ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0596/00

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) ja Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle

(29. helmikuuta 2000)

Aihe: Turkin ministerien Akkuyua koskevat erimielisyydet ja huolenaiheet Euroopan ydinturvallisuusstrategia

Turkin ympäristöministeri Aytekin ilmoitti Mersinissä 2. helmikuuta 2000 pidetyssä kokouksessa, että hän ei ole täysin perillä siitä, mitä vaaroja ydinvoimalan perustaminen Akkuyuun aiheuttaa ja että tätä laitosta koskevia perinpohjaisia tietoja ei ole annettu ja että hän itse henkilökohtaisesti on ydinvoimalan rakentamista vastaan. Turkin matkailuministeri Mumcu ilmaisee vastaavanlaista vastustusta (Cumhuriyet-sanomalehti) korostaen, että Akkuyu sijaitsee vain 120 kilometrin etäisyydellä Mersinan matkailurannoista. Sitä paitsi Izmirin yliopiston professori Ulug luonnehtii rikokseksi sitä päätöstä, jonka ydinvoimalan rakentamista maanjäristysalttiille alueelle kannattavat henkilöt ovat tehneet. Lopuksi Greenpeace-järjestön edustaja Keskin ilmoitti, että jos onnettomuus sattuu, radioaktiivinen saaste ei leviä ainoastaan Turkkiin, vaan myös Kyprokseen, Välimereen, Lähi-Itään, Pohjois-Afrikkaan ja jopa Kaukasukselle.

1. Voisiko komissio kertoa, mikä on sen kanta edellä mainittuihin lausuntoihin, joissa selvästi ilmaistaan vastustus ja syvä huoli koskien suunniteltua ydinvoimalan rakentamista Akkuyuun sekä ympäristölle, matkailulle ja miljoonien Etelä-Turkissa ja naapurivaltioissa asuvien kansalaisten, joista osa on Euroopan unionin kansalaisia, terveydelle koituvia seurauksia, kun otetaan huomioon, että alue, jolle laitos tullaan rakentamaan, on erittäin altis maanjäristyksille?

2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ottaen huomioon Eurooppa-neuvoston päätöksen, jonka mukaan Turkki on ehdokasvaltio, joka aikoo liittyä unioniin samojen arviointiperusteiden pohjalta, jotka pätevät muiden valtioiden kohdalla, ja niin neuvoston kuin komission ja parlamentin ydinturvallisuutta laajenemisen yhteydessä koskevat kannat , jotta estettäisiin ydinvoimalan rakentaminen maanjäristysalttiille alueelle, mitä turkkilaiset itsekin luonnehtivat rikokseksi?

3. Onko mahdollista tukea yhteisön rahoitusta saavia toimia energia-alalla ydinvoimaloiden rakentamiseksi maanjäristysalttiille alueille Turkin kanssa tehdyn tulliliiton ja taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevien asetusten puitteissa, kun on olemassa näin merkityksellisiä huolia ja kun parlamentti on nimenomaan pyytänyt Turkkia kunnioittamaan kestävän kehityksen periaatteita?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(28. maaliskuuta 2000)

Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Ioannis Souladakisin tammikuun 2000 istunnon kyselytunnilla esittämään suulliseen kysymykseen H-0781/99(1).

Komissio haluaa lisätä, ettei se aio antaa yhteisön varoista minkäänlaista tukea ydinvoimaloiden rakentamiseksi Turkkiin.

