ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1416/98 esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin kansalaisten tasavertainen kohtelu yritysten työntekijöinä unionin alueella Berliinissä Saksassa toimiva Schering A.G. -yritys on järjestänyt henkilöosakeannin, johon saivat osallistua emoyhtiön ja saksalaisen tytäryhtiön työntekijät. Kuitenkaan muissa Euroopan unionin jäsenmaissa työskentelevät tytäryhtiöiden työntekijät eivät saaneet osallistua henkilöosakeantiin. Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä, jotta unionin eri jäsenmaissa yrityskonsernit - niin emo- kuin tytäryhtiötkin - kohtelisivat henkilöosakeanneissaan kaikkia unionin kansalaisia tasapuolisesti? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Komissio on jo muutamien vuosien ajan pyrkinyt tukemaan työntekijöiden rahoitusosakkuusjärjestelyjä. Vuonna 1991 komissio julkaisi tutkimuksen voittopalkkiojärjestelmien edistämisestä jäsenvaltioissa, joka tunnetaan nimellä PEPPER I -kertomus (Promotion of employee participation in profits and enterprise results). Sen pohjalta neuvosto antoi vuonna 1992 suosituksen 92/443/ETY(1). Komissio otti tehtäväkseen antaa parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella kertomuksen siitä, miten suositusta on sovellettu. Tammikuussa 1997 komissio esitti asiasta PEPPER II -nimellä tunnetun kertomuksen(2). Äskettäin hyväksytyssä sosiaalialan toimintaohjelmassa vuosiksi 1998-2000(3) komissio teki aloitteen, jonka tarkoituksena on kannustaa työntekijöitä laajemmin osallistumaan yritysten rahoitusosakkuusjärjestelmiin. Vuoden 1992 suosituksen perusteella valotetaan hyviä toimintatapoja ja kartoitetaan hankaloittavia tekijöitä.Yksi aloitteen olennaisista päämääristä on niiden vaikeuksien tunnistaminen, joista monikansalliset yhtiöt joutuvat selviytymään toteuttaessaan rahoitusosakkuusjärjestelyjä yleensä tai henkilöstön osakeomistusjärjestelmiä erityisesti. (1) EYVL L 245, 26.8.1992. (2) KOM(96) 697 lopullinen. (3) KOM(98) 259 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1425/98 esittäjä(t): Karin Jöns (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Tiettyjen työsuhteiden sääntelyä koskevat ehdotukset Komissio ilmoitti 7. helmikuuta 1998 julkaistussa EYVL:ssä C 40 peruneensa ehdotuksen "Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietyistä työsuhteista kilpailun vääristymisen osalta", vaikka kaikkia ehdotukseen sisältyneitä näkökohtia yhteisön tasolla toteutettavasta sääntelystä ei ole kuitenkaan pantu täytäntöön. 1. Voiko komissio ilmoittaa syyt edellä mainitun ehdotuksen perumiseen? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä saattaakseen sääntelyn piiriin myös ne ehdotuksen näkökohdat, joita ei toistaiseksi ole säännelty? 3. Onko komissio samaa mieltä siitä, että nyt on pyrittävä kiireellisesti luomaan erityisesti sosiaaliturvan alalla sääntely, joka koskee osa-aikatyötä, määräaikaista työtä ja vuokratyötä sekä lyhytaikaista työtä, jotta tällaisia töitä tekeviä ei syrjittäisi pysyvän työpaikan saaneisiin ja kokopäivätyötä tekeviin verrattuna? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 1998) 1. Kilpailun vääristymiä koskeva ehdotus oli neuvoston käsiteltävänä yli seitsemän vuotta. Neuvostossa käytyjen neuvottelujen perusteella oli selvää, että neuvosto ei koskaan hyväksyisi ehdotusta. 2. Neuvoston käsiteltävänä on edelleen EY:n perustamissopimuksen 100 artiklaan perustuva ehdotus direktiiviksi tiettyjä työsuhteita koskevien jäsenvaltioiden säännösten lähentämisestä työehtojen osalta(1). Työmarkkinaosapuolet ovat aloittaneet neuvottelut määräaikaisista työsopimuksista osa-aikatyötä koskevan sopimuksen seurantatoimenpiteenä. 3. Komissio odottaa epätavanomaisia työsuhteita koskevan keskustelun tuloksia ennen kuin se harkitsee jatkotoimia. (1) EYVL C 224, 8.9.1990.
