ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3561/00

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(10. marraskuuta 2000)

Aihe: Sikojen karsinoiden ja häkkien poistaminen

Neuvosto ja Euroopan parlamentti saivat muutama vuosi sitten aikaan direktiivin, jonka nojalla kanojen häkeistä luovutaan vähitellen kokonaan. Siat joutuvat kuitenkin edelleen elämään epätyydyttävissä oloissa pieneen tilaan eristettyinä ja usein köyteen tai jopa ketjuihin kytkettyinä. Jokin aika sitten komissio ilmoitti haluavansa tehdä direktiivin 91/630(1) tarkistamista koskevan ehdotuksen, jonka tarkoituksena olisi lopettaa sikojen ja emakoiden pitäminen karsinoissa tai häkeissä. Maatalouden pääosasto pyysi puolestaan äskettäin lisätietoja taloudellisista vaikutuksista, joita karsinoiden/häkkien täydellisestä poistamisesta olisi, mikä merkitsee sitä, että ehdotus viivästyy edelleen.

Tietyt maat, kuten Iso-Britannia ja Ruotsi ovat jo kieltäneet porsituskarsinoiden käytön, eikä tästä uudelleenjärjestelystä ole aiheutunut merkittäviä taloudellisia menetyksiä. Voisiko komissio näin ollen ilmoittaa, miksi se vielä epäröi tehdä ehdotustaan direktiivin 91/630 tarkistamisesta?

(1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 33.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(8. tammikuuta 2001)

Sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 19 päivänä marraskuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/630/ETY muuttamista koskeva komission ehdotus, jonka tarkoituksena on parantaa sikojen oloja, on viimeistelyvaiheessa ja se esitellään neuvostolle ja parlamentille vuoden loppuun mennessä.

Komission ehdotus sisältää seuraavat asiat: säännöt emakoiden pitämiseksi ryhmissä, sikojen normaaliin käyttäytymismalliin soveltuvien alueiden erotteleminen, sikojen elinympäristön monipuolistaminen ja karsinoiden lattiamateriaalien laadun parantaminen.

Komission saamien tietojen mukaan viisi jäsenvaltiota on viime vuosina antanut sikojen suojelua koskevia säännöksiä, joissa on neuvoston direktiivin 91/630/ETY toimenpiteitä täydentäviä toimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3221/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle. Poikkeus tupakkadirektiiviin.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0025 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3221/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Poikkeus tupakkadirektiiviin EU:n tupakkadirektiiviä koskevassa yhteisessä kannassa kielletään 1. tammikuuta 2004 lähtien yli 10 mg tervaa sisältävien savukkeiden valmistus 14:ssä unionin 15 jäsenvaltiosta sekä savukkeiden vienti näistä valtioista. Yhteiseen kantaan sisältyy kuitenkin Kreikkaa koskeva poikkeus, jolla sallitaan tervan raja-arvon ylittävien savukkeiden valmistus, jakelu ja vienti vuoteen 2007 asti. Eikö kyse ole selvästä yhtenäismarkkinoiden periaatteiden ja kilpailulainsäädännön rikkomisesta ja muiden, etenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien EU:n tupakanvalmistajien syrjinnästä, sillä samanlaiset taloudellis-yhteiskunnalliset vaikutukset kohdistuisivat heihinkin? Vastaus (26. helmikuuta 2001) Neuvoston 31. heinäkuuta 2000 vahvistaman yhteisen kannan(1) mukaan jäsenvaltioissa vapaaseen liikkeeseen luovutettavista, kaupan pidettävistä tai valmistettavista savukkeista poltettaessa syntyvä määrä tervaa voi 1 päivästä tammikuuta 2004 alkaen olla enintään 10 mg savuketta kohden. Kuten huomautitte, yhteiseen kantaan sisältyy Kreikkaa koskeva väliaikainen poikkeus sen alueella valmistettavista ja kaupan pidettävistä savukkeista poltettaessa syntyvän tervan osalta. Näin ollen Kreikassa valmistettuja savukkeita, joita poltettaessa syntyy tervaa yli 10 mg, ei voida pitää kaupan Kreikan ulkopuolella. Kuten parlamentin jäsen tietää, direktiivin tarkoituksena on edistää tupakkatuotteiden valmistamista, kaupan pitämistä ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten sellaisten erojen poistamista, jotka haittaavat sisämarkkinoiden toimintaa. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella yhteisön lainsäädäntöä olisi sovellettava yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Poikkeuksen tekeminen on kuitenkin mahdollista, jos se on objektiivisesti perusteltu ja ajallisesti rajoitettu, kuten tässä tapauksessa. (1) EYVL C 300, 20.10.2000, s. 4962.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3745/00 esittäjä(t): Liam Hyland (UEN) komissiolle. Alankomaalainen suunnitelma rakentaa eläimille, kaloille ja satotuotteille tarkoitettu kuusikerroksinen rakennus.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3745/00 esittäjä(t): Liam Hyland (UEN) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Alankomaalainen suunnitelma rakentaa eläimille, kaloille ja satotuotteille tarkoitettu kuusikerroksinen rakennus Onko komissio tietoinen alankomaalaisten tahojen suunnitelmista rakentaa kuusikerroksinen rakennus (Agropark), jonka eri kerroksissa on tarkoitus kasvattaa sikoja, kanoja, lohia ja satotuotteita? Maanviljelijät vastustavat suunnitelmaa, koska 300 000:n sian pitäminen samassa rakennuksessa voi johtaa suureen tautien leviämisvaaraan ja lisäksi suunnitelman mukainen miljoonan kanan sijoittaminen samaan rakennukseen voi aiheuttaa entistä suurempia terveysriskejä. Mitä mieltä komissio on kyseisestä suunnitelmasta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (9. tammikuuta 2001) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta suunnitelmasta. Komissio ei kuitenkaan ole saanut yksityiskohtaista tietoa, joka viittaisi siihen, ettei suunnitelma ole asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön mukainen erityisesti ympäristön sekä eläinten terveyden ja hyvinvoinnin osalta. Muistutettakoon, että yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano käytännössä kuuluu jäsenvaltioille. Näin ollen vastuu siitä, että kyseinen hanke on yhteisön sääntöjen mukainen, kuuluu ensisijassa Alankomaiden viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3685/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) määrärahat ja täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0194 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3685/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) määrärahat ja täytäntöönpano Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kukin jäsenvaltio sai KOR:sta määrärahoja ohjelmointikaudella 19941999? Mikä oli näiden määrärahojen täytäntöönpanoaste kussakin jäsenvaltiossa? Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kukin jäsenvaltio on saanut KOR:sta määrärahoja vuonna 2000? Mikä on tähän mennessä ollut näiden määrärahojen täytäntöönpanoaste kussakin jäsenvaltiossa? Mikä on komission arvio KOR:n määrärahojen täytäntöönpanosta kussakin edunsaajavaltiossa ohjelmointikaudella 19941999? Mikä on komission arvio KOR:n määrärahojen täytäntöönpanosta kussakin edunsaajavaltiossa vuonna 2000 (tähän päivään mennessä)? Onko mahdollista, että komissio määräisi oikaisemaan KOR:n täytäntöönpanoa niissä edunsaajavaltioissa, jotka eivät pane määrärahoja kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti täytäntöön? Olisiko mahdollista siirtää käyttämättömiä määrärahoja niihin KOR:sta tukea saaviin valtioihin, jotka toteuttavat kokonaisuudessaan ja tehokkaasti osoitetut varat? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2000) Ohjelmakauden 19941999 rakennerahastojen tavoitteiden 1 ja 5 a nojalla kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) määrärahoja myönnettiin ja käytettiin seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Nämä tiedot perustuvat ohjelma-asiakirjoihin ja täytäntöönpanokertomuksiin. Huomautettakoon, että ohjelmien täytäntöönpano ja näin ollen määrärahojen käyttäminen jatkuu vuoden 2001 loppuun asti. Käyttämättä olevien varojen siirtämisen osalta parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission antamaan yhteiseen vastaukseen parlamentin jäsenen Hudghtonin esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-2705/99 ja E-2706/99(1). Ohjelmakauden 20002006 nojalla säädettyjä KOR-määrärahoja on alustavasti myönnetty eri jäsenvaltioille seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Nämä tiedot perustuvat ohjelma-asiakirjoihin. Tätä nykyä on liian aikaista arvioida näiden ohjelmien täytäntöönpanoa, koska niistä useimpien täytäntöönpano on vasta juuri ja juuri alkanut. Lisäksi komission käytettävissä ei toistaiseksi ole täytäntöönpano- eikä arviointikertomuksia. (1) EYVL C 330 E, 21.11.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3688/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. EU:n jäsenvaltioiden kehitysyhteistyötuen yhdenmukaisuus.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0196 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3688/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: EU:n jäsenvaltioiden kehitysyhteistyötuen yhdenmukaisuus Eri kansalaisjärjestöjen tutkimusten mukaan EU:n jäsenvaltioiden kehitysyhteistyötukimäärät poikkeavat huomattavasti toisistaan. Erityisen suuri ero on Tanskan (1 % BKT:stä) ja Italian (0,15 % BKT:stä) välillä. Toisinaan talouden voimakkaampi kehitys merkitsee alhaisempaa tukea. Pitääkö komissio soveliaana ehdottaa EU:n jäsenvaltioille, että ne yhdenmukaistaisivat kehitysyhteistyötukiensa määrän siten, että kaikki jäsenvaltiot vahvistaisivat bruttokansantuotteen suhteen maksettavan yhteisen vähimmäismäärän, jonka avulla pyritään poistamaan köyhyys maailmasta? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Julkinen kehitysapu, joka ilmaistaan apua antavien maiden bruttokansantuotteesta (BKT) laskettavana prosenttilukuna OECD:n kehitysyhteistyökomitean hyväksymien määritelmien mukaisesti, vaihtelee maittain todellakin hyvin paljon. Yleisesti ottaen komissio on vakuuttunut siitä, että on välttämätöntä tehostaa kansainvälisiä ponnisteluja julkisen kehitysavun vahvistamiseksi, joka on laskenut melko alhaiselle tasolle. Osana Yhdistyneiden Kansakuntien toimintaa kehitysavun rahoittamiseksi yhteisö on vahvistanut sitoumuksensa kehitysapuun sekä halukkuutensa työskennellä tavoitteen 0,7 % BKT:sta saavuttamiseksi. Monet jäsenvaltiot Tanska, Alankomaat ja Ruotsi ovat saavuttaneet tai ylittäneetkin tämän tavoitteen. Keskimääräinen luku yhteisössä oli 0,31 % BKT:sta vuonna 1999. Kansainvälisiin ponnistuksiin verrattuna ei ole kuitenkaan osoitettu erityisen Euroopan tason tavoitteen hyödyllisyyttä. Sitä vastoin kannattaa tutkia mahdollisuuksia vahvistaa jäsenvaltioiden ponnisteluja muun muassa vähiten kehittyneille maille annettavan tuen lisäämiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien asettaman tavoitteen (0,15 % BKT:sta) saavuttamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3598/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Huumeiden vastainen toimintaohjelma.