ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1531/01 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle. Kuudes puitedirektiivi.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0181 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1531/01 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle (15. toukokuuta 2001) Aihe: Kuudes puitedirektiivi Voiko komissio ilmoittaa missä määrin kuudes puiteohjelma sisältää matemaattista tutkimusta? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2001) Komissio on täysin tietoinen matematiikan tärkeästä roolista tieteellisessä tutkimuksessa ja sen vaikutuksista innovaatioihin. Matematiikalla on sijansa uudessa puiteohjelmassa, sillä se on mukana ensisijaisilla aihealueilla sekä toiminnassa, jolla vastataan syntymässä oleviin tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1627/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Tukiohjelma tupakan korvaamiseksi muilla viljelykasveilla.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0203 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1627/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Tukiohjelma tupakan korvaamiseksi muilla viljelykasveilla EU:n politiikka tupakanviljelyn tukemisen alalla, erityisesti heikompilaatuisina ja vähäisen kaupallisen arvon omaavina pidettyjen lajikkeiden kohdalla, on aiheuttanut monien Kreikan alueiden tupakantuottajille erittäin vakavia ongelmia. Tyypillisen esimerkin muodostavat Etelä-Etoloakarnanian alueet, missä viljellään Mavra- ja Tsebelia-lajikkeita, joiden tuotannon Euroopan unioni aikoo lopettaa seuraavien vuosien aikana. Vaikka näiden alueiden tupakantuottajat näkevät tulojensa jatkuvasti alenevan, he eivät voi siirtyä viljelemään muita viljelykasveja, elleivät he saa asianmukaista tukea. Tuloksena on, että varsinkin nuoret muuttavat pois näiltä alueilta ja ne autioituvat. Myös jalostusalan työntekijät (tupakkatyöläiset) joutuvat kärsimään, sillä heitä uhkaa työttömyys. Tukea on tarpeen antaa hankkeille, joilla pyritään ratkaisemaan kasteluveden riittämättömyyttä tai puuttumista koskeva ongelma, vähentämään kastelukustannuksia, tarjoamaan asiantuntemusta ja kehittämään uusia vaihtoehtoisia viljelykasveja koskevaa tutkimusta, luomaan kaupallisia rakenteita uusille tuotteille, jotka tulevat korvaamaan tupakan, tarjoamaan riittävästi edullista rahoitusta ym. Tätä ei voida tehdä tehokkaasti vain kolmannesta yhteisön tukikehyksestä rahoitettavien toimien tai maatalouden kehittämisohjelmien (nuoret viljelijät, tasaushyvitykset) ja tupakan yhteisen markkinajärjestelyn (kiintiöiden ostaminen) kautta. Ottaen huomioon, että komissio on aikaisemmin ottanut käyttöön ja rahoittanut erityisohjelmia kriisissä olevilla aloilla, joilla oli välttämätöntä toteuttaa rakenneuudistus (Retex, Rechar), komissiolta kysytään: Aikooko se tutkia mahdollisuutta ottaa käyttöön ja rahoittaa erityisohjelma (Retob), joka mahdollistaa perusrakennehankkeiden ja koulutustoimien kautta rakenneuudistuksen toteuttamisen ongelmallisilla tupakantuotantoalueilla sekä tupakantuottajien ja tupakkatyöläisten tukemisen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2001) Komissio ei aio ehdottaa ja ottaa käyttöön parlamentin jäsenen laatimaa erityisohjelmaa. Komissio katsoo, että nykyiset maaseudun kehittämisohjelman toimenpiteet ovat riittäviä tuomaan ratkaisun tupakka-alan ongelmiin Kreikassa. Tuotannon monipuolistumista ja maaseudun yhdennettyä kehitystä edistävän ohjelmatyön vuosina 20002006 tarkoituksena on edistää toiminnan monimuotoisuutta maaseudulla. Kansallisten ja paikallisten viranomaisten kuuluu keskittää tämän ohjelmatyön varoja tupakka-alan heikkoihin kohtiin ja niille maaseutualueille, jotka ovat tupakantuotannosta riippuvaisimpia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0073/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Ydinturvallisuus.