Virallinen lehti nro C 402 , 22/12/1998 s. 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0469/98 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (27. helmikuuta 1998) Aihe: Suuntaviivojen merkitys - sellaisina kuin niistä sovittiin Irlannissa (14. - 15. marraskuuta 1996) pidetyssä neuvoston epävirallisessa kokouksessa - rakennerahastojen ohjelmista sovittaessa Mikä on komission oma arvio siitä, miten merkittävää komission tasolla annettujen suuntaviivojen julkaiseminen on ja miten se vaikuttaa itse jäsenvaltioiden ohjelmiin? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tällaisen arvioinnin toteuttamiseksi? Aikooko komissio sisällyttää tällaisten suuntaviivojen jatkamisen ehdottamiinsa uusiin rakennerahaston ohjelmiin? Jos aikoo, niin järjestetäänkö näistä suuntaviivoista uutta kuulemista ja mikä on komission arvio suuntaviivojen hyväksymisaikataulusta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Kuten 30. toukokuuta 1997 julkaistussa komission asiakirjassa(1) on esitetty, suuntaviivat ja ohjelmien väliarviointi muodostavat perustan vuosia 1994-1999 koskevien kuusivuotisohjelmien puolivälissä toteutettavan yleistarkastelun yhteydessä tehtävälle ohjelmien tarkistamiselle. Rakennerahastouudistusta koskevissa komission tuoreissa ehdotuksissa mainitaan, että komissio vahvistaa kunkin tavoitteen osalta yhteisön suuntaviivoja koskevat painopistealat. Suuntaviivoista järjestetään komissiossa laaja yksiköiden välinen kuulemismenettely, ja ne vahvistetaan ennen kuin jäsenvaltiot esittävät suunnitelmansa ja ennen puolivälissä tapahtuvaa ohjelmien yleistarkastelua. Niillä pyritään luomaan toimenpiteille ja painopistealoille yleinen kehys rakennerahasto-ohjelmien suunnittelemiselle ja myöhemmin tehtäville tarkistuksille. (1) Ensisijaiset tavoitteet rakennerahasto-ohjelmien tarkistamisessa vuoden 1999 loppuun - komission suuntaviivat.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0505/98 esittäjä(t): Dominique Souchet (I-EDN) komissiolle (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Ajoverkkojen käytön kieltäminen Komission viimeisimpien esitysten mukaan ajoverkkojen käyttö olisi kiellettyä avomerellä Atlantin valtamerellä ja se olisi edelleen sallittua rannikolla. Tämä merkitsisi sitä, että ajoverkkojen käyttö olisi kielletty ranskalaisilta kalastajilta, jotka kalastavat valkotonnikalaa, jota esiintyy avomerellä (Azorien lajike), mutta kalastus olisi sallittua espanjalaisille kalastajille, sillä yksi tämän kalalajin (Iberian niemimaan lajike) käyttämistä vaellusreiteistä kulkee Kantabrian rannikkoa pitkin Espanjassa. Toisin sanoen ajoverkko olisi "hyvä kalastusväline" (eli on valikoiva, eikä ole häiriöksi merenkululle tai tonnikalan luonnolliselle vaellukselle) niin kauan, kun sitä ei käytetä 12 meripeninkulmaa pitemmillä etäisyyksillä rannikosta ja "huono kalastusväline", jos sitä käytetään kalastusalueilla, jotka sijaitsevat rannikosta yli 500 kilometrin päässä. Voisiko komissio antaa selvityksen siitä, onko tämän järjestelmän sisältämille eroille tieteellisiä, ekologisia tai teknisiä perusteita ilman, että selitys saa ranskalaiset uskomaan järjestelmän suosivan Espanjaa ja Portugalia heidän kustannuksellaan?