ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3537/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Budjettikohta 3029 Voiko komissio julkaista luettelon järjestöistä, joille on myönnetty avustusta budjettikohdasta 3029 viimeisten viiden vuoden aikana? Kuinka komissio vastaa arvosteluun siitä, että kyseistä avustusta on usein myönnetty enemmän katolisille järjestöille, kun taas ei-uskonnolliset järjestöt sekä vasemmistojärjestöt ovat saaneet huomattavasti vähemmän avustusta, vaikka ne olisivatkin jäsenmääriltään suuria? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 1998) Komissio on joka vuosi lähettänyt parlamentille luettelon organisaatioista, joille on maksettu tukea budjettikohdasta "Tuki hallituksista riippumattomille kansainvälisille nuorisojärjestöille" (nykyään budjettikohta A-3029). Vuodesta 1995 lähtien edellä mainitut luettelot on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Tukeen oikeutettujen organisaatioiden kelpoisuusvaatimukset ja valintaperusteet on ilmoitettu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistussa ehdotuspyynnössä(1), joka koski vuodeksi 1998 myönnettyjä tukia. Kelpoisuusvaatimuksiin ja valintaperusteisiin ei sisälly mainintaa tuettavien organisaatioiden uskonnollisesta luonteesta. Näin ollen voidaan todeta, että tukea saaneiden organisaatioiden luettelossa on useita eri uskontoja edustavia järjestöjä ja että uskonnollisten organisaatioiden osuus tukea saaneista organisaatioista on hyvin pieni: alle 10 % vuonna 1998 tukea saaneista organisaatioista voidaan luokitella ensisijaisesti uskonnollisiksi. Suurin osa tukea saaneista uskonnollisista järjestöistä oli katolisia, koska katoliset organisaatiot lähettivät aikaisempaa enemmän tukihakemuksia. On myös huomattava, ettei viime vuosina ole hylätty yhtään sellaista hakemusta, jonka on lähettänyt jotakin muuta kuin katolista uskontoa edustava uskonnollinen organisaatio. Organisaatioiden edustavuus on yksi valintaperuste, ja sitä on tietenkin sovellettu myös poliittisiin organisaatioihin. Tukea saaneiden organisaatioiden luettelosta käy selvästi ilmi, että suurin osa järjestöistä ei ole uskonnollisesti eikä poliittisesti suuntautuneita, vaan niiden toiminnan keskeisenä osana on nuorille tai opiskelijajärjestöille tarjottu toiminta. (1) EYVL C 374, 10.12.1997.
Virallinen lehti nro C 118 , 29/04/1999 s. 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3144/98 esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Suhteet Etelä-Afrikkaan Viittaan Etelä-Afrikan kanssa solmittuihin poliittisiin ja taloudellisiin suhteisiin ja tiedustelisin komissiolta seuraavaa: minkälaisia ja kuinka laajoja suunnitellut tai meneillään olevat ohjelmat ovat; millä aikavälillä ne on tarkoitus toteuttaa; mikä on käytettävien varojen kokonaissumma tai summa, joka on tarkoitus käyttää tarkemmin määriteltynä ajanjaksona; miten ohjelmien poliittinen, taloudellinen ja tekninen hallinto toteutetaan ohjelmien erityispiirteiden mukaisesti; minkälaisia yrityksiä tai yhtymiä on tarkoitus ottaa mukaan edellä mainittuihin ohjelmiin tai onko niiden kanssa jo neuvoteltu; mitä yhteyksiä komissiolla on paikan päällä ja mitä tietoja komissiolla on asiasta vastaavista tahoista ja missä ne sijaitsevat? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1998) Komissio lähettää arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle kappaleen Etelä-Afrikassa toteutettavan jälleenrakentamisen ja kehittämisen Eurooppa-ohjelman (EPRD) vuosikertomuksesta (vuodet 1996 ja 1997). Kertomuksessa ja sen liitteissä (oikeusperusta, monivuotinen tavoiteohjelma, luettelo tehdyistä urakkasopimuksista) on parlamentin jäsenen pyytämät tiedot. Arvoisalle jäsenelle ja pääsihteeristölle lähetetään myös luettelo vuonna 1998 käynnistettävistä ohjelmista. Edelleen parlamentin jäsenelle ja pääsihteeristölle lähetetään luettelo niistä Pretoriassa ja Brysselissä sijaitsevista virkamiehistä yhteystietoineen, jotka ovat suoraan tekemisissä EPRD:n täytäntöönpanon kanssa.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3229/98 esittäjä(t): Edith Müller (V) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Valintakilpailut Voiko komissio toimittaa minulle seuraavat tilastotiedot viimeisten viiden vuoden aikana pidetyistä henkilöstöä koskevista valintakilpailuista: hakemusten lukumäärä, kirjallisiin kokeisiin hyväksyttyjen lukumäärä, suullisiin kokeisiin hyväksyttyjen lukumäärä ja menestyksekkäiden hakijoiden lukumäärä, kaikki sukupuolen ja kansalaisuuden mukaan jaoteltuna? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Komissio esittää vuoden 1998 lopussa henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 2 artiklan mukaisen joka kolmas vuosi laadittavan kertomuksen toimielinten palvelukseenottoa koskevista tarpeista. Kertomukseen sisältyy tilastoja, jotka vastaavat arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen kysymykseen. Komissio antaa sitä ennen kysyjän ja parlamentin pääsihteeristön käyttöön tilastotietoja komission vuosina 1993-1997 järjestämistä ja hallinnoimista avoimista A- ja B-kilpailuista.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2905/98 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Kansainvälisen hoidon yhteisvastuurahaston perustaminen Ottaen huomioon 13. joulukuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät (58 kohta) terveydestä ja hoidon yhteisvastuurahaston perustamisesta aidsin torjuntaa varten kehitysmaissa haluan kysyä, mitä komissio aikoo tehdä saadakseen tämän rahaston pikaisesti perustetuksi, jotta HIV/aids-potilaat kehitysmaissa voisivat päästä osallisiksi hoitoa tarjoaviin kokeiluhankkeisiin? Teollisuusmaiden on jo korkea aika alkaa toteuttaa konkreettista kansainvälistä yhteisvastuupolitiikkaa aidsin torjumiseksi. Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1998) Kokoontuessaan 13. joulukuuta 1997 Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota "tutkimaan järjestelyjä UNAIDS:in alaisen, hoidon yhteisvastuurahaston perustamiseksi aidsin torjuntaa varten kehitysmaissa". Komissio on selvittänyt asiaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamassaan tiedonannossa(1) solidaarisuuden lisäämisestä aidsin torjunnassa kehitysmaissa. Tiedonannossa esitetään yhteenveto ihmisen immuunikatoviruksen ja immuunikadon torjuntatoimista. Koska kohdennetut ehkäisytoimet ovat tuottaneet tulosta, komissio korostaa terveydenhoitojärjestelmien kehittämiseksi annettavan tuen merkitystä. Komissio myös selvittää mahdollisuuksia luoda uusia yhteisvastuullisia järjestelyjä, jotka olisi suunniteltava kollektiivisesti. Tiedonannosta käydään paraikaa keskusteluja Euroopan parlamentissa ja neuvostossa ja ennen kaikkea jäsenvaltioiden alan asiantuntijoiden keskuudessa. (1) KOM(98) 407 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3020/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Meda-demokratia-ohjelma Ihmisoikeuksia miehitetyillä alueilla käsittelevä Israelin tiedotuskeskus B'Tselem on kysynyt minulta seuraavaa: Parlamentti käynnisti Meda-demokratia- ja ihmisoikeusohjelman vuonna 1996. Käsittääksemme tämä ohjelma on osoittautunut erittäin tehokkaaksi edistettäessä ihmisoikeuksia ja demokratiaa Välimeren seudulla. Olemme kuulleet, että komissio suunnittelee ohjelmaan mittavia hallinnollisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa haitallisesti ohjelman saavutuksiin. Pyytäisimme komissiota selvittämään kaavailtujen muutoksien tarkempaa luonnetta sekä vakuuttamaan meille, että muutokset parantaisivat paikalla toimivien kansalaisjärjestöjen työtä. Voisiko komissio vastata paikan päällä toimivien kansalaisjärjestöjen huolenaiheisiin ja luoda avoimuutta ja toiveikkuutta ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevien asioiden yhteydessä? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1998) Kansanvaltaa edistävään Meda-ohjelmaan suunnitellut muutokset johtuvat neuvoston asetusehdotuksen(1) lähiaikoina tapahtuvasta täytäntöönpanosta. Asetuksessa vahvistetaan niiden yhteisön toimien täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset, joiden tarkoituksena on kehittää ja lujittaa kansanvaltaa ja oikeusvaltiota sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista miehitetyillä palestiinalaisalueilla ja yhteisön Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Kyseinen asetusehdotus on tällä hetkellä parlamentin käsiteltävänä. Tärkeimmät uudistukset koskevat rahoituspäätösten avoimuutta ja erityisesti komission velvollisuutta antaa parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomus rahoitetuista toimista sekä kyseisiä toimia koskeva yleisarviointi kolme vuotta asetuksen voimaantulon jälkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä mainitun asetuksen lopullista muotoa. (1) EYVL C 282, 18.9.1997.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2450/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Granadillan satama (Teneriffa, Kanaria) Espanjan julkisten töiden ministeriö tukee sataman rakentamista Teneriffalla sijaitsevaan Granadillan kuntaan. Suunnitelmiin sisältyy muun muassa 3,6 kilometrin pituinen reti ja 2 kilometrin pituinen satamalaituri. Merialueelta tämä suunnitelma valtaisi yli neliökilometrin. Sataman rakentaminen aiheuttaisi useita ympäristövaikutuksia, joista on korostettava ainakin seuraavia: a) Suorat ja epäsuorat vaikutukset osaan Sebadeles del Sur de Tenerife -nimisestä maa-alueesta, jota Kanariansaarten hallitus on ehdottanut yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi. Tällä alueella sijaitsee useita luontotyyppidirektiivissä mainittuja kohteita, jotka vahingoittuisivat vakavasti. Näitä kohteita ovat esimerkiksi: - hiekkasärkät, - Makronesian rannikoiden kasvipeitteiset rantatörmät (näiden rannikoiden kotoperäiset kasvit) ja - termofiiliset pensaistot. Alueella tavataan myös Caretta caretta -matelijoita, jotka sisältyvät neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) liitteeseen II. b) Korjaamattomat muutokset saaren kaakkoisrannikon maakerroksiin, millä on huomattava vaikutus suojeltuun Montaña Rojan alueeseen, jota samoin on ehdotettu yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi. Direktiiviin sisältyvistä ensisijaisesti suojeltavista luontotyypeistä tällä alueella tavataan liikkumattomia, ruohokasvillisuuden peittämiä dyynejä (harmaat dyynit). c) Moninaiset vaikutukset biologiseen kehitykseen, rannikkosysteemin toimintaan ja merialueen saastumiseen sekä sosiaalis-taloudellinen vaikutus rannikkoon jne. Onko komissio tietoinen Granadillan satamahankkeesta? Rahoittaako yhteisö sataman rakentamista? Katsooko komissio, että luontotyyppidirektiiviin sisältyvien suojelualueiden säilyttäminen on sopusoinnussa sataman rakentamisen kanssa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoja parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista. Se aikoo ottaa yhteyttä asianomaisiin tahoihin saadakseen tarkat tiedot asiasta ja varmistaakseen yhteisön ympäristölainsäädännön täydellisen noudattamisen tässä tapauksessa. Komissio voi kuitenkin vahvistaa, ettei Euroopan aluekehitysrahasto tai koheesiorahastot ole rahoittaneet tätä hanketta. (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2493/98

esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle

(30. heinäkuuta 1998)

Aihe: Kehitysmaissa toteutettavien hankkeiden ympäristövaikutusten arviointi

1. Minkä säännösten avulla voidaan arvioida EU:n rahoittamien kehitysmaiden infrastruktuurihankkeiden ympäristövaikutuksia?

2. Onko komissio tietoinen syytöksistä, joiden mukaan Kamerunissa toteutettava stabex-tienparannushanke on tuottanut suurta kärsimystä paikallisille asukkaille ja aiheuttanut alueen koskemattomille metsille hälyttävän laajaa vahinkoa?

3. Onko komisiolla mitään sanottavaa tästä asiasta?

Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus

(17. syyskuuta 1998)

Sen jälkeen, kun ympäristökäsikirja otettiin käyttöön vuonna 1993, kaikki ehdotetut hankkeet on arvioitava ympäristön kannalta. Tässä vaiheessa arvioinnin tarkoituksena on selvittää, seuraako hankkeen täytäntöönpanosta kielteisiä ympäristövaikutuksia. Jos sellaisia on odotettavissa, hankkeen ympäristövaikutukset arvioidaan alustavasti, tai jos vaikutuksia pidetään erittäin vakavina, hankkeen kaikki ympäristövaikutukset selvitetään perinpohjaisesti. Tällaisessa riippumattomassa arvioinnissa voidaan päätyä kahdenlaisiin tuloksiin: joko vaikutukset ovat niin vakavia, ettei hanketta pidä rahoittaa, tai sitten yksilöidään toimenpiteet, joilla odotettavissa olevia kielteisiä ympäristövaikutuksia voidaan lieventää.

Komissio lähettää sekä arvoisalle parlamentin jäsenelle että parlamentin pääsihteeristölle ympäristökäsikirjan kappaleen. Komissio on tietoinen arvosteluista, jotka koskevat yhteisön Kamerunissa rahoittamaa tiehanketta. Arvosteluja on esittänyt Rainforest Foundation -niminen säätiö brittiläisellä televisiokanavalla esitetyssä ohjelmassa. Ohjelmassa väitetään, että 14 miljoona ecua maksavan yhteisön tukeman tien rakentamisella luonnontilassa olevan sademetsän läpi ja kielteisillä vaikutuksilla, jollaisia ovat esim. metsän tuhoutuminen puunhakkuun seurauksena ja uhanalaisten lajien kuoleminen sukupuuttoon tehokkaan salametsästyksen seurauksena, välillä on yhteys ja että kyseiset seuraukset tuhoavat alueen pygmien elinkeinon.

Tosiasiassa yhteisö on rahoittanut olemassa olevan tien kunnostustöitä 0,6 miljoonalla eculla. Kyseinen tie muodostaa ainoan yhteyden syrjäiselle Lomién alueelle ja sen maaseutuväestölle, jolle tie on elintärkeä.

