ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2032/01 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle. EY:n jäsenyys kasvilajikkeiden kansainvälisessä suojeluliitossa (UPOV).



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0030 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2032/01 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: EY:n jäsenyys kasvilajikkeiden kansainvälisessä suojeluliitossa (UPOV) Tällä hetkellä EY:llä on UPOVin kokouksissa tarkkailijan asema. Vuoden 1991 UPOV-sopimus ratifioitiin huhtikuussa 1998, mikä antaa hallitustenvälisille järjestöille kuten Euroopan yhteisölle mahdollisuuden UPOVin täysjäsenyyteen. Onko komissio tietoinen, että kasvinjalostajanoikeuksia käsittelevä pysyvä komitea totesi 1.2. heinäkuuta 1998 pidetyn kokouksen pöytäkirjassa, että UPOV käsittelee asioita, jotka kuuluvat osittain sekä kansalliseen että yhteisön toimivaltaan, ja että kaikki jäsenvaltiot ovat painottaneet, että yhteisön liittyminen UPOViin on tärkeää? Yhtyykö komissio näihin kannanottoihin? Suunnitteleeko komissio näin ollen tekevänsä lyhyellä aikavälillä ehdotuksen, jotta yhteisön tarkkailijan asema vaihtuisi UPOvin täysjäsenyyteen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 2001) Komissio vahvistaa, että kasvilajikkeiden kansainvälinen suojeluliitto (UPOV) käsittelee kasvinjalostajanoikeuksia koskevia asioita. Kasvinjalostajanoikeudet ovat uusille kasvilajikkeille tarkoitettu teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisen erityismuoto. Yhteisön alueella on yhtä aikaa voimassa yhteisön kasvilajikesuojajärjestelmä ja useimmissa jäsenvaltioissa kansallinen kasvilajikesuojajärjestelmä, mistä syystä UPOV käsittelee sekä yhteisön että jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvia asioita. Tämä vahvistettiin 1.2. heinäkuuta 1998 pidetyssä kasvinjalostajanoikeuksia käsittelevän pysyvän komitean kokouksessa. Komissio vahvistaa myös, että yhteisön liittyminen UPOViin on tärkeää. Kaikki jäsenvaltiot painottivat tätä asiaa edellä mainitussa kokouksessa. Komission työohjelmassa vuodeksi 2001(1) viitataan ehdotukseen neuvoston päätökseksi, joka koskee yhteisön hyväksymistä UPOVin täysjäseneksi. Ehdotus hyväksyttäneen lokakuuhun 2001 mennessä, kun on ensin selvitetty, mitä taloudellisia ja muita vaikutuksia yhteisön liittymisellä UPOViin on. (1) KOM(2001) 28 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2629/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Espanjalaisen maidon jakelu Ranskassa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2629/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Espanjalaisen maidon jakelu Ranskassa Minulle on kerrottu, että Ranskassa teollisuus, karjankasvattajat ja jakeluyritykset ovat sopineet, että Ranskassa estetään espanjalaisen maidon pitäminen kaupan. Tällä sopimuksella näyttää olevan Ranskan viranomaisten hiljainen hyväksyntä. Ranska on aikaisemminkin toteuttanut tämänkaltaisia toimenpiteitä espanjalaisia tuotteita, kuten hedelmiä ja vihanneksia, vastaan. Jos saamani tiedot pitävät paikkansa, mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa tässä asiassa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 2001) Komission tietoon ei ole tullut konkreettisia osoituksia siitä, että ranskalaisten maidon tuottajien ja jakelijoiden kesken olisi tehty sopimus, jolla rajoitettaisin espanjalaisen maidon kaupan pitämistä Ranskassa tai suosittaisiin ranskalaisen maidon myyntiä. Tilastojen perusteella näyttää päin vastoin siltä, että espanjalaisen maidon tuonti Ranskaan on vuodesta 1998 lähtien kasvanut tuntuvasti. Ranskaan tuotiin Espanjasta nestemäistä maitoa yli kahden litran pakkauksissa vuonna 1998 25 132 tonnia ja vuonna 2000 jo 94 589 tonnia. Vuoden 2000 tammi-kesäkuussa määrä oli 23 087 tonnia ja vuoden 2001 tammi-kesäkuussa 39 875 tonnia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2990/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Via Attikan rakennuskustannusten nousu.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0168 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2990/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. lokakuuta 2001) Aihe: Via Attikan rakennuskustannusten nousu Vuonna 1996 allekirjoitetussa alkuperäisessä sopimuksessa 73 kilometrin mittaisen Via Attikan (Attiki Odos) rakentamisesta kokonaiskustannukset olivat noin 480 miljardia drakmaa, jotka oli tarkoitus rahoittaa yhteisön toisesta ja kolmannesta tukikehyksestä. Viisi vuotta myöhemmin lopullisiksi kustannuksiksi arvioidaan yli biljoona drakmaa. Ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriön ja urakoitsijan edustajan mielestä kustannusarvion ylittyminen johtuu rinnakkaishankkeista ja alkuperäisen tutkimuksen jälkeen tehdyistä lisäyksistä sekä välttämättömistä pakkolunastuksista aiheutuvien kustannusten kaksinkertaistumisesta. 1. Voiko komissio ilmoittaa, minkä verran kustannukset ovat nousseet kunkin lisähankkeen osalta? Onko hankkeen kustannusten valtava nousu perusteltua? 2. Ovatko rinnakkaisten lisähankkeiden suorat toimeksiannot voimassa olevan lainsäädännön mukaisia? 3. Onko omarahoitetussa osassa yksityishenkilöiden oman pääoman maksuosuudeksi määritelty 11 prosenttia? Pidetäänkö tätä maksuosuutta loogisena, kun otetaan huomioon omarahoitettuja hankkeita koskevat Euroopan olosuhteet? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2001) Kysymyksen ensimmäiseen osaan vastatakseen komissio viittaa Konstantinos Hatzidakisin esittämään kysymykseen E-2894/01 antamaansa vastaukseen(1). Kreikan viranomaisten mukaan urakoitsijalle annetut rinnakkaisten lisähankkeiden toimeksiannot ovat jäsenvaltion ja yhteisön lainsäädäntöjen mukaiset. Kysymyksessä mainittu 11 prosentin tuottoaste ei ole taattu tuotto. Se on tarjouksessa ja sopimuksessa määritelty enimmäistuottoaste. Jos ja kun tämä tuottoaste saavutetaan, urakoitsijan on luovutettava hankkeen omistusoikeudet takaisin Kreikan valtiolle. (1) EYVL C 115 E, 16.5.2002, s. 189.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3109/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Euroopan sosiaalirahastosta yliopistoille osoitettavien varojen myöntämismenettelyt.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0227 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3109/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Euroopan sosiaalirahastosta yliopistoille osoitettavien varojen myöntämismenettelyt Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) koskevan nykyisen menettelyn mukaisesti opiskelijoille myönnetään apurahoja kalenterivuosittain tammikuusta joulukuuhun, vaikka opetusta annetaan syyskuusta heinäkuuhun ja yliopisto saa ilmoituksen rahoituksesta vasta edellisvuoden loka-marraskuussa. Tästä rahoituksesta riippuvaiset opiskelijat aloittavat siten kurssinsa syyskuussa tietoisina siitä, että resurssit on taattu ainoastaan joulukuuhun asti ja että rahoitus tammikuusta eteenpäin riippuu siitä, onnistuuko ESR-rahoituksen saaminen. Sovelletaanko ESR-apurahamenettelyä samalla tavalla kaikissa jäsenvaltioissa? Aikooko komissio muuttaa tai tarkistaa näitä menettelyjä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2001) Menettelyt apurahojen myöntämiseksi yliopistoille riippuvat kunkin jäsenvaltion hallinto- ja maksuviranomaisista eikä komissiosta. Siksi arvoisan parlamentin jäsenen esittämissä ongelmissa olisi käännyttävä kyseisen jäsenvaltion vastuussa olevan viranomaisen puoleen. Sitoumukset avustuksesta kahdeksi tai useammaksi vuodeksi tehdään yleensä vuosittain, ja siksi monivuotisia apurahoja voidaan soveltaa suhteessa kyseiseen lukuvuoteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2187/01 esittäjä(t): Bernard Poignant (PSE) komissiolle. Sensuuri kirjastoissa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0035 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2187/01 esittäjä(t): Bernard Poignant (PSE) komissiolle (23. heinäkuuta 2001) Aihe: Sensuuri kirjastoissa Kirjat ovat historiamme sulatusuuni. Unohduksen torjuminen, kulttuurisen monimuotoisuuden kehittäminen ja mielen avautuminen ovat perusteita sille, että kaikilla olisi oltava mahdollisuus tutustua kirjoihin. Näin ollen kirjastot ovat paikkoja, jotka esittelevät kokoelmien ja teosten koko kirjon. Niiden on taattava täydellinen puolueettomuus ja neutraalius. Kirjastojen suojeleminen sensuuritoimilta on jokaisen kansalaisen velvollisuus. Siitä huolimatta kunnallisissa kirjastoissa on harjoitettu jo joidenkin vuosien ajan teosten enemmän tai vähemmän räikeää sensurointia, erityisesti äärioikeiston johtamissa kunnissa. Tämä on asianlaita joissakin Ranskan kaupungeissa. Onko Euroopan komissio ottanut huomioon nämä seikat toimivaltaansa kuuluvissa toimissa? Ovatko muut jäsenvaltiot törmänneet tähän ongelmaan? Onko Euroopan unioni jo reagoinut jollain tavalla näihin hyökkäyksiin? Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio toimia aloitteentekijänä toiminnassa, jolla tuetaan unionin kirjastoja, jotka ovat tällaisen uhan alaisia? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2001) Komissio on huolissaan tilanteesta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, mitä tulee eräiden ranskalaisten kaupunkien kirjastoissa harjoitettavaan kirjasensuuriin. Komissiolla ei kuitenkaan ole asiasta riittävästi tietoja Ranskan tai muiden jäsenvaltioiden osalta. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan (entisen 3 C artiklan) 2 kohdassa säädetään, että unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä. Sananvapaus ja yhdistymisvapaus kuuluvat näihin yleisiin periaatteisiin. Myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan, josta annettiin juhlallinen julistus Nizzassa 7. joulukuuta 2000, 11 artiklassa otetaan esille sananvapaus sekä vapaus vastaanottaa ja levittää tietoja. Jäsenvaltioiden lainsäädäntö tai sisäiset toimenpiteet, jotka koskevat kunnallisten kirjastojen kirjasensuuria, eivät kuitenkaan kuulu yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Näin ollen komissio ei voi ottaa kantaa kyseiseen asiaan eikä, kuten kysyjä ehdottaa, tehdä aloitetta tuen osoittamiseksi kyseisille kirjastoille. Kuitenkin siinä tapauksessa, että kyseinen tilanne loukkaisi jotain Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksessa tunnustettua oikeutta tai vapautta, asia voitaisiin ottaa käsiteltäväksi Strasbourgissa sijaitsevassa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa sen jälkeen kun asiassa olisi turvauduttu kaikkiin kansallisiin oikeussuojakeinoihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2894/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan Via Attikan alkuperäisten rakennuskustannusten ylittyminen.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2894/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (22. lokakuuta 2001) Aihe: Kreikan Via Attikan alkuperäisten rakennuskustannusten ylittyminen Kreikan lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan Via Attikan rakennuskustannukset ovat jo yli biljoona drakmaa, kun vuonna 1996 allekirjoitetussa sopimuksessa varsinaisten kustannusten arvioitiin olevan 420 miljardia drakmaa ja pakkolunastusten 150 miljardia drakmaa. Komissiolta kysytään: Ovatko Via Attikan rakennuskustannukset todellakin nousseet? Jos ovat, minkä vuoksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2001) Kreikan viranomaisten antamien tietojen perusteella Ateenan kehätien (Attiki Odos) rakentamisesta Kreikan valtion ja käyttöoikeusurakan saajan välillä vuonna 1996 tehdyn sopimuksen mukaan kustannusten piti olla 450 miljardia drakmaa. Hanketta oli myöhemmin muutettava, jotta otettaisiin huomioon Kreikan tuomioistuinten päätökset ympäristöolojen parantamiseksi useissa tapauksissa (muun muassa Agian, Paraskevin ja Vrilissian kunnat). Oli toteutettava useita toimenpiteitä (enemmän tunneleita jne.), jotka lisäsivät kustannuksia ja pidensivät rakennusaikaa. Lisäkustannuksia aiheutui myös Attiki Odos -linjan käytöstä rautatietä ja metroa varten paremman raideyhteyden varmistamiseksi uudelle Spatan lentoasemalle vuoden 2004 olympiakisoja varten. Alkuperäiseen sopimukseen tulleiden lisäysten kokonaismäärä oli 288 miljardia drakmaa. Käyttöoikeusurakan saajalle maksetut korvaukset edellä mainittujen tuomioistuinten päätösten aiheuttamien viivästysten kattamiseksi olivat 67 miljardia drakmaa. Pakkolunastukset maksoivat Kreikan valtiolle 277 miljardia drakmaa (kaikki edellä olevat määrät ovat nykyhintoina). Tämä selittää, miksi tämän hankkeen kustannusarvio on yhteensä 1 082 miljardia drakmaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3344/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Vuoristo-oppaan ammatti.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0255 - 0256



