KIRJALLINEN KYSYMYS E-3664/00

esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle

(27. marraskuuta 2000)

Aihe: Euroopan investointipankin toiminta suomalaisilla lainamarkkinoilla

Lehtitietojen mukaan Euroopan investointipankin toiminta suomalaisilla lainamarkkinoilla on alkanut häiritä suomalaisia pankkeja. Pankit kokevat Euroopan investointipankin kilpailijana, joka antaa lainaa osittain samoihin kohteisiin, mutta edullisemmin. Suomalaisten pankkien mukaan EIP kykenee myöntämään lainoja edullisemmilla ehdoilla, koska tämän ei tarvitse välittää liiketaloudellisista periaatteista ja sen omat kustannukset ovat pienemmät. Suomalaisten pankkien edustajat korostavat, etteivät he kritisoisi EIP:n toimintaa, jos EIP rahoittaisi ainoastaan sellaisia hankkeita, joita ei liiketaloudelliselta pohjalta saada rahoitetuksi. Suomalaisia pankkeja häiritsee kuitenkin, että EIP myöntää lainoja normaaliin yritystoimintaan.

Suomalaiset pankit pelkäävät lainamarkkinoiden vääristyvän.

1. Miten Euroopan yhteisöjen komissio varmistaa, ettei EIP toiminnallaan aiheuta kilpailun vääristymiä yritysten lainamarkkinoilla?

2. Miten Euroopan yhteisöjen komissio varmistaa, että EIP:n toimintaa uudistettaessa EIP:n tehtävänkuvaa kehitetään niin, ettei EIP:n toiminta ole päällekkäistä yksityisten lainamarkkinoiden kanssa?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(31. tammikuuta 2001)

Euroopan investointipankki (EIP) on yhteisön toimielin, joka on perustettu EY:n perustamissopimuksella. Pankin omistavat jäsenvaltiot, joilta myös pankin pääoma on peräisin. EIP:n ylin hallintoelin on sen valtuusto, joka koostuu jäsenvaltioiden valtiovarainministereistä. Kaikki pankin myöntämät lainat hyväksyy sen hallintoneuvosto, jonka jäsenistä 24 on jäsenvaltioiden nimittämiä ja yksi komission nimittämä.

EY:n perustamissopimuksen mukaan EIP:n tehtävä on edistää yhteismarkkinoiden tasapainoista ja vakaata kehitystä yhteisön edun mukaisesti. EIP:tä sitovat myös EY:n perustamissopimuksen periaatteet, joista yksi on vapaan kilpailun periaate. Pankin rahoitustoiminnassa aluekehityshankkeet ovat yhteisön politiikan mukaisesti olleet ensisijaisia pankin perustamisvuodesta 1958 lähtien. Yli kaksi kolmasosaa EIP:n lainoista jäsenvaltioihin myönnetään aluetukea saaville alueille, eikä Suomi ole poikkeus tästä säännöstä. Muita painopistealueita ovat Euroopan laajuiset verkot ja pk-yritykset. EIP:n Amsterdamin erityistoimintaohjelmassa (ASAP) korostetaan nimenomaan pk-yritysten, terveydenhuollon ja koulutuksen, kaupunkien uudistamisen, ympäristönsuojelun sekä Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta. EIP:n Innovaatio 2000 -kampanjalla, joka käynnistettiin Lissabonin Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen, pyritään tukemaan innovaatiokykyä yhteisössä suuntaamalla EIP:n lainoja tieto- ja viestintätekniikkainvestointeihin, tutkimus- ja kehitystoimintaan sekä muihin aineettomiin investointeihin.

EIP:n perussäännössä määrätään, että pankki myöntää lainoja tarkoituksiin, joihin ei kohtuullisin ehdoin ole saatavissa riittävästi varoja muista lähteistä, ja että lainat myönnetään, niin usein kuin mahdollista, vain sillä edellytyksellä, että muitakin rahoituslähteitä käytetään. Perussäännön mukaisesti EIP rajoittaa rahoitusosuutensa enintään 50 prosenttiin hankkeen kustannuksista. Kun EIP on viime vuosina lainoittanut Suomessa suuria hankkeita, sen osuus kokonaiskustannuksista on ollut alle puolet. Lainoitukseen on tavallisesti liittynyt kaupallisten rahoituslaitosten aktiivinen osallistuminen takaajina ja osarahoittajina. Lisäksi EIP on sitoutunut käymään vuoropuhelua ja tekemään yhteistyötä paikallisten rahoituslaitosten kanssa, jotta kunkin osapuolen vahvoja puolia hyödynnettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla.