ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2099/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle. Kalastus — läntiset merialueet.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0199 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2099/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle (25. kesäkuuta 2003) Aihe: Kalastus läntiset merialueet Euroopan parlamentti äänesti 4. kesäkuuta 2003, että asetusten (ETY) N:o 2847/93(1) ja (EY) N:o 685/95(2) voimassaoloa jatketaan kymmenellä vuodella. Tämä parlamentin kanta hyväksyttiin äänestyksessä, joka koski Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselmaa ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tiettyjä yhteisön kalastusalueita ja kalavaroja koskevan pyyntiponnistuksen hallinnoinnista sekä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta. Parlamentin kanta hyväksyttiin murskaavalla äänten enemmistöllä: 334 puolesta, 108 vastaan ja 48 tyhjää. Vaikka yhteisön toimielinten välinen toimivallan jako tunnustetaan, komissio ja neuvosto eivät voi sivuuttaa Euroopan unionin eri jäsenvaltioiden kansalaisten valitsemien edustajien näin selkeää poliittista kannanottoa lainsäädäntöpäätöslauselma sai taakseen parlamentin jäsenten ehdottoman enemmistön ja yli 2/3 annetuista äänistä. Sellaisia tietoja on kuitenkin vielä liikkeellä, että läntisille merialuille, nimenomaan Portugalin rannikon lähistöllä oleville vesille, pääsyä koskevaa uutta järjestelyä oltaisiin valmistelemassa. Tämä olisi räikeässä ristiriidassa edellä mainitun parlamentin äänestystuloksen kanssa, koska kyseinen järjestely, joka mahdollistaisi pääsyn joissakin tapauksissa 12 meripeninkulman ja joissakin toisissa tapauksissa 50 meripeninkulman päähän, vaarantaisi paitsi kyseisten merialueiden arvokkaiden kalavarojen säilymisen, myös YKP:n tavoitteisiin kuuluvan sosiaalisen ja taloudellisen tasapainon ylläpitämisen. Eikö neuvosto katso, että parlamentin ilmaisemaa tahtoa on noudatettava tiukasti niin, että mainitut kaksi asetusta pidetään sellaisenaan voimassa seuraavat kymmenen vuotta eli säännöksissä tarkoitettu etenkin läntisiä merialueita koskeva asiaintila ja kaikki asianomaiset vaikutukset pysyvät ennallaan? Jos neuvosto kuitenkin aikoo sivuuttaa tämän Euroopan parlamentin selkeän tahdonilmaisun, niin miten ja millä perusteella se aikoo sen tehdä? (1) EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. (2) EYVL L 71, 31.3.1995, s. 5. Vastaus (13. lokakuuta 2003) Neuvosto palauttaa arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen mieleen, että se on noudattanut aina tarkasti perustamissopimuksen päätöksentekosääntöjä ja ottanut asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin lausunnot. Ehdotus neuvoston asetukseksi tiettyjä yhteisön kalastusalueita ja kalavaroja koskevan pyyntiponnistuksen hallinnoinnista sekä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta on edelleen käsiteltävänä neuvostossa. Neuvosto kehotti edellisessä istunnossaan kesäkuussa 2003 pysyvien edustajien komiteaa jatkamaan asian käsittelyä, jotta asetus voitaisiin antaa mahdollisimman pian. Tässä vaiheessa neuvosto ei voi ennalta arvioida lopullista päätöstään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1263/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttö Prestige-katastrofin Galiciassa ja muilla alueilla aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0070 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1263/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (3. huhtikuuta 2003) Aihe: Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttö Prestige-katastrofin Galiciassa ja muilla alueilla aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi Asiantuntijoiden arvioiden mukaan kaikkien Prestige-katastrofin aiheuttamien vahinkojen korjaaminen saattaa maksaa jopa noin 5 miljardia euroa. Tämä summa vastaa 5 miljardia dollaria, jonka USA vaati Exxon Mobil -yhtiöltä, joka omisti Alaskassa 1989 tapahtuneeseen katastrofiin syyllisen Exxon Valdezin. Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta annetussa asetuksessa säädetään, että rahastoa voidaan käyttää katastrofeista, etenkin luonnonkatastrofeista, aiheutuneiden yli 3 miljardin suuruisten vahinkojen korvaamiseen. Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto ei ottanut tätä tosiasiaa huomioon, vaan otti rahastosta käyttöön ainoastaan 5 miljoonaa euroa. Onko neuvosto arvioinut, kuinka solidaarisuusrahaston varoja on käytetty Galiciassa ja muilla öljyvahingoista kärsineillä alueilla, ottaen huomioon vahinkojen todellinen laajuus ja asiantuntijoiden arviot, joiden mukaan vahinkojen korjaaminen maksaisi yli 3 miljardia euroa? Onko neuvosto saanut tätä asiaa koskevan ehdotuksen komissiolta? Vastaus (29. syyskuuta 2003) Neuvosto antoi 11. marraskuuta 2002 asetuksen (EY) N:o 2012/2002 Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta. Tämän säädöksen kohteena ovat alueet, joilla on tapahtunut suurkatastrofeja, ja sen tarkoituksena on myöntää taloudellista tukea kaikkien katastrofin vaikutuksista kärsineiden alueiden normaalien elinolosuhteiden palauttamiseksi mahdollisimman nopeasti. Rahaston toimenpiteet olisi käynnistettävä pääasiassa luonnonmullistusten yhteydessä. Asetuksen 4 artiklassa säädetään rahaston tuen hakemisessa noudatettavasta menettelystä. Tästä menettelystä vastaa yksinomaan Euroopan komissio budjettivallan käyttäjää kuullen. Näin ollen neuvosto ei osallistu menettelyyn, jolla tukea myönnetään sitä hakeneelle jäsenvaltiolle. Lopullisen päätöksen tekeminen kuuluu tästä syystä yksin komission toimivaltaan. Tässä yhteydessä neuvosto viittaa komission tiedonantoon Kertomus Eurooppa-neuvostolle Prestigen onnettomuuden seurausten vuoksi toteutettavista toimenpiteistä, joka lähetettiin neuvostolle 10. maaliskuuta 2003 Kööpenhaminassa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa annettujen puheenjohtajavaltion päätelmien mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1276/03 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle. Seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja lisääntymiseen ja seksuaalisuuteen liittyviä oikeuksia koskeva asetus.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1276/03 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle (4. huhtikuuta 2003) Aihe: Seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja lisääntymiseen ja seksuaalisuuteen liittyviä oikeuksia koskeva asetus Euroopan parlamentin jäsenet äänestivät täysistunnossa 13. helmikuuta 2003 seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja lisääntymiseen ja seksuaalisuuteen liittyviä oikeuksia koskevasta asetuksesta talousarvion korottamiseksi 73,95 miljoonaan euroon (tarkistus 46) ottamalla käyttöön joustovälineen kyseisen korotetun budjettikohdan rahoittamiseksi. Euroopan parlamentin kehitysyhteistyövaliokunnan jäsenille ja EPP-ED-ryhmälle ilmoitettiin, että lisäys tehtiin neuvoston pyynnöstä ja oli neuvoston pyynnön mukainen. Samaan aikaan komission ja neuvoston edustajat ilmoittivat kysymyksen esittäjälle, että pyydetty lisäys oli Euroopan parlamentin yksipuolinen toimi. Kysymyksen esittäjälle ilmoitettiin lisäksi, että lisäys tehtiin esittelijän pyynnöstä. Jos asianlaita oli niin, se merkitsisi sitä, että neuvoston tasolla tarvittaisiin sovittelumenettelyä kyseisten varojen kohdentamiseksi uudelleen Euroopan unionin ulkoisiin toimiin (luku 4). Voiko neuvosto ilmoittaa, pyysikö se todella edellä mainittua lisäystä vai ei? Talousarviosta vastaavan komission jäsenen Michaele Schreyerin mukaan vuoden 2003 talousarvio on jo vahvistettu ja kokonaan kohdennettu. Aikooko neuvosto näin ollen käynnistää sovittelumenettelyn varojen kohdentamiseksi uudelleen Euroopan unionin ulkoisiin toimiin? Voidaanko joustovälineitä käyttää kyseisen ohjelmakauden 20032006 kutakin vuotta varten? Voiko neuvosto ilmoittaa itse ohjelman sopimisesta, mitä menettelyä se aikoo noudattaa, määräenemmistöpäätöstä vai yksimielistä päätöstä? Vastaus (2. lokakuuta 2003) Neuvosto muistuttaa arvoisalle kysyjälle, että yleisesti ottaen on syytä välttää sisällyttämästä säädöksiin ei-normatiivisia säännöksiä, kuten toiveita, jotka voivat loukata budjettivallan käyttäjän oikeuksia, erityisesti joustovälineen käytön osalta (6 päivänä toukokuuta 1999 tehty toimielinten välinen sopimus(1), 24 kohta). Kysyjän mainitsemien seikkojen osalta neuvosto pani kuitenkin asiakohdassa mainitun asetuksen antamisen yhteydessä merkille komission toteamuksen, että tätä asetusta koskeva lisärahoitus on sovitettavissa rahoitusnäkymien otsakkeeseen 4 ja erityisesti toimintoperusteisen budjetoinnin toimintalohkojen kehittämiseen suunniteltuun lisärahoitukseen. Komissio ei näin ollen aio ehdottaa, että käytettäisiin 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisia välineitä, eikä se erityisesti aio ehdottaa, että nykyisessä rahoitusnäkymien otsakkeessa 4 varattujen varojen lisäksi otettaisiin käyttöön muuta rahoitusta. (1) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1470/03 esittäjä(t): Herman Schmid (GUE/NGL) neuvostolle. Guantanamon vangit.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0095 - 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1470/03 esittäjä(t): Herman Schmid (GUE/NGL) neuvostolle (30. huhtikuuta 2003) Aihe: Guantanamon vangit Guantanamossa Kuubassa pidettävät vangit ovat joutuneet oikeudelliseen tyhjiöön. Heiltä on evätty perustavaa laatua oleva oikeus puolustaa itseään oikeudessa. Yhdysvaltain hallinto on kieltäytynyt myöntämästä heille sotavangin asemaa, koska jos he olisivat sotavankeja, heillä olisi syytesuoja monien sodan aikana tehtyjen tekojen osalta. Yhdysvaltain hallinto väittää vankien olevan laittomia taistelijoita, jolloin heidän oikeudellinen asemansa on epäselvä. Ihmisoikeusjärjestöt ja muutamat maat ovat arvostelleet Yhdysvaltoja siitä, ettei se ole sallinut vankien tuomista siviilioikeuden eteen. Mihin toimiin Euroopan unioni aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että Guantanamossa vangittuina pidettävät unionin kansalaiset saavat mahdollisuuden puolustaa itseään oikeudessa? Hyväksyykö Euroopan unioni Geneven yleissopimuksen huomioon ottaen vankien uuden aseman laittomina taistelijoina? Katsooko Euroopan unioni, että laittomien menetelmien käyttö, kuten ihmisten vangitseminen määrittelemättömäksi ajaksi, on joissakin tapauksissa perusteltua osana terrorismin vastaista taistelua? Vastaus (29. syyskuuta 2003) Vastuu jäsenvaltioiden kansalaisten oikeuksien ja etujen suojelusta ulkomailla kuuluu konsulisuhteita koskevan Wienin yleissopimuksen mukaisesti kullekin jäsenvaltiolle itselleen. Euroopan unioni ei ole ottanut kantaa siihen, onko perusteltua määritellä vangit laittomiksi taistelijoiksi. Unioni on kuitenkin jatkuvasti korostanut olevan tärkeää, että jokaista Guantanamossa pidettyä vankia kohdellaan inhimillisellä tavalla kansainvälisen oikeuden yleisiä vaatimuksia noudattaen. Lisäksi unioni on muistuttanut useaan otteeseen, että Geneven kolmannessa sopimuksessa sotavankien kohtelusta määrätään, että jos on epäilystä pidätetyn asemasta, hänen on saatava osakseen sopimuksen mukainen suojelu siihen asti, että toimivaltainen tuomioistuin on määrännyt hänen asemansa. Tällä välin pidätettyjä on kohdeltava inhimillisesti ja heidän on saatava asianmukaista lääkärinhoitoa, vaatetusta ja ravintoa. Pidättäjävallalla on kuitenkin oikeus ryhtyä tarvittaviin toimiin tilojen ja pidätettyjen turvallisuuden varmistamiseksi. Ottaen huomioon EU:n selkeän kannan, jonka mukaan terrorismin torjunnassa on kunnioitettava täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja oikeusvaltion periaatetta, on selvää, että EU ei voi tunnustaa mitään olosuhteita, joissa olisi perusteltua jättää kunnioittamatta ihmisoikeuksia ja oikeusvaltion periaatteita terrorismin torjunnan varjolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0014/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(20. tammikuuta 2003)

