ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1994/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikkalaisten kaupunkien jätevesien käsittelyjärjestelmä.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1994/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Kreikkalaisten kaupunkien jätevesien käsittelyjärjestelmä Yhteisön direktiivin 91/271/ETY(1) mukaan Kreikalla on velvoite ottaa käyttöön yhdyskuntajätevesien käsittelyjärjestelmä vuoteen 2005 mennessä kaikissa sen yli 2000 asukkaan kaupungeissa. Voisiko komissio kertoa minulle: 1. Kuinka suuri osa yli 2000 asukkaan kaupungeista on kytketty yhdyskuntajätevesien käsittelyjärjestelmään? 2. Kuinka suuri osuus kreikkalaisista kaupungeista on kytketty yhdyskuntajätevesien käsittelyjärjestelmään vuonna 2005? 3. Mitä vaaroja Kreikalle aiheutuu siinä tapauksessa, ettei se mukaudu yhteisön direktiiviin 91/271/ETY? (1) EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. heinäkuuta 2000) Kuten parlamentin jäsen toteaa, yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettu neuvoston direktiivi 91/271/ETY velvoittaa jäsenvaltiot huolehtimaan siitä, että kaikissa sellaisissa taajamissa, joiden asukasvastineluku ylittää 2000, on yhdyskuntajätevesien viemäri- ja käsittelyjärjestelmä. (Asukasvastineluku on orgaanisen saastumisen mittayksikkö, joka vastaa yhden henkilön päivässä keskimäärin aiheuttamaa saastumista.) Säädöksen täytäntöönpanon määräaika on 31. joulukuuta 1998, 31. joulukuuta 2000 tai 31. joulukuuta 2005 sen mukaan, kuinka suuri taajama on ja kuinka herkästi pilaantuvaan vesistöön jätevedet johdetaan. On huomattava, että kun taajaman kokoa määritellään jätevesijärjestelmiä suunniteltaessa, on kyseisen taajaman väestön aiheuttaman kuormituksen lisäksi otettava huomioon kausittaisen väestön ja yhdyskuntajätevesijärjestelmään johdetun teollisuusjäteveden aiheuttama kuormitus. Tällä hetkellä komissio tutkii jäsenvaltioiden taajamien tilannetta direktiivissä asetetun ensimmäisen määräajan (31. joulukuuta 1998) osalta. Kyseinen määräaika koskee taajamia, joiden asukasvastineluku ylittää 10 000 ja joiden jätevedet johdetaan herkästi pilaantuville vyöhykkeille ja niiden valuma-alueille. Vuoden 2001 alussa komissio julkaisee raportin kaikkien tällaisten taajamien jätevesien viemäröinnin ja käsittelyn tilanteesta. Kreikan viranomaisten mukaan Kreikassa on 29 taajamaa, joiden asukasvastineluku ylittää 10 000 ja joiden jätevedet johdetaan herkästi pilaantuville vyöhykkeille ja niiden valuma-alueille. Kreikan viranomaiset ovat niin ikään ilmoittaneet, että ne 797 Kreikan taajamaa, joiden asukasvastineluku ylittää 2000 ja joita direktiivi koskee, täyttävät direktiivin vaatimukset 31. joulukuuta 2005. Komissio tutkii myöhemmin, onko määräaikoja 31. joulukuuta 2000 ja 31. joulukuuta 2005 noudatettu. Jos direktiivin vaatimuksia ei ole täytetty, komissio voi käynnistää rikkomisesta johtuvan menettelyn jäsenvaltiota vastaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1783/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kirjoituskoneen pakollinen käyttö.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1783/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (8. kesäkuuta 2000) Aihe: Kirjoituskoneen pakollinen käyttö Onko komissio tietoinen siitä, että sen osastot vaativat esiselvitystukihakemusten ja tutkimusyhteistyö (CRAFT) -hakemusten tekemistä kirjoituskoneella? Onko tämä loppuun asti harkittu käytäntö? Jos pienyritysten käytössä oletetaan olevan kirjoituskoneita, kertoisiko komissio montako kirjoituskonetta sillä itsellään on käytössä? Onko komissio valmis järjestämään sellaisia tiloja esimerkiksi komission edustustoihin eri maiden pääkaupungeissa, joissa liikemiehet voisivat siinä epäonnisessa tapauksessa, että he ovat jo luopuneet vanhoista kirjoituskoneistaan, täyttää kirjoituskoneella komissiolle osoitetut hakemuksensa? Katsooko komissio, että kirjoituskoneet palaavat käyttöön ja että niillä korvataan modernit tekstinkäsittelyohjelmat? Jos katsoo, niin miksi? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2000) Esiselvitystukia ja CRAFT:ia koskevassa tietopaketissa todetaan, että hakemuslomakkeet on täytettävä kirjoituskoneella tai tietokoneella. Koska hakemuslomakkeet ovat interaktiivisia siinä mielessä, että niitä voidaan lukea myös CORDISin Internet-sivuilla, ne voidaan imuroida ja täyttää tietokonetta käyttäen. Useimmat hakijat käyttävät tätä vaihtoehtoa, joka ei edellytä kirjoituskoneen käyttöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1080/00 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle. Savukkeiden salakuljetus Euroopan satamissa.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0009 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1080/00 esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Savukkeiden salakuljetus Euroopan satamissa 1. Onko komissio tietoinen uuden konttiskannerin menestyksestä Rotterdamin satamassa? Viime vuonna sen avulla löydettiin miljoonia laittomia savukkeita ja muuta salakuljetustavaraa, kuten huumeita ja alkoholia. 2. Onko Euroopan komissio valmis edistämään tällaisen menettelyn käyttöönottoa myös muissa EU:n satamissa savukkeiden ja muiden tavaroiden salakuljetuksen torjumiseksi sekä estääkseen, että laivat valitsevat satamansa sen mukaan, missä valvonta on vähemmän tehokasta? 3. Mihin toimiin Euroopan komissio voi ryhtyä tässä asiassa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Komissio on tietoinen uuden konttiskannerin menestyksestä Rotterdamissa sekä muissa jäsenvaltioissa käytettävistä skannereista ja tekee jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä useissa tullivalvonnan parantamishankkeissa. Tällaisilla hankkeilla edistetään uudenaikaisten laitteiden, kuten konttiskannerien käyttöä ja parannetaan ylipäätään tullin toimintaa. Yksi erityisen tärkeä ala, jota koskeva toimintasuunnitelma on täytäntöönpanovaiheessa, liittyy riskianalyysin käyttöön sen varmistamiseksi, että tarkastuksen kohteeksi valitaan potentiaalisesti kaikkein otollisimmat kontit. Käynnissä olevalla työllä pyritään myös lisäämään tärkeimpien satamien välistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että tullikohtelu on kaikille sama, ja erityisesti sen estämiseksi, ettei liikenne ohjaudu valvonnan välttämiseksi muualle. Yhdessä kokeiluhankkeessa, jossa Rotterdamin tulliviranomaiset ovat tiiviisti mukana, keskitytään tärkeimpien satamien väliseen konttiskannerien käyttöä koskevan asiantuntemuksen vaihtoon ja nopeaan tietojenvaihtoon riskianalyysin keskeisimmillä aloilla. Jäsenvaltioiden tullihallinnot tarkastelevat näiden Tulli 2002 -nykyaikaistamisohjelmasta(1) rahoitettavien toimien tuloksia. Komissio tiedottaa parlamentille tarkastelun tuloksista Tulli 2002 -päätöksen mukaisesti. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 105/2000/EY, tehty 17 päivänä joulukuuta 1999, yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä (Tulli 2000) tehdyn päätöksen N:o 210/97/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 91/341/ETY kumoamisesta (EYVL L 13, 19.1.2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2811/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Ehdokasvaltioiden teurastamojen kunnostaminen.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2811/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Ehdokasvaltioiden teurastamojen kunnostaminen Koska eräät KIE-maat ovat piakkoin liittymässä unioniin, EU:n maatalousalan toimijat ovat alkaneet tehdä sopimuksia näissä maissa toimivien mahdollisten kumppaneiden kanssa. KIE-maiden teurastamot ovat vain harvoin tai eivät ollenkaan tiukkojen eurooppalaisten standardien mukaisia. Belgian teurastamoalan edustajat korostavat lisäksi, että useita teurastamorakennuksia on jouduttu purkamaan niukan kapasiteetin perusteella. Mikäli suunnitelmia muutetaan, unionissa on riittävästi asiantuntemusta, jotta nämä teurastamot voidaan rakentaa KIE-maiden pyynnöstä uudelleen ja ottaa jälleen käyttöön. Kannattaako komissio tällaista lähestymistapaa eli vanhojen ja/tai purettujen teurastamojen uudelleen käyttöön ottamista? Aikooko komissio antaa taloudellista tukea KIE-maiden teurastamojen (jälleen)rakennus- ja muutostöitä koskeville pilottihankkeille, joilla teurastamoista tehtäisiin eurooppalaisten standardien mukaisia? Franz Fischler komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1740/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Kyproksen ja Maltan liittymistä valmistelevan strategian rahoitus.