ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3223/02

esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle

(14. marraskuuta 2002)

Aihe: Ehdokasvaltiot ja niin sanotun kuuman ilman (hot air) määrä

Onko arvioitu, miten paljon niin sanottua kuumaa ilmaa kullakin kymmenestä (ja myöhemmin 12:sta) uudesta jäsenmaasta on EU:n päästökauppajärjestelmän ensimmäisellä kaudella (20052007) tai sitä seuraavalla kaudella tai seuraavilla kausilla? Kuinka suuren määrän kuumaa ilmaa Saksan liittotasavalta voi vuorostaan myydä ottaen huomioon, että Saksa yhdistyi Kioton pöytäkirjan viitevuoden jälkeen?

Onko EU laatinut suunnitelmia, milloin ja miten kuuma ilma tulisi tuoda markkinoille, jos otetaan huomioon päästöoikeuksien hinta ja todellinen päästöjen vähentäminen EU:ssa? Missä yhteydessä suunnitelmat on julkaistu, mikäli sellaisia on olemassa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(14. tammikuuta 2003)

Kioton pöytäkirjan tavoitteita sovelletaan kaudella 20082012. Oikeudellisesti sitovia tavoitteita ei ole olemassa ennen kyseistä kautta.

Komission ehdotuksessa(1) tarkoitettu yhteisössä sovellettava kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmä on yritysperusteinen päästöoikeuksien kauppajärjestelmä. Päästöoikeuksien myöntämisessä yrityksille, joita direktiivi koskee, on noudatettava ennalta määriteltyjä perusteita ja erityisesti valtiontukea koskevia EY:n perustamissopimuksen määräyksiä.

Jos kuumalla ilmalla tarkoitetaan sitä, että päästöoikeuksia myönnetään yritysten odotettavissa olevia todellisia tarpeita enemmän, komissio uskoo, että kuumasta ilmasta ei käydä kauppaa kaudella 20052007 eikä sitä seuraavilla kausilla. Tämä johtuu siitä, että ehdotuksen mukaan hallitukset eivät voisi myöntää yrityksille niiden todennäköistä tarvetta enemmän päästöoikeuksia.

Näissä olosuhteissa ei ole todennäköistä, että toimijat kävisivät kauppaa niin sanotusta kuumasta ilmasta missään jäsenvaltiossa, olipa sitten kyseessä uusi jäsenvaltio tai ei.

(1) EYVL C 75 E, 26.3.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1890/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. DVD-soittimien aluekoodit.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0034 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1890/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (1. heinäkuuta 2002) Aihe: DVD-soittimien aluekoodit Kun otetaan huomioon DVD-soittimien aluekoodeista kesäkuussa 2000 esittämäni kirjalliset kysymykset (E-1509/00, 1510/00(1)) ja kesäkuussa 2001 tehty päätös tutkia asiaa tarkemmin, voiko komissio antaa uusimmat tiedot asiaa koskevan työn nykytilanteesta ja saavutetusta kehityksestä? (1) EYVL C 53 E, 20.2.2001, s. 157158. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2002) Kuten kysyjä tietää, komissio aloitti kesäkuussa 2001 DVD-levyjen alueellista koodausjärjestelmää koskevan tutkinnan. Suurimpien elokuvatuotantoyhtiöiden mukaan järjestelmän tarkoituksena on turvata teollis- ja tekijänoikeudet ja perinteinen menettelytapa, jonka mukaan elokuvat tuodaan markkinoille eri puolilla maailmaa eri ajankohtina, sekä estää piratismi. Komissio ymmärtää kysyjän huolestumisen (jonka tämä toi esiin kirjallisessa kysymyksessään E-1510/00) siitä, että tämä järjestelmä saattaa estää kuluttajia ostamasta mahdollisesti edullisempia DVD-levyjä. Tutkinnan aikana komissio on saanut erittäin paljon alueellisen koodausjärjestelmän käyttöönottoon ja toimintaan liittyviä tietoja monilta eri elokuvastudioilta, DVD-laitevalmistajilta ja vähittäismyyjiltä. Komissio valmistelee parhaillaan asiaa koskevaa analyysia voidakseen määrittää, onko järjestelmä yhteisön kilpailusääntöjen mukainen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1907/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Maahanmuutto.