ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0765/98 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Biologisesta jätteidenkäsittelystä johtuvat vaarat Psyttalian saarella Attikan jätteitä biologisesti käsittelevä laitos Psyttalian saarella aiheuttaa lukuisia merkittäviä ympäristöongelmia, jotka voidaan tiivistää seuraavasti: 1. ensimmäisen jätteenkäsittelyvaiheen päivittäin tuottama 250 tonnia lietettä, joka lisääntyy 800 tonniin, kun toinen vaihe saadaan valmiiksi kolmen vuoden kuluttua; 2. lietteen myrkyllisyys ja sen keskimääräinen raskasmetallipitoisuus (kromia, nikkeliä, sinkkiä, kuparia, jne.), joka ylittää selvästi direktiivin 86/278/ETY ((EYVL L 181, 4.7.1986, s. 6. )) salliman pitoisuuden; 3. jätteen raskasmetallipitoisuudet, jotka tekevät biologisen käsittelyn vaikeaksi; 4. ongelmat, jotka johtuvat Ateenan vesistä ja jätevesistä vastaavan EYDAP-yhtiön antaessa teollisuuden käyttää viemäriverkostoa ei-biologisesti käsitellyn jätteen hävittämiseen. Mitä komissio aikoo tehdä pelastaakseen Saronikin lahden, kun otetaan huomioon, että Psyttalian biologinen jätteenkäsittelylaitos on Euroopan unionin rahoittama? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (28. huhtikuuta 1997) Psyttalian saaren jätevesien puhdistamisesta syntyvän lietteen myrkyllisyys näyttää johtuvan teollisuusjätevesien päästöistä yhdyskuntajätevesien puhdistamoihin ja keräysjärjestelmiin. Yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY ((EYVL L 135, 30.5.1991. )) 11 artiklassa edellytetään jäsenvaltioiden huolehtivan siitä, että päästöjä koskevia säännöksiä annetaan ennakolta tai että asianomaiset viranomaiset tai laitokset myöntävät erityislupia. Päästöt on käsiteltävä vaaditulla tavalla etukäteen erityisesti sen varmistamiseksi, että puhdistamo ja lietteen käsittely toimisivat ja että lietteen poistaminen tapahtuisi ympäristön kannalta turvallisella tavalla. Lietteen käyttämisen maataloudessa on oltava ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdistamolietettä maanviljelyssä 12 päivänä kesäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/278/ETY säännösten mukaista. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen valvojana komissio varmistaa Kreikan viranomaisilta mainittujen säännösten noudattamisen ja tutkii tarvittaessa tapauksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0365/98 komissiolle esittäjä(t): Georges Garot (PSE) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Epäsuotuisten luonnonolosuhteiden kompensoimiseksi maksettava tuki Minulle on äskettäin kerrottu vuoristoalueilla elävien aasinkasvattajien ongelmasta: nämä eivät voi tällä hetkellä saada epäsuotuisten luonnonolosuhteiden kompensoimiseksi maksettavaa tukea. Vain osa hevoseläimistä - kylmäverirotuun kuuluvat varsoneet tammat ja tammavarsat - kuuluu asetuksen (ETY) N:o 2328/91 ((EYVL L 218, 6.8.1991, s. 1. )) epäsuotuisia luonnonolosuhteita koskevien määräysten piiriin. Aasirotu on rajattu asetuksen ulkopuolelle epäilemättä rodun vähäisen merkityksen vuoksi. Kun kuitenkin otetaan huomioon aasien tärkeä osuus vuoristoalueiden vesakontorjunnassa ja näiden alueiden hoidossa, vaikuttaisi oikealta, että näiden eläinten kasvatusta tuettaisiin samalla tavoin kuin kaikkien vuoristolaitumia hyödyntävien eläinten kasvatusta. Pitääkö komissio siis mahdollisena, että epäsuotuisten luonnonolosuhteiden kompensoimiseksi maksettava tuki ulotetaan koskemaan aasirotuun kuuluvien eläinten kasvatusta? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1998) Luonnonhaittakorvauksia säännellään yhteisön asetuksella (maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 950/97 ((EYVL L 142, 2.6.1997. )) 17-19 artikla), jossa täsmennetään, että tämä tukitoimenpide ei ole pakollinen. Jäsenvaltiot ¨voivat myöntää luonnonhaittakorvauksen¨ (17 artiklan 2 kohta), ja asetuksessa todetaan, että jos jäsenvaltiot soveltavat toimenpidettä, ¨ne voivat säätää luonnonhaittakorvauksen myöntämistä koskevista täydentävistä tai rajoittavista edellytyksistä¨ (18 artiklan 2 kohta). Ranska on soveltanut viimeksi mainittua mahdollisuutta aasinjalostukseen siten, että se ei ole sisällyttänyt sitä tukikelpoisten toimien joukkoon. Aasinjalostusalalla voi saada sitä vastoin ¨nurmipalkkion¨. Se ei koske erityisesti epäsuotuisia alueita, mutta se voidaan antaa sijainnista riippumatta maatiloille, joilla on ruohopinta-alaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0164/98 komissiolle esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) (2. helmikuuta 1998)

Aihe: Kuluttajat ja puutavara

Onko komissio sitoutunut metsien sertifiointijärjestelmiin, joiden avulla kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvan valinnan ympäristöystävällisen puutavaran ostamisesta?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1998)

Komissio ei ole sitoutunut mihinkään yksittäiseen metsien sertifiointijärjestelmään yleisenä metsäpolitiikan keinona, mutta edistää ja järjestää edelleen aiheesta virallisia ja epävirallisia keskusteluja eri tahoilla ja tarkkailee sertifiointijärjestelmien käyttöä, niitä koskevia aloitteita ja sekä muita metsätuotemarkkinoilla esiintyviä kestävään metsänhoitoon tähtääviä menetelmiä. Komissio on lisäksi tukenut, usein yhteisrahoituksen avulla, useita hankkeita ja muita aloitteita, joita on toteutettu trooppisia metsiä koskevista toimista annetun asetuksen N:o 3062/95/EY ((EYVL L 327, 30.12.1995. )) 4 artiklan c kohdan nojalla tai Lomén yleissopimuksen metsäpöytäkirjan mukaisesti.

Komissio on tietoinen yhä lisääntyvästä ja perustellusta yleisestä tarpeesta saada parempia takeita kestävälle metsänhoidolle. Maailmanlaajuisesti tarkasteltuna sertifiointia voidaan pitää yhtenä keinona muiden joukossa parannettaessa metsänhoitoa alueilla, joilla metsätuhot ja laajamittainen metsien tilan heikentyminen ovat yleisiä ilmiöitä huonojen hakkuukäytäntöjen vuoksi. Euroopassa metsien sertifioinnilla tuskin on suurta vaikutusta metsänhoitoon, koska se on jo nykyisellään kestävyydeltään korkealla tasolla. Sertifioinnin mahdolliset hyödyt jäävät mahdollisiin markkinahyötyihin ja yleisen tietotason kohoamiseen puun ja puuperustaisten tuotteiden ympäristöhyödyistä uusiutumattomiin raaka-aineisiin verrattuna.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0465/98 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Jäsenvaltiot ja epäonnistuminen kalastuslaivastoja koskevien kolmannen monivuotisen ohjausohjelman tavoitteiden noudattamisessa Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä - kun otetaan huomioon komission huhtikuussa 1997 pidetyssä ministerikokouksessa antama julistus - niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole noudattaneet monivuotisia ohjausohjelmia tarkasteltavana ajanjaksona, tai eivät ole luoneet keinoja ohjelmien hallinnoimiseksi tai kalastuslaivastojensa täsmällisestä tilanteesta tiedottamiseksi komissiolle ohjelmien tavoitteiden mukaisesti? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1998) Monivuotisten ohjausohjelmien (MOO) tavoitteet vuosiksi 1997-2001 laskettiin soveltamalla vastaavia vähennyskertoimia vuoden 1996 loppuun asetettuihin, aikaisemmissa ohjelmissa vahvistettuihin tavoitteisiin. Tämä tarkoittaa sitä, että niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät kyenneet noudattamaan vuodelle 1996 asetettuja tavoitteita, on saatava tavoite toteutettua ja tehtävä lisää vaadittuja vähennyksiä nykyisen ohjelmajakson aikana. Tämä ei tarkoita sitä, että aikaisempien ohjelmien tavoitteiden saavuttamiselle asetettua vuoden 1996 määräaikaa olisi siirretty eteenpäin. Komissio on itse asiassa ottanut ensimmäisen askeleen, joka saattaa johtaa jopa oikeudellisiin toimiin niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole onnistuneet täyttämään velvoitteitaan. Näille jäsenvaltioille on lähetetty useita kirjeitä, joissa ilmoitetaan, että niitä vastaan aloitetaan mahdollisesti rikkomisesta johtuva menettely, koska ohjelmien tavoitteita ei ole saavutettu, yhteisön alusrekisteriä ei ole pidetty ajan tasalla laivastojen tilanteesta tai tonnistoja ei ole mitattu uudelleen bruttotonneina. Komissio tutkii jäsenvaltioiden vastauksia näihin kirjeisiin. Yhteisön tarkastajista ja virkamiehistä koostuva ryhmä on aloittanut käynnit kaikkiin jäsenvaltioihin varmistaakseen, että monivuotisten ohjausohjelmien velvoitteiden täyttämisen edellyttämät puitteet ovat olemassa. Jos komissio ei ole vakuutunut siitä, että näiden velvoitteiden noudattamiseen todella pyritään, se ei epäröi toteuttaa tarvittavaa oikeudellista toimenpidettä kyseistä jäsenvaltiota kohtaan. Tällä välin yhteisön apu on keskeytetty eräissä jäsenvaltioissa, kunnes MOO III:n tavoitteet on toteutettu.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0540/98 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Broilereiksi kasvatettavien kananpoikien hyvinvointi (teuraskananpojat) Vuonna 1996 EU:ssa kasvatettiin 4,025 miljoonaa teuraskananpoikaa. Tällä hetkellä ei ole olemassa sellaista EU:n direktiiviä, jonka perusteella broilereiksi kasvatettavien kananpoikien hyvinvointia voitaisiin varmistaa. Suurin osa kananpoikien kasvatuksesta tapahtuu suurissa ikkunattomissa halleissa, jotka kananpoikien kasvaessa tulevat aivan liian ahtaiksi. Vakavin kananpoikien hyvinvointiin vaikuttava tekijä on se, että nykyisin broilereita syötetään siten, että ne saavuttavat teuraspainon jo noin kuuden viikon ikäisinä. Kananpoikien jalat eivät kehity samassa tahdissa erikoisruokinnasta johtuvan erittäin nopean lihasten kasvun kanssa, minkä vuoksi kananpoikien jalat eivät useinkaan pysty kannattelemaan niiden ylikehittyneitä ruumiita. Tämän vuoksi joka vuosi pelkästään EU:n alueella kymmenet miljoonat broilerit joutuvat kärsimään tuskallisista jalkojen epämuodostumista. Edellä mainittu huomioon ottaen, aikooko komissio pyytää uutta eläinten terveyttä ja eläinten hyvinvointia käsittelevää tiedekomiteaa laatimaan kertomuksen broilereiksi kasvatettavien kananpoikien hyvinvoinnista? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 1998) Kuten komissio on todennut vastauksissaan kirjallisiin kysymyksiin N:o 1963/96 ja 1964/96, teuraaksi kasvatettavan siipikarjan hyvinvointia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ei ole tällä hetkellä olemassa. Komissio myöntää, että tuotantoeläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen suositusten lisäksi tarvitaan yhteisön lainsäädäntöä, jotta voitaisiin helpottaa yhdenmukaista täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Komissio on tähän asiaan liittyen tehnyt ehdotuksen tuotantoeläinten suojelua koskevasta neuvoston direktiivistä ((EYVL C 156, 23.6.1992. )), joka muodostaa oikeusperustan tulevaisuudessa neuvostolle tehtäville ehdotuksille, jotka koskevat maatiloilla kasvatettavien eläinten hyvinvointia. Komissio aikoo myös pyytää eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevältä tiedekomitealta lausuntoa broilereiksi kasvatettavien kananpoikien hyvinvoinnista.