KIRJALLINEN KYSYMYS E-0875/00 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. Irakille asetettu vientikielto ja öljynhinta.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0875/00 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Irakille asetettu vientikielto ja öljynhinta Jalostettujen öljytuotteiden hinta on viimeisten 12 kuukauden aikana noussut voimakkaasti (21,1 prosenttia Italiassa), ja viime päivinä raakaöljyn hinta nousi New Yorkin pörssissä yli 32 dollariin barrelilta. Tämä polttoaineiden ja niiden johdannaisten huolestuttava hinnannousu johtuu yksinomaan siitä, että Opec-maista markkinoille tulevan öljyn määrää on supistettu. Samanaikaisesti Irak kärsii huomattavasti vientikiellosta, joka koskettaa voimakkaimmin kaikkien heikoimpia väestönosia (Maailman terveysjärjestö ilmoitti jo vuonna 1996, että pakotteet olivat aiheuttaneet suoraan yli miljoonan ihmisen kuoleman, joista puolet oli lapsia). Eikö komissio katso, että vientikielto, jolla rangaistaan ainoastaan väestön heikoimpia osia, on hyökkäys kaikkein perustavanlaatuisimpia ihmisoikeuksia vastaan? Eikö komissio katso, että sen olisi puututtava asiaan, jotta Yhdistyneet Kansakunnat harkitsisi kiireellisesti uudelleen Irakin vientikiellon tarpeellisuutta? Eikö komissio katso, että Irakin paluu raakaöljymarkkinoille saattaisi pehmentää Opecin tiukkaa kantaa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2000) Yhteisö on vuosien 19911999 aikana toimittanut Irakille 250 miljoonan euron arvosta humanitaarista apua lieventääkseen Irakille 1990 asetettujen pakotteiden vaikutuksia tavallisten Irakin kansalaisten elämään. Yhteisö ei ole kuitenkaan ollut ainoa huomattava avuntoimittaja vaan myös useat jäsenvaltiot ovat myöntäneet suuria avustuksia kahdenvälisesti. Vuonna 1997 käyttöönotetun öljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevan järjestelyn oletettiin riittävän täyttämään humanitaarisen avun tarpeet niin, ettei ulkopuoliseen apuun tarvitse turvautua. Järjestelyn toteuttaminen on kuitenkin ollut hidasta pääasiassa Irakin viranomaisten yhteistyöhaluttomuuden vuoksi. Järjestelystä huolimatta maan perusrakenteet ovat heikentyneet ja tämän myötä taloudellinen ja humanitaarinen tilanne on huonontunut, mistä kärsivät varsinkin kaikista huono-osaisimmat väestönosat. Tähän mennessä vain noin neljäsosa järjestelyn varoista on todella jaettu humanitaarista apua tarvitseville lopullisille tuensaajille. Avunantajilta tai öljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevasta järjestelystä saatu humanitaarinen apu voi kuitenkin parhaimmillaankin tasoittaa vain väliaikaisesti joitakin Irakin talouden romahduksen, mukaan luettuna elintarviketuotanto ja -jakelu, pahimpia seurauksia. Talouden elpyminen ja pitkän aikavälin jälleenrakennus voivat tapahtua vasta kun saarto on lopetettu. Saarron lopettamisen edellytyksenä on kuitenkin Irakin viranomaisten ja YK:n välinen täydellinen ja rakentava yhteistyö. YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla N:o 1284 YK:n jäsenvaltiot ovat ehdottaneet pakotteiden poistamista sillä edellytyksellä, että valvonta- ja tarkkailujärjestelmä otetaan uudelleen käyttöön. Valitettavasti Irak ei ole toistaiseksi hyväksynyt päätöslauselmaa, vaikkei se ole sitä virallisesti torjunutkaan. Komissio tukee kaikin mahdollisin keinoin ponnistuksia, joiden avulla Irakin hallitus saataisiin aloittamaan vuoropuhelu päätöslauselman täytäntöönpanosta ja pakotteiden poistamisesta. Viime vuoden korkeat öljyn hinnat ovat lisänneet öljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevasta järjestelystä saatavia tuloja sillä seurauksella, että Irakin öljystä saamat tulot saattavat ylittää YK:n järjestelylle asettaman enimmäisrajan. Jos pakotteet ja sen seurauksena enimmäisraja poistetaan, Irakin öljyntuotannon tason määrittää sen öljyntuotannon perusrakenteen suorituskyky. Perusrakenteet ovat heikossa kunnossa, koska ylläpitoa on laiminlyöty usean vuoden ajan. Kunnostustyöt kestävät vuosia ja rajoittavat merkittävää tuotannonkasvua lyhyellä aikavälillä.