ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0661/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull.)(1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat Baleaarien luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0194/99 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Olympialaiset ja korruptio Talviolympialaisten saamiseen Salt Lake Cityyn käytettyjä epäilyttäviä menetelmiä (Kansainvälisen olympiakomitean (IOC) jäsenille tarjotut ilmaiset seksipalvelut, stipendit, matkat ja edulliset kiinteistökaupat) koskevien viimeaikaisten paljastusten johdosta haluaisin tietää, voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon EU-tukea olympialaisille on myönnetty ja valvotaanko varojen käyttöä riittävästi. Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 1999) Komissio ei ole koskaan rahoittanut kansainvälisen olympiakomitean toimintaa. Komissio myönsi vuonna 1992 suoraa rahoitustukea Barcelonan olympialaisten järjestelykomitealle (6 miljoonaa euroa) ja Albertvillen olympialaisten järjestelykomitealle (4 miljoonaa euroa) päästäkseen esille kisojen avajaisseremoniassa. Mm. Euroopan parlamentti oli pyytänyt tätä komissiolta. On tärkeätä muistaa, että kisat myönnettiin vuonna 1987 kahdelle yhteisössä sijaitsevalle kaupungille. Vuonna 1992 annettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettu tiedonanto yhteisön osallistumisesta vuoden 1992 olympialaisiin(1). (1) KOM(92) 575 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0275/99 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Äitien ja lasten asema Italian vankiloissa Italian vankiloissa on tällä hetkellä 52 alle kolmivuotiasta lasta, koska heidän äitinsä kärsivät eri pituisia vankeusrangaistuksia. Vankilaympäristö vaikuttaa näiden lasten kasvuun ja koulutukseen syvällisesti ja kielteisesti. Lasten määrä ei kuitenkaan ole niin suuri, etteikö heidän äideilleen voitaisi järjestää erilaisia tapoja rangaistusten suorittamiseksi tehdyistä rikoksista. Euroopan parlamentin hyväksymät suuntaviivat kansalais- ja ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ovat jyrkässä ristiriidassa tällaisen vankeusjärjestelmän kanssa, johon liittyy herkässä iässä olevia lapsia. Aikooko komissio puuttua kiireellisesti Italian hallituksen toimiin, jotta vankina olevien äitien lapsille annettaisiin mahdollisuus huolehtia lapsistaan ja heidän kasvatuksestaan muulla tavoin kuin olemalla vankilassa? Tätä vaaditaan alkeellisimmissakin periaatteissa, joita noudatetaan Euroopan suuntaviivoissa vapaudesta ja kansalais- ja ihmisoikeuksista. Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1999) Komissio korostaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen tärkeyttä. Komissio tukee erityisesti vankilaolojen parantamista yhteisössä ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan neuvoston yleisopimuksen ja Euroopan neuvoston vuonna 1973 hyväksymien vankien kohtelua vankiloissa koskevien vakiosääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden vankilaolot kuuluvat kuitenkin kansallisten viranomaisten vastuualueeseen. Tämä tilanne saattaa muuttua jonkin verran Amsterdamin sopimuksen tullessa voimaan. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen uudessa 31 artiklassa määrätään ei ainoastaan rikollisia toimia vaan myös rangaistuksia koskevien sääntöjen lähentämisestä tarvittaessa sekä yhteistyöstä rikosasioiden käsittelyssä, erityisesti tuomioiden täytäntöönpanossa. Tällaiset toimenpiteet ovat välineitä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen saavuttamiseksi, ja niiden tavoitteena tulisi olla korkeatasoinen suoja kansalaisille rikoksia ehkäisemällä ja torjumalla.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0382/99 esittäjä(t): Nuala Ahern (V) komissiolle (19. helmikuuta 1999) Aihe: Joule-Thermie-ohjelman toteuttaminen tutkimuksen neljännessä puiteohjelmassa Kun otetaan huomioon Joule-Thermie-tutkimusta koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus N:o 17/98(1), voiko komissio selittää, miksi hankkeiden kuluihin ennakoidut määrät ovat runsaat 20 prosenttia pienemmät kuin neljänteen puiteohjemaan sisältyvän energia-alan erityisohjelmaa koskevan neuvoston päätöksen liitteessä II (94/806/EY)(2), ja etenkin miksi pk-yritysten osuudet eivät ole mukana hankkeen määrärahoissa, vaan erillään, jolloin pk-yritykset näyttäisivät osallistuvan ohjelmiin 5 prosentin osuudella? Voiko komissio myös selittää, miksi Joule-ohjelman uusiutuvia energialähteitä koskevissa kuluissa on 70 miljoonan ecun vajaus vuoden 1997 loppuun mennessä, mutta energian järkevän käytön ja fossiilisten polttoaineiden aloihin on käytetty liikaa rahaa (edelliseen 8,9 ja jälkimmäiseen 6,8 miljoonaa ecua)? Onko näissä olosuhteissa mahdollista hyvittää 70 miljoonan ecun vajaus ohjelman loppuun mennessä, niin että komission jäsen Cressonin parlamentille antamat lupaukset täytetään? Jos tämä ei ole mahdollista, mihin toimiin voidaan ryhtyä? (1) EYVL C 356, 20.11.1998, s. 39. (2) EYVL L 334, 22.12.1994, s. 105.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0084/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Indonesialle myönnettävä ympäristötuki Mitä ympäristöllisiä ja sosiaalisia ehtoja komissio liittää Indonesialle myönnettävään kahdenväliseen tukeen? Miten komissio valvoo tällaisten tukien käyttöä sen takaamiseksi, että niitä ei käytetä ympäristöllisesti tai sosiaalisesti vahingollisiin hankkeisiin, kuten kaupallisen plantaasialan laajentamiseen? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 1999) Indonesiassa kuten muissakin kumppanimaissa yhteisön hankkeiden ympäristö- ja yhteiskunnalliset vaikutukset tutkitaan täysin, kun hankkeen yksityiskohtaisia ohjeita valmistellaan. Yhteisö antaa erityisen etusijan Indonesian talous- ja rahoituskriisin yhteiskunnallisille seurauksille. Komission Jakartassa oleva edustusto seuraa yhteisön hankkeiden ympäristö- ja yhteiskunnallisia vaikutuksia, ja komissio toteuttaa tarpeellisia toimenpiteitä, jotka perustuvat edustuston kertomuksiin, jotka valmistellaan yhteistyössä Indonesiassa edustettuina olevien yhteisön jäsenvaltioiden kanssa.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0620/99 esittäjä(t): Robin Teverson (ELDR) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Lentoliikenneyhteydet Alueellisilla lentokentillä on usein vaikeuksia saada koneilleen kunnollisia lähtö- ja tuloaikoja suurilta lentokentiltä, koska ne asettavat etusijalle toisilta suurilta lentokentiltä saapuvat isommat ja tuottavammat koneet. Tämä tilanne estää alueellisten lentokenttien kehityksen ja kasvattaa suurten paineita. Suunnitteleeko komissio alueellisten lentokenttien ja lentoyhtiöiden auttamista esimerkiksi määräämällä suurille lentokentille vähimmäisvaatimukset kunnollisten lähtö- ja tuloaikojen myöntämisestä pienten lentokenttien ja -yhtiöiden käyttöön? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Watsonin esittämään suulliseen kysymykseen H-159/99 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla maaliskuu 1999(1). (1) Parlamentin keskustelut (maaliskuu 1999).