(1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (tammikuun 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0416/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Rekombinaatiotuotteiden ALV-tason alentaminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0069 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0416/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Rekombinaatiotuotteiden ALV-tason alentaminen Voiko komissio ilmoittaa, onko se valmis antamaan ehdotuksen, joka koskee rekombinaatioverituotteiden ALV-tason alentamista, ja jos ei, niin miksi ei? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 2000) Verestä peräisin olevien tuotteiden osalta on arvonlisäverotuksessa tehtävä ero eri tyyppisten tuotteiden välillä. Tietyt ihmisverestä ja -veriplasmasta peräisin olevat tuotteet, kuten albumiini, hyytymistekijät ja immunoglobuliinit, katsotaan lääkkeiksi (14. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/381/ETY(1) mukaisesti). Näin ollen sovellettaessa arvonlisäverotuksesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(2) 12 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ja liitteen H 3 luokkaa kyseisiin tuotteisiin voidaan vapaaehtoisesti soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa. Rekombinaatioverituotteet (geenitekniikalla tuotetut, jotka eivät sisällä ihmisverestä peräisin olevia osia) ovat lääkkeitä, koska ne kuuluvat neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2309/93(3) liitteen A osaan. Kyseisessä asetuksessa säädetään lääkkeen markkinoille saattamista koskevan luvan myöntämisestä keskitetyn yhteisön lupamenettelyn mukaisesti. Tällä perusteella myös niihin voidaan siis soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa. Sen sijaan verestä peräisin olevia labiileja tuotteita, kuten ihmisestä peräisin olevaa plasmaa ja verisoluja, ei pidetä lääkkeinä. Tästä johtuen niihin sovelletaan normaalia verokantaa, kun taas kokovereen voidaan soveltaa arvonlisäveroa koskevaa vapautusta. Olisi ehkä aiheellista tutkia uudelleen tämä poikkeavuus, joka mahdollistaa kokoveren verovapautuksen, mutta vaatii verestä peräisin olevien labiilien tuotteiden verottamista normaalin verokannan mukaan. Niinpä kyseinen asia on parhaillaan tutkittavana komissiossa jäsenvaltioissa vallitsevien käytäntöjen tarkistamiseksi. Tämä kysymys otetaan esille, kun seuraavan kerran arvioidaan uudelleen alennetun arvonlisäverokannan soveltamisalaa, ja silloin esitetään myös soveltuvia ehdotuksia verituotteita koskevien tapausten tasapuolisemmaksi kohteluksi. (1) EYVL L 181, 28.6.1989. Lääkevalmisteita koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annettujen direktiivien 65/65/ETY ja 75/319/ETY soveltamisalan laajentamisesta ja ihmisverestä tai -veriplasmasta peräisin olevia lääkkeitä koskevista erityssäännöksistä annettu direktiivi. (2) EYVL L 145, 13.6.1977. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 1999/85/EY (EYVL L 277, 28.10.1999). (3) EYVL L 214, 24.8.1993. Ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta 22. heinäkuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2309/93.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1788/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Asturian maaseutumajoitusverkosto.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0213 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1788/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: Asturian maaseutumajoitusverkosto Espanjan maaseutumatkailuyhdistys piti äskettäin kokouksen, jossa jälleen korostettiin maaseutumatkailun saavuttamaa merkitystä yhteisön matkailun piirissä. Tässä yhteydessä on syytä korostaa Asturian maaseutumajoitusverkoston toimintaa yhdellä Euroopan unionin maisemiltaan kauneimmalla alueella, jossa Asturian uusille maaseutumatkailuyrittäjille tarjotaan suoraa käytännön apua. Tämä on mahdollistanut, että alueella on luotu lukuisia välittömiä työpaikkoja, joiden myötä syntyneiden välillisten työpaikkojen määrä on noin puolet välittömistä työpaikoista. Voiko komissio kertoa mitä yhteisön tukea Asturian maaseutumajoitusverkosto on saanut toimintansa kehittämiseen? Miten ja kuinka paljon Asturian