KIRJALLINEN KYSYMYS E-0969/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Haiti.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0969/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Haiti Voiko komissio selvittää pääpiirteittäin menettelyjä, joita noudatettiin ennen EU:n Haitille julistamien pakotteiden käyttöönottoa? Miten komissio on vastannut AKT-maiden reaktioihin, joita Haitia koskevat toimet aiheuttivat? Eikö komissionkin mielestä vaaleja koskevia menettelyjä tule pitää riittämättömänä perusteena kehitystuen keskeyttämiseen? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (1. kesäkuuta 2001) Haitissa 21. toukokuuta 2000 järjestettyjen eduskuntavaalien jälkeen kansainvälinen tarkkailijavaltuuskunta (Amerikan maiden järjestö OAS) tuomitsi vaalien kulun, minkä seurauksena EU kutsui Haitin neuvotteluihin, jotka aloitettiin 26. syyskuuta. Unionin mielestä yhtä Cotonoun sopimuksen 9 artiklan olennaisista osista (ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltion kunnioittaminen) oli loukattu. Noudatettu menettely oli täysin 96 artiklan säännösten mukainen. Neuvotteluissa unioni ilmaisi huolensa tilanteesta. Tätä seurasi Haitin ulkoasiainministerin julkilausuma, jossa ei kuitenkaan vastattu kunnolla unionin huolenaiheisiin. Väliaikaisissa päätelmissään unioni tunnusti Haitin kannan, mutta pahoitteli sitä, ettei Haiti ollut ottanut huomioon unionin huomioita ja huolenaiheita. Unioni totesi selvästi, että Cotonoun sopimuksen 9 artiklan olennaisia osia ei ollut kunnioitettu. Haitilta odotettiin vastausta ja lisäselvitysten esittämistä ennen 96 artiklassa määrätyn kahden kuukauden määräajan umpeutumista. Loka-marraskuussa 2000 ja ennen maan presidentinvaaleja Haitin viranomaisille esitettiin useita vetoomuksia heidän huomionsa kiinnittämiseksi heidän suhtautumistapansa mahdollisiin seurauksiin. Haitin viranomaiset eivät ryhtyneet toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi. Määräajan lopussa ja marraskuussa 2000 järjestettyjen presidentinvaalien jälkeen (joita oppositiopuolueet boikotoivat ja joita seuraamassa ei ollut kansainvälisiä tarkkailijoita, koska vaaleja pidettiin demokratian periaatteiden vastaisina) pantiin vireille menettely, jonka perusteella neuvosto hyväksyi aiheellisiksi katsotut toimenpiteet. Sopimuksen 96 artiklan mukaisissa neuvotteluissa pyritään tarkastelemaan tilannetta molempien osapuolten hyväksymän ratkaisun löytämiseksi. Mutta artiklassa määrätään myös, että jos neuvottelut eivät johda ratkaisuun, voidaan toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. Komissio ei reagoinut virallisesti Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT-) valtioiden sihteeristön lehdistötiedotteeseen. Unioni selosti tilannetta Haitissa olevan edustustonsa päällikön välityksellä ja selitti poliittista kantaansa sekä toteutettuja toimenpiteitä yhteistyöohjelmien kohdentamisen muuttamiseksi. Yhteistyötä Haitin kanssa jatketaan eikä avun antamista ole lopetettu. Toteutetuilla toimenpiteillä on pyritty välttämään Haitin kansan olojen heikentyminen. Suora budjettituki hallitukselle on keskeytetty ja nykyiset varat (52 miljoonaa euroa) suunnattu hankkeisiin, joista on suoraa hyötyä väestölle sosiaalialoilla. Unionin tekemän päätöksen perustana oli Cotonoun sopimuksen 9 artiklan noudattamatta jättäminen erityisesti demokratian periaatteiden osalta. Senaattivaaleissa käytetty laskutapa osoitti, että yli miljoona ääntä oli jätetty ottamatta huomioon. Poliittista tilannetta on arvioitava uudelleen ennen vuoden 2001 loppua, ja sen perusteella voidaan tehdä uusi päätös aiheellisista toimenpiteistä. Komissio toivoo, että Haitin viranomaiset ryhtyvät siihen mennessä toimenpiteisiin demokratian palauttamiseksi, jotta unioni voi jatkaa täysipainoista yhteistyötä. Haitin kohdalla päätöksen perusteena eivät olleet pelkästään vaalimenettelyt vaan useat väärinkäytökset ja demokratian perusperiaatteiden kunnioittamatta jättäminen eduskunta- ja presidentinvaalien yhteydessä. Näistä esimerkkeinä voidaan mainita petokset, uhkailu ja epäedustava vaalilautakunta.