ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3771/00 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Chagos-saarten Ilios-kansan tilanne.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3771/00 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Chagos-saarten Ilios-kansan tilanne Komission jäsen Pinheiro vastasi kysymykseeni Chagos-saarten Ilios-kansan tilanteesta (H-0833/98)(1). Ison-Britannian oikeuslaitos on perjantaina 3. marraskuuta päättänyt, että Chagos-saarten alkuperäiset asukkaat ajettiin laittomasti asuinsijoiltaan USA:n ilmavoimien tukikohdan tieltä ja pakotettiin maanpakoon EU:n ulkopuolelle Mauritiukselle ilman oikeutta palata kotimaahansa. Voiko komissio ilmoittaa, miten se aikoo vastata tähän ja mihin toimiin se aikoo päätöksen johdosta ryhtyä? Asiasta päättänyt brittiläinen tuomari Lord Justice Laws totesi, että saarelaisten karkottamiseen käytetty vuoden 1971 asetus oli ollut karkea juridinen laiminlyönti. Hän totesi tuomiossaan, ettei voinut ymmärtää perusteluja sille, miten kokonaisen kansan siirtäminen pois alueelta, johon he kuuluvat, voisi olla hyväksi alueen rauhalle, järjestykselle ja hallinnolle. Millaisiin toimiin EU aikoo ryhtyä Isoa-Britanniaa vastaan, koska se on jatkuvasti rikkonut karkotettujen saarelaisten ihmisoikeuksia ollessaan EU:n jäsenenä? (1) Suullinen vastaus 6. lokakuuta 1998. Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2001) Komissio tuntee Chagos-saarten tapauksen, muttei ole koskaan osallistunut virallisiin keskusteluihin asiasta. Yhdistynyt kuningaskunta on brittiläisestä Intian valtameren alueesta vastaava julkinen viranomainen. Chagos-saarten asukkaat ovat Yhdistyneen kuningaskunnan alaisia, ja saaret kuuluvat sen hallintovaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4003/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Nykyisen yksinoikeusjärjestelmän loppuminen ajoneuvojen kaupassa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0213 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4003/00 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Nykyisen yksinoikeusjärjestelmän loppuminen ajoneuvojen kaupassa Komissio valmistelee parhaillaan direktiiviä, jonka tarkoituksena on lisätä kilpailua luopumalla nykyisestä yksinoikeusjärjestelmästä ajoneuvojen kaupassa. Direktiivi tulee voimaan ensi vuoden lopussa. Missä määrin uusien ja tätä ennen alalle vieraiden toimijoiden tuleminen ajoneuvomarkkinoille voi olla hyödyksi näille markkinoille? Missä määrin nykyjärjestelmä rajoittaa ja tukahduttaa kilpailua? Voiko komissio todella sanoa, että Euroopassa kilpailu ajoneuvojen kaupassa ei toimi, mikä viime kädessä aiheuttaa lisäkustannuksia kuluttajille? Uskooko komissio, että nykyinen järjestelmä, joka varmistaa, että esimerkiksi Espanjan markkinoilla on yhteensä 49 merkkiä, 235 mallia ja yli 2 200 erilaista versiota ja jossa lisäksi autoilijoille taataan ammattitaitoinen asiakaspalvelu, on kuluttajien etujen vastainen jopa niin, että on sallittava suurten vähittäismyyntiketjujen pääsy alalle, joka pelkästään Espanjassa käsittää 10 000 yritystä (joista suurin osa pk-yrityksiä) ja työllistää 150 000 ihmistä? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2001) Perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä ja huoltopalvelua koskevien sopimusten ryhmiin 28 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1475/95(1) voimassaolo päättyy 30. syyskuuta 2002. Komissio on vastikään julkaissut arviointikertomuksen asetuksen soveltamisesta(2). Kertomuksessa analysoidaan nykyistä sääntelyjärjestelmää. Siinä ei tehdä ehdotusta uudeksi moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä koskevaksi lainsäädännöksi, mutta se muodostaa olennaisen perustan uudesta järjestelmästä käytävälle keskustelulle, joka alkaa vuonna 2001. Kysymys tehokkaasta kilpailusta moottoriajoneuvoteollisuudessa on yksi kertomuksessa tarkastelluista seikoista, sillä se on yksi nykyisen asetuksen perustana olevista oletuksista. Komissio uskoo, että yhteisössä on tehokasta tuotemerkkien välistä kilpailua. Kertomuksessa mainitaan kuitenkin useita tekijöitä, jotka rajoittavat merkkienvälistä kilpailua yksittäisessä jäsenvaltiossa tai koko yhteisön alueella samaa merkkiä myyvien jälleenmyyjien kesken. Kysymystä siitä, olisiko alan ja kuluttajien voitava hyötyä uusista jälleenmyyntikanavista, kuten sähköisestä kaupankäynnistä ja vähittäiskauppaketjujen kautta toteutetusta myynnistä, on arvioitava vuonna 2001 tehtävässä analyysissä uuden moottoriajoneuvojen jälleenmyyntijärjestelmän laatimiseksi. (1) EYVL L 145, 29.6.1995. (2) Katso IP/00/1306, 15.11.2000. Kertomus on julkaistu Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/competition/car sector.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3424/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Euroopan unionin saarialueiden rahoittaminen.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0114 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3424/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (8. marraskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin saarialueiden rahoittaminen Jatkona siihen vastaukseen, jonka komissio antoi Euroopan unionin saarialueiden rahoittamista koskeneeseen kysymykseeni (E-1738/00)(1), ja Amsterdamin sopimuksessa olevien säännösten sekä vuoden 2001 talousarvion suuntaviivojen, jotka Euroopan parlamentti on jo hyväksynyt, perusteella kysytään: 1. Kuinka neuvosto selittää sen, että komissio kieltäytyy luomasta oikeusperustaa EU:n saarialueiden rahoittamiselle? 2. Mitä aloitteita neuvosto aikoo toteuttaa asiaa koskevien Amsterdamin sopimuksen säännösten täytäntöönpanemiseksi? (1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 38. Vastaus (26. helmikuuta 2001) 1. Ensimmäisen kysymyksen osalta neuvosto haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, ettei neuvostolla ole toimivaltaa antaa vastausta komission puolesta. Neuvosto haluaa kuitenkin muistuttaa vastauksestaan, jonka se antoi Euroopan unionin saarialueiden rahoitusta koskevaan kirjalliseen kysymykseen n:o E-2975/00 ja jossa se toi esiin, että taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta rakennerahastot ja erityisesti Euroopan aluekehitysrahasto ovat tärkeä toimintaväline, koska niillä on myönteinen vaikutus Euroopan unionin saarialueiden kasvuun ja lähentymiseen. 2. Toisen kysymyksen osalta neuvosto ei ole saanut komissiolta asiaa koskevaa ehdotusta eikä neuvosto näin ollen pysty antamaan kysymykseen tarkkaa vastausta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3801/00 esittäjä(t): Earl of Stockton (PPE-DE) komissiolle. Pitkällä siimalla kalastaminen.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0021 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3801/00 esittäjä(t): Earl of Stockton (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Pitkällä siimalla kalastaminen Mihin toimiin viime aikoina on ryhdytty tai mitä toimia harkitaan liittyen uhkiin, joita pitkällä siimalla kalastaminen aiheuttaa merilinnuille? Aikooko komissio kehottaa asianomaisia järjestöjä ja viranomaisia lieventämään vaaroja esimerkiksi seuraavin toimin: 1. muovisilla viireillä varustetun siiman käyttöönottaminen lintujen pelottamiseksi, 2. siimojen varustaminen painoilla, jotta ne uppoavat nopeammin ja aiheuttavat vähemmän