ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1632/00

esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle

(29. toukokuuta 2000)

Aihe: AY-pankin romahtaminen entisessä Jugoslaviassa

Onko komissio tietoinen siitä, että vaalipiiristäni oleva Kevin John Morley jäi ilman erorahaa, joka AY-pankin olisi tullut maksaa? AY-pankki joutui selvitystilaan vuonna 1998 entiselle Jugoslavialle asetettujen EU-sanktioiden seurauksena.

Onko olemassa mitään mahdollisuuksia myöntää taloudellista tukea niille Euroopan kansalaisille, jotka ovat tällä tavoin syyttömästi kärsineet taloudellista haittaa?

Voisiko komissio suosittaa joitakin lisäkeinoja, joilla äänestäjäni voisi varmistaa oikeutettujen taloudellisten vaatimustensa toteuttamisen?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(23. kesäkuuta 2000)

Komissio on tietoinen siitä, että AY Bank joutui selvitystilaan 25. kesäkuuta 1999 maksukyvyttömyyttä ja vararikkoa koskevan Yhdistyneen kuningaskunnan säädöksen (Insolvency Act) mukaisesti. Muutamaa päivää aikaisemmin pankin varat jäädytettiin Jugoslavian liittotasavaltaan liittyvien varojen jäädyttämisestä ja sijoitusten kieltämisestä sekä asetusten (EY) N:o 1295/98 ja (EY) N:o 1607/98 kumoamisesta 15. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1294/1999(1) mukaisesti. Koska päätös selvitystilaan asettamisesta tehdään vain, jos tuomioistuin on vakuuttunut siitä, että yritys on kykenemätön maksamaan velkansa tai jatkossa on todennäköistä, ettei yritys kykene hoitamaan velkojaan, varojen jäädyttämistä ei tulisi katsoa tällaisen päätöksen perusteeksi.

Komissio huomauttaa, että asetuksessa ei puututa kysymykseen siitä, olisiko työnantajien maksettava erorahaa työntekijöille, ja että tämä asia on ratkaistava Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen lainsäädännön, mukaan luettuna maksukyvyttömyyttä ja vararikkoa koskeva säädös, mukaisesti.

Olettaen, että oikeus erorahaan on olemassa, komissio huomauttaa, että tavanomaisten palkkojen, myös pakollisten erorahojen, maksaminen on vapautettu varojen jäädyttämisestä. Jos työntekijä olisi oikeutettu vapaaehtoiseen erorahaan, komissiolla olisi valtuudet myöntää lupa jäädytettyjen varojen käyttämiseen erorahan maksamiseksi sillä edellytyksellä, ettei luvan myöntäminen aiheuttaisi vahinkoa yhteisön edulle.

