Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1694/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Suorat lentoyhteydet Strasbourgiin Unionin luonteesta johtuen unioni toimii eri maiden alueella. Tästä johtuen mm. Euroopan parlamentin jäsenet joutuvat kaksitoista kertaa vuodessa kokoontumaan Strasbourgissa istuntojen merkeissä, parlamentaarikkojen toisenlaisesta tahdosta huolimatta. Kuinka komissio aikoo varmistaa sen, että edes jokaisen unionin jäsenmaan pääkaupungista järjestyy suorat lennot Strasbourgiin? Tämä lienee vähimmäisvaatimus unionin toimintakyvyn kannalta. Nyt mm. Suomesta ja Ruotsista ei ole suoria lentoja Strasbourgiin, jolloin parlamentaarikoilta tuhraantuu kokonainen työpäivä matkustamiseen ja toinen takaisinpäin. Vuoden aikana se tarkoittaa 2 x kahdentoista työpäivän eli 5 viikon työn hukkumista pelkkään matkustamiseen. Yhden kokonaisen parlamenttikauden aikana kuuden kuukauden mittainen työrupeama menee pelkkään matkustamiseen. Tätä ei voitane pitää unionin veronmaksajien näkökulmastakaan järkevänä. Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) Komissio ymmärtää arvoisan parlamentin jäsenen ja monien hänen kollegoidensa esittämät vaikeudet ja suhtautuu niihin hyvin myötätuntoisesti. Komissio voi kuitenkin vain todeta, että Euroopan lentoyhtiöillä on täysi vapaus toimia yhteisössä eikä ole olemassa keinoja, joilla komissio tai kansalliset viranomaiset voisivat velvoittaa lentoyhtiöt toimimaan tietyillä reiteillä arvoisan parlamentin jäsenen esittämistä tai muista vastaavista syistä. Yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2408/92(1) 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat alueellaan asettaa julkisen palvelun velvoitteen jollekin alueelliselle lentoasemalle suuntautuvalle reitille. Säännöksen mukaisesti viranomaiset voivat vaatia, että tiettyä reittiä voidaan liikennöidä vain, jos lentoliikenne täyttää tietyt riittävyyttä ja jatkuvuutta koskevat edellytykset. Jos mikään lentoyhtiö ei ilmoita aikovansa toimia reitillä kyseisten velvoitteiden mukaisesti, jäsenvaltio voi julkaista tarjouspyynnön, jolla se valitsee yhden lehtoyhtiön liikennöimään reitille enintään kolmeksi vuodeksi. Valitulle lentoyhtiölle voidaan maksaa korvausta julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvista menetyksistä. Suuntaviivoissa, jotka koskevat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamista ilmailualalla ja jotka julkaistiin 10. joulukuuta 1994(2), tunnustetaan tällaisen korvauksen olevan valtiontukia koskevien sääntöjen mukaista. Jäsenvaltiot ovat soveltaneet tätä järjestelyä jo useita kertoja varmistaakseen tiettyjen reittien säilymisen. Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden oikeudellinen toimivalta määrätä julkisen palvelun velvoitteesta, arvoisa parlamentin jäsen haluaa ehkä kääntyä kansallisten viranomaisten puoleen Strasbourgin ja Helsingin välisen reitin osalta. Ranska on vuodesta 1995 määrännyt velvoitteita Strasbourgista lennettävien tiettyjen reittien (ei kuitenkaan Helsinkiin suuntautuvien) tiheyden ja kapasiteetin osalta. Ranska uudisti monet näistä velvoitteista vuonna 1997. Komissio julkaisi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tähän liittyvän tarjouspyynnön(3) yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Julkisen palvelun velvoitteeseen ei kuitenkaan sisälly valtaa pakottaa lentoyhtiöitä liikennöimään tietyllä reitillä, ellei mikään lentoyhtiö ilmoita aikovansa vastata tarjouspyyntöön. (1) EYVL L 240, 24.8.1992. (2) EYVL C 350, 10.12.1994. (3) EYVL C 385, 19.12.1997.