KIRJALLINEN KYSYMYS E-0178/03

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle

(30. tammikuuta 2003)

Aihe: Käärmeidensuojelualue Milosin saarelle: ihmisten suojelu ja ympäristölainsäädännön rikkominen

Milosin saaren paikalliset elimet ja ammattiliitot ovat tuominneet yhteisön lainsäädännön vastaisena kyykäärmeidensuojelualueen perustamista koskevan suunnitelman, joka perustuu Milosin käärmebiotooppiohjelmaan. Ne ovat myös huolissaan siitä, että tästä myrkyllisestä käärmelajista, joka ei ole Kreikassa uhanalainen, olisi vaaraa ihmisten terveydelle. Erityisesti ne ovat huolissaan siitä, että luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY(1) ja erityisesti sen 6 artiklan 3 kohdan säännöksiä ei ole noudatettu. Tässä artiklassa säädetään, että toimivaltaiset kansalliset viranomaiset antavat hyväksyntänsä tälle suunnitelmalle tai hankkeelle vasta varmistuttuaan siitä, että suunnitelma tai hanke ei vaikuta kyseisen alueen koskemattomuuteen, ja kuultuaan tarvittaessa kansalaisia. Lisäksi kyseisen tutkimuksen perusteella on ehdotettu, että presidentin asetuksella säädettäisiin, että käärmeidensuojelualue kattaisi 60 prosenttia saaren pinta-alasta. Tämä vaarantaisi ihmisten terveyden, ja saarelle tuotaisiin ilman valvontaa muitakin käärmelajeja, joita siellä ei alun perin ole ollut, mikä on direktiivin 92/43/ETY ja Natura 2000 -verkon vastaista ja vääristää niiden tavoitteet.

1. Mitä komissio aikoo tehdä ensinnäkin luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin ja Natura 2000 -verkon rikkomisen osalta? Niiden erityissäännöksiä on rikottu perustettaessa käärmeidensuojelualuetta Milosin saarelle. Entä mitä se aikoo tehdä sille, että kyseisen direktiivin säännöksiä rikotaan tuomalla saarelle lajeja, joita siellä ei ennen ole ollut?

2. Mitä komissio aikoo tehdä niiden vaarojen ja terveysriskien osalta, joita Milosin saarella, etenkin asumattomilla alueilla, aiheutuisi 60 prosenttia saaren pinta-alasta käsittävän suojelualueen perustamisesta ja muiden, ei-alkuperäisten käärmelajien valvomattomasta tuonnista saarelle?

3. Mitä hankkeita tai tutkimuksia yhteisö on rahoittanut yhdessä muiden tahojen kanssa tai ehdottanut Milosin käärmeidensuojelualueen luomiseksi ja miten komissio yleisesti ottaen suhtautuu yhteisön ympäristöhankkeiden ja -suunnitelmien huonoon hallintoon, ottaen huomioon että suhteettomat suojelutoimet (esimerkiksi 60 prosentin Milosin pinta-alasta muuttaminen käärmeidensuojelualueeksi) ovat direktiivin 92/43/ETY ja Natura 2000 -verkoston tavoitteiden ja sisällön vastaisia?

(1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(27. maaliskuuta 2003)

1. Vipera schweizeri on Kreikan kotoperäinen laji, joka on määritetty direktiivin 92/43/ETY liitteessä II(1) ensisijaisesti suojeltavaksi lajiksi sekä sen liitteessä IV yhteisön tärkeänä pitämäksi eläinlajiksi, joka edellyttää tiukkaa suojelua. Vipera schweizeri on maailmanlaajuisesti uhattu laji, koska sitä tavataan vain Kykladien länsiosan neljällä pienellä saarella. Lajin käärmeistä 90 prosenttia elää Milosin saarella, ja niitä on erityisesti Milosin länsiosassa harvaanasutulla alueella, jonka luonto on vielä suurelta osin koskematonta.

Kreikka on ehdottanut kansallisessa luettelossaan Natura 2000 -verkkoa varten kolmea lajin suojelualuetta: yksi suojelualue Milosin saarella eli Milosin länsirannikolla (koodi GR422005) ja kaksi suojelualuetta Kimolosin ja Sifnosin saarilla eli Nisos Polyaigos-Kimolosissa (koodi GR4220006) ja Sifnos-Profitis Iliasilla (koodi GR4220008). Brysselissä kokoontuneessa viimeisessä Välimeren biomaantiedettä käsittelevässä seminaarissa (29.31. tammikuuta 2003) päätettiin, että lajimäärä oli riittävä. Jos tieteellisiä varoja on vielä riittävästi, Kreikan on kuitenkin tarkasteltava perusteellisemmin suojelualueiden rajaamista sekä lajin esiintymistä Milosin saaren Profitis Iliasin suojelualueella (koodi GR4220020), joka sisältyi alun perin Kreikan ehdottamaan yhteisön tärkeimpinä pitämien suojelualueiden luetteloon.

