ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/256

(2004/C 78 E/0257)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3304/03

esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle

(10. marraskuuta 2003)

Aihe: Rajatarkastuksiin liittyvän rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän seuranta

Voiko komissio kertoa, onko käyty minkäänlaista keskustelua rajatarkastuksista ja niiden yhteydessä esiintyvästä rotuun ja etniseen alkuperään perustuvasta syrjinnästä? Jos ei, voisiko komissio panna alulle asiaa koskevan tutkimuksen?

Voiko komissio kertoa minulle, onko eurooppalaista seurantakeskusta pyydetty tutkimaan asiaa?

Vaikuttaa selvästi siltä, että ei-valkoihoiset tai alkuperältään etniset henkilöt pysäytetään rajoilla muita useammin. Minuun on ottanut yhteyttä muuan vaalipiirini asukas, joka on pysäytetty ja jota on kohdeltu epäasianmukaisella tavalla Tallinnan lentokentällä. Onko komissio samaa mieltä siitä, että kysymys on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon Euroopan unionin laajentuminen?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(19. joulukuuta 2003)

Rajatarkastuksiin liittyvää rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää ei ole vielä seurattu järjestelmällisesti. Komissio käsittelee väitettyä syrjintää koskevat yksittäiset kantelut tapauskohtaisesti.

Tarvittaessa, esimerkiksi kantelujen määrän lisääntyessä, komissio harkitsee varmasti sellaisen tutkimuksen tekemistä, jossa analysoitaisiin rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän esiintyminen unionissa tehtävissä rajatarkastuksissa.

Tämän kysymyksen tarkastelu kuuluu selvästi Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen toimenkuvaan. Keskuksen perustamisesta 2. kesäkuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 1035/97 (1) 3 artiklassa säädetään nimenomaisesti, että henkilöiden vapaa liikkuvuus on yksi niistä aloista, joilla seurantakeskus kerää tietoja ja tekee tutkimuksia ja selvityksiä rasismin ja muukalaisvihan esiintymisestä.

Komissio on saanut useita kanteluja väitetystä rotuun ja etniseen alkuperään perustuvasta syrjinnästä rajatarkastusten yhteydessä. Komissio on ottanut kulloinkin yhteyttä kyseiseen jäsenvaltioon muistuttaakseen, että tällainen syrjintä on vastoin perusoikeuksia ja että jäsenvaltioiden vastuulla on varmistaa, että niiden viranomaiset eivät käyttäydy rasistisesti tehtäviään suorittaessaan ja että ne kunnioittavat perusoikeuksia sellaisina kuin ne on suojeltu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa yhteisön oikeuden yleisperiaatteina ja vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa.

Komissio uskoo, että rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kieltämisen kunnioittaminen rajatarkastuksissa on erittäin tärkeä asia kaikille jäsenvaltioille. Se ei usko, että laajentuminen aiheuttaa erityistä huolta tältä osin. Komissio seuraa edelleen tilannetta kaikissa jäsenvaltioissa.

(1) EYVL L 151, 10.6.1997.
1.

Onko komissio tietoinen, että Venäjällä Pietarissa, jossa on maailman suurin raitiovaunuyhtiö, julkinen liikenne on jo vuosien ajan nopeasti rapistunut riittämättömän kunnossapidon vuoksi? Kaikki käytettävissä olevat varat on suunnattu vuodesta 1995 lähtien metrotunnelin kunnostamiseen, ja samalla autot täyttävät raitiotielinjat, joita ei ole suojattu muulta liikenteeltä.
—

Komissio on tietoinen siitä, että Yhdistyneiden Kansakuntien valvontakäynti Guatemalassa (Minugua) sekä paikalliset ja kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt ovat raportoineet ihmisoikeuksien yleisestä heikkenemisestä viime kuukausina ja samanaikaisesti, kun katulapsiin on kohdistunut useita hyökkäyksiä ja heitä on murhattu. Erityisesti ihmisoikeusjärjestö Inter-American Human Rights Commission on nimenomaisesti muistuttanut, että Guatemalan valtio ei noudata joukkoa suosituksia, joiden tarkoituksena on taata valtion viranomaisten tekemien ihmisoikeusloukkausten torjuminen, katulapsiin kohdistuvat loukkaukset mukaan lukien. Hondurasin tapaan Guatemalasta ei ole kuitenkaan löydetty mitään todisteita virallisesta valtion noudattamasta politiikasta, jonka tarkoituksena olisi ihmisoikeuksien loukkaaminen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/145

