Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2290/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Kansallisten työllisyyssuunnitelmien arviointia koskevien tietojen "vuotaminen" Mukailen maassani hiljattain suosituksi tullutta sanontaa "komissio tietää, että minä tiedän, että komissio tietää, että minä tiedän" mitä tapahtui. Viittaan sillä komission antamaan vastaukseen tästä asiasta (katso kesäkuun 1998 kysymykset, H-0527/98(1)). Vastaus oli myöhässä, se oli yllättävä, taitamaton ja minun mielestäni (lievästi sanottuna) muunnettua totuutta. Hienotunteisena en sano nimiä, mutta muistutan komissiota siitä, että eräs virkamies antoi tämän sisäisen asiakirjan journalisteille ennen kuin se lähetettiin jäsenvaltioiden hallituksille. Asiakirjaa ei oltu tarkoitettu julkiseksi siinä vaiheessa, olihan se päivätty 17. kesäkuuta. On aika paljastavaa, että asiakirjalla valmisteltiin tiedonantoa KOM(98) 316, jonka päivämäärä on 13 toukokuuta. Mitä varten "ennakkoarvio" julkaistaisiin yli kuukausi myöhemmin kuin siihen perustuva tiedonanto, ellei toimielimessä sitten haluttu peittää "vuotoa"?! "Vuodon" jälkeen eräs toinen virkamies komission toisesta yksiköstä tunnusti ja pahoitteli, että sisäinen asiakirja oli päästetty julkisuuteen ilman lupaa. Asia on vakava, koska näin ei tapahdu valitettavasti ensimmäistä kertaa. Sisällöltään usein epätarkkojen sisäisten asiakirjojen päästämisellä julkisuuteen on väistämättä poliittisia ja taloudellisia seurauksia, jotka saattavat murentaa jäsenvaltioiden arvovaltaa, eikä niitä siten voida pitää sattumina ja viattomina tapahtumina. Siksi haluan uudistaa komissiolle esittämäni kysymykset, jotka jäivät ilman vastausta: 1. Onko komission käsitys avoimuudesta sitä, että valmisteluasiakirjoja päästetään julkisuuteen ja siten lyödään kepillä jäsenvaltioita ennen kuin ne ovat voineet puolustautua? 2. Katsooko komissio, että tällainen menettely on Euroopan unionin toimielimien käytäntö, josta itsenäiset toimielimet, komissio, neuvosto ja parlamentti ovat yhdessä sopineet? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1998) Vastauksessaan samaa aihetta käsittelevään suulliseen kysymykseen H-0527/98 komissiolla oli jo tilaisuus selvittää arvoisalle parlamentin jäsenelle työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien arvioinnista laaditun komission yksiköiden raportin(2) luonnetta ja tavoitteita. Raportti sekä tiedonanto(3), johon se liittyy, sisältävät tulokset komission toimivaltansa mukaisesti toteuttamasta tutkimuksesta, jonka aiheena ovat neuvoston hyväksymiin suuntaviivoihin perustuvat työllisyyttä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat. Komissio osallistui toimenkuvansa mukaisesti työllisyys- ja työmarkkinakomitean työskentelyyn valmisteltaessa Cardiffin Eurooppa-neuvoston kokousta. Tiedonannon hyväksymistä seuraavana päivänä, 14. toukokuuta 1998, komissio luovutti tiedonannon ja taustakertomuksen jäsenvaltioiden edustajille auttaakseen komiteaa kansallisten toimintasuunnitelmien tutkimisessa. Komissio, jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet ja ilmeisesti myös parlamentti arvioivat työllisyysstrategiaa koskevia Cardiffin Eurooppa-neuvoston tuloksia erittäin myönteisesti. komission ja jäsenvaltioiden välillä on aloitettu dynaaminen vuoropuhelu, jonka seurauksena on äskettäin järjestetty kahdenvälisiä kokouksia kaikkien jäsenvaltioiden kanssa ja laadittu täytäntöönpanoraportit. Niiden avulla voidaan selventää näkökohtia, joita toimintasuunnitelmissa ei ole käsitelty riittävästi. Komissio on tyytyväinen siihen, että eurooppalaista työllisyysstrategiaa on alusta alkaen viety eteenpäin toimielinten välisellä yhteistyöllä. Komissio aikoo tulevaisuudessakin tehdä voitavansa tämän yhteistyön hengen säilyttämiseksi. (1) Euroopan parlamentin täysistuntokeskustelut (kesäkuu 1998). (2) "Suuntaviivoista toimintaan: kansallisten toimintasuunnitelmien arviointi - Taustakertomus". (3) KOM(98) 316, lopullinen "Suuntaviivoista toiminnaksi: työllisyyttä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat".