ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0669/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull.)(1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat La Riojan luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0471/99 esittäjä(t): Gaetano Carrozzo (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 1999) Aihe: Jalkineiden tuontia EU:n alueelle koskevien direktiivien rikkominen Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tutkiakseen tullimääräysten rikkomisia ja väärinkäytöksiä, joita esiintyy jalkineiden tuonnissa idästä EU:n alueelle? Laiton vienti aiheuttaa vakavia tuotantohäiriöitä monilla teollisuusalueilla Italiassa, mikä vaikuttaa kielteisesti alan työllisyyteen. Onko komissio tietoinen näistä rikkomuksista? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä tullivalvonnan parantamiseksi ja eurooppalaisen tuotannon suojelemiseksi asianmukaisesti? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 1999) Komissio toteuttaa aktiivisesti asianmukaisia toimenpiteitä Aasiasta peräisin olevien jalkineiden tuonnissa esiintyvien petosten torjumiseksi. On erityisesti huomattava, että neuvosto on äskettäin valtuuttanut komission tekemään sopimuksen kaksinkertaista tarkkailua koskevasta järjestelmästä, joka koskee Vietnamista tuotavia tiettyjä jalkineita. Järjestelmä on suunniteltu varmistamaan kyseisten tuotteiden todellinen vietnamilainen alkuperä ja siten poistamaan vääriä alkuperäselvityksiä tai muiden Aasian maiden kautta tapahtuneita kuljetuksia koskevat petolliset käytännöt. Järjestelmä edellyttää Vietnamin kanssa tehtävää kansainvälista sopimusta. Komissio neuvottelee parhaillaan tällaisen sopimuksen ehdoista Vietnamin viranomaisten kanssa ja toivoo tekevänsä sopimuksen huhtikuuhun 1999 mennessä.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0265/99 esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Telakkatuki Miksi komissio aikoo nostaa julkista telakkatukea koskevan kanteen Espanjaa vastaan, kun se samalla hyväksyy kansainvälisen valuuttarahaston antaman tuen epäreilusti kilpailevalle Etelä-Korean laivanrakennusteollisuudelle? Miten eurooppalaiset telakat voisivat tällaisessa tilanteessa kestää korealaisten telakoiden kilpailua? Mitä komissio aikoo tehdä Etelä-Korean epäreilun kilpailun suhteen? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1999) Komissio on todellakin aloittanut tutkimusmenettelyn, joka koskee 111 miljoonan euron (eli 18 451 miljoonan pesetan) erityisverohyvityksiä, jotka on myönnetty vuonna 1998 Espanjassa toimiville julkisille kaupallisille telakoille. Komissio epäilee, ovatko nämä erityisverohyvitykset yhteensopivia komission vuonna 1997 antaman päätöksen kanssa, jossa komissio poikkeuksellisesti hyväksyi sellaisia rakennemuutostukia näiden telakoiden hyväksi, jotka muutoin olisi kielletty yhteisön telakkatukisääntöjen nojalla. Kyseessä on siis mahdollinen kilpailun vääristymä yhteisön sisällä. Kansainvälisen valuuttarahaston myöntäminen luottojen osalta on huomattava, että ne oli tarkoitettu vakauttamaan Etelä-Korean keskuspankin varantoja. Lisäksi Kansainvälisen valuuttarahaston asiana on tarkastaa, että kansainvälinen tuki käytetään tarkoitukseensa ja että seuraavien luottoerien myöntäminen riippuu siitä, että Etelä-Korea noudattaa sille määrättyjä ehtoja. Yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Kansainvälisen valuuttarahaston jäsenten kanssa komissio tarkkailee huolellisesti kansainvälisten järjestöjen Etelä-Korealle myöntämien rahoitustukien käyttöä. Komissio varmistautuu erityisesti siitä, että kyseisiä luottoja ei käytetä telakoiden laittomaan tukemiseen ja että Etelä-Korea noudattaa edelleen kansainvälisiä velvoitteitaan. Komissio on valmis käyttämään kauppapolitiikan välineitään tilanteen korjaamiseksi, jos sille toimitetaan näyttöä vilpillisistä käytännöistä. On selvää, että OECD:n puitteissa tehdyn alan sopimuksen määräysten täytäntöönpano olisi antanut yhteisölle lisäkeinoja kyseisten hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen tehokkaaseen torjuntaan. Huolimatta Aasian rahoituskriisistä, joka näkyi Etelä-Koreassa wonin voimakkaana devalvoitumisena ja maan telakoiden hyvin agressiivisena hinnoittelupolitiikkana, yhteisön telakat onnistuivat pitämään itsellään hyvät asemat maailmanmarkkinoilla vuonna 1998 (29 prosenttia uusia tilauksia säädeltyinä tonneina (en tonnes compensées) tammikuusta syyskuuhun 1998 verrattuna Etelä-Korean 22 prosenttiin).