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1740/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Kyproksen ja Maltan liittymistä valmistelevan strategian rahoitus Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta ehdokasvaltioille Kyprokselle ja Maltalle tarkoitetut määrärahat siirretään talousarvion ulkoisia toimia koskevasta osastosta B4 osastoon B7, joka koskee liittymistä valmistelevan strategian avustamista, Euroopan parlamentin jo hyväksymien vuoden 2001 talousarviomenettelyn suuntaviivojen mukaisesti (48 kohta)? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 2000) Rahoitusnäkymien tarkistamisen yhteydessä(1) komissio ehdotti, että Kyprokselle ja Maltalle tarkoitettuun tukeen liittyvät määrät siirretään rahoitusnäkymien otsakkeesta 4 otsakkeeseen 7. Siirron tarkoituksena on kohdella näitä molempia maita samalla tavoin kuin muita ehdokasmaita, jotka jo nyt kuuluvat liittymisstrategioita koskevan otsakkeen 7 piiriin (ks. Kyproksen ja Maltan liittymistä valmistelevasta strategiasta 13 päivänä maaliskuuta 2000 annettu neuvoston asetus N:o 555/2000(2)). Ehdotuksen mukaan Välimeren alueen maita varten perustetaan uusi alaotsake, joka sisällytetään rahoitusnäkymien otsakkeeseen 7 (Kypros ja Malta eivät muuten voi päästä osallisiksi liittymistä valmistelevista rakennepolitiikan ja maatalouden välineistä). Vuosina 20012006 siirron määrä on yhteensä 20 miljoonaa euroa vuodessa. Kun asiaa tarkastellaan puhtaasti talousarvion kannalta, osastoon B7-0 oli vuoden 2000 talousarviomenettelyssä perustettu kaksi uutta budjettikohtaa, ts. kohdat B7-040 Liittymistä valmisteleva strategia Maltaa varten ja B7-041 Liittymistä valmisteleva strategia Kyprosta varten. Nämä molemmat budjettikohdat varustettiin pro memoria -merkinnällä, mutta niitä vastaavat määrät osoitettiin edelleen kohtaan B7-4012 Rahoitustuki Kyprokselle ja Maltalle. Vuoden 2001 alustavassa talousarvioesityksessä komissio ottaa huomioon edellä mainitun asetuksen ja esittää, että vastaavat määrät osoitetaan kyseisiin uusiin budjettikohtiin. Tästä Maltan osuus on 7,5 miljoonaa euroa (B7-040) ja Kyproksen 11,5 miljoonaa euroa (B7-041). (1) KOM(2000) 262 lopullinen. (2) EYVL L 68, 16.3.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2679/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Euroopan julkiset hankinnat.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2679/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Euroopan julkiset hankinnat Katsooko komissio, että julkisten hankintojensa suhteen jäsenvaltioiden velvollisuutena on ulottaa hankintansa koskemaan EU:n normien mukaisten tuotteiden ja palvelujen lisäksi myös näitä normeja vastaaviin tuotteisiin ja palveluihin? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2000) Julkisissa hankinnoissa käytettäviä teknisiä erittelyjä koskevien sääntöjen tarkoituksena on taata sopimusten myöntämisen avoimuus ja syrjimättömyys. Sopimuksia myöntävät yksiköt eivät voi torjua tarjouksia, jotka ovat eurooppalaisten standardien mukaisia tai niitä vastaavia, tai eurooppalaisten standardien puuttuessa muiden asiaankuuluvien standardien mukaisia, sillä perusteella, että ne eivät olisi teknisten erittelyjen mukaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1826/00 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) komissiolle. Puoluestrategiat ja aluekehitys- ja koheesiorahastojen kysyntä.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1826/00 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Puoluestrategiat ja aluekehitys- ja koheesiorahastojen kysyntä Tietääkö komissio, että monet Espanjan alueet ja kunnat pyytävät parhaillaan, että EAKR:stä ja koheesiorahastoista tuettujen hankkeiden esittämistä lykättäisiin 5. heinäkuuta saakka? Espanjan talous- ja valtiovarainministeriö ei nimittäin tiedottanut asiasta riittävästi, minkä vuoksi määräajaksi vahvistettu 5. toukokuuta yllätti monet paikallisyhteisöt eikä mahdollistanut niiden tasavertaista osallistumista näihin Euroopan unionin ohjelmiin. Onko komissio tietoinen myös siitä, että tapahtuneen vuoksi Espanjan Kansanpuolueen johtoa on syytetty puoluestrategiasta, jossa salaillaan määräaikoja ja estetään tasavertainen pääsy Euroopan unionin rahastojen piiriin? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen hakemusten määräajasta eikä kysymyksessä mainituista syytöksistä. Komissio haluaakin tässä yhteydessä muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että voimassaolevien säännösten mukaan hankkeiden, joille haetaan rakenne- tai koheesiorahaston tukea, valintaprosessin järjestämisestä vastaa kyseessä oleva jäsenvaltio.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1930/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Equal-yhteisöaloite Alankomaissa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1930/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Equal-yhteisöaloite Alankomaissa Alankomaiden silloisen sosiaali- ja työministerin 30. syyskuuta 1999 Alankomaiden hallitukselle osoittaman kirjeen mukaan Alankomaiden hallitus aikoo sijoittaa varat, jotka se toivoo saavansa Equal-yhteisöaloitteesta, ennen kaikkea turvapaikan hakijoita tukevien hankkeiden hyväksi. 1. Voiko komissio varmistaa, että Alankomaat osallistuu taloudellisesti tasapainoisella tavalla Equal-ohjelman kaikkiin pilareihin? 2. Miten komissio aikoo varmistaa, että turvapaikan hakijoita koskevat hankkeet ylittävät jäsenvaltioiden rajat? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2000) 1. Saatuaan kyseisen yhteisöaloitteen hanke-ehdotukset komissio varmistaa, että ehdotetut toimet ja niiden talousarviot ovat suorassa yhteydessä kunkin jäsenvaltion työmarkkinoiden laajuuteen ja ongelmiin. Equal-yhteisöaloite perustuu temaattiseen jaotteluun, joka on tehty Euroopan työllisyysstrategian neljän pilarin (kahdeksan aihealueen) sekä turvapaikanhakijoiden koulutusta edistävien toimien perusteella. Vaikka Alankomaissa onkin suhteellisen paljon turvapaikanhakijoita, heitä tukevia toimia ja rahoitusta ei missään tapauksessa järjestetä Euroopan työllisyysstrategian pilarien kahdeksan aihealueen kustannuksella. Komission kanssa neuvotellaan viisi kuukautta, minkä ansiosta Equal-aloitteelle voidaan laatia yksi yhteinen ohjelma-asiakirja. 2. Equal-aloite ei aseta millään tavoin kyseenalaiseksi turvapaikanhakijoita koskevaa kansallista lainsäädäntöä. Turvapaikanhakijoiden on noudatettava kaikissa tilanteissa jäsenvaltioiden voimassa olevia sääntöjä ja lakeja. Equal-aloitteen yhteydessä toteutetaan monenlaista maiden rajat ylittävää yhteistyötä, joka ei rajoitu lopullisten tuensaajien fyysiseen liikkuvuuteen. Adapt- ja Employment-aloitteissa saadut kokemukset ovat osoittaneet, mitä erilaisia maiden rajat ylittäviä toimintatyyppejä voidaan kehittää: kokemusten ja tietojen vaihtoa, uutta luovia lähestymistapoja, uusien menetelmien käyttöönottoa ja siirtoa sekä yhteistä kehitystyötä, jossa tehtävät jaetaan sekä harjoittelijoiden ja johtohenkilöstön vaihtoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2099/00

esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle

(16. kesäkuuta 2000)

Aihe: Rajan ylittävien pankkisiirtojen kohtuuttomat palvelumaksut ja EU:n pankkien kartellikäyttäytyminen

Katsooko komissio, että 23. toukokuuta julkaistu tutkimus rajat ylittävästä maksunvälityksestä voisi toimia lähtökohtana EU:n pankkitoiminnan yksityiskohtaisemmalle analyysille, jossa selvitetään pankkien kansalaisilta perimiä korkeita palvelumaksuja, vai aikooko komissio julkaista entisen komission jäsenen Van Miertin syyskuussa 1999 esittämän, nyt komission jäsenen Mario Montin toimialueeseen kuuluvan kauan odotetun kertomuksen tiettyjen pankkien väitetystä kartellitoiminnasta? Eikö olisi ollut tarkoituksenmukaisempaa yhdistää kyseisen kertomuksen havainnot komission jäsenten Byrnen ja Bolkesteinin tänään esille ottaman, 23. toukokuuta julkaistun tutkimuksen kanssa, jotta olisimme saaneet selkeämmän kokonaiskuvan asiasta?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(27. heinäkuuta 2000)

Rajatylittävien tilisiirtojen kohtuuttomiksi moititut palvelumaksut eivät kuulu kilpailupolitiikan, vaan sisämarkkinapolitiikan ja kuluttajansuojapolitiikan alaan. Näistä politiikoista vastaavat komission jäsenet ovat pyytäneet pankkeja ja jäsenvaltioita alentamaan asiakaspalvelumaksuja.