(2004/C 84 E/0183)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4075/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe: DEI:n palveluksessa työskentelevien lääkäreiden työsopimukset

Komissiolle on jokin aika sitten toimitettu Kreikan julkisen sähköyhtiön DEI:n palveluksessa työskentelevien lääkäreiden kantelu koskien ehtoja, jotka heidän on hyväksyttävä voidakseen työskennellä DEI:n palveluksessa. Nämä eri erikoisalojen lääkärit työskentelivät monia vuosia ”itsenäisten palvelujen tarjoamisesta” tehdyillä sopimuksilla. Tuomioistuimen päätösten jälkeen heidän työsuhteensa muutettiin ”toistaiseksi voimassa oleviksi, osa-aikaista, työnantajalle tehtyä työtä koskeviksi sopimuksiksi”. DEI:n heille tiedoksi antaman uuden työsopimuksen ehtojen mukaan heitä ei kuitenkaan lueta samojen DEI:n järjestelyjen piiriin, jotka koskevat vakinaista ja väliaikaista henkilöstöä, ja he jäävät ilman ylennyksistä koituvia palkankorotuksia sekä erilaisia lisiä, joulukuun bonusta ja muita palkkioita, joista on määrätty kollektiivisissa työsopimuksissa tai laissa.

Kysyn komissiolta seuraavaa: Eivätkö DEI:n lääkäreille tiedoksi annetut ehdot riko direktiiviä 97/81/EY (1), erityisesti lausekkeessa 4 tarkoitettua syrjimättömyyden periaatetta, jonka mukaan ”osa-aikatyöntekijöihin ei … saa soveltaa epäedullisempia työehtoja kuin vastaaviin kokoaikaisiin työntekijöihin”?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(24. helmikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen pohtii kirjallisessa kysymyksessään, onko osa-aikatyödirektiivin (2) vastaista tehdä erityisiä työsopimuksia, joihin ei sisälly tiettyjä työntekijöille tavallisesti myönnettäviä lisäetuja.

Kreikka saattoi osa-aikatyödirektiivin asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään 1. syyskuuta 1998 annetun lain nro 2369 2 artiklalla. Kreikan lainsäädäntöä sovelletaan yksityiseen sektoriin kokonaisuudessaan sekä julkisten yritysten ja julkisen sektorin muiden elinten kanssa solmittuihin työsuhteisiin.

Komissio ei ole saanut muita vastaavanlaisia kanteluita osa-aikatyödirektiivin syrjimättömyyden periaatteen loukkaamisesta Kreikassa.

Kaikki edellä mainitun Kreikan lainsäädännön rikkomista koskevat väitteet on ensi sijassa toimitettava toimivaltaisille Kreikan viranomaisille. Komissio on itse asiassa tietoinen, että kyseessä oleva asia on saatettu Kreikan oikeuslaitoksen käsiteltäväksi.

(1) EYVL L 14, 20.1.1998, s. 9.

(2) Neuvoston direktiivi 97/81/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta — Liite: Osa-aikatyötä koskeva puitesopimus, EYVL L 14, 20.1.1998.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/310

(2004/C 78 E/0312)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3664/03

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe: Naisten lisääntymisterveys

UNFPA on ilmoittanut, että Liberiassa lukuisat naiset ovat kuolleet hoidettavissa oleviin synnytyskanavan infektioihin ja raskauteen liittyviin komplikaatioihin. Myös HIV/AIDS-tartuntoja esiintyy paljon liberialaisten naisten keskuudessa sisällissodan aikaisten laajojen raiskausten takia ja koska turvallista verta ei ole riittävästi saatavilla verensiirtoja varten.

Voisiko komissio tätä taustaa vasten kertoa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä tukeakseen naisten lisääntymisterveysohjelmia Liberiassa?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(8. tammikuuta 2003)

Paikallisen edustajansa ja lukuisten kenttämatkojen kautta komissio on täysin tietoinen naisten tilanteesta Liberiassa. Komissio on huolestunut tilanteesta ja myös sisällissodan huomattavista vaikutuksista naisten terveyteen joko suoraan erilaisen hyväksikäytön ja raiskausten kautta tai epäsuoraan kotiseudulta siirtymisen, laajalle levinneen köyhyyden ja perusterveydenhuollon tarpeista huolehtivan terveydenhuollon puuttumisen vuoksi.

