ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0074/02 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvä tekninen tuki Kiinalle.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0017 - 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0074/02 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle (24. tammikuuta 2002) Aihe: Terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvä tekninen tuki Kiinalle Toukokuussa 2000 tehdyssä Kiinan liittämistä Maailman kauppajärjestöön koskevassa kahdenvälisessä sopimuksessa EU sitoutui auttamaan Kiinaa täyttämään sopimuksessa hyväksytyt sitoumukset, joiden joukossa ovat kansanterveyttä koskevat vaatimukset. Voiko komissio ilmoittaa yksityiskohtaisesti, mitä yhteistyöhankkeita ja minkälaista terveys- ja kasvinsuojelutoimiin kohdistuvaa teknistä tukea se aikoo toteuttaa? Aikooko komissio aloittaa käytännössä jonkin erityisohjelman auttaakseen poistamaan terveystoimiin liittyvät ongelmat, jotka estävät simpukoiden tuonnin yhteisöön? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2002) Komissio hyväksyi vuonna 1998 yhteisön puiteohjelman, jolla tuetaan Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön (WTO) 3 miljoonalla eurolla. Määrää lisättiin 600 000 eurolla vuonna 2001, ja ohjelman kestoa on jatkettu 31. joulukuuta 2003 asti. Ohjelma on toteutusvaiheessa, ja sillä pyritään vahvistamaan Kiinan hallinnollisia valmiuksia WTO-vaatimusten noudattamiseksi, maataloutta sekä terveyttä ja kasvinsuojelua koskevien standardien tunnustaminen ja soveltaminen mukaan luettuna. Vuosiksi 20022004 laaditussa Kiinaa koskevassa maaohjelmassa, joka on osa Kiinaa koskevaa strategia-asiakirjaa, annetaan etusija Kiinan WTO-jäsenyyden tukemiselle jatkossakin, ja maksusitoumuksia varten on käytettävissä 15 miljoonaa euroa vuonna 2002. Tällä uudella ohjelmalla autetaan Kiinaa kehittämään edelleen oikeudellista ja sääntelykehystään sekä vahvistamaan hallinnollisia valmiuksiaan tämän kehyksen soveltamiseksi käytäntöön ja sen noudattamisen valvomiseksi. Yhteisön asiantuntijavaltuuskunnan on määrä vierailla Kiinassa huhtikuussa 2002 uuden ohjelmaehdotuksen määrittelemiseksi entistäkin tarkemmin. Ohjelmaan on tarkoitus sisällyttää huomattava terveyttä ja kasvinsuojelua koskeviin standardeihin liittyvä osuus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1346/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Yhteisen kalastuspolitiikan uudistaminen.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1346/02 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (13. toukokuuta 2002) Aihe: Yhteisen kalastuspolitiikan uudistaminen Voiko komissio ilmoittaa, miten kalastuspolitiikkaa säädellään yhteisön vesialueilla, jos yhteisestä kalastuspolitiikan uudistamisesta ei päästä 31. joulukuuta 2002 mennessä sovintoon? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1332/02, E-1346/02, E-1364/02 ja P-1387/02 (29. toukokuuta 2002) Jos yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksesta ei päästä sopimukseen 31. joulukuuta 2002 mennessä, nyt voimassaolevat säännöt jäävät voimaan, ellei komissio ehdota ja neuvosto hyväksy sitä ennen tai sen jälkeen muita asetuksia, joilla niitä muutetaan, kuitenkin lukuunottamatta jäsenvaltioiden 12 merimailin rajaa koskevia sääntöjä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1033/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Julkista taloutta koskevien tietojen ilmoittaminen.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0134 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1033/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (15. huhtikuuta 2002) Aihe: Julkista taloutta koskevien tietojen ilmoittaminen 1. Koska jotkut jäsenvaltiot eivät ole vielä ilmoittaneet julkista talouttaan koskevia tietoja EKT 95:n mukaisesti, voiko komissio harkita uudestaan ehdotustaan vapauttaa kaikki jäsenvaltiot velvoitteesta, joka koskee esitteen julkaisemista kaikista arvopapereiden liikkeeseenlaskuista? 