ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3518/97 komissiolle esittäjä(t): Ludivina García Arias (PSE) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Kivihiilen ja muiden energioiden hallinto Euroopassa Jäsenvaltiot ovat päättäneet, että Amsterdamin sopimukseen ei sisällytetä energiaa koskevaa lukua. Miten komission mielestä kivihiilen ja muiden energialajien järjestelyjä ohjataan EHTY-sopimuksen voimassaolon päätyttyä? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1998) Kuten kysyjä toteaa, jäsenvaltiot eivät kannattaneet komission ehdotusta energiaa koskevan luvun sisällyttämisestä Amsterdamin sopimukseen. Parlamentti ja neuvosto kannattivat kuitenkin yksimielisesti komission hyväksymää valkoista kirjaa Euroopan unionin energiapolitiikasta ((EYVL C 224, 1.8.1996. )). Siinä vahvistetaan yhteistyön puitteet määriteltyjen yhteisten tavoitteiden pohjalta. Koska energiaa koskevaa lukua ei ole, komissio soveltaa kivihiilen osalta edelleen 15. maaliskuuta 1991 neuvostolle ja parlamentille osoitettuun tiedonantoon ((SEC(91)407 lopullinen. )) sisältyvää lähestymistapaa. Komissio on ottanut poliittiseksi suuntaviivaksi sen, että EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo päättyy sille asetettuna määräpäivänä vuonna 2002. Komissio käyttää perustamissopimuksen tarjoamaa joustavuutta mukauttaakseen sen soveltamisen mahdollisuuksien mukaan näillä aloilla vallitsevaan tilanteeseen ja valmistellakseen alojen sisällyttämistä EY:n perustamissopimukseen vuonna 2002. Komissio on päättänyt täydentää vuonna 2002 sopivan tilaisuuden tullen tätä valintaa ottamalla ETY:n perustamissopimukseen eräitä EHTY:n perustamissopimuksen määräyksiä ja sisällyttämällä siihen tarpeellisina pidettyjen rahoitusvälineiden ja sosiaalipolitiikkaa koskevien määräysten säilyttämisen. Viime vuosina komissio on työskennellyt paljon EHTYn talousarvio- ja rahoitustoiminnan parissa ((Erityisesti asiakirja KOM(97)506 lopullinen. )). Tämän työskentelyn ansiosta Amsterdamin Eurooppa-neuvosto teki päätöksen vararahastoista saatavien tulojen osoittamisesta vuodesta 2002 alkaen kivihiili- ja terästeollisuuteen liittyvään erityistutkimukseen. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että kivihiilialan rakennemuutosta on jatkettava vuoden 2002 jälkeen myös sen vuoksi, että yhteisöön liittyy uusia jäsenvaltioita, joiden kaivosteollisuuden ongelmat ovat samanlaiset kuin yhteisön. Komissio katsoo, että yhteiskunnallisten ja alueellisten liitännäistoimenpiteiden soveltamisesta tällaiseen rakennemuutokseen EHTY:ssä saadun kokemuksen avulla voidaan määritellä toimet, joita voidaan tarvittaessa toteuttaa vuoden 2002 jälkeen.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3712/97 komissiolle esittäjä(t): Outi Ojala (GUE/NGL) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Ranskan kuljetuslakko Kolme komission jäsentä antoi 2.11.1997 yhteisen kannanoton, jossa todetaan, että Ranskan kuljetustyöläisten lakosta johtuva maantiekuljetusten estyminen haittaa vakavasti yhteismarkkinoiden tehokasta toimintaa. Lausunnossa todetaan myös, että komission velvollisuutena on turvata se, että tavarat ja ihmiset voivat liikkua vapaasti ja yhteismarkkinat toimia tehokkaasti. 1. Katsooko komissio, että sen tehtävänä on ryhtyä toimenpiteisiin yhteismarkkinoiden tehokkuutta haittaavien lakkojen lopettamiseksi? Millaisia nämä toimenpiteet voisivat olla? 2. Miten komissio määrittelee lakot, jotka haittaavat yhteismarkkinoiden toimintaa? Mitkä muut alat kuin kuljetus voivat tulla kysymykseen? 