KIRJALLINEN KYSYMYS E-1993/99

esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle

(9. marraskuuta 1999)

Aihe: Euroopan tukkukaupan kehitys internetin ja euron aikakaudella

Internet ja euro helpottavat myyntiketjun kiristämistä. Valmistajien on helpompi asioida suoraan vähittäiskaupan, erityisesti suurten ketjujen, ja itse kuluttajien kanssa. Kun tukkukauppa on sisämarkkinoilla menettänyt tulliselvitystehtävät ja euron takia cash management -toimet, internet vie siltä nyt myös sen tiedollisen etumatkan, joka sillä on ollut vähittäiskauppaan nähden. Siksi on pelättävissä, että tukkukauppaan kohdistuu suurimpien valmistajien ja markkinoita hallitsevan, yhä keskittyneemmän vähittäiskaupan välissä yhä suurempia paineita.

Suunnitteleeko komissio toimia, joilla voitaisiin estää kaupan keskittyminen edelleen? Mitä toimia suunnitellaan sen varalle, että internet ja euro uhkaavat syrjäyttää tukkukauppa-alan pk-yritykset markkinoilta? Mitä mahdollisuuksia komission mielestä tukkukauppa-alan pk-yrityksillä on toimintansa turvaamiseen?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on tietoinen muutoksista, jotka vaikuttavat tukkukauppaan, ja se on esitellyt tilannetta kauppaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa(1). Komissio on sisällyttänyt valkoisen kirjan liitteenä olevaan toimintasuunnitelmaan tällä alalla tehtäviä selvityksiä, jotka on tarkoitus toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa(2).

Internet helpottaa kaupan alan liiketoimia monella tasolla ja monien talouden toimijoiden, erityisesti pk-yritysten, osalta. Tämä koskee niin vähittäismyyjiä kuin tukkukauppiaitakin, joille sähköiset verkot (Internet, Extranet, Intranet) tarjoavat mahdollisuuden päästä aiempaa helpommin ja pienemmin kustannuksin markkinoille ja välittömään yhteyteen tuottajien, tavarantoimittajien ja kansainvälisten ostajien sekä kuluttajien kanssa. Niinpä komissio pyrkii edistämään pk-yritysten panosta tietoyhteiskunnassa ja sähköisessä kaupankäynnissä tähän alaan liittyvällä politiikallaan ja muilla toimilla sekä lainsäädännöllä (esim. sähköisen kaupankäynnin tiettyjä oikeudellisia näkökohtia koskeva direktiiviehdotus), tutkimuksella, koulutuksella sekä tietojen ja parhaiden käytäntöjen levityksellä. Pääsy sähköisille maailmanmarkkinoille ja tiedotuksen, kaupan ja jakelun yhdistävien uusien teknisten välineiden käyttö mahdollistavat sen, että kuka tahansa kauppias voi kasvattaa markkina-alueensa maailmanlaajuisiksi, laajentaa tarjoamaansa tuotevalikoimaa tai keskittyä erikoistuneille markkinoille.

Euron tulo puolestaan yksinkertaistaa varainhoitoa koko jakeluketjussa. Kaupan alalla kertyy huomattavia säästöjä, kun vaihtokurssiriskit ja valuuttavaihteluihin liittyvä epävarmuus jäävät pois.

Komissio seuraa hyvin tarkasti kaupan kehittymistä Euroopassa. Yritysfuusioiden valvontaa koskevien yhteisön sääntöjen soveltaminen on yksi keino rajoittaa liiallista keskittymistä, johon parlamentin jäsen viittaa. Lisäksi kilpailupolitiikan alalla suhtaudutaan myönteisesti pk-yrityksiin ja niiden erityispiirteet on otettu huomioon vähämerkityksisiä sopimuksia koskevassa komission tiedonannossa(3) ja luonnoksessa vertikaalisia sopimuksia koskevaksi poikkeusasetukseksi(4).

Komission perustama kauppaa ja jakelua käsittelevä komitea, johon kuuluu 65 yrittäjää kaupan kaikilta sektoreilta tukkukaupan edustajat mukaan luettuna, neuvoo komissiota kauppaan liittyvissä asioissa. Komitea on keskustellut viime kuukausien aikana useaan otteeseen sähköisestä kaupankäynnistä, euron käyttöönoton seurauksista ja kilpailusta, ja komissio on saanut siltä arvokkaita tietoja.

Komissio on käynnistänyt erilaisia, erityisesti pk-yrityksiä hyödyttäviä aloitteita, joita ovat esimerkiksi sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistamista koskeva SLIM-aloite(5) ja yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevää työryhmää koskeva BEST-aloite. Niiden avulla pyritään luomaan pk-yritysten toiminnan kannalta paras mahdollinen hallinnollinen ympäristö. Tällä tavoin pyritään tarjoamaan yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, edellytykset entistä tehokkaampaan ja taloudellisempaan toimintaan.

(1) KOM(1999) 6 lopullinen.

(2) Katso teollisuusneuvoston päätelmät 29.4.1999.

(3) EYVL C 372, 9.12.1997.

(4) Käsiteltävänä oleva luonnos, EYVL C 270, 24.9.1999.

(5) KOM(97) 618 lopullinen, 21.11.1997.