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1907/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (2. heinäkuuta 2002) Aihe: Maahanmuutto Onko Tanskassa äskettäin hyväksytty siirtolaislaki komission mielestä Euroopan ihmisoikeussopimuksen, erityisesti sen 12 ja 14 artiklan, vastainen? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (5. elokuuta 2002) Vaikka komission velvollisuus on varmistaa, että perusoikeuksia noudatetaan yhteisön oikeuden piirissä, sillä ei ole toimivaltaa tutkia, onko yhteisön oikeuteen kuulumaton kansallinen lainsäädäntö sopusoinnussa Euroopan ihmisoikeussopimuksen kanssa. Tämä perustuu yhteisöjen tuomioistuimessa annettuun tuomioon (Demirel, Warauf ja ERT) sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 51 artiklaan. Yhteisöllä ei ole vielä EY:n perustamissopimuksen 63 artiklaan perustuvaa säädöstä maahanmuuttoasioissa. Lisäksi Tanska ei Amsterdamin sopimukseen liitetyn pöytäkirjansa perusteella sovella EY:n perustamissopimuksen 63 artiklaa. Tanskan uutta maahanmuuttolainsäädäntöä ei sovelleta unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä, jotka ovat unionin ulkopuolisten valtioiden kansalaisia, vapaaseen liikkuvuuteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2921/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Saint Kitts ja Nevis.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2921/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Saint Kitts ja Nevis Voiko komissio antaa tiedot hankkeista, jotka Saint Kitts ja Nevisissä on rahoitettu EU:n talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio selvittää, mikä on kyseiselle maalle osoitettujen kaikkien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3084/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Letigen-merkkinen laihdutusvalmiste.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3084/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. lokakuuta 2002) Aihe: Letigen-merkkinen laihdutusvalmiste Tanskassa on käyty kiivasta keskustelua Letigen-merkkisen laihdutusvalmisteen kieltämisestä, koska pillereistä on tullut monia valituksia. Myös ruotsalaisia ostajia on kuulemma matkannut Öresundin yli Tanskaan hankkimaan Letigeniä. Näiden laihdutuspillereiden myynti on kuitenkin kielletty muissa EU-maissa. Mitkä säännöt siis pätevät sisämarkkinoihin? Pitääkö Letigen sallia koko unionissa, jos se sallitaan yhdessä jäsenvaltiossa? Vai kuinka on mahdollista, että valmistetta, jonka tanskalaiset arvostelijat väittävät olevan terveydelle vaarallista, saadaan pitää kaupan yhdessä jäsenvaltiossa, kun se on kielletty suurimmassa osassa jäsenmaita? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Lundin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-3064/02(1). (1) Katso sivu 152.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2742/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan kielen puuttuminen Inforegion verkkosivuilta.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0099 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2742/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (30. syyskuuta 2002) Aihe: Kreikan kielen puuttuminen Inforegion verkkosivuilta Inforegion verkkosivut tarjoavat lukijalle hyvin mielenkiintoisen mahdollisuuden saada tietoa aluepolitiikan saavutuksista kussakin jäsenvaltiossa. Kreikkaa koskevilla sivuilla (http://www.europa.eu.int/comm/regional_policy/projects/stories/search.cfm) ei kuitenkaan ole mahdollisuutta lukea tekstiä kreikan