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0154/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Lindaani Onko komissio saanut lindaania koskevan Itävallan kertomuksen esittämieni kysymysten E-2417/98(1) ja E-2860/97(2) jälkeen? Jos on, milloin se todennäköisesti pystyy julkistamaan sen tulokset? Jos ei, milloin se odottaa saavansa kertomuksen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 1999) Itävalta, joka oli nimetty raportoivaksi jäsenvaltioksi, toimitti kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun komission direktiivin (ETY) 3600/92(3) mukaisesti valmistellun ensimmäisen tarkasteluohjelman osalta laaditun lindaania koskevan erikoistutkielman luonnoksen komissiolle ja jäsenvaltioille 17. joulukuuta 1998. Asetuksessa (ETY) 3600/92 säädettyjen tavanomaisten menettelyiden mukaisesti arviointikertomus toimitettiin viipymättä asiantuntijoiden lausunnolle (vertaisarvionti). Viiden jäsenvaltion erikoisasiantuntijat tarkastelivat erikoistutkielman yksityiskohtaisesti kaikilta ihmisten terveyden ja ympäristöturvallisuuden kannoilta (fysikaalis-kemialliset ominaisuudet, toksikologia, jäämät, ekotoksikologia, tuhoisuus ja käyttäytyminen ympäristössä). Tämän arvionnin lopullisten tulosten odotetaan valmistuvan marraskuuhun 1999 mennessä. Sen jälkeen näistä tuloksista keskustellaan kasvien tiedekomiteassa sekä kaikkien jäsenvaltioiden kanssa kasvien terveyttä käsittelevän pysyvän komitean yhteydessä. Komissio on jo tiedottanut jäsenvaltioille Itävallan kertomuksen sisällöstä kasvien terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa. (1) EYVL C 118, 29.4.1999, s. 73. (2) EYVL C 117, 16.4.1998, s. 84. (3) EYVL L 366, 15.12.1992.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0486/99 esittäjä(t): Wilfried Telkämper (V) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Toistuvat uutiset vaarallisista häiriöistä elsassilaisessa Fessenheimin ydinvoimalassa (Haut-Rhin, Ranska) Elsassilaisen ydinvoimalan molemmat tuotantoyksiköt suljettiin vuonna 1998 (toinen elokuussa 1998 ja toinen 11.12.1998), mutta nyt useat järjestöt ja eri tiedotusvälineet ovat jälleen tiedottaneet kahdesta ydinvoimalaan liittyvästä vaaratekijästä: 1. Ykkös- ja kakkosreaktoreiden turvallisuusjärjestelmässä oleva booratun veden määrä ei vastaa voimassa olevia määräyksiä. Tämän veden avulla voidaan onnettomuustapauksessa pysäyttää ydinreaktorit. 2. Radioaktiivista tritiumia on virrannut pohjaveteen. Tritiumpitoisuuden todettiin olevan 60 becquerelliä vesilitraa kohden. Mitä mieltä komissio on Fessenheimin ydinvoimalan toistuvista häiriöistä sekä niiden laajuudesta ja seurauksista, ja erityisesti siitä, että pohjavesi on radioaktiivisen tritiumin saastuttamaa? Katsooko se tarpeelliseksi, että perustetaan riippumaton asiantuntijakomitea? Pitääkö se välttämättömänä toimiin ryhtymistä ympäristön ja väestön terveyden suojelemiseksi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 1999) Booriveden määrään liittyvät toiminnalliset näkökohdat Fessenheimin ydinvoimalassa eivät kuulu komission vastuualueeseen. Yhteisön yleinen toimivalta ydinturvallisuutta koskevissa asioissa on määritelty Euratomin perustussopimuksessa ja se kattaa pääasiassa säteilysuojauksen. Ranskan turvallisuusviranomaiset ovat vastuussa ydinvoimalaitosten luvista ja turvamääräysten noudattamisesta Ranskassa. Komissio ei ole vielä saanut virallista tietoa tritiumin valumisesta ympäristöön. 60 becquerellin aktiivisuuspitoisuus yhtä vesilitraa kohden (Bq/l) on ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3. marraskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/83/EY(1) liitteen I osan C osoitinmuuttujan arvon alapuolella. Tämän tritiumpitoisen veden pitkäaikainen käyttö juomavetenä altistaisi sen käyttäjät säteilylle, joka on 0,1 % perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta 13. toukokuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin N:o 96/29/Euratom(2) mukaisesta vuosittaisesta rajasta. Näin ollen komission ei tarvitse toteuttaa lisätoimenpiteitä. (1) EYVL L 330, 5.12.1998. (2) EYVL L 159, 29.6.1996.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0168/99 esittäjä(t): Ludivina García Arias (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Yritysten saavutetut oikeudet, joiden menettäminen Euroopan unionin säännösten muuttamisen vuoksi on korvattava Katsooko komissio, että jos Euroopan unioni muuttaa jotakin säännöstä tai ottaa käyttöön uutta sääntelyä sisämarkkinoiden hyödyntämiseksi, niille yrityksille, joita asia koskee, voi syntyä saavutettuja oikeuksia, joiden menettäminen on korvattava? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1999) Ensimmäisen asteen tuomioistuin antoi arvoisan parlamentin jäsenen kysymystä koskevassa asiassa Dubois (T-113/96, Kok. s. II-125) tuomionsa 29. tammikuuta 1998(1). Tuomiossa tehdään yhteenveto sovellettavasta yhteisön oikeuskäytännöstä. EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan toisen alakohdan mukaan yhteisön sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella yhteisö on vastuussa toimielintensä ja henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamasta vahingosta. Yhteisöjen perustamissopimukset ja perustamissopimuksia täydentävät tai muuttavat yleissopimukset eivät ole yhteisön toimielinten tai niiden henkilöstön tehtäviään suorittaessaan toteuttamia toimia, eikä yhteisön sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu tästä syystä voi syntyä niiden perusteella. Kun kyse on toimielimistä ja niiden henkilöstöstä, yhteisön sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun syntyminen edellyttää sitä, että kantaja osoittaa, että kyseinen toimielin on toiminut lainvastaisesti, vahinko on todellinen ja että menettelyn ja aiheutetuksi väitetyn vahingon välillä on syy-yhteys. Tässä mielessä voidaan todeta, että mikäli väitetty lainvastaisuus koskee säädöstä, yhteisön vastuu riippuu siitä, onko asiassa rikottu ylemmäntasoista, yksityisiä suojaavaa oikeussääntöä. Jos toimielin lisäksi on laajan harkintavaltansa perusteella toteuttanut lainsäädäntötoimen, yhteisö on vastuussa vain, jos rikkominen on selkeä ja vakava. Edellä mainittuja kriteerejä sovelletaan myös silloin, kun kyse on lainsäädäntötoimen toteuttamisen laiminlyönnistä. Antaessaan päätöksensä yhtenäisasiakirjan voimaantulon vaatiman yhteisön lainsäädännön muuttamisen seurauksia koskevassa asiassa ensimmäisen asteen tuomioistuin muistutti, että tapauksissa, joissa yhteisön viranomaisilla on laaja harkintavalta, taloudelliset toimijat eivät voi perustellusti vedota saavutettujen oikeuksien tuomaan etuun, joka johtuu voimassa olevasta yhteisön lainsäädännöstä ja josta kyseiset toimijat ovat tiettynä aikana hyötyneet. On kuitenkin mahdollista, että korvausvelvollisuus toteutuu sen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön perusteella, jonka alueella yritykset toimivat ja yhtenäismarkkinat vaikuttavat yritysten toimintaan. (1) Tuomiosta on valitettu yhteisöjen tuomioistuimeen.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0043/99 esittäjä(t): Iñigo Méndez de Vigo (PPE) komissiolle (22. tammikuuta 1999) Aihe: Toimielinuudistus Euroopan parlamentti hyväksyi 19. marraskuuta 1997 Amsterdamin sopimuksesta annetun päätöslauselman A4-347/97(1). Onko komissio tämän perusteella ryhtynyt laatimaan ehdotusta toimielinuudistukseksi siten kuin päätöslauselman 20 kohdassa pyydettiin? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1999) Kuten komissio on ilmoittanut parlamentille, se antaa vuoden 1999 työohjelmansa mukaisesti institutionaalista uudistusta koskevan tiedonannon tämän vuoden kuluessa. Tiedonannon antaminen riippuu Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta, meneillään olevista "huomispäivän komissiota" koskevista keskusteluista sekä Eurooppa-neuvoston tulevan Kölnin kokouksen suuntaviivoista. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, joihinkin institutionaalisiin muutoksiin ei välttämättä tarvita perustamissopimusten muuttamista. Tällainen on Amsterdamin kokouksen päätösasiakirjaan liityvän, komission organisaatiota ja toiminnan uudelleenjärjestelemistä koskevan julistuksen nro 32 täytäntöönpano, jota komissio viimeistelee osana "huomispäivän komissio" -nimellä tunnettua valmistelutyötä. Wienissä joulukuussa 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti sekin, että Kölnissä 1. kesäkuuta 1999 kokoontuvan Eurooppa-neuvoston olisi tehtävä päätös Amsterdamissa ratkaisematta jääneiden institutionaalisten asioiden käsittelyaikataulusta ja käsittelytavoista. Kuten komission puheenjohtaja sanoi 11. tammikuuta 1999 puheessaan parlamentille, komissio on pyrkinyt yhdistämään nämä pohdinnat yhtenäiseksi kokonaisuudeksi. Näin ollen komission pitäisi pystyä luovuttamaan parlamentille sisäistä uudistustaan ja yleensä institutionaalisia kysymyksiä koskevan työnsä tulokset ennen kesäkuuta 1999. Komissio esittelee Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen Kölnissä kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle tiedonannon ajatellen seuraavaa hallitustenvälistä konferenssia, jonka on otettava käsiteltäväksi laajentumista edeltävä institutionaalinen uudistus. (1) EYVL C 371, 8.12.1997, s. 99.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0767/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Arkeologiset kaivaukset Pidnassa Pierian läänissä Pierian läänissä sijaitseva antiikin ajan Pidna oli Makedonian vanhin kaupunkiasutuksen keskus 5. vuosisadalla. Alueella tehtiin tärkeitä arkeologisia löytöjä uuden rautatielinjan, Katerinin ja Thessalonikin välisen valtatien toisen tieosuuden ja maakaasuputken rakennustöiden yhteydessä. Määrärahojen puutteen vuoksi tähänastiset kaivaukset alueella eivät ole olleet järjestelmällisiä vaan luonteeltaan lähinnä ensiaputoimenpiteitä ja ne oli suunniteltu suurten rakennustöiden tarpeita ajatellen. Siinä tapauksessa että komissiolta tiedustellaan asiaa, kannattaako se kaivausten jatkamista aikaisempaa järjestelmällisemmin menetelmin ja museon perustamista alueelle, jotta löydöksiä voitaisiin hyödyntää alueen kehittämisessä? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1999) Rafael-ohjelmasta ja yhteisön rakennerahastoista ei voida suoraan myöntää rahoitusta arkeologisiin kaivauksiin. Sitä vastoin sellaiset hankkeet arkeologisien kohteiden hyödyntämiseksi, jotka houkuttelevat enemmän vierailijoita ja kehittävät näin kyseisten alueiden turismia, voivat saada tukea yhteisön rakennerahastoista. Tässä mielessä Pydnan arkeologisen alueen hyödyntämistä koskeva hanke ja sen osana myös museon rakentaminen voisi saada tukea, koska se tukisi Keski-Makedonian kehitystä. Tässä yhteydessä on hyvä muistuttaa, että toimenpideohjelmien puitteissa rahoitettavien hankkeiden ehdottaminen kuuluu kansallisille viranomaisille.