(1) EYVL L 153, 19.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2154/00 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Pohjois-Kyprokselle myönnettävä rahoitustuki.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2154/00 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (22. kesäkuuta 2000) Aihe: Pohjois-Kyprokselle myönnettävä rahoitustuki Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa minulle, ovatko sen yksiköt tutkineet mahdollisuutta myöntää suoraa yhteisön rahoitusta Turkin armeijan laittomasti miehittämän Kyproksen pohjoisosan kunnille, alueellisille ja paikallisille yhteisöille sekä kansalaisjärjestöille? Olisiko komission mielestä mahdollista myöntää rahoitusta ilman että pyydettäisiin kansainvälisesti tunnustetun Kyproksen tasavallan hallituksen mielipidettä ja hyväksyntää? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 2000) Vuodesta 1974 lähtien Kypros on ollut tosiasiallisesti kahtia jakautunut. Se on merkinnyt sitä, ettei komissio ole voinut suoraan rahoittaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien järjestöjen kaltaisia organisaatioita. Komissio on kuitenkin ollut jatkuvasti tietoinen tarpeesta tehdä kaikki voitavansa saattaakseen saaren kaksi yhteisöä läheisempään yhteyteen keskenään, ja vuotuisista budjettimäärärahoista Kyprokselle osoitetusta taloudellisesta tuesta on osa (parlamentin tuella) säännöllisesti korvamerkitty Kyproksen kahden yhteisön väliseen toimintaan. Saarella Luxemburgin ja Helsingin Eurooppa-neuvoston kokousten välisenä aikana vallinnut poliittinen kireys on suuresti vaikeuttanut neljännen rahoituspöytäkirjan mukaisten kahden yhteisön suunnitelmien toteuttamista. Tästä huolimatta saaren ulkopuolella on kuitenkin järjestetty kaksi onnistunutta ammattiyhdistysalan ja naisryhmien kokousta, joihin kumpikin yhteisö on osallistunut. Uuden rahoituspöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen maaliskuussa 2000 osoitetaan kahden yhteisön hankkeisiin kolme miljoonaa euroa. Rahat käytetään tänä vuonna Nikosian arkkitehtonisen ja historiallisen keskustan osittaiseen entistämiseen kaupungin kahtiajakolinjan (ns. vihreän linjan) kummallakin puolella. Varat kanavoidaan Yhdistyneiden kansakuntien hankkeeseen (Nicosia Master Plan), joka on ollut käynnissä jo joitakin vuosia ja johon ovat aktiivisesti osallistuneet sekä Nikosian pormestari että hänen virkaveljensä kaupungin pohjoisosasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2119/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Yhteisön kummikaupunkiohjelman tulevaisuus.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0179 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2119/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Yhteisön kummikaupunkiohjelman tulevaisuus Italialainen Repubblica-päivälehti julkaisi 20. maaliskuuta 2000 sivulla 17 komission varapuheenjohtajan Neil Kinnockin haastattelun, jossa tämä vastasi EU:n kummikaupunkiohjelman tulevaisuutta koskevaan kysymykseen sanatarkasti seuraavasti: Me vastaamme kummikaupunkiohjelmasta. Tämä tehtävä on meille hyvin mieluinen ja virkamiehemme ovat aina hoitaneet sen erittäin hyvin. Henkilökuntapulan vuoksi joudumme kuitenkin miettimään, kuuluvatko kummikaupungit komission keskeisiin tehtäviin. Kummikaupunkiohjelman avulla voidaan lisätä kansalaisten tietoisuutta yhteisen Euroopan rakentamisesta ja tarjota heille mahdollisuus osallistua siihen. Voisiko komissio vielä selventää asennettaan kummikaupunkiohjelmaan? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Cristiana Muscardinin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1366/00(1). (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 178.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2504/00 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) komissiolle. Mikroluotot ja yrittäjänaiset.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2504/00 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) komissiolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Mikroluotot ja yrittäjänaiset Esitin 5. heinäkuuta 2000 kyselytunnilla kysymyksen H-0546/00(1) mikroluotoista. Ottaen huomioon komission vastauksen tähän kysymykseen sekä olosuhteet maassani, jossa minkälaiseen yritystoimintaan tahansa ryhtyvillä naisilla on oltava vähintään 500 000 pesetan alkupääoma, kysyn komissiolta vielä, kuinka moni nainen Euroopassa ja missä jäsenvaltioissa on todellisuudessa hyötynyt mikroluotoista? Panevatko jäsenvaltiot ja alueen vastuuviranomaiset tämän mikroluottopolitiikan täytäntöön siten, että siitä on hyötyä naisille, vai heikennetäänkö etuja ja liitetäänkö järjestelmä yleisiin yhteisrahoitusta koskeviin ehtoihin? (1) Kysymykseen annettiin kirjallinen vastaus 5.7.2000. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Komissiolla ei ole saatavilla tietoja mikroluottoa käyttäneiden naisten määrästä Euroopassa yhteensä tai kussakin jäsenvaltiossa erikseen. Mikroluottoja koskevien ohjelmien hallinta kuuluu yleensä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioille itselleen. On kuitenkin huomioitava, että komissio on tukenut vuosina 19871995 naisten paikallisen työllistämisen aloiteohjelmaa (ILE). Tarkastelemalla kaikkiaan 1619 projektia on voitu analysoida ohjelman puitteissa autettujen naisten tilanteen kehittymistä. ILE-ohjelmasta saatujen kokemusten valossa on perustettu NOW-aloite tukemaan naisia yritysten perustamisessa. Sittemmin on valmistettu CD-ROM-levy, johon on koottu yksityiskohtaisia tietoja NOW-projekteista, joilla on kannustettu naisten yrittäjyyttä. Kopio kyseisestä CD-ROM-muodossa esitetystä tutkimuksesta toimitetaan välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Lisäksi tutkimuskohteena on ollut rakennerahastojen tarjoama apu. Näiden tutkimusten sisältämät tiedot yritysten perustamista kannustavista tukimuodoista on kuitenkin koottu erittelemättä, onko kyse mikroluotoista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0229/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Artan läänin jättäminen Interreg-yhteisöaloitteen ulkopuolelle.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0229/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Artan läänin jättäminen Interreg-yhteisöaloitteen ulkopuolelle Käytettävissäni olevien tietojen mukaan näyttää siltä, että Artan lääniä ei ole otettu mukaan toimintasuunnitelmiin, jotka komissio on antanut tiedoksi Interreg-yhteisöaloitteen A-ohjelman osalta. Kuitenkin Artan lääni täyttää tärkeän arviointiperusteen tähän ryhmään pääsemiseksi, toisin sanoen sen, että se rajoittuu valtion maa- tai meriulkorajaan, sillä läänin eteläreunassa oleva Ambrakianlahti on samalla osa Joonianmerta. Voisiko komissio kertoa, mikä on tilanne tämän asian osalta ja otetaanko Artan lääni lopulta mukaan Interreg-yhteisöaloitteeseen kuten koko muu Luoteis-Kreikka vai ei? Michel Barnier'n komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0150/00, E-0229/00 ja E-0336/00 (7. kesäkuuta 2000) Komissio ei pidä Artaa ja Iliaa Interreg III -yhteisöaloitteen ehtojen mukaisina raja-alueina eikä siksi katso, että nämä alueet on jätetty perusteettomasti pois tukikelpoisten alueiden luettelosta. Komissio hyväksyi Interreg III -yhteisöaloitetta koskevat suuntaviivat 28. huhtikuuta 2000(1). Kyseisen aloitteen rajat ylittävää yhteistyötä koskevan ohjelmalohkon mukaisesti tukikelpoisiin alueisiin kuuluvat kaikki alueet, jotka rajoittuvat Euroopan unionin sisäisiin tai ulkoisiin maarajoihin, sekä tietyt rannikkoalueet suuntaviivojen liitteen 1 mukaisesti. Ohjelman kokonaisrahoituksesta jopa 20 prosenttia voidaan kuitenkin kohdistaa tukikelpoisten alueiden naapurialueisiin. Koska sekä Arta että Ilia ovat tällaisia alueita, viranomaisilla on mahdollisuus sisällyttää ne vastaisuudessa Interreg III -aloitteen rajat ylittävää yhteistyötä koskeviin ohjelmiin. (1) EYVL C 143, 23.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1143/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0082 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1143/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopull.). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. On välttämätöntä, että eläinrehuissa käytetyt eri tuoteryhmät on erotettu toisistaan selkeästi. Harmaita alueita on vältettävä. Pitkällä aikavälillä on antibioottien käyttö kasvunedistäjänä kielletty EU:ssa, jos kyseisiä antibiootteja käytetään ihmisten ja eläinten lääkkeinä. 1. Saako antibiootteja, joita ei käytetä ihmisten ja eläinten hoitamiseen, käyttää eläinrehuissa, toisin kuin terapeuttisia antibiootteja? 2. Aikooko komissio suorittaa, tai antaa suorittaa, antibioottien käyttöä eläinrehuissa koskevia lisätutkimuksia? 3. Aikooko komissio pyrkiä edistämään antibiootteja koskevan kansainvälisen lainsäädännön yhdenmukaistamista, kun otetaan huomioon niiden kilpailua häiritsevän vaikutuksen? Jos vastaus on kielteinen, mitä politiikkaa komissio aikoo noudattaa, jos eurooppalaiset tuottajat joutuvat epäedulliseen asemaan sen vuoksi, koska he eivät voi käyttää tiettyjä tuotteita? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 ja E-1162/00 (9. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esiinnostamia kysymyksiä tutkitaan siten, että niiden pohjalta voitaisiin esittää lainsäädäntöehdotuksia noudattaen elintarviketurvallisuudesta annetussa valkoisessa kirjassa asetettua aikataulua. Tässä vaiheessa olisi sopimatonta ennakoida jokaisen ehdotuksen yksityiskohtia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1697/00