Kilpailusääntöjen mukaan kukin pankki saa vapaasti päättää palvelumaksuista edellyttäen, että se tekee sen vapaasti ja itsenäisesti. Jos kuluttajat ovat sitä mieltä, että pankin palvelumaksut ovat liian korkeita, he rankaisevat kyseistä pankkia katkaisemalla asiakassuhteen. Jos pankit sitä vastoin päättävät yhdessä palvelumaksujen nostamisesta tai alentamisesta, ne rikkovat vakavalla tavalla yhteisön kilpailusääntöjä. Hinnoittelusopimuksethan ovat aina kuluttajan etujen vastaisia.

Koska kuluttajilta oli tullut heti euron käyttöönoton jälkeen vuoden 1999 alussa paljon valituksia rajat ylittävien pankkisiirtojen liian korkeista palvelumaksuista, kilpailuasioista vastaava komission jäsen päätti aloittaa asiaa koskevat tutkimukset yhdessätoista talous- ja rahaliittoon (EMU) kuuluvassa jäsenmaassa.

Tutkimusten tarkoituksena on selvittää, ovatko pankit, pankkialan järjestöt tai pankkiyhdistykset sopineet keskenään asiakaspalvelumaksujen rakenteesta tai suuruudesta. Tutkimukset kattavat eri pankkipalvelutyyppejä, erityisesti seteleiden vaihtamisen ja rajatylittävät tilisiirrot.

Komissio on lähettänyt yli sadalle pankille ja pankkialan järjestölle neljässä jäsenmaassa seteleiden vaihtamista koskevan väitetiedoksiannon. Kyseisissä väitetiedoksiannoissa on komission keräämät kirjalliset todisteet siitä, että kyseiset pankit ja pankkialan järjestöt ovat sopineet keskenään seteleiden ja kolikoiden vaihtamiseen liittyvistä maksuista. Muiden jäsenvaltioiden pankeille ja pankkialan järjestöille lähetetään samantyyppisiä väitetiedoksiantoja ennen kesää.

Rajatylittäviä tilisiirtoja koskevat laajat tutkimukset ovat vielä kesken.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1045/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Metron rakentaminen Porton kaupungin alueella.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0062 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1045/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Metron rakentaminen Porton kaupungin alueella Porton kaupungin alueella on käynnistetty metron rakennustyöt komission kanssa sovitun suunnitelman mukaisesti. Samaan aikaan on kuitenkin tehty ehdotuksia uusista reiteistä ja nykyistä suunnitelmaa koskevista muutoksista, joilla pyritään ratkaisemaan kaupunkialueen liikenneongelmat. Pyydän näin ollen komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin. 1. Mikä on nykyiselle Porton kaupungin metrohankkeelle tarkoitettu yhteisön rahoituksen määrä? 2. Onko nykyistä hanketta koskevat muutos- ja/tai lisärakentamisehdotukset jo esitetty? Mitkä ne ovat? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Vuonna 1994 varattiin alustavasti noin 6070 miljoonaa euroa Porton kevytraidemetrohankkeen yhteisrahoitusta varten osana Portugalin yhteisön tukikehykseen sisältyvää infrastruktuurien kehittämisohjelmaa (liikenteen alaohjelman toimenpide 4 Lissabonin ja Porton suurkaupunkialueiden liikenneruuhkien vähentäminen). Komissio hyväksyi hankkeen ensimmäisen vaiheen 11. joulukuuta 1998, ja Euroopan aluekehitysrahaston rahoitusosuus on 71,77 miljoonaa euroa. Komissiolle ei tähän mennessä ole esitetty hankkeeseen tehtäviä muutoksia koskevia ehdotuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1007/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Polttoaineiden merikuljetusten turvallisuus.