ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1113/02 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle. Yhdysvaltain puolustusvoimien palveluksessa olevan puolustusministeriön henkilöstön tilanne Espanjassa.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0179 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1113/02 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle (18. huhtikuuta 2002) Aihe: Yhdysvaltain puolustusvoimien palveluksessa olevan puolustusministeriön henkilöstön tilanne Espanjassa Vetoomukseen n:o 299/2001 ei vielä ole saatu vastausta. Työntekijöiden tilanne on edelleen täysin turvaton, sillä työntekijät ovat menettäneet keskimäärin 1335 prosenttia nettotuloistaan, eikä heille ei vieläkään ole maksettu rästissä olevia palkkoja. Rotan tukikohdassa toimivat palomiehet ovat vuodesta 1985 lähtien tehneet 72 tunnin työviikkoja, ja majoituksesta ja muonituksesta vastaavia työntekijöitä syrjitään, vaikka Yhdysvaltojen vuonna 1980 julkaiseman virallisen asiakirjan mukaan tilanteen ratkaisemiseen menisi korkeintaan kaksi vuotta. Espanjan puolustusministeriö ilmoitti lehdistölle (sanomalehti ABC:lle), että paikalliseen henkilöstöön kuuluvat työntekijät eivät ole hyväksyneet Yhdysvaltain puolustusvoimien tarjouksia maksamattomista palkoista johtuvan ongelman ratkaisemiseksi. Todellisuudessa tällaisia tarjouksia ei ole koskaan esitetty. Sen sijaan on annettu kaksikymmentä uutta irtisanomisilmoitusta. Kahta Espanjan ja yhtä Andalusian oikeusasiamiehelle tutkittavaksi jätettyä tapausta ja näiden työntekijöiden hyväksi tekemiä päätöksiä ei ole huomioitu. Työntekijöiden kohtelu on Espanjan perustuslain (14 artiklan ja 37 artiklan 1 kohdan) sekä työntekijöitä koskevan lain (Estatuto de los Trabajadores españolin 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan) vastainen. Yhdysvaltain ilmatorjuntatykistön tilintarkastusyksikön suorittamat irtisanomiset perustuvat Yhdysvaltojen puolustusvoimien tekaisemille syille (Espanjan puolustusministeriölle lähetettyihin asiakirjoihin). Työntekijät vaativat niin ikään palkkojensa tarkistamista, sillä ne ovat alhaisempia kuin muualla Euroopassa. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Onko komissio toimivaltainen puuttuakseen tilanteeseen? Mihin toimenpiteisiin Euroopan unioni voisi ryhtyä näiden työntekijöiden epävarman työtilanteen ratkaisemiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (31. toukokuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen toimittamien tietojen mukaan näyttäisi siltä, ettei kyseinen tilanne kuulu yhteisön direktiivien soveltamisalaan. Jäsenvaltioiden tehtävänä on sitä paitsi varmistaa kansallisen lainsäädännön asianmukainen soveltaminen silloinkin kun kyseinen lainsäädäntö on johdettu yhteisön lainsäädännöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1382/02 esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) komissiolle. Ionisoivan säteilyn käsittely-yksiköiden valvonta ja elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien käsittely ionisoivalla säteilyllä.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0210 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1382/02 esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) komissiolle (14. toukokuuta 2002) Aihe: Ionisoivan säteilyn käsittely-yksiköiden valvonta ja elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien käsittely ionisoivalla säteilyllä Ionisoivalla säteilyllä käsiteltyjä elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 1999/2/EY(1) 7 artiklan 3 kohdassa säädetään, että: [] jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain: - säteilyttämislaitoksissa tehtyjen tarkastusten tulokset, erityisesti käsitellyt tuoteryhmät, -määrät sekä käytetyt annokset - tuotteen kaupan pitämisen aikana tehtyjen tarkastusten tulokset []. Voiko komissio kertoa, 1. jokaisen elintarviketyypin ja elintarvikkeiden ainesosan kohdalta, mitä määriä on säteilytetty vuonna 2001 kuudessa jäsenvaltiossa, joilla on valtuutetut yksiköt tämänkaltaisiin käsittelyihin? Kuinka paljon tällaisia elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia suunnattiin Euroopan unionin sisämarkkinoille ja vietiin Euroopan unionin ulkopuolelle? 