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(29. toukokuuta 2000)

Aihe: Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tulevaisuus

Lissabonissa sijaitseva Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus on nyt toiminut vuodesta 1993 alkaen. Edelleenkään se ei tuota mitään jäsenvaltioiden välisiä vertailukelpoisia tilastoja huumetilanteesta ja väärinkäytön kehityksestä. Eikö ole syytä katsoa, että seurantakeskuksen perustamishanke on epäonnistunut ja siitä on luovuttava, koska jäsenvaltiot sopivat parhaiten käsittelemään näitä kysymyksiä kansallisella tasolla?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(26. heinäkuuta 2000)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) aloitti toimintansa vuoden 1995 alussa. Perustamisasetuksen mukaan seurantakeskuksen päätehtävänä on toimittaa yhteisölle ja sen jäsenvaltioille puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja eurooppalaisella

tasolla huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä ja niiden seurauksista. Tätä tarkoitusta varten seurantakeskus on yhteistyössä kansallisten erityiskeskusten ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa määritellyt viisi epidemiologista indikaattoria, jotka kuvaavat huumausaineiden käytön yleisyyttä ja terveysvaikutuksia yhteisön aluella. Indikaattorien määrittelyn odotetaan valmistuvan vuoden 2000 loppuun mennessä. EMCDDA ja Eurostat toimivat yhteistyössä huumausaineiden aiheuttamia kuolemantapauksia koskevan ja terveyteen liittyvistä kyselytutkimuksista saatavan tiedon keräämisessä.

Helsingin Eurooppa-neuvostossa hyväksytyssä yhteisön huumausainestrategiassa vuosiksi 20002004 todetaan, että strategian tulee perustua huumeilmiön ja sen seurausten merkityksen ja luonteen säännölliselle arvioinnille. Strategia painottaa EMCDDA:n merkitystä kyseisen tehtävän suorittajana ja korostaa, että on tärkeää luoda entistä tiiviimpi yhteys seurantakeskuksen ja jäsenvaltioiden välille. On erittäin tärkeää varmistaa, että EMCDDA:han tulee ja sieltä lähtee korkealuokkaista tietoa.

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, laitonta huumeidenkäyttöä koskevien tietojen kerääminen ei ole helppoa. Tarkat ja luotettavat tiedot ovat kuitenkin edellytys kaikkien tasojen tehokkaalle toiminnalle. EMCDDA:n toiminnasta tehdyn riippumattoman arvioinnin mukaan seurantakeskus on selvästi onnistunut tuottamaan tietoa ja asiantuntemusta, jota ei vielä sen perustamisen aikaan ollut saatavilla.