Aihe: Taloudellinen yhdentyminen

1. Komissio on vastannut kirjalliseen kysymykseen E-3315/02(1). Onko se nyt valmis antamaan vastauksen kysymyksen ensimmäiseen osaan, ts. kertomaan kunkin jäsenvaltion

reaalibruttokansantuotetta, inflaatiota ja talousarvion tasapainoa koskevista vakaus- ja kasvuohjelmien yhteydessä tehdyistä ennusteista sekä hiljattain julkaistuista toteutuneista luvuista kunkin muuttujan osalta?

2. Kysymyksen toiseen ja kolmanteen osaan liittyen haluaisin tietää, aikooko komissio nyt jälkikäteen tutkia ennusteita ja toteutuneita lukuja systemaattisten eroavaisuuksien löytämiseksi?

3. Milloin tutkimus olisi siinä tapauksessa valmis?

(1) EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 107.

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(19. helmikuuta 2003)

Kopio komission kokoamista taulukoista lähetetään suoraan kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle. Nämä taulukot esittävät kunkin jäsenvaltion vakaus- tai lähentymisohjelman ennusteita sekä toteutuneita lukuja euroalueen ja koko unionin reaalisesta bruttokansantuotteesta (BKT), budjettitasapainosta ja inflaatiosta. Taulukot sisältävät komission syksyllä 2002 julkistamat ennusteet, joissa esitetään mainittujen muuttujien kehitys vuosina 20022004 ja toistetaan lisäksi julkaistut vuoden 2001 toteutuneet luvut. Vuoden 2002 tuloksia ei monissa tapauksissa ole vielä saatavilla. Vuoden 2002 budjettitasapainoa koskevat luvut saadaan ja julkistetaan vasta maaliskuun 2003 kuluessa, kun jäsenvaltiot ilmoittavat normaaliin tapaan nettolainantarvetta koskevat luvut.

Komissiolla ei tällä hetkellä ole aikomusta suorittaa jälkikäteen tutkimusta ennusteiden ja tulosten välisistä eroista. Kertomukseen Julkinen talous EMUssa, joka on määrä julkaista toukokuussa 2003, liitetään kuitenkin aikaisempien vuosien tapaan yleiskatsaus ohjelmista ja niiden arvioinnista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1557/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) neuvostolle. Jalkapallo ja rasismi.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1557/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) neuvostolle (7. toukokuuta 2003) Aihe: Jalkapallo ja rasismi Voisiko neuvosto ilmoittaa näkemyksensä tiettyjen jalkapalloseurojen kannattajien keskuudessa esille nousseesta rasismista ja järjestäytyneestä rasistisesta käytöksestä sekä Euroopan jalkapalloliiton UEFAn langettamista sakoista tietyille jalkapalloseuroille? Mitä mieltä neuvosto on UEFAn yksilöimistä järkyttävistä todisteista, joiden mukaan erityisesti ehdokasvaltioiden jalkapallo-otteluissa esiintyy järjestäytynyttä rasismia (esimerkiksi Slovakiassa)? Vastaus (29. syyskuuta 2003) Neuvosto tuomitsee voimakkaasti kaikki rasistiset välikohtaukset niin jalkapallo-otteluiden yhteydessä kuin niiden ulkopuolellakin. Samoin neuvosto tuomitsee kaikki rasistiset välikohtaukset EU:hun liittyvissä valtioissa. Neuvosto ei voi ottaa kantaa UEFAn langettamiin sakkoihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1772/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) neuvostolle. Kesäkuussa Thessalonikissa pidettävä neuvoston kokous.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1772/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) neuvostolle (28. toukokuuta 2003) Aihe: Kesäkuussa Thessalonikissa pidettävä neuvoston kokous Voisiko neuvosto ilmoittaa näkemyksensä kesäkuussa Thessalonikissa pidettävän neuvoston kokouksen esityslistasta? Keskustellaanko kokouksessa EU:n rajavalvonnasta, EU:n ulkorajojen valvontaresursseista laajentumisen jälkeen, siirtolaisten integrointikysymysten ja hallitun taloudellisen siirtolaisuuden koordinoinnista? Vastaus (2. lokakuuta 2003) Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan Strasbourgissa keskiviikkona 4. kesäkuuta 2003 pidetyssä täysistunnossa käytyyn keskusteluun, jonka aikana neuvoston puheenjohtaja esitteli Thessalonikissa 20. ja 21. kesäkuuta 2003 kokoontuvan Eurooppa-neuvoston esityslistan. Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan myös Sevillan Eurooppa-neuvoston päätelmiin ja erityisesti niiden liitteeseen II, jossa luetellaan Eurooppa-neuvoston kokouksen valmistelua koskevat neuvoston tehtävät (A osan 2 kohdan a alakohta).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0855/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(20. maaliskuuta 2003)