Kaikki väliintulot, jotka tukevat rauhanomaisen ympäristön palauttamista ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamista, vaikuttavat siten naisten terveyteen. Ecowasin rauhanturvajoukkojen tukemiseen tarkoitettu 8 miljoonan euron parhaillaan toteutettava ohjelma on suunniteltu tarvittavan rauhanomaisen ympäristön rakentamiseen yhdessä muiden kahden- tai monenvälisten avunantajien kanssa. Tietyt väliintulot ovat kuitenkin suunniteltu erityisesti terveydenhuoltopalveluiden jälleenrakentamisen tukemiseksi ja suoran tuen antamiseksi terveydenhuollolle.

Terveydenhuollolla on suuri osuus vuodesta 2001 lähtien toteutetussa 25 miljoonan euron ohjelmassa, jolla pyritään paluumuuttajien ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden uudelleenintegrointiin. Ohjelman tavoitteena on kansalaisjärjestöjen avustamien alueellisten terveydenhuoltoyksiköiden kautta tarjottujen perusterveydenhuollon palveluiden tarjonnan parantaminen ja hyvälaatuisten ja halvempien lääkkeiden saannin parantaminen yksityisen kansallisen lääkepalvelun toimintoja kohentamalla.

Äskettäin on päätetty 40 miljoonan euron ohjelmasta, jolla pyritään konfliktin jälkihoitoon ja voimavarojen vahvistamiseen. Ohjelman tarkoituksena on helpottaa ja tukea Accran rauhansopimukseen sisältyviä rauhan- ja kansallisen sovittelun aloitteita sosiaalisten ja poliittisten jännitteiden liennyttämiseksi ja sovittelun onnistumisen varmistamiseksi (demobilisaatio ja sotilaiden sosiaalinen ja taloudellinen uudelleenintegrointi) kansallisella ja paikallisella tasolla (tärkeimpien julkisten ministeriöiden ja muiden instituutioiden uudelleenluominen ja toiminta). Erityisesti sen tarkoituksena on edistää ja nopeuttaa väestön sosiaalista ja taloudellista elvytysprosessia (erityisesti paikallisella tasolla) ja edistää perusinfrastruktuurin ja palveluiden (julkiset ja muut) jälleenrakentamista sekä terveyspalveluiden, lääkkeiden, koulutuksen ja veden saatavuutta.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/730

(2004/C 84 E/0822)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2748/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(15. syyskuuta 2003)

Aihe: Rizokarpason kansakoulu

Aiemmassa kysymyksessäni (E-2033/03 (1)) pyysin Euroopan komissiota ryhtymään toimiin, jotta Kyproksen miehitetyn osan Rizokarpason keskikoulun toiminta käynnistettäisiin uudelleen myös osana kahden yhteisön (kyproksenkreikkalaisten ja kyproksenturkkilaisten) uudelleenlähentämistä. Valitettavasti keskikoulun toimintaa ei ole kuitenkaan käynnistetty uudelleen, ja Denktasin hallinto on ilmeisesti päättänyt sulkea myös alueella toimivan kansakoulun. Koska koulun kahden opettajan oli lähdettävä Rizokarpasosta kahden tunnin sisällä, toistaiseksi ei ole tehty päätöstä kahden uuden opettajan lähettämisestä, vaikka heidän oli määrä aloittaa toimessaan 1. syyskuuta opetusministeriön päätöksen mukaisesti.

Tällainen toiminta tukahduttaa vääjäämättä enklaavissa asuvien henkilöiden koulutus- ja sivistysmahdollisuudet. Koulu, jossa ei ole opettajia, suljetaan. Lapset joutuvat joko jäämään kotikyliinsä ilman mahdollisuutta nauttia koulutuksen perusoikeudesta tai jättämään kotinsa ja lähtemään pakolaisiksi.

Samoihin aikoihin kyproksenturkkilainen hallinto ilmoitti poliisiviranomaisten välityksellä, että pyhiinvaeltajien pääsy Rizokarpason Agios Sinesiosin kirkkoon kielletään. Tässä ja muissa kirkoissa on vieraillut runsaasti pyhiinvaeltajia liikkumisrajoitusten osittaisen poistamisen jälkeen.