maaseutumatkailuala voi käyttää hyväkseen tälle alalla osoitettuja yhteisön tukia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1385/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Koulutus ennaltaehkäisevänä toimenpiteenä tasa-arvoasioissa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0185 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1385/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Koulutus ennaltaehkäisevänä toimenpiteenä tasa-arvoasioissa Vanhan sananlaskun mukaan on parempi ehkäistä kuin parantaa. Tämä on jo usein osoittautunut oikeaksi. Naisten ja miesten tasa-arvossa useilla työelämän aloilla, erityisesti johtavissa asemissa, on yhä vielä paljon toivomisen varaa, ja tieteellisten tutkimusten mukaan tämä johtuu ensisijaisesti naisten puutteellisesta koulutustasosta. Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se meneillään olevan Equal-ohjelman puitteissa kiinnittää erityistä huomiota naisten hyväksi toteutettaviin koulutustoimiin, jotta nämä puutteet saadaan korjatuksi mahdollisimman pian? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 2000) Equal-yhteisöaloitetta koskevissa suuntaviivoissa on otettu huomioon naisten puutteellinen koulutustaso erityisesti vaatimalla jäsenvaltioita sisällyttämään aloiteohjelmaehdotuksiinsa kuvaus toimista ja menetelmistä, joilla varmistetaan sukupuolten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan lähestymistavan tehokas valtavirtaistaminen (§ 61)(1). Lisäksi suuntaviivoissa todetaan, että yksi ensimmäisen ehdotuspyynnön keskeisistä teema-aloista on teema, jonka mukaan tuetaan elinikäistä oppimista ja osallisuutta edistäviä työpaikkakäytäntöjä, joilla kannustetaan syrjinnästä ja eriarvoisuudesta kärsivien henkilöiden palkkaamista ja heidän työllisyytensä ylläpitämistä (§ 16). (1) EYVL C 127, 5.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0264/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Valosaaste.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0049 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0264/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Valosaaste Mitä komissio aikoo tehdä torjuakseen valosaastetta suurkaupunkien läheisyydessä? Se on ympäristöongelma, joka sekä osaltaan aiheuttaa ilmakehän lämpenemistä suuritehoisten hehkulamppujen hiilidioksidipäästöjen vuoksi että hankaloittaa huomattavasti tähtitieteilijöiden työtä. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Komissio ei tällä hetkellä toteuta mitään toimia, jotka liittyisivät ns. valosaasteeseen yhteisössä sijaitsevien isojen kaupunkien ympärillä. Sikäli kun valosaaste aiheuttaa ongelmia, niiden ratkaisemisessa on otettava huomioon muitakin tekijöitä, esim. turvallisuus. Tämä toteutettaisiin parhaiten paikallisella tasolla, jolloin voitaisiin ottaa huomioon erilaiset olosuhteet toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Komissio on varsin tietoinen siitä, että tuhlaavainen ja tehoton energiankäyttö valaistuksessa (myös julkisessa valaistuksessa) ja siihen liittyvät kasvihuonekaasupäästöt, jotka johtuvat fossiilisten polttoaineiden käytöstä energiantuotantoon, voivat vaikuttaa ilmaston lämpenemiseen. Komission on toteuttanut SAVE-ohjelman yhteydessä useita hankkeita, joilla edistetään energiankäytöltään tehokkaampaa valaistustekniikkaa ja rakennusten valaistuksen energiankulutuksen vähentämistä. Nämä hankkeet vaihtelevat loistelamppujen liitäntälaitteiden energiatehokkuuden vähimmäisvaatimuksista vapaaehtoisiin ohjelmiin, joihin kuuluu esim. vihreän valon ohjelma. Sen tarkoituksena on rohkaista julkisia ja yksityisiä yrityksiä asentamaan energiankäytöltään tehokasta tekniikkaa. Monissa hankkeissa komissio toimii tiiviissä yhteistyössä kansallisten energiatoimistojen kanssa, jotka voivat tarjota asianmukaista teknistä tukea. Myös eurooppalaiset yritykset kehittävät julkista valaistusta varten tekniikkaa, jonka avulla voidaan vähentää huomattavasti laitoksissa käytetyn energian määrää. Rohkaistakseen tällaisen tekniikan markkinoita komissio antoi hiljattain asiaan liittyvän toimeksiannon eurooppalaisille standardointijärjestöille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0945/00