vaaraa, 3. lintuja siimoille houkuttelevien perkausjätteiden tyhjentämisen kieltäminen merellä, 4. siimojen laskeminen yöllä, jolloin albatrossit ja muut merilinnut eivät yleensä saalista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Yhteisö on hyvin tietoinen siitä, että merilintuja jää toisinaan kiinni kalastajien käyttämiin pitkiin siimoihin, ja se on siksi osallistunut YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestössä (FAO) tekeillä olevan, merilintujen siimoihin kiinnijäämisen vähentämiseen pyrkivän kansainvälisen suunnitelman valmisteluun. Suunnitteilla on esitys vapaaehtoisista kansallisista toimintasuunnitelmista, joiden avulla voidaan vähentää merilintujen pitkiin siimoihin kiinnijäämistä siimakalastuksen aikana. Yhteisöllä on tarkoitus esittää FAO:n seuraavalle kalastuskomitealle (COFI) yhteisön toimintasuunnitelma vuoden 2001 lopussa. Toimintasuunnitelmassa muistutetaan yhteisön sitoutumisesta Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiskomission (CCAMLR) säilyttämis- ja valvontatoimenpiteisiin, jotka ovat osa tietyistä Etelämantereella harjoitettavaan kalastustoimintaan sovellettavista säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 2113/96 kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 66/98(1). CCAMLR:n lievennystoimenpiteisiin kuuluvat kysymyksen esittäneen jäsenen esittämät toimenpiteet, ja ne on jo pantu täytäntöön. (1) EYVL L 6, 10.1.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3266/00 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Kulttuurin tukeminen EU:ssa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3266/00 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 2000) Aihe: Kulttuurin tukeminen EU:ssa Voiko komissio toimittaa minulle tietoja yhteisön lainsäädännöstä, joka koskee jäsenvaltioiden erityyppisille julkisille ja yksityisille musiikkiopistoille ja -konservatorioille myönnettävää EU:n tukea? Minkä voimassaolevien yhteisön ohjelmien kautta näille oppilaitoksille voidaan myöntää taloudellista tukea? Mitä aloitteita on tehty kirja-alan edistämissuunnitelmien tukemiseksi? Onko tarkoitus tukea eurooppalaisen ja maailman kirjallisuuden aarteiden, kuten antiikin Kreikan tragedioiden, julkaisemista ja rahoittaa uraauurtavia hankkeita, kuten muinaisten filosofisten, historiallisten ja tieteellisten tekstien kääntämistä kaikille unionin virallisille kielille? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2000) Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelmalla tuetaan valtioiden rajat ylittäviä toimia, joita toteuttavat eri laitokset yhdessä. Mukana on oltava yhteistyökumppaneita vähintään kolmesta ohjelmaan osallistuvasta maasta. Kouluopetusta koskevaan Comenius-toimintaan voivat osallistua yleisesti ottaen kaikki ohjelmaan osallistuvien maiden kouluiksi tunnistamat laitokset. Yksityiskohtainen luettelo osallistumiskelpoisista laitoksista on esitetty ohjelmaan liittyvässä hakijan oppaassa. Sokrates-ohjelmaan ei sisälly toimea, joka liittyisi yksinomaan taiteeseen. Euroopan parlamentin ja neuvoston 14. helmikuuta 2000 tekemällä päätöksellä N:o 508/2000/EY(1) perustetussa Kulttuuri 2000 -ohjelmassa, joka on yhtenäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline kulttuuriyhteistyön alalla yhteisössä, on tavoitteena muun muassa kulttuurivuoropuhelun ja Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen edistäminen sekä luovuuden ja valtioiden rajojen yli tapahtuvan kulttuurin levittämisen edistäminen. Puiteohjelman tavoitteita toteutetaan toimilla, jotka ovat joko alakohtaisia (koskevat yhtä kulttuurin alaa) tai monialaisia (koskevat useita kulttuurin aloja). Monialaisilla