FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/68

(2004/C 33 E/064)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0675/03

esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (PSE) komissiolle

(3. maaliskuuta 2003)

Aihe: Vihreä geenitekniikka ja kehitysmaat

Saksalaista Internationaler Landvolkdienst der Katholischen Landvolkbewegung -kansalaisjärjestöä (ILD) pyydettiin vuonna 1999 ottamaan kantaa kysymykseen, miten vihreällä geenitekniikalla voidaan parantaa elintarvikevarmuutta kehitysmaissa. Luodakseen laajan keskustelufoorumin tieteen, teollisuuden ja maatalouden kehittämistä tukevien järjestöjen edustajien väliselle julkiselle vuoropuhelulle ILD ja eräät muut kansalaisjärjestöt järjestivät kansainvälisen kuulemistilaisuuden ja kaksi kansainvälistä kongressia. Vihreästä geenitekniikasta vallitsevat erilaiset näkemykset on tallennettu kattavasti tapaamisten perusteella laadittuihin julkaisuihin. Julkaisuista käy myös ilmi, että eri toimijat tarvitsevat tietoa. Erityisesti tämä tiedontarve koskee hankkeissa mukana olevia ILD:n yhteistyökumppaneita kehitysmaissa. Jatkaakseen keskustelua Euroopan tasolla ILD jätti yhdessä ranskalaisen ja belgialaisen yhteistyökumppaninsa kanssa vuonna 2000 ensimmäisen yhteisen hakemuksen. Hakemus hylättiin ja hylkäämispäätöstä perusteltiin sillä, että ranskalainen yhteistyökumppani ei ole pelkästään kehitysyhteistyön alalla toimiva kansalaisjärjestö ja että ILD:n — jonka vuosibudjetti on noin 500 000 euroa — rahoituskapasiteetti ei ole riittävä. Vuonna 2002 ILD jätti uuden hakemuksen, jossa oli otettu huomioon tämä komission edelliseen hakemukseen kohdistama kritiikki. Tämäkin hakemus hylättiin, tällä kertaa uusin perustein.

1. Miksi vihreästä geenitekniikasta käytävää ruohonjuuritason keskustelua ei tueta (siitä päätellen, että aihetta ei käsitellä yhdessäkään hyväksytyssä hankkeessa)?

2. Miten aiheesta aloitettua keskustelua voidaan jatkaa tehokkaasti?

3. Voiko komissio kuvitella tiivistävänsä hakijoiden kanssa tekemäänsä yhteistyötä, jotta esiin tulevat epäselvyydet voitaisiin selvittää jo valmisteluvaiheessa ja hankkeet, joita komissio periaatteessa tukee, saataisiin vastaamaan komission vaatimuksia myös muotonsa ja sisältönsä puolesta?

4. Onko eri valtioille jaettu jonkinlaiset kiintiöt, joiden perusteella hankkeet hyväksytään? Miten nämä kiintiöt on siinä tapauksessa jaettu eri valtioiden kesken?

5. Kuinka monta hanketta kahden edellisvuoden aikana (2001/2002) hyväksyttiin ja missä jäsenvaltioissa?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(4. huhtikuuta 2003)

Komission budjettikohdasta B7-6000 myöntämä hankerahoitus perustuu tukikelpoisille kansalaisjärjestöille kohdistettuihin julkisiin pyyntöihin tehdä ehdotuksia osarahoitettaviksi hankkeiksi, joiden on oltava ehdotuspyynnössä ilmoitettujen perusteiden mukaisia. Kansalaisjärjestöjen on nimettävä tärkeinä pitämänsä kysymykset tehdessään ehdotuksia kehitysyhteistyötä koskevasta tiedottamisesta. ”Vihreän geenitekniikan” hyödyntäminen kehittyvien maiden ruokaongelman ratkaisemisessa on yksi monista kansalaisjärjestöjen esittämistä aihealoista.

Komissio ylläpitämillä www-sivuilla on yleisempää tietoa tästä kysymyksestä. Syyskuussa 2002 käynnistettiin laaja-alainen julkinen kuuleminen ”biotieteitä ja biotekniikkaa” koskevasta yleisestä aiheesta. Kuulemiskierroksella saatiin noin 320 vastausta, joista monet olivat hyvin perusteellisia. Kuulemisen jälkeen asiasta julkaistiin tiedonanto tammikuussa 2002 (1).

Komissio on valmis toimimaan yhteistyössä hakijoiden kanssa, kuten ehdotuspyynnöstä käy ilmi.

Hankkeiden hyväksymiselle ei ole olemassa maakohtaista kiintiötä. Tietoja rahoituksen myöntämisestä vuosina 2001 ja 2002 on saatavissa www-sivulta http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/ong_cd/index_en.htm).

Komissio järjesti 30. ja 31. tammikuuta 2003 sidosryhmien konferenssin: ”Towards Sustainable Agriculture for Developing Countries: Options from Life Sciences and Biotechnologies” (Kohti kestävää maataloutta kehittyvissä maissa: biotieteiden ja biotekniikan tarjoamat vaihtoehdot). Konferenssiin osallistui yli 600 valtuutettua edustajaa eri puolilta maailmaa. Sen yhteydessä tiedemiehet ja poliittiset päättäjät, kehityskysymysten asiantuntijat, viljelijät, nuoret ja kansalaisyhteiskunnan edustajat saattoivat pohtia biotieteiden hyödyntämiseen liittyviä tärkeimpiä ja kiistanalaisimpia kysymyksiä ja tarkastella alan mahdollisuuksia tarjota kestäviä ratkaisuja elintarviketuotannon kehittämiseen ja köyhyyden lievittämiseen. Konferenssin asiakirjat ovat saatavissa sen www-sivuilta http://europa.eu.int/comm/research/sadc.

Komissio tuki toukokuussa 2002 maatalouden kehittämistutkimuksen toista eurooppalaista foorumia, joka järjestettiin Roomassa maailman ruokakokouksen edellä. Foorumi kokosi tiedemiehet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat tarkastelemaan maatalouden kehittämistutkimuksen painopistealueita, joista yhdeksi oli nimetty nykyaikaisen biotekniikan käyttö ja kehitys.

(1) EYVL C 55, 2.3.2002.