ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1582/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Kalankäsittelyn vihertäminen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0040 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1582/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Kalankäsittelyn vihertäminen Harkitseeko komissio taloudellisia kannustimia kalankäsittelijöille tarkoituksena tukea tehtaiden rakentamista kalajätteen hyväksikäyttöä varten teollisen kalastuksen edistämisen sijasta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1999) Toisin kuin arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksestä käy ilmi, komissio ei kannusta teollista kalastamista (silloin kun se tarkoittaa kalastusta muuhun tarkoitukseen kuin ihmisravinnoksi). Jalostusteollisuudelle tarkoitettujen rahoituksellisten kannustimien oikeudellisena perustana on yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 3 päivänä marraskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) 2468/98(1), jossa (liitteen II kohdassa 2.4) määrätään nimenomaan, että tukeen eivät oikeuta investoinnit, jotka liittyvät kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ja jalostettaviksi muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi, paitsi kun on kyse investoinneista yksinomaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jätteiden käsittelyyn, jalostamiseen ja pitämiseen kaupan. Komissio on ehdottanut tämän lausekkeen säilyttämistä myös uudessa (rakennerahastojen ohjelmakautta 20002006 koskevassa) oikeudellisessa perustassa. (1) EYVL L 312, 20.11.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1800/99 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) neuvostolle. Neuvoston päätöstä odottavat direktiiviehdotukset.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0103 - 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1800/99 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) neuvostolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Neuvoston päätöstä odottavat direktiiviehdotukset Aluepolitiikka-, liikenne ja matkailuvaliokunnan 23. syyskuuta 1999 pitämässä kokouksessa liikenneministerien neuvoston puheenjohtaja vahvisti, että neuvostossa on suuri määrä direktiiviehdotuksia, joista ei vielä ole tehty mitään päätöstä, vaikka jotkut niistä ovat odottaneet käsittelyä jo vuosia. Voiko neuvosto ilmoittaa, mitkä direktiiviehdotukset ovat kyseessä? Vastaus (17. joulukuuta 1999) Direktiiviehdotukset, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, koskevat muun muassa niitä ehdotuksia, joiden osalta Euroopan parlamentti on hyväksynyt päätöslauselman (ks. asiak. PE 279.943) 16. syyskuuta 1999 pidetyssä istunnossaan. Euroopan parlamentti vahvisti päätöslauselmallaan Amsterdamin sopimuksen voimaantulon seurauksena käyttöönotetun yhteispäätösmenettelyn mukaisessa ensimmäisessä käsittelyssä joukon tekstejä, joista oli äänestetty edellisen vaalikauden aikana. Tämän Euroopan parlamentin päätöslauselman jälkeen neuvosto pyrkii edistymään kyseisten asioiden käsittelyssä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2690/99 esittäjä(t): Thierry La Perriere (UEN) neuvostolle. EU:n ja Turkin suhteet ‐ ihmisoikeudet ja kristityt vähemmistöt.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0105 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2690/99 esittäjä(t): Thierry La Perriere (UEN) neuvostolle (3. tammikuuta 2000) Aihe: EU:n ja Turkin suhteet ihmisoikeudet ja kristityt vähemmistöt Tulliliiton toteuttamista koskevissa neuvotteluissa ja Turkin jäsenyyttä Euroopan unionissa koskevissa neuvotteluissa neuvosto kiinnittää erityistä huomiota Kurdien tilanteeseen. Turkissa on myös muita vähemmistöjä kuten kristittyjä, joiden lukumäärä ei suinkaan ole vähäinen. Kristittyjen turkkilaisten ihmisoikeuksia on aikaisemmin loukattu laajasti ja heidän tilanteensa on yhä erittäin huono. Voiko neuvosto ilmoittaa, kiinnittääkö