KIRJALLINEN KYSYMYS E-2538/01

esittäjä(t): Hans Modrow (GUE/NGL) komissiolle

(19. syyskuuta 2001)

Aihe: Vähemmistöjen oikeuksien suojelu

Sachsenin osavaltion hallitus aikoo luultavasti sulkea osavaltiossa sijaitsevan sorbien peruskoulun yläasteen koulun. Tämä loukkaisi sorbien oikeutta edistää slaavilaista kieltänsä ja suojella identiteettiänsä.

1. Komissio on kehottanut jäsenehdokasvaltioita ratkaisemaan vähemmistöihin liittyvät ongelmansa. Minkä erityisten ehtojen perusteella komissio arvioi vähemmistöjen oikeuksien toteuttamista jäsenehdokasvaltioissa?

2. Koskevatko ehdot myös nykyisiä jäsenvaltioita? Miten komissio rankaisee oikeuksien loukkaamisesta ja rikkomisesta?

3. Aiotaanko seuraavassa hallitustenvälisessä konferenssissa käsitellä konkreettisesti vähemmistöjen oikeuksia esimerkiksi laatimalla etnisten vähemmistöjen ja pienten kansojen oikeuksia koskeva, sitova peruskirja, jossa sovitaan yhteisestä oikeudesta kielellisiin ja kulttuurisiin järjestelmiin, kuten kouluihin?

4. Saksan liittotasavallan Sachsenin osavaltiossa, joka on sorbien alkuperäiskansan vähemmistön asuinaluetta, suljetaan sorbinkielisiä kouluja vanhempien, sorbikuntien ja sorbien etuja ajavan Domowinan toivomusten vastaisesti. Miten komissio arvioi tätä, kun otetaan huomioon vähemmistöjen oikeudet Euroopassa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(23. marraskuuta 2001)

Komission mielipide on, että vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet ovat osa jäsenvaltioiden yhteisiä periaatteita, jotka on lueteltu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa. Nämä periaatteet, jotka perustuvat useisiin kansainvälisiin sopimuksiin(1), on juhlallisesti vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa(2). Sen 21 artiklan 1 kohdassa kielletään kaikki syrjintä, joka perustuu muun muassa etniseen alkuperään, kieleen, uskontoon tai kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, ja artiklassa 22 vaaditaan, että kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta on kunnioitettava. Siten kuin perusoikeuskirjaan liittyvässä selitystekstissä täsmennetään(3), nämä kaksi säädöstä perustuvat toisaalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan (ent. 6 a artiklaan) ja Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen 14 artiklaan sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklaan (ent. 128 artiklaan).

Nämä periaatteet koskevat samalla tavoin hakijamaita kuin nykyisiäkin jäsenvaltioita.

1. Mitä tulee hakijamaihin, näiden periaatteiden kunnioittaminen on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan nojalla yksi jäsenyyden ehto. Jäsenyyskriteerit on lisäksi määritelty Kööpenhaminassa 21.22. kesäkuuta 1993 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, ja vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu on nimenomaisesti mainittu kriteerien joukossa. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka se antoi herra Paasilinnan vähemmistöjen oikeuksien määrittelyä koskeneeseen kysymykseen (E-1927/99).

2. Mitä tulee tämänhetkisiin jäsenvaltioihin, näiden periaatteiden kunnioittaminen taataan rikkomusmenettelyllä, josta säädetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artiklassa), ja poliittisella menettelyllä, josta määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklassa. Ensin mainitun mukaan komissio voi viedä asian yhteisön tuomioistuimeen, jos syrjinnän katsotaan kuuluvan yhteisön lainsäädännön sovelluspiiriin; näin on asian laita esimerkiksi silloin, jos jäsenvaltio panee yhteisön direktiivin virheellisesti täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä. Jälkimmäisen mukaan komissio tai kolmasosa jäsenvaltioista voi vedota valtion- ja hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuvaan neuvostoon tapauksissa, joissa 6 artiklassa esitettyjä periaatteita vastaan on rikottu vakavasti tai jatkuvasti.

3. Seuraavan hallitusten välisen konferenssin työjärjestystä ei vielä ole sovittu. Tästä huolimatta Nizzan sopimukseen liitetyn julistuksen nro 23 mukaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan säätäminen on kysymys, joka liittyy unionin tulevaisuudesta käytävään keskusteluun.

4. Komission hallussa ei ole tietoja, joiden nojalla olisi syytä olettaa yhteisön lainsäädäntöä sovelletun virheellisesti tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklaa rikotun vakavasti ja jatkuvasti. Päinvastoin, vähemmistöjen suojeleminen vaikuttaa olevan selkeästi osa Saksan lainsäädäntöä. Saksa on ratifioinut Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puitesopimuksen ja on erityisesti ilmoittanut soveltavansa sopimusta sorbivähemmistöön kuuluviin Saksan kansalaisiin. Saksin vapaavaltion perustuslain 6 artiklan 1 kohdassa ja Saksissa asuvia sorbeja koskevan lain 8 artiklassa säädetään, että sorbeilla on oikeus pitää yllä ja kehittää kieltään ja kulttuuriaan julkisessa elämässä ja että heillä on oikeus sen opetukseen kouluissa ja päivähoidossa. Ilmeisesti sorbinkielistä opetusta annetaan Saksissa 57 koulussa, joissa on yhteensä 4 100 oppilasta, heistä noin 1 400 on äidinkieleltään sorbeja. Mikään ei estä Domowinaa perustamasta sorbinkielisiä kouluja. Mitä tulee valtion velvollisuuteen perustaa sorbinkielisiä kouluja, puitesopimuksen 14 artiklan 2 kohdassa tämä velvollisuus rajoitetaan koskemaan riittävän suurta oppilasmäärää.

Komissio muistuttaa työstä, jolla on pyritty edistämään kielellistä monimuotoisuutta etenkin Euroopan kielten teemavuoden(4) yhteydessä, sekä yhteisön panoksesta jäsenvaltioiden kulttuurien kansallisen ja alueellisen monimuotoisuuden tukemisessa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklan (ent. 128 artiklan) nojalla.

(1) Vrt. esimerkiksi YK:n ihmisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen sopimus, jonka 27 artikla suojelee vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden kulttuuria ja kieltä; kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet tämän sopimuksen.

(2) EYVL C 364, 18.12.2000.

(3) Vrt. perusoikeuskirjan selitystekstit, asiakirja CHARTE 4473/00 CONVENT 49, päivätty 11. lokakuuta 2000.

(4) Kirjallisiin kysymyksiin E-2519/01 ja E-2520/01 annettu yhteinen vastaus.