KIRJALLINEN KYSYMYS E-0086/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Geneettisesti muuntamattomien viljelysten saastuminen geneettisesti muunnettujen organismien (GMO) välityksellä.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0069 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0086/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (25. tammikuuta 2002) Aihe: Geneettisesti muuntamattomien viljelysten saastuminen geneettisesti muunnettujen organismien (GMO) välityksellä 1. Onko komissio tietoinen New Scientist -lehdessä 24. marraskuuta 2001 julkaistun tutkimuksen tuloksista? Tutkimus osoittaa, että geneettisesti muunnetun rapsin aiheuttama saastuminen on niin laajalle levinnyttä, että on vaikeaa kasvattaa lajikkeita, joiden voidaan taata olevan geneettisesti muuntamattomia. 2. Kanadan liittohallituksen Saskatoon-tutkimuskeskuksessa suoritettu tutkimus kesti yli kuusi vuotta. Onko komissio samaa mieltä tutkimuskeskuksen kanssa siitä, että tutkimus antaa arvokkaan opetuksen maailman muille alueille, kuten Euroopalle, joissa kaupallinen tuotanto ei ole vielä sallittua? 3. Tutkimuksesta kävi ilmi, että rapsisiitepöly voi levitä jopa 800 metrin päähän kasvupaikastaan, ja tutkimuskeskus ehdottaakin, että tietyt lajikkeet olisi pidettävä erillään tai jopa kasvatettava erillisillä, niille määrätyillä alueilla. Onko komissio samaa mieltä tästä ehdotuksesta tutkimuskeskuksen kanssa? 4. Uskooko komissio, että direktiivin 2001/18(1) muuttaminen olisi tarpeen näiden uusien tutkimustulosten vuoksi? 5. Myöntääkö komissio lisäksi, että asiaa koskevaa päätöksentekoa olisi lykättävä, kunnes muutos hyväksytään ja pannaan täytäntöön? (1) EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 2002) Komissio on tietoinen New Scientist -lehdessä 24. marraskuuta 2001 uutisoidusta tutkimuksesta, joka koskee muuntogeenisen rapsin siitepölyn ja siementen leviämistä. Tutkimus on parhaillaan käynnissä Kanadassa. Muuntogeenisten rapsinsiementen käyttö jalostuksessa ja tuonti yhteisöön on hyväksytty geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 23. huhtikuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/220/ETY(1) nojalla. Tämän direktiivin nojalla annettu hyväksyntä pysyy voimassa myös 17. lokakuuta 2002 jälkeen, johon mennessä geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 12. maaliskuuta 2001 annettu uusi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. Koska geenisiirrosta mahdollisesti aiheutuvia vaikutuksia koskevat säännökset ovat jo olennainen osa direktiiviä 2001/18/EY, komissio katsoo, ettei kyseisen direktiivin muuttaminen näiden uusien tutkimustulosten valossa ole tarkoituksenmukaista. Direktiivin 2001/18/EY yleisenä tavoitteena on suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä, kun muuntogeenisiä organismeja levitetään ympäristöön tarkoituksellisesti. Osana tätä tavoitetta jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on varmistettava, että mahdolliset ihmisten terveyteen tai ympäristöön kohdistuvat haittavaikutukset, jotka voivat ilmetä suoraan tai välillisesti muuntogeenisistä organismeista muihin organismeihin tapahtuvan geenisiirron välityksellä, arvioidaan tarkoin tapaus kerrallaan. Direktiivin mukaisessa riskinarvioinnissa arvioidaan muun muassa mahdollisuus geenien siirtymiseen samaan kasvilajin tai lisääntymisen kannalta yhteensopiviin muihin kasvilajeihin muuntogeenisen organismin kasvuolosuhteissa sekä valintaedut tai haitat, jotka kyseiset kasvilajit saavat. Riskinarviointia varten vaadittuihin tietoihin sisältyy myös leviämistavan ja -tehokkuuden arviointi (esim. arvio elinkelpoisen siitepölyn ja/tai elinkelpoisten siementen vähenemisestä etäisyyden kasvaessa) sekä mahdollisesti leviämiseen vaikuttavien erityisten tekijöiden arviointi. Lisäksi huomioon on otettava luonnonvaraisten, lisääntymisen kannalta yhteensopivien sukulaislajien tai viljeltyjen kasvilajien olemassaolo sekä sellaisten virallisesti tunnustettujen biotyyppien tai suojelualueiden läheisyys, joihin levitys voi vaikuttaa. Valvonnan ja seurannan osalta tietoja on annettava toteutetuista varotoimenpiteistä, kuten etäisyydestä muista lisääntymisen kannalta yhteensopivista kasvilajeista, niin luonnonvaraisista sukulaislajeista kuin viljelykasveista, sekä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on minimoida/estää muuntogeenisten korkeampien kasvien leviämiselinten (esim. siitepölyn, siementen tai mukuloiden) leviäminen. Riskinarvioinnin perusteella muuntogeenisten organismien markkinoille saattaminen sallitaan ainoastaan, jos ei ole mitään syytä olettaa, että lupaehtojen mukaisesti tapahtuvalla levittämisellä on haitallisia vaikutuksia ihmisten terveydelle tai ympäristölle. Ristipölytteisten kasvien siemenviljelmien vähimmäisetäisyydet epäsuotavista siitepölylähteistä on määritelty siemeniä koskevassa lainsäädännössä. Nämä etäisyydet vaihtelevat lajista, lajikkeesta ja siementen luokasta riippuen. Kasveja käsittelevä tiedekomitea totesi muuntogeenisten siementen satunnaisesta esiintymisestä tavanomaisten siementen joukossa 7. maaliskuuta 2001 antamassaan lausunnossa(2), että yksi toimenpide, jolla voitaisiin saavuttaa muuntogeenisen materiaalin satunnaista esiintymistä koskeva 0,3 prosentin raja-arvo rapsin muuntogeenittömissä hybrideissä, olisi nykyisen eristysvyöhykkeen laajentaminen 3 000 metriin. (1) EYVL L 117, 8.5.1990. (2) http://europa. eu. int/comm/food/fs/sc/scp/out93_gmo_en. pdf.