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0053 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1007/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Polttoaineiden merikuljetusten turvallisuus Aloite unionin pohjoisesta ulottuvuudesta lisää konkretisoituessaan mm. energiayhteistyötä ja kauppaa Venäjän ja Euroopan unionin välillä. On ennustettavissa, että esimerkiksi öljyn ja muiden polttonesteiden merikuljetukset Itämerellä ja etenkin Suomenlahdella tulevat lähivuosina voimakkaasti lisääntymään. Itämeri on matala ja lähes suljettu merialue, jossa tankkilaivojen merionnettomuudet aiheuttaisivat helposti korvaamatonta tuhoa. Yllä mainittuun viitaten kysyn komissiolta, miten se aikoo parantaa saastuttavien aineiden merikuljetusten turvallisuusmääräyksiä? Aikooko komissio laatia jatkossa nykyistä tiukempia turvallisuusmääräyksiä öljyn merikuljetuksille esim. alusten pohjaratkaisujen osalta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Joulukuussa 1999 tapahtunut öljysäiliöalus Erikan onnettomuus ja sen aiheuttama Ranskan länsirannikon laaja-alainen pilaantuminen olivat lähtökohtana sille, että komissio antoi 21. maaliskuuta 2000 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon öljykuljetusten meriturvallisuudesta(1). Tiedonannossa ehdotetaan useita lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimenpiteitä, joilla pyritään tehostamaan aluksista johtuvan pilaantumisen ehkäisyä. Komission tiedonantoon liittyy kolme säädösehdotusta, joista yksi on ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta(2). Tämän asetusehdotuksen tavoitteena on, että yhteisössä aletaan mahdollisimman pian soveltaa öljysäiliöaluksia koskevia viimeisimpiä kansainvälisesti hyväksyttyjä rakennevaatimuksia, jotta yhteentörmäyksestä tai pohjakosketuksesta johtuvat öljyvahingot voitaisiin ehkäistä mahdollisimman tehokkaasti. (1) KOM(2000) 142 lopullinen. (2) KOM(2000) 67.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1346/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Institutionaalinen uudistus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0028 - 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1346/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Institutionaalinen uudistus Huomasin komission uudistamista koskevasta kertomuksesta, että komission jäsen Kinnock toteaa hyvin painokkaasti, että komission henkilöstön koulutukseen tarkoitettujen varojen määrää tulee merkittävästi lisätä ja että näiden varojen saanti täytyy turvata. Voiko komissio taata, että nämä lisämenot rahoitetaan komission nykyisestä talousarviosta toiminnan tehostamisesta saatujen säästöjen avulla niin että komissio ei pyydä parlamentilta lisää määrärahoja? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2000) Komission henkilöstön koulutukseen tarkoitettuja määrärahoja on tarkoitus lisätä 2 miljoonalla eurolla vuonna 2001. Koulutusta varten pyydetyt kokonaismäärärahat (budjettikohta A-706) ovat siten kaikkiaan 7,5 miljoonaa euroa. Koulutusta varten tarvittavat lisämäärärahat otetaan osaston A-7 (lisähenkilöstöstä ja hajautetusta hallinnosta aiheutuvat menot) nykyisistä määrärahoista. Vuoden 2001 alustavassa talousarvioesityksessä osastoa A-7 varten pyydettyjen määrärahojen nimellistaso on sama kuin vuoden 2000 talousarviossa. Jos henkilöstön koulutusmäärärahat ovat ehdotetut 7,5 miljoonaa euroa, ne ovat edelleen vain noin 0,05 prosenttia henkilöstön kokonaiskustannuksista. Tämä eroaa jäsenvaltioiden hallinnoista, joissa nämä määrärahat ovat yleensä huomattavasti suuremmat. Kun uudistus etenee ja henkilöstöpolitiikan parantamista koskevat yksityiskohtaiset ehdotukset valmistuvat kuulemista varten tänä vuonna, on ajankohtaista harkita, myönnetäänkö koulutukseen lisämäärärahoja investointina tehokkuuteen ja parempaan hallintoon. Mahdollisiin toimiin liittyvät tutkimukset ovat luonnollisesti parlamentin tarkasteltavissa.