ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2771/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Strutsien kasvatus.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0189 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2771/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Strutsien kasvatus Komission jäsen Fischler ilmoitti Euroopan parlamentissa 6. kesäkuuta 1995, että erityinen EU-komitea on saanut tehtäväksi tutkia, onko strutsien ja niiden sukuisten eläinten kasvattaminen Pohjoismaissa eläinrääkkäystä. Euroopan parlamentin jäsen Schweitzer oli kysynyt komission jäseneltä, oliko oikein kasvattaa lämpimästä ja kuivasta Australiasta kotoisin olevia strutseja kylmässä Pohjolassa. Schweitzerin mielestä strutsien kasvattaminen Pohjoismaissa on selvää eläinrääkkäystä, joka on lopetettava. Schweitzerin mukaan ongelma on se, että strutseilta puuttuu erityinen rauhanen, joka tuottaa eritettä, jolla ne voivat voidella höyhenensä, niin että niistä tulee vettähylkiviä. Näin ollen strutsit alkavat palella heti kun ne kastuvat. Fischler vastasi, että strutsien ja muiden vastaavien eläinlajien hyvinvointiin liittyviä kysymyksiä tutkitaan parhaillaan eläinsuojelua koskevaa eurooppalaista yleissopimusta käsittelevässä pysyvässä komiteassa. Kun strutsien kohtelua koskevat suuntaviivat laaditaan, tämä komitea tulee ottamaan huomioon näiden eläinten erityispiirteet, Fischler vakuutti. Mitä tälle asialle on tehty? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2001) Tuotantoeläinten suojelusta tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen pysyvä komitea on hyväksynyt 22. huhtikuuta 1997 sileälastaisia lintuja (strutseja, emuja ja nanduja) koskevan suosituksen. Suositus tuli voimaan kuusi kuukautta myöhemmin. Jäsenvaltiot ja yhteisö ovat yleissopimuksen sopijapuolia, ja niiden odotetaan noudattavan suositusta. Suosituksessa esitetään erityisiä määräyksiä matalille lämpötiloille altistettujen eläinten stressin vähentämiseksi ja otetaan huomioon eläinten biologiset erityispiirteet. Siinä määrätään erityisesti, että tilat voivat sijaita ainoastaan alueilla, joiden ilmasto sekä muut olosuhteet mahdollistavat lintujen pitämisen ulkona suurimman osan päivästä kaikkina vuodenaikoina ja joissa laajat hyvin salaojitetut maa-alueet tarjoavat niiden liikkumiseen ja laiduntamiseen riittävät tilat. Lisäksi suosituksessa kehotetaan varustamaan lämmityslaittein aitaukset, joissa eläimiä pidetään, ja levittämään hiekkaa jäisiin ulkotiloihin. Komitea tarkistaa suositusta vuonna 2002 ja ottaa työssään huomioon kasvatuksesta saadut kokemukset sekä tuoreet tieteelliset tulokset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2017/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) ja Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle. Kyprosta koskevat kahden yhteisön väliset hankkeet.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2017/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) ja Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Kyprosta koskevat kahden yhteisön väliset hankkeet Millaista rahoitusta kunakin varainhoitovuonna on annettu Kyproksen kahden yhteisön välisiin hankkeisiin siitä lähtien, kun rahoitusta ensi kerran myönnettiin? Kuinka paljon rahoituksesta on käytetty kunakin vuonna? Kuinka paljon varoja on tällä hetkellä varattu tuleviin tai olemassa oleviin hakkeisiin, joista kaikki asianosaiset sopimuspuolet ovat sopineet? Mitkä kahden yhteisön väliset hankkeet on saatettu loppuun ja mitä hankkeita on tällä hetkellä käynnissä (mikä on hankkeen nimi ja millaisesta hankkeesta on kyse)? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2001) Kyproksen kahden yhteisön yhteisiä hankkeita pidetään yhtenä tärkeänä välineenä yhteisöjen väliseen sopuun pyrittäessä. Näin ollen komissio tukee kaikkia toimia, jotka mahdollisesti edistävät tämän tavoitteen saavuttamista. Komissio on allekirjoittanut neljä rahoituspöytäkirjaa osana Kyproksen kanssa tehtävää rahoitusyhteistyötä Välimeren alueen kehittämisen tukiohjelman (MEDA-ohjelma) yhteydessä. Toisessa rahoituspöytäkirjassa kohdennettiin 3,9 miljoonaa euroa Nicosia Master Plan -ohjelmalle (vanhan Nikosian keskustan, erityisesti jalankulkualueiden, kunnostaminen ja elävöittäminen) ja 2,4 miljoonaa euroa Nikosian viemäröintijärjestelmän parantamiseen. Vuodesta 2000, jolloin annettiin uusi Kyproksen ja Maltan liittymistä valmistelevaa strategiaa koskeva neuvoston asetus (neuvoston asetus (EY) N:o 555/2000, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2000, Kyproksen tasavallan ja Maltan tasavallan liittymistä valmistelevan strategian mukaisten toimien toteuttamisesta(1)), kolmasosa Kyprokselle myönnetystä vuotuisesta määrärahasta liittyy molempia yhteisöjä koskeviin toimiin; kolmasosa 57 miljoonasta eurosta on 19 miljoonaa euroa. Tähän mennessä on käytetty ainoastaan aiempien rahoituspöytäkirjojen yhteydessä sidotut varat. Vuodesta 2000 alkaen sidottuja varoja ei vielä ole käytetty (katso alempana), mutta Nicosia Master Plan -ohjelman vuoden 2000 määrärahoja koskevat sopimukset on tehty. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (1) EYVL L 68, 16.3.