ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1309/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Kiinan liittyminen WTO:n jäseneksi.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1309/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Kiinan liittyminen WTO:n jäseneksi Mitä suunnitelmia on kehitetty, jotta Kiinan tulevaa liittymistä maailman kauppajärjestö WTO:n jäseneksi voidaan tukea huomattavalla eurooppalaisella ja monenvälisellä avustuspaketilla, joka parantaisi Kiinan hallinnollista ja juridista kykyä panna täytäntöön WTO:n jäsenyyden Kiinalta edellyttämiä velvoitteita? Millaisia keskusteluja on käyty erityisesti varmistamaan, että EU:n ja USA:n tässä asiassa antamaa apua koordinoidaan asianmukaisesti? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2000) Komissio on asettanut toimimaan lukuisia yhteistyöhankkeita helpottaakseen Kiinan integroitumista maailman kauppaan mahdollisimman pehmeästi. Nämä hankkeet on suunniteltu auttamaan Kiinan hallituksen ja hallinnon kapasiteetin lisäämistä sellaisilla aloilla, jotka liittyvät suoraan velvoitteisiin, jotka WTO:n jäsenyys tuo mukanaan. Komissio pitää erityisen merkittävänä sitä, että Kiina saa toteuttamisessa tarvittavaa teknistä tukea yhteistyön ja kumppanuuden hengessä ja että yhteisön puolelta tuki kattaa enemmän kuin vain valvonnan. Viisi hanketta, joiden kokonaisbudjetti on noin 22 miljoonaa euroa, on jo esitetty toteuttavaksi jotkut niistä ovat jo käynnissä ja toiset on määrä aloittaa muutamien kuukausien kuluttua. Erityisesti WTO:hon liittymistä tukeva puiteohjelma, jonka avulla koulutetaan Kiinan velvoitteiden täytäntöönpanon parissa työskenteleviä kiinalaisia viranomaisia, käynnistetään myöhemmin tänä vuonna. Käynnissä olevat hankkeet koskevat nykyaikaisen ja tehokkaan teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisjärjestelmän kehittämistä, avoimen ja syrjimättömän julkisten hankintojen kehyksen luomista, sekä tilastotietojen keräämistä ja tarjoamista. Lopuksi, laajapohjainen rahoituspalvelusektorin uudistusta ja uudelleen järjestämistä koskeva aloite alkaa tämän vuoden lopussa. Lisäksi taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistuksen tukeminen on edelleen painopisteenä yhteistyön rahoituksessa tulevaisuudessa. Komissio tutkii kuinka olemassa olevia ohjelmia lujitetaan, jos se osoittautuu tarpeelliseksi yllämainittujen viiden ohjelman ensi kokemusten perusteella. Tähän mennessä komissiolla ei ole tietoa siitä, että Yhdysvalloilla olisi konkreettisia suunnitelmia antaa WTO:hon liittyvää teknistä apua Kiinalle. Komissio yrittää kuitenkin koordinoida yhteistyötoimensa Yhdysvaltojen ja muiden tässä asiassa toimivien rahoittajien kanssa, jotta vältettäisiin päällekkäisyydet ja kehitettäisiin synergiaa eri ohjelmien välillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2114/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Valtiontuen vaikutukset Espanjan sähköyhtiöille: todellinen kilpailu sähköntuotantomarkkinoilla.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2114/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Valtiontuen vaikutukset Espanjan sähköyhtiöille: todellinen kilpailu sähköntuotantomarkkinoilla Tribunal de Defensa de la Competencia (TDC) katsoi sähköyhtiöiden Unión Fenosan ja Hidrocantábricon fuusiota koskevassa raportissaan, että Espanjan hyväksymä CTC-järjestely, jossa sallitaan CTC-tukien arvopaperisointi luovuttamalla ne kolmansille osapuolille, lakkauttaa nykyisen käytännön, jossa