toimilla on kirjoihin ja lukemiseen liittyvällä alalla Kulttuuri 2000 -ohjelmassa tavoitteena muun muassa parantaa Euroopan kansojen kirjallisten teosten ja historian tuntemusta ja niiden levittämistä tukemalla kirjallisuuden, näytelmien ja tietokirjojen kääntämistä. Mitä tulee mahdollisuuteen tukea tietyntyyppisiä hankkeita, komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä muistamaan, että vuonna 2001 toteutettavien hankkeiden painopisteet ilmoitetaan ohjelman ehdotuspyynnössä, joka julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä marraskuussa 2000. (1) EYVL L 63, 10.3.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3060/00 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. Delfiinit ja paritroolarit.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0030 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3060/00 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Delfiinit ja paritroolarit Koska paritroolareiden verkkoihin jääneiden delfiinien määrä on kasvanut Etelä-Englannin ja Ranskan rannikolla, voiko komissio antaa tietoja sivusaaliiden valvontatoimenpiteistä, joita jäsenvaltioiden on toteutettava elinympäristödirektiivin mukaisesti? Millaista tietoa komissio kerää saaduista sivusaaliista ja voiko se hankkia tuoreimmat tilastot sivusaaliiksi jääneistä delfiineistä? Mitä muita toimenpiteitä komissio harkitsee supistaakseen nämä sivusaaliit mahdollisimman pieniksi ja mitä apua se voi antaa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2000) Luontotyyppidirektiivin(1) 17 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on laadittava kertomus direktiivin täytäntöön panemiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. Kertomukseen on sisällyttävä tiedot järjestelmistä, joilla valvotaan sivusaaliita ja täysin rauhoitettujen lajien tappamista. Kertomukset on määrä lähettää komissiolle vuoden 2001 alkupuoliskolla. Tästä syystä komissiolla ei ole vielä mahdollisuutta antaa tietoja edellä mainituista toimenpiteistä eikä järjestelmistä. Komissio on kuitenkin tietoinen Tanskan tekemästä aloitteesta(2), jonka tavoitteena on vähentää toimintasuunnitelman perusteella pyöriäisten pyydystämistä sivusaaliina. Komissio tietää senkin, että valaskannan kehittymisestä, valaiden pyydystämisestä sivusaaliina ja tästä aiheutuvista ongelmista ei ole saatavilla kovinkaan paljon luotettavaa tietoa. Tutkimus- ja seurantahankkeet, jotka rahoitetaan TTK-puiteohjelmasta tai yhteisön muista ohjelmista, auttavat tuottamaan tähdellistä tietoa alan tiedeyhteisön käyttöön. On aina muistettava, että jäsenvaltioilla on keskeinen asema sekä ympäristöä että kalastusta koskevien toimenpiteiden määrittelyssä ja toteuttamisessa. Komissio on sitoutunut varmistamaan voimassa olevien säännösten noudattamisen. Tämä koskee myös säännöksiä, joiden mukaan jäsenvaltioiden on nimettävä pullokuonodelfiinien suojelualueet, joista tulee lopulta luontotyyppidirektiivin mukaisesti osa ekologista Natura 2000 -verkostoa, sekä säännöksiä, joilla kielletään ajoverkkojen käyttö(3), nisäkkäiden saartaminen tonnikalaa pyydystettäessä ja tuulenkalojen kalastaminen alueilla, joissa ne ovat tärkeänä lenkkinä meren ravintoketjussa. (1) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY (EYVL L 206, 22.7.1992). (2) D. n:o SN 1996-402-0035, 19. elokuuta 1998. (3) Tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 894/97 muuttamisesta 8. kesäkuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1239/98 (EYVL L 171, 17.6.1998).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4113/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Sudan.