ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0597/98 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Siviili-ilmailu Euroopan unionissa Eurooppa-foorumi järjesti Brysselissä 27. tammikuuta 1998 konferenssin aiheesta ¨Maailmanlaajuisen haasteen kohtaaminen - siviili-ilmailun näkymät EU:ssa¨. Miten komissio arvioi tässä konferenssissa laadittuja suuntaviivoja sekä siellä ilmaistuja mielipiteitä? Katsooko komissio, että voidaan ryhtyä toimiin yhteisön politiikan vahvistamiseksi tällä alalla? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema konferenssi keskittyi lentoliikenteen globaalistumiseen ja siitä aiheutuviin seurauksiin yhteisön siviili-ilmailulle. Komissio tietää, että on luotava maailmanlaajuisen siviili-ilmailun tarpeisiin mukautettu sääntelyrakenne. Vuodesta 1987 lähtien on kolmella vapauttamistoimenpidepaketilla luotu asteittain yhtenäiset ilmailumarkkinat yhteisön alueella. Nämä markkinat tarjoavat yhteisön lentoyhtiöille vankan perustan maailmanlaajuisen strategian kehittämiseen. Globaalistuminen edellyttää kuitenkin, että yhteisö ottaa käyttöön tehokkaan ulkoisen politiikan sen varmistamiseksi, että yhteisön lentoyhtiöt ja kuluttajat voivat mahdollisimman täysimääräisesti hyötyä uudesta kilpailuympäristöstä. Samalla on pyrittävä varmistamaan turvallisuus ja oikeudenmukainen kilpailu. Komissio kehittää parhaillaan tällaista politiikkaa neuvotellessaan Euroopan yhteisen ilmailualueen perustamisesta kymmenen Keski-Euroopan maan kanssa. Komissio on myös toimittanut neuvostolle ehdotuksen päätökseksi ((SEC(97) 2053 lopullinen. )), jolla annettaisiin komissiolle valtuudet käynnistää neuvottelut sopimuksen tekemiseksi Yhdysvaltojen kanssa transatlanttisen yhteisen ilmailualueen luomisesta. Tällaisten toimivaltuuksien myöntäminen - asiasta keskustellaan yhä neuvostossa - olisi merkittävä askel tehokkaan yhteisen ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisessä ja toteuttamisessa. Politiikassa otettaisiin huomioon alan muuttuminen maailmanlaajuiseksi, ja se palvelisi yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, lentoyhtiöiden sekä kuluttajien etuja.
Virallinen lehti nro C 354 , 19/11/1998 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0653/98 komissiolle esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) (10. maaliskuuta 1998) Aihe: Galicialle myönnetyn maitokiintiön tarkistaminen Äskettäiset julkisen järjestyksen häiriöt Espanjan Galiciassa osoittavat jälleen kerran, millaisessa kroonisessa siirtymävaiheessa on alueen karjanhoitoala, jolle on myönnetty 1 670 000 maitotonnin tuotantokiintiö, vaikka todellinen tuotanto on yli 2 miljoonaa tonnia. Tämän vuoksi kiintiön ylijäämän ¨normalisoimiseksi¨ kiintiö on ostettava Galician ulkopuolelta tai maksettava 1 800 miljoonan pesetan sakot vuosittain. Espanjan 29 000 karjankasvattajasta, joiden on maksettava yhteisön sakko, 22 000 on Galiciasta, jonka keskimääräinen tuotanto, alle 34 000 kiloa tilaa kohti, on yhteisön autonomisten alueiden alhaisin. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo ehdottaa ratkaistakseen tämän Galician alueella esiintyvän ongelman, joka uhkaa häiritä pysyvästi alueen maitoalaa ja aiheuttaa levottomuutta ja tyytymättömyyttä sen vuoksi, että ongelmaan ei ole löydetty ratkaisua? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Parlamentin jäsentä on syytä muistuttaa siitä, että taattu kokonaismäärä eli kokonaismaitokiintiö, joka Espanjalle on myönnetty, määritettiin kuten muidenkin jäsenvaltioiden osalta historialliselta perustalta. Galician maidontuottajille myönnettiin myös henkilökohtainen viitemäärä tämän historiallisen perustan nojalla. Lisäksi ja toisin kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa Espanjan kiintiötä nostettiin markkinointivuodesta 1994 - 1995 alkaen 592 000 tonnilla. Merkittävä osa tästä kiintiön noususta osoitettiin Galician tuottajien henkilökohtaisiin viitemääriin. Lisäksi on syytä muistuttaa, että jäsenvaltioilla on merkittävä toimintamarginaali omien kokonaiskiintiöidensä sisällä viitemäärien uudelleenjakamiseksi ja eri alueiden välisten määrien jakamiseksi paremmin niiden tarpeiden perusteella, joita ne ovat yksilöineet objektiivisten perusteiden perusteella. Kuitenkin 18. maaliskuuta 1998 hyväksytyssä Agenda 2000 -asiakirjassa ((KOM(1998) 158 A. )) komissio ehdottaa, että yhteisön taattua kokonaismäärää nostetaan kahdella prosentilla, josta yksi prosentti osoitettaisiin nuorille maanviljelijöille ja yksi prosentti vuoristoalueiden maanviljelijöille. On selvä, että erityisesti Galician tuottajat hyötyisivät näistä uusista tuista.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0847/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Kuuromykkien viittomakielen tunnustaminen EU:ssa Lähes kymmenen vuotta on kulunut siitä, kun Euroopan parlamentti 17.6.1988 hyväksyi päätöslauselmansa ((EYVL C 187, 18.7.1988, s. 236. )), jolla se pyysi EU:n jäsenvaltioiden kansallisten kuuromykkien viittomakielten virallista tunnistamista. Tätä pidetään ehdottoman välttämättömänä kuurojen koulutusmahdollisuuksien varmistamiseksi ja sen tunteen lujittamiseksi, että heitä ei suljeta yhteiskuntaelämän ulkopuolelle niissä jäsenvaltioissa, joissa he asuvat, Pyytäisin Euroopan komissiota ilmoittamaan minulle, missä EU:n jäsenvaltioissa kuuromykkien viittomakieli on virallisesti tunnustettu ja kuinka se aikoo toimia tukeakseen tätä näiden henkilöiden viestinnän välinettä, joka on heille niin välttämätön. Komission jäsenen Padraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Ilona Graenitzin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-137/98 ((EYVL C 304, 2.10.1998, s. 37. )).
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0909/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Sardiinisäilykkeiden tuonti kolmansista maista Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kolmansista maista tuodaan sardiinisäilykkeitä Euroopan unioniin, ja eritellä tuontimäärät alkuperämaittain? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 ja E-0915/98 (30. huhtikuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0802/98 komissiolle esittäjä(t): André Laignel (PSE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Aloite viikottaisen työajan lyhentämiseksi 35 tuntiin Euroopan unionissa Työajan lyhentäminen 35 tuntiin viikossa kaikkialla Euroopan unionissa vaikuttaisi myönteisesti työllisyyteen, Euroopan kansalaisten elämän laatuun ja tasa-arvoisuuteen työnsaannissa. Tämän vuoksi komission selkeä ja aktiivinen osallistuminen on välttämätöntä. Millä tavoin ja millä aikataululla komissio aikoo toimia sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamiseksi ja erityisesti 35 tunnin viikottaisen lakiin perustuvan työajan säätämiseksi kaikissa Euroopan unionin maissa? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (14. toukokuuta 1998) Komissio uskoo, että paras tapa lähestyä työn organisoinnin ja työaikajärjestelyjen uudenaikaistamiseen liittyviä kysymyksiä on esitetty työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998 15. joulukuuta 1997 annetussa neuvoston päätöslauselmassa. ((EYVL C 30, 28.1.1998. )) Näissä suuntaviivoissa pyydetään työmarkkinaosapuolia neuvottelemaan sopivalla tasolla sopimuksia, joilla pyritään työn organisoinnin nykyaikaistamiseen, mukaan lukien joustavat työaikajärjestelyt, jotta voitaisiin parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä saavuttaa joustavuuden ja työsuhdeturvan välillä tarvittava tasapaino. Sopimukset voivat koskea esimerkiksi vuotuista työaikaa, työajan lyhentämistä, ylityön vähentämistä, osa-aikatyön kehittämistä, elinikäistä oppimista ja sapattivapaita. Komissio tukee edelleen työmarkkinaosapuolten toimintaa kaikilla tasoilla, jotta ne voisivat tehdä joitakin tai kaikkia näitä asiakysymyksiä koskevia sopimuksia sopeutumiskykytavoitteeseen pääsemiseksi. Komissio pyrkii varmistamaan työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun työajan järjestämisessä, mutta sillä ei ole aikomusta ehdottaa uusia lakisääteisiä keskimääräisen työviikon lyhennyksiä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0546/98 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Di Bellan terapia: eriarvoinen kohtelu Italiassa on joitakin kuukausia jatkunut kiihkeä keskustelu professori Di Bellan kehittämän syövänhoidon koekäytöstä, joka perustuu somatostatiiniksi kutsutun aineen käyttöön. Joillakin alueilla tätä hoitoa annetaan tällä hetkellä ilmaiseksi julkisen terveydenhuollon kautta, kun taas toisilla alueilla sitä ei käytetä ollenkaan. Näin ollen Italian kansalaiset asetetaan eriarvoiseen asemaan. Itse somatostatiinia tuotetaan nykyisin ilman riittäviä takeita sen farmakologisista ominaisuuksista, sikäli kun on uskomista paikalliseen lehdistöön ja itse professori Di Bellan lausuntoihin. Edellä mainittuun viitaten kysyn komissiolta, 1. eikö se katso, että Italian viranomaiset rikkovat kansanterveyden suojelusta, kuluttajien oikeuksista ja tuotevastuusta EY:n perustamissopimuksen 129 ja 129 a artiklassa annettuja määräyksiä, 2. eikö se näe tässä Italian kansalaisten eriarvoista kohtelua, mikä on komission arvio asiasta, pyydän yleisnäkemystä asiasta. Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 1998) EY:n perustamissopimuksessa määritetään yhteisön tehtävät ja toimivalta kansanterveyden ja kuluttajansuojan aloilla. EY:n perustamissopimuksen 129 artiklan mukaan yhteisön toiminta suuntautuu erityisesti sairauksien ehkäisemiseen. Syövän osalta tähän tavoitteeseen pyritään syöväntorjuntaohjelman avulla. Varsinaiset sairauksien hoitomenetelmät sekä terveydenhoidon järjestäminen kuuluvat kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan ja vastuualaan. Tämän jäsenvaltioiden vastuun vuoksi komissio ei voi ottaa kantaa siihen, miten arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema uusi hoitomuoto on Italiassa järjestetty tai siihen, miten tätä hoitoa on saatavilla eri puolilla maata. Komissio kuitenkin seuraa tulevaa kehitystä kiinnostuneena, erityisesti Di Bellan terapian suunnitteilla olevaa kokeilua sairaalakäytössä.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1041/98 neuvostolle esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (I-EDN) (3. huhtikuuta 1998) Aihe: Kansallisten vähemmistöjen erityisedut vaalien yhteydessä Onko vaalilain säännös, joka antaa jäsenvaltion kansalliselle vähemmistölle erityisedun parlamenttivaalien, paikallisvaalien ja Euroopan parlamentin vaalien ym. yhteydessä, ristiriidassa Amsterdamin sopimuksen kanssa? Vastaus (16. - 17. kesäkuuta 1998) Ei ole neuvoston asia ottaa kantaa Amsterdamin sopimukseen, joka on tällä hetkellä ratifioitavana. Toisaalta arvoisa parlamentin jäsen tietää kyllä, että sopimuksen tulkinta ei kuulu neuvoston, vaan tuomioistuimen toimivallan piiriin.