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1197/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeudet Kiinassa Komission jäsen Brittan ja kiinalainen toisinajattelija Wei Jingsheng tapasivat 16. maaliskuuta 1998 keskustellakseen Kiinan ihmisoikeustilanteesta. Tässä tapaamisessa Brittan ilmoitti, että EU ei aikoisi esittää tai tukea Kiinaa arvostelevia päätöslauselmia YK:n ihmisoikeuskomissiossa. Voiko komission jäsen selittää, mistä syistä komissio on päätynyt olemaan tukematta ja esittämättä minkäänlaista päätöslauselmaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämiseksi Kiinassa? Eikö komissio katso, että Euroopan unionin ihmisoikeuksia tukeva politiikka edellyttäisi tämän suuntaista päätöslauselmaa? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Salafranca Sánchez-Neyra esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1131/98(1). (1) EYVL C 354, 19.11.1998.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0708/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) ja Salvatore Tatarella (NI) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Elintarvikelainsäädäntö ja kuluttajien terveys Komission vihreä kirja Euroopan unionin elintarvikelainsäädännön yleisistä periaatteista. Komission tiedonanto kuluttajien terveydestä ja elintarvikkeiden turvallisuudesta. KOM(97) 176 lopull. ja KOM(97) 183 lopull. Euroopan komissiolta pyydetään yhteisön elintarvikelainsäädännön yksinkertaistamista ja järkeistämistä niiltä osin kuin tämä ei ole haitallista välttämättömien turvallisuusmääräysten kannalta.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0646/98 esittäjä(t): Monica Baldi (PPE) komissiolle (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Lajit joita on lupa metsästää 2. huhtikuuta 1979 annetun direktiivin 79/409/ETY(1) liitteessä II lueteltuja lajeja on lupa metsästää jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. Liitteessä II olevassa 2 osassa lueteltuja lajeja saa kuitenkin metsästää vain niissä jäsenvaltiossa, joista on maininta. Kottarainen mainitaan liitteessä II olevassa 2 osassa kaikissa Euroopan unionin Välimeren maissa Italiaa lukuunottamatta. Maatalousministeriön 6. elokuuta 1997 päiväämällä kirjeellä (pöytäkirja 23.035) pyydettiin lupaa niiden lajien metsästämiseen, joita ei ole sisällytetty luetteloon, mutta joita voidaan metsästää 11. helmikuuta 1992 annetun lain N:o 157 18 artiklan nojalla. Luonnonvaraisista eläimistä vastaava kansallinen laitos antoi puoltavan lausunnon, jossa se otti huomioon lajin säilymisen tyydyttävällä tasolla, sen laajan levinneisyyden, muuttovirrat sekä arvostuksen ja viljelyksille aiheuttamat vahingot. 1. Voiko komissio sanoa, mihin pikaisiin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä ottaen huomioon Italian esittämän pyynnön kottaraisen sisällyttämiseksi liitteessä II olevaan 2 osaan? 2. Mihin toimiin se aikoo ryhtyä vahvistaakseen ennen tarkistuspyynnön hyväksymistä yleisen poikkeusjärjestelmän niiden vahinkojen hillitsemiseksi, joita linnut aiheuttavat viljelyksille? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Lintudirektiivin (79/409/ETY) liitteessä II olevaa 2 osaa muutettiin vuonna 1994 kottaraisen (Sturnus vulgaris) metsästyksen sallimiseksi Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa ja Portugalissa. Luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun direktiivin 79/409/ETY liitteen II muuttamisesta 8 päivänä kesäkuuta 1994 annetun direktiivin 94/24/ETY(2) hyväksymistä edeltäneissä keskusteluissa Italia ei esittänyt tätä koskevaa pyyntöä. Italian sisällyttämiseksi niiden maiden luetteloon, joissa kottaraista on lupa metsästää, olisi muutettava direktiivi 79/409/ETY. Koska kyseinen direktiivi on muutettu äskettäin uudemman kerran (luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY muuttamisesta 29 päivänä heinäkuuta 1997 annettu