yhden prosenttiyksikön muutos bruttokansantuotteen kasvussa vaikuttaa kussakin jäsenvaltiossa talousarvion tasapainoon prosenttiosuutena bruttokansantuotteesta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2002) Estimaatit bruttokansantuotteen (BKT) kasvun vaikutuksesta julkisen talouden rahoitusasemaan tehdään Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n laskemien vero- ja menojoustojen perusteella. Alla olevasta taulukosta nähdään, että keskimääräinen jousto EU:ssa on noin 0,5. Julkisen talouden rahoitusaseman herkkyyteen vaikuttaa paljolti se, kuinka suuren osan julkisen talouden tulot ja menot muodostavat BKT:stä. Esimerkiksi pohjoismaissa on suuri julkinen sektori, jolloin myös joustot ovat yleensä keskimääräisiä suurempia eli 0,70,9(1). On syytä huomata, että edellä mainitut joustot edustavat estimaattia julkisen talouden rahoitusaseman keskimääräisestä reagoimisesta tuotantokuilun muutoksiin, koska ne riippuvat jossain määrin BKT:n kasvun synnyttäneistä tekijöistä. Vaikutukset julkisen talouden rahoitusasemaan ovat keskimääräistä pienemmät, jos BKT:n kasvu johtuu esimerkiksi viennin tai investointien kasvun vahvistumisesta, koska se ei heijastu suoraan verokertymiin. Vaikutukset ovat vastaavasti keskimääräistä suuremmat, jos BKT:n kasvu perustuu yksityisen kulutuksen kasvuun, koska se kasvattaa suoraan välillisiä verotuloja. Komission QUEST-mallin antamat simulointitulokset osoittavat, että jos BKT:n kasvu perustuu yksityisen kulutuksen vahvistumiseen, kasvaa julkisen talouden rahoitusaseman keskimääräinen herkkyys EU:ssa 0,7:ään. Kasvaneen viennin vauhdittama BKT:n kasvu puolestaan laskee herkkyyden 0,28:aan ja lisääntyneiden investointien vauhdittama BKT:n kasvu 0,19:ään(2). >TAULUKON PAIKKA> (1) Ks. Public Finances in EMU 2002 No 3, osa II, luku 3: The Measurement of cyclically adjusted budget balances. (2) Brunila, A. Buti, M. in 't Veld, J., Fiscal policy in Europe: how effective are automatic stabilisers?, Economic Papers No. 177, European Commission, Brussels, September 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3286/02

esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) neuvostolle

(20. marraskuuta 2002)

Aihe: Syrjimättömyyden periaate ja eri kulttuurien ja perinteiden kunnioittaminen

Eräs Portugalin kansalainen on valittanut Espanjassa voimassa olevasta laista (Ley 40/1999, annettu 5.11.1999), joka koskee nimirekistereitä. Valittajan mukaan laki loukkaa portugalilais-espanjalaisista avioliitoista syntyneitä lapsia, koska sen mukaan lasten nimet ja nimien järjestys muutetaan ilman vanhempien suostumusta.

Ongelma syntyy, kun kansalaisuudeltaan espanjalaisen isän tai äidin lapsi rekisteröidään rekisteritoimistossa tai Espanjan konsulaatissa, jotta hän saisi myös kyseisen maan kansalaisuuden. Suorittaessaan tämän rekisteröinnin sekä rekisteritoimistot että Espanjan konsulaatit tekevät lasten nimiin muutoksia (vaihtavat sukunimien järjestystä) ilman lupaa ja lähes aina vastoin vanhempien tahtoa eivätkä tunnusta portugalilaisia henkilötodistuksia, syntymätodistuksia tai muitakaan virallisia asiakirjoja.

Euroopan yhdentyminen perustuu periaatteisiin, joiden mukaan Euroopassa sovelletaan muun muassa ihmisten vapaata liikkuvuutta sekä tutkintojen ja tuomioiden vastavuoroista tunnustamista. Eikö tässä nimiasiassa rikota perusoikeutta eli ihmisen oikeutta valita lapsilleen vapaasti haluamansa nimi? Eikö tässä loukata henkilön identiteettiä (nimi), hänen kulttuuriansa ja perinteitänsä, tässä tapauksessa perinnettä, joka on hänelle tärkeä ja merkitsee jatkuvuutta hänen isänsä ja isoisänsä nimelle?

Vastaus

(3. maaliskuuta 2003)

Neuvosto ilmoittaa arvoisalle kysyjälle, ettei sillä ole toimivaltaa nimioikeuden alalla.

Neuvosto pyytää kuitenkin tässä yhteydessä kysyjää kiinnittämään huomiota siihen, että kansainvälinen väestörekisteritoimikunta on tehnyt useita alaa koskevia yleissopimuksia. Vaikka Euroopan yhteisö ei ole tämän kansainvälisen järjestön jäsen, useimmat jäsenvaltiot ovat.