kielellä, mikä merkitsee sitä, että kreikkalaisen lukijan on turvauduttava vieraaseen kieleen saadakseen tietoa omasta maastaan. Voiko komissio kertoa syyt tähän hyvin vakavaan laiminlyöntiin? Aikooko komissio vastaisuudessa antaa tällaisia tietoja myös kreikan kielellä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 2002) Euroopan unionin aluepolitiikkaa käsittelevät Inforegio-verkkosivut olivat yksityisen yrityksen ylläpitämät vuoden 2002 helmikuuhun asti, jolloin ne siirrettiin komission Europa-palvelimelle. Komissio pyrkii budjettivarojen ja teknisten rajoitusten sallimassa määrin lisäämään verkkosivuilla saatavilla olevien asiakirjojen lukumäärää kaikilla unionin virallisilla kielillä. Inforegio-sivuilla esitetyt esimerkit hyvistä käytännöistä, joihin parlamentin jäsen viittaa, julkaistaankin kreikan kielellä lähikuukausina, ja uusi esimerkkisarja julkaistaan Inforegio-sivuilla keväällä 2003 heti kreikankielisenä. Esimerkit ovat mukana myös esitteessä, joka käsittelee rakennerahastojen toimintaa Kreikassa ja jonka komissio julkaisee Kreikan puheenjohtajakaudella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3312/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön rahoitus terveyskeskuksille Kreikassa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0192 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3312/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2002) Aihe: Yhteisön rahoitus terveyskeskuksille Kreikassa Tällä hetkellä monet tarttuvat taudit (etenkin tuberkuloosi ja hepatiittivirukset) leviävät Kreikassa ja sen neljä yhteisön rahoittamaa rajat ylittävää terveyskeskusta, jotka voisivat huolehtia lukuisten taloudellisista syistä maahan muuttavien ja tartuntataudeista kärsivien henkilöiden tarkastuksista ja terveydenhuollosta, eivät ole toimintakykyisiä. Mikä oli näille keskuksille EU:n varoista myönnetyn tuen tarkka määrä? Miksi keskukset eivät ole vielä toimintakykyisiä? Tietääkö komissio, miten näiden Kreikkaan rakennettaviin keskuksiin tarkoitetut varat itse asiassa käytettiin? Mitä seuraamuksia sovelletaan tarpeen vaatiessa Kreikkaan? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2003) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) rahoitti ohjelmakaudella 19941999 Interreg II -yhteisöaloitteen ohjelmalohkossa Rajaseutuyhteistyö 70-prosenttisesti seuraavia rajaseutualueilla toimivia terveyskeskuksia >TAULUKON PAIKKA> Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten saamien tietojen mukaan hankkeet on saatettu päätökseen, ja yhteisön ohjelmaan sisältynyt konkreettinen tavoite on toteutunut ja todettu toimivaksi. Samojen tietojen mukaan keskukset ovat valmiina aloittamaan toimintansa, kunhan tarvittava henkilöstö on saatu palkattua. Palvelukseennotto on parhaillaan käynnissä. Kreikka ei ole pyytänyt komissiolta kyseisen ohjelman varainhoidollista päätökseen saattamista. Voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaan ohjelmakauden 19941999 tukitoimien osalta tällaiset pyynnöt on esitettävä viimeistään 31. maaliskuuta 2003. Tämän pyynnön saatuaan komissio tarkastelee asetuksissa ohjelmien loppuun saattamiselle vaadittuja tekijöitä, loppukertomus mukaan luettuna, ja päättää tapauskohtaisesti asian osalta toteutettavista jatkotoimista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2163/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. EKP:n mainoskampanja.