ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2005/98 esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Neuvoston 26. kesäkuuta 1990 antama asetus (ETY) 2377/90 yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa Asetuksessa (ETY) 2377/90(1) on luotu menettely eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa. Tämän asetuksen käytännön soveltaminen herättää seuraavat kysymykset: 1. Ellei tarkastusta tehdä tai jos enimmäismäärät ylittyvät, johtaako yhteisön menettely jäämien enimmäismääristä siihen, että kyseisen eläinlääkkeen lupa evätään? 2. Onko tässä yhteydessä otettu huomioon, ettei pienille markkinoille suunnattujen hevoslääkkeiden kohdalla ole kannattavaa tehdä kalliita lääkeainetutkimuksia uuden luvan saamiseksi, niin että yhä useammilta lääkkeiltä evätään lupa? 3. Ollaanko tietoisia siitä, että tällä tavoin myös sellaiset eläimet, joita ei ole tarkoitettu elintarvikkeiden valmistukseen, jäävät vaille tarpeellista lääkehoitoa? 4. Eikö asetuksen soveltamisalasta pitäisi tämän vuoksi jättää pois sellaiset eläimet, jotta niille voidaan edelleen määrätä eläinlääkkeitä, joissa jäämien sallitut enimmäismäärät ylittyvät? 5. Onko se seikka otettu huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa hevosen lihaa käytetään vain erittäin harvoin syötäväksi? 6. Eikö muun muassa hevosia ajatellen olisi välttämätöntä tehdä ero kotieläinten ja teuraseläinten välillä siten, että kotieläimiä voidaan lääkitä rajoituksitta, mutta teuraseläimiä rajoituksin? 7. Eikö jokainen hevonen voitaisi merkitä joko ratsu- tai teurashevoseksi? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (22. heinäkuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Kindermannin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1495/98(2). (1) EYVL L 224, 18.8.1990, s. 1. (2) EYVL C 31, 5.2.1999, s. 42.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1999/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus N:o 258/97 1. Voiko komissio selittää, miten asetuksen N:o 258/97(1) 8 artiklaan sisältyvät säännökset toimivat käytännössä? Erityisesti kysyn seuraavaa: 2. Millaista sanamuotoa suositellaan käytettäväksi, jotta kyetään noudattamaan 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan viimeiseen kohtaan sisältyvää määräystä, jossa edellytetään, että merkinnöissä on oltava maininta sekä muutetuista ominaisuuksista että menetelmästä, jolla kyseiset ominaisuudet on saatu aikaan? 3. Millaisia kriteereitä sovelletaan arvioitaessa 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja seikkoja (erityiset terveyteen kohdistuvat vaikutukset ja eettinen epävarmuus) ja kuka näitä kriteereitä soveltaa? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) 1. Ensiarvioinnista vastuussa olevat jäsenvaltion viranomaiset tarkastavat hakemuksen sekä esillepanoa ja merkintöjä koskevan ehdotuksen uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annetussa asetuksessa (EY) 258/97 olevan 8 artiklan vaatimusten mukaisesti. Jäsenvaltioilla ja komissiolla on tässä arviointimenettelyssä mahdollisuus varmistaa aiheelliset merkinnät. Kun on kysymys ilmoitusmenettelystä (5 artikla), merkintöjen on myös oltava 8 artiklan säännösten mukaiset. Tarvittaessa komissio valmistelee päätöksen 13 artiklan menettelyn mukaisesti. 2. Muiden kuin neuvoston direktiivissä 79/112/ETY säädettyjen pakollisten mainintojen liittämisestä tiettyjen geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettujen elintarvikkeiden pakkausmerkintöihin 26. toukokuuta 1998 annetussa asetuksessa (EY) 1139/98(2) ehdotettiin merkinnän sanamuodoksi "valmistettu geenitekniikalla muunnetusta", joka tiedottaa kuluttajalle sekä muunnetuista ominaisuuksista että menetelmästä, jolla ominaisuudet on saatu aikaan. Asetuksessa myös esitetään, että maininta "valmistettu geenitekniikalla muunnetusta" voidaan lyhentää muotoon "geenitekniikalla muunnettu". Sanamuotoa käytetään kaikkien keskenään verrannollisten tuotteiden merkinnöissä. Mikäli merkintä osoittautuu riittämättömäksi muiden tuotteiden osalta, asiasta on päätettävä tapauskohtaisesti. 