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3344/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (3. joulukuuta 2001) Aihe: Vuoristo-oppaan ammatti Vuoristo-oppaan ammatti syntyi vuorikiipeilyn myötä Euroopan vuorilla, ja se on kehittynyt vuosien varrella yhä yleisemmäksi käyneen vuoristomatkailun mukana. Se mainitaan myös yhteisön säännöksissä, jotka koskevat ammatteja ja työntekijöiden vapaata liikkuvuutta yhteisössä. Alan kansainvälinen järjestö (Kansainvälinen vuoristo-oppaiden liitto) on jo jonkin aikaa laatinut yhteistä pohjaa, jossa yhdistetään vähimmäiskoulutustasot, joiden perusteella voidaan nähdä vuorikiipeilyyn liittyvän teknisen tietämyksen taso ja tietyn vuoristoalueen konkreettinen tuntemus, joka on tarpeen turvallisuussyistä, myös asiakkaan mielenrauhan kannalta. Mitä komissio aikoo tehdä asiaa koskevia direktiivejä uudistettaessa vuoristo-oppaan ammatin erityispiirteiden huomioon ottamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 2002) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle saaneensa juuri päätökseen ammattijärjestöjen kuulemisen, jonka tarkoituksena oli mielipiteiden kerääminen uuden tutkintojen tunnustamista koskevan direktiivin laatimisesta. Sekä Euroopan vuoristo-oppaiden komitea (Commission européenne des Accompagnateurs en Montagne) että Ranskan vuoristo-oppaiden kansallinen ammattiliitto (Syndicat National français des Guides de Montagne) toimittivat vastauksensa komissiolle. Tällä hetkellä komissio analysoi kuulemisen tuloksia ja valmistelee ehdotuksia. Laaditun aikataulun mukaan komissio ottaa kantaa asiaan ennen Barcelonassa keväällä 2002 pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3018/01

esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle

(29. lokakuuta 2001)

Aihe: Liikenne ja terveys Alppimaissa, Itävallassa, Ranskassa ja Sveitsissä

Brittiläinen terveysjulkaisu The Lancet julkaisi äskettäin WHO:n tutkimuksen, jonka mukaan vuonna 1996 Itävallassa, Ranskassa ja Sveitsissä noin 22 000 ihmistä kuoli liikenteen kielteisten terveysvaikutusten vuoksi. Lähes 300 000 alle 15-vuotiasta lasta sairastui akuuttiin keuhkoputken tulehdukseen ja yli 150 000 lasta sairasti astmaa.

Onko komissio tietoinen tästä ja muista tutkimuksista ja mitä johtopäätöksiä komissio tekee niistä Euroopan liikennepolitiikan tulevaisuuteen osalta erityisesti herkillä alueilla, kuten kaikissa Alppimaissa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(21. joulukuuta 2001)

Komissio on tietoinen Maailman terveysjärjestön (WHO:n) tutkimuksesta ja lukuisista samankaltaisista tutkimuksista, jotka käsittelevät liikenteen huomattavia yhteiskunnallisia kustannuksia. Komissio on itse rahoittanut osaa tutkimuksista.

WHO:n tutkimus antaa arvokasta uutta tietoa terveysvaikutuksista, jotka aiheutuvat yhdestä ilmansaasteiden merkittävimmästä lähteestä. Se täydentää osaltaan merkittävää terveysvaikutuksia koskevien tutkimustulosten kokonaisuutta, jota on kerätty kansallisista, yhteisön ja muista kansainvälistä tukea saaneista tutkimushankkeista. Yhteisö tukee tällä hetkellä kymmentä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvaa hanketta, ja sen rahoitusosuus on noin 12,5 miljoonaa euroa. Lisäksi tuetaan lukuisia muita hankkeita allergian ja astman alalla.) Näitä ilmansaaste- ja terveyshankkeita on edelleen koordinoitava kehitysvaiheessa olevan Clean Air For Europe (CAFE) -aloitteen kanssa aihekohtaisen verkoston (Airnet) kautta, joka liittyy rakenteellisesti politiikan kehittämisen puitteisiin. WHO:n tutkimuksen päätutkija on yksi verkostoon kuuluvista kumppaneista.