Aihe: Talousennusteiden laatu

Komissio on vastannut kirjallisiin kysymyksiin E-3315/02(1) ja E-0014/03(2). Voisiko se ystävällisesti huomioida, että kysymys oli kunkin jäsenvaltion reaalibruttokansantuotetta, inflaatiota ja talousarvion tasapainoa koskevien vakaus- ja kasvuohjelmien yhteydessä tehdyistä ennusteista sekä hiljattain julkaistuista kunkin muuttujan osalta toteutuneista luvuista?

Kysymys viittaa selkeästi kunkin jäsenvaltion vakaus- ja kasvuohjelmaan ja näiden käynnistämisestä alkaen toteutuneisiin lukuihin. Voisiko komissio esittää myös jokaiselle muuttujalle ja vakaus- ja kasvuohjelmalle yhteenvetotaulukon eritellen ennusteen ja toteutuneiden lukujen väliset erot jäsenvaltioittain?

(1) EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 107.

(2) Katso sivu 13.

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(24. huhtikuuta 2003)

Vastaan kysymykseenne ilmoittamalla, että parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle toimitetaan suoraan taulukot, joista näkyy kaikkien jäsenvaltioiden ilmoittamat kaksi avainmuuttujaa. Muuttujat koskevat jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmia, reaalibruttokansantuotteen (BKT) kasvua ja julkisen talouden rahoitusaseman tasapainoa prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen. Vuodesta 1998 alkaen on käynnistetty viisi peräkkäistä ohjelmakierrosta. Ensimmäinen vakaus- ja lähentymisohjelma jätettiin vuoden 1998 lopun ja vuoden 1999 alun välisenä aikana. Viimeisin eli viides ohjelmakierros jätettiin vuoden 2002 lopun ja vuoden 2003 alun välisenä aikana.

Kunkin taulukon vasemmanpuoleisessa sarakkeessa näkyvät jokaisen jäsenvaltion tavoitteet/ennusteet peräkkäisissä ohjelmissa sekä komission syksyn 2002 talousennusteessa esitetyt toteutuneet luvut. Kun ohjelmat sisältävät erilaisia ennusteita, yksi arvio näkyy taulukossa, kun taas muihin ennusteisiin viitataan alaviitteissä. Talousarvion tasapainoon eivät sisälly kertaluonteiset tuotot, jotka saatiin vuosina 20002002 yleismaailmallisen matkaviestintäjärjestelmän (UMTS) lisenssien myynnistä (yksityiskohdat esitetty alaviitteissä). Taulukon oikeanpuoleisessa sarakkeessa on laskettu tavoitteiden/ennusteiden ja todellisten lukujen välinen ero.