2. mitkä jäsenvaltiot suorittivat vuonna 2001 markkinointivaiheessa valvontatoimenpiteitä sen toteamiseksi, että onko alueella mahdollisesti elintarvikkeita tai elintarvikkeiden ainesosia, joiden käsittely ionisoivalla säteilyllä ei ole sallittua, ja onko ionisoivalla säteilyllä käsitellyt elintarvikkeet tai elintarvikkeiden ainesosat etiketöity direktiivin 1999/2 6 kohdan mukaisesti? 3. kuinka paljon valvontatoimia suoritettiin ja mitkä ovat niiden tulokset? (1) EYVL L 66, 13.3.1999, s. 16. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (10. kesäkuuta 2002) Ionisoivalla säteilyllä käsiteltyjä elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä helmikuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 7 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain: - säteilyttämislaitoksissa tehtyjen tarkastusten tulokset, erityisesti käsitellyt tuoteryhmät, -määrät sekä käytetyt annokset - tuotteen kaupan pitämisen aikana tehtyjen tarkastusten tulokset sekä elintarvikkeiden ionisoivalla säteilyllä tapahtuneen käsittelyn paljastamiseksi käytettävät menetelmät. Direktiivissä ei vaadita tietojen antamista ionisoivalla säteilyllä käsiteltyjen elintarvikkeiden määristä, jotka saatetaan sisämarkkinoille tai viedään EU:n ulkopuolisiin maihin. Ensimmäistä raporttia varten komissio pyysi jäsenvaltioita toimittamaan tietoa ajanjaksolta, joka alkoi 20. syyskuuta 2000 (direktiivin säännösten soveltamispäivä) ja päättyi 31. joulukuuta 2001. Komissio laatii raportin ja julkaisee sen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tietoa elintarvikkeiden käsittelystä ionisoivalla säteilyllä on saatavilla komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston verkkosivulta: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/sfp_index_en.html.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0560/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Ihmisoikeudet Myanmarissa.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0560/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (28. helmikuuta 2002) Aihe: Ihmisoikeudet Myanmarissa Onko komissio valittanut Myanmarin hallitukselle tohtori Salai Tun Thanin pidättämisestä ja mahdollisesta kiduttamisesta Inseinin vankilassa Rangoonissa? Jos näin ei ole, aikooko se tehdä niin? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 2002) Komissio osallistuu valmisteilla olevaan Euroopan unionin puheenjohtajatroikan vierailuun Burmaan/Myanmariin. Vierailun yhteydessä puheenjohtajatroikalla on tilaisuus ottaa esille Burman hallituksen kanssa huolenaiheita kuten ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja yksittäiset tapaukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0750/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Strasbourgin istuntojen todelliset kustannukset.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0750/02 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (15. maaliskuuta 2002) Aihe: Strasbourgin istuntojen todelliset kustannukset Onko tehty riippumattomia tutkimuksia siitä, mitkä ovat erillisten parlamentin istuntojen Strasbourgissa pitämisen todelliset ja täydelliset kustannukset, mukaan lukien Strasbourgin parlamenttirakennusten pääoma- ja ylläpitokulut, erityisjunien järjestämisen kustannukset, asiakirjojen siirtokulut sekä parlamentin jäsenten henkilökohtaisten avustajien ja yhteisön toimielinten sihteeristöissä työskentelevien virkamiesten matka- ja majoituskulut? Katsooko komissio, että Ranskan hallitus on ponnistellut kyllin tarmokkaasti järjestääkseen parempia suoria lentoyhteyksiä muihin Euroopan valtioihin istuntojen aikoihin helpottaakseen niitä huomattavia ongelmia, joista monet parlamentin jäsenet kärsivät matkustaessaan Strasbourgiin ja sieltä takaisin? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2002) Komissio ei ole teettänyt tällaisia arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamia riippumattomia tutkimuksia, eikä sen tiedossa ole muidenkaan tahojen teettämiä vastaavia tutkimuksia. Komissio viittaa matka- ja majoituskustannusten osalta, asiakirjojen siirtokulut mukaan luettuina, yksityiskohtaisiin tietoihin, jotka se on esittänyt vastauksissaan Raffaele Costan kirjalliseen kysymykseen E-1733/99(1), Daniela Raschhoferin kirjalliseen kysymykseen E-2467/99(2) sekä Richard Corbettin parlamentin lokakuun 2000 istuntojaksolla esittämään suulliseen kysymykseen H-0747/00(3). Matka- ja majoituskustannusten tavanomaisten vaihtelujen lisäksi kustannuksissa ei ole tapahtunut muita muutoksia. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen jälkimmäisestä osasta komissio toteaa, että Ranskan hallituksella ei ole velvollisuutta päättää siviili-ilmailun reiteistä eikä vuorotiheydestä Ranskan sisäisessä lentoliikenteessä tai Ranskan ja muissa maissa sijaitsevien lähtö- tai määräpaikkojen välisessä lentoliikenteessä. Komissio on luonnollisesti tietoinen siitä, että monilla parlamentin ja muiden toimielinten palveluksessa olevilla henkilöillä, joiden virkatehtävät edellyttävät läsnäoloa parlamentin täysistunnoissa Strasbourgissa, on hankaluuksia sopivien lentoyhteyksien löytämisessä päästäkseen Strasbourgiin ja pois Strasbourgista. Vaikka komissiolla ei ole toimivaltaa näissä asioissa, se toivoo edelleenkin, että lentoyhtiöt tunnustavat Euroopan parlamentin yhteen sijaintipaikkaan eli Strasbourgiin liittyvän liikenteen merkityksen ja tarpeen ja pyrkivät sen mukaisesti varmistamaan, että sinne ja sieltä on tulevaisuudessa entistä helpompi matkustaa kohtuullisin hinnoin. (1) EYVL C 203 E, 18.7.2000. (2) EYVL C 280 E, 3.10.2000. (3) Kirjallinen vastaus 4.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0665/02 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Rajatarkastukset EU:ssa.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0665/02 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (11. maaliskuuta 2002) Aihe: Rajatarkastukset EU:ssa Olen kuullut, että Saksaan on viime aikoina ilmaantunut kalalähetyksiä, joista oli tehty virheelliset ilmoitukset eikä niitä ollut tullattu oikein. Tästä herää epäilys, ettei valvontaa hoideta kunnolla eräissä jäsenvaltioissa. Pyydän komissiolta vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Kenen vastuulla rajatarkastusten toteuttaminen ja valvonta ovat? 2. Mitä mahdollisuuksia komissio näkee väärin ilmoitettujen ja tullattujen tuotteiden liikkumisen estämiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (22. huhtikuuta 2002) Tullitarkastuksista vastaavat kansalliset tulliviranomaiset. Yhteisön tullikoodeksista 12. lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16. marraskuuta 2000 annetulla parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2700/2000(2), 13 artiklan mukaan kyseiset tulliviranomaiset voivat toteuttaa kaikki tullilainsäädännön oikean soveltamisen varmistamiseksi tarpeellisina pitämänsä tarkastustoimenpiteet. Näihin tarkastustoimenpiteisiin sisältyy muun muassa tavaroiden tarkastaminen, asiakirjojen ja niiden aitouden tarkastaminen, kuljetusvälineiden tarkastaminen tai hallinnollisten selvitysten tekeminen tullilainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi. Tavaroita yhteisöön tuotaessa tulliviranomaiset voivat tarkastaa ne fyysisesti, tarkastaa niitä koskevat tulli-ilmoitukset (joissa on lukuisia tietoja kuten tavaroiden tullausarvo, alkuperä tai tariffiluokittelu) ja tarkastaa kaikki tavaroiden mukana olevat asiakirjat (esimerkiksi alkuperätodistukset). Nämä tarkastukset voidaan toteuttaa myös jälkikäteen eli tavaroiden tullauksen jälkeen. Jos tulliviranomaiset huomaavat tarkastuksissa petoksia tai muita sääntöjenvastaisuuksia, niiden on ryhdyttävä aiheellisiin toimiin sekä tuontitullien kantamiseksi että sovellettavien seuraamusten langettamiseksi. Komissio valvoo, että aiheellisiin toimiin todellakin ryhdytään. Jos tiettyjen kalalähetysten tuonnissa on ilmennyt ongelmia, komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä ilmoittamaan sille hänen hallussaan mahdollisesti olevat tiedot asiasta, jotta komissio voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. (1) EYVL L 302, 19.10.1992. (2) EYVL L 311, 12.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0370/02

esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle

(14. helmikuuta 2002)

Aihe: Pohjoisen ulottuvuuden ja tutkimuksen ja kehityksen kuudennen puiteohjelman parempi yhteensovittaminen

Euroopan unionin alueellisen kehityksen tasapainon säilyttäminen vaatii tasavertaista panostusta kaikkialla EU:n alueella. Pohjoinen ulottuvuus on tärkeä poliittinen aloite EU:n pohjoisten osien ja Itämeren alueen valtioiden yhteistyön edistämiseksi. Maksimaalisen hyödyn saavuttamiseksi EU:n eri ohjelmien tulisi toimia paremmin yhteen keskenään.

Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä yhteensovittaakseen paremmin pohjoisen ulottuvuuden aloitteen ja jo olemassa olevat EU-ohjelmat, erityisesti tutkimuksen ja kehityksen kuudennen puiteohjelman?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(3. huhtikuuta 2002)

Euroopan unionin tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmien tavoitteena on vahvistaa yhteisön teollisuudenalojen tieteellistä ja teknologista perustaa ja tarjota tarvittavaa tieteellistä tukea unionin muille politiikoille. Kaikki Pohjoismaat osallistuvat puiteohjelmiin, koska maat ovat joko EU:n jäsenvaltioita tai puiteohjelmiin assosioituneita maita (Islanti ja Norja). Lisäksi kolme Baltian maata (Viro, Latvia ja Liettua) osallistuu puiteohjelmiin assosioituneina maina, ja Venäjän kanssa tehdään tieteellistä ja teknologista yhteistyötä.

Tässä yhteydessä viidennessä puiteohjelmassa suunniteltiin alustavasti toimia, jotka koskevat tutkimusongelmia nykyään pohjoisen ulottuvuuden aloitteen kattamilla alueilla. Esimerkkinä voidaan mainita arktisten alueiden ympäristöongelmiin liittyvä vuoden 1999 Copernicus-tarjouspyyntö: 13 hanketta valittiin 7 miljoonan euron yleisen rahoitustuen piiriin, 17 hanketta on saanut tukea entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tieteenharjoittajien kanssa tehtävän yhteistyön edistämiseksi perustetulta kansainväliseltä järjestöltä (INTAS) 1,2 miljoonaa euroa ja muita hankkeita on tuettu ympäristöohjelmasta (ilmakehän koostumusta koskeva NICE-hanke, ekosysteemejä koskeva Tundra-hanke ja maapallon satelliittihavainnointia koskeva IMSI-hanke) sekä ydinfission ja säteilysuojelun alalla.