Komissio kiinnittää 12. syyskuuta 2001 julkaistussa valkoisessa kirjassaan Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika(1) erityistä huomiota herkillä alueilla ilmeneviin ongelmiin. Tässä yhteydessä asetetaan etusijalle liikennemuotojen välisen painotuksen muuttamista ja ruuhkaongelmien ratkaisemista erityisesti pullonkauloja avaamalla. Kysymys ei koske pelkästään Alppialueita vaan on vaikea ongelma koko Euroopan unionille.

Komissio aikookin käyttää tutkimustuloksia politiikkansa toteuttamisessa ja kehittämisessä puuttumalla liikenteen kielteisiin vaikutuksiin erityisesti herkillä alueilla. Tässä yhteydessä etusijalle asetetaan useiden suunniteltujen yleisten toimenpiteiden toteuttaminen. Niihin kuuluu merkittäviä investointeja, kuljetuskustannusten selvittämistä helpottavien keinojen käyttöönottoa ja rahoitusohjelmia, kuten Marco Polo -rahoitustukiohjelma.

(1) KOM(2001) 370 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3202/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Lentoliikenteen toipuminen 11. syyskuuta tapahtuneista terrori-iskuista.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0239 - 0240



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3202/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (20. marraskuuta 2001) Aihe: Lentoliikenteen toipuminen 11. syyskuuta tapahtuneista terrori-iskuista Minkälaisia vetoomuksia komissio on saanut lentoliikenteen edustajilta 11. syyskuuta tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttaman alan taantuman vuoksi? Aikooko komissio ehdottaa minkäänlaisia avustustoimia alan tukemiseksi? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (9. tammikuuta 2002) Teollisuuden edustajat ovat toimittaneet komissiolle tietoja syyskuun 11. päivänä 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen vaikutuksista yksittäisiin ilmailuteollisuuden valmistajiin, erityisesti suhteessa lentoliikenteen taantumiseen. Komissio ei aio toteuttaa mitään toimenpidekokonaisuutta ilmailuteollisuuden tukemiseksi iskujen seurauksena, eikä Euroopan ilmailuteollisuus ole esittänyt sille toimenpidekokonaisuutta koskevia pyyntöjä. Komissio muistuttaa kuitenkin, että on tärkeää luoda sellaiset taloudelliset ja poliittiset rakenteet, joiden avulla kyseisen teollisuudenalan kilpailukykyä voidaan parantaa. Tämän vuoksi jo ennen viimeaikaista lentoliikenteen ja ilmailuteollisuuden taantumaa perustettiin ilmailuteollisuuden neuvoa-antava ryhmä, STAR 21, joka koostuu asianosaisista komission jäsenistä, unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeasta edustajasta, ilmailuteollisuuden tärkeimmistä johtajista sekä parlamentin jäsenistä. Ryhmä tutkii voimassa olevien Euroopan ilmailuteollisuudelle suunnattujen poliittisten ja sääntelyyn liittyvien rakenteiden riittävyyttä, tuo esiin puutteita ja tekee parannusehdotuksia. Ryhmän raportin odotetaan valmistuvan vuoden 2002 ensimmäisellä puoliskolla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3290/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Sosiaalinen osallisuus jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0215 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3290/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (27. marraskuuta 2001) Aihe: Sosiaalinen osallisuus jäsenvaltioissa Mitä EU:n varoja on käytettävissä sosiaalisen osallisuuden edistämiseen jäsenvaltioissa? Kuinka paljon varoja siihen on osoitettu ja mihin budjettikohtaan/budjettikohtiin ne sisältyvät? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2002) Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on tärkeä yhteisön rahoituslähde sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi jäsenvaltioissa. ESR:ää koskevassa asetuksessa(1) määritellään viisi toiminta-alaa, joilla ESR tukee työmarkkinoiden ja inhimillisten voimavarojen kehittämistä. Yksi niistä pyrkii edistämään kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille, ottaen erityisesti huomioon ne, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen. Komission ja jäsenvaltioiden asiaa koskevien neuvotteluiden tuloksena ESR:stä myönnetään yli 9 miljardia euroa sosiaalisen osallisuuden edistämiseen yhteisössä kaudeksi 20002006. ESR:n rahoittaman Equal-yhteisöaloitteen puitteissa kokeillaan uusia keinoja työpaikoilla ja työmarkkinoilla esiintyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi. Equal-yhteisöaloitteesta yhteisrahoitetaan toimia kaikissa jäsenvaltioissa. Yhteisö rahoittaa Equal-yhteisöaloitetta noin 3 miljardilla eurolla vuoteen 2006 asti. Näiden, kuten kaikkien muidenkin ESR:stä tuettujen toimien, kustannusten kattamiseksi tarvitaan myös kansallisia määrärahoja. Toisin kuin ESR:n pääohjelmissa, Equal-yhteisöaloitteessa on innovatiivinen ulottuvuus, ja sen painopiste on jäsenvaltioiden välisessä tiiviissä yhteistyössä. Lisäksi yhteisön toimintaohjelmasta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi voidaan myöntää määrärahoja sellaisia sosiaalisen osallisuuden edistämisen alalla toteutettavia ylikansallisia toimia varten, joiden tavoitteena on hyvien toimintatapojen vaihtaminen. Tämä ohjelma on osa sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sovellettavaa avointa koordinointimenetelmää, joka otettiin käyttöön maaliskuussa 2000 järjestetyssä Lissabonin huippukokouksessa. Sovittelukomitea hyväksyi ohjelmaa koskevan parlamentin ja neuvoston yhteisen luonnoksen 18. syyskuuta 2001 pitämässään kokouksessa. Päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 12. tammikuuta 2002. Ohjelman aloituspäivä on 1. tammikuuta 2002, ja sille on varattu 75 miljoonaa euroa viisivuotiskaudeksi 20022006. Ohjelma sisältää kolme toiminta-alaa, joiden tavoitteena on parantaa sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden ymmärtämistä, edistää vastavuoroista oppimista sekä lisätä toimijoiden mahdollisuuksia vastata sosiaaliseen syrjäytymiseen ja köyhyyteen yhteisössä. (1) Euroopan sosiaalirahastosta 12. heinäkuuta 1999 annettu parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1784/1999, EYVL L 213, 13.8.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3082/01

