ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0034/98 komissiolle esittäjä(t): Yves Verwaerde (PPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Ruotsin antropologian, biologian, eugeniikan ja käyttäytymistutkimuksen yhdistykselle myönnetty tuki Voiko Euroopan yhteisöjen komissio vahvistaa saksalaisessa Die Woche -lehdessä julkaistun tiedon, jonka mukaan komissio maksoi lokakuussa 1996 Ruotsin antropologian, biologian, eugeniikan ja käyttäytymistutkimuksen yhdistykselle 225 000 Saksan markkaa yhdistyksen luonnonmukaisen maatalouden alan toimintaa varten? Jos vastaus on myönteinen, oliko komissio edeltä käsin ottanut selvää järjestön johtajista ja tiesikö komissio, että järjestön johtaja kuului uusnatsijärjestöihin? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0034/98 ja E-0035/98 (18. helmikuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisia jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Bloch von Blottnitzin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-4231/97 ((EYVL C 187, 16.6.1998, s. 138. )).
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0135/98 komissiolle esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) (23. tammikuuta 1998) Aihe: Eroosio ja hedelmällisen maaperän häviäminen Tietyillä Euroopan unionin eteläisillä alueilla on käynnissä huolestuttava maaperän eroosio, jossa menetetään pahimmillaan vuodessa 50 tonnia hedelmällistä maaperää hehtaaria kohti; on hyvä muistaa, että kestää jopa sata vuotta ennen kuin yhden senttimetrin kerros hedelmällistä maaperää uusiutuu. Voiko komissio kertoa, onko sillä suunnitelmia tukea maaperän eroosiota torjuvia avustusohjelmia ja onko yhteisessä maatalouspolitiikassa otettu huomioon vähemmän haitallisten viljelykäytäntöjen edistämistä maanviljelijöiden keskuudessa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että lukuisia erityisesti eteläisissä jäsenvaltioissa sijaitsevia yhteisön maatalous- ja maaseutualueita uhkaa maanpinnan eroosio ja että on tarpeen toteuttaa erityistoimenpiteitä maan kasvukunnon ylläpitämisen kannustamiseksi ja eroosion vähentämiseksi. Jäljempänä mainittuja yhteisön tukijärjestelyjä sovelletaan jo tähän tarkoitukseen. Osana yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen sisältyviä liitännäistoimenpiteitä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2078/92 ((EYVL L 215, 30.7.1992. )) säädetään ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä maaperän heikkenemisen estämiseksi. Espanjan ohjelmaan sisältyy siten erityinen eroosiontorjuntatoimi, Portugalin ohjelmaan kuuluu ¨viljanviljely ilman kastelua¨ -toimi, jolla pyritään eroosion vaikutuksia vähentävän viljelytekniikan käyttämiseen; Italian ohjelmaan kuuluvat toimenpiteet kattavat erilaisia menetelmiä, tekniikkaa ja hyvän maatalouskäytännön ohjeita maaperän säilyttämiseksi. Lisäksi 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2080/921 säädetään maatalousmaan metsitystoimista ja maatilojen metsäalan parantamistoimista. Nämä toimenpiteet voivat erityisesti Espanjassa olla tehokas keino maaperän ja maan vesitalouden tasapainon säilyttämiseksi. Vuoden 1996 huhtikuun loppuun mennessä metsitetystä 500 000 hehtaarin kokonaisalasta yli puolet sijaitsee eteläisissä jäsenvaltioissa ja siitä 238 000 hehtaaria Espanjassa. Tavoitteen 1 alueita koskevassa yhteisön tukikehyksessä sekä tavoitteen 5 b alueiden yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määrätään rakennerahastojen osallistumisesta jäsenvaltioiden ehdottamien erityisesti Välimeren alueiden eroosion ja aavikoitumisen torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden rahoittamiseen. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston Espanjan tavoitetta 1 koskevan osarahoituksen osuudesta 15 prosenttia käytetäänkin eroosion torjuntaan. Vuosina 1994-1999 menot ovat arviolta 450 miljoonaa ecua. Lisäksi koheesiorahastosta rahoitetaan eroosion vähentämiseen tähtääviä ympäristönparannushankkeita. Espanjalle ja Portugalille myönnettiin vuosina 1993-1995 202 miljoonaa ecua tähän tarkoitukseen.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0212/98 neuvostolle esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Viivytykset neljättä Lomén yleissopimusta muuttavan sopimuksen ratifioinnissa Voisivatko ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ratifioineet neljättä Lomén yleissopimusta muuttavaa sopimusta, sitoutua tekemään sen ilman lisäviivytyksiä, koska jatkuvat viivytykset uhkaavat häiritä teollisuuden kehittämisen keskuksen (CDI) työskentelyä ja AKT:n ja EY:n yhteiskokousta? Vastaus (11. toukokuuta 1998) Neuvosto on tyytyväinen voidessaan ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kaikki jäsenvaltiot ovat nyt ratifioineet Lomén neljännen yleissopimuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna 4. marraskuuta 1995 tehdyllä Mauritiuksen sopimuksella. Tarkistetun yleissopimuksen 360 artiklan 1 kohdan mukaisesti yleissopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden vähintään kahden kolmasosan ratifioimiskirjat sekä tämän yleissopimuksen tekemistä koskeva yhteisön ilmoitusasiakirja on talletettu. Sekä AKT-valtiot että kaikki viisitoista jäsenvaltiota ovat nyt täyttäneet tämän ehdon. Neuvosto teki 27. huhtikuuta 1998 pidetyssä istunnossaan päätöksen sopimuksen tekemiseksi Lomén neljännen yleissopimuksen muuttamisesta. Tarkistettu yleissopimus tulee näin ollen voimaan 1. kesäkuuta 1998. Mitä tulee teollisuuden kehittämiskeskukseen (TKK) ja AKT:n ja EU:n yhteiseen edustajakokoukseen, AKT-EY-ministerineuvosto antoi 19. joulukuuta 1997 tarvittavat säännökset niiden toiminnan varmistamiseksi odotettaessa yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan voimaantuloa.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0013/98 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Monsanto-sokerijuurikkaan luvaton markkinoille levittäminen Alankomaissa Tietojen mukaan Alankomaiden osuustoiminnallinen sokeritehdas sekoitti tavanomaisiin sokerijuurikkaisiin kaksi tonnia koeviljelmiltä peräisin olevia sokerijuurikkaita, joille ei ollut myönnetty minkäänlaista markkinointilupaa, ja levitti ne jalostettuna sokerina elintarvikeketjuun. Kuituaine on tiettävästi sekoitettu elänten rehuun. Voiko komissio selittää 1. Miten tämä luvaton markkinoille levittäminen pääsi tapahtumaan? 2. Mitä tarkastuksia ja minkälainen valvonta piti oli voimassa, ja miten niitä laiminlyötiin? 3. Mihin kiireellisiin toimenpiteisiin on ryhdytty saastuneen sokerin ja kuituaineen vetämiseksi pois markkinoilta ja vastaavatko nämä lupahakemukseen sisältyviä turvatoimisuunnitelmia? 4. Mitä varoituksia annettiin elintarviketeollisuudelle, kaupalle ja rehujen valmistajille? 5. Onko mikään muu jäsenvaltio ilmoittanut vastaavista luvattomista markkinointitapauksista? 6. Mitä uusia kontrollitoimia komissio aikoo suositella sen varmistamiseksi, että tällaiset luvattomat markkinoille levittämiset eivät toistu tulevaisuudessa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0210/98 neuvostolle esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) (11. helmikuuta 1998) Aihe: Uudet turkkilaisten mielivaltaisuudet miehitetyllä alueella Puheenjohtaja Iso-Britannialla on lisävelvoite aloittaa neuvottelut liittymässä olevien maiden kanssa, joihin kuuluu myös Kypros.Neuvostolta kysytään, onko se ottanut huomioon seuraavat seikat, ja jos se on näin tehnyt, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa niiden suhteen: 1. syytökset, joiden mukaan turkkilaiset miehitysjoukot myyvät kyproksenkreikkalaisten asuntoja miehitetyssä Kythreassa ja vieläpä ilmoittelemalla niistä brittilehdistössä, 2. italialaisessa lehdistössä julkistetut tiedot, joiden mukaan turkkilainen mafia on perustanut Kyproksen miehitetylle alueelle pankkeja laskeakseen niiden kautta liikenteeseen laittomasta maahanmuutosta, huumeista ja salakuljetuksesta saatua rahaa; samojen julkaisujen mukaan asiaan on sekaantunut myös valtion viranomaisia ja turkkilaisia poliitikkoja? Vastaus (11. toukokuuta 1998) Neuvosto ei ole tietoinen seikoista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Liittymisneuvottelut Kyproksen ja viiden muun hakijamaan kanssa alkoivat 31. maaliskuuta 1998. Neuvottelujen periaatteena on, että hakijamaat hyväksyvät Euroopan unionin säännöstön kokonaisuudessaan. Tämä säännöstö sisältää oikeus- ja sisäasioiden alalla toimenpiteitä, joihin kuuluvat yhteistyö huumeiden ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa sekä laittoman maahanmuuton vastaisen toiminnan lujittaminen. Neuvosto muistuttaa Euroopan unionin kantana olevan, että liittymisneuvottelut Kyproksen kanssa edistävät poliittisen ratkaisun löytymistä Kyproksen ongelmaan Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa käytävien neuvottelujen kautta. Euroopan unioni on tyytyväinen siitä, että Kyproksen tasavalta tarjoutui ottamaan Kyproksen turkkilaisedustajat mukaan Euroopan unioniin liittymisestä neuvottelevaan valtuuskuntaansa. Euroopan unioni on pahoillaan siitä, että Kyproksen turkkilaisyhteisö on tähän saakka vastannut kielteisesti tähän tarjoukseen ja pitää edelleen tärkeänä sitä, että Kyproksen turkkilaiset otetaan mukaan liittymisprosessiin Luxemburgin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Puheenjohtaja ja komissio jatkavat tarvittavaa yhteyksien pitoa.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0260/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (13. helmikuuta 1998) Aihe: Tuottajien jättäminen korvauksitta Vastauksessaan joiltakin tuottajilta poistettua korvausoikeutta koskeneeseen kysymykseeni N:o E-1774/97 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s. 94. )) komissio ilmoittaa, että se tutkii parhaillaan asiaa kyseisessä jäsenvaltiossa (Kreikka). Onko komissio tutkittuaan asiaa valmis sanomaan onko jäsenvaltio tulkinnut oikein asetusta (ETY) N:o 2328/91 ((EYVL L 218, 6.8.1991, s. 1. )) jättäessään korvausohjelman ulkopuolelle ¨henkilöt ja heidän perheenjäsenensä, jotka ovat pidätettynä odottaen rikoslain mukaista rikossyytettä, ennen vapautumistaan tai ennen kuin lopullinen tuomio on julistettu¨? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 1998) Kreikka on viime kuukausien aikana antanut EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi useita korvaustoimenpiteitä, jotka koskevat luonnonmullistusten (tulvat, raekuurot, tulipalot, sankat lumipyryt ja niin edelleen) maanviljelijöille aiheuttamia tappioita. Kyseisten toimenpiteiden säännöstenmukaisuus tutkitaan EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan b alakohdan määräysten mukaisesti. Komissio on laatinut määräyksen soveltamista varten puitteet, joissa edellytetään, että tuen saajille aiheutuu mahdollisimman vähän vahinkoja ja että vahinkoja ei korvata ylimitoitetusti. Tässä yhteydessä mahdolliset aluetta, tuotantoa tai viljelijää koskevat tukirajoitukset ovat kansallisten viranomaisten poliittinen valinta ja niiden vastuulla. Tätä ei voida kyseenalaistaa EY:n perustamissopimuksen 92-94 artiklan perusteella.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0035/98 komissiolle esittäjä(t): Antonio Graziani (PPE) ja Pierluigi Castagnetti (PPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: EMOTR:n tukien myöntäminen äärijärjestölle Onko komissio tietoinen hampurilaisen viikkolehden ¨Die Woche¨ julkaisemasta artikkelista, joka koskee Euroopan unionin maatalousrahaston lokakuussa 1996 myöntämää 225 000 Saksan markan suuruista rahoitusta antropologista biologiaa, rotuhygieniaa ja käyttäytymistieteitä tutkivalle järjestölle, jota saksalaisen sanomalehden mukaan johtaa kuuluisa uusnatsi Jurgen Rieger. Tämä ryhmä hallinnoi erästä Etelä-Ruotsissa sijaitsevaa maatalouskeskusta ja on lehtitietojen mukaan yksi selvästi ääriliikkeeksi luokiteltujen ¨Hentendorgin viikkojen¨ järjestäjistä. Jos lehtitiedot ovat paikkansapitäviä, niin pitääkö komissio moraalisesti hyväksyttävänä ja juridisesti mahdollisena sitä, että äärioikeiston toimia tuetaan tulkitsemalla kyseenalaisesti yhteisön oikeutta ja asetuksia? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0034/98 ja E-0035/98 (18. helmikuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisia jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Bloch von Blottnitzin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-4231/97 ((EYVL C 187, 16.6.1998, s. 138. )).
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0169/98 neuvostolle esittäjä(t): Sérgio Ribeiro (GUE/NGL) (28. tammikuuta 1998) Aihe: EU:n kartta eurokolikoissa ja kahden jäsenvaltion toisistaan erottamatta jättäminen Euroopan rahainstituutin euroa koskevissa esitteissä ja tiedotusaineistossa (esim. äskettäin jaettu vuoden 1998 kalenteri), kolikkojen piirrokset esittävät Euroopan unionin muodostavia jäsenvaltioita tavalla, jossa maat erottuvat toisistaan. Portugali ja Espanja on kuitenkin liitetty toisiinsa ikään kuin maat muodostaisivat yhden valtion. Tähän virheeseen - kyseessä ei voi olla muu kuin virhe - puututtiin Portugalin tiedotusvälineissä (ks. ¨O Independente¨ 16.1.1998). Neuvosto on varmasti tietoinen, kuinka vakavasta ja arkaluontoisesta virheestä on kyse. Yhteistoimintamenettely neuvoston eurokolikkojen nimellisarvoja ja teknisiä määrityksiä koskevan asetuksen hyväksymiseksi on parhaillaan käynnissä. Parlamentti ei kuitenkaan huomannut kyseistä virhettä hyväksyessään kaksi päätöslauselmaa 6. marraskuuta ja 17. joulukuuta 1997. Mitä neuvosto aikoo tehdä kyseisen virheen korjaamiseksi ja siitä mahdollisesti koituvien seurauksien välttämiseksi? Millä tavoin neuvosto aikoo edistää asiaa koskevaa julkista tiedottamista virheen jo aiheuttamien seurausten korjaamiseksi tai lieventämiseksi? Vastaus (30. maaliskuuta 1998) Perustamissopimuksen mukaisesti (105 a artiklan 2 kohta) neuvosto on toimivaltainen toteuttamaan toimenpiteitä eurometallirahojen yksikköarvojen ja teknisten eritelmien yhdenmukaistamiseksi eikä Euroopan rahainstituutti. Päätettyään yhteistoimintamenettelyn Euroopan parlamentin kanssa ja tarkasteltuaan Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä tekemiä tarkistuksia neuvosto vahvisti 19. tammikuuta 1998 hyväksyvänsä yhteisen kannan neuvoston asetuksen antamiseksi liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä. Asetus annetaan virallisesti euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden vahvistuksen jälkeen. Eurometallirahojen yhteisen puolen piirrosta koskevassa päätöksenteossa käytetään sen sijaan erilaista menettelyä: kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhteisen puolen lopullisen piirroksen hallitustenvälisellä sopimuksella, ensin Amsterdamin Eurooppa-neuvoston tasolla ja viimeksi 17. marraskuuta 1997 pidetyn ECOFIN-neuvoston istunnon sivukokouksessa. Edellä mainitussa piirroksessa Espanja ja Portugali on esitetty kahtena maantieteellisesti erillisenä kokonaisuutena.