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0073/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (22. tammikuuta 2001) Aihe: Ydinturvallisuus Onko Euroopan komissiolla mitään suunnitelmia vähentää Euratomissa työskentelevien ydinturvallisuuden tarkastajien määrää? Jos näin on, eikö komissio ole sitä mieltä, että tällainen vähentäminen saattaisi vaarantaa turvallisuuden ja alentaa vähimmäisvaatimuksia aikana, jolloin yleisö ja poliitikot ovat tulossa yhä tietoisemmiksi vaarasta, että uraania ja plutoniumia siirretään siviilikäytöstä sotilaskäyttöön? Eikö komissio ole myös yhtä mieltä siitä, että vaatimusten alentaminen saattaisi asettaa EU:n vaaraan syyllistyä kansainvälisten sopimusten ja eurooppalaisen lainsäädännön rikkomiseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 2001) Komissio tarkastelee uudistusprosessinsa yhteydessä parhaillaan perusteellisesti kaikkien yksikköjensä toimintoja, Euratomin turvavalvontatoimisto mukaan luettuna. On tarkoitus perustaa korkean tason asiantuntijaryhmä analysoimaan toimiston Euratomin perustamissopimukseen perustuvia toimintoja ja antamaan suosituksia päämääriksi ja tavoitteiksi, jotka olisi saavutettava. Komissio painottaa myös tässä yhteydessä, että Euratomin turvavalvontatoimiston toiminnot perustuvat Euratomin perustamissopimuksen 7 luvussa komissiolle ydinmateriaalivalvonnan alalla määrättyihin oikeuksiin ja velvollisuuksiin tällaisia oikeuksia ja velvollisuuksia ei ole määrätty ydinturvallisuuden alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1782/01 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Kertomus saarialueista.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0225 - 0225



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1782/01 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (19. kesäkuuta 2001) Aihe: Kertomus saarialueista Tammikuussa 2001 komissio ilmoitti laativansa laajaa tutkimusta Euroopan unionin kaikista saarialueista. Tähän objektiiviseen selvitykseen saarialueiden tilanteesta sisältyisi saarten erityistarpeiden sekä saariasemasta johtuvien ongelmien luokittelu ja arviointi. Tutkimuksen odotettiin valmistuvan tämän vuoden aikana. 1. Missä vaiheessa tutkimuksen laatiminen on? 2. Milloin se valmistuu ja toimitetaan parlamentille? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2001) Komissio on valinnut ehdokkaan Euroopan unionin saaristoalueita koskevan analyysin hankintailmoituksen(1) julkaisemisen ja sisäisen valintamenettelyn perusteella sekä hankintoja ja sopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean suostumuksella. Talousarviositoumusta koskeva menettely on juuri saatu päätökseen, ja sopimus allekirjoitetaan lähiviikkoina. Tutkimuksen kestoaikaa on pidennetty puolesta vuodesta vuoteen sopimuksen allekirjoittamisesta. Raportti luovutetaan kuuden kuukauden kuluessa eli vuoden 2002 alussa ja toimitetaan sitten komissiolle hyväksyttäväksi. Toiset kuusi kuukautta on tarkoitus käyttää perustetun tietokannan parantamiseen ja täydentämiseen. Komissio toteuttaa toimenpiteet varmistaakseen, että parlamentille toimitetaan tämän tutkimuksen lopulliset tulokset. (1) EYVL S 248, 28.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1052/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Jalkapalloilijoiden siirrot: oheistuotteiden myynti.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1052/01 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (5. huhtikuuta 2001) Aihe: Jalkapalloilijoiden siirrot: oheistuotteiden myynti Voiko komissio vahvistaa, että oheismyyntitulojen vähentymisellä ei ole osuutta siirtopalkkioina maksettavien korvausten suuruutta määriteltäessä? Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1052/01, E-1053/01 ja E-1054/01 (28. toukokuuta 2001) Kansainvälinen jalkapalloliitto (FIFA) antoi 5. maaliskuuta 2001 sitoumuksen siitä, että se muuttaa jalkapallon kansainvälisiä pelaajasiirtoja koskevia sääntöjään. Sitoumuksen perustana olevien yleisperiaatteiden mukaan FIFA:n on muun muassa otettava käyttöön alle 23-vuotiaiden pelaajien kouluttamista ja harjoittelua koskeva korvausjärjestelmä, joka sekä kannustaa seuroja (erityisesti pieniä ja amatöörisarjojen seuroja) panostamaan tällaiseen toimintaan että palkitsee niitä siitä rajoittamatta kuitenkaan pelaajien liikkumisvapautta kohtuuttomasti. FIFA tulee myös toteuttamaan tulonjakojärjestelmiä, joiden avulla huomattava osa tuloista jaetaan pelaajien kouluttamiseen ja harjoitteluun osallistuville seuroille, amatööriseurat mukaan luettuina. Komissio on aina suhtautunut myönteisesti ajatukseen yhteisvastuullisuuteen perustuvasta rahastosta, jonka varoja käytettäisiin nuorten pelaajien kouluttamisen ja harjoittelun tukemiseen. Tällaisen rahaston avulla voitaisiin kaventaa suurten ja pienten seurojen sekä amatööri- ja ammattilaisjalkapalloilun välistä eroa. Komissiolle ei ole tähän mennessä toimitettu asiaa koskevia yksityiskohtaisia lukuja tai arvioita. Markkinoinnin osalta voidaan todeta, että FIFA:n sääntöjen muuttamista koskevan sitoumuksen yleisperiaatteiden mukaan markkinointitulojen vähentyminen ei ole peruste, joka voidaan ottaa huomioon määritettäessä kouluttamisesta ja harjoittelusta maksettavan korvauksen suuruutta. Sopimuksen yksipuolisesta rikkomisesta maksettavien korvausten osalta kysymykseen voidaan vastata ensisijassa voimassa olevan kansallisen lainsäädännön perusteella. FIFA:n kanssa on sovittu siitä, että uusia järjestelyjä tarkastellaan uudelleen kahden pelikauden jälkeen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0936/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Berlaymont-rakennuksen korjausaikataulu.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0936/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Berlaymont-rakennuksen korjausaikataulu Ruotsalaisten tiedotusvälineiden mukaan komission vanhan päämajan, Berlaymont-rakennuksen, uudelleenrakentaminen on pahasti myöhässä ja se tulee maksamaan paljon enemmän kuin oli suunniteltu. Kuka maksaa näistä viivytyksistä aiheutuvat kustannukset? Lukeeko komission tekemissä sopimuksissa, että hankkijat ja tavarantoimittajat maksavat viivytyksistä? Kuka on vastuussa viivytyksistä? Milloin komissio kaavailee muuttavansa Berlaymont-rakennukseen? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2001) Kuten varapuheenjohtaja Kinnock teki selväksi lehdistötiedotteessaan 5. joulukuuta 2000 ja lausunnossaan talousarvion valvontavaliokunnalle (CONT) 26. helmikuuta 2001, komissio sai marraskuussa 2000 yksityiskohtaisia tietoja, joiden mukaan Berlaymont-rakennuksen uudelleenrakennustyöt ovat edelleen myöhässä, rakennus ei todennäköisesti valmistu ennen vuoden 2003 loppua ja viivytyksistä aiheutuu todennäköisesti lisäkustannuksia. Komissio tekee tämän vuoksi erityistarkastuksia. Komissio on myös tiedottanut asiasta Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja tiivistänyt yhteydenpitoaan Belgian valtion kanssa, joka on tämän vuoksi myös omaksunut aktiivisen roolin hankkeen tyydyttävän edistymisen varmistamiseksi. Komissio ei ole allekirjoittanut mitään sopimusta rakennuksesta. Heinäkuussa 1997 komissio allekirjoitti yhteisymmärryspöytäkirjan Belgian valtion ja yleishyödyllisen kehitysyhtiön S.A. Berlaymont 2000:n kanssa (Belgian valtio omistaa 70 prosenttia yhtiöstä ja kaksi pankkia 30 prosenttia). Pöytäkirjaan sisältyi kohta, jonka mukaan komissio palaa rakennukseen ja vastaa asiaankuuluvista korjauskuluista vain siinä tapauksessa, että uudelleenrakentaminen on suoritettu tyydyttävästi ja parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Komissio ei ole tehnyt lopullista sitoumusta muiden osapuolten kanssa kustannuksista. Komissio on tehnyt selväksi, ettei se vastaa mistään välittömistä eikä välillisistä kustannuksista, jotka aiheutuvat S.A. Berlaymont 2000:n huonosta toiminnasta, työn viivästymisestä aiheutuvat lisäkustannukset mukaan luettuina. Parhaillaan käydään oikeutta S.A. Berlaymont 2000:n ja joidenkin