KIRJALLINEN KYSYMYS E-2413/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (10. heinäkuuta 1997)

Aihe: Rakennetuen ja alueellisen tuen uudistaminen

Tiedotusvälineiden mukaan komissio on laatimassa ehdotusta rakennetuen ja alueellisen tuen laajaksi uudistamiseksi. Tällöin kuulemma tavoite 5b:n alueet jäisivät pois tuen piiristä.

Miksi rakennetukea ja alueellista tukea on uudistettava?

Mitä tavoitteita komissiolla on tässä yhteydessä?

Milloin ja millä tavoin rakennetuen ja alueellisen tuen uudistaminen aiotaan toteuttaa?

Onko oikein, että tavoite 5b:n alueet jäävät pois tuen piiristä?

Mitä seurauksia tavoite 5b:n alueiden pois jäämisestä on Itävallalle?

Aiotaanko näille ¨pois jääville¨ alueille kehittää muita tukimuotoja?

Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1997)

Euroopan laajuinen solidaarisuus ja sen osana EY:n perustamissopimuksen 130 a artiklassa nimenomaisesti asetettu tärkeä kehityserojen vähentämistavoite on Euroopan yhtenäisyyden olennainen poliittinen perusta

Se myötävaikuttaa olennaisesti yhteisön vakauteen ja edistää korkeaa työllisyyttä. Meidän on jatkuvasti ponnisteltava poistaaksemme eri alueiden väliset erilaiset mahdollisuudet luoda kestävää kehitystä ja niiden vaikeudet mukautua työmarkkinoiden uusiin olosuhteisiin, jotka edellyttävät parempaa kykyä ennustaa ne taidot, joita sekä miehiltä etä naisilta vaaditaan tulevaisuudessa, ja valmistautua niihin. Tämän vuoksi rakennetuen avulla on edistettävä kilpailukyvyn ja kestävän kasvun parantamista työpaikkojen luomiseksi koko yhteisössä. Corkin konferenssin tulokset, Brysselin koheesiofoorumi ja lukuisat yhteydet jäsenvaltioihin ovat osoittaneet, että rakennerahastojen entistä parempaa maantieteellistä, rahoituksellista ja temaattista keskittämistä tarvitaan tehokkaan koheesiopolitiikan edistämiseksi. Tämän lisäksi tuleva laajeneminen itään, Maailman kauppajärjestön (WTO) seuraavan neuvottelukierroksen uudet haasteet samoin kuin suuren yleisön lisääntyneet odotukset edellyttävät rakennetuen tehokkuuden lisäämistä ja sen yksinkertaistamista.

Rakennetuen uudistamisen tavoitteena on keskittää enemmän tukea vaikeuksissa oleville alueille ja kohderyhmille sekä lisätä sen tehokkuutta. Rakennetuen yksinkertaistamisen pitäisi helpottaa kaikkien osallistujien toimintaa.

Julkaisemalla Agenda 2000 - asiakirjan ((Asiakirja KOM(97) 2000 lopullinen. )) komissio on jo osoittanut rakennetuen uudistuksen avainkysymykset ja tehnyt ehdotuksen rahoituskehyksestä. Nämä ehdotukset on nyt esitettävä yksityiskohtaisesti rakennerahastoasetuksissa, joita komission on tarkoitus ehdottaa ensi vuoden alkupuolella. Periaatteessa neuvoston olisi päätettävä näistä asetuksista ennen vuoden 1998 loppua, jotta uusien ohjelmien täytäntöönpano alkaisi 1 päivänä tammikuuta 2000.

Agenda 2000 -asiakirjassa todellakin ehdotetaan, että tärkeitä taloudellisia ja sosiaalisia rakenneuudistuksia kaipaavat alueet olisi yhdistettävä uuteen tavoitteeseen 2. Siihen sisältyisivät teollisuus-, palvelu- ja kalatalousalan muutoksista kärsivät alueet, elinkeinoelämän monipuolistamisen puutteen vuoksi taantuvat maaseutualueet ja elinkeinotoiminnan häviämisen vuoksi vaikeuksissa olevat kaupunkialueet. Tässä yhteydessä yhteisön tukitoimissa olisi yhdistettävä kaikki rakennetuen muodot. Yksinkertaisuuden vuoksi tämän pitäisi johtaa yhteen ainoaan ohjelmaan tuettua aluetta kohti. Lisäksi tuki olisi keskitettävä maantieteellisesti pahiten kärsineille alueille. Kattavuuden olisi vastattava mahdollisimman johdonmukaisesti jäsenvaltioiden EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukemia (niin kutsuttuja kansallisen tuen) alueita. Kaikilla tavoitteen 1 ulkopuolelle jäävillä maaseutualueilla osarahoitetaan markkinatoimien ohella ja niitä täydentävinä maaseudun kehittämistoimia Euroopan maaseudun ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta. Niihin kuuluvat kaikki EMOTR:n ohjausosastosta nykyisin osarahoitettavat rakenteellisen mukautumisen tukemista ja maaseudun kehittämistä koskevat toimenpidetyypit. Ne kuuluvat samaan oikeudelliseen kehykseen kuin nykyiset liitännäistoimenpiteet, niitä sovelletaan horisontaalisesti ja ne toteutetaan hajautetusti aiheellisella tasolla jäsenvaltioiden aloitteesta. Samaa lähestymistapaa sovelletaan rannikkoalueiden kalatalouteen kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) tukitoimissa.

Mahdollisia seurauksia Itävallan alueilla ei voida tässä vaiheessa arvioida, koska uuden rakennetuen yksityiskohdat on vielä selvitettävä ja koska lopullisen päätöksen tekee neuvosto.

Nykyisillä tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueilla, jotka eivät uusien perusteiden mukaan enää ole tukikelpoisia, pitäisi toteuttaa siirtymäkauden rakennerahastotoimenpiteitä rajoitetun ajan vuoden 1999 jälkeen.