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4113/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (11. tammikuuta 2001) Aihe: Sudan Ottaen huomioon, että väkivaltaisuudet Sudanin öljykenttien läheisyydessä ovat lisääntyneet ja että ihmisoikeusrikkomukset ja siviiliväestön siirrot jatkuvat edelleen sekä sen, että Sudanin hallitus ei vaikuta suhtautuvan vakavasti asteittaiseen suunnanmuutokseen, aikooko komissio tarkistaa Sudanin hallitukseen kohdistuvaa kriittisen sitoutumisen politiikkaansa tarkoituksenaan luopua siitä? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2001) Euroopan unionin ja Sudanin suhteisiin on vaikuttanut voimakkaasti se uudistettu poliittinen vuoropuhelu, jonka unioni käynnisti marraskuussa 1999. Sen tarkoituksena oli ottaa keskusteltavaksi ja seurantaan Sudanissa demokratisoinnin, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen aloilla, rauhanprosessiin liittyvissä kysymyksissä, terrorismin torjunnassa ja suhteissa naapurimaihin tapahtunut kehitys. Unioni pani vuoropuhelun alulle siinä toivossa, että Sudanin hallitus edistyisi merkittävästi näillä aloilla. Unionin troikan valtuuskunta vieraili Sudanissa 6. joulukuuta 2000 arvioimassa uudistetun vuoropuhelun ensimmäisen vuoden tuloksia. Se ilmaisi jälleen kerran huolestuneisuutensa maan ihmisoikeustilanteesta ja IGAD:n (Intergovernmental authority on development) johtaman rauhanprosessin heikosta edistymisestä. Tästä huolimatta jäsenvaltiot ja komissio katsovat, että poliittisen vuoropuhelun ensimmäisen vuoden tulokset ovat yleisesti ottaen myönteisiä, ja ne ovat valmiita jatkamaan vuoropuhelua toisen vuoden ajan. Vuoropuhelun merkittävänä etuna on se, että Sudanin viranomaiset on saatu tietoisiksi siitä, mitkä tarkalleen ottaen ovat unionin odotukset. Yleisemmällä tasolla vuoropuhelun avulla on voitu tuoda esille unionin merkittävä rooli kansainvälisellä näyttämöllä. Poliittinen vuoropuhelu mahdollistaa luottamuksellisten suhteiden kehittämisen samalla, kun erityisesti ihmisoikeuksiin, demokratiaan ja rauhanprosessiin liittyvissä kysymyksissä harjoitetaan jatkuvaa painostusta. Unionilla on vakiintunut kanta siihen, miten se suhtautuu demokratian ja ihmisoikeuksien kaltaisiin kysymyksiin suhteissaan kolmansiin maihin, joten unionin ja Sudanin suhteiden kehitys riippuu Sudanin hallituksen konkreettisista toimista näillä aloilla. Vuoropuhelussa keskitytään tästä lähin pääasiassa ihmisoikeuksiin, demokratisointiin ja kansalaisvapauksiin sekä rauhanprosessiin liittyviin kysymyksiin. Komissio pyrkii aktiivisesti edistämään rauhanprosessia sekä tarjoamalla poliittista ja moraalista tukea IGAD:n välityspyrkimyksille että olemalla suoraan yhteydessä sodan osapuoliin. Se tukee vaatimusta välittömän kaikkia osapuolia koskevan tulitaukosopimuksen tekemisestä kansainvälisessä valvonnassa ja vaatimusta siitä, että aseiden toimittaminen molemmille osapuolille on lopetettava kokonaan. Nämä ovat ratkaisevia tekijöitä pyrittäessä löytämään poliittinen ratkaisu maan eteläosaa koettelevaan selkkaukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3796/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle. Yhteisön viejien kiristäminen.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3796/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Yhteisön viejien kiristäminen Vastauksessaan kysymykseeni (E-2793/00(1)) komissio toteaa, että viejät voivat ilmeisen turvallisesti käyttää valvontayrityksen myöntämää tuotteiden purkamista ja maahantuontia koskevaa todistusta ensisijaisena dokumentaationa tuontiasiakirjojen hyväksymisen yhteydessä. Tämän johdosta haluan kysyä seuraavaa: - Millä perusteella komissio on esittänyt varoituksen, joka liittyy EYVL C 295, 18.10.2000 julkaistuun, kansainvälisistä tarkastus- ja valvontalaitoksista 1. syyskuuta 2000 laadittuun luetteloon? - Voidaanko varoitusta tulkita siten, että komission yksiköt ovat alkaneet epäillä näiden raporttien luotettavuutta? (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 97. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2001) Tarkastus- ja valvontalaitosten laatimat purkamista ja maahantuontia koskevat todistukset ovat ensimmäisiä todisteita tuotteiden määräpaikkaan saapumisesta. Varmistaakseen avoimuuden ja asianmukaisen tiedottamisen yhteisön viejille komissio julkaisee määräajoin Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa päivitetyn luettelon jäsenvaltioiden valtuuttamista tarkastus- ja valvontalaitoksista. EYVL C 295, 18.10.2000 julkaistuun luetteloon liittynyt varoitus on osa yleistä käytäntöä, ja se oli mukana jo luettelon ensimmäisellä julkaisukerralla. Varoituksen tarkoituksena on ainoastaan muistuttaa viejiä tarkastus- ja valvontalaitosten myöntämien asiakirjojen yhteydessä tarvittavista varotoimenpiteistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3979/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Kaatopaikan rakentaminen.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0097 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3979/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Kaatopaikan rakentaminen Portugalin Cadavalissa Vilarin kunnantalolla toimiva kansalaisliike MPI (Movimento pró-informação sobre o aterro sanitário do Oeste) on jättänyt Euroopan komission aluepolitiikan pääosastolle valituksen, joka koskee menettelyä ja sijoituspaikan valintaa kaatopaikan rakentamisessa kyseiselle paikkakunnalle, joka sijaitsee Torres Vedrasin pohjavesialueella. Hanke voi siis olla vaaraksi maanalaisille vesivaroille. Valitulle sijoituspaikalle tehty tarkastusmatka sekä asiantuntijalausunnot ovat osoittaneet, että lähistöllä olisi vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja, joihin ei liity samanlaisia ympäristö- eikä taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia kuin valittuun sijoituspaikkaan, jolla rakennustyöt on jo aloitettu ja joka rajoittuu pieneen asutuskeskukseen. Hankkeesta ei ole käyty julkista keskustelua eikä tehty ympäristövaikutusten arviointia. Lisäksi Cadavalin kunnanvaltuusto on vastustanut hanketta. 1. Mikä on komission kanta kansalaisliike MPI:n jättämään valitukseen? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että yhteisön rahoitusta annetaan vasta kun on osoitettu, että kaatopaikan sijoituspaikaksi on valittu paikka, johon liittyy vähiten sosiaalisia ja ympäristökustannuksia ja -vaikutuksia? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 2001) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin jäsenen Jorge Moreira Da Silvan kirjalliseen kysymykseen P-3498/00(1). Joka tapauksessa komissio voi lisätä, että Portugalin viranomaisilta on juuri saatu komission kirjeeseen vastaus, jonka liitteenä oli kopio kaikista maan viranomaisten omasta aloitteestaan tekemistä tutkimuksista, jotka koskevat hankkeen vaikutuksia eri ympäristötekijöihin. Komissio on myös pyytänyt epävirallisesti valituksen tekijöiden edustajilta ja Portugalin viranomaisilta lisäselvennyksiä hankkeen vaikutuksista erityisesti pohjavesiin ja ihmisten terveyteen. Lisäksi komissio ilmoittaa tutkivansa parhaillaan kaikkia saamiaan tietoja, jotta se voisi tehdä asiasta päätöksen mahdollisimman pikaisesti. Komissio pidättää itsellään mahdollisuuden vaatia kansallisia viranomaisia palauttamaan mahdollisen yhteisrahoituksen, jos Euroopan yhteisön lainsäädäntöä ei ole noudatettu. (1) EYVL C 163 E, 6.6.2001, s. 141.