Onko komissio tietoinen näistä Rizokarpason kansakoulua koskevista uusimmista tapahtumista? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä Denktasin hallinnon samoin kuin Turkin hallituksen suhteen kumppanuussopimukseen sisältyvien velvollisuuksien mukaisesti ja osana Turkin liittymisvalmisteluja, jotta vältetään Kyproksen miehitetyn osan enklaavissa elävien kyproksenkreikkalaisten perheiden erityisen huonot tulevaisuudennäkymät?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(29. lokakuuta 2003)

Komissio on täysin tietoinen koulun tilanteesta Rizokarpasson kyproksenkreikkalaisella erillisalueella. Komissio on vastannut hiljattain useisiin arvoisien parlamentin jäsenten kirjallisiin kysymyksiin (2) ja kirjeisiin, jotka koskevat Rizokarpasson tilannetta.

Neuvoston puitteissa tästä asiasta keskusteltiin edellisessä COCEN-COSEE-kokouksessa (3) neuvostossa, ja Kreikka esitti runsaasti omia tietojaan kyseisen ala-asteen koulun toiminnan esteistä.

Neuvoston puheenjohtajavaltio on pyytänyt Nikosian-suurlähetystöään keräämään lisätietoja, joihin sisältyy tasavallan presidentin arvio. Neuvoston puheenjohtajavaltio on todennut, että tästä asiasta on keskusteltava perusteellisesti, ennen kuin unioni voi harkita toimiin ryhtymistä.

Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kiinnittämään huomiota siihen, että komission vastuu koulutusalaan liittyvissä asioissa on rajoitettu EY:n perustamissopimuksen 149 kohdan mukaisesti, kuten aiemmissa vastauksissa todettiin.

(1) Katso sivu 729.

(2) Yhteinen vastaus Alexandros Alavanosin kysymykseen E-1983/03 ja Konstantinos Hatzidakisin kysymykseen E-2033/03.

(3) Keski- ja Kaakkois-Euroopan asioita käsittelevä neuvoston työryhmä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/264

(2004/C 78 E/0264)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3335/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(12. marraskuuta 2003)

Aihe: Il Giornale -sanomalehden toimistossa suoritettu etsintä

Poliisiviranomaiset suorittivat 17. lokakuuta 2003 Perugian syyttäjäviraston toimeksiannosta Il Giornale -lehden Rooman-toimistossa seitsemän tuntia kestäneen etsinnän, joka liittyi Telekom Serbian tapauksen tutkintaan.

Il Giornale oli joitakin kuukausia tutkinut skandaalia, joka koski entistä valtionyhtiötä Telecom Italiaa, joka oli vuonna 1997 ostanut Telekom Serbian, ja joitakin tuolloisen hallituksen jäseniä. Tutkimuksissa oli äskettäin paljastunut tapauksesta uusia käänteitä, ja joidenkin asiasta perillä olevien lähteiden kertomukset oli julkaistu.

Perugian syyttäjävirasto antoi lehden päätoimittajaa Maurizio Belpietroa ja toimittaja Gianmarco Chioccia koskevat tutkimuspyynnöt herjauksesta ja ammattisalaisuuden rikkomisesta, ja Chioccin tietokone sinetöitiin.

Tapaus on erityisen valitettava, koska se on vakava lehdistön- ja tiedonvälitysvapauden rikkomus ja se rajoittaa tutkinnan kohteena olevien henkilöiden vapaata ammatin harjoittamista. Nämä seikat tunnustetaan perusperiaatteiksi kaikkien demokraattisten valtioiden perustuslaeissa, ja myös Euroopan neuvosto toteaa 8. maaliskuuta 2000 antamassaan suosituksessa R (2000) 7, että tiedonvälityksen estäminen, valvonta ja oikeudellinen tutkinta ja takavarikointi ovat kiellettyjä, jos niistä aiheutuu haittaa toimittajien tiedonvälitysvapaudelle. Euroopan perusoikeuskirjan 11 artiklassa todetaan, että tähän vapauteen ei saa puuttua, ja myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on useaan otteeseen ilmaissut kantansa asiasta. Äskettäin se vahvisti (tuomio 15. heinäkuuta 2003 asiassa 33400/96, Ernst vs. Belgia) vastaavassa tapauksessa, että tutkijoiden tavoite selvittää, ketkä ovat vastuussa tietojen vuotamisesta oikeusistuimista, ei ole peruste toimittajan työpaikan tutkimiselle heidän lähteidensä paljastamiseksi.

Voisiko komissio kertoa,

1. katsooko se, että tapauksessa rikotaan vakavasti edellä mainittuja periaatteita ja säännöksiä?