Rainforest Foundation ei ole tarkastanut itse hankkimiensa tietojen todenperäisyyttä komissiolta. Komissio olisi voinut kertoa edelleen, että yhteisö rahoittaa Kamerunin sademetsäalueella useita hankkeita, joilla suojellaan erityisesti alueen eläimiä ja edistetään yleisemmin metsävarojen kestävää kehitystä.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2386/98 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (17. heinäkuuta 1998) Aihe: Sokerittomien persikoiden sekä Williams- ja Rocha-päärynöiden tuotantotuet Komissio on vahvistanut tiettyjen hedelmä- ja vihannestuotteiden tuotantotukijärjestelmän täytäntöönpanomääräykset asetuksessa 504/97 (EY)(1), joka on annettu 19. maaliskuuta 1997. Siinä on määrätty muun muassa, että markkinointivuonna 1997-1998 maksetaan tukea persikoille ja Williams- ja Rocha-päärynöille (sokeriliemessä ja/tai omassa liemessä) 8,128 ecua/100 kg netto tai 15,532 ecua/100 kg netto, jos noudatetaan komission raaka-aineiden ostolle yhteisössä määräämää vähimmäishintaa. Järjestelmän tulisi ensisijaisesti mahdollistaa kilpailukykyisin hinnoin sellaisten tuotteiden markkinointi, jotka on valmistettu yhteisöstä peräisin olevasta raaka-aineesta. Itävallan liityttyä Euroopan unioniin tämä järjestelmä on pyritty ulottamaan myös sokerittomiin tuotteisiin (höyrykäsitellyt persikat sekä Williams- ja Rocha-päärynät), jotta tuen avulla saavutettu hintaetu olisi mahdollista siirtää sokerittomien ja vähäsokeristen tuotteiden kuluttajille. Siten nämä tuotteet saisivat samat edut kuin sokeriliemeen ja/tai omaan liemeen säilötyt hedelmät. Milloin komissio aikoo ottaa persikoista ja Williams- ja Rocha-päärynöistä valmistetut sokerittomat tuotteet mukaan tuotantotukijärjestelyyn ja luoda edellytykset sille, että ravintotietoisten kuluttajien sokerittomia ja vähäsokerisia tuotteita kohtaan tuntemaan kiinnostukseen voitaisiin vastata kilpailukykyisin hinnoin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Koska mainitut tuotteet ovat erityisen tärkeitä tietyille yhteisön alueille, neuvosto on säätänyt hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa asetuksessa (EY) 2201/96(2) sokeriliemeen ja/tai omaan liemeensä säilöttyjä William- ja Rocha-päärynöitä sekä persikoita koskevasta tuotantotukijärjestelmästä. Komissio määrittelee antamassaan soveltamisasetuksessa(3) hedelmän oman liemen siten, että siihen sisältyy hedelmän luonnollinen sokeripitoisuus, samoin kuin neuvoston asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden osalta on säädetty. Tukijärjestelmä ei siis koske kaikkia persikka- ja päärynäjalosteita, eikä sitä sovelleta sokerittomiin tai vähäsokerisiin tuotteisiin. Järjestelmän tarkoituksena on tukea yhteisön persikan- ja päärynäntuottajia, joille koituu etuja siitä, että hinnat ovat korkeampia kuin yhteisön ulkopuolisissa maissa kilpailevista tuotteista maksettavat hinnat. Neuvosto on myös säätänyt tukijärjestelmän takuukynnyksistä, joilla estetään tuotannon laajeneminen, mikä olisi hyvinkin mahdollista raaka-aineen hyvän saatavuuden ja jalostuskapasiteetin joustavuuden vuoksi. Sen vuoksi yhteisön tuen laajentaminen uusiin tuotteisiin olisi ristiriidassa niiden tavoitteiden kanssa, jotka neuvosto asetti tämän tukijärjestelmän käyttöönoton yhteydessä. Näistä syistä komissiolla ei ole aikomusta esittää tällaista ehdotusta. (1) EYVL L 78, 20.3.1997, s. 14. (2) EYVL L 297, 21.11.1996. (3) Asetus (EY) 504/97, 19.3.1997 (EYVL L 78, 20.3.1997).
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2707/98 esittäjä(t): Anne McIntosh (PPE) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Diabeetikot auton ratissa Onko puheenjohtajamaa sitä mieltä, että Yhdistyneet kuningaskunnat syrjii insuliinia käyttäviä, vastatodettuja diabeetikkoja, kun se kieltää näitä ajamasta autoa? Insuliinia käyttävät muiden EU-maiden autoilijat voivat ajaa autoa vieraillessaan Britanniassa. Mitä komissio aikoo tehdä eliminoidakseen yllä esitetyn syrjinnän? Vastaus (9. marraskuuta 1998) Neuvosto antoi 29 päivänä heinäkuuta 1991 yhteisön ajokorttia koskevan direktiivin 91/439/ETY(1), joka tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1996. Kyseisessä direktiivissä säädetään ajokorttien myöntämistä ja uusimista koskevista yhdenmukaistetuista vaatimuksista, mukaan lukien moottoriajoneuvon kuljettamiseen vaadittavaa fyysistä ja henkistä terveyttä koskevat vähimmäisvaatimukset (Liite III). Neuvosto palauttaa mieleen, että ryhmiin 1 ja 2 kuuluvien diabetesta sairastavien kuljettajien ajokorttien myöntämiseen ja uusimiseen sovellettavat yhteisön vähimmäisvaatimukset esitetään liitteessä III olevassa 10 ja 17.2 kohdassa. Liitteessä III olevassa 5 kohdassa säädetään lisäksi, että jäsenvaltiot voivat asettaa ajokortin antamiselle ja sen myöhemmälle uudistamiselle kyseisen liitteen vaatimuksia tiukempia vaatimuksia. Liitteessä III olevan 10 kohdan mukaisesti ryhmään 1 kuuluvien diabetesta sairastavien hakijoiden tai kuljettajien ajokortin saa antaa tai uudistaa toimivaltaisen lääkintäviranomaisen lausunnon ja kunkin tapauksen kannalta asianmukaisten säännöllisten lääkärintarkastusten perusteella. Liitteessä III olevan 10.1 kohdan mukaisesti kunkin jäsenvaltion tehtävänä on määritellä ne hyvin poikkeukselliset tapaukset, joissa ryhmään 2 kuuluvien hakijoiden tai kuljettajien ajokortin saa antaa tai uudistaa toimivaltaisen lääkintäviranomaisen lausunnon ja säännöllisten lääkärintarkastusten perusteella. Toimivaltaisen lääkintäviranomaisen tehtävänä on siis antaa lausuntonsa tapauskohtaisesti kansallisen lainsäädännön määräysten perusteella. Jäsenvaltio voi näin ollen määrätä yhteisön direktiivissä vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti tiukemmista vaatimuksista diabetesta sairastavien kuljettajien ajokorttien myöntämisen tai uusimisen osalta kuin jokin toinen jäsenvaltio. Neuvosto palauttaa mieleen, että edellä mainittujen yhteisön säännösten myöhempi yhdenmukaistaminen on mahdollista ainoastaan komission ehdotuksen pohjalta. (1) EYVL L 237, 24.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/26/EY (EYVL L 150, 7.6.1997, s. 41). .
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2422/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) neuvostolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Kuolemanrangaistuksen vastaiset toimet Ulkoasiain neuvosto hyväksyi Luxemburgissa päätöksen vahvistaa kuolemanrangaistuksen vastustamiseen tähtääviä kansainvälisiä toimiaan olennaisena tekijänä ihmisoikeuksien alalla. Unioni on suunnitellut toimivansa kuolemanrangaistuksen maailmanlaajuisen poistamisen puolesta pyytämällä, että rangaistuksen soveltamista rajoitetaan vähitellen. Unioni aikoo esittää pyyntönsä niille valtioille, joissa kuolemanrangaistus on edelleen käytössä. Voiko neuvosto sanoa, merkitseekö tämä päätös sitä, että pyyntö esitetään myös Yhdysvalloille? Vastaus (9. marraskuuta 1998) Euroopan neuvosto on päättänyt tehostaa kuolemanrangaistuksen vastaisia toimiaan