KIRJALLINEN KYSYMYS E-1177/98

esittäjä(t): Ulf Holm (V) komissiolle

(29. huhtikuuta 1998)

Aihe: Ruotsin kieli uhattuna

Euroopan patenttivirasto EPO on joidenkin vuosien ajan pyrkinyt saamaan eurooppalaisia patenttihakemuksia koskevat säännöt muutetuiksi. EPO ehdottaa nyt, että vain pieni osa patentista tarvitsisi kääntää sen maan kielelle, jossa patenttia haetaan. Ehdotuksen mukaan riittäisi periaatteessa, että koko patentti käännettäisiin englanniksi, saksaksi ja ranskaksi.

Ehdotus heikentäisi huomattavasti ruotsin kielen asemaa mm. EU:ssa. Se on samalla hyökkäys demokraattisia periaatteitamme vastaan. Ruotsin kansalaiset menettäisivät oikeuden lukea äidinkielellään Ruotsissa voimassa olevia valtion asiakirjoja.

Katsooko neuvosto, että tämä ehdotus on sopusoinnussa niiden demokraattisten periaatteiden kanssa, joiden mukaan jokaisella kansalaisella on oikeus lukea lainvoimaiset asiakirjat äidinkielellään? Mitä neuvosto aikoo tehdä tiettyjen kielten marginalisoinnin estämiseksi EU:ssa? Onko neuvosto sitä mieltä, että EU:n virallisten kielten määrää olisi rajoitettava tulevaa laajentumista silmällä pitäen?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(11. kesäkuuta 1998)

Patentin hinta Euroopassa on nykyisin erittäin korkea, mikä heikentää huomattavasti innovaatioyritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä, koska ne eivät voi suojella tehokkaasti keksintöjään. Tämä on negatiivista ei vain yrityksiä, vaan myös Euroopan taloutta ja työllisyyttä ajatellen. Yksi eniten eurooppalaisen patentin hintaan vaikuttavista tekijöistä on patentin haltijalle osoitettu vaatimus käännättää koko patenttikirja kaikille yhteisön virallisille kielille (keskimäärin 22 500 Saksan markkaa eli noin 11 000 ecua patenttia kohti).

Näiden kustannusten vähentämiseksi Euroopan patenttivirastossa (EPV) tutkitaan parhaillaan useita ratkaisumalleja. Niillä pyritään varmistamaan tasapaino patenttien sisältämien teknisten tietojen levityksen ja kohtuullisen kustannustason välillä. Kaikkia näitä ratkaisumalleja yhdistää se, että niihin ei sisälly kielten välistä syrjintää. Toisin sanoen ei ole missään tapauksessa kyse yhden tai useamman kielen suosimisesta muiden kustannuksella, vaan kaikille kielille käännettäväksi tulevien asiakirjojen määrän vähentämisestä tai mukauttamisesta. Sekä niin sanotun "globaalin" ratkaisumallin että "kompaktin" ratkaisumallin tavoitteena on määritellä se, mikä patentissa on tärkeää tiedon levittämisen kannalta, ja mikä siis on käännettävä kaikille kielille; molemmat ratkaisumallit takaavat eri kielten välisen tasa-arvon.

Kesäkuussa 1997 annettu vihreä kirja yhteisön patentista ja Euroopan patenttijärjestelmästä(1) esittelee myös erilaisia ratkaisuja mahdollisen yhteisön patentin kielijärjestelmäksi. Vihreässä kirjassa esitetään kuusi vaihtoehtoa nykyiselle kielijärjestelmälle; näistä yksikään ei sisällä yhteisön eri kielten välistä syrjintää. Komissio ei siten voi yhtyä arvoisan parlamentin jäsenen mielipiteeseen, jonka mukaan ruotsin kieli olisi vaarassa marginalisoitua.

Vihreä kirja on parhaillaan kuulemismenettelyssä, johon osallistuvat kaikki asiaan liittyvät tahot (teollisuus, patenttiasiamiehet, pk-yritykset, keksijät ja kääntäjät) ja muut yhteisön toimielimet. Parlamentin on määrä antaa lähiaikoina lausuntonsa Anoveros Trias de Besin raportista, joka käsittelee vihreän kirjan sisältämiä erilaisia ratkaisuja myös käännöstarpeen osalta. Tämän kuulemismenettelyn päätyttyä komission tehtävä on suunnitella toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä eurooppalaisen patenttijärjestelmän saattamiseksi yksinkertaisemmaksi, tehokkaammaksi ja edullisemmaksi.

(1) KOM(97) 314 lopullinen.