3. Euroopassa on vasta vähän kokemusta uuselintarvikkeita ja elintarvikkeiden uusia ainesosia koskevista lupahakemuksista ja ilmoituksista. Näin ollen on liian aikaista antaa kattavaa vastausta. Kuitenkin esimerkiksi allergiaa aiheuttavien aineiden esiintymistä tai muunnoksista, joista on vaikutuksia tietyille väestöryhmille (vegetaarit), uskonnoille tai uskoille, olisi tiedotettava asianmukaisin merkinnöin asetuksessa (EY) 258/97 olevan 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti. (1) EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. (2) EYVL L 159, 3.6.1998.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1032/98 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Tragedia Ramsgaten lauttaterminaalissa: ruotsalaiset yritykset eivät maksa niille määrättyjä sakkoja Ramsgaten lauttaterminaalin ja lähtevän lautan välinen jalankulkusilta romahti syyskuussa 1994 sillä seurauksella, että kuusi matkustajaa sai surmansa ja seitsemän muuta ihmistä loukkaantui. Jalankulkusillan valmistaneet ruotsalaisyritykset FEAB ja FKAB tuomittiin syyllisiksi Britannian tuomioistuimissa, jotka määräsivät yritykset maksamaan miljoonan punnan sakon kuolemantuottamuksesta. Nämä ruotsalaiset yritykset eivät ole maksaneet sakkoa. Ne ovat ilmoittaneet äskettäin Britannian televisiossa, että niillä ei ole mitään aikomustakaan maksaa. Ne väittävät, että yhteisön lainsäädäntö ei koske niitä, koska onnettomuus sattui ennen Ruotsin liittymistä Euroopan unioniin. Tuomitseeko komissaari minun laillani nämä ruotsalaisyritykset, FEAB:n ja FKAB:n siitä, että ne eivät kunnioita Britannian lainsäädäntöä, onnettomuuden uhreja eivätkä heidän omaisiaan? Aikooko komissaari lisäksi minun laillani vaatia näitä yrityksiä maksamaan sakot ja pyytämään anteeksi tähänastista käytöstään? Komission jäsenen >Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 1998) Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja niistä tosiseikoista, joihin kunnianarvoisa jäsen on viitannut. Komissio ilmoittaa hänelle näistä tiedoista.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1776/98 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Echelon-vakoilujärjestelmä Euroopan parlamentin STOA-asiakirjassa ja Euroopan lehdistössä on kerrottu Echelon-nimisen teollisuusvakoiluun tarkoitetun telemaattisen verkon olemassaolosta, jossa Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Kanada, Uusi Seelanti ja Australia ovat mukana. Edellä mainitun asiakirjan mukaan, Echelon-järjestelmä on muista UKUSA-verkkoon kuuluvista elektronisista vakoilujärjestelmistä poiketen suunnattu pääasiassa hallitusten, järjestöjen ja yhtiöiden siviilikohteita vastaan kaikissa maissa. 1. Eikö neuvoston mielestä Echelon-ohjelma, jonka tärkeimpiä jäseniä yksi jäsenvaltioista on (väitteen mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa olisi kaksi kuudesta tukikohdasta, nimittäin Menthmith Hill'issä ja Morwanatow'ssa), selkeästi riko Euroopan unionin jäsenvaltioden välistä solidaarisuutta? 2. Eikö neuvoston mielestä teollisuusvakoilu ole EY:n perustamissopimuksen vastaista ja väärennä kilpailua? 3. Eikö neuvoston mielestä teollisuusvakoilu ole YK:n peruskirjan 51 artiklan vastaista? 4. Mihin välittömiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä tämän tyyppisen teollisuusvakoilun lopettamiseksi? 5. Mihin kiireellisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Yhdysvaltoja ja muita Echelon-teollisuusvakoilujärjestelmässä mukana olevia maita vastaan? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio on pannut merkille Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arviointiyksikön teettämän osatutkimuksen "An appraisal of technologies of political control" (Poliittisen valvonnan teknologioiden arviointi). Komissio ei ole saanut mitään tietoja tai valituksia siitä, että jokin tietty jäsenvaltio rikkoisi tältä osin yhteisön perustamissopimusta. Komissio puolustaa kuitenkin edelleen valppaasti yhteisön etuja ja jatkaa työtä tietoverkkojensa turvallisuuden parantamiseksi. Lisäksi komissio tuomitsee kaikki yritykset rikkoa toimielinten hallussa olevan tai niiden välittämän tiedon luottamuksellisuutta ja koskemattomuutta.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2596/98 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Rakennerahastojen ja koheesiorahaston määrärahojen käyttöönoton eteneminen Voisiko komissio kertoa minulle: Mikä on tähänastinen rakennerahastojen ja koheesiorahaston käyttöönotettujen määrärahojen yhteissumma (nimelliset summat ja suhteellinen osuus) kunkin jäsenvaltion kohdalla suhteessa koko kuluvalle ohjelmakaudelle (1994-99) varattujen määrärahojen yhteissummaan sekä suhteessa tähän mennessä laadittuihin suunnitelmiin? Komission puheenjohtajan jäsenen Liikaneninkomission puolesta antama täydentävä vastaus (16. lokakuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1756/98 esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Kuuban pyyntö päästä mukaan EU:n ja AKT-maiden väliseen yleissopimukseen Esitin Euroopan komissiolle 26. maaliskuuta 1998 kirjallisen kysymyksen E-0816/98(1) Kuuban pyynnöstä päästä mukaan EU:n ja AKT-maiden väliseen yleissopimukseen. Kysymyksessä tiedustelin komission reagointia pyyntöön ja miten se aikoi vastata siihen. Sain 27. huhtikuuta 1998 vastauksen, jossa minua kehotetaan katsomaan vastausta Cabezón Alonson kysymykseen E-832/98. Kyseinen vastaus ei mitenkään vastaa 26. maaliskuuta kirjoittamassani kysymyksessä olleisiin tiedusteluihin ja sen vuoksi pyydän Euroopan komissiota antamaan kyseisen kysymyksen mukaisen vastauksen ja varsinkin ilmoittamaan, onko komissio vastannut Kuuban pyyntöön. Mikäli vastaus on myönteinen, kuka on vastannut komission nimissä? Milloin vastaus annettiin? Kenelle vastaus toimitettiin ja mitä se sisälsi? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 1998) Komissio on vastannut Kuuban ulkoasiainministerin 26. tammikuuta 1998 lähettämään kirjeeseen, jossa Kuuba pyytää päästä osallistumaan neuvotteluihin uudesta sopimuksesta yhteisön ja Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) kanssa. Ulkoministerille 20 päivä maaliskuuta 1998 päivätyssä vastauksessaan komissio panee merkille Kuuban kyseisen toiveen ja Kuuban osoittaman myönteisen suhtautumisen yhteisön ja AKT-maiden välisiin yhteistyöyhteyksiin. Komissio vahvistaa kirjeessään, että Kuuban pyyntö käsitellään asiaankuuluvalla perusteellisuudella Lomén yleissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Sittemmin pyyntöä on käsitelty sekä AKT-maiden ryhmässä että neuvostossa. Tässä yhteydessä komissio on ilmoittanut suhtautuvansa myönteisesti ajatukseen, että Kuuba osallistuisi tarkkailijana AKT-maiden kanssa käytäviin neuvotteluihin uudesta sopimuksesta tämän kuitenkaan rajoittamatta sitä, päästäänkö sopimukseen Kuuban liittymisestä uuteen yleissopimukseen. (1) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 27.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2534/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Autojen hinnat EU:ssa Vastauksessaan aikaisempaan kysymykseeni E-1851/98(1) komissio toteaa käsitelleensä useita yksittäisten kuluttajien valituksia, jotka koskevat oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen autojen ostoa. 1. Kuinka monta tällaista valitusta komissio on kaikkiaan saanut viimeisen viiden vuoden kuluessa? 2. Mitä jäsenvaltioita valitukset koskevat, ja kuinka monta valitusta on kyseisenä aikana tullut kustakin valtiosta? 3. Mitä valmistajia valitukset koskevat, ja kuinka monta valistusta on tullut kutakin valmistajaa kohti saman ajanjakson aikana? 4. Onko komissiolla arvioita sen myynnin määrästä, johon brittiläisten kuluttajien vaikeudet ostaa auto toisesta jäsenvaltiosta ovat vaikuttaneet haitallisesti? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1998) 1. Vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen autojen ostoa koskevien valitusten määrä kasvoi vasta vuoden 1997 puolivälissä. Siitä alkaen noin 250 yksittäistä kuluttajaa on ottanut yhteyttä komissioon. 2. Useimmat valitukset koskevat Alankomaita ja Belgiaa. Pienempi osa niistä koskee Saksaa, Ranskaa ja Espanjaa. 3. Suurin osa valituksista koskee Volkswagenia ja toiseksi suurin osa Mercedes-Benziä. Vähäisempi määrä valituksia liittyy Roveriin, BMW:hen, Audiin ja Peugeotiin/Citroëniin. Japanilaisiin valmistajiin Hondaan, Subaruun ja Mitsubishiin on kohdistettu vain vähän valituksia. 4. Koska brittiläiset kuluttajat ilmoittavat komissiolle vain ongelmallisista tapauksista, komissiolla ei ole tietoa siitä, kuinka usein vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen autojen rinnakkaistuonti onnistuu. Kolmen johtavan valmistajan toimittamat luvut osoittavat kuitenkin, että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen autojen rinnakkaistuonti on lisääntynyt vuosina 1997-1998. Kuten arvoisan parlamentinjäsenen aiempaan kirjalliseen kysymykseen E-1851/98 annetussa komission vastauksessa todetaan, eräät eurooppalaiset autonvalmistajat ovat avanneet puhelinpalvelun niitä kuluttajia varten, joilla on ongelmia ostaessaan autoa ulkomailta. Komissio odottaa palautetta tämän puhelinpalvelun toiminnan onnistumisesta ja tiedottaa parlamentin jäsenelle asiassa saavutetusta edistymisestä. (1) EYVL C 13, 18.1.1999.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1645/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: "Euroopan satama" -tapahtuman perustaminen EU:hun Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman perustaminen on ollut menestys; sen kautta on annettu Euroopan kansoille tilaisuus oppia tuntemaan paremmin toistensa kulttuurit. EU:lla on monia ja merkittäviä satamia, joilla on ratkaiseva merkitys yhdentyneen Euroopan kauppatavaroiden kauttakuljetusliikenteessä. EU:n pyrkiessä edistämään yhdentymistä ja kansojensa välisten suhteiden syventämistä satamien ratkaiseva merkitys on tunnustettava ja - tuomalla niitä enemmän esiin - on parannettava niiden tarjoamia palveluja ja tuettava siten myös vaikeuksissa olevaa Euroopan merenkulkua. Pyytäisin saada tietää Euroopan komissiolta, voisiko se perustaa kulttuuripääkaupunkia vastaavan vuosittaisen tapahtuman, joka mahdollisesti kantaisi nimeä "Euroopan satama", ja ensimmäinen satama, jolle tämä kunnia myönnettäisiin, olisi Pireus, joka on maanosamme vanhin satama, joka toimii keskeytyksettä antiikin ajoista tähän päivään asti ja jonka merkitys Euroopan merenkululle on yleisesti hyväksytty ja tunnustettu. Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 1998) Vuonna 1985 hallitusten välisellä päätöksellä perustettu Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on vuosien kuluessa saavuttanut suuren suosion Euroopan kansalaisten keskuudessa. Komissio teki äskettäin ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tapahtumaa koskevan yhteisön aloitteen perustamisesta(1). Unionin toimielimet tutkivat parhaillaan ehdotusta. Olipa kyse sitten tapahtuman järjestämisestä sen nykyisessä muodossa tai tapahtuman tulevaisuutta vuoden 2001 jälkeen koskevasta komission ehdotuksesta, mikään nykyinen tai tällä hetkellä kaavailtu yhteisön säännös ei estä yhtä tai useampaa satamakaupunkia asettumasta ehdolle ja mahdollisesti