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2163/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: EKP:n mainoskampanja Euroopan keskuspankki on julkaissut lehtisiä ja lähettää Britanniassa televisiomainoksia, joissa se käyttää iskulausetta The Euro Our Money (Euro meidän rahamme). Tätä lausetta, joka on virheellinen, voidaan pikemminkin pitää yhtenäisvaluutan mainoksena kuin tiedotuskampanjana. Voisiko komissio ilmoittaa, minkä perussopimuksiin sisältyvän oikeusperustan nojalla EKP voi mainostaa yhtenäisvaluuttaa jossakin EU:n jäsenvaltiossa? Mitä seurauksia siitä olisi unionille, jos oikeusperustaa ei voitaisi vahvistaa? Mihin perussopimusten mukaisiin toimiin tiukkoja sääntöjä poliittisten puolueiden rahoitukseen soveltava maa voi ryhtyä EKP:tä vastaan, jos se katsoo EKP:n sekaantuneen vaalimenettelyyn esimerkiksi Euroopan yhtenäisvaluuttaa koskevan kansanäänestyksen valmisteluvaiheessa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 2002) Tiedotuskampanjoilla ei anneta kolmansille osapuolille mitään oikeuksia eikä aseteta niille mitään velvollisuuksia ja niiden tarkoituksena on ainoastaan tiedon levittäminen, joten ne eivät edellytä mitään erityistä oikeusperustaa. Kysymyksessä mainittu tiedotuskampanja on luonnollinen seuraus Euroopan keskuspankin (EKP) keskeisestä tehtävästä antaa lupa seteleiden liikkeeseen laskemiseen euroalueella (perustamissopimuksen 106 artikla ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 16 artikla). Euron käyttöönottoa koskevan EKP:n tiedotuskampanjan käynnistämiseen alueella, joka kattoi 15 jäsenvaltiosta 12, tarvittiin ainoastaan EKP:n neuvoston etukäteen tekemä myönteinen päätös. Koska euro on kansainvälinen valuutta, jonka vaikutukset ulottuvat selvästi mainittujen 12 jäsenvaltion rajojen ulkopuolelle, tiedotuskampanjoiden tarkoituksena on kertoa erityisesti uusien seteleiden ulkonäöstä ja turvaominaisuuksista myös kansalaisille euroalueen ulkopuolella. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ja Englannin keskuspankki (joka on Euroopan keskuspankkijärjestelmän jäsen) toteuttavat niin ikään säännöllisesti vastaavia tiedotuskampanjoita. Juuri tämän vuoksi EKP:n euroa koskevan tiedotuslehtisen kansainvälinen versio käännettiin 11 unionin virallisen kielen lisäksi 23 muullekin kielelle ja sitä jaettiin euroalueen ulkopuolella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3478/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Kansalaisuuteen perustuva syrjintä Bayeux'ssa, Ranskassa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0214 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3478/02 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (6. joulukuuta 2002) Aihe: Kansalaisuuteen perustuva syrjintä Bayeux'ssa, Ranskassa Eräs museo Bayeux'ssa, Ranskassa, myöntää perheille alennuksen sisäänpääsylipuista. Alennuksen saavat kuitenkin vain ranskalaiset perheet. 1. Onko tässä tapauksessa kyseessä kielletty kansalaisuuteen perustuva syrjintä (EY:n perustamissopimuksen 12 artikla)? 2. Mikäli on, mihin toimiin komissio aikoo asiassa ryhtyä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2003) Arvoisa parlamentin jäsen on esittänyt kysymyksen, joka koskee erään Bayeux'ssa sijaitsevan museon perhelippujen hintoja, jotka vaihtelevat perheen kansalaisuuden mukaan. Esitetyssä kysymyksessä ei ole annettu riittävästi tietoa niistä erityisistä olosuhteista, joissa kyseisen museon vaihtelevia sisäänpääsysääntöjä sovelletaan. Komissio haluaa kuitenkin muistuttaa, että EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan EY:n perustamissopimuksen 49 artiklassa määrätty palvelujen tarjoamisen vapaus kattaa periaatteessa myös palvelujen vastaanottajien, muun muassa matkailijoiden, vapauden käyttää palveluja toisen jäsenvaltion alueella samoin ehdoin kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaiset. EY:n tuomioistuin on nimenomaisesti