Yhteisön huumausainestrategiassa vuosiksi 20002004 korostetaan tasapuolista ja monialaista lähestymistapaa. Yhteisö on useaan otteeseen myöntänyt, että yhteistyö on tärkeää silloin, kun pyritään vastaamaan huumeisiin liittyviin yhteisiin haasteisiin. Komissio uskoo, että vertailukelpoisten tietojen tuottaminen yhteisön tasolla tarjoaa vakaan perustan huumausaineisiin liittyvän toiminnan suunnittelun ja toteuttamisen lisäksi myös kyseisen toiminnan onnistumisen arvioinnille. Tässä EMCDDA:lla on jatkossakin erittäin tärkeä rooli. EMCDDA jatkaa yhteistyötä Eurostatin kanssa yhteisön tilasto-ohjelman yhteydessä tarkoituksena tuottaa vertailukelpoisia tilastoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0336/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Artan läänin jättäminen yhteisöaloitteen Interreg 2000‐2006 toimien ulkopuolelle.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0001 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0336/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Artan läänin jättäminen yhteisöaloitteen Interreg 20002006 toimien ulkopuolelle Komissio on äskettäin toimittanut EU:n jäsenvaltioille tiedonantoluonnoksen yhteisöaloitteesta Interreg 20002006. Tiedonannon mukaan Artan lääni ei ole mukana rajat ylittävän yhteistyön alalla toteuttavien toimien (Interreg II A-aloitteen) joille suunnataan suurin osa määrärahoista piiriin hyväksyttävien alueiden luettelossa, vaikka se täyttää kaikki vaaditut arviointiperusteet tähän ryhmään pääsemiseksi. Koska edellä mainittu Artan läänin kohdalla tehty poikkeus merkitsee, että sitä ei kohdella tasavertaisesti, komissiolta kysytään: 1. Mistä syistä Artan lääni jätettiin rajat ylittävän yhteistyön puitteissa myönnettävän rahoituksen piiriin hyväksyttävien alueiden luettelon ulkopuolelle? 2. Aikooko se lopullisessa ohjelmassa poistaa tämän Artan lääniin kohdistuvan epäoikeudenmukaisuuden ja sisällyttää sen hyväksyttävien alueiden luetteloon? Michel Barnier'n komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0150/00, E-0229/00 ja E-0336/00 (7. kesäkuuta 2000) Komissio ei pidä Artaa ja Iliaa Interreg III -yhteisöaloitteen ehtojen mukaisina raja-alueina eikä siksi katso, että nämä alueet on jätetty perusteettomasti pois tukikelpoisten alueiden luettelosta. Komissio hyväksyi Interreg III -yhteisöaloitetta koskevat suuntaviivat 28. huhtikuuta 2000(1). Kyseisen aloitteen rajat ylittävää yhteistyötä koskevan ohjelmalohkon mukaisesti tukikelpoisiin alueisiin kuuluvat kaikki alueet, jotka rajoittuvat Euroopan unionin sisäisiin tai ulkoisiin maarajoihin, sekä tietyt rannikkoalueet suuntaviivojen liitteen 1 mukaisesti. Ohjelman kokonaisrahoituksesta jopa 20 prosenttia voidaan kuitenkin kohdistaa tukikelpoisten alueiden naapurialueisiin. Koska sekä Arta että Ilia ovat tällaisia alueita, viranomaisilla on mahdollisuus sisällyttää ne vastaisuudessa Interreg III -aloitteen rajat ylittävää yhteistyötä koskeviin ohjelmiin. (1) EYVL C 143, 23.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1587/00 esittäjä(t): Jürgen Zimmerling (PPE-DE) komissiolle. Kypros-päätöslauselmien vaikutukset.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0083 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1587/00 esittäjä(t): Jürgen Zimmerling (PPE-DE) komissiolle (19. toukokuuta 2000) Aihe: Kypros-päätöslauselmien vaikutukset Euroopan parlamentti antoi päätöslauselman Kyproksen poliittisesta tilanteesta 16. marraskuuta 1995 ja 27. maaliskuuta 1996 (B4-1387/95(1) ja B4-0334/96(2)). - Mitä vaikutuksia päätöslauselmilla on ollut? - Millaisia olivat turkkilaisen puolen reaktiot? (1) EYVL C 323, 4.12.1995, s. 117. (2) EYVL C 117, 22.4.1996, s. 15. Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa tapahtumiin ja jännitteisiin Kyproksen kahden eri yhteisön välisellä puskurivyöhykkeellä. Komissio uskoo vahvasti, että Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa tapahtuneen edistymisen sekä Kreikan ja Turkin välisten suhteiden huomattavan paranemisen myötä, minkä osoituksena jäsenvaltiot nimesivät Turkin ehdokasmaaksi, Kyproksen poliittisten jännitteiden lieventämisessä on päästy alkuun. Tämän kesän aikana Genevessä jatketaan YK:n alaisuudessa käytäviä lähentymisneuvotteluja (nk. Proximity Talks). Komissio toivoo edistystä kestävän ratkaisun löytämisessä poliittiseen ongelmaan. Laajentumisneuvottelut Kyproksen tasavallan kanssa ovat edenneet hyvin ja 15 luvun käsittely on päätetty toistaiseksi. Lisäaloitteita ollaan tekemässä laajentumisesta vastaavan komissaarin Kyprokseen maaliskuussa 2000 tekemän vierailun seurauksena kahden eri yhteisön välisten hankkeiden käynnistämiseksi. Komission mielestä lähentymisneuvottelut ja liittymisprosessi voivat vahvistaa toisiaan ja vähentää siten jännitteitä ja välikohtauksia, kuten arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemissa parlamentin päätöslauselmissa todetaan. Komissio ei ole tietoinen Turkin viranomaisten mahdollisista reaktioista kyseisiin päätöslauselmiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1243/00 esittäjä(t): Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) komissiolle. Messinan kunnan urakkasopimus Euroopan unionin rahoituksella toteutettavan raitiolinjan rakentamisesta.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0030 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1243/00 esittäjä(t): Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Messinan kunnan urakkasopimus Euroopan unionin rahoituksella toteutettavan raitiolinjan rakentamisesta Messinan kunta Italiassa on tehnyt urakkasopimuksen raitiolinjan rakentamisesta. Euroopan unioni on myöntänyt tarkoitukseen 148 miljardia liiraa. Työt ovat jo nyt huomattavasti myöhässä alkuperäisestä aikataulusta. Sitä paitsi ympäristölle on aiheutettu ja aiheutetaan edelleenkin suurta vahinkoa, mm. yli kolmetuhatta puuta on kaadettu. Hanke on suunniteltu ja rahoitus myönnetty arvioimatta ympäristövaikutuksia. Sitä paitsi maksut rakennustöiden eri vaiheista suoritetaan tiettävästi ilman vaadittuja tarkastuksia. Voisiko komissio selittää yksityiskohtaisesti, miten tämän hankkeen rahoituspäätös eteni ja erityisesti millaisia tarkastuksia on tehty ennen maksujen suorittamista työn eri vaiheista, sekä kertoa millaisista rahamääristä on kyse? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2000) Sisiliaa varten laaditussa useasta rahastosta rahoitettavassa toimenpideohjelmassa määrätään toimenpiteessä 3.5 kaupunkien raitioliikenteeseen liittyvien tukitoimien rahoituksesta ohjelmakaudella 19941999. Tässä yhteydessä Sisilian alue ehdotti yhteisrahoitettavaksi raitiolinjahanketta Messinassa välillä Gazzi-Annunziata. Komissio tarkastelee parhaillaan tätä hanketta ja on pyytänyt lisätietoja alueellisilta viranomaisilta erityisesti kysyjän mainitsemasta ympäristövaikutusten arvioinnista. Komissio päättää tämän arvioinnin tulosten perusteella kyseisen hankkeen mahdollisesta rahoituksesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1878/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Turskan pyynnin kieltämisestä maksettava korvaus pohjoisella Irlanninmerellä.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0104 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1878/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Turskan pyynnin kieltämisestä maksettava korvaus pohjoisella Irlanninmerellä Pystyykö Euroopan komissio järjestämään rahoituksen, jolla kalastajille maksetaan korvauksia tulojen menetyksistä, joita turskan pyynnin kieltäminen pohjoisella Irlanninmerellä heille aiheuttaa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1878/00 ja E-1879/00 (6. heinäkuuta 2000) Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä asetuksen (EY) N:o 2792/1999(1) 16 artiklan 1 kohdan c alakohdan säännöksistä. Näiden säännösten mukaan jäsenvaltiot voivat myöntää kalastajille ja alusten omistajille kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) osarahoitettuja korvauksia, jos ehtymisvaarassa olevia kalavaroja varten otetaan käyttöön elvytyssuunnitelma. Kyseessä olevan rakenneohjelman hallintoviranomainen päättää, myönnetäänkö tällaisia korvauksia, edellyttäen että mainittuja säännöksiä on noudatettu. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2792/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä (EYVL L 337, 30.12.1999).