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0383/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (19. helmikuuta 1999) Aihe: Joule-Thermie-ohjelman toteuttaminen tutkimuksen neljännessä puiteohjelmassa Voiko komissio ilmaista, millaisia eroja on ohjelmien loppuun saakka kertyvien todellisten kulujen ja neljänteen puiteohjemaan sisältyvän energia-alan erityisohjelmaa koskevan neuvoston päätöksen liitteessä II (94/806/EY)(1) ennakoitujen viitteellisten määrien välillä, kuten tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa N:o 17/98(2) osittain kerrotaan? Voiko komissio kertoa etenkin, hyvitettiinkö joulukuussa 1997 havaittu Joule-ohjelman uusiutuvien energialähteiden alan 70 miljoonan ecun vajaus vuoden 1998 loppuun mennessä? Voiko komissio selittää, mistä nämä erot johtuvat? Vuosien 1995-1996 kiistan johdosta komission jäsen Cresson vakuutti, että uusiutuville energialähteille ennakoitu osuus saavutettaisiin. Voiko komissio ilmaista, millaisia vaikutuksia tavoiteosuuden saavuttamatta jättämisestä koituisi, jos tavoite todellakin jää saavuttamatta? (1) EYVL L 334, 22.12.1994, s. 105. (2) EYVL C 356, 20.11.1998, s. 39. Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinP-0382/99 ja P-0383/99 (1. huhtikuuta 1999) Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa N:o 17/98 mainitun 153,3 miljoonan euron lisäksi JOULE-ohjelmasta sidottiin vuonna 1998 97 miljoonaa euroa uusiutuvia energialähteitä koskeviin hankkeisiin. Yhteisön rahoitus tällä alalla on yhteensä 250,3 miljoonaa euroa, mikä vastaa 58,8 prosenttia talousarviosta. Tutkimusta ja teknologista kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevasta energia-alan erityisohjelmasta muun kuin ydinenergian alalla (1994-1998) 23 päivänä marraskuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen(1) liitteessä II vastaava ennakoitu osuus on 58,6 prosenttia. Pk-yritysten erillisten määrärahojen osalta tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen taulukossa 2 oleva erittely on täysin edellä mainitun neuvoston päätöksen liitteessä II olevan alaviitteen mukainen. (1) EYVL L 334, 22.12.1994.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0348/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (23. helmikuuta 1999) Aihe: Julkisen hallinnon uudenaikaistamista koskeva toimintaohjelma Kreikassa Komissiolta kysytään, mitkä ovat seuraavien julkisen hallinnon uudenaikaistamista Kreikassa koskevan toimintaohjelman toimien rahoituksen käyttöönottoasteet: organisaation ja hallinnon uudenaikaistamista ja infrastruktuurin kehittämistä koskevan aliohjelman 2 toimet 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.4 sekä varainhoito- ja sosiaalijärjestelmiä koskevan aliohjelman 3 toimet 3.1, 3.2 ja 3.3. Voisiko komissio myös ilmoittaa minulle ne hankkeet, jotka on toteutettu edellä mainittujen toimien puitteissa? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1999) Julkishallinnon nykyaikaistamisohjelman kokonaisbudjetti on 305,4 miljoonaa euroa, josta 120,9 miljoonaa euroa on saatu Euroopan aluekehitysrahastolta ja 47,7 miljoonaa euroa Euroopan sosiaalirahastolta. Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan ohjelman varoista on käytetty yhteensä 134,4 miljoonaa euroa, eli käyttöaste on 44 prosenttia. Maksusitoumuksia on tehty 230,8 miljoonan euron arvosta, mikä on 76 prosenttia kokonaismäärästä. Kysymyksessä mainittujen erityistoimien taloudellisesta tilanteesta laadittu taulukko on toimitettu arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Edellä mainittuihin toimiin kuuluvien yksittäisten hankkeiden edistymistä koskevissa kysymyksissä komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä kääntymään Kreikan julkishallinnosta vastaavan ministeriön puoleen.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0018/99 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (19. tammikuuta 1999) Aihe: Kielistä aiheutuvat kustannukset Voisiko komissio kertoa tulkkauksista ja käännöksistä Euroopan unionin toimielimille aiheutuvat kokonaiskustannukset? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 1999) Yhteisön toimielimien käännös- ja tulkkauskulut ovat vuoden 1999 talousarviossa yhteensä noin 686 miljoonaa euroa. Ne jakaantuvat toimielimien kesken seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA>
