KIRJALLINEN KYSYMYS E-2097/02

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(16. heinäkuuta 2002)

Aihe: Kalastuksesta erittäin riippuvaisten alueiden luokittelukriteerit

Kysymykseeni E-0650/02(1) antamassaan vastauksessaan komission jäsen Fischler huomauttaa, että Yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuutta käsittelevän komission vihreään kirjaan sisältyi rannikkoalueiden taloudellista ja sosiaalista tilannetta käsittelevä kertomus, joka perustui komission käytettävissä oleviin tietoihin. Tietoja saatiin komission omista sekä ulkopuolisista, tapauskohtaisista tutkimuksista. [] Euroopan eri alueiden riippuvaisuutta kalastuksesta haluttiin kuvata yksityiskohtaisesti 22 alueellisen tutkimuksen tutkimussarjassa. Tutkimuksista yksi käsitteli erityisesti Pohjois-Espanjaa (Galicia, Kantabria, Asturia, Baskimaa). Edellä mainittu kertomus perustui suurelta osin tähän tutkimukseen. [] Tulokset osoittavat, että erityisesti jotkut Pohjois-Espanjan alueet, varsinkin Galicia, ovat hyvin riippuvaisia kalastuksesta.

1. Onko komissio tehnyt vertailevan tutkimuksen 22 alueellisen tutkimuksen välillä Euroopan alueiden kalastuksesta riippuvaisuuden asteen ja keskinäisen tilanteen määrittämiseksi? Jos on, mitkä ovat sen johtopäätökset? Jos ei ole, miksi ei? Eikö komissio katso, että vertaileva tutkimus kaikkien Euroopan kalastuksesta riippuvaisten alueiden välillä on tarpeen niiden verrannollisen riippuvaisuuden määrittämiseksi?

2. Mitkä kriteerit Euroopan alueen pitää täyttää, jotta se luokiteltaisiin kalastuksesta erittäin riippuvaiseksi alueeksi kalastusmahdollisuuksia jaettaessa?

3. Mikä ero yhteisön kriteerien mukaan on kalastuksesta hyvin riippuvaisella alueella ja kalastuksesta erittäin riippuvaisella alueella?

4. Eikö komissio katso, että yhteisön oikeuden taustalla olevan progression periaatteen mukaisesti luettelo kalastuksesta erittäin riippuvaisista alueista pitäisi ajantasaistaa 20 vuoden voimassaolon jälkeen ja sisällyttää siihen uusia kalastuksesta riippuvaisia alueita useiden uusien valtioiden kuten Espanjan ja Portugalin jäseneksi liittymisen jälkeen?

(1) EYVL C 229 E, 26.9.2002, s. 114.

Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2096/02 ja E-2097/02

(16. syyskuuta 2002)

Vuoden 2000 alussa valmistuneen 22 aluetta käsittäneen tutkimuskokonaisuuden tarkoituksena oli arvioida yksityiskohtaisesti Euroopan alueiden työllisyyttä ja riippuvaisuutta kalastuksesta.

Samaan aikaan tehtiin koordinointi- ja yhteenvetotutkimus, joka koostui seuraavista toimenpiteistä:

- alueiden riippuvaisuusasteen ilmaiseminen määrällisesti, sen kuvaileminen ja tarkasteleminen yhteisössä,

- kalastusalan työllisyyden ja kalastuksesta riippuvaisuuden kehityksen tarkasteleminen vuodesta 1990 alkaen.

Tutkimuksen tulokset on esitetty loppukertomuksessa, joka on saatavissa kuten komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0650/02(1) mainitaan Internet-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/fisheries/doc_et_publ/liste_publi/results.html. Tutkimuksen suorittamisesta vastanneiden konsulttien tärkeimmät päätelmät on esitetty tutkimuksen yhteenvedossa, joka niin ikään on saatavissa samasta Internet-osoitteesta. Ensimmäistä toimenpidettä koskevat päätelmät ovat sivuilla 412 ja jälkimmäistä koskevat sivuilla 1316.