2. Onko komissio samaa mieltä siitä, että markkinakuri avoimuuden toteuttamiseksi olisi hyödyllistä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 2002) 1. Komissio on täysin samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että jäsenvaltioiden tulisi ilmoittaa julkista taloutta koskevat tietonsa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän EKT 95:n mukaisesti. Valtiot on yhteisön lainsäädännössä vapautettu velvollisuudesta julkaista esite yli kahdeksikymmeneksi vuodeksi. Kun komissio hyväksyi uuden esitteitä koskevan ehdotuksen(1), se päätti jatkaa tämän politiikan toteuttamista seuraavista syistä: - Esitteet soveltuvat yleensä huonosti kuvaamaan jäsenvaltion taloudellista tilannetta. - Sopivampi keino kehittää järjestelmää, jonka mukaisesti jäsenvaltiot ilmoittavat talouttaan koskevia tietoja, on kansallisten tilinpäätösstandardien kehittäminen ja taloutta koskevien tietojen oikea-aikainen ilmoittaminen. - Jos yhteisön jäsenvaltiot velvoitetaan julkaisemaan esite liikkeeseenlaskuista, ne joutuvat huonompaan kilpailuasemaan suhteessa tärkeimpiin kansainvälisiin kilpailijoihinsa eli kolmansiin maihin, jotka laskevat arvopapereita liikkeeseen, sillä niiden ei tarvitse noudattaa tällaista velvoitetta. Komissio on siis edelleen sitä mieltä, ettei tätä velvoitetta tarvitse asettaa jäsenvaltioille. Se mahdollisuus, että jäsenvaltiot eivät pystyisi täyttämään velvoitteitaan tulevaisuudessa, vaikuttaa vähäiseltä etenkin niiden maiden kohdalla, joita sitovat Maastrichtin kriteerit, sillä niissä asetetaan hyvin tiukkoja julkisen talouden velkaa koskevia vaatimuksia. 2. Komissio on täysin samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että markkinakuri on hyödyllistä avoimuuden toteuttamisen kannalta. Markkinakuria noudatetaan nykyisin valtioiden liikkeeseen laskemien arvopapereiden alalla. Yllä mainittujen syiden vuoksi komissio katsoo, että esitteen julkaisemista koskevan velvoitteen asettaminen valtioille ei ole sopiva keino lisätä valtioiden taloudellista tilannetta koskevaa avoimuutta. (1) EYVL C 272, 1.9.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1634/02 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Rodeoratsastus Euroopassa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0231 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1634/02 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (10. kesäkuuta 2002) Aihe: Rodeoratsastus Euroopassa Rodeo on viihdyttämistarkoituksessa tapahtuvaa eläinrääkkäystä, josta käytetään usein nimitystä amerikkalainen härkätaistelu. Naudat ja hevoset eivät ole villieläimiä, vaan eurooppalaisia hyötyeläimiä. Jotta yleisö viihtyisi, eläimet pitää saada hurjistumaan. Tämä saadaan aikaan tuottamalla niille voimakasta kipua. Kun areenan ovet avataan, urosten ja naarasten alaruumiin tai sukuelinten ympärille sidottu vyö kiristetään tiukalle. Lisäksi voidaan käyttää sähköiskuja. Kaatuessaan eläimet voivat taittaa niskansa, katkaista luunsa, saada pahoja ruhjeita tai vakavia sisäisiä vammoja. Lisäksi usein toistuvat kuljetukset ja ympäristön vaihdokset stressaavat eläimiä. Rodeolla ei ole Euroopassa mitään perinteitä; se ei ole sen enempää kulttuuriin, uskontoon kuin alueeseenkaan liittyvä perintö. Rodeoratsastus tuli Eurooppaan amerikkalaisten sotilaiden mukana, jotka harrastivat sitä vapaa-aikanaan armeijan kasarmeilla. Nykyään rodeotapahtumia järjestetään myös siviileille erilaisissa kansanjuhlissa ja niin sanotuissa lännenkaupungeissa. Rodeoratsastusta harrastetaan Saksassa, Alankomaissa, Portugalissa ja Tekin tasavallassa. Kuten kana- ja koiratappelut, myös rodeotapahtumat kiinnostavat lähinnä vain faneja eivätkä kerää suurta yleisöä. Yksityiset rodeotapahtumien järjestäjät pyrkivät härkätaistelujen järjestäjien tavoin laajentamaan liiketoimintaansa entisen itäblokin alueelle. Mitä komissio aikoo tehdä silkkaa eläinrääkkäystä olevan rodeon suhteen Euroopassa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 2002) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin sitä mieltä, että eläinten tarpeettomia kärsimyksiä ei voi hyväksyä. Komissio pitää eläinten hyvinvointia tärkeänä aiheena. Yhteisö on hyväksynyt eläinten kasvatusta koskevat yleiset säännöt niiden hyvinvoinnin suojelemiseksi. Yksityiskohtaisempia määräyksiä on annettu vasikoiden, sikojen ja munivien kanojen kasvatuksesta. Yhteisö on myös antanut eläinten kuljetusta ja teurastusta koskevaa lainsäädäntöä. Myös eläinten käytöstä tieteellisiin tutkimuksiin on olemassa yhteisön sääntöjä. Kilpailujen ja vastaavien tapahtumien sääntely kuuluu kuitenkin suurelta osin jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja yhteisön toimivaltuudet ovat melko rajoitetut, kun poikkeavien kansallisten käytäntöjen haitallisesta vaikutuksesta sisämarkkinoiden toimintaan ei ole näyttöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1495/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Direktiivin 1999/70/EY täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1495/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2002) Aihe: Direktiivin 1999/70/EY täytäntöönpano Kreikan sosiaaliturvalaitos IKA on lain 1204/1972 nojalla, joka koskee lääkärinhoidon antamistapaa IKA:n alaisuudessa, ottanut toisinaan työhön lääkäreitä toistaiseksi voimassa olevilla työsopimuksilla kattaakseen edellä mainitussa laissa kuvatut tarpeensa. Voisiko komissio kertoa, kuuluvatko edellä mainitut työntekijät direktiivin 1999/70/EY(1) säännösten soveltamisalaan, mitä tulee heidän urakehitykseensä? (1) EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2002) EAY:n(1), UNICE:n(2) ja CEEP:n(3) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta 28. kesäkuuta 1999 annettua neuvoston direktiiviä 1999/70/EC sovelletaan määräaikaisiin työntekijöihin, joilla on kussakin jäsenvaltiossa noudatettavien kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai käytännön mukainen työsopimus tai työsuhde. Direktiivissä ei suljeta julkista sektoria sovellusalan ulkopuolelle. Jos jonkin jäsenvaltion lainsäädännössä lääkäreitä pidetään työntekijöinä, direktiiviä voidaan siis soveltaa heihin. (1) Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö. (2) Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö. (3) Julkisten yritysten Euroopan keskus.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1147/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Kansainväliset elintarvikesäännökset.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0185 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1147/02 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (24. huhtikuuta 2002) Aihe: Kansainväliset elintarvikesäännökset Tanskan kuluttajaneuvosto on huomauttanut, että EU:n 15 jäsenvaltiolla on käytettävissään vain yksi eli EU:n ääni Codex Alimentarius -komiteassa. Onko komissio samaa mieltä asiasta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 2002) Komissio on eri mieltä Tanskan kuluttajaneuvoston kanssa. Äänimäärä, jonka yhteisö vaatii Codex Alimentarius -komissiossa, vastaa äänestämään oikeutettujen jäsenvaltioiden määrää. Kun yhteisö käyttää äänioikeuttaan yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa, jäsenvaltioilla ei ole äänioikeutta, ja päin vastoin, kuten esimerkiksi FAOn toiminnan yhteydessä. Komissio kehottaa parlamentin jäsentä tutustumaan luonnokseen, jolla on tarkoitus muuttaa Codex Alimentarius -komission menettelysääntöjä (CX/GP 02/7), sekä yhteisön ilmoitukseen Codex Alimentarius -komissiolle (CX/GP 02/INF.1). Sillä aikaa kun Euroopan yhteisön liittymistä kyseiseen komissioon käsitellään, mainituista asiakirjoista saa perusteellisen selvityksen siitä, millainen asema yhteisön kaltaisella yhdentyneellä alueellisella ja taloudellisella organisaatiolla siinä olisi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1005/02 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Komission myöntämä taloudellinen tuki Acharaville (Korfu) eläinten turvapaikan toteuttamista ja laboratorion rakentamista varten.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1005/02 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2002) Aihe: Komission myöntämä taloudellinen tuki Acharaville (Korfu) eläinten turvapaikan toteuttamista ja laboratorion rakentamista varten Voiko komissio vahvistaa, että Korfun saarella sijaitseva Acharavi-niminen paikka on saanut Euroopan komissiolta rahaa eläinten turvapaikan rakentamiseksi? Voiko komissio samoin vahvistaa, että Korfun Kommenon alueelle on rakennettu eläinlaboratorio yhteisön rahoituksen avulla? Kuinka paljon on myönnetty yhteisön tukea Korfulle kaudella 20002006 ja mitä hankkeita kyseisellä tuella rahoitetaan? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (12. kesäkuuta 2002) Kreikan kansallisten viranomaisten (ympäristöministeriön) toimittamien tietojen mukaan eläinten turvapaikan rakentamista Acharaviin (Korfu) koskeva hanke ei ole saanut lainkaan yhteisön rahoitustukea Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Kommenon eläinlaboratoriolle Joonianmeren saaria koskevasta alueellisesta toimenpideohjelmasta ohjelmakaudella 19941999 myönnetty yhteisrahoitusosuus oli noin 180 000 euroa. Korfun saari kuuluu ohjelmakaudella 20002006 Joonianmeren saaria koskevan alueellisen toimenpideohjelman piiriin. Joonianmeren saarille maksetaan toimintaohjelmassa yhteensä 244 684 921 euroa yhteisön tukea. Korfun saari on myös oikeutettu osallistumaan hankkeisiin, joiden yhteisrahoitus määräytyy muiden yhteisön tukikehyksen (YTK) koko Kreikkaa koskevien toimenpideohjelmien perusteella. Lisäksi hankkeiden yhteisrahoitus voidaan mahdollisesti toteuttaa myös yhteisöaloitteiden ja koheesiorahaston avulla. Komissio ei kuitenkaan voi määritellä kullekin saarelle, siis myös Korfulle, rakennerahastoista myönnettävää osuutta eikä laatia luetteloa hankkeista, jotka yhteisrahoitetaan tällä tavoin. Toissijaisuusperiaatteen mukaan näiden rahastojen yhteisrahoitukseen ehdotettujen hankkeiden arviointi ja valinta kuuluvat alueellisten ja kansallisten hallintoviranomaisten vastuulle. Kullekin saarelle maksettava lopullinen summa määräytyy sen perusteella, miten laadukkaita ja viimeisteltyjä hallintoviranomaisten ja paikallisten yrittäjien esittelemät hankkeet ovat.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0996/02 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle. Karjan kuljetukset Etelä-Amerikasta.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0996/02 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle (15. huhtikuuta 2002) Aihe: Karjan kuljetukset Etelä-Amerikasta Voiko komissio vahvistaa kuuluko kolmansista maista tuotava karja yhteisön karjankuljetusta koskevien uusien asetusten piiriin? Minulle on ilmoitettu, että tuhannet Etelä-Amerikasta tuotavat eläimet joutuvat yhteisön uusista asetuksista huolimatta edelleen kärsimään huomattavasti. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2002) Ensinnäkin on todettava, että sorkkaeläinten (naudat, siat, lampaat ja vuohet) osalta eläinten terveyttä koskevat Euroopan yhteisön määräykset sallivat ainoastaan elävien jalostussikojen tuonnin Chilestä. Kilpailuihin tarkoitettujen rekisteröityjen hevosten tuonti sallitaan myös tietyistä Etelä-Amerikan maista. Tilastotiedot osoittavat, että vuonna 2001 ei tuotu yhtään sikaa. Eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta 19. marraskuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/628/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 29. kesäkuuta 1995 annetulla neuvoston direktiivillä 95/29/EY(2), säädetään eläinten hyvinvointiin liittyen niiden suojelemisesta kuljetuksen aikana. Komissio aikoo lähitulevaisuudessa esitellä lainsäädäntöehdotuksen kuljetettavien eläinten hyvinvoinnin parantamiseksi. Nykyisten määräysten mukaan, jos yhteisön alueelle saavuttaessa tehtävässä tuontitarkastuksessa todetaan, että eläimet eivät kykene jatkamaan suunniteltua matkaa, että kuljetusaika yhteisössä ylittyy tai että kuljetustapa on sopimaton, voidaan ryhtyä toimiin yhteisön nykyisten säännösten mukaisesti. Sen sijaan eläinten hyvinvoinnin takaavien yhteisön vaatimusten yleinen soveltaminen tuontia edeltävään matkaosuuteen ei mahdollisesti ole yhteensopivaa yhteisön kansainvälisten velvoitteiden eikä erityisesti Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyydestä johtuvien velvoitteiden kanssa. Parantaakseen eläinten suojelun tasoa kansainvälisesti komissio on kuitenkin sitoutunut useisiin aloitteisiin, kuten yhteisön puolesta neuvottelemaan eläinten suojelusta kansainvälisten kuljetusten aikana tehdystä eurooppalaisesta yleissopimuksesta, tukemaan OIE(3):n toimintaa eläinten hyvinvoinnin edistämiseksi, ja WTO:ssa se on ilmaissut kantansa eläinten hyvinvoinnista ja maataloudesta. Lisäksi tarkastellaan mahdollisuuksia tehdä tiettyjen kolmansien maiden kanssa eläinten hyvinvointiin liittyviä kahdenvälisiä sopimuksia, jotka olisivat yhteensopivia WTO:n sääntöjen kanssa. (1) EYVL L 340, 11.12.1991. (2) EYVL L 148, 30.6.1995. (3) Maailman eläintautijärjestö (Office international des Epizooties).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0207/02 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Euroseteleiden suunnittelussa noudatetut periaatteet.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0063 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0207/02 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (30. tammikuuta 2002) Aihe: Euroseteleiden suunnittelussa noudatetut periaatteet Mitä periaatteita yhteisön rahaviranomaiset ovat noudattaneet suunnitellessaan euroseteleihin Euroopan unionin karttaa erityisesti sen syrjäisimmistä osista? Mistä syystä seteleihin ei ole merkitty joitakin Kanariansaariin kuuluvia saaria kuten La Gomeraa ja El Hierroa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2002) Euroseteleiden ulkoasusta, myös seteleissä kuvatusta kartasta, päätti Euroopan keskuspankin edeltäjä, Euroopan rahapoliittinen instituutti. Komissio ei osallistunut seteleiden suunnitteluun.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0296/02

esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) neuvostolle

(5. helmikuuta 2002)

Aihe: YK:n ihmisoikeustoimikunnan 58. istunto Genevessä

YK:n ihmisoikeustoimikunnan 58. istunto, joka järjestetään Genevessä 18. maaliskuuta 26. huhtikuuta 2002, on Espanjan puoli vuotta kestävän puheenjohtajakauden tärkein ihmisoikeuksia käsittelevä tapahtuma.

Mitkä ovat neuvoston puheenjohtajavaltiona toimivan Espanjan tavoitteet ja politiikan suuntaviivat Yhdistyneiden Kansakuntien järjestämän tärkeän kansainvälisen foorumin yhteydessä?

Vastaus

(25. kesäkuuta 2002)

EU tulee puheenjohtajavaltion edustamana olemaan yksi YK:n ihmisoikeustoimikunnan 58. istunnon päätoimijoista. Lähes kolmannes hyväksytyistä päätöslauselmista on perinteisesti ollut EU:n esittämiä. EU ottaa myös kantaa lukuisin puheenvuoroin ja osallistuu aktiivisesti lukuisiin neuvotteluihin unionin ulkopuolisten maiden tekemistä aloitteista.

Espanjan ulkoasiainministeri käyttää EU:n puolesta puheenvuoron istunnon avajaisissa esitelläkseen EU:n politiikkaa ja painopisteitä ihmisoikeuksien alalla.

Puheenjohtajavaltio esittää EU:n nimissä aloitteita päätöslauselmiksi tietyistä maista ja alueista, joiden ihmisoikeustilanne on huolestuttava. Luetteloa tällaisista maista ja alueista ei vielä ole täydennetty, mutta se tulee todennäköisesti olemaan hyvin samankaltainen ihmisoikeustoimikunnan 57. istunnossa hyväksytyn kanssa.

EU esittää lisäksi kaksi tärkeää aihekohtaista päätöslauselmaa, jotka saivat jo laajan hyväksynnän ihmisoikeustoimikunnan 57. istunnossa, eli päätöslauselman lasten oikeuksista (Grulacin laatima) ja päätöslauselman kuolemanrangaistuksen vastustamisesta.