se Turkin kansaa käytävissä neuvotteluissa erityistä huomiota kristittyjen vähemmistöjen tilanteeseen? Vastaus (13. maaliskuuta 2000) Helsingin Eurooppa-neuvosto päätti, että ehdokasvaltiona Turkin on määrä liittyä unioniin samojen kriteerien perusteella, joita sovelletaan muihinkin ehdokasvaltioihin. Liittymisneuvottelujen aloittamisen edellytyksenä on Kööpenhaminassa sovittujen poliittisten kriteerien noudattaminen. Neuvosto korostaa, että ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun takaavien instituutioiden vakaus on yksi Kööpenhaminan poliittisista kriteereistä. Tämä koskee luonnollisestikin myös kristittyjä vähemmistöjä. Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan Turkki pääsee olemassa olevan Eurooppa-strategian perusteella muiden ehdokasvaltioiden tapaan osalliseksi liittymistä edeltävästä strategiasta, jonka tarkoituksena on edistää ja tukea uudistuksia. Tähän kuuluu vahvistettu poliittinen vuoropuhelu, jossa korostetaan edistymistä poliittisten liittymiskriteerien täyttämisessä, muun muassa ihmisoikeuskysymyksissä. Tämäkin koskee luonnollisesti myös kristittyjä vähemmistöjä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1563/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. PO XII:n palkkaamat parlamentin jäsenten avustajat.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1563/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: PO XII:n palkkaamat parlamentin jäsenten avustajat 1. Kuinka monta Euroopan parlamentin jäsenten avustajaa PO XII ja YTK palkkasivat viime vaalikauden aikana? Millaisella sopimuksella ja millaisiin tehtäviin heidät palkattiin? 2. Onko komission asianomaisten osastojen, OLAFin, tai muiden toimivaltaisten elimien toimesta käynnistetty tai jo saatettu loppuun hallinnollisia ja/tai oikeudellisia tutkimuksia niiden henkilöiden osalta, jotka oli palkattu PO XII:een edellä kuvatulla tavalla? 3. Jos näin on, ottaen tietysti huomioon kyseessä olevien henkilöiden oikeudet ja voimassaolevat asiaa koskevat määräykset, millaisia toimenpiteitä esitettiin tehtäväksi ja mikä on niiden tämänhetkinen tilanne? Phillippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1999) 1. Entisen tieteen, tutkimuksen ja kehityksen pääosaston (pääosasto XII) ja yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) edellisellä vaalikaudella palkkaamista henkilöistä osa oli ollut aikaisemmin muiden toimielinten palveluksessa erilaisissa asemissa, kuten esim. Euroopan parlamentin jäsenten avustajina. Komissio haluaa korostaa, että aikaisemmin Euroopan parlamentin jäsenten avustajina toimineet henkilöt palkattiin viime vaalikaudella virkamiehiksi, väliaikaiseksi toimihenkilöksi tai avustajaksi (7 pääosastoon XII ja yksi YTK:hon) hallinnollisen menettelytavan perusteella (kilpailu, valinta, testit) voimassa olevia sääntöjä noudattaen. 2. ja 3. Pääosasto XII:n ja YTK:n viimeisten viiden vuoden aikana palkkaamia henkilöitä vastaan, jotka ovat aikaisemmin toimineet Euroopan parlamentin jäsenten avustajina, ei ole eikä ole ollut käynnissä minkäänlaisia hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2791/99 esittäjä(t): Luís Queiró (UEN) komissiolle. Kilpailusääntöjen rikkomukset Saksassa.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0207 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2791/99 esittäjä(t): Luís Queiró (UEN) komissiolle (7. tammikuuta 2000) Aihe: Kilpailusääntöjen rikkomukset Saksassa Viime viikkojen aikana erään jäsenvaltion eli Saksan hallitus on kahteen otteeseen puuttunut taloudelliseen toimintaan. Ensimmäisessä tapauksessa hallitus esti Holzmann-yhtiötä joutumasta vararikkoon myöntämällä pelastusoperaatioon 256 miljoonaa Saksan markkaa (127,8 miljoonaa euroa) julkisia varoja. Toisessa tapauksessa Saksan hallitus asettui vastustamaan brittiläisen Vodafone Air Touch -yrityksen aikeita vallata enemmistö Mannesmannin osakkeista. Hallitus kehotti laatimaan tällaisia operaatioita vaikeuttavia sääntöjä ja perusteli asiaa sillä, että on tarpeen välttää kapitalismin erilaisten mallien välinen kulttuurisokki. 