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0582/99 esittäjä(t): Mark Killilea (UPE) komissiolle (3. maaliskuuta 1999) Aihe: Valtionapu liikekiinteistöille Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja liikekiinteistöille annettavasta toiminta-avustuksesta, joka on kaikissa jäsenvaltioissa hyväksyttyä valtionapua? Voiko komissio erityisesti antaa tietoja annettavan tuen laadusta ja määrästä mitä tulee investointivähennyksiin ja nopeutettuihin poistoihin, vuokra-avustuksiin tai muihin vastaaviin järjestelyihin sekä vapautuksiin paikallisista tai alueellisista virallisista maksuista? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1999) Arvoisan parlamentinjäsenen pyytämää yksityiskohtaista valtiontukijakaumaa ei ole sellaisenaan saatavana. Valtiontuista laadituissa komission seurantakertomuksissa valtiontuki jaotellaan vain seuraaviin lajeihin: avustukset, verovapautukset, verojen lykkäykset, oman pääoman ehtoiset sijoitukset, takaukset ja tuetut lainat. Verovapautusten ja verojen lykkäysten yhteismäärä oli 24 prosenttia tehdasteollisuudelle viimeisen seurantakertomuksen kattamana aikana (1994-1996) myönnetystä valtiontuesta. Ilmoituksista ja jäsenvaltioiden vuosikertomuksista haettaviin tietoihin perustuva tutkimus ja sen pohjalta laadittava yksityiskohtainen vastaus arvoisan parlamentinjäsenen kysymykseen vaatisi suhteettoman paljon työvoimaa siitä saataviin tuloksiin nähden, eikä niin laaja selvitystyö ole asianmukainen kirjalliseen kysymykseen vastaamiseksi.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0528/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (8. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti "katsoo, että siinä tapauksessa että unionin ulkoisten kauppasuhteiden ja kehitysyhteistyöpolitiikan yleinen etu vaatii tietyn tuontitason ylläpitoa - mikä merkitsee tuotteiden markkinoille pääsyä ja yhteisön säilykkeiden joutumista epäoikeudenmukaiseen kilpailuasemaan - julistetaan nämä säilyketuotteet riskialttiiksi ja alalle etsitään korvaavia tukimuotoja". Mitä tämän kohdan mukaisia toimenpiteitä on toteutettu, ja mitä tuloksia niiden avulla on saavutettu? (1) EYVL C 210, 6.7.1998, s. 295.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0781/99 esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle (22. maaliskuuta 1999) Aihe: EU:n tuki yrityksen siirrolle Autojen komponentteja valmistava amerikkalainen suuryritys Lear asettautui Bengtsforsiin 20 miljoonan Ruotsin kruunun tuen turvin. Nyt yritys siirtää osan valmistuksesta Portugaliin. Noin 75 miljoonan kruunun EU-tuki ja Portugalin 75 miljoonan kruunun verohelpotukset ovat auttaneet konsernia tekemään päätöksen. Noin 350 henkilöä, pääasiassa ompelijoita, menettää Bengtsforsissa työpaikkansa. Työntekijät ovat raivoissaan. Onko EU-tukea todella tarkoitus käyttää houkuttelemaan työpaikkoja yhdestä EU-maasta toiseen? Ruotsin kansalaiset ovat tunnetusti EU:n suurimmat nettomaksajat. Tämän vuoksi on tietenkin erityisen katkeraa nähdä, kun EU-tukia käytetään siirtämään työpaikkoja Ruotsista. Mitä komissio voi tehdä tässä konkreettisessa tapauksessa? Mitä komissio voi tehdä estääkseen sen, että vastaavaa tapahtuu tulevaisuudessa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1999) Arvoisaa parlementin jäsentä kehotetaan tutustumaan parlamentin huhtikuun 1999 istunnon kyselytunnilla(1) esitettyihin suullisiin kysymyksiin H-0274/99, H-0286/99 ja H-0288/99, joiden esittäjät olivat Inger Schörling, Jan Andersson ja Yvonne Sandberg-Fries, annettuun komission yhteiseen vastaukseen. (1) Euroopan parlamentin istuntopöytäkirjat (huhtikuu 1999).