Kuten aiemminkin, puheenjohtajavaltio tekee EU:n puolesta myös aloitteen ihmisoikeustoimikunnan puheenjohtajan yhteisymmärrysjulistuksen laatimiseksi tietyistä maista.

Puheenjohtajavaltio kannattaa vuoropuhelua kaikkien valtuuskuntien ja alueellisten ryhmien kanssa ja kehottaa samalla EU:n jäsenvaltioita pitämään kantansa yhtenäisinä. Puheenjohtajavaltio ilmaisee myös haluavansa voittaa vaikeudet, jotka aiheutuivat Yhdysvaltain poissaolosta ihmisoikeustoimikunnan jäsenenä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0469/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan unionin turvamerkintöjen käyttäminen kidutusvälineiden myynninedistämiseen.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0091 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0469/02 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) neuvostolle (27. helmikuuta 2002) Aihe: Euroopan unionin turvamerkintöjen käyttäminen kidutusvälineiden myynninedistämiseen Minulle on kerrottu, että sähköokkiaseita on käytetty vuodesta 1990 lähtien ihmisten kiduttamiseen tai pahoinpitelemiseen vankiloissa, pidätyskeskuksissa ja poliisiasemilla ainakin 76 maassa eri puolilla maailmaa. Useat tainnutusaseiden valmistajat nähtävästi mainostavat, että heidän tuotteilleen on myönnetty eurooppalainen CE-standardi ja yhteisön takuu. 1. Montako tainnutusaseiden valmistajaa käyttää tuotteissaan CE-merkintää? 2. Mitkä Euroopan unionin jäsenvaltiot sallivat tainnutusaseiden valmistajien käyttää tuotteissaan Euroopan komission CE-turvamerkintää laatuun perustuvana myynninedistämiskeinona? 3. Voiko neuvosto ilmoittaa, millaisen menettelyn perusteella eurooppalainen CE-standardi myönnetään tainnutusaseiden valmistajille? 4. Katsooko neuvosto, että CE-turvamerkinnät tainnutusaseissa ovat laatuun perustuva myynninedistämiskeino? 5. Katsooko neuvosto, että olisi ryhdyttävä toimiin, jotta tainnutusaseiden valmistajia voitaisiin estää käyttämästä CE-merkintää tuotteidensa myynninedistämiseen? Vastaus (26. kesäkuuta 2002) Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä esittämään kysymyksensä suoraan komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0246/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. UNIDCP:n toimintaa Afganistanissa koskevaan kirjalliseen kysymykseen E-3031/01 annettu vastaus.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0066 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0246/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: UNIDCP:n toimintaa Afganistanissa koskevaan kirjalliseen kysymykseen E-3031/01 annettu vastaus Sen sijaan, että Euroopan komissio vastaisi kirjalliseen kysymykseen E-3031/01(1) 11. tammikuuta 2002 antamassaan vastauksessa Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen huumeidenvalvontaohjelman toimintaa Afganistanissa koskeviin kysymyksiin, se käsittelee varsin laajasti yhteisön roolia pakolaisten auttamisessa. Kysymyksen esittäjä halusi ja haluaa edelleen tietää, - paljonko Euroopan unionin varoja (euroina) on käytetty tai osoitettu Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen huumeidenvalvontaohjelman toimintaan Afganistanissa tammikuusta joulukuuhun 2001, mistä (budjettikohta ja hankkeen nimi) toimintaa on rahoitettu, mihin kohteisiin varat on myönnetty (jos varoja on myönnetty muihin kohteisiin kuin Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen huumeidenvalvontaohjelman toimintaan), mitä kohteita on valvottu ja/tai tarkastettu, ketkä ovat suorittaneet valvontaa ja/tai tarkastuksia, ja mitä tuloksia valvonnasta ja/tai tarkastuksista on saatu? (1) EYVL C 172 E, 18.7.2002. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2002) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission hänen kirjalliseen kysymykseensä E-3031/01(1) antamaan vastaukseen, jossa komissio totesi, ettei se rahoita mitään toimia huumausaineiden torjumiseksi Afganistanissa. Komissio ei ole myöskään myöntänyt rahoitusta Yhdistyneiden kansakuntien kansainväliselle huumeidenvalvontaohjelmalle (PNUCID) Afganistanissa vuonna 2001 toteutettavaa huumausaineiden torjuntaa varten. (1) EYVL C 172 E, 18.7.2002.