Kalastuksesta riippuvaisten alueiden käsite määritellään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(2) 4 artiklan 8 kohdassa, joka koskee kalastusalan rakennetukea tavoite 2 -alueilla. Se ei sitä vastoin esiinny neuvoston asetuksissa, joissa käsitellään kalastusmahdollisuuksien jakamista yhteisössä ja niiden jakoa edelleen kansallisiin kiintiöihin jäsenvaltioiden kesken.

Komission tiedossa ei ole, että kalastuksesta pitkälti riippuvaisen alueen ja kalastuksesta erittäin riippuvaisen alueen välillä olisi käsitteellistä eroa.

Kalastuksesta riippuvaisten alueiden käsite otettiin käyttöön neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999 Espanjan ja Portugalin jäseniksi liittymisen seurauksena. Tavoite 2 -alueiden määrittelemisen kannalta merkityksellinen rannikkoalueiden riippuvaisuus kalastuksesta otettiin näin huomioon näissä kahdessa jäsenvaltiossa, jotka laativat yhteistyössä komission kanssa luettelot tukikelpoisista tavoite 2 -alueista neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 4 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

Tutkimushanke (QLRT-2000-2277) Elaboration et application d'un modèle calculable d'équilibre général à l'analyse de la contribution des activités halieutiques au développement régional (kalastustoiminnan vaikutuksia aluekehitykseen mittaavan laskennallisen ja yleispätevän mallin kehittäminen ja soveltaminen) käynnistyi 1. helmikuuta 2002, ja sen on määrä kestää 36 kuukautta. Loppukertomuksen odotetaan valmistuvan vasta vuoden 2005 alussa, mutta väliaikaisia tuloksia saataneen käyttöön jo paljon aikaisemmin. Tutkimushankkeen avulla pyritään arvioimaan ja tehostamaan alueellisiin sosiaalis-taloudellisiin tutkimuksiin käytettäviä menetelmiä ja myöhemmässä vaiheessa kehittelemään uusia välineitä ja malleja kalastuksen ja vesiviljelyn vaikutusten arvioimiseksi aluekehittämisen osatekijöinä. Vastaavanlainen menetelmien kartoitus tehtiin edellisen kerran 1990-luvun alussa. Tällaiset arvioinnit ovat melko yleisiä tutkimustyössä, ja niitä olisi tehtävä toistuvasti ajanmukaisimpien välineiden käytön varmistamiseksi. Niitä ei kuitenkaan saa käyttää verukkeena, jolla lykätään käytettävissä olevan tieteellisen tiedon sisällyttämistä poliittiseen päätöksentekoon.

Metodologinen tutkimus sosio-ekonomisten indikaattoreiden kehittämiseksi puolestaan on määrä saattaa päätökseen vuoden 2002 loppuun mennessä. Sen tarkoituksena on määrittää kalastusalan suhteellinen merkitys kalastuksesta kaikkein riippuvaisimmilla alueilla ja arvioida ja vertailla muiden hoitotoimenpiteiden vaikutusta näiden alueiden taloudelliseen kehitykseen. Sen vuoksi tutkimuksen tulokset voidaan ottaa huomioon luonnosteltaessa komission tiedonantoa kalastusalan rakenneuudistuksen sosio-ekonomisista vaikutuksista. Tutkimuksessa käsitellään myös metodologisia näkökohtia,

jotka liittyvät erityisesti alueellisten sosio-ekonomisten tietojen tilastolliseen analyysiin ja tällaisten tietojen keskinäisen johdonmukaisuuden lisäämiseen. Nämä näkökohdat vaikuttavat pikemminkin pitkällä kuin lyhyellä aikavälillä.

(1) EYVL C 229 E, 26.9.2002, s. 114.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, EYVL L 161, 26.6.1999.