FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/910

(2004/C 84 E/1005)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0907/04

esittäjä(t): Franz Turchi (UEN) komissiolle

(24. maaliskuuta 2004)

Aihe: Optometristin ammatin suojelu

Useissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on korkeakoulutasoisen alan koulutuksen saaneen optometristin ammattinimike.

Optometrialla on oma ammatillinen paikkansa eikä se sekoitu silmälääkärin toimenkuvan kanssa, sillä näkökyvyn mittaaminen on funktionaalinen tutkimus eikä lääketieteellinen toimenpide.

Optometristi on optikolle luonnollinen kehitys ammatillisesti korkeammalle tasolle, ja optometristit varmistavat ihmisten näkötoimintojen suojelun ennaltaehkäisyn, näköaistin uudelleen harjaannuttamisen, näkökyvyn korjaamisen ja vahvistamisen avulla.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt kannustaakseen Italian hallitusta antamaan Italian optometristeille mahdollisuus saada eurooppalaisia kollegoitaan vastaava työtehtävien tarkka määrittely ja toimenkuva?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen kysyy, mihin toimiin komissio on ryhtynyt kannustaakseen Italian hallitusta antamaan Italian optometristeille mahdollisuus saada sellainen työtehtävien tarkka määrittely ja toimenkuva, joka vastaa muiden jäsenvaltioiden käytäntöä.

EY:n perustamissopimuksessa määrätään, että pätevyys- ja koulutusvaatimukset ovat ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Joihinkin tärkeimpiin terveysalan ammatteihin liittyviä tiettyjä yhteensovitettuja vähimmäisvaatimuksia on hyväksytty yhteisön tasolla, esimerkiksi direktiivin 93/16/ETY (1) soveltamisalaan kuuluvien lääkäreiden (silmälääkäreiden) tapauksessa. Useimpiin ammatteihin, muun muassa optometristin ammattiin, ei kuitenkaan sovelleta mitään tällaisia vaatimuksia.

Optometristeihin sovelletaan ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevaa yleistä järjestelmää käsittelevää direktiiviä 89/48/ETY (2) sekä toista yleistä järjestelmää koskevaa direktiiviä 92/5l/ETY (3), mutta ainoastaan siinä tapauksessa, että ammatti on säännelty vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Näissä direktiiveissä ei säännellä kyseisen ammatin harjoittamista kansallisella tasolla.

Optometristin ammattia ei myöskään säännellä kaikissa jäsenvaltioissa, ja on mahdollista, että muiden ammattien edustajat voivat harjoittaa optometristin ammattia. Yhteisöjen tuomioistuin on tässä yhteydessä vahvistanut 3. lokakuuta 1990 antamassaan tuomiossa (asia C-61/89, Bouchoucha), että EY:n perustamissopimuksen 43 artikla ei estä jäsenvaltiota rajaamasta lääketieteeseen liittyvän ammatin harjoittamisluvan myöntämistä vain henkilöihin, joilla on lääketieteen tohtorin pätevyys.

Koska pääasialliset intressit ja vastuut kuuluvat tällä alalla jäsenvaltioille, jotka päättävät toteutettavista toimista oman kansanterveyspolitiikkansa ja muiden asiaankuuluvien politiikkojen mukaisesti, komissio ei voi puuttua puhtaasti jäsenvaltioiden sisäiseen asiaan.

(1) Neuvoston direktiivi 93/16/ETY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993, lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta, EYVL L 165, 7.7.1993.

(2) Neuvoston direktiivi 89/48/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 19, 24.1.1989.

(3) Neuvoston direktiivi 92/51/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 209, 24.7.1992.