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0147/98 komissiolle esittäjä(t): Graham Mather (PPE) (2. helmikuuta 1998) Aihe: Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen Schipholin lentoasemalla Amsterdamissa Melusaastetta koskevien valitusten takia Alankomaiden hallitus päätti viime vuonna asetuksen 93/95/ETY ((EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1. )) nojalla julistaa, että Schipholin lentoasema on ylikuormitettu, ja vähentää lähtö- ja saapumisaikojen määrää 10 000:lla. Useat alueelliset lentoasemat kuten Southamptonin lentoasema Yhdistyneessä kuningaskunnassa kärsivät tästä päätöksestä. Southampton menetti kaikki viisi päivittäistä lähtö- ja saapumisaikaa Schipholin lentoasemalle. Alueelliset lentoasemat, jotka tarjoavat säännöllisiä lentoja suurimmille kansainvälisille lentoasemille, edistävät huomattavasti alueellista taloutta. Nyt nimitetään koordinaattori, joka jakaa lähtö- ja saapumisaikoja Schipholin lentokentällä syrjimättömyyden periaatetta noudattaen. Minkälaisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä valvoakseen lähtö- ja tuloaikojen jakamista siten, että varmistetaan erityisesti alueellisten lentoasemien tarpeet ja valvontaprosessia koskeva tiedonsaannin avoimuus? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 1998) Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen yhteisön ruuhkaisilla lentoasemilla kuuluu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 mukaisesti kunkin jäsenvaltion nimittämän koordinaattorin vastuulle. Koordinaattoria avustaa neuvonantajan ominaisuudessa koordinointikomitea, johon kuuluu lentoliikenteen harjoittajia, lentoaseman viranomaisia ja lennonvarmistusviranomaisten edustajia. Alankomaiden liikenneministerin 13. tammikuuta 1998 hyväksymän säädöksen johdosta Schipholin lentoasemalla on toteutettu kokonaisvaltaista koordinointia talvikaudesta 1997-1998 alkaen. Kansainvälisen lentokuljetusliiton (IATA) aikataulukokouksessa esitettiin, että talviaikatauluja sovelletaan talvikauden ajan. Komissio ei ole tämän talvikauden aikana saanut yhtään virallista ilmoitusta lähtö- ja saapumisaikojen peruuttamisesta ylikuormituksen vuoksi. Koordinointikomitea voi päättää alueellisiin palveluihin liittyvien näkökohtien sisällyttämisestä koordinointimenettelyyn. Asianomainen jäsenvaltio voi myös määrätä alueellisiin palveluihin liittyviä julkisen liikenteen velvoitteita ja varata tähän tarkoitukseen tarvittavat lähtö- ja saapumisajat. Komissiolla ei ole oikeudellista toimivaltaa näissä asioissa. Asetuksessa edellytetään, että koordinaattori toimii ketään syrjimättömästi ja toimittaa tietoja kaikille asianomaisille osapuolille. Komissio valvoo asetuksen soveltamista. Jos ilmenee, että syrjimättömyysperiaatetta ja tietojen toimitusvelvollisuutta koskevia säännöksiä ei noudateta, komissio käyttää oikeuttaan puuttua asiaan.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0043/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (15. tammikuuta 1998) Aihe: EU:n ja Marokon välisen kalastussopimuksen rikkominen Marokon taholta Marokon kuningaskunnan yksipuolinen päätös pidentää pääjalkaisten biologista taukoa neljäksi kuukaudeksi vuonna 1998 loukkaa nykyisen EU:n ja Marokon välisen kalastussopimuksen määräyksiä. Tiedetään, että Marokko ei kunnioita 12 meripeninkulman sisällä olevia pääjalkaisten lisääntymisalueita. Siksi suunnitellut biologiset tauot ovat vain näennäisiä suojelutoimenpiteitä. Voiko komissio ilmoittaa, mitä toimenpiteitä se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa sen estämiseksi, että Marokon viranomaiset rikkovat toimillaan nykyistä kalastussopimusta? Mikäli toimenpiteitä toteutetaan, voiko komissio ilmoittaa, mitä EU:n ja Marokon kuningaskunnan välisiin suhteisiin liittyviä poliittisia, taloudellisia ja kaupallisia seurauksia ja erityisesti kalastussopimukseen liittyviä oikeudellisia ja rahoituksellisia vaikutuksia niillä olisi? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 1998) Yhteisö on aina pitänyt kalavarojen järkiperäistä säilyttämistä ja hoitoa erittäin tärkeänä. Se on sitoutunut toteuttamaan Marokon kanssa tehdyn sopimuksen perusteella ja yhteisymmärryksessä sopimuskumppaninsa kanssa politiikkaa, jolla voidaan taata alan ja etenkin kummankin osapuolen kalastuslaivastolle erittäin tärkeän pääjalkaisten kalastuksen elinkelpoisuus pitkällä tähtäimellä. Tässä tilanteessa komissio katsoo, että biologinen lepoaika on vain yksi monista kalavarojen suojelutoimenpiteistä. Komissio ei periaatteessa vastusta sopimuksessa määrätyn biologisen lepoajan kaksinkertaistamista. Toimenpiteen on kuitenkin sisällyttävä niihin toiminnallisiin suojelutoimenpiteisiin, joihin Marokko on sitoutunut ja joiden on koskettava pääjalkaisten teollista ja pienimuotoista kalastusta harjoittavaa laivastoa, molempien osapuolten edun mukaisesti. Yhteisö oli tällä kannalla 3. ja 4. joulukuuta 1997 pidetyssä sekakomitean kokouksessa. Mitä tulee siihen, että Marokko pidentäisi yksipuolisesti biologista lepoaikaa, komissio pyrkii takaamaan sopimusvelvoitteiden noudattamisen neuvoston 18. joulukuuta 1997 antaman julkilausuman mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0057/98 komissiolle esittäjä(t): Alex Smith (PSE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: EU:n ja Etelä-Afrikan kauppa- ja yhteistyösopimus EU on parhaillaan neuvottelemassa kauppa- ja yhteistyösopimusta Etelä-Afrikan kanssa. Sopimus on ratkaiseva Etelä-Afrikan tulevaisuudelle. Sen tähden on tärkeää varmistaa, että kaikki yhteiskunnan osapuolet ja erityisesti heikommassa asemassa olevat ryhmät hyötyvät sopimuksesta. Suurin tällainen ryhmä on naiset. Kuinka komissio aikoo varmistaa, ettei sopimuksella ja erityisesti sen kaupankäyntiä koskevalla osalla ole haitallisia vaikutuksia naisiin Etelä-Afrikassa? Ryhdytäänkö tutkimaan, millaisia vaikutuksia sopimuksella on naisiin? Olisiko komissio valmis tukemaan Etelä-Afrikkaa rahallisesti tällaisen tutkimuksen tekemisessä? Aikooko komissio tutkia EU:n tuonnin vaikutusta paikallisiin tuotteisiin, joilla naiskauppiaat käyvät usein pienimuotoista kauppaa kyseisellä alueella? Jätetäänkö sopimuksesta pois nämä tuotteet, jotka tarjoavat suurelle joukolle naisia toimeentulon epävirallisella sektorilla? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0057/98 ja E-0058/98 (12. helmikuuta 1998) Sukupuoleen liittyvät ongelmat ovat yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikassa etusijalla, ja Etelä-Afrikan hallitus on sitoutunut edistämään näiden ongelmien ratkaisua ja seuraamaan edistymistä alalla. Epäilemättä tämä tullaan mainitsemaan ja tätä painotetaan kehitysyhteistyötä ja yhteistyötä muilla aloilla koskevissa sopimuksen luvuissa. Komissio tukee ehdotuksia, jotka parantavat naisten asemaa arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemilla aloilla. Näin ollen sopimus on naisten kannalta edullinen. Neuvottelijat eivät ennakoi sopimuksessa minkäänlaisia tutkimusten suorittamista koskevia velvoitteita, mutta komissio on sitoutunut arvioimaan, minkälaisia vaikutuksia kaikilla jo käynnistetyillä ja vastaisuudessa käynnistettävillä Eurooppalaiseen Etelä-Afrikan jälleenrakennus- ja kehitysohjelmaan (EPRD) kuuluvilla ohjelmilla on naisiin. Sopimukseen tulee myös yhteisön ja Etelä-Afrikan yhteistyön seurantaa koskevia määräyksiä. Eurooppalaisen jälleenrakennus- ja kehitysohjelmaan kuuluvan kehitysyhteistyön osalta komissio neuvottelee vuosittain Etelä-Afrikan hallituksen kanssa tarkastellen käynnissä olevien ohjelmien tuloksia ja saavutuksia, ja käytäntö on tarkoitus sisällyttää myös uuteen sopimukseen. Erityisohjelmien arvioinnissa taas komissio ottaa tavallisesti huomioon tuen saajien omat näkemykset. Siten naisiin kohdistuvat vaikutukset arvioidaan soveltuvin osin yhdessä naisten edustajien kanssa.