Seuraavan puiteohjelman lähestymistapa on samanlainen. Merkittävät EU:n naapurimaat kuten Venäjän federaatio voivat osallistua hankkeisiin kuudennen puiteohjelman ensisijaisilla aihealueilla, ja mailla on mahdollisuus saada rahoitustukea. Lisäksi suunnitellaan erityisiä kansainvälisiä yhteistyötoimia, joissa Venäjä olisi mukana. Alueelle tyypillisten ongelmien tutkimisesta kiinnostuneiden tutkimuskonsortioiden valittavana on siis lukuisia tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) yhteistyötoimia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0715/02 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) ja Raffaele Lombardo (PPE-DE) komissiolle. Lapsen oikeudet ja homoparit.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0198 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0715/02 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) ja Raffaele Lombardo (PPE-DE) komissiolle (15. maaliskuuta 2002) Aihe: Lapsen oikeudet ja homoparit Norjassa homoparit voivat adoptoida jommankumman aiemmassa suhteessa syntyneitä lapsia. Ruotsin hallitus on valmistelemassa lakiesitystä, jolla myös homoparit saavat adoptio-oikeuden. Lisäksi homoparit ovat useaan otteeseen pyytäneet oikeutta keinohedelmöitykseen. Asia on vakava ja se vaarantaa lasten oikeudet, jotka on asetettava parien oikeuksien edelle. Näin tehtiin Nizzassa hyväksytyssä perusoikeuskirjassa. Siinä viitataan perhe-elämän suojelemiseen ja korostetaan nimenomaan lasten oikeuksia. - Pitäisikö komission mielestä edistää tutkimuksia ja arvioita siitä, millaisia psykologisia, henkisiä ja sosiaalisia ominaisuuksia on kehittynyt lapsissa, jotka joissakin valtioissa jo kasvavat homoseksuaalisissa perheissä? - Olisiko tehtävä kyselyjä, joilla tutkitaan voidaanko vanhempien merkitys lasten persoonallisuuden terveelle kehitykselle sovittaa yhteen homoparien tilanteen kanssa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (14. toukokuuta 2002) Arvoisien parlamentin jäsenten esiin nostama aihe ei kuulu yhteisön, vaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Terveyteen liittyviä tutkimuksia voidaan rahoittaa terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta(1). Siitä on tuettu useita toimia, joilla edistetään hyviä mielenterveyden käytäntöjä. Yksikään tutkimuksista ei ole käsitellyt parlamentin jäsenten esiin ottamaa aihetta. Heinäkuussa 2001 julkaistiin viimeinen ehdotuspyyntö vuoden 2002 rahoituskierrokselle, minkä jälkeen kyseinen ohjelma samoin kuin muut seitsemän kansanterveyden toimintaohjelmaa korvataan uudella yhteisön kansanterveysalan ohjelmalla, joka on parhaillaan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä. Komissio ei voi katsoa mainitun kaltaisten tutkimusten kuuluvan tulevan ohjelman painopistealoihin, koska kyseinen keinohedelmöitys tai adoptointi ei koske kaikkia jäsenvaltioita. (1) Päätös N:o 645/96/EY, 29. maaliskuuta 1996, EYVL L 95, 16.4.1996, sellaisena kuin se on pidennettynä päätöksellä N:o 521/01/EY, 26. helmikuuta 2001, EYVL L 79, 17.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0191/02

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) neuvostolle

(29. tammikuuta 2002)

Aihe: Espanja: antiglobalisaatioyksiköiden ja mielenosoittajia koskevien tiedostojen muodostaminen

Useista lähteistä saatujen tietojen mukaan Espanjan sisäministeriö on perustanut nk. antiglobalisaatioyksiköitä vuoden 2002 alusta käynnistynyttä Espanjan puheenjohtajakautta varten. Yksiköiden on erityisesti tarkoitus estää hankaluudet, joita saattaa ilmetä globalisaatiota vastustavien mielenosoitusten yhteydessä.

Sisäministeriö pyrkii myös luomaan tiedostoja, joihin koottaisiin useiden Göteborgin, Genovan ja Barcelonan huippukokousten yhteydessä mieltään osoittaneiden henkilötiedot. Tähän tiedostoon sisällytettäisiin eri maiden poliisivoimien hankkimat tiedot edellä mainituissa kaupungeissa järjestetyistä protesteista.

Espanjan tiedustelupalvelu on ilmoittanut tässä yhteydessä, että se on tarkkaillut globalisaatiota vastustavien järjestöjen Internet-sivustoja jo viime joulukuusta lähtien.

Onko Espanjan hallitus ilmoittanut neuvostolle edellä mainituista asioista?

Katsooko neuvosto, että edellä mainitun kaltaisen tiedoston luominen on yksityisyyden suojaan sovellettavan eurooppalaisen käytännön mukainen?

Voiko neuvosto taata, että mielenosoittajat voivat perehtyä heistä koottuihin tietoihin? Millä tavoin tämä voidaan varmistaa?

Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-0142/02, P-0152/02, P-0157/02, P-0180/02,P-0191/02 ja P-0205/02

(21. toukokuuta 2002)

1. Neuvosto kehottaa kiinnittämään huomiota Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklaan, jonka mukaan:

Tämän osaston (VI osasto: Määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa) määräyksillä ei rajoiteta niitä velvollisuuksia, joita jäsenvaltioilla on yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi sekä sisäisen turvallisuuden suojaamiseksi.