tulemasta valituksi Euroopan kulttuuripääkaupungiksi voimassa olevan nimeämismenettelyn mukaisesti. Itse asiassa useita satamakaupunkeja on jo nimetty Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi. Monet tuleviksi Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi aikovista kaupungeista ovat myös satamia. Tässä mielessä Kreikan viranomaisilla on niin halutessaan täysi vapaus harkita esimerkiksi Pireuksen kaupungin esittämistä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Kun tämä otetaan huomioon, uuden, Euroopan satamakaupunkeja koskevan tapahtuman perustaminen ei vaikuta kovin tarpeelliselta. (1) KOM(97) 549 muutettuna asiakirjalla KOM(98) 350 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1712/98 esittäjä(t): Antoine-François Bernardini (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Pelaajien välittäjälupajärjestelmä ja sen yhteensoveltuvuus yhteisön lainsäädännön kanssa Eräs Ranskan kansalainen kääntyi minun puoleeni tiedustellakseen, onko pelaajien välittäjälupajärjestelmä sopusoinnussa yhteisön lainsäädännön kanssa. Kansainvälinen jalkapalloliitto (FIFA) vaatii, että kaikkien lajin parissa toimivien välittäjien on täytettävä kaksi seuraavaa ehtoa: - heillä on oltava lupa - heillä on oltava 200 000 Sveitsin frangin pankkitakuu sveitsiläisessä pankissa. Voisiko komissio kertoa minulle, ovatko nämä FIFA:n kaksi vaatimusta yhteisön lainsäädännön mukaisia? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (9. heinäkuuta 1998) Komissiolle on toimitettu Kansainvälistä jalkapalloliittoa (FIFA) vastaan nostettu valitus, jonka aiheena ovat FIFA:n hyväksymät pelaajien välittäjiä koskevat säännöt ("Regulations governing players' agents"). Kyseisten sääntöjen mukaisesti kaikkien niiden henkilöiden, jotka haluavat toimia pelaajien välittäjinä, on suoritettava koe FIFA:n luvan saadakseen ja esitettävä sveitsiläisen pankin myöntämä 200 000 Sveitsin frangin suuruinen pankkitakaus. Valituksen tekijä väittää, että nämä säännöt ovat ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 48, 59 ja 85 artiklan kanssa. Komissio on aloittanut tähän valitukseen perustuvan tutkimuksen. Osapuolten toimittamat tiedot huomioon otettuaan komissio on saanut päätökseen alustavan tutkimuksen FIFA:n sääntöjen yhdenmukaisuudesta EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen kanssa. Komission alustavan arvion mukaisesti nämä säännöt ovat vastoin EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaa. On kuitenkin mahdollista, että kyseessä olevat säännöt tuovat mukanaan etuja, jotka tasapainottavat niiden kilpailunvastaista vaikutusta, jolloin sääntöihin voitaisiin soveltaa jotain EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksista. FIFA ei ollut kuitenkaan toimittanut kirjeissään riittävästi tätä näkökohtaa tukevia perusteita. Komissio lähetti tästä syystä tammikuussa 19998 FIFA:lle kirjeen, jossa sille tarjottiin mahdollisuus perustella 85 artiklan 1 ja 3 kohdan sovellettavuutta kyseisiin sääntöihin. FIFA:n vastausta tutkitaan parhaillaan komissiossa.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1932/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: KEDO:on liittyvä plutoniumin varastointi Pohjois-Korean ydinvoimalan kahdesta kevytvesireaktorista peräisin olevan käytetyn polttoaineen on jäähdyttävä vähintään yhden vuoden ajan. Kuinka suuri määrä plutoniumia (erityisesti PU239:ä) on enimmillään varastoituna käytetyn polttoaineen muodossa, kun näitä reaktoreita käytetään täydellä teholla (2000 MW)? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 1998) Ainoastaan käytetyt ydinpolttoainepanokset varastoidaan voimala-alueella sijaitsevaan altaaseen. Jälleenkäsittely ei ole mahdollista, sillä nykyinen radiokemian laboratorio on tarkoitus purkaa, eikä ole minkäänlaisia välineitä Pohjois-Koreassa syntyväksi ennakoidun kevytvesireaktoreista peräisin olevan käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä varten. Niinpä Pohjois-Koreassa ei tule missään vaiheessa olemaan erillistä plutoniumkertymää. Näin ollen voimala-alueella sijaitsevaa plutoniumvarastoa ei tarvita eikä sellaista varten ei ole olemassa suunnitelmaa. Toistaiseksi komissio ei tiedä, voidaanko käytetyt polttoainepanokset kuljettaa pois Pohjois-Koreasta. Päätöstä asiasta ei tehdä vielä moneen vuoteen. Koska olennaisia tietoja ei vielä ole käytettävissä, ei voida luotettavasti ilmoittaa altaaseen varastoidun käytetyn polttoaineen määrää. Voimala, käytetyn polttoaineen varastointiallas mukaan lukien, tulee olemaan Kansainvälisen atomienergiajärjestön ydinmateriaalivalvonnan alainen.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2362/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (15. heinäkuuta 1998) Aihe: Euroopan keskuspankin puheenjohtajan palkka Pitääkö komissio hyväksyttävänä sitä, että Euroopan keskuspankin puheenjohtajan palkka ei ole julkisessa tiedossa? Onko komissiolla kantaa asiaan? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen nojalla komissiolla ei ole toimivaltaa puuttua Euroopan keskuspankin (EKP) johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehtojen määrittämiseen. Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 11.3 artiklan mukaan EKP:n puheenjohtajan ja muiden johtokunnan jäsenten palkka ja muut palvelusuhteen ehdot vahvistaa EKP:n neuvosto kolmesta EKP:n neuvoston ja kolmesta neuvoston jäsenestä koostuvan komitean ehdotuksesta. Niistä määrätään EKP:n ja johtokunnan jäsenten välisillä sopimuksilla. Komissiolla ei näin ollen ole huomautettavaa EKP:n puheenjohtajan tai muiden EKP:n johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdoista.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1688/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Laajentumisneuvottelujen sisältö Unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden ja unionin väliset neuvottelut alkoivat 27.4. lainsäädännön, politiikan ja talouden eri osa-alueiden ns. screening-prosessin muodossa. Loogisinta olisi ollut aloittaa screening-prosessi komission eturintamamaiden ja muiden kuuden maan osalta samoilta osa-alueilta. Kysynkin komissiolta, miksi tämä prosessi on päädytty aloittamaan eri osa-alueista eri maissa. Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1687/98 ja E-1688/98 (15. heinäkuuta 1998) Eurooppa-neuvosto päätti joulukuussa 1997 Luxemburgissa aloittaa neuvottelut kuuden ehdokkaan kanssa. Se päätti samaan aikaan myös nopeuttaa neuvotteluja viiden muuden ehdokkaan kanssa erityisesti "tutkimalla analyyttisesti unionin säännöstöä". Myös ensimmäistä kuutta ehdokasta koskeva menettely alkaa säännöstön analyyttisellä tarkastelulla, mutta tuolloin varsinaisten neuvottelujen ensimmäisenä vaiheena. Näillä kahdella menettelyllä on siis erilaiset tavoitteet ja aikataulut, joten ne on suoritettava erillisinä. Tästä syystä screening-menettely ensimmäisten kuuden ehdokkaan kanssa annettiin liittymisneuvottelujen työryhmälle ja seuraavien viiden ehdokkaan screening ulkosuhteista vastaavalle pääosastolle (Eurooppa ja uudet itsenäiset valtiot, yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, ulkomaanedustustot). Työryhmä ja pääosasto ovat läheisessä yhteydessä, jotta varmistetaan johdonmukainen lähestymistapa ja tarkastelun, edistymistä koskevien kertomuksien ja Phare-tukiohjelmien asianmukainen yhdistäminen. Screening-toiminnan tulos myös auttaa komissiota kehittämään liittymistä edeltävää strategiaa ehdokasmaiden valmistautumisen vauhdittamiseksi. Säännöstön tarkastelun erilainen järjestys näissä kahdessa ryhmässä johtuu siitä, etteivät samat asiantuntijat voi olla läsnä samaan aikaan kahdessa erillisessä menettelyssä.