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0788/98 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (5. maaliskuuta 1998) Aihe: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen pääsylippujen myynti Ottaen huomioon komission antaman vastauksen aikaisemmin esittämääni kysymykseen E-0029/98 ((EYVL C 223, 17.7.1998, s. 89. )) pääsylippujen myynnistä, onko komissio tietoinen siitä, että maailmanmestaruuskilpailut pidetään itse asiassa tämän vuoden kesäkuussa? Muistaako komissio Italiassa vuonna 1990 järjestettyjen kilpailujen jälkeen antamaansa tiedonantoa ja vastausta toiseen kysymykseen, joka esitettiin valmismatkoista (P-3480/95) ((EYVL C 137, 8.5.1996, s. 14. ))? Voisiko komissio selittää, miksi se ei ryhdy pikaisesti toimenpiteisiin Ranskaa vastaan pääsylippujen jakoa koskevassa asiassa, koska ongelmat ilmenivät jo ensimmäisen kerran kesäkuussa 1997? Aikooko komissio ilmoittaa välittömästi kansainväliselle jalkapalloliitolle (FIFA), joka on puuttunut pääsylippujen myyntiin, että FIFA ja Ranskan viranomaiset eivät ole EU:n lainsäädännön ulottumattomissa? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0532/98 komissiolle esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Yhteiskunnan tukemien asuntojen rakentaminen Sosiaalipolitiikkaa käsittelevässä komission valkoisessa kirjassa sanotaan, että asunnot ovat keskeinen osa sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa ja merkittävä lähde uusien työpaikkojen luomiseksi. Mihin toimenpiteisiin aiotaan ryhtyä lähitulevaisuudessa yhteiskunnan varoilla rakennettujen asuntojen tukemiseksi? Miten paljon rahaa Euroopan unioni määrää tähän tarkoitukseen? Onko komissio suunnitellut ryhtyvänsä toimenpiteisiin EAKR:n kehyksessä kannustaakseen yhteiskunnan tukemien asuntojen rakentamista tai sisällyttääkseen sen toiseen jo toteutettavaan hankkeeseen? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 1998) Asuntopolitiikka kuuluu edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio voi tällä hetkellä tukea ainoastaan erittäin rajallista toimintaa, kuten asuntokysymyksiin liittyviä vertailevia tutkimuksia. Kaikki jäsenvaltiot ovat tunnustaneet yleisen oikeuden riittäviin asunto-oloihin ratifioimalla taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien vuonna 1966 tekemän kansainvälisen sopimuksen. Asuntoasioista vastaavat ministerit pyrkivät viimeisimmässä epävirallisessa kokouksessaan, joka pidettiin Amsterdamissa 24. syyskuuta 1997, määrittämään ne yleisesti kiinnostavat asumiseen liittyvät kysymykset, joita on käsiteltävä tulevissa neuvotteluissa. Ministerit sopivat, että seuraavan epävirallisen kokouksen erityisaiheena on asuntojen rakentamisen, kunnostamisen ja nykyaikaistamisen vaikutus työllisyyteen. Asuntoasioita on tarkasteltava myös sosiaalista syrjäytymistä käsittelevien strategioiden yhteydessä. Komissio tukee tässä yhteydessä kodittomien parissa työskentelevien kansallisten järjestöjen eurooppalaisen liiton Feantsan toimintaa. Liiton toimintaohjelma vuosina 1997-1998 liittyy tuetun asuntorakentamisen merkitykseen ja vaikutukseen pyrittäessä saamaan henkilöt jälleen osaksi yhteiskuntaa. Vuosiksi 2000-2006 komissio ehdottaa, vaikkei rahoitakaan suoranaisesti asuntotoimintaa rakennerahastoista, että äärimmäisen köyhyyden ja huonojen asunto-olojen olisi oltava yksi niistä kriteereistä, joiden perusteella kaupunkialueet tulevaisuudessa valitaan tavoitteessa 2. Tavoitteessa 2 pyritään alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen uudistamiseen, ja siihen kuuluisi ehdotuksen mukaan neljänlaisia alueita (teollisia (myös palveluelinkeinoon liittyviä), kaupunki-, maaseutu- ja kalatalousalueita).