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(13. marraskuuta 2001)

Aihe: Maahanmuuton valvonnasta Schengen-maille aiheutuvat kustannukset

Paljonko Schengenin sopimuksen yhteydessä toteutettu tehostettu maahanmuuton valvonta on maksanut Schengen-maille? Paljonko maksavat muut sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät toimet, kuten maahanmuuttajista pidettävä rekisteri ja uusien työntekijöiden palkkaaminen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(14. joulukuuta 2001)

Komissiolla ei ole tietoja kustannuksista, jotka liittyvät osaksi Euroopan unionia sisällytetyn Schengenin soveltamissopimuksen toimeenpanoon. Jäsenvaltioiden tehtäviin kuuluu erityisesti viisumipolitiikan ja ulkorajojen valvonnan yhteydessä järjestää hallinto- ja valvontatoiminnan materiaaliset voimavarat ja henkilöstöresurssit kansallisten määräysten perusteella. Tällöin on otettava huomioon yhteisön ja unionin lainsäädäntö ja kaikkien niiden jäsenvaltioiden etu, jotka kuuluvat alueeseen, jonka sisärajoilla ei suoriteta henkilöitä koskevia rajatarkastuksia. Tämä koskee myös kansallisten tiedostojen laadintaa ja verkostointia esimerkiksi Schengenin tietojärjestelmän (SIS), Sirène- tai Vision-järjestelmän kansallisessa osassa.

On kuitenkin syytä todeta, että tarkastusten lopettaminen sisärajoilla sekä viisumien myöntämismenettelyjen ja ulkorajoilla tapahtuvien tarkastusten asteittainen yhtenäistäminen, kuten myös tiiviimpi yhteistyö poliisi- ja oikeusasioissa, johtanevat aikanaan mittakaavaetuihin kustannusten suhteen. Tämän lisäksi osa kuluista, esimerkiksi SIS II:n kehittämiseen liittyvät kulut, rahoitetaan jo nyt yhteisön talousarviosta.