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0603/98 komissiolle esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Yhteiskuntapoliittinen aikuiskoulutus ja sen asema komission koulutuspolitiikassa Pitääkö komissio yhteiskuntapoliittista aikuiskoulutusta EU:n yhtenäisen kehityksen perustana, ja mikäli pitää, miten se aikoo toteuttaa tämän päämäärän ohjelmassaan? Pitääkö paikkansa, ettei aikuiskoulutukselle ole omaa budjettikohtaa? Pitääkö paikkansa, että komissio tukee vain sellaisia yhteiskuntapoliittisia aiheita, jotka ovat sen kannalta ajankohtaisia (esim. euro), mutta ei anna kansalaisjärjestöille rahoitusta niiden valitsemiin aiheisiin? Millaista rahoitusta on käytettävissä kansalaisjärjestöjen järjestämiin, eettisiä aiheita ja arvokysymyksiä sekä yhteiskuntapoliittisen aikuiskoulutuksen metodologiaa käsitteleviin koulutustilaisuuksiin? Onko komissio valmis tunnustamaan yhteiskuntapoliittisen aikuiskoulutuksen omaksi koulutusalaksi yliopisto-, ammatti- ja peruskoulutuksen ohella ja tukemaan sitä? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Komissio pitää aikuiskoulutuksen kehittämistä hyvin tärkeänä asiana. Sokrates-ohjelma pyrkii parantamaan eurooppalaista yhteistyötä aikuiskoulutuksen alalla edistääkseen aikuisten parissa Euroopan kansalaisuutta, sosiaalista yhtenäisyyttä ja jäsenmaiden kulttuurien tuntemusta. Talousarviossa ei ole aikuiskoulutukseen varattua erityistä budjettikohtaa, vaan aikuiskoulutus liittyy Sokrates-ohjelmaan (toimi 3.5.A). Komissio ilmoittaa vuosittain hakijan oppaassa toiminnan ensisijaiset alueet aikuiskoulutuksessa. Niissä otetaan huomioon myös yhtäläiset mahdollisuudet, vammaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet sekä maaseutualueiden ja heikommassa asemassa olevien alueiden suosiminen. Suurin osa rahoitetuista hankkeista on kansalaisjärjestöjen ja -yhdistysten aloitteita, ja niissä on kyse erityisesti heikommassa asemassa olevista ryhmistä (siirtotyöläiset, vammaiset, lukutaidottomat, työttömät), Euroopan kansalaisuudesta ja aikuiskoulutusyhteistyöstä (järjestelmien vertailu, hyvien käytäntöjen vaihto). Komissio on tietoinen siitä, että talouden, sosiaaliasioiden, kulttuurin, tieteen ja teknologian suhteen on välttämätöntä taata kaikille kansalaisille mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen. Seuraavassa Sokrates-ohjelmassa tämä on ensisijaisena tavoitteena.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0479/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (27. helmikuuta 1998) Aihe: Rakennerahaston ohjelmia koskevat suuntaviivat sellaisina kuin niistä sovittiin Irlannissa 14.-15. marraskuuta järjestetyssä neuvoston epävirallisessa kokouksessa Onko komissio samaa mieltä siitä, että rakennerahaston ohjelmia koskevista suuntaviivoista, sellaisina kuin niiden laatimisesta sovittiin Irlannissa 14.-15. marraskuuta järjestetyssä neuvoston epävirallisessa kokouksessa, sovitaan samaan aikaan kuin tehdään lopullinen sopimus uutta ohjelmakautta 2000-2006 koskevista säännöksistä, jotta jäsenvaltiot välttyisivät turhilta ponnisteluilta valmistellessaan ehdotuksiaan ja jotta vältyttäisiin myöhemmiltä turhilta muutoksilta? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Rakennerahastoasetuksia koskevien uusien ehdotusten mukaan komissio vahvistaa kunkin tavoitteen osalta yhteisön suuntaviivoja koskevat painopistealat. Suuntaviivat julkaistaan ennen kuin jäsenvaltiot esittävät ohjelmansa, jotta jäsenvaltiot voisivat välttyä turhilta töiltä ja jottei ohjelmia täytyisi enää myöhemmin muuttaa. Tavoitteena on sopia suuntaviivoista samalla kun uudet asetukset hyväksytään lopullisesti tai mahdollisimman pian tämän jälkeen.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0039/98 komissiolle esittäjä(t): Giacomo Leopardi (PPE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Lääkekulut: pakolliset vähennykset ja yhteensopivuus Euroopan unionin periaatteiden kanssa Italian parlamentti hyväksyi maan hallituksen esittämän tarkistuksen lakiehdotukseen, joka koskee vuodeksi 1998 suunniteltuja rahoitustoimia. Sen mukaan lääkealan yritysten, alan tukkuliikkeiden ja apteekkien on maksettava kansalliselle terveydenhuollolle 60 prosenttia vuodelle 1998 varattujen lääkekulujen ylijäämästä. Osuus jaetaan sen voiton perusteella, jonka yritys saa lääkkeiden myymisestä kuluttajille (lakiesityksen N:o 4354 31 artiklan 15 kohta). Voiko komissio sanoa, onko mainittu lakiehdotus, jolla määrätään pakollisesta lääkekulujen ylijäämän jakamisesta, joista apteekit, tuottajayritykset ja tukkuliikkeet eivät ole millään lailla vastuussa, yhteensopiva Euroopan unionin ja yritysvapauden periaatteiden kanssa, sillä apteekkien on jo nyt maksettava kansalliselle terveydenhuollolle prosentuaalinen osuus, joka vaihtelee 3,75 ja 12,5 prosentin välillä riippuen lääkkeen hinnasta, jonka Italian valtio on määrännyt sosiaaliturvasta nauttivien maksettavaksi? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 1998) Kansalliselle terveydenhuollolle maksettava osuus, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on rinnastettava lääkeveroon, vaikka muita kuin kuluttajia onkin määrätty maksuvelvollisiksi. Tällaisen maksun laillisuutta on arvioitava ensisijaisesti välillistä verotusta koskevien yhteisön säädösten perusteella. Komissio toteaa, että tässä suhteessa kyseisestä maksusta ei ole huomautettavaa, koska kyseessä on sentyyppinen vero, jota ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla, ja joka ei aiheuta verotuksellista syrjintää muiden jäsenvaltioiden tuotteiden vahingoksi.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0359/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Bosnian pakolaisten palauttamisohjelmaan liittyvien ehdotusten jättämistä koskeva määräajan pidentäminen Brysselissä 23.1.1998 järjestetyn workshopin aikana, jossa aiheena oli ohjelma pakolaisten Bosnia-Hertsegovinaan palauttamiseksi vuonna 1998, Euroopan komissio pyysi valtiosta riippumattomia järjestöjä jättämään ehdotuksensa 19.2.1998 mennessä. Koska ehdotuksiin tulevat sisältymään asuntojen, paikallisten vesijohto- ja sähköverkkojen ym. uudelleen rakentamiset ja korjaukset yhdessä vastaavien sosiaalisten ja taloudellisten toimenpiteiden kanssa, komissiolta kysytään, tutkiiko se mahdollisuutta pidentää määräaikaa ottaen huomioon, että vakuuttavien ohjelmien laatiminen vaatii kohtuullista valmistelu- ja tutkimusaikaa. Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1998) Komissio ei tarkastele mahdollisuutta pidentää määräaikaa Bosnian ja Hertsegovinan pakolaisten ja asuinseuduiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden paluuta varten laaditun avustusohjelman hankkeita koskevien ehdotusten jättämiselle. Edellä mainittua ohjelmaa käsitelleen, Brysselissä 23. tammikuuta 1998 pidetyn työryhmän kokouksen osanottajille toimitettu 600-sivuinen asiakirja sisälsi aineistoa hankkeiden valmisteluun sekä esimerkkejä hankkeista. Lisäohjausta annettiin seurantaseminaareissa. Määräajan ei pitäisi aiheuttaa ongelmia niille, joilla on jo kokemusta jälleenrakentamiseen ja pakolaisten paluuseen liittyvistä ohjelmista. Koska jälleenrakentaminen on aloitettava rakennussesongin alussa vuoden 1998 huhtikuun alkupuolella, komissio ei voi pidentää valmisteluaikaa. Jäljellä olevat huhtikuuta edeltävät viikot ovat tarpeen, jotta voitaisiin valita soveltuvimmat hankkeet, tehdä sopimukset ja toteuttaa väistämättömät hallinnolliset menettelyt jäsenvaltioiden (ja komission) hyväksynnän saamiseksi ohjelmalle. YK:n korkean edustajan toimiston pyynnön mukaisesti on varattu lisävaroja käytettäväksi mahdollisten ratkaisevien poliittisten edistysaskelten jälkeen.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0759/98 komissiolle esittäjä(t): Christa Randzio-Plath (PSE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Tiedot Hampurille vuodesta 1995 lähtien myönnettyjen EU-määrärahojen suuruudesta Millä ohjelmilla ja mistä rahastoista Hampurille on myönnetty yhteisön määrärahoja vuodesta 1995 alkaen ja miten suurista summista on kyse? 1. Hampurin työllisyystilanteen edistämiseen a) aluekehitysrahastosta b) Euroopan sosiaalirahastosta c) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) ja muista EU-määrärahoista d) erityisesti naisten tukemiseen tarkoitetuista aloitteista 2. Pitkäaikaistyöttömyyden torjuntaan 3. Tutkimuksen ja kehityksen tukemiseen a) Hampurin yliopistolle b) Hampurin teknilliselle korkeakoululle c) Talous- ja yhteiskuntatieteelliselle korkeakoululle d) hampurilaisille yrityksille 4. Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä IVY-maiden suhteiden parantamiseen ja niiden kanssa käytävän kaupan edistämiseen 5. Energia- ja ympäristöalan ohjelmista 6. Nuorisoalan ohjelmista (Youth for Europe ja Voluntary Service) 7. Koulutusohjelmista (Sokrates, Erasmus, Lingua, Leonardo da Vinci, Tempus jne) 8. Naisia koskeviin hankkeisiin 9. Tiedotusvälineiden ja kulttuurihankkeiden tukemiseen 10. Miten EU arvioi Hampurin toimien onnistuneisuutta? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 304 , 02/10/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0416/98 neuvostolle esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) (25. helmikuuta 1998) Aihe: SAFE-direktiivi Aikooko puheenjohtajisto saada jo pitkään hyllyllä olleen SAFE-direktiivin hyväksytyksi puheenjohtajuuskautenaan? Vastaus (18. toukokuuta 1998) Komissio antoi vuonna 1995 neuvoston käsiteltäväksi päätösehdotuksen työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden parantamista koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman (SAFE-ohjelma) hyväksymisestä. Kyseistä ehdotusta muutettiin vuoden 1997 maaliskuussa ja käsittelyä jatkettiin samana vuonna neuvoston elimissä. On todettava, että kyseisen päätöksen hyväksymiseksi tarvittavaa yksimielisyyttä (oikeudellinen perusta: SEU:n 235 artikla) ei ole tässä vaiheessa saavutettu. Koska mitään uutta ei ole asiassa ilmennyt, puheenjohtajavaltio Yhdistynyt kuningaskunta ei ole aikonut ottaa kyseistä asiaa neuvoston (työ- ja sosiaaliasiat) esityslistalle tällä puolivuotiskaudella.