yhtiön alihankkijoiden välillä. Oikeudenkäynnin syynä on muun muassa osapuolten välinen kiista siitä, kuka vastaa viivästyksistä ja niihin liittyvistä lisäkustannuksista. Komissio käy Belgian valtion kanssa alustavia neuvotteluja mahdollisuudesta tehdä tyydyttävä ja turvallinen sopimus Berlaymont-rakennuksen uudelleenrakentamisesta. Kuten komission varapuheenjohtaja Kinnock kertoi, parlamentti pidetään ajan tasalla neuvottelujen etenemisestä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0315/01 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) neuvostolle. Koulutusta ja euroa käsittelevä työryhmä.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0086 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0315/01 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) neuvostolle (14. helmikuuta 2001) Aihe: Koulutusta ja euroa käsittelevä työryhmä Milloin koulutusta ja euroa käsittelevä työryhmä viimeksi kokoontui? Milloin se kokoontuu seuraavan kerran? Mikä on ollut työryhmän tarkoitus? Mitä asioita työryhmä on käsitellyt esityslistallaan ensimmäisestä kokouksestaan lähtien? Vastaus (31. toukokuuta 2001) Kyseinen työryhmä perustettiin vuonna 1998 Euroopan komission silloisen pääosasto XXII:n (nykyisin Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto) toimesta. Näin ollen arvoisaa parlamentinjäsentä kehotetaan esittämään kysymyksensä komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1155/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalafileet.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0052 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1155/01 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (10. huhtikuuta 2001) Aihe: Tonnikalafileet Komissio on päättänyt ottaa käyttöön YMJ:n puitteissa kala- ja vesiviljelytuotteille 4 000 tonnin vuosikiintiön kuuden prosentin etuustullilla kaudella 2001-2003. Päätös perustuu tonnikalafileiden kysynnästä ja toimittamisesta yhteisön markkinoille lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä tehtyyn tutkimukseen. Voiko komissio ilmoittaa miten jäsenvaltiot ovat käyttäneet hyväkseen tätä kiintiötä vuosina 2000-2001? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2001) Komissio katsoo, että arvoisan parlamentin jäsenen pyytämät tiedot kuuluvat tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2. heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93(1), sellaisena kuin se on muutettuna 23. heinäkuuta 1997 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1427/97(2), 308 a artiklan 12 kohdan mukaisesti salassapitolausekkeen soveltamisalaan. Mainittuja tietoja ei näin ollen voida antaa. (1) EYVL L 253, 11.10.1993. (2) EYVL L 196, 24.7.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1536/01 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Riippumattomat televisioyhtiöt.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0182 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1536/01 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (22. toukokuuta 2001) Aihe: Riippumattomat televisioyhtiöt Voiko komissio ilmoittaa, onko se saanut riippumattomilta televisioyhtiöiltä valituksia, joiden mukaan valtion tukemat televisioyhtiöt käyttävät väärin monopoliasemaansa? Jos on, kuinka monta valitusta se on saanut, ja mistä jäsenvaltioista ne ovat tulleet? Onko komissio sitä mieltä, että riippumattomien televisioyhtiöiden asema on EU:ssa tyydyttävä kilpailupolitiikan näkökulmasta katsottuna? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2001) Komissio käsittelee parhaillaan neuvoston asetuksen N:o 17(1) nojalla yhtä ainoaa Itävaltaan liittyvää tapausta, joka koskee julkisista varoista rahoitetun televisioyhtiön mahdollista EY:n perustamissopimuksen 82 artiklassa (ent. 86 artikla) tarkoitettua määräävän aseman väärinkäyttöä. Komissio on saanut valtion tukemista televisioyhtiöistä kanteluita Tanskasta, Kreikasta, Espanjasta, Ranskasta, Irlannista, Italiasta, Itävallasta ja Portugalista. Riippumattomien televisioyhtiöiden tilanne vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain. Komissio tutkii kaikki tietoonsa tulleet kilpailunrajoitukset. (1) EYVL 13, 21.2.1962.