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0087 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3598/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Huumeiden vastainen toimintaohjelma Voisiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt EU:n huumausaineita koskevan toimintasuunnitelman hyväksymisen johdosta vahvistaakseen sisäistä koordinaatiotaan huumausainekysymyksissä ja varmistaakseen lukuisien huumeita koskevien budjettikohtien avoimuuden ja johdonmukaisuuden? Voisiko komissio esittää nämä vuosien 2000 ja 2001 talousarvioiden erilaiset budjettikohdat taulukon muodossa? Voisiko komissio vahvistaa, että se aikoo teettää ulkoisen arvioinnin kaikista huumausaineita koskevista ohjelmistaan, kuten Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskukselle on jo tehty? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2001) Huumausaineiden torjuntaa koskeva Euroopan unionin toimintasuunnitelma (20002004) hyväksyttiin Feirassa kesäkuussa 2000, minkä jälkeen komissio on analysoinut toimintaohjelman vaikutusta toimintaansa seuraavien viiden vuoden aikana. Analyysi on koskenut sekä komission ensijaisia tavoitteita että sen resurssien jakamista ja se kattaa myös huumausaineisiin liittyvien toimintojen koordinoinnin komissiossa. Komissio on laatinut huumausaineisiin liittyvistä budjettikohtista taulukon, joka toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Komissio painotti arvioinnin tärkeyttä huumausaineiden torjuntaa koskevasta Euroopan unionin toimintasuunnitelmasta (20002004)(1) toukokuussa 1999 antamassaan tiedonannossa, ja se arvioikin ohjelmiaan säännöllisesti. Huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman väliarviointi toteutettiin viime vuonna ja pohjoisen ja etelän välistä yhteistyötä huumausaineiden torjunnassa arvioidaan parhaillaan. Kuten toimintasuunnitelman 2.2.1 kohdassa todetaan, komissio aikoo suorittaa huumausainestrategian (20002004) arvioinnin sekä suunnitelman toteuttamisen puolivälissä että sen päätteeksi ja esittää tulokset neuvostolle ja parlamentille. (1) KOM(1999) 239 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2795/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Korkein tuloveroprosentti kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0010 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2795/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Korkein tuloveroprosentti kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa Voisiko komissio laatia taulukon, josta ilmenee voimassa oleva korkein tuloveroprosentti kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa sekä euroina ja Englannin puntina ilmaistu tuloraja, josta alkaen kyseistä veroprosenttia sovelletaan? Frederik Bolkestein komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2795/00, 2796/00 ja E-2797/00 (13. marraskuuta 2000) Nämä kolme kysymystä koskevat pääasiassa henkilöverotusta. Jäsenvaltiot ovat järjestäneet tämän verotuksen hyvin erilaisin tavoin. Erot liittyvät veroasteikkojen progressiivisuuteen, määräytymisperusteisiin, verovapauteen (esim. joidenkin sosiaalietuuksien osalta), verovähennyksiin kuten perhelisät sekä pääomatuloja tai kiinteistöjä koskeviin erityisjärjestelyihin. Koska nämä asiat ovat monimutkaisia eikä niitä ole järjestetty yhteisön tasolla, on vaikea vertailla jäsenvaltioiden verotussäännöksiä ja tehdä johtopäätöksiä verotaakasta näiden verojen korkeimman marginaaliprosentin perusteella. Komissio työskentelee parhaillaan parantaakseen jäsenvaltioiden verotusjärjestelmistä saatavia tietoja. Ensimmäisenä toimenpiteenä on saatettu ajan tasalle kansalliset tiedot, jotka on kerätty Euroopan unionin jäsenvaltioissa kannettujen verojen inventaariin(1) (veroprosentit ovat 1. tammikuuta 1999 vallinneen tason mukaisia). Alla olevaan taulukkoon on merkitty henkilöverotuksen korkeimmat prosentit valtionverotuksessa tulokynnyksineen jäsenvaltioista saatujen tietojen mukaan. Joissakin maissa kannetaan myös alueellisia tai paikallisia veroja. Ne voivat olla huomattavan suuruisia, ja niiden korkein prosentti voi olla korkeampi kuin valtionverotuksessa. >TAULUKON PAIKKA> Henkilöiden perintöverotuksen korkeimmat prosentit ovat: >TAULUKON PAIKKA> Pääomatuloja verotetaan yleensä henkilökohtaisina tuloina tai yhtiötuloina. Muutamat jäsenvaltiot eivät verota pääomatuloja lainkaan. Näiden tulojen veroprosentit vaihtelevat huomattavasti. (1) Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto julkaisee lähitulevaisuudessa seuraavan, vuoden 2000 painoksen (tilanne 1.1.1999).