Yhdessä taulukossa kuvataan kunkin jäsenvaltion inflaatiolukuja vuosina 19972002 (yhdenmukaisten kuluttajahintaindeksien (HICP) määritelmä). Mukaan ei ole otettu taulukkoa, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti tavoitteen saavuttamista, koska inflaation ja rahapolitiikan kehityksen arviointi lähentymisohjelmissa on tärkeää vain Tanskalle, Ruotsille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Lisätietoja, mukaan lukien kunkin jäsenvaltion vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevia asiakirjoja, on saatavana seuraavilta komission Internet-sivuilta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/scplist_en. htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1240/03

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(2. huhtikuuta 2003)

Aihe: EU:n jätestrategia

Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jos se aikoo ryhtyä toimenpiteisiin, valmistellakseen strategiaa ja suosituksia, joilla vähennetään EU:ssa syntyvän jätteen kokonaismäärää? Pystyykö komissio antamaan esimerkkejä jäsenvaltioista, joissa olisi onnistuneesti pantu täytäntöön jätteiden nollakasvua tai jätteiden kokonaismäärän vähentämistä koskevia politiikkoja?

Onko komissiolla mitään suunnitelmia esittää vaatimuksia kierrätettävien materiaalien vähimmäismäärästä kaikissa tavaroissa ja pakkauksissa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(8. toukokuuta 2003)

Tiedot syntyvien jätteiden kokonaismäärästä ovat liian vähäiset, jotta voidaan päätellä, ovatko tietyt jäsenvaltiot onnistuneet vähentämään sitä(1). Yleisesti jätemäärät näyttävät vielä olevan kasvussa. Vaikka voisimmekin pyrkiä lukuun 200 kg jätettä henkeä kohti, mistään jäsenvaltiosta ei vielä ole saatu esimerkkejä onnistuneesta nollakasvusta tai jätteiden kokonaismäärän vähentämiseen tähtäävistä politiikoista. Yhdyskuntajätteistä on tarkempia tietoja (noin 1015 prosenttia jätteiden kokonaismäärästä), mutta niidenkin tietojen tarkkuuteen on suhtauduttava jonkin asteisella varauksella. Euroopan ympäristökeskukselta saadut tiedot osoittavat, että Saksaa ja Suomea lukuunottamatta yhdyskuntajätteen määrä on lisääntynyt kaikissa jäsenvaltioissa vuosien 1990 ja 1995 välillä(3). Tästä voi päätellä, että onnistuneet strategiat syntyvän jätteen absoluuttiseksi vähentämiseksi ovat harvinaisia eivätkä ole johtaneet sen merkittävään vähenemiseen. Lisätietoja ja tapaustutkimuksia on esitetty Euroopan ympäristökeskuksen julkaisussa Case studies on waste minimisation practices in Europe(2).

Komissio valmistelee parhaillaan kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman mukaista jätteiden synnyn ehkäisemistä ja kierrätystä koskevaa teemakohtaista strategiaa. Parlamentille ja neuvostolle on tarkoitus antaa aiheesta tiedonanto tulevien kuukausien aikana. Tiedonannossa kuvaillaan muun muassa kokemuksia jätteiden synnyn ehkäisemisestä. Siinä aloitetaan yleiskeskustelu mahdollisista toimista jätteiden synnyn ehkäisemisen ja kierrätyksen tehostamiseksi ja pyydetään EU:n toimielimiä ja asianosaisia osallistumaan strategian edelleenkehittämiseen.

Tällä hetkellä komissiolla ei ole suunnitelmia tavaroissa ja pakkauksissa vaadittavista kierrätettävien materiaalien vähimmäismääristä. On havaittu, että on parempi käyttää kierrätystavoitteita ja jättää kierrätysmateriaalien käytöstä päättäminen yrityksille ja markkinoille.

(1) Europe's Environment: The Second Assessment;http://reports.eea.eu.int/92-828-3351-8/en/toc.html/tab_abstract_RLR.

(2) European Environment Agency, Topic Report No. 2/2002,http://repository.eea.eu.int/reports/topic_report/2002_2/full_report/en/html/abstract

(3) Europe's Environment: The Second Assessment;http://reports.eea.eu.int/92-828-3351-8/en/toc.html/tab_abstract_RLR.