komission direktiivi 97/49/EY(3)) Phalacrocorax carbo sinensis -lajin poistamiseksi luettelosta ja koska Italia ei näissäkään keskusteluissa ottanut esille kottaraiskysymystä, komissio ei aio lähitulevaisuudessa ehdottaa uusia muutoksia. On aiheellista muistuttaa, että direktiivin 79/409/ETY 9 artiklassa sallitaan poikkeustapauksissa ja tiukasti valvotuissa oloissa sellaisten lajien metsästys, joita ei mainita direktiivin liitteessä II. Tämän poikkeuksen soveltaminen kuuluu kunkin jäsenvaltion päätäntävaltaan. Komissio varmistaa kuitenkin, että kaikki poikkeuksen soveltamisen edellytykset täyttyvät kussakin tapauksessa ja että soveltamisen seuraukset eivät ole ristiriidassa direktiivin kanssa. (1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. (2) EYVL L 164, 30.6.1994. (3) EYVL L 223, 13.8.1997.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0420/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (24. helmikuuta 1998) Aihe: Saksalainen verojärjestelmä Kaksi vuotta sitten Saksan viranomaiset ottivat käyttöön "Ausländersteuer" -veron, joka koskee kaikkia Saksassa urheilu- tai taidealalla työskenteleviä henkilöitä. Tämän veron alhaisin prosentti on 25 %. Saksassa työskentelevällä britillä, joka maksaa tuloistaan 7 % "Solidaritätszuschlag" -maksua, on oikeus vaatia takaisin 25 % veroviranomaisilta, koska hän on Yhdistyneen kuningaskunnan kansalainen. Käytännössä tämä järjestelmä on täynnä vaikeuksia. Tietääkö komissio tämän veron olemassaolosta? Minkälaisia vaikutuksia komissio arvio sillä olevan? Uskooko komissio sen olevan este vapaalle liikkumiselle, jolloin asia voitaisiin viedä tuomioistuimeen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Komissio on tietoinen Saksan verolain muutoksesta, jonka mukaan Saksassa urheilu- tai taidealalla työskentelevien ulkomaalaisten palkkioista peritty erityinen 15 %:n lähdevero poistettiin vuonna 1996. Näistä palkkioista maksetaan nyt yleistä 25 %:n vähimmäisveroa, joka Saksassa peritään ulkomaalaisten tuloista. Kunkin veronmaksajan tilanteesta riippuen tämä vero voidaan palauttaa osittain tai kokonaan veroilmoituksen jättämisen jälkeen. Lisäksi Saksan vero oikeuttaa hyvitykseen näistä tuloista Yhdistyneessä kuningaskunnassa perittävästä verosta kahdenvälisen verosopimuksen mukaisesti. Näissä olosuhteissa ja kun tuloveroja ei ole yhdenmukaistettu yhteisössä, komissio katsoo, että kyseinen lainsäädäntö ei anna aihetta oikeudellisiin toimenpiteisiin.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1801/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: EU:n avustukset ja tukien määrä Erilaisissa julkaisuissa ja lehdistötiedotteissa mainitaan jatkuvasti erilaisia lukuja koskien Itävallan EU:lle vuosittain maksamia maksuja sekä summia, jotka se saa takaisin erilaisista tukiohjelmista. Siksi kysyn seuraavaa: 1. Kuinka paljon olivat Itävallan maksamat bruttomaksut yhteensä vuosina 1996 ja 1997? 2. Millaisiksi arvioidaan vuoden 1998 maksut? 3. Kuinka suuret olivat komission varaamat maksusitoumusmäärärahat (1996 ja 1997), jotka Itävalta olisi voinut saada? 4. Kuinka paljon komissio on myöntänyt varoja (1996 ja 1997)? 5. Kuinka paljon varoja on vuosina 1996 ja 1997 tosiasiallisesti saatu EU:sta takaisin Itävaltaan (tukialueittain ja hankkeittain)? 6. Kuinka suuri oli ero maksusitoumusmäärärahojen, EU:n myöntämien tukien ja Itävallan tosiasiallisesti saamien tukien välillä vuosina 1996 ja 1997? 7. Mitkä Itävallalta vuosina 1996 ja 1997 käyttämättä jääneet varat raukeavat, jolloin Itävalta menettää ne? 8. Mitä tukia Itävalta on tähän mennessä anonut vuodelle 1998? 