1. Olivatko Saksan hallituksen toimet markkinatoimia? 2. Tarvitaanko tällaisiin toimiin komission etukäteishyväksyntä? 3. Onko näillä toimilla halvennettu yhteisön kilpailusääntöjä, joita komission kuuluu edistää ja puolustaa? 4. Olisiko komission tässä tapauksessa syytä puuttua asiaan päättäväisesti samalla tavalla kuin se teki tapauksessa, jossa Portugalin hallitus vastusti Champalimaudin ja Santander Central Hispanon sopimusta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2000) Vodafone Airtouchin tekemää saksalaisen Mannesmannin valtausyritystä arvioidaan yhteisön kilpailusääntöjen nojalla ja erityisesti yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on muutettuna, eli sulautuma-asetuksen nojalla. Samaa käytäntöä noudatetaan kaikkien komission käsittelemien sulautumien kohdalla. Saksan hallitus voisi estää Vodafone Airtouchin ja Mannesmannin sulautuman sulautuma-asetuksen nojalla, mikäli siihen olisi yleiseen turvallisuuteen, viestinten moniarvoisuuteen ja vakavaraisuuteen liittyviä syitä. Jos Saksan hallitus kuitenkin katsoo, että toimenpide vaarantaa jonkin muun yleisen edun, siitä on ilmoitettava komissiolle. Tutkittuaan alustavasti Holzmannille myönnetyn ilmoitetun tuen valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen nojalla komissio on todennut, että tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille voidaan epäillä. Näin ollen komissio on aloittanut 18 päivänä tammikuuta 2000 menettelyn, jonka kuluessa se tutkii mainitut tukitoimenpiteet perusteellisesti. Kysyjä voi siis olla varma siitä, että asia tutkitaan huolellisesti. (1) EYVL L 395, 30.12.1989, muutettuna EYVL L 40, 13.2.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2790/99 esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) komissiolle. Viidennen puiteohjelman terveydenhoitoa koskevat tutkimushankkeet.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0206 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2790/99 esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) komissiolle (7. tammikuuta 2000) Aihe: Viidennen puiteohjelman terveydenhoitoa koskevat tutkimushankkeet Tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvia terveydenhuollon tutkimushankkeita koskevan ehdotuspyynnön (tunnus 1999/C 64/13) esittämiselle asetettu määräaika (15. marraskuuta 1999) on juuri ohitettu. Tiedetään, että useampia vaihtoehtolääkinnän tehokkuuden arviointiin tähtääviä hankkeita on esitetty (tutkimusohjelma 1.1.1. avaintoimintakokonaisuus 1.1.1. 10.1 (i)(ii)(iii) = kansanterveyden, terveydenhuollon sekä terveyden ja turvallisuuden tutkimus / vaihtoehtoisten lääkintämuotojen tehokkuuden arviointi). Jotta tutkimushanke voitaisiin arvioida oikein ja objektiivisesti, turvaudutaan tavallisesti kyseessä olevan alan asiantuntijoiden apuun. Voiko komissio kertoa, onko tutkimushankkeiden laadun arvioinnista vastaavat asiantuntijat jo nimitetty kyseeseen tuleville osa-alueille (homeopatia, osteopatia jne.)? Jos ei, mihin mennessä, millä kriteereillä ja mitä menettelyä käyttäen komissio aikoo nimittää nämä asiantuntijat? Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta hankkeita on ja mille aloille sen saamat hanke-ehdotukset sijoittuvat? Onko näille hankkeille varattu määräraha riittävä? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Vastauksena tutkimuksen erityisohjelman Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen(1) ehdotuspyyntöön(2) esitettiin yleisten toimien alalla 15. marraskuuta 1999 mennessä noin 600 hanketta, joista kolme liittyi vaihtoehtoiseen lääketieteeseen. Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ehdotukset tammikuussa 2000. Ohjelman arviointioppaan (www.cordis.lu/life) mukaisesti vähintään neljän riippumattoman asiantuntijan on arvioitava jokainen ehdotus. Kaikki asiantuntijat valitaan komission asiantuntijatietokannasta, joka on laadittu kiinnostuksenilmaisujen perusteella. Valinta tehdään kuhunkin työohjelmaan liittyvän tieteellisen asiantuntemuksen perusteella, ja arviointiin osallistuvien asiantuntijoiden nimet julkaistaan sen jälkeen, kun kaikki ehdotuspyyntöä koskevat päätökset on tehty. Tällä arviointikierroksella yleisiin toimiin on osoitettu 86 miljoonaa euroa. Koska 600 ehdotuksen arviointiin tarvittava yhteisön rahoitusosuus on kokonaisuudessaan yli 900 miljoonaa euroa, on todennäköistä, että yleisten toimien kokonaisuudesta valitaan noin yksi ehdotus kymmenestä. (1) EYVL L 64, 12.3.1999. (2) EYVL C 64, 6.3.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2464/99 esittäjä(t): Dominique Souchet (UEN) komissiolle. Ajoverkot.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2464/99 esittäjä(t): Dominique Souchet (UEN) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Ajoverkot Euroopan unioni on päättänyt kieltää ajoverkkojen käytön tonnikalan pyynnissä Atlantilla ja Välimeressä 31. joulukuuta 2001 lähtien. Tämän sääntelyn yhteydessä Euroopan unioni tulee antamaan taloudellista apua, jotta alukset saadaan muunnettua muita kalastustekniikoita käyttäviksi. Alan asiantuntijoiden tekemän tutkimusten mukaan vaikuttaa kuitenkin siltä, että tällainen muuntaminen on vaikeaa ajoverkoilla varustettujen tonnikalanpyyntialusten kohdalla. Kalastajien on harkittava sellaisten uusien alusten rakentamista, jotka vastaavat paremmin heidän alallaan tapahtuvia lainsäädännöllisiä muutoksia. Voisiko komissio harkita tässä erityistapauksessa poikkeuksellisesti tähän varustukseen osoitettua erityistä kilowattien jakoa niin, että se tietenkin täydentää ja perinteistä kalastusalusten rakentamisohjelmaa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2000) Kalastusasioiden neuvosto pääsi 22. marraskuuta 1999 sopimukseen asetuksesta, jossa määritellään kalastusalan rakenteellisia toimenpiteitä koskevat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt ja edellytykset. Asetuksessa vahvistetaan erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsenvaltio voi uudistaa ja uudenaikaistaa kalastuslaivastonsa joko valtion tuella tai sitä ilman.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2219/99 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle. Verokeskustelut.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2219/99 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle (23. marraskuuta 1999) Aihe: Verokeskustelut 1. Missä kokouksissa viime kuukauden aikana on keskusteltu niin sanotusta Monti-veropaketin osista, ja missä kokouksissa aiotaan seuraavien kahden kuukauden aikana keskustella samasta aiheesta? 2. Mistä veroasioista erityisesti on keskusteltu viime kuukauden kokouksissa, ja mistä asioista on tarkoitus keskustella tulevissa kokouksissa? 3. Voiko neuvosto avoimuuden turvaamiseksi toimittaa parlamentille edellämainittujen kokousten tiivistelmät ja niissä käytyjen keskustelujen pohjana olleet asiakirjat? 4. Viitaten ehdotettuun pääomatulon verotusta (lähdevero) koskevaan direktiiviin, lehdissä esiintyneiden tietojen mukaan komission jäsen Bolkestein on lieventämässä kantaansa myöntämällä euro-obligaatioille vapautuksen lähdeverosta. Millaiset mahdollisuudet tuollaisella vapautuksella on tulla hyväksytyksi? Millaisilla ehdoilla vapautus todennäköisesti myönnetään? 