2. miten Euroopan unioni voisi puuttua asiaan, jotta vastaavanlaisista lehdistönvapauden rikkomuksista rangaistaisiin?

3. aikooko se antaa asiasta julkilausuman?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Antonio Tajanin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-3201/03 (1).

(1) Katso sivu 240.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/329

(2004/C 88 E/0335)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0612/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(3. maaliskuuta 2003)

Aihe: EU/Kap Verde 1999—2003: yhteistyö, kehitys, ihmisoikeudet, tuet ja muut kysymykset

Voisiko komissio vastata seuraaviin Kap Verdeä koskeviin kysymyksiin vuosien 1999, 2000, 2001, 2002 ja 2003 osalta: Mitä Kap Verdeä koskevia ohjelmia EU on kehittänyt tai aikoo kehittää? Kuinka paljon varoja ohjelmille on myönnetty? Mikä on kunkin ohjelman suunniteltu kesto? Mitä tuloksia ohjelmista on ollut ja mikä arvio on tehty ohjelmien onnistumisesta tai epäonnistumisesta? Mitä erityisiä edistysaskeleita kullakin ohjelmalla on saavutettu?
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/95

(2004/C 84 E/0124)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3719/03

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe: Sinkin aiheuttamien riskien arviointi

Tuotantoalat, joita asia koskee, ovat jo vuosia odottaneet sinkin riskinarviointiraporttia, josta on säädetty asetuksissa (ETY) 793/93 (1) ja (EY) 1488/94 (2), joissa on vahvistettu riskien arviointia koskevat periaatteet. Vastauksessaan edelliseen samaa aihetta koskevaan kysymykseen (29. lokakuuta 2001), komissio ilmoitti asettaneensa syyskuussa 2001 pidetyssä teknisessä kokouksessa 18 kuukauden määräajan, jonka kuluessa riskinarviointiraporttiin sisällytettävät lisätiedot on saatava ja/tai lisäkokeet tehtävä. Kyseiset 18 kuukautta ovat nyt kuluneet ja jos aikaa hukataan edelleen, tästä aiheutuu vakavia taloudellisia haittoja kyseessä olevalle teollisuudelle.

Edelliseen vedoten kysyn komissiolta,

— mitä esteitä asian päätökseensaannille vielä on

— mihin päivämäärään mennessä asia voidaan vihdoin saada päätökseen?

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(26. tammikuuta 2004)

Sinkkiteollisuus on saattanut päätökseen sinkin aiheuttamien riskien arviointiin liittyvät lisätutkimuksensa sen aikataulun mukaisesti, josta sovittiin Euroopan kemian toimiston olemassa olevia aineita (neuvoston asetus (ETY) N:o 793/93, 23. maaliskuuta 1993) käsittelevässä teknisessä kokouksessa syyskuussa 2001. Tutkimuksen tulokset esiteltiin maaliskuussa 2003.

Sinkkiasiakirjan ”esittelijä” Alankomaat sekä jäsenvaltioiden asiantuntijat esittivät tehdystä työstä myönteisen arvion mutta katsoivat tarvitsevansa lisäaikaa kaikkien tutkimusraporttien koko sisältöön tutustumista varten. Näin ollen teknisissä kokouksissa on käyty useita keskusteluja siitä, missä muodossa sinkin biosaatavuutta koskevat tutkimustulokset pitäisi sisällyttää lopulliseen riskinarviointiraporttiin ja miten niitä pitäisi hyödyntää siinä. Tämä keskustelu saatettiin päätökseen edellisessä teknisessä kokouksessa joulukuussa 2003. ”Esittelijä” laatii nyt vuoden 2004 alussa täydellisen riskinarviointiraportin, josta on määrä keskustella seuraavassa teknisessä kokouksessa maaliskuussa 2004. Komissio odottaa, että jäsenvaltioiden asiantuntijat voivat viedä sinkkiasiakirjaa koskevat keskustelunsa päätökseen kyseisessä kokouksessa.

(1) EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1.