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1366/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Romanian kulkukoirien suojeleminen.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0092 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1366/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (7. toukokuuta 2001) Aihe: Romanian kulkukoirien suojeleminen Televisiossa olleiden tietojen mukaan Bukarestin kaduilla harhailee 200 000 kulkukoiraa, jotka aiotaan hävittää. Televisiossa on näytetty joukkohautoja, joihin koiria on heitetty. Kulkukoirista on tullut villejä ja viranomaiset pitävät niitä vaarallisina. Epäammattimaiset rankkurien erikoisjoukot ottavat koiria kiinni milloin milläkin tavalla ja kuljettavat niitä näennäisesti leireille sterilisoitaviksi. Todellisuudessa koirat viedään kaupungin ulkopuolelle ammuttaviksi. Bukarestiin on matkustanut eläinsuojelujärjestöjen vapaaehtoisia edustajia, toimittajia, eläinlääkäreitä ja jopa Brigitte Bardot pelastaakseen edes muutamia koiria varmalta kuolemalta. Tämä on kuitenkin vakava ilmiö, eikä tällaista ongelmaa voida ratkaista pelkästään ihmisten hyvän tahdon avulla. 1. Voisiko komissio ilmoittaa, onko se perillä edellä esitetyistä seikoista; 2. voisiko se tehdä yhteistyötä Romanian hallituksen kanssa tämän ikävän ongelman ratkaisemiseksi; 3. onko se milloinkaan ottanut eläinsuojelukysymyksiä esille laajentumisneuvotteluissa? Günther Verheugenin komission puolesta antama vastaus (29. kesäkuuta 2001) Komissio on tietoinen Bukarestin kunnan harjoittamasta kulkukoirapolitiikasta. Komissio myöntää kulkukoirien muodostavan ongelman, joka on tarpeen ratkaista, mutta kyseinen linja saattaa komission mielestä johtaa tarpeettoman julmaan ja suhteettomaan kulkukoirien kohteluun. Kulkukoiriin ei kuitenkaan sovelleta villieläinten suojelua, kokeellisiin tai tieteellisiin tarkoituksiin käytettyjen eläinten suojelua ja eläinten hyvinvointia maatilalla, kuljetusten aikana ja teurastettaessa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Tämän vuoksi komissiolla ei ole oikeusperustaa voidakseen ottaa asian muodollisesti esille Romanian viranomaisten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2115/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuus.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0238 - 0238



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2115/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuus Äskettäisessä EU:n vihreässä kirjassa yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisesta todettiin, että yhteistä kalastuspolitiikkaa on tarpeen uudistaa radikaalisti ja että nykyiset kuutta ja 12 meripeninkulmaa koskevat poikkeukset eivät riitä suojelemaan simpukka- ja äyriäiskantaa. Aikooko komissio rannikkokalastusta suojellakseen laajentaa kansallisen kalastusvyöhykkeen 12 meripeninkulmaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. heinäkuuta 2001) Komissio on ehdottanut vihreässä kirjassaan rannikkovaltioiden toimivallan vahvistamista aluevesillä resurssienhallinnan ja erityisesti paikallisten suojelutoimenpiteiden osalta. Nykyinen säännöstö rajoittaa pääsyä 12 meripeninkulman alueelle, ja se näyttää soveltuvan hyvin rannikkokalastuksen suojeluun.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2123/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön lainsäädännön sisällyttäminen jäsenvaltioiden oikeusjärjestykseen.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0247 - 0248