3. Katsooko komissio, että se ei tämänkaltaisella asioihin puuttumisellaan vaaranna yhtä Euroopan kansalaisten perusoikeutta: lakko-oikeutta? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 1998) Kansalaisten lakko-oikeudet kuuluvat kaikkien jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksissä perusoikeuksiin. Sen vuoksi kaikkien osapuolten, komissio mukaan lukien, on kunnioitettava niitä. Toisaalta komissiolla ei ole eikä se pyri saamaan laillisia valtuuksia ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla kansalliset työnantajien ja ammattiyhdistysten väliset riidat voitaisiin ratkaista. Kuten EY:n perustamissopimuksessa määrätään, komissio voi tehdä aloitteita vapaan liikkuvuuden säilyttämiseksi, jos ja kun todetaan, että jäsenvaltio ei ole ryhtynyt asianmukaisiin toimiin vapaan liikkuvuuden turvaamiseksi. Parlamentin jäsenen tarkoittamassa lausunnossa on mainittu toimenpiteitä, joita komissio voi toteuttaa ja on toteuttanut tilanteissa, joissa riita on tai on ollut esteenä vapaalle liikkuvuudelle. Näihin toimenpiteisiin kuuluu yhteyden ottaminen kirjeitse tai henkilökohtaisesti asiasta vastaaviin jäsenvaltion ministereihin. Tämän yhteydenoton tarkoituksena on muistuttaa jäsenvaltiota edellä mainitun sopimuksen mukaisista velvoitteista ja saada yksityiskohtaista tietoa tiedonlevityksestä tai toimenpiteistä, joihin on ryhdytty saarron poistamiseksi, sekä järjestää kiertoteitä niiden seurausten lieventämiseksi, joita kuljetusliikkeille aiheutuu erilaisten esteiden vuoksi. Mikään näistä komission toteuttamista toimenpiteistä ei estä sitä ryhtymästä asianmukaisin keinoin oikeustoimiin jäsenvaltiota vastaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3606/97 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (13. marraskuuta 1997)

Aihe: Komission tiedonanto euron käyttöönoton vaikutuksista pääomamarkkinoihin (KOM(97)0337 lopullinen)

Tiedonannossa tarkastellaan muun muassa euron käyttöönoton vaikutuksia järjestyneillä markkinoilla. Pörssitoimintaa käsittelevässä kohdassa sanotaan seuraavasti:

¨Koska osakkeen nimellisarvon ja markkinahinnan välillä ei ole merkittävää yhteyttä, arvopaperinoteerausten ja -kauppojen suorittamiselle osaksi euroina ja osaksi kansallisina rahoina ei ole vahvoja perusteita.¨

Voiko komissio selkeyttää tätä kohtaa?

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 1998)

Komission tiedonannossa euron käyttöönoton vaikutuksista pääomamarkkinoihin ((KOM (97) 337. )) käsitellään osakkeiden nimellisarvoa kun niiden denominaatio muutetaan euroiksi. Nimellisarvoisten osakkeiden denominaation muuttamisella euroiksi on hyvin vähäinen merkitys. Osakkeen nimellisarvolla ei ole yhteyttä markkinahintaan, jolla osakkeella käydään kauppaa. Koko osakepääoma vain jaetaan yksiköihin nimellisarvon avulla. Näiden yksiköiden denominaation muuttaminen ei muuta niiden suhteellista kokoa ja lukumäärää. Denominaation muuttamisella on todennäköisesti hyvin vähäinen tai olematon vaikutus osakemarkkinoiden likviditeettiin ja markkinaoperaatioihin. Denominaation muuttamista voidaan kuitenkin perustella sillä, että nimellisarvo on osakkeen pysyvä ominaisuus, joka ei vanhene ajan kuluessa kuten muut arvopaperit ja rahoitussopimukset.