Komissio käynnisti tutkimuksen huhtikuussa vuonna 2000 saamansa kantelun perusteella, jossa tuotiin esiin se, miten uhattu Milosin kyykäärme on etenkin paikoissa, joissa harjoitetaan kaivostoimintaa. Kreikan toimittamien tietojen mukaan aiheesta on laadittu erityinen ympäristötutkimus, jonka tarkoituksena on määrittää asianmukaisesti Natura 2000 -alueiden rajaaminen saarella. Tämän hoitosuunnitelman hyväksymisen jälkeen on tarkoitus ottaa käyttöön lajia ja sen luontotyyppiä koskeva kattava ja tehokas suojelujärjestelmä. Järjestelmä koostuu erityisestä hyväksytystä ympäristötutkimuksesta, lajin ja sen luontotyyppien suojeluun tähtäävästä presidentin asetuksesta sekä hallintoelimestä, jonka tarkoituksena on panna lain säännökset täytäntöön.

Komissio katsoo, että saatujen tietojen perusteella Kreikka ei ole toteuttanut kaikkia tarvittavia toimenpiteitä Vipera schweizerin tiukan suojelujärjestelmän tehokkaaksi käyttöön ottamiseksi Milosilla, jotta näiden lajien yksilöitä ei tahallisesti tapettaisi luonnossa, lajeja ei tarkoituksellisesti häirittäisi lisääntymisen, poikasiän, talvehtimisen ja migraation aikana eikä niiden lisääntymis- tai levähdyspaikkoja vahingoitettaisi tai tuhottaisi. Komissio on todennut, ettei Kreikka ole noudattanut direktiivin 92/43/ETY 12 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdan mukaisia velvoitteitaan. Tämän vuoksi lokakuussa 2002 käynnistettiin EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa tarkoitettu rikkomismenettely.

2. Vipera schweizerin kaltaisten, liitteeseen IV sisältyvien lajien osalta direktiivin 92/43/ETY 12 artiklassa, siten kuin yhteisöjen tuomioistuin on sitä tulkinnut asiassa Caretta caretta antamassaan tuomiossa(2), säädetään tiukan suojelujärjestelmän käyttöönotosta ja tehokkaasta täytäntöönpanosta. Jäsenvaltiot voivat luonnollisesti kansanterveyttä tai yleistä turvallisuutta koskevista syistä

poiketa 12 artiklan säännöksistä. Kuitenkin direktiivin 92/43/ETY 16 artiklan mukaisesti tällainen poikkeus on mahdollinen vain, jollei muuta tyydyttävää ratkaisua ole ja jollei poikkeus haittaa kyseisten lajien kantojen suotuisan suojelun tason säilyttämistä niiden luontaisella levinneisyysalueella.

Komissio ei ole saanut tietää paikallisille lajeille epäluontaisten lajien valvomattomasta istuttamisesta. On pantava merkille, että direktiivin 92/43/ETY 22 artiklassa jätetään jäsenvaltioille asiaa koskeva laaja harkintavalta. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäluontaisten lajien tahallista istuttamista niiden alueella säännellään siten, että se ei aiheuta haittaa luontotyypeille niiden luontaisella levinneisyysalueella eikä luontaiselle luonnonvaraiselle eläimistölle tai kasvistolle, ja jos se katsotaan tarpeelliseksi, jäsenvaltioiden on kiellettävä tällainen istuttaminen. On myös pantava merkille, että erityisessä ympäristötutkimuksessa kielletään paikallisille lajeille epäluontaisten lajien valvomaton istuttaminen.

3. LIFE-rahoitusvälineestä ei osarahoiteta mitään Vipera schweizerin suojeluhanketta.

Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) on osarahoittanut Milosin kyykäärmeen suojeluhanketta toimintaohjelmassa Ympäristö 19941999 ja etenkin suojeltuja lajeja koskevaa toimenpidettä nro 3.1.

Kyseiselle hankkeelle, jonka otsikkona on Milosin kyykäärmeen biotoopin suojelu (koodinumero 3.1.01), on myönnetty 75 prosenttia alkuperäisestä kokonaisbudjetista eli 221 641 ecusta. Vuoden 2000 lopussa oli käytetty 127 253 ecua. Tästä talousarviosta on rahoitettu tiedotustoimia, valistusta, Milosin kyykäärmeen suojelutoimia koskevan tutkimuksen laatimista sekä tutkimusta, jonka tarkoituksena on rakentaa Vierailijoiden tiedotuskeskus.

(1) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).

(2) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 30. tammikuuta 2002, komissio vastaan Helleenien tasavalta, asia C-103/00, oikeustapauskokoelma 2002.