katsonut, että museoiden sisäänpääsymaksuihin liittyvä kansalaisuuteen perustuva syrjintä on kielletty EY:n perustamissopimuksen 12 ja 49 artiklan perusteella(1). Tuomioistuin on vahvistanut, että EY:n perustamissopimuksen mukainen liikkumisvapaus ja museoiden sisäänpääsyehdot liittyvät läheisesti toisiinsa, sillä museokäynnit ovat yksi ratkaisevista syistä, joiden perusteella turistit palvelujen vastaanottajina päättävät vierailla toisessa jäsenvaltiossa. Museoiden sisäänpääsyyn liittyvä syrjintä voi vaikuttaa palvelujen tarjoamisen ehtoihin, muun muassa hintaan, ja näin ollen se voi vaikuttaa joidenkin henkilöiden päätökseen vierailla maassa(2). (1) Asia C-45/93, komissio v. Espanja, tuomio 15. maaliskuuta 1994. (2) Asia C-45/93, komissio v. Espanja, tuomio 15. maaliskuuta 1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1773/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Toukokuun 9. päivä — vapaapäivä.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0026 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1773/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (24. kesäkuuta 2002) Aihe: Toukokuun 9. päivä vapaapäivä Eikö komissiosta olisi aiheellista julistaa toukokuun 9. päivä vapaapäiväksi kaikissa jäsenvaltioissa ja vakiinnuttaa se unionin perustamisen ja rauhan juhlapäiväksi? Eikö samalla olisi järkevää lopettaa kaikissa jäsenvaltioissa sellaisten juhlapäivien viettäminen, jotka liittyvät sotatapahtumiin? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2002) Komissio viettää aina juhlallisesti toukokuun 9. päivää, joka on Euroopan unionille hyvin tärkeä päivä. Komissio järjestää juhlallisuuksia kaikissa jäsenvaltioissa yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa sopivilla menettelyillä. Unionilla ei ole valtuuksia julistaa eurooppalaista kansallista juhlapäivää, mutta tämä voisi olla mahdollista jäsenvaltioiden välisellä vapaamuotoisella sopimuksella. Missään tapauksessa komissio ei voi ehdottaa jäsenvaltioille, että ne lakkaisivat viettämästä kansallisia juhlapäiviään, jotka ovat valtioiden omia perinteitä. Arvoisa parlamentin jäsen voi kuitenkin todeta, että vaikka jotkin hänen tarkoittamistaan juhlapäivistä muistuttavat eurooppalaisten välisistä raaoista konflikteista tai molemminpuolisista verilöylyistä, niiden yhteydessä korostetaan yhä useammin irtisanoutumista tietynlaisista ideologioista, ja että juhlapäivinä muistettavien tapahtumien vastapainoksi eurooppalaiset tuovat esille yhtenäisyyttä eivätkä eroja ja konflikteja. Juhlallisuuksiin osallistuukin yhä useammin vihollisvaltioiden edustajia. Komissio katsoo, että kansallisten juhlapäivien viettämistavat ovat kehittymässä hyvin myönteiseen suuntaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2981/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0141 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2981/02 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (23. lokakuuta 2002) Aihe: Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla Euroopan parlamentti hyväksyi 5. huhtikuuta 2001 päätöslauselman kalastuksen turvallisuudesta ja onnettomuuksien syistä(1), jossa se pyysi jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet kansainvälisen merenkulkujärjestön Torremolinoksen pöytäkirjaa, kansainvälistä yleissopimusta kalastusalusten miehistön koulutusta, todistuksia ja vahtia koskevista standardeista (STCW-F) tai ILO:n ja FAO:n yleissopimuksia kalastusalan turvallisuudesta ja työoloista ratifioimaan ne, jotta niiden voimaantulo voisi parantaa kalastusalan turvallisuusoloja maailmassa. Onko jokin jäsenvaltio ratifioinut pöytäkirjan ja yleissopimukset päätöslauselman hyväksymispäivän jälkeen? Mitkä jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet niitä? (1) EYVL C 21 E, 24.1.2002, s. 359. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2002) Vuoden 1993 Torremolinoksen pöytäkirjan on tähän mennessä ratifioinut kuusi jäsenvaltiota: Alankomaat, Espanja, Irlanti, Italia, Ruotsi ja Tanska, mutta kansainvälisen yleissopimuksen kalastusalusten miehistön koulutusta, todistuksia ja vahtia koskevista standardeista (yleissopimus STCW-F) on ratifioinut ainoastaan Tanska. Komission saamien tietojen mukaan kansainvälisen työjärjestön ILO:n vuoden 1970 yleissopimuksen merenkulkijain työtapaturmien torjunnasta (C134) on tähän mennessä ratifioinut kahdeksan jäsenvaltiota: Espanja, Italia, Kreikka, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi ja Tanska. Komissio ei ole tietoinen YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n kalastusalan turvallisuutta koskevista sopimuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2446/02 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle. GATS-neuvottelut.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0055 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2446/02 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle (29. elokuuta 2002) Aihe: GATS-neuvottelut Euroopan parlamentti käsittelee GATS-sopimusta marraskuussa 2002. Aikooko komissio sitä ennen julkistaa kantansa siihen, miten se haluaisi GATS-sopimusta muutettavan? Aikooko komissio kertoa parlamentin jäsenille, mitkä sen vaatimukset ovat ja miten ne on muotoiltu? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 2002) Euroopan yhteisö esitti Maailman kauppajärjestölle (WTO) joulukuussa 2000 alakohtaisia ehdotuksia, joissa se vahvisti neuvottelutavoitteensa 12:lla palvelukaupan yleissopimuksen kattamalla palvelualalla, ja tiedonanto yhteisön yleisistä neuvottelutavoitteista esitettiin maaliskuussa 2001. Kyseiset asiakirjat ovat olleet yleisesti saatavilla vuoden 2001 keväästä lähtien yhteisön ja WTO:n www-sivustoilla. Lisäksi komission (kauppapolitiikan pääosaston) www-sivustolla on heinäkuusta 2002 lähtien julkaisu kattava tiivistelmä pyynnöistä, joita unioni on esittänyt Euroopan unionin ulkopuolisille maille(1). Tiivistelmä kuvastaa neuvotteluiden tärkeyttä ja antaa yleiskatsauksen yhteisön neuvottelutavoitteista. Vaikka Euroopan parlamentilla ei ole voimassa olevien perustamissopimusten nojalla virallista roolia kauppapolitiikan laatimisessa, sille annetaan säännöllisesti tietoja kauppapolitiikkaa koskevista kysymyksistä ja sitä kuullaan tärkeimmissä kysymyksissä 5. heinäkuuta 2000 tehdyn puitesopimuksen mukaisesti. Komissio haluaa pitää parlamentin jäsenet täysin ajan tasalla kauppapolitiikan alalla tapahtuvasta kehityksestä, minkä vuoksi muille WTO:n jäsenille esitetyt alkuperäiset palveluiden parempaa markkinoille pääsyä koskevat pyynnöt on lisäksi saatettu äskettäin teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan käyttöön. Ottaen huomioon, että asiakirjat ovat rajoitettuja, parlamentin kanssa on sovittu erityisjärjestelyistä niiden asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi. Syistä, jotka on selvästi esitetty kauppapolitiikasta vastaavan komission jäsenen äskettäisessä vastauksessa hallituksesta riippumattomien järjestöjen palvelukauppaneuvotteluja koskevaan avoimeen kirjeeseen, joka on saatavissa myös komission (kauppapolitiikan pääosaston) www-sivustolla, komissiolla ei ole aikomusta saattaa alkuperäisiä pyyntöjä yleiseen käyttöön, vaikka se aikookin olla mahdollisimman avoin kaikkia asianomaisia kohtaan. (1) http://europa.eu.int/comm/trade/wto_overview/index_en.htm.