2. Tietosuojan osalta todetaan, että kaikki 15 jäsenvaltiota ovat ratifioineet Euroopan neuvoston yleissopimuksen vuodelta 1981 yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä.

3. Neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 13. heinäkuuta 2001 antamissa päätelmissä Eurooppa-neuvoston kokousten ja muiden vastaavien tilaisuuksien turvallisuudesta palautettiin mieliin Euroopan unionille asetettu tavoite pitää yllä ja kehittää unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena. Tällaisella alueella kansalaisilla on oltava oikeus ilmaista vapaasti mielipiteensä ja kokoontua rauhanomaisesti, eli oikeudet, jotka tunnustetaan Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksessa ja näitä oikeuksia on voitava käyttää olosuhteissa, joissa heidän oma turvallisuutensa tai muiden kansalaisten tai omaisuuden turvallisuus ei ole uhattuna.

Samoissa päätelmissä korostettiin, että on tärkeää käydä rakentavaa vuoropuhelua yleisten mielenosoitusten järjestäjien ja isäntämaan viranomaisten välillä ja pitää yllä tiiviitä kansainvälisiä yhteyksiä erityisesti jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten kesken, sen varmistamiseksi, että tällaisia laillisia mielenosoituksia eivät hyödynnä tai käytä väärin muut tahot, joiden tarkoituksena on syyllistyä yksin tai yhdessä väkivallantekoihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0912/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Yhteinen sairausvakuutuskortti.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0236 - 0237



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0912/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (8. huhtikuuta 2002) Aihe: Yhteinen sairausvakuutuskortti Barcelonan huippukokouksessa Euroopan unionin jäsenvaltioiden johtajat sopivat erityisen sairausvakuutuskortin käyttöönotosta kaikissa 15 jäsenvaltiossa. Kysyn komissiolta, mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen tämän aloitteen menestyksekkään täytäntöönpanon, ja milloin kortti on tarkoitus ottaa käyttöön? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (17. toukokuuta 2002) Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, Barcelonassa 15.16. maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti komission 13. helmikuuta 2002 tekemän liikkuvuutta koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyneen ehdotuksen mukaisesti ja unionin sisällä tapahtuvan liikkuvuuden edistämiseksi, että lomakkeet, jotka nykyisin tarvitaan hoidon saamiseksi toisessa jäsenvaltiossa kuin missä henkilö on vakuutettuna, korvataan eurooppalaisella sairausvakuutuskortilla. Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti komission antaa tätä asiaa koskevan ehdotuksen ennen Eurooppa-neuvoston kokousta keväällä 2003. Komission ehdotuksen laadinta edellyttää lainopillista ja teknistä valmistelua, johon myös jäsenvaltioiden edustajat ja kansalliset terveysviranomaiset osallistuvat. Asiasta keskustellaan lähiaikoina siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnassa(1), johon kuuluu jäsenvaltioiden ja komission edustajia. Komissio toivoo, että sairausvakuutuskortin edellyttämät päätökset voitaisiin tehdä ja panna täytäntöön vuoden 2004 aikana. Tässä otetaan huomioon näillä aloilla viime vuosikymmenen aikana rahoitettujen tutkimushankkeiden tulokset sekä lukuisat jo tehdyt hakemukset. Näin pyritään mm. varmistamaan eri järjestelmien yhteensopivuus. (1) Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 80 artikla, EYVL L 149, 5.7.1971, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna 2 päivänä joulukuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 118/97, EYVL L 28, 30.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0262/02 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle. Neuvosto.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0262/02 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle (8. helmikuuta 2002) Aihe: Neuvosto Miten komission jäsenen Pascal Lamyn näkemys, jonka mukaan Ranskan ja Saksan yhteistyö on kompromissien perusta Euroopan unionissa ja Ranska ja Saksa yhdessä ovat tärkeiden kompromissien edelläkävijöitä, ja komission puheenjohtajan edustajan lausunto, jonka mukaan kaikki jäsenvaltiot ovat keskenään tasavertaisia, sopivat neuvoston mielestä yhteen? Jos nämä näkemykset sopivat neuvoston mielestä yhteen, niin miten? Vastaus (21. toukokuuta 2002) Neuvostolla ei ole tapana ottaa kantaa komission jäsenten lausumiin.