Komission tiedonannossa todetaan myös, että siirtyminen ei-nimellisarvoisiin osakkeisiin, jotka ovat vain osuuksia osakepääomasta, poistaisi tehokkaasti tarpeen muuttaa denominaatiota. Useimmissa jäsenvaltioissa tämä edellyttäisi kansallisen lainsäädännön muuttamista.

Euroopan pörssit ovat ilmoittaneet aikovansa muuttaa kaiken kaupankäynnin ja noteerauksen euromääräiseksi yhdellä kertaa (ns. Big Bang) 1. tammikuuta 1999. Yhteisestä päivämäärästä on sovittu, jotta markkinaosapuolet voivat uusia järjestelmänsä tietäen, että kaikki arvopaperikauppa käydään euroilla. Osapuolten on myös otettava huomioon, että kaupankäynti useilla valuutoilla ei ole mahdollista, koska eräät pörssit eivät pysty käymään kauppaa käyttäen kansallista valuuttaa euron rinnalla. Koska osakkeen nimellisarvon ja markkinahinnan välillä ei ole yhteyttä, siirtyminen euroon on osakkeiden osalta tällöin saatettu loppuun.

On huomattava, että koska kaupankäynti osakkeilla tapahtuu euroissa talous- ja rahaliiton siirtymävaiheen alusta alkaen, välittäjien on tarpeen vaatiessa tehtävä valuuttamuunnoksia, jotta he voivat selvittää asiakkaidensa tilit asiakkaan valitsemassa valuutassa.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4095/97 komissiolle esittäjä(t): Peter Truscott (PSE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Hertfordshiren rahoitus vuosina 1994-1997: PHARE ja TACIS Voiko komissio kertoa, kuinka paljon rahoitusta Hertfordshire on saanut PHARE- ja TACIS-ohjelmista vuosina 1994, 1995, 1996 ja 1997? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1998) Phare- ja Tacis-rahoituksen tarkoituksena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita, uusia itsenäisiä valtioita ja Mongoliaa. Kyseisistä ohjelmista ei rahoiteta yhteisössä sijaitseville alueille annettavaa apua. Yhteisön jäsenvaltioissa julkisella ja yksityisellä sektorilla toimivat organisaatiot osallistuvat Phare- ja Tacis-ohjelmien täytäntöönpanoon. Komissio ei pidä maakohtaista alueellista tilastoa kyseisestä osallistumisesta.
Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3450/97 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Velkojien saatavat rajat ylittävissä konkursseissa Mitä sellaisia järjestelyjä on olemassa, joiden perusteella velkojat voivat saada saatavansa velallisen konkurssitapauksissa silloin, kun asianomainen yritys toimii toisessa jäsenvaltiossa? Ottaen huomioon yhtenäismarkkinoiden edistymisen, onko olemassa mekanismeja, jotka helpottavat sellaisten saatavien perimistä, jotka ovat Euroopan unionin alueella, mutta toisen jäsenvaltion toimivallan alaisia? Jos tällaisia mekanismeja ei ole olemassa, mitä myönteisiä toimia on suunniteltu lähitulevaisuudessa toteutettaviksi? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 1998) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että velkojien asemasta konkurssitilanteessa määrätään vuonna 1995 tehdyssä maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevassa yleissopimuksessa, jonka ovat allekirjoittaneet kaikki jäsenvaltiot Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta. Yleissopimuksen mukaan kaikki velkojat, joiden vakituinen asuin-, koti- tai toimipaikka on jäsenvaltiossa, voivat esittää kirjallisia vaateita toisessa jäsenvaltiossa aloitetussa maksukyvyttömyysmenettelyssä. Sääntöjen mukaan tuomioistuimen tai sen asettaman pesänselvittäjän on heti maksukyvyttömyysmenettelyn alettua jäsenvaltiossa heti ilmoitettava asiasta tiedossa oleville velkojille. Ilmoituksessa on oltava tiedot määräajoista, niihin liittyvistä sakoista ja vaateiden vastaanottajaksi valtuutetusta elimestä tai viranomaisesta. Ilmoituksesta on myös käytävä ilmi, onko sellaisten velkojien, joiden saatavat on määritelty ensisijaisiksi tai suojattu, esitettävä vaateensa. Velkojien on toimitettava kopiot täydentävistä asiakirjoista, joista käy ilmi saatavien luonne, määrä sekä syntyajankohta sekä se, vedotaanko ensisijaisuuteen, saatavien suojaan vai vaaditaanko omistuksenpidätystä sekä mitä omaisuutta on käytetty takuuna. Vaade voidaan esittää kotipaikkana tai vakituisena asuinpaikkana olevan valtion virallisella kielellä. Tässä tapauksessa vaateen otsikoksi on kirjoitettava sana ¨vaade¨ sen valtion virallisella kielellä, jossa menettely on aloitettu. Velkojalta voidaan lisäksi edellyttää käännöksen toimittamista. Velkojilla on edellä mainitut kansainvälisiä vaateita koskevat oikeudet vasta yleissopimuksen tultua voimaan. Sopimuksen 49 artiklan 3 kohdan mukaan kaikkien sopimuspuolten kansallisten parlamenttien on ensin ratifioitava sopimus. Tällä hetkellä yleissopimuksen voimaantulon estää se, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ole allekirjoittanut sitä. Tilanteen ratkaisemiseksi komissio aikoo tutkia kaikki etenemismahdollisuudet tässä asiassa ja erityisesti selvittää, tarvitaanko vuoden 1995 yleissopimukseen sisältyvien toimien täytäntöönpanemiksi lainsäädäntöehdotus.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4041/97 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Euroopan kulttuuripääkaupunkien kriteerit Aikooko komissio esittää ehdotuksen kriteereistä, joiden mukaan Euroopan unionin kulttuuriministerien neuvosto nimittää kaupungin, joka täyttää, tai kaupunkeja, jotka täyttävät Euroopan kulttuuripääkaupungin edellytykset vuoden 2000 jälkeen? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4040/97 ja E-4041/97 (6. helmikuuta 1998) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevan yhteisön aloitteen perustamisesta ((EYVL C 362, 28.11.1997. )) ja erityisesti kyseisen päätöksen 2 ja 3 artiklaan.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3720/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (21. marraskuuta 1997) Aihe: Hoitajien avustustaso EU:n jäsenvaltioissa Voisiko komissio toimittaa jäsenvaltiokohtaisesti jaotellut tiedot vammaisen tai iäkkään henkilön tai lapsen hoitajana toimiville henkilöille maksettavan avustuksen määrästä? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 1998) Komissio on käynnistänyt tutkimuksen iäkkäiden henkilöiden hoitopalveluista jäsenvaltioissa. Tutkimus julkaistaan vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon aikana, ja se lähetetään arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle mahdollisimman pian. Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetään suoraan jäsenvaltioita koskevat tiedot sosiaaliturvaa koskevasta keskinäisestä yhteisön tiedottamisjärjestelmästä (MISSOC). Erityisesti pyydämme kiinnittämään huomiota lukuun X, joka sisältää tietoa perhe-etuuksista yleensä sekä erityisesti vammaisille lapsille tarkoitetuista etuuksista.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3875/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Tietoyhteiskunta - jatkuva toimintasuunnitelma Kysymykseni koskee komission tiedonantoa neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan eturintamassa: jatkuva toimintasuunnitelma (KOM(96)607 lopull.). Pyydän komissiota toteuttamaan jatkuvassa toimintasuunnitelmassa esitetyt toimet, jotka on tarkoitettu yleispalvelun, lupien myöntämisen ja kansalaisten yksityisyyden suojan moitteettomaan hallinnointiin. Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 1998) Komission vakaa tarkoitus on toteuttaa tietoyhteiskuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetyt toimet. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemilla erityisaloilla on jo edistytty sen jälkeen, kun toimintasuunnitelma esitettiin. Telepalvelualan yleisten valtuutusten ja yksittäisten toimilupien yhteisiä puitteita koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/13/EY ((EYVL L 117, 7.5.1997. )) annettiin 10. huhtikuuta 1997. Teleyleispalvelua koskevien säännösten asianmukaisen täytäntöönpanon osalta komissio aikoo julkaista tiedonannon vuoden 1998 alkupuolella jatkoksi kahdelle aikaisemmalle, maaliskuussa 1996 ((Asiak. KOM(96) 73 lopullinen. )) ja marraskuussa 1996 ((Asiak. KOM(96) 608 lopullinen. )) annetulle tiedonannolle. Lisäksi muutettu puhelinliikennedirektiivi ((Asiak. KOM(97) 531 lopullinen. )), jossa määritellään teleyleispalvelun laajuus, on määrä antaa vuoden 1998 alkupuolella. Direktiivi henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla annettiin 1. joulukuuta 1997. Yhdessä jo aiemmin yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun yleisdirektiivin 95/46/EY ((EYVL L 281, 23.11.1995. )) kanssa se tarjoaa keinot unionin kansalaisten yksityisyyden suojaamiseksi.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3874/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Tietoyhteiskunta - jatkuva toimintasuunnitelma Kysymykseni koskee komission tiedonantoa neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan eturintamassa: jatkuva toimintasuunnitelma (KOM(96)607 lopull.). Televiestintäalan vapautuminen on saatu hyvälle alulle, ja se toteutetaan 1. tammikuuta 1998 mennessä, mikä edistää uusien palvelujen kehittämistä ja yleistä käyttöönottoa. Tämän odotetaan vaikuttavan erityisesti uusien työpaikkojen syntymiseen ja kilpailukykyyn, sillä tieto- ja viestintätekniikkamarkkinoiden huomattava kasvuvauhti oli 8 prosenttia vuonna 1995 ja tulee kiihtymään entisestään. Pyydän, että määräaikaa 1. tammikuuta 1998 silmällä pitäen määritetään säännökset vapautumisen hallinnoinnista siten, että taataan kilpailun ja pluralismin säilyminen. Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen tuo esille, että vapautuminen on tärkeätä sekä tietoyhteiskunnan toteutumiselle Euroopassa että kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden luomiselle tietoyhteiskunnassa. Arvoisa parlamentin jäsen kysyy sellaisen sääntelykehyksen luomisesta, joka maksimoisi vapauttamisen tuomat mahdollisuudet. Yksityiskohtainen säädöspaketti on annettu viimeisten kahden vuoden aikana osittain komission antamina kilpailusääntöjä koskevina säädöksinä ja osittain parlamentin ja neuvoston antamina säädöksinä. Varsinkin yhdenmukaistamista koskevat säädökset muodostavat yksityiskohtaiset puitteet toimilupien myöntämiselle, yleispalvelulle, numeroinnille ja yhteenliittämiselle. Ne vahvistavat myös puhelinpalveluja, tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevia kuluttajien oikeuksia. Lisäksi ne vahvistavat nykyään kaikissa jäsenvaltioissa toimivien televiranomaisten itsenäisyyttä sääntelyasioissa. Säädöspaketti riittää järjestelmänä takaamaan kilpailun toimivuuden nyt, kun vuodeksi 1998 asetettu määräaika on tullut.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3627/97 komissiolle esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Työllisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Suomessa Kuten aikaisemmissa kysymyksissä on jo todettu, Italian viranomaisten päätös velvoittaa voittoa tavoittelemattomat yhteisöt hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua työllisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteisöjen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esittää asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, että asiaa koskevat säännökset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteisöt (tai yleensä sosiaalitalouden ja ¨kolmannen sektorin¨ yhteisöt) Suomessa esittämään rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, millä ehdoin? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3624/97, E-3625/97, E-3626/97, E-3627/97, E-3628/97, E-3629/97, E-3630/97, E-3631/97, E-3632/97, E-3633/97, E-3634/97, E-3635/97, E-3636/97 ja E-3637/97 (30. tammikuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoja jäsenvaltioiden asettamista vaatimuksista, joiden mukaan voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden on toimitettava pankkitakaus saadakseen rahoitusta yhteisön eri ohjelmista. Asiasta säädetään kansallisin laein. Emploi-aloitteesta myönnettävän tuen kohdalla kansallisten viranomaisten, jotka allekirjoittavat sopimukset hankkeiden johtajien kanssa, on pyydettävä pankkitakaus voimassaolevien kansallisten säädösten mukaisesti. Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Itävallassa ja Portugalissa hankkeiden johtajilta ei yleensä vaadita kyseistä takausta, jotta hankkeet pääsisivät mukaan Emploi-aloitteeseen. Pankkitakauksen järjestäminen saattaa muodostua lisärasitteeksi erityisesti sosiaalitalouden alalla toimivissa yrityksissä. Sitä vastoin takaus on välttämätön, jos sopimusvelvoitteen täytäntöönpanon haitalliset seuraukset voivat olla suuremmat kuin velallisen varat. Joulukuun 21. päivänä 1977 ((EYVL L 356, 31.12.1997. )) annetussa yhteisön yleiseen talousarvioon sovellettavassa muutetussa ((EYVL L 240, 7.6.1995. )) varainhoitoasetuksessa sopimuspuolia vaaditaan asettamaan vakuus, kun kyseessä on erittäin laajasta hankkeesta tehtävä sopimus tai rahamääräisesti suurten hankkeiden toteuttamiseen myönnettävä tuki. Velvoite koskee kuitenkin vain harvoin sosiaalisluonteisia yhdistyksiä, sillä kyseisten yhdistysten ehdottamat hankkeet ovat yleensä pieniä.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3749/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (21. marraskuuta 1997) Aihe: Rooman kaupungin tarjouskilpailu mainossopimuksesta Joitakin kuukausia sitten Rooman kaupunki ilmoitti yksityisille tarkoitetusta tarjouskilpailusta suuren mainoshankkeen toteuttamiseksi. Rooman kaupungin talous- ja tuotantopoliittiseen osastoon perustetun teknisen lautakunnan suorittaman ensimmäisen valintakierroksen jälkeen jäljellä on kolme yritystä: ranskalainen Decaux, kreikkalainen Panel 2+4 ja italialainen NDP. Teknisen lautakunnan työstä kuuluneiden seikkojen perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että ranskalaisen yhtiön Decauxin tarjouksessa on ollut epäselvyyksiä, minkä kaupungin asianajajat ovat vahvistaneet, niiden mukaan epäselvyydet ovat olleet sitä luokkaa, että ne oikeuttaisivat Decauxin sulkemisen kilpailusta. Kysyn komissiolta: 1. Onko kyseinen kilpailu, jonka rahallinen arvo on noin 60 miljardia liiraa, toteutettu Euroopan yhteisöjen julkisista töistä ja palveluista järjestettäviä tarjouskilpailuita säätelevien direktiivien 92/50/ETY ((EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1.)) ja 93/36/ETY ((EYVL L 199, 9.8.1993, s. 1.)) mukaisesti? 2. Ovatko Decauxin epäselvyydet eurooppalaisten säännösten mukaan riittävä syy sen sulkemiseksi tarjouskilpailusta? 3. Voiko se antaa arvionsa asiasta? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 1998) Komissiolla ei ole käytössään tarvittavia tietoja, joiden perusteella se voisi ottaa kantaa siihen, onko Rooman kaupungin suorittama julkista hanketta käsittelevä sopimuksentekomenettely direktiivien mukainen. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään toimittamaan komissiolle oleelliset tiedot kyseisestä tapauksesta, erityisesti sopimuksen kohde ja sopimusta koskevan ilmoituksen julkaisupäivämäärä. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään myös toimittamaan komissiolle kaikki oletettuihin epäselvyyksiin liittyvä tieto, jotta asia voidaan arvioida asianmukaisten yhteisön direktiivien perusteella. Tässä ilmoitettujen syiden vuoksi komissio ei voi antaa lausuntoa kyseisistä asioista.