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3283/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Rakennetuet tavoitteen 1 alueille vuodesta 2006 lähtien.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0077 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3283/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Rakennetuet tavoitteen 1 alueille vuodesta 2006 lähtien Meneillään olevalla ohjelmakaudella tavoitteen 1 alueiden bruttokansantuote asukasta kohden, laskettuna ostovoiman standardoinnin mukaan ja 26. maaliskuuta 1999 saatujen kolmen viimeisen vuoden yhteisötietojen perusteella, on alle 75 prosenttia EU:n nykyisen viidentoista jäsenvaltion keskiarvosta. Tämän lisäksi jäsenehdokasmaiden keskiarvo on selvästi 75 prosentin alapuolella verrattuna viidentoista jäsenvaltion BKT:n keskiarvoon, mukaan lukien nykyiset tavoitteen 1 alueet, ja tilanne tulee varmasti pysymään samana ensimmäisten uusien jäsenvaltioiden liittymisen yhteydessä. Mitä mieltä komissio on seuraavista asioista: Minkä kriteerien perusteella tavoitteen 1 alueet valitaan seuraavalla ohjelmakaudella 1. tammikuuta 2007 lähtien, joidenkin ehdokasmaista jo liityttyä unioniin? Miten rakennetukien yhteydessä aiotaan kohdella niitä nykyisin EU:n tavoitteeseen 1 kuuluvia alueita, joiden BKT:n keskiarvo nousee uuden ohjelmakauden alussa 1. tammikuuta 2007 ja uusien jäsenvaltioiden liityttyä EU:hun yli 75 prosentin? Voitaisiinko harkita siirtymäkautta tai asteittaista siirtymistä vastaavin ehdoin kuin nykyisellä ohjelmakaudella? Vai aiotaanko sen sijaan (mikä olisi loogista) luoda uusi siirtymäjärjestelmä niitä tavoitteen 1 alueita varten, joiden BKT ei vielä ylitä 75 prosentin rajaa mutta ylittää sen tilastojen mukaan siinä vaiheessa, kun uudet jäsenvaltiot liittyvät unioniin? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 2000) Komissio valmistelee tällä hetkellä toista kertomusta, jossa arvioidaan sosiaalisen ja taloudellisen koheesion edistämisessä saavutettuja tuloksia ja joka on tarkoitus hyväksyä tammikuussa 2001. Raportissa tarkastellaan tilannetta ja koheesiopyrkimyksiä yhteisön viidentoista jäsenvaltion tasolla ja yhteisön politiikkojen myötävaikutusta koheesioon sekä myös laajentuneen Euroopan tilannetta. Tältä pohjalta komissio esittelee tulevaa koheesiopolitiikkaa varten vaihtoehtoja. Raportti on tulevan koheesiopolitiikan osalta vaihtoehtojen lähtökohtana. Siinä käynnistetään laaja keskustelu erityisesti osana koheesiofoorumia, jonka komissio järjestää vuoden 2001 alkupuolella parlamentin kanssa. Komissio esittelee tulevaa koheesiopolitiikkaa koskevat ehdotuksensa aikanaan, muiden toimielinten kanssa käymiensä keskustelujen perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3698/00 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle. Sivusaaliina saatavat pyöriäiset.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0117 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3698/00 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Sivusaaliina saatavat pyöriäiset 41 järjestöä 18 eri maasta otti 3. toukokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä yhteyttä EU:n komissioon ja kehotti sitä toimenpiteisiin sivusaaliina saatavien pyöriäisten määrän vähentämiseksi. Miten komissio on vastannut tähän yhteydenottoon ja aikooko se panna täytäntöön yhteydenotossa esitetyt aloitteet? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 2001) Parlamentin jäsenen mainitsema asia on saatettu jäsenvaltioiden edustajien tietoon luontotyyppikomitean kokouksessa kesäkuussa 2000, jolloin korostettiin asian vakavuutta. Pyöriäisten satunnaista joutumista saaliiseen käsiteltiin myös luontotyyppikomitean kokouksessa lokakuussa 2000. Kysyjä haluaa myös tietää, aikooko komissio selvittää asiaa laajemmin kuin sen osalta, soveltaako Tanska luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) 12 artiklan säännöksiä. Komissio on pyytänyt kysyjää toimittamaan lisätietoja, joita ei ole vielä saanut. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4119/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle. Määrätty suhde jäsenvaltioiden asukasluvun ja Euroopan parlamentin edustajien määrän välillä.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0074 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4119/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Määrätty suhde jäsenvaltioiden asukasluvun ja Euroopan parlamentin edustajien määrän välillä 1. Voiko neuvosto vahvistaa, että 7.11. joulukuuta 2000 Nizzassa sovittu Euroopan parlamentin edustajapaikkojen määrä, jonka mukaan nykyiset jäsenvaltiot, lukuun ottamatta suurinta ja pienintä, saavat yhteensä 91 paikkaa ja että parlamenttia laajennetaan 106:lla jäsenellä niin, että 197 paikkaa menee lähitulevaisuudessa liittyvälle 12:lle uudelle jäsenvaltiolle, ei perustu puolueettomaan laskutapaan vaan poliittisiin vaihtokauppoihin? Aleniko joidenkin jäsenvaltioiden paikkamäärä, koska ne saivat enemmän painoarvoa neuvostossa? 2. Voiko neuvosto selvittää, miksi kolme nykyistä jäsenvaltiota Kreikka, Belgia ja Portugali, joiden asukasluvut ovat lukujen 9 980 000 ja 10 533 000 välillä, saavat kukin 22 parlamenttiedustajaa, vaikka kaksi ehdokasvaltiota, joiden asukasluku asettuu samaan haarukkaan (Tekki 10 290 000 ja Unkari 10 092 000 asukasta), saavat vain 20 paikkaa, vaikka kaikkien valmistelujen lähtökohtana on tähän asti ollut yhtäläinen edustus, jotta näillä viidellä maalla olisi sama painoarvo? 3. Voiko neuvosto selvittää, miksi Latvian ja Irlannin välillä, joiden asukaslukujen erotus on 1,3 miljoonaa henkeä, on neljän paikan ero, kun taas Latvian ja Luxemburgin välillä, joiden asukaslukujen erotus on 2 miljoonaa henkeä, on vain kahden paikan ero? Onko tähän laskettu mukaan talouden painoarvo? 4. Voiko neuvosto selvittää, miksi Romanian ja Alankomaiden välillä, joiden asukaslukujen erotus on noin 6 miljoonaa henkeä, on kahdeksan paikan ero, kun taas Alankomaiden ja Portugalin välillä, joiden asukaslukujen erotus on myös lähes 6 miljoonaa henkeä, on vain kolmen paikan ero? Onko tämä rangaistus Alankomaiden vaateliaisuudesta? 5. Miksi lähtökohtana ei ole ollut puolueettomasti arvioitavissa olevat määrät kyseisten jäsenvaltioiden asukasluvun suhteen sellaisia taulukoita käyttämällä, joissa tiettyyn asukasmäärään sidotaan tietty määrä paikkoja niin, että viisivuosittain todettava asukasluvun lisäys tai lasku ja tästä seuraava valtion sijoittuminen toiseen kategoriaan johtaa automaattisesti edustajanpaikkojen määrän mukauttamiseen? 6. Onko neuvosto valmis toimimaan niin, että ennen vuoden 2004 vaaleja laaditaan yleisön hyväksymä jakomenetelmä, josta on poistettu kaikki epäjohdonmukaisuudet paikkojen määrän suhteen ja joka on oikeudenmukaisempi demokraattisesta näkökulmasta katsottuna? Vastaus (7. toukokuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan. EU-sopimuksen 48 artiklan mukaisesti sopimuksiin tehdään muutoksia jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin yhteisellä sopimuksella.