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0374/98 komissiolle esittäjä(t): Nuala Ahern (V) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Jälleenkäsittelyä varten palkattujen yritysten soveltaman ¨Sham Recovery¨ -käytännön arviointi ¨Sham Recovery ¨ on käytäntö, jonka tarkoituksena on ottaa talteen uudelleen käytettävissä olevaa materiaalia, mutta joka todellisuudessa merkitsee jätteiden tuhoamista. Mitä arviointeja komissio on tehnyt siitä, missä laajuudessa jälleenkäsittelyä varten palkatut yritykset ovat soveltaneet tätä käytäntöä a) BNFL:ssa Sellafieldissä b) UKAEA Technologyssa Dounreayssa ja c) COGEMA:ssa La Haguessa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1998) Käytetyn ydinpolttoaineen jälleenkäsittelyllä BNFL:n ydinlaitoksessa Sellafieldissä, UKAEA:n laitoksessa Dounreayssa ja Cogeman laitoksessa La Haguessa tarkoitetaan uudelleen käytettäväksi soveltuvan uraniumin ja plutoniumin talteenottoa. Toistaiseksi osa talteen otetusta aineesta, joka soveltuu uudelleen käytettäväksi, on kierrätetty. Loppuosa on varastoitu, ja suuresta osasta varastoitua ainetta voitaisiin valmistaa oksidisekoitusta (MOX), jota voitaisiin käyttää reaktoreissa. Käytettyä ydinpolttoainetta ei ole lainkaan käsitelty jätteenä. Tällainen prosessi mahdollistaa jätevirran, josta syntynyt jäte voidaan prosessoinnin - ja usein lasituksen - jälkeen varastoida myöhempää käsittelyä varten.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0330/98 komissiolle esittäjä(t): Ulf Holm (V) (10. helmikuuta 1998) Aihe: Ruotsin julkinen sektori Viimeksi kuluneiden vuosien aikana Ruotsin julkisella sektorilla tehtyjen leikkauksien yhteydessä on usealta taholta kuulunut väitteitä, joiden mukaan Ruotsin julkinen sektori on liian suuri verrattuna muiden EU:n jäsenvaltioiden julkisiin sektoreihin. Suuren julkisen sektorin vuoksi joudutaan kantamaan korkeampia veroja, minkä vuoksi muun muassa maan teollisuuden katsotaan joutuneen epäedulliseen asemaan. Ruotsin veroministeri Thomas Östros on puolestaan painottanut sitä, että kyseessä ovat pikemminkin muiden EU:n jäsenvaltioiden alhaiset verot, sillä ne aiheuttavat epärehellistä kilpailua. Ruotsin verorastitus on 50,2 prosenttia BKT:sta, kun se esimerkiksi Ranskassa on 44,5 prosenttia. Onko komissio sitä mieltä, että Ruotsin suuri julkinen sektori tulee aiheuttamaan haittaa EU:n sisämarkkinoille? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 1998) Viimeksi kuluneiden kolmenkymmenen vuoden aikana jäsenvaltioiden julkiset menot ovat kasvaneet huomattavasti mitattuna osuutena bruttokansantuotteesta (BKT). Samalla niiden verotaakka (eli välillisten ja välittömien verojen sekä sosiaalimaksujen määrä osuutena BKT:sta) on kasvanut. Verorasitus vaihtelee kuitenkin jäsenvaltioiden välillä. Ruotsi on Tanskan kanssa niiden maiden joukossa, joissa on korkein verorasitus (53-54 % BKT:sta vuonna 1996). Muut jäsenvaltiot voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään, keskivertoryhmään (verorasitus on 42-48 % BKT:sta vuonna 1996), johon kuuluvat Belgia, Saksa, Ranska, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta ja Suomi, sekä alhaisen verorasituksen ryhmään (33-36 % BKT:sta vuonna 1996), johon kuuluvat Kreikka, Espanja, Irlanti, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta. Budjettipolitiikan tärkeimpänä päämääränä on yhteisössä 1990-luvulla ollut julkisen talouden tilanteen parantaminen jäsenvaltioissa sekä tämän tilanteen säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä. Komissio on kaikkien jäsenvaltioiden tukemana esittänyt laajoissa taloudellisissa suuntaviivoissa strategian tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Ensinnäkin on korostettava menotalouden maltillisuutta vastakohtana verotaakan kasvattamiselle. Toiseksi menojen karsimiseen tähtäävän toiminnan lisäksi hallituksen olisi mahdollisuuksien mukaan ja vaarantamatta budjettivajeen välttämätöntä supistamista muutettava ensisijaisia rahankäyttökohteitaan siten, että keskitytään tuottavampiin toimintoihin. Kolmanneksi verotaakan, erityisesti palkkaverotuksen, toivottu alentaminen useimmissa jäsenvaltioissa olisi toteutettava siten, että menojen tiukemmalla valvonnalla veronalennukset auttavat tasapainottamaan julkista taloutta sekä säilyttämään tämän tasapainon. Komissio uskoo myös, että jäsenvaltiot voivat hyötyä siitä, että yhteistyö verotustoiminnan alalla lisääntyy, koska toisaalta verotuspolitiikka ja toisaalta yhtenäismarkkinat, talous- ja rahaliitto (EMU) sekä työttömyyden torjunta vaikuttavat toisiinsa. Näin ollen on pyrittävä välttämään jäsenvaltioiden verojärjestelmien välistä haitallista kilpailua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0624/98 komissiolle esittäjä(t): Angela Billingham (PSE) (9. maaliskuuta 1998)

Aihe: Guatemalan katulapsien ahdinko

Onko komissio tietoinen siitä, että Guatemalassa tapetaan jatkuvasti katulapsia? Esimerkiksi kahden päivän aikana viime elokuussa kaduilla murhattiin kolmetoista nuorta. Kaikkia heistä oli ammuttu päähän.