(2) EYVL L 161, 29.6.1994, s. 3.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/651

(2004/C 78 E/0692)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3820/03

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle

(12. joulukuuta 2003)

Aihe: Liittymät sähkön- ja vedenjakeluverkkoihin

Kysyisin komissiolta esittämääni kirjalliseen kysymykseen E-2399/03 ja siihen saamaani vastaukseen liittyen, voiko komissio antaa vastauksen samaan kysymykseen siten muutettuna, ettei se koske Skotlannin osia, jotka kuuluvat ylämaihin tai saarialueisiin?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(27. tammikuuta 2004)

Rakennerahaston tavoite 2 -alueilla tai tavoite 2 -siirtymäalueilla asuu Skotlannissa 3 746 381 ihmistä. Tukitoimet kuuluvat kolmeen tavoite 2 -ohjelmaan 21. ja 22. maaliskuuta 2001 tehtyjen komission päätösten mukaisesti: Länsi-Skotlannin tavoite 2 -ohjelma, Itä-Skotlannin tavoite 2 -ohjelma ja Etelä-Skotlannin tavoite 2 -ohjelma.

Tavoite 2 -ohjelmien tukitoimet liittyvät talouden taantumasta kärsivien alueiden elinkeinojen monipuolistamiseen ja elvyttämiseen. Näiden alueiden infrastruktuuri-investointeja tuetaan, jos työpaikkoja synnyttävien taloudellisten toimintojen luominen tai kehittäminen tätä edellyttää. Kaikissa kolmessa tavoite 2 -ohjelmassa määrätään toimista, joilla edistetään jätteiden vähentämistä, energiatehokkuutta ja ympäristöjärjestelmiä elinkeinotoiminnan tukemiseksi ja ympäristönsuojelun parantamiseksi voimavarojen käyttöä tehostamalla.

Euroopan rakennerahastoista osarahoitettavat hankkeet valitsee kunkin tavoite 2 -ohjelman alueellinen yhteistyökumppani. Länsi-Skotlannin ohjelman kumppani on Strathclyde European Partnership Ltd (SEP Ltd), Itä-Skotlannin East of Scotland European Partnership Ltd (ESEP Ltd) ja Etelä-Skotlannin South of Scotland Partnership (SOSEP).
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/225

(2004/C 84 E/0270)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3242/03

esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) neuvostolle

(3. marraskuuta 2003)

Aihe: ”Buy American Act” (osta amerikkalaista -säädös) Yhdysvaltojen puolustusbudjetissa

Tietääkö neuvosto, että USA:n edustajainhuoneessa puolustusbudjettiin on sisällytetty laki, (niin kutsuttu ”Buy American Act”) joka velvoittaa Pentagonin pitkälti ostamaan amerikkalaisia puolustustarvikkeita?

Mikä on neuvoston kanta ”Buy American Actiin”, joka on sisällytetty Yhdysvaltojen puolustusta koskevaan säädökseen Defence Authorization Bill FY 2004?

Mitä neuvosto on tehnyt estääkseen kyseisen lain hyväksymisen?

Missä määrin kyseinen laki merkitsee kansainvälisten kauppasopimusten rikkomista?

Mitä seurauksia kyseisen lain hyväksymisestä on eurooppalaiselle aseteollisuudelle sekä EU:n ja USA:n väliselle yhteistyölle aseidentuotannossa?

Mitä vastatoimia neuvosto harkitsee, mikäli kyseinen laki lopullisesti hyväksytään?

Mikäli kyseinen laki hyväksytään, aikooko neuvosto antaa EU:n jäsenvaltioille samansuuntaisia ohjeita kuin kyseisessä laissa annetaan Pentagonille?

Katsooko neuvosto, että Buy American Actin hyväksyminen kiristää entisestään Yhdysvaltojen ja EU:n välisiä jäykkiä suhteita?

Vastaus

(9. maaliskuuta 2004)

Neuvosto on tietoinen Yhdysvaltain edustajainhuoneessa hyväksytystä lakiehdotuksesta, jonka sisältämät muutokset nykyisiin hankintoja koskeviin lakeihin edellyttävät, että Pentagon suosii yhdysvaltalaisia valmistajia.

EU on seurannut tapahtumia hyvin tarkoin ja on toistuvasti ilmaissut huolensa tästä kysymyksestä Yhdysvaltain hallitukselle erityisesti uuden transatlanttisen toimintaohjelman puitteissa pidetyn poliittisen vuoropuhelun yhteydessä. Yhdysvaltain hallitus on toistuvasti vakuuttanut EU:lle, että se ei tue lakiehdotusta sellaisena kuin edustajainhuone sitä esittää.

Neuvoston tietojen mukaan laki, joka hyväksyttiin lopullisesti kongressissa 12. marraskuuta 2003, ei sisällä säännöksiä, jotka olisivat voineet olla EU:n teollisuudelle vahingollisia.