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2353/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Kiinan liittyminen WTO:n jäseneksi.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2353/01 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (6. elokuuta 2001) Aihe: Kiinan liittyminen WTO:n jäseneksi Vuodesta 1995 WTO on myöntänyt järjestöön liittyville maille kehitysmaan aseman ehdoilla, joista sovitaan liittymisneuvotteluissa. Kiinan liittymisestä käydyissä neuvotteluissa komissio on päässyt äskettäin sopimukseen erimielisyyttä aiheuttaneista tärkeimmistä kysymyksistä. Voiko komissio täsmentää, mitä ehtoja Kiinalle on liittymisneuvotteluissa asetettu? Onko komissio ottanut huomioon, että Kiinassa on erittäin kilpailukykyisiä teollisuuden aloja ja että kehitysmaan aseman myöntämisen on tapahduttava sen mukaisesti? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (27. syyskuuta 2001) Maailman kauppajärjestö (WTO) ei myönnä valtioille kehitysmaan asemaa liittymisneuvottelujen aikana. Kehitysmaastatus on käytännössä tulos liittyvän valtion omasta julistuksesta. Vaikka WTO näkisikin kehitysmaiksi itsensä julistaneiden valtioiden kohdalla voitavan soveltaa erityisehtoja, ehdot eivät automaattisesti tule sovellettaviksi ehdokasvaltioihin, joiden liittymisehdot määritellään ainoastaan liittymisneuvottelujen perusteella. Kiina on itse nimenomaisesti hyväksynyt joillakin aloilla jätettävän soveltamatta WTO:n kehitysmaiksi luokiteltavia jäsenmaita koskevia määräyksiä. Kunkin maan liittymisneuvotteluissa pyritään siis määrittelemään liittymisehdot, jotka ovat erityisesti laaditut kyseistä valtiota silmällä pitäen ja jotka ovat oikeassa suhteessa sen taloudelliseen kapasiteettiin ja kehitykseen. Samaista lähestymistapaa on käytetty Kiinan kohdalla. Näin ollen eri WTO:n jäsenten kesken on neuvoteltu Kiinan liittymisehdoista, jotka nyt ovat lähes täysin määritetyt, ottaen huomioon Kiinan eri teollisuus- sekä maatalous- ja palvelusektoreiden kehitystasojen väliset erot. Neuvottelujen kuluessa komissio on ottanut selkeästi huomioon kehityksen eri tasot ja vaatinut riittäviä sitoumuksia niiltä osin kuin Kiinan talous on kilpailukykyinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1871/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Tanska).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0032 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1871/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Tanska) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Tanskassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Tanskassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2551/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Ensimmäinen sopimus Espanjan ja Tunisian välisen kalastusyrityksen perustamisesta.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2551/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2001) Aihe: Ensimmäinen sopimus Espanjan ja Tunisian välisen kalastusyrityksen perustamisesta Ensimmäinen sopimus Espanjan ja Tunisian välisen kalastusyrityksen perustamisesta on allekirjoitettu. Kymmenkunta Marokon kalastusalueen menettämisestä kärsimään joutunutta kalastusalusta Espanjan Algecirasista saa kalastaa Tunisian vesillä ja myydä saaliinsa Espanjan satamiin. Uuden yhtiön osakepääomasta 50 % maksaa algecirasilainen laivanvarustaja, 50 % tunisialainen yhtiökumppani. Kaikki kalastusalukset ovat vetoisuudeltaan yli 20 bruttorekisteritonnia, ja niiden pitää ilmoittautua Tunisian rekisteriin ja toimia sen lipun alla, vaikka miehistö on espanjalainen. Voiko komissio ilmoittaa, onko se tietoinen tällaisista sopimuksista, joita ilmeisesti muutkin Espanjan ja Tunisian varustamot alkavat tehdä? Voiko se myös ilmoittaa, voidaanko tällaiset sopimukset hyväksyä osaksi yhteistä kalastuspolitiikkaa ja voiko komissio edistää tai jopa auttaa tällaisen yhteistyön laajentamista muihin maihin kuten Algeriaan tai muihin Afrikan maihin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 2001) Komissio ei ole tietoinen järjestelyistä tai sopimuksista, joita yksityiset toimijat tai laivanomistajat ovat tehneet yhteisön alueella. Lisäksi nykyisessä kalastuslainsäädännössä ei vaadita ilmoittamaan komissiolle tällaisista toimista. Kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17. joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999(1) 8 artiklassa esitetään ehdot yhteisön rahoitustuen myöntämiselle yhteisön ja kolmansien maiden toimijoiden välisten yhteisyritysten perustamiseen. Näiden ja muiden sovellettavissa olevien edellytysten perusteella komissio voisi tosiaankin helpottaa ja tukea tällaisten yhteisyritysten perustamista. (1) EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2930/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Carlingin kemianteollisuuden tehtaan aiheuttamat ympäristöhaitat Völklingenissä ja Lauterbachissa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2930/01 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (24. lokakuuta 2001) Aihe: Carlingin kemianteollisuuden tehtaan aiheuttamat ympäristöhaitat Völklingenissä ja