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(29. maaliskuuta 2000)

Aihe: Ilmatilan vapauttaminen

Euroopan siviili-ilmailukonferenssin kokouksessa ranskalainen osapuoli väitti, että lentokentillä viivytyksiä aiheuttava ilmaliikenteen jatkuva kasvu johtuu pääasiassa nykyisten ilmatilavarausten huonosta hallinnoinnista, ja muistutti, että sotilasilmailu vie pitkien ajanjaksojen ajan 60 prosenttia sen ilmatilasta.

Koska lentojen viivästyminen aiheuttaa ongelmia kaikissa jäsenvaltioissa, komissiolta kysytään:

1. Kuinka suuri osuus ilmatilan käytöstä on varattu sotilaallisiin tarkoituksiin muissa jäsenvaltioissa?

2. Onko Kreikkaa koskevia tietoja olemassa?

3. Vaikuttaako se, että ilmatilaa käytetään samanaikaisesti sotilasilmailuun, lentojen turvallisuuteen?

4. Mitä komissio ja Eurocontrol ehdottavat tehtävän asian suhteen ja erityisesti sotilaslentojen ilmatilan käyttöaikojen vähentämiseksi, jotta siviili-ilmailulle varattaisiin enemmän tilaa ja sen turvallisuutta lisättäisiin?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(22. toukokuuta 2000)

1. ja 2. Sotilastarkoituksiin käytetyn prosenttiosuus ilmatilasta vaihtelee jäsenvaltioiden välillä, minkä lisäksi prosenttiosuus vaihtelee ajankohdasta ja lentokorkeudestakin riippuen. Osaa sotilastarkoituksiin käytetystä ilmatilasta voidaan käyttää joustavasti, ja se voidaan avata siviilikäyttöön, kun sotilastoimet sen sallivat.

On kuitenkin selvää, että sotilastarkoituksiin käytetyn ilmatilan prosenttiosuus on suuri, mikä aiheuttaa rajoituksia siviililennoille.

Komissio julkaisi 1. joulukuuta 1999 tiedonannon nimeltään Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila(1), jonka liite 4 sisältää lisätietoja aiheesta.

3. ja 4. Kaikilla jäsenvaltioilla pitäisi olla hyvin säännelty lennonjohtojärjestelmä, jolla on pääsy kaikkeen tarpeelliseen tietoon ja erityisesti strategista suunnittelua koskevaan tietoon, lentosuunnitelmatietoihin ja ilmakuviin. Siviili- ja sotilasilmailun lennonjohdon keskenään johdonmukainen toiminta on välttämätöntä, jotta lennonjohto toimii kitkattomasti, mikä puolestaan maksimoi turvallisuutta. Tällöin turvallisuusongelmia ei pitäisi syntyä, vaikka ilmatilaa käyttävät sotilas- ja siviililentokoneet ja muut mahdolliset toimijat.

Komissio on perustanut korkean tason ryhmän, joka koostuu jäsenvaltioiden siviili- ja sotilaslennonjohtoa edustavista viranomaisista. Ryhmä laatii parhaillaan raporttia, jonka tarkoituksena on olla apuna komissiolle sen valmistellessa ehdotuksia, jotka koskevat ilmatilan yhtenäistä hallintaa ja uusien käsitteiden, menettelyjen ja käytäntöjen kehittämistä lentoliikenteen hallinnan alalla. Raportin on määrä valmistua kesäkuussa 2000. Tässä yhteydessä tarkastellaan yksityiskohtaisesti kysymystä käytettävissä olevan ilmatilan entistä tehokkaammasta käytöstä, sotilaskäytöstä johtuvat nykyiset rajoituksen mukaan luettuina.

(1) KOM(1999) 614 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1132/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1132/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 ilmestyi valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta KOM(1999) 719 lopull. Luvussa 4 käsitellään Eurooppalaisen elintarvikeviranomaisen (EEV) perustamista. Luku 5 koskee elintarvikelainsäädäntöä. Komissio ei sulje pois mahdollisuutta, että viranomaisen toimivaltaa laajennetaan tulevaisuudessa (kohta 40). 1. Mitä uusia valtuuksia komissio tarkoittaa? 2. Milloin tämä toimivallan laajentaminen tapahtuisi? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1121/00, E-1124/00, E-1126/00, E-1129/00, E-1130/00, E-1131/00, E-1132/00, E-1135/00, E-1136/00, E-1137/00, E-1138/00 ja E-1139/00 (8. kesäkuuta 2000) Komissio esitti valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta(1) yleiset suuntaviivat, jotka se aikoo ottaa käyttöön, kun tulevaisuudessa perustetaan Euroopan elintarvikeviranomainen. Komissio pyysi kaikkia asiaan liittyviä tahoja ilmoittamaan näkemyksensä ja osallistumaan keskusteluun kuulemismenettelyn aikana. Komissio ei ole useiden arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomien seikkojen osalta vielä viimeistellyt kantaansa eikä ilmoittanut toiminnan yksityiskohtia sen on tätä ennen tarkasteltava kuulemismenettelyssä ilmaistuja näkemyksiä. Toimivallan osalta valkoisessa kirjassa todetaan kuitenkin, että Euroopan elintarvikeviranomaisen tehtäviin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla pitäisi kuulua riskien arvioiminen, tietojen kerääminen ja kuluttajille tiedottaminen. Oikeudellisten syiden ja demokraattisen vastuun vuoksi lainsäädäntövallan siirtäminen riippumattomalle viranomaiselle ei komission mielestä nykytilanteessa ole perusteltua. Viranomaisen toimivallan laajentamista voidaan kuitenkin vastaisuudessa harkita sen toiminnasta saadun kokemuksen ja sen mahdollisesti herättämän luottamuksen perusteella. Myöskään perustamissopimuksen muuttamista ei pidetä mahdottomana ajatuksena. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1533/00 esittäjä(t): Marie-Thérèse Hermange (PPE-DE) komissiolle. Perheiden ja lasten suojelu.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1533/00 esittäjä(t): Marie-Thérèse Hermange (PPE-DE) komissiolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Perheiden ja lasten suojelu Euroopan parlamentti esitti 28. tammikuuta 1999 perheiden ja lasten suojelusta antamassaan päätöslauselmassa A4-0004/1999(1), että lapsiin kohdistuvien pahoinpitelyjen ja väkivallan ehkäisemiseksi perustetaan vaarassa olevien lasten eurooppalainen keskus. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä noudattaakseen tätä kehotusta käytännössä? (1) EYVL C 128, 7.5.1999, s. 79. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1530/00, E-1531/00, E-1532/00, E-1533/00, E-1534/00, E-1535/00, E-1536/00 ja E-1537/00 (27. kesäkuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0497/00

esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle

(24. helmikuuta 2000)

Aihe: EWC-direktiivin uudistus

Saksalainen pääyhtiö lopetti mitä ilmeisimmin muin kuin taloudellisin perustein Suomessa sijainneen Fujitsu Siemens Computers-yhtiön toiminnan, säilyttääkseen työpaikkoja Saksassa. Siinä yhteydessä yhtiö mitä ilmeisimmin rikkoi EWC-direktiivin mukaisia kuulemis- ja tiedotusvelvoitteita sekä velvoitetta neuvotella päätöksistä vastaavien yritysjohtajien ja työntekijöiden kesken (KOM(1998) 612 lopull.)(1). Onko komission toimivallassa valvoa tällaisen direktiivin noudattamista ja onko sillä suunnitelmia direktiivin muuttamisesta niin että siitä tulisi entistä velvoittavampi?

(1) EYVL C 2, 5.1.1999, s. 3.

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(3. huhtikuuta 2000)

Komissiolla ei ole käytössään mitään aineistoa, jonka perusteella se voisi todeta, että eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22. syyskuuta 1994 annetussa neuvoston direktiivissä 94/45/EY(1) tarkoitettuja työntekijöille tiedottamiseen ja heidän kuulemiseensa liittyviä velvoitteita on laiminlyöty arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomassa tapauksessa. Direktiivi on joka tapauksessa täytynyt saattaa osaksi Saksan lainsäädäntöä, ja tällöin on ensisijaisesti kansallisten viranomaisten tehtävänä tarkastella, onko voimassa olevia sääntöjä rikottu tapauksissa, joista niille ilmoitetaan. Ilmoituksen viranomaisille voivat tarvittaessa tehdä ne, joiden mielestä sääntöjä on rikottu.

Komissio on parhaillaan tarkastelemassa kyseisen direktiivin täytäntöönpanoa. Se antaa asiasta tulevien viikkojen kuluessa raportin, joka toimitetaan parlamentille ja neuvostolle.

Ehdotuksesta työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevaksi neuvoston direktiiviksi komissio voi todeta, että se on useaan otteeseen vaatinut direktiivin nopeaa hyväksymistä parlamentissa ja neuvostossa. Siinä ehdotettuja säännöksiä ei siis mitä ilmeisimmin vielä voida soveltaa.