ihmisoikeuspolitiikkansa olennaisena osana. EU toimii kuolemanrangaistuksen yleismaailmallisen poistamisen puolesta, joka on EU:n kaikkien jäsenvaltioiden tällä hetkellä määrätietoisesti tavoittelema poliittinen päämäärä. Neuvosto antoi 29. kesäkuuta 1998 niitä toimenpiteitä koskevat sisäiset suuntaviivat, joita se aikoo toteuttaa kuolemanrangaistuksen osalta kolmansissa maissa ja kansainvälisillä areenoilla. Toteuttaakseen päätavoitteeksi asetetun kuolemanrangaistuksen poistamisen EU pyytää, että siellä missä kuolemanrangaistusta vielä käytetään, sen käyttöä vähennettäisiin asteittain ja vaatii, että sen soveltamisessa noudatettaisiin vähimmäissäännöksiä. Neuvosto vaatii lisäksi, että tarvittaessa tuomion täytäntöönpanoa lykättäisiin. EU on esittänyt kuolemanrangaistuspolitiikkansa Yhdistyneiden Kansakuntien 53. yleiskokoukselle toimittamassaan muistiossa. Neuvosto on puuttunut yksittäisiin tapauksiin ja kohdistanut lisäksi tämänsuuntaisia toimenpiteitä Yhdysvaltojen viranomaisiin.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2998/98 esittäjä(t): Renate Heinisch (PPE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Baden-Württembergissä sijaitseville korkeakouluille ja tutkimuslaitoksille vuonna 1997 myönnetyn EU-tuen määrä Komissiolta pyydetään seuraavia tietoja: Mihin toimiin Baden-Württembergin korkeakouluille ja tutkimuslaitoksille myönnettiin yhteisön tukea vuonna 1997 ja kuinka paljon tukea myönnettiin: 1. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljännestä puiteohjelmasta 2. Yhteisön energia- ja ympäristöohjelmista 3. Yhteisön aloitteista, erityisesti INTERREG-ohjelmasta 4. Ohjelmista SOKRATES, Leonardo da Vinci ja Nuorten Eurooppa 5. Muista yhteisön ohjelmista? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1823/98 esittäjä(t): Alex Smith (PSE) neuvostolle (8. kesäkuuta 1998) Aihe: Ydinvoiman käytön turvallisuus Ydinvoiman käytön turvallisuutta valvovat viranomaiset lopettivat Sellafieldissä sijaitsevan Thorpin ydinjätteiden uudelleenkäsittelylaitoksen toiminnan toukokuun loppupuolella, sen jälkeen kun laitoksen poistoputkista havaittiin vuotavan radioaktiivista jätettä. Aikooko puheenjohtajamaa aloittaa neuvottelut ennen heinäkuussa järjestettävää OSPAR-sopimusta käsittelevää kokousta sellaisten jäsenvaltioden kanssa, kuten Irlanti ja Ruotsi, jotka ovat ilmaisseet jatkuvan huolensa Sellafieldin turvallisuudesta ja tarkastella tässä yhteydessä, millä tavoin Sellafieldin toiminnot voidaan muuttaa uudelleenkäsittelystä turvalliseen ydinjätteiden säilyttämiseen? Vastaus (19. lokakuuta 1998) Neuvosto on tyytyväinen heinäkuussa 1998 pidetyn OSPAR-yleissopimuksen ministerikokouksen tuloksiin; kokouksessa osapuolet sopivat toimivansa siten, että radioaktiivisten aineiden päästöt, laskemiset ja vuodot alennetaan vuoteen 2020 mennessä sellaisille tasoille, että verrattuina aikaisempiin tasoihin kyseisistä päästöistä, laskemisista ja vuodosta johtuvat lisäpitoisuudet merissä ovat lähellä nollaa. Neuvosto muistuttaa lisäksi, että perusnormit, jotka koskevat työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta, ovat voimassa sellaisena kuin ne on vahvistettu yhteisön lainsäädännössä neuvoston direktiivillä 96/29/Euratom(1). Neuvosto korostaa sitä, että jäsenvaltio, jonka alueella ydinlaitos sijaitsee, on vastuussa laitoksen suunnittelun, rakentamisen ja toiminnan turvallisuudesta. Myös polttoainekierron valinta kuuluu jäsenvaltiolle. (1) EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1.