Voisiko komissio pyytää Guatemalan hallitusta panemaan toimeen näiden lasten murhia ja samanlaisissa olosuhteissa murhattuja koskevan virallisen tutkimuksen?

Komission jäsenen Manuel Marínin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0623/98 ja E-0624/98 (17. huhtikuuta 1998)

Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä hänen katulapsiongelmaa ja erityisesti Guatemalan tällä hetkellä voimassa olevaa lapsia ja nuoria koskevaa kansallista lainsäädäntöä kohtaan osoittamastaan kiinnostuksesta.

Komissio katsoo, että Guatemalan lapsia ja nuoria koskevaa lainsäädäntöä tarkasteltaessa on otettava huomioon maan hallituksen pyrkimykset panna piakkoin voimaan tuleva uusi lapsia ja nuoria koskeva laki tosiasiallisesti ja tehokkaasti täytäntöön. Guatemalan hallitus onkin aloittanut ennen lain voimaantuloa useita toimia luodakseen suotuisat olosuhteet uuden lain moitteettomalle täytäntöönpanolle ja noudattamiselle sen soveltamisesta vastuussa olevissa laitoksissa. Näitä toimia ovat tiedon levittäminen sekä kyseisten laitosten (oikeuslaitos, kansallinen lasten ja nuorten asiain neuvosto sekä sosiaalipalvelujen sihteeristö) henkilökunnan kouluttaminen ja valmistaminen.

Komissio on täysin tietoinen katulapsiongelmasta, lasten tilanteesta ja heihin kohdistuvasta hyväksikäytöstä ja muista rikkomuksista. Katulapsi-ilmiö on monimuotoinen, ja sen tunnetut syyt ovat sekä yhteiskunnallisia että taloudellisia (joukkomuutto pääkaupunkiin, perheyhteisön hajoaminen, kulttuuri-identiteetin katoaminen ja näköalattomuus). Komissio on pyrkinyt omalta osaltaan ratkaisemaan ongelmaa ja pannut alulle vuoden alusta täysimääräisesti toimineen hankkeen, jonka arvo on 2,5 miljoonaa ecua.

Hankkeesta on saatu erittäin myönteisiä tuloksia. Sillä pyritään antamaan katulapsille välitöntä suojaa ja apua, pyrkimyksenä heidän uudelleen sopeuttamisensa yhteiskuntaan, katulapsi-ilmiötä ehkäisevien toimien edistäminen, alaikäisten suojelusta vastuussa olevien julkisten laitosten vahvistaminen ja lastensuojelulainsäädännön toteuttamisen edistäminen (secretaría de bienestar social, alaikäistuomioistuin, ihmisoikeusasiamiehet).

Hankkeella on viimeksi mainitun toimen yhteydessä ja lastensuojelun parantamiseksi lapsiin kohdistuvaa hyväksikäyttöä vastaan tuettu viraston perustamista lapsiuhrien tekemiä ilmoituksia varten. Tämä virasto olisi vastuussa pahoinpitelytapausten tutkimisesta ja seurannasta tuomioistuimissa.

Komissio tukee kehitysyhteistyöllään edelleen * maan suvereniteettia kunnioittaen * Guatemalan hallituksen lasten oikeuksien suojelemiseen liittyviä pyrkimyksiä. Niinpä tarkoituksena on toteuttaa hanke, jolla tuetaan Guatemalan oikeuslaitoksen hallinnon uudistusta. Uudistuksen tavoitteena on mm. lainsäädännön, erityisesti lapsia koskevan lain soveltamisesta vastuussa olevien laitosten toiminnan tehostaminen.