5. Valmistuuko yritysverotuksen menettelysääntöjä laativan työryhmän loppuraportti ajoissa? Julkistetaanko raportti? Mitä toimia missäkin jäsenmaassa raportissa ehdotetaan? Vastaus (14. helmikuuta 2000) Yhtenä puheenjohtajavaltion viime kuukausien tärkeimmistä painopistealueista oli niin sanotun veropaketin kolmen eri osan läpivieminen ennen Helsingin Eurooppa-neuvostoa. Tämän vuoksi sekä neuvostossa että sen toimivaltaisissa elimissä (teknisissä ja korkean tason elimissä) käytiin intensiivisiä keskusteluja sekä teknisistä kysymyksistä että peruspiirteistä. Neuvosto tiedottaa edelleen parlamentille tavanomaiseen tapaan asian käsittelyn kehittymisestä. Säästöjen verotusta koskevan direktiiviehdotuksen tähänastisessa käsittelyssä on ilmennyt, että jäsenvaltioiden kannat eivät vieläkään ole lähentyneet muutamissa keskeisissä kysymyksissä. Yritysverotukseen käytännesääntötyöryhmässä saatiin päätökseen keskustelu mahdollisesti haitallisten toimenpiteiden arvioinnista. Asian käsittelyä koskeva raportti toimitettiin Ecofin-neuvostolle 29. marraskuuta 1999. Käytännesääntöjen H kohdan mukaan käytännesääntötyöryhmän raportit julkaistaan, jos neuvosto niin päättää.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1931/99 esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) komissiolle. S.A. Métal Blancin (Bourg-Fidèle/Ranska) toimia koskeva kanne 98/4317, sg(98) A/5584.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0090 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1931/99 esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: S.A. Métal Blancin (Bourg-Fidèle/Ranska) toimia koskeva kanne 98/4317, sg(98) A/5584 Rouva Schneider, joka asuu Grand Hongréaux'ssa (F-08230 Rocroi, Ranska), jätti 20. helmikuuta 1998 Bourg-Fidèlen ympäristönsuojeluyhdistyksen nimissä Euroopan komissiolle kanteen, joka koski hänen kylänsä ympäristön saastumista lyijyllä. Saastuminen johtuu todennäköisesti Bourg-Fidèlessä sijaitsevan S.A. Métal Blanc -yrityksen toimista. Komissio rekisteröi tämän kanteen numerolla 98/4317, sg(98) A/5584. Lehdistö käsitteli myöhemmin ongelmaa laajalti ja valitettavasti vaikuttaa siltä, että kylän ja sen asukkaiden (erityisesti lasten) altistumista lyijysaasteelle ei voida kieltää. Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat sen tämän kanteen johdosta tekemien tutkimusten tulokset ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1999) Komissio on todellakin kirjannut parlamentin jäsenen mainitseman kirjeen valituksena numero 98/4317. Kyseinen valitus koski Bourg Fidèlen kunnassa (Ardennesin alueella) sijaitsevan muita kuin rautametalleja käsittelevän valimon aiheuttamaa ympäristön pilaantumista. Valituksen laatijat ovat toimittaneet komissiolle myöhemmin kirjallisia lisätietoja asiasta. Tutustuttuaan valituksen laatijoilta saamiinsa tietoihin komissio pyysi Ranskan viranomaisia toimittamaan huomautuksensa asiaa koskevista seikoista, joiden oletettiin osoittavan, että useiden jätedirektiivien sekä tiettyjen vaarallisten aineiden aiheuttaman veden ja ilman pilaantumista koskevien direktiivien täytäntöönpano on puutteellinen. Koska pyyntöön ei ollut saatu vastausta kahden kuukauden määräajan kuluessa, komissio teki 13. lokakuuta 1999 päätöksen lähettää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) määräysten nojalla Ranskan hallitukselle virallisen ilmoituksen, sillä Ranskan hallitus ei ollut täyttänyt Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 10 artiklaan (entinen 5 artikla) perustuvaa velvollisuuttaan, vaan se oli jättänyt vastaamatta edellä mainittuun pyyntöön toimittaa tietoja. Komission päätös lähettää virallinen ilmoitus perustuu vain siihen, ettei Ranska ole toimittanut pyydettyjä tietoja, eikä itse asiaan, johon komissio ei voi ottaa kantaa, ennen kuin on saanut Ranskan viranomaisten kommentit.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1872/99 esittäjä(t): Evelyne Gebhardt (PSE) komissiolle. Elintarvikkeiden alkuperän ja laadun merkintä Baden-Württembergissä.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0076 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1872/99 esittäjä(t): Evelyne Gebhardt (PSE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Elintarvikkeiden alkuperän ja laadun merkintä Baden-Württembergissä Lehtitietojen mukaan komissio aikoo poistaa valtion tuen Baden-Württembergistä peräisin olevien elintarvikkeiden merkinnältä. Onko tieto todenperäinen? Mitä toimia tässä yhteydessä aiotaan toteuttaa ja mistä syystä sekä mikä on toimien oikeusperusta? Mitä muita tuotemerkintöjä asia koskee? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1999) Komissio tarkastelee parhaillaan maataloustuotteiden menekinedistämiseen ja mainontaan tarkoitettua valtiontukea koskevia yhteisön puitesääntöjä (maatalous- ja kalastustuotteiden myynninedistämistä koskevia jäsenvaltioiden toimia käsittelevä komission tiedonanto(1) ja maataloustuotteiden ja tiettyjen perustamissopimuksen liitteen II ulkopuolisten tuotteiden, kalastustuotteita lukuun ottamatta, mainontaan myönnettävää kansallista tukea koskevat puitteet(2)). Tarkastelun tavoitteena on selventää nykyisiä sääntöjä ja saattaa ne ajan tasalle ottaen huomioon yhteisön lainsäädännön ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kehitys. Tarkoituksena ei ole kuitenkaan tehdä perustavanlaatuisia muutoksia voimassa oleviin sääntöihin. Komissio hyväksyi vuonna 1989 laadun edistämistä Baden-Württembergissä koskevan tukiohjelman. Tämä hyväksymisen ehdoksi asetettiin se, että edellä mainittuja yhteisön puitesääntöjä noudatetaan kaikissa menekinedistämiseen liittyvissä toimissa. (1) EYVL C 272, 28.10.1986. (2) EYVL C 302, 12.11.1987.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2570/99 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle. Energiaperuskirjan sihteeristö.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0174 - 0175



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2570/99 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Energiaperuskirjan sihteeristö NRC Handelsblad -lehden 20. marraskuuta ilmestyneessä numerossa kerrottiin, että Alankomaiden hallitus on huolissaan energiaperuskirjan Brysselissä sijaitsevan sihteeristön huonosta hallinnosta. Vuosi sitten liikkeenjohdon konsulttiyritys Arthur D. Little julkaisi viraston hallintoa käsitelleen tutkimuksen, jonka oli tilannut energiaperuskirjan hallintoneuvoston silloinen puheenjohtaja Rutten. 1. Miten energianperuskirjan pöytäkirja edistyy? 2. Onko komissio tietoinen Arthur D. Littlen tekemästä tutkimuksesta, joka kohdistui energiaperuskirjan sihteeristön toimintaan? 3. Mikä on kyseisen raportin virallinen asema ja milloin se on jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin saatavissa? 4. Onko totta, että Suomi on puheenjohtajavaltion ominaisuudessa pyytänyt energiaperuskirjan pääsihteeriä Schütterleä luovuttamaan raportin EU:n jäsenvaltioille? 5. Onko totta, että Saksan mielestä raportin julkistaminen ei ole asianmukaista? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2000) Komissio on saanut kuulla kyseisestä konsulttiyrityksen laatimasta energiaperuskirjan sihteeristön hallintoa käsittelevästä raportista. Raportti on luokiteltu luottamukselliseksi, eikä sitä ole toimitettu komissiolle. Energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi päätti yhteisön esityksestä puheenjohtajansa Henning Christophersenin tuella 7. joulukuuta 1999 yksimielisesti korvata nykyisen pääsihteerin Schütterlen (Saksa) 1. tammikuuta 2000 alkaen Kemperillä (Saksa). Hänen toimikautensa on neljä vuotta, ja sitä voidaan mahdollisesti jatkaa vielä kahdella vuodella.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0105/99 esittäjä(t): Anthony Wilson (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Kutkatauti Uuden-Seelannin lammaslaumoissa Voiko komissio vahvistaa onko Uuden-Seelannin lammaslaumoista löydetty kutkatautitapauksia? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 1999) Uuden-Seelannin lampaissa on havaittu kutkatautia kahteen eri otteeseen. Vuonna 1952 kutkatauti havaittiin kolmessa Englannista tuodussa lampaassa ja vuonna 1954 neljässä lampaassa, jotka olivat peräisin vuonna 1952 sairastuneesta lammaslaumasta. Kutkatautia on havaittu lampaissa, jotka olivat karanteenissa vuosina 1976 ja 1977. Komission tietoon ei ole tullut tuoreita kutkatautitapauksia Uudesta-Seelannista peräisin olevissa lampaissa.