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0995/99 esittäjä(t): Patricia McKenna (V) komissiolle (20. huhtikuuta 1999) Aihe: Paloturvallisuusmääräysten yhtenäistäminen Koska komissio aikoo ehdottaa paloturvallisuutta koskevaa direktiiviä, jolla varmistetaan kansalaisten turvallisuus hotelleissa, huoneistoissa ja muissa majoituspaikoissa? Eikö olisi syytä esittää tällaista säännöstöä erittäin pikaisesti? Eikö komission mielestä ole häpeäksi komissiolle itselleen ja koko Euroopan unionille, että tällaisia perussäädöksiä ei ole jo olemassa? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0994/99 ja E-0995/99 (30. huhtikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Harrison esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0854/98(1). (1) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 10.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0705/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Castilla y Leónin alueen tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0400/99 esittäjä(t): Robin Teverson (ELDR) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: EU:n elintarvikeapu Voisiko komissio laatia luettelon EU:n kolmansille maille toimittaman elintarvikeavun kokonaisarvosta viimeisten viiden vuoden ajalta? Voisiko komissio lisäksi laatia luettelon tämän elintarvikeavun arvosta eriteltynä vastaanottajamaittain ja jos mahdollista, eriteltynä apua myöntäneiden EU:n jäsenvaltioiden suhteen samalta ajanjaksolta? Olisiko myös mahdollista saada luettelo EU:n elintarvikeavun sisällöstä (vilja, maito, jalosteet) ja selvitys avustusjärjestelmän toimintaperiaatteista (kelpoisuus, päätöksentekomenettely)? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) Yhteisön elintarvikeavun kokonaismäärä viiden viime vuoden aikana ja sen jakautuminen eri apumuotoihin on esitetty taulukoissa, jotka on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Elintarvikeapua ja elintarviketurvaa koskevat päätökset perustuvat elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvikeavun hallinnosta sekä elintarviketurvaan liittyvistä erityisistä tukitoimista 27 päivänä kesäkuuta 1996 annettuun neuvoston asetukseen (EY) 1292/96(1). Kyseisen avun kohteiksi soveltuvat maat on lueteltu asetuksen liitteessä. Määrältään yli kahden miljoonan euron suuruiset avustukset hyväksyy hallinnollinen komitea (joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja) ennen kuin komissio voi tehdä asiasta päätöksen. (1) EYVL L 166, 5.7.1996.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0418/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Valuutanvaihdosta aiheutuvat kustannukset pankeissa EU:n 11 jäsenvaltion valuuttojen vaihtokurssit vahvistettiin tämän vuoden alussa, jolloin pankit menettivät mahdollisuutensa kurssiheilahteluista johtuviin voittoihin. Tätä kompensoidakseen pankit ovat ilmeisesti korottaneet vaihdosta perittävän välityspalkkion määrää. Niinpä nykyään ei ole mitenkään tavatonta, että pankit perivät välityspalkkiota 3 % tai jopa enemmän vaihdettavasta summasta. Voiko komissio kertoa seuraavaa: 1. Aikooko se suositella välityspalkkion osuuden suhteellista porrastusta eli välityspalkkion alentamista sen mukaisesti, mitä suurempi summa on kyseessä? 2. Eikö olisi kokonaisuutena järkevämpää määrätä, että pankit saavat periä valuutanvaihdosta enintään 1,5 % välityspalkkiota? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1999) Yhteisön lainsäädännössä velvoitetaan pankit soveltamaan tästä lähtien lopullisesti vahvistettuja valuuttakursseja euroalueen kansallisten rahayksiköiden välillä sekä noudattamaan palkkioissaan täyttä avoimuutta. Niinpä pankit eivät voi enää käyttää eri osto- ja myyntikursseja vaihtaessaan euroalueen ulkomaanvaluuttaa. Ne ottivat kuitenkin vuoden 1998 lopussa käyttöön uudet, erityisesti valuuttakauppaan sovellettavat veloituspalkkiot, joilla ne pyrkivät kattamaan syntyneet kustannukset. Tämä saattaa puolestaan johtaa yksittäistapauksissa hintojen nousuun (kun esim. sovelletaan vähimmäisveloitusta, joka nousee prosenttimääräisesti pienissä vaihtomäärissä kohtuuttomaksi). Komissio on vedonnut useaan otteeseen Euroopan pankkiyhdistysten liittoon, etteivät sen jäsenet veloittaisi liikaa euroalueen kansallisten valuuttayksiköiden välisistä vaihtotapahtumista, koska tämä vahingoittaisi vakavasti yleistä luottamusta euroon. Lisäksi komissio tarkastelee parhaillaan perinpohjaisesti palkkioiden muodostumista. Komissio ei voi kuitenkaan puuttua itse hinnoittelujärjestelyihin, saatikka antaa niitä koskevia sääntöjä. Niinpä se ei voi asettaa palkkioille 1,5 prosentin ylärajaa eikä vaatia pankkeja porrastamaan palkkioitaan alenevasti. Suoriin toimiin voidaan kaikesta huolimatta ryhtyä, jos uudet palkkiot vääristävät kilpailua, mitä myös tutkitaan parhaillaan.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0492/99 esittäjä(t): Ludivina García Arias (PSE) komissiolle (25. helmikuuta 1999) Aihe: Sähköalan markkinoiden vapautumisesta aiheutuviin siirtymäkustannuksiin tarkoitettujen julkisten tukien budjetointi Päätöksessä N:o 3632/93/EHTY(1) jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevasta yhteisön järjestelmästä vahvistetaan muiden uudistusten ohella, että julkiset rahoitusjärjestelyt, kuten Espanjassa OFICO:n (Oficina de Compensaciones de la Energía Eléctrica) tuet kivihiiltä tuottavien yritysten kaivostoiminnasta aiheutuneiden tappioiden ja muiden poikkeuksellisten rasitteiden korvaamiseksi, jotka rahoitetaan sähkövoiman kuluttajien laskuista pidätetyllä osuudella, ovat sallittuja vain kun ne ovat sisällytetyt jäsenvaltioiden julkiseen, kansalliseen, alueelliseen tai paikalliseen talousarvioon suuremman avoimuuden ja siten paremman valvonnan saavuttamiseksi. Eikö Euroopan komissio sen vuoksi katso, että samaa periaatetta olisi sovellettava julkisten tukien samanlaista käsittelyä, avoimuutta ja valvontaa koskevien periaatteiden nojalla sähköalan markkinoiden vapautumisesta aiheutuviin siirtymäkustannuksiin? Miten Euroopan komissio perustelee juridisesti näiden kahden tuen erilaisen käsittelyn? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 1999) Komissio tutkii parhaillaan eri jäsenvaltioiden jättämiä ilmoituksia järjestelyistä, joita nämä jäsenvaltiot aikovat soveltaa selviytyäkseen eräistä kustannuksista, jotka liittyvät sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 96/92/EY(2). Näiden kustannusten tarkastelussa sovellettava oikeusperusta ei ole sama kuin hiileen liittyvien tukien (EHTY-sopimus), jolloin erilaiset ratkaisutkin voivat olla perusteltuja. EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklassa ei määrätä tukien rahoitustavasta, kun ne on julistettu yhteismarkkinoille soveltuviksi. Niiden rahoitustapa on näin ollen periaatteessa talouspoliittinen ratkaisu, jonka kukin jäsenvaltio tekee omalla kohdallaan. (1) EYVL L 329, 30.12.1993, s. 12. (2) EYVL L 27, 30.1.1997.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0833/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: Liuskekiviteollisuus ja yleinen tullietuusjärjestelmä Komission jäsen Leon Brittanin komission nimissä kirjallisiin kysymyksiini E-4009/97 ja E-4011/97(1) antamien vastausten mukaan valmis liuskekivi on luokiteltu muuksi kuin araksi tuotteeksi kehitysmaiden hyväksi perustetussa yleisessä tullietuusjärjestelmässä. Se tarkoittaa sitä, että EU:hun tuotu liuskekivi on vapautettu tullien maksamisesta. Vastauksessa mainittiin myös, että komissio ei suunnittele tarkistavansa tätä luokitusta ennen nykyisen tullietuusjärjestelmän päättymistä 31. joulukuuta 1998. Nyt kun mainittu järjestelmä on päättynyt, voiko komissio kertoa onko se jo aloittanut kehitysmaiden hyväksi perustetun yleisen tullietuusjärjestelmän uudelleen tarkastelemisen, ja jos ei, niin milloin siihen ryhdytään? Voiko komissio erityisesti kertoa, onko se tarkistanut liuskekiven luokittelua muuksi kuin araksi tuotteeksi, ja ilmoittaa, mitkä olivat tarkistuksen tulokset ja perustelut? Jos tarkistuksia ei ole vielä tehty, milloin komissio ryhtyy siihen ja aikooko se muuttaa tuotteen nykyistä luokitusta? Voiko komissio ilmoittaa, mitä konkreettisia kriteereitä se yleensä noudattaa luokitellessaan tuotteen muuksi kuin araksi tuotteeksi yllämainitussa tullietuusjärjestelmässä? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1999) Neuvosto antoi 21. joulukuuta 1998 asetuksen (EY) 2820/98 monivuotisen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä heinäkuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001(2). Kyseessä on järjestyksessä toinen järjestelmä, jota sovelletaan vuonna 1995 käyttöön otettujen ja vuoteen 2004 voimassa olevien kymmenvuotiskauden suuntaviivojen mukaisesti. Tuotteiden luokittelu neljään luokkaan niiden arkuuden mukaan on säilynyt entisenä uudessa asetuksessa. Kuten jo arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1580/98(3) annetussa vastauksessa todettiin, tavaroiden luokittelu niiden arkuuden mukaan yleisessä tullietuusjärjestelmässä on pääasiassa perustunut niiden arkuuteen yhteisön markkinoiden kannalta; tämä luokittelu vahvistettiin Uruguayn kierroksen monenvälisissä neuvotteluissa. Luokittelu on yksi voimassa olevien kymmenvuotiskauden suuntaviivojen perusperiaatteista, eikä sitä todennäköisesti muuteta olennaisesti kymmenvuotiskauden aikana, sillä yksi suuntaviivojen tavoitteista on varmistaa järjestelmien toiminnan vakaus koko kymmenvuotiskauden ajan. Yksittäiset mukautukset ovat toki mahdollisia kutakin järjestelmää hyväksyttäessä. Komissio ei kuitenkaan pitänyt tällaisten mukautusten esittämistä tarpeellisena toisen järjestelmän yhteydessä, eikä myöskään yksikään jäsenvaltio pyytänyt mukautusten tekemistä, kun neuvosto hyväksyi järjestelmän. (1) EYVL C 196, 22.6.1998, s. 56. (2) EYVL L 357, 30.12.1998. (3) EYVL C 402, 22.12.1998, s. 145.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0295/99 esittäjä(t): Dagmar Roth-Behrendt (PSE) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: EU:n varat, tiedot Berliinin saamasta EU:n tuen määrästä vuonna 1998 Kuinka paljon Berliini sai vuonna 1998 yhteisön varoja seuraavien hankkeiden tai rahastojen välityksellä: 1. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) 2. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR), ohjaus- ja tukiosasto 3. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) 4. yhteisön tutkimusohjelmat 5. yhteisön energiaohjelmat 6. yhteisön ympäristöohjelmat 7. yhteisön liikenneohjelmat 8. yhteisön koulutus- ja nuoriso-ohjelmat 9. yhteisön terveysohjelmat 10. yhteisön sosiaaliohjelmat 11. kansalaisjärjestöohjelmat 12. kulttuuriohjelmat 13. kolmansien valtioiden (KIE- ja IVY-maat) kanssa käytävään yhteistyöhön liittyvät ohjelmat 14. ystävyyskaupunkiohjelmat 15. muut yhteisön ohjelmat 16. millaiseksi EU arvioi toimenpiteiden onnistuneisuutta? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0045/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (22. tammikuuta 1999) Aihe: Etälääketiede kansanterveyden alalla Kreikassa Tietotekniikan käyttöönotto kansanterveyden alalla on viivästynyt suuresti, minkä vuoksi 143:sta valtion sairaalasta ja 173:sta maaseudun terveyskeskuksesta vain 15 yleissairaalalla on tietokoneet. Nämä tietokoneet on hankittu integroidun Välimeri-ohjelman kautta, mutta tämän jälkeen niitä ei ole saatettu ajan tasalle ja niitä käytetään lähinnä tekstinkäsittelyyn. Toinen seuraus siitä, etteivät ne ole nykyaikaisen televiestintäteknologian kanssa yhteensopivia, on etälääketieteen täydellinen puuttuminen Kreikasta kansanterveyden alalta. Saman-aikaisesti toisen Kreikalle suunnatun yhteisön tukikehyksen terveydenhoitoa koskevassa toimintaohjelmassa on suunniteltu 24 yleissairaalan varustamista kehittyneillä viestintälaitteilla ja pilottisovellutuksia seitsemällä eri alueella Kreikassa. Haluaisin saada tietää komissiolta: 1. Kuinka tämä viestintälaitteiden toimittamista koskeva ohjelma on edistynyt seitsemällä koealueella ja muissa 17:ssä yleissairaalassa, jotka kuuluvat ohjelman piiriin? 2. Ottaen huomioon, että komissio osallistuu ohjelmien rahoittamiseen, mikä on sen arvio etälääketieteen soveltamisen ajanjaksosta Kreikassa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.