Lauterbachissa Ranskalaisen kemianteollisuuden tehtaan jatkuvat ympäristöhaitat vaarantavat väestön terveyden Saarlandissa sijaitsevassa Lauterbachissa. Asia vahvistettiin ympäristöministeriön pyytämässä Saarlandin tekniikan alan tutkimuslaitoksen lausunnossa, josta käy ilmi seuraavia haittoja: - hajupäästöt ovat asuinalueilla sallittuja raja-arvoja suurempia, terveydelle haitallisia ja ne johtavat hajuhaittoihin - Lauterbachin saastuminen etenkin viikonloppuisin - Carlingin tuotantolaitoksen aiheuttamat meluhaitat, jotka ylittävät sallitut raja-arvot (50 desibeliä/A) - ilman saastuminen. Lauterbachin asukkaat eivät ole saaneet useista pyynnöistä huolimatta tietoja seudulla toimivilta ranskalaisilta yrityksiltä eikä ranskalaisilta viranomaisilta. Saksalaisten viranomaisten yritykset saada tietoa ovat epäonnistuneet. 1. Ovatko ranskalaiset yritykset ja viranomaiset komission mielestä jättäneet noudattamatta tiedottamisvelvollisuuttaan? 2. Jos ovat, mihin toimiin komissio ryhtyy rajatylittävän tiedottamisvelvollisuuden varmistamiseksi, kun on kyse ympäristöhaitoista? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Komissio voi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että hänen esittämiensä tietojen perusteella on aihetta tarkastella, ovatko Ranskan viranomaiset mahdollisesti jättäneet täyttämättä velvoitteensa, jotka kuuluvat niille ympäristöä koskevan tiedon saannin vapaudesta 7. kesäkuuta 1990 annetun direktiivin 90/313/ETY(1) nojalla. Kyseisessä direktiivissä, jossa ei aseteteta velvoitteita mahdollisen pilaantumisen lähteenä oleville teollisuusyrityksille, säädetään tietyin rajoituksin mm. siitä, että julkisten viranomaisten on annettava hallussaan olevat ympäristötiedot kaikkien niitä pyytävien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden saataville. Komissio aikoo tiedustella Ranskan viranomaisilta, miten ne ovat täyttäneet tämän velvoitteen arvoisan parlamentin jäsenen esille nostamassa tapauksessa. (1) EYVL L 158, 23.6.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2478/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) neuvostolle. Ns. koulumaidon tukemisesta.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0139 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2478/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) neuvostolle (14. syyskuuta 2001) Aihe: Ns. koulumaidon tukemisesta Yhteisön budjetissa oli vuonna 2001 varattuna 89 miljoonaa euroa ns. koulumaitoon. Tätä summaa on ensi vuoden talousarvioesityksessä leikattu. Onko se merkki siitä, että neuvosto ei pidä tarpeellisena jatkaa tällaisen tuen myöntämistä, ja jos se pitää, miten valvotaan sitä, että tuki käytetään yksinomaan koulumaitoon eikä se vuoda muihin suihin? Miten on tuki jakautunut jäsenmaiden kesken? Jos jotkut maat eivät käytä tukea, onko neuvoston mielestä tarkoituksenmukaista kasvattaa tukea käyttävien maiden osuutta siitä kieltäytyvien maiden tukiosuudella? Vastaus (10. joulukuuta 2001) Maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999(1) 14 artiklan mukaan yhteisön tukea myönnetään koulujen oppilaille toimitettavalle maidolle ja tietyille maitotuotteille. Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsi, tähän tarkoitukseen varattiin vuonna 2001 89 miljoonaa euroa yhteisön talousarvion alamomentissa maitotuotteet. Varainhoitovuonna 2002 kyseiset menot on siirretty alamomentista maitotuotteet luvun 31, elintarvikeapuohjelmat, kohtaan 312, jossa on 81 miljoonaa euroa vuodelle 2002(2). Lisäksi edellä mainitun asetuksen 15 artiklassa täsmennetään, että komissio päättää 42 artiklassa säädetyn menettelyn (hallintokomiteamenettely) mukaisesti kaikista yksityiskohtaisista säännöistä ja erityisesti tukien myöntämisen edellytyksistä, tukien määristä, kyseisiä tuotteita koskevasta luettelosta ja valvonnasta. (1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. (2) Summa on vuonna 2000 myönnettyä summaa pienempi, koska vuonna 2000 päätettiin vähentää yhteisön rahoitusosuutta 95 prosentista 75 prosenttiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2950/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Yhdistyneen kuningaskunnan alueellisten lainsäädäntöelinten tukeminen.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0214 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2950/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan alueellisten lainsäädäntöelinten tukeminen Onko komissio rahoittanut kampanjoita Yhdistyneen kuningaskunnan vastavalittujen alueellisten lainsäädäntöelinten tukemiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Kun kyseessä ovat Euroopan unionin rakennerahasto-ohjelmat, arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien kaltaisten kampanjoiden rahoitusta ei katsota tukikelpoiseksi menoksi. Rakennerahastoista rahoitettujen ohjelmien hallinnointi on hajautettua ja kuuluu jäsenvaltioissa ja alueilla tähän tehtävään nimetyille viranomaisille. Nämä viranomaiset vastaavat hankkeiden valinnasta. Niillä on myös ensisijainen vastuu eurooppalaisten ohjelmien rahoitushallinnosta ja -valvonnasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2347/01

esittäjä(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle

(3. elokuuta 2001)

Aihe: Kamboda

Millä tavoin Euroopan komission suhteet Kambodaan edistävät maassa vallitsevan systemaattisen korruption ja maan hallituksen harjoittaman sortopolitiikan lopettamista, ottaen etenkin huomioon uhkailujen kohteena olevan Sam Rainsy -oppositiopuolueen, jonka useita aktivisteja on tapettu viime kuukausien aikana?

Mitä poliittisia toimenpiteitä komissio on kehittänyt parantaakseen 3. helmikuuta 2002 pidettäväksi suunniteltujen paikallisvaalien legitiimiyttä?

Ovatko EU:n kehityshankkeiden tilintarkastukset antaneet viitteitä siitä, että korruptio ja petokset ovat vähenemässä erityisesti Prasac 2 ja Prasac 3 -hankkeissa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 2001)

Komissio pitää unionin ja Aasian maiden välisissä suhteissa erittäin tärkeänä hyvän hallinnon, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja korruption kitkemisen tarpeen korostamista.

Suhteissaan Kambodaan komissio jatkaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa painostusta ihmisoikeuksien ja hyvän hallinnon todellisen toteutumisen puolesta. Nämä kysymykset ovat keskeisiä yhteisön yhteistyöstrategialle Kambodan kanssa, ja ne ovat perustana kaikille yhteistyöhankkeille myös muiden rahoittajien kanssa. Komissio käyttää kahdenvälisissä yhteyksissään Kambodan viranomaisiin jokaisen mahdollisuuden korostaakseen kansalais- ja poliittisten oikeuksien vahvistamisen tarvetta Kambodassa ja ilmoittaakseen muistakin huolenaiheista.