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2123/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Yhteisön lainsäädännön sisällyttäminen jäsenvaltioiden oikeusjärjestykseen Komission julkaiseman kuuden kuukauden välein ilmestyvän tulostaulukon mukaan yhteisön lainsäädännön siirtämisessä jäsenvaltioiden oikeusjärjestykseen on havaittavissa merkittäviä viivästymisiä. Säädetystä yhteisön lainsäädännöstä nimittäin 11 prosenttia on siirtämättä osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä säädettyjen määräaikojen kuluttua, ja vain kolme jäsenvaltiota (Ruotsi, Tanska ja Suomi) näyttävät täyttävän Lissabonin huippukokouksessa tehdyn sitoumuksen siirtää 98,5 prosenttia yhteisön lainsäädännöstä oman oikeusjärjestyksensä osaksi ennen vuotta 2002. Komission jäsen Bolkesteinin lausuntojen mukaan alenevassa järjestyksessä Kreikka, Ranska, Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta, Itävalta ja Saksa ovat vaarassa olla täyttämättä yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevaa tavoitetta maaliskuuhun 2002 mennessä. Edellä mainittujen seikkojen taustaa vasten komissiolta kysytään: Pitääkö se tehokkaana Portugalin toimenpidettä nimittää tietty henkilö yksinomaan vastaamaan yhteisön lainsäädännön siirtämisestä osaksi sen kansallista oikeusjärjestystä ja aikooko se ehdottaa myös muille jäsenvaltioille, että ne ottaisivat käyttöön vastaavan menettelytavan pystyäkseen saavuttamaan Lissabonin huippukokouksessa asetetun tavoitteen? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2001) Jäsenvaltiot päättävät itse siitä, miten ne saattavat yhteisön lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöä. Muutamat jäsenvaltiot, kuten Portugali, Ruotsi ja Luxemburg, ovat nimittäneet kansallisen koordinaattorin, joka vastaa siitä, että tarvittaviin toimenpiteisiin ryhdytään yhteisön lainsäädännön sisällyttämiseksi kansalliseen lainsäädäntöön ajallaan. Toukokuun 2001 sisämarkkinoiden tulostaulusta ilmenee, että nämä valtiot ovat onnistuneet pienentämään sisällyttämisvajettaan. Ruotsin vaje on kaikkein pienin, 0,5 prosenttia. Luxemburgin vaje on 2 prosenttia ja Portugalin 2,7 prosenttia, ja nämä valtiot ovat kumpikin siirtyneet kokonaistilanteessa neljä sijaa eteenpäin sen jälkeen, kun ne nimittivät kansallisen koordinaattorin. Komissio haluaa edistää parhaita käytänteitä, jotka liittyvät yhteisön lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tällaisia käytänteitä ovat mm. koordinaattorien nimittäminen ja säännöllinen raportointi edistymisestä kansallisille parlamenteille erityisesti sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean kautta. Komissio toivoo, että jäsenvaltiot ottavat nämä kokemukset huomioon pyrkiessään pienentämään vajeensa 1,5 prosentiin, mikä on Eurooppa-neuvoston asettama tavoite kevääksi 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1364/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Maan käyttö hevoslaitumena.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1364/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (7. toukokuuta 2001) Aihe: Maan käyttö hevoslaitumena Voiko komissio kertoa, onko EU:ssa säännelty maan käyttöä hevoslaitumena? Onko virkistyskäyttöön tai maataloustöihin käytettävien hevosten laidunmaiden sijainnille asetettu joitakin rajoituksia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. heinäkuuta 2001) Pinta-alatukien myöntämisen edellytyksiä ja erityisesti kesannoitujen alueiden käyttämättä jättämistä koskevia rajoituksia lukuun ottamatta ei ole olemassa sellaisia yhteisön rajoituksia, jotka sinänsä rajoittaisivat maatalousalueiden käyttöä hevosten laiduntamiseen. Komissiolle on jo aiemmin esitetty pyyntöjä kilpahevosten laiduntamisen sallimiseksi alueilla, joiden osalta tuottajille maksetaan tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1251/1999(1) mukaisia kesannointitukia. Pyyntöihin ei ole suostuttu. Viljelykäytöstä poistettujen alueiden tämänkaltainen käyttö heikentäisi kyseisen tukijärjestelmän tehokkuutta yhteisön viljantuotannon tasapainon ja markkinoiden osalta. Lisäksi yhteisön varojen käyttö tällaiseen toimenpiteeseen olisi vaikeasti perusteltavissa. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.