9. Mitä Itävaltaa koskevia tukia komissio on tähän mennessä hyväksynyt vuodelle 1998? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama täydentävä vastaus (30. heinäkuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisalle jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0758/98 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Villieläinten aiheuttamien vahinkojen korvaaminen Sekä EU:lla että jäsenvaltioilla on määräyksiä villien eläinten, petoeläimet mukaan lukien, suojelemiseksi. Petoeläinkantojen ollessa huomattavan suuria tapahtuu silloin tällöin, että eläimet hyökkäävät ihmisten kimppuun ja aiheuttavat näille vammoja. Kotiläänissäni eräs mies joutui karhun pahoin raatelemaksi joitakin vuosia sitten. Katsooko komissio, että petoeläinkantojen säilyttämistä koskevaan EU:n ja jäsenvaltioiden vaatimukseen sisältyy myös velvoite siitä, että petoeläinten hyökkäyksen kohteeksi joutuneet henkilöt saavat korvausta? Kuka vastaa siitä, että vahingot korvataan täysimääräisesti? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) (ns. luontotyyppidirektiivin) mukaan sellaiset yhteisön alueella esiintyvät suurpedot kuten ruskeakarhu, susi (joitain kantoja lukuun ottamatta) ja ilves ovat lukuisten muiden villieläinten tavoin tiukasti suojeltuja. Suojelujärjestelmän luominen näille lajeille on ollut välttämätöntä, sillä ne ovat jo kauan sitten hävinneet useilta yhteisön alueilta. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että nämä lajit saattavat joskus uhata ihmisten turvallisuutta. Luontotyyppidirektiivi tarjoaa kuitenkin riittävät mahdollisuudet tämän uhan pienentämiseen, sillä siinä annetaan muiden tyydyttävien ratkaisujen puuttuessa mahdollisuus poiketa suojelusäännösten tiukasta soveltamisesta joistain erityissyistä kuten yleisen turvallisuuden vuoksi (16 artiklan c kohta). Luontotyyppidirektiivin säännökset antavat kansalliseen lainsäädäntöön siirrettyinä riittävät mahdollisuudet suurpetojen kantojen yleiseen säätelyyn. Petoeläinten aiheuttamien vahinkojen korvaaminen kuuluu näiden kantojen säätelyä koskevan yleisen kansallisen vastuun piiriin. Asiaankuuluvista korvausjärjestelyistä on päätettävä kansallisella tasolla. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1448/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (11. toukokuuta 1998) Aihe: Kuluttajansuojelupolitiikan hankkeet vuonna 1998 Merkittävät portugalilaiset kuluttajansuojelujärjestöt ovat esittäneet epäilyksiä Portugalissa vuonna 1998 yhteisön varoilla toteutettavien hankkeiden EYVL:n numerossa C 277, 12.9.1997 olleen ilmoituksen mukaisista hyväksymisehdoista. Voiko komissio ilmoittaa: 1. Kuinka monta hanketta Euroopan komissio hyväksyi toteutettavaksi Portugalissa vuoden 1998 aikana ja mitkä ne ovat? 2. Mitkä portugalilaiset järjestöt saivat läpi omat hankkeensa? 3. Mitkä olivat hankkeiden hyväksymiselle asetetut tärkeimmät edellytykset? 4. Miten talousarvion kuluttajansuojeluhankkeisiin myönnetyt määrärahat ovat jakautuneet Euroopan unionin jäsenvaltioiden kesken?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1332/98 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Rethymnonin läänin lampaan- ja vuohenkasvattajien vuoden 1997 palkkioiden mahdollinen maksamatta jättäminen Tiedetään, että tarkastuksessa, jonka Euroopan komission maataloudesta vastaavan pääosaston edustajat suorittivat paikan päällä Rethymnonin läänissä maaliskuussa 1997, havaittiin lampaita ja vuohia koskevien säännösten ja menettelyjen rikkomuksia. Tämän johdosta käytiin komission asiasta vastaavan yksikön ja Kreikan maatalousministeriön välillä asiaa koskeva kirjeenvaihto, josta käy ilmi, että Kreikalle mahdollisesti määrätään sakkoja näiden rikkomusten vuoksi. Kukaan ei kuitenkaan voi kiistää sitä, että suuren vastuun kantavat ne maatalousministeriön yksiköt, jotka eivät suorittaneet välttämättömiä tarkastuksia eivätkä laatineet tarvittavia kertomuksia. Nyt olemme siis päätyneet tilanteeseen, jossa Kreikan maatalousministeriö Kreikkaa uhkaavien sakkojen vuoksi antaa selkeästi ymmärtää, että se aikoo jättää maksamatta Rethymnonin läänin lampaan- ja vuohenkasvattajille vuoden 1997 palkkiot, väittäen kuitenkin Euroopan komission olevan vastuussa tästä ankarasta menettelystä. Haluamatta sivuuttaa sitä tosiseikkaa, että on varmasti ryhdyttävä joihinkin perustavaa laatua oleviin toimenpiteisiin järjestelmän muuttamiseksi nykyistä läpinäkyvämmäksi, tiedustelen, voiko komissio vahvistaa sen, että viime kädessä maatalousministeriö voi yksin päättää, maksaako se Rethymnonin läänin lampaan- ja vuohenkasvattajille vuoden 1997 palkkiot vai ei? Voiko komissio lisäksi vahvistaa sen, että jos ministeriö loppujen lopuksi jättää palkkiot maksamatta, kyse on pelkästään maatalousministeriön poliittisesta päätöksestä eikä komission omasta sanktiosta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (20. toukokuuta 1998) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) toukokuussa 1997 toteutetun tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä tehtyjä havaintoja tarkastellaan edelleen ja niistä käydään kahdenvälisiä neuvotteluja komission ja Kreikan viranomaisten välillä. Komissio ei määrää sakkoja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä. Sen sijaan komissio epää yhteisön rahoituksen menoilta, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti. Kreikan viranomaisten on tehtävä päätös vuotta 1997 koskevien palkkioiden maksamisesta Rethymnonin alueella valvonnan yhteydessä tekemiensä havaintojen perusteella.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0746/98 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Arvonlisävero Edellyttäen, että nykyisiä tullitariffeja ja alv-astetta sovelletaan käytännössä, mitä tullitariffeja ja alv-astetta peritään aluksella myytävästä väkevästä alkoholista ottaen huomioon tullittoman kaupan ehdotetun kumoamisen aluksen risteillessä 1. Doverista Calaiseen ja takaisin: a) kun alus on Yhdistyneen kuningaskunnan aluevesillä b) kun alus on Ranskan aluevesillä 2. Portsmouthista Santanderiin ja takaisin: a) kun alus on Yhdistyneen kuningaskunnan aluevesillä b) kun alus on aluevesien ulkopuolella c) kun alus on Ranskan aluevesillä d) kun alus on Espanjan aluevesillä? Kuinka paljon tullia ja arvonlisäveroa peritään näissä paikoissa yhdestä pullosta väkevää alkoholia, jonka veroton hinta on 10 ecua? Vaihteleeko alv:n aste asiaankuuluvan tullitariffin mukaan? Mille jäsenvaltiolle tai jäsenvaltioille tulli ja alv on maksettava ja mitä suunnitelmia komissiolla on järjestelmän yksinkertaistamiseksi? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 1998) Komissio vahvistaa parlamentin jäsenen käsityksen, että yhteisön voimassa oleva verolainsäädäntö takaa lentokentillä, lentokoneissa ja laivoissa myytävien tuotteiden asiamukaisen verotuksen. Säädöksiä aletaan soveltaa 1. heinäkuuta 1999, kun neuvoston hyväksymä verovapaan myynnin siirtymäkausi päättyy. Kysymyksessä esitetyt tapaukset saattavat vaikuttaa erikoistapauksilta, mutta ne kattavat suuren määrän tilanteita ja tuotteita ja vaativat yksityiskohtaisia selityksiä, mikä taas ei ole mahdollista tässä yhteydessä. Tästä syystä komissio pyytää parlamentin jäsentä ottamaan yhteyttä komission yksikköön (pääosasto XXI, osasto C), josta saa täydellisen vastauksen.