Komissio vahvisti 26. heinäkuuta 2001 valmiutensa tukea helmikuussa 2002 pidettäviä paikallisvaaleja, koska ne ovat tärkeä askel kohti demokratian vahvistamista Kambodassa. Komissio antaa teknistä tukea kansalliselle vaalikomitealle (NEC) ja kansalaisjärjestöille. Tuen yksityiskohtia viimeistellään parhaillaan asiantuntijoiden tekemän matkan seurauksena. Komissio arvioi myös parhaillaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuutta lähettää Euroopan unionin vaalientarkkailuvaltuuskunta vaaleihin. Kambodan viranomaisten kanssa tässä yhteydessä käymissään keskusteluissa komissio on korostanut vaaleja edeltävän ja vaalien aikaisen väkivallattoman ja vapaan ilmapiirin tärkeyttä sekä kansallisen vaalikomitean objektiivisen, puolueettoman ja ammattimaisen suhtautumisen merkitystä koko prosessin ajan.

Unionin Kambodassa toteuttamien kehityshankkeiden ja erityisesti Kambodan maatalouden elvyttämis- ja tukiohjelman (Prasac) hankkeiden tilintarkastuksissa ei ole tarkoitus arvioida maan yleistä tilannetta korruption ja petosten osalta. Tilintarkastuksissa rajoitutaan määrittelemään toteutetun varainhoidon ja valvontajärjestelmien perusteella, onko hankkeen varoja käytetty oikein. Monet hankkeet tukevat kuitenkin hyvän hallinnon sekä tehokkaan ja moitteettoman varainhoidon soveltamista alalla, johon ne liittyvät. Tilintarkastajat eivät ole Prasac-hankkeiden yhteydessä havainneet hankkeiden toteuttamisessa petoksia tai korruptiota.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2196/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. BSE.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0076 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2196/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (17. heinäkuuta 2001) Aihe: BSE Aostanlaaksossa todettiin heinäkuun 5. päivänä yksi BSE-tapaus. Sairastunut 14-vuotias nauta kuului laikukkaaseen Castana svizzera -rotuun ja oli peräisin Sveitsistä. Euroopassa on myös aiemmin todettu BSE-tautia Sveitsistä peräisin olevilla naudoilla. Mitä sopimuksia Euroopan unionin ja Sveitsin välillä on sen varmistamiseksi, että Sveitsissä toteutettavat nautojen tarkastukset ja BSE-taudin ehkäisytoimet vastaavat Euroopan unionissa voimassa olevia turvallisuusstandardeja, ja mitä takeita Sveitsin viranomaiset ovat antaneet tästä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 2001) Sveitsin ja yhteisön 21. kesäkuuta 1999 tekemien alakohtaisten sopimusten osana on sopimus maataloustuotteiden kaupasta. Tämän sopimuksen liite 11 koskee terveyteen ja eläinjalostukseen liittyviä toimenpiteitä, joita sovelletaan elävien eläinten ja eläintuotteiden kaupassa. Tällä hetkellä liitteen 11 lisäykset eivät sisällä spongiformista enkefalopatiaa (BSE) koskevia erityissääntöjä. Niitä on tarkoitus sisällyttää sopimukseen 19 artiklalla perustetun eläinlääkintää käsittelevän sekakomitean päätöksellä. Sveitsin viranomaiset ovat vuodesta 1990 toteuttaneet runsaasti toimenpiteitä BSE-taudin torjumiseksi. Niitä täydennettiin keväällä 1999 BSE-taudin aktiivisella seurantajärjestelmällä, joka perustuu pikatesteihin BSE-taudin havaitsemiseksi. Tämä järjestelmä otettiin käyttöön myös yhteisössä jo olemassa olevien seurantajärjestelmien tueksi. Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto tekee Sveitsiin säännöllisesti tarkastuskäyntejä, joilla se seuraa Sveitsin viranomaisten perustaman järjestelmän toimintaa ja arvioi järjestelmän tehokkuutta. Sveitsistä peräisin olevasta tuonnista, kuten kaikista yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevasta tuonnista, säädetään tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22. toukokuuta 2001 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 999/2001(1). Asetuksessa säädetään, että yhteisöön tuotavien eläinperäisten tuotteiden mukana on oltava terveystodistus, joka todistaa, etteivät tuotteet sisällä erikseen määriteltyä riskiainesta tai märehtijäeläimestä mekaanisesti erotettua luulihaa. Lisäksi asetuksessa vaaditaan, että elävien nautaeläinten tuonnin yhteydessä on esitettävä terveystodistus, joka todistaa, että kielto nisäkäsperäisen valkuaisen käytöstä märehtijöiden ruokinnassa on pantu täytäntöön. Todistuksen on myös osoitettava, että nautaeläimet on tunnistettu pysyvällä tunnistusjärjestelmällä ja etteivät eläimet ole syntyneet BSE-tartunnan mahdollisesti saaneista naaraista. (1) EYVL L 147, 31.5.2001.