(1) EYVL L 254, 30.9.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0999/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Syrjäalueiden lauttapalvelut.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0999/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Syrjäalueiden lauttapalvelut Onko komissio tietoinen siitä, että syrjäiset saariyhdyskunnat esimerkiksi Hebrideillä sekä Orkney- ja Shetlandsaarilla ovat täysin riippuvaisia riittävistä lauttapalveluista, ja siitä, että on tarpeen pitää avoinna reittejä, jotka eivät ole kaupallisesti kannattavia? Onko komissio samaa mieltä siitä, että lauttapalveluista riippuvaiset yhdyskunnat, kuten esimerkiksi Caledonian MacBraynen lauttoja käyttävät, vastustaisivat jyrkästi dogmaattisia yrityksiä yksityistää kyseisiä palveluja? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2000) Komissio on täysin tietoinen siitä, miten riippuvaisia syrjäiset saariyhteisöt kuten Hebridit sekä Orkney- ja Shetlandsaaret ovat riittävistä lauttayhteyksistä ja sellaisten yhteyksien säilyttämisestä, jotka eivät muuten olisi kaupallisesti kannattavia. Palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) 7 päivänä joulukuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3577/92(1) otetaan erityisesti huomioon saarialueiden liikennetarpeet. Kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädetään, että jäsenvaltio voi tehdä sopimuksia julkisesta palvelusta niiden laivanvarustamojen kanssa, jotka harjoittavat säännöllistä liikennettä saariin, saarille ja saarien välillä, tai asettaa näille julkisen palvelun velvoitteita kabotaasipalvelujen tarjoamisen edellytykseksi. Tällaisten palvelujen yksityistämisen osalta komissio haluaa muistuttaa, että perustamissopimuksessa vahvistetaan sekä omistusoikeusjärjestelmiä koskeva puolueettomuuden periaate että julkisten ja yksityisten yritysten välisen tasa-arvon periaate. (1) EYVL L 364, 12.12.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1636/00

esittäjä(t): Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle

(29. toukokuuta 2000)

Aihe: Työn epävarmuus ja työtapaturmat Espanjassa ja Murcian alueella

Lissabonin huippukokouksessa sitouduttiin tavoitteeseen saavuttaa täystyöllisyys ja työn laatu EU:ssa. Ranskan hallituksen ehdotus tarjota kokemuksiaan lyhennetystä työajasta vakinaisten ja laadukkaiden työpaikkojen määrän lisäämiseksi sai Espanjan ja Ison-Britannian hallitukset lisäämään työolosuhteiden

epäsäännöllisyyttä työpaikkojen määrän nostamiseksi. Espanjan kokemus viimeisten neljän vuoden aikana on osoittanut, että epävarmoja ja satunnaisia työpaikkoja kyllä luodaan, mutta siitä ovat seurauksena korkeat työtapaturmamäärät. Murcian alue kärsii maan korkeimmista työtapaturmaluvuista.

Espanjassa tapahtui vuonna 1999 yhteensä 1 671 000 työtapaturmaa (12,44 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna), joista sairaslomaan johti 930 151 ja joissa menetti henkensä 1572 työntekijää, suurin osa näistä työpaikallaan. Viime vuonna Murcian alueen työntekijöistä 68 587 kärsi työtapaturmasta ja 29 työntekijää kuoli työpaikallaan. Vuonna 2000 ensimmäisellä vuosineljänneksellä alueella on kuollut jo 17 työntekijää työssä ollessaan.

Työtapaturmat johtuvat työoloista ja erityisesti satunnaisen ja epävarman työn suuresta määrästä. Espanjassa 92 prosenttia päivittäin solmituista työsopimuksista on määräaikaisia ja yli 32 prosentilla työntekijöistä ei ole vakinaista työsopimusta. Murcian alueella satunnaisen ja epävarman työllisyyden määrä ei ole edes huomattavasti keskimääräistä korkeampi.

Eikö komissio ole sitä mieltä, että olisi kiireellisesti puututtava kaikkiin niihin seikkoihin, jotka yhdessä vaikuttavat Euroopan unionin eri maiden ja alueiden työpaikkojen luomiseen, jotta estettäisiin se, että työpaikkojen luominen ei tapahtuisi työntekijöiden vakaan elämän ja ihmisarvon kustannuksella ja erityisesti nuorien aloittelevien työntekijöiden kustannuksella?

Eikö komission mielestä olisi sopivaa tutkia työllistämiseen liittyvät olosuhteet ja seuraukset Murcian alueella, jossa työn epävarmuuden ja työtapaturmien määrän oletetaan olevan korkea?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(20. kesäkuuta 2000)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä suulliseen kysymykseen H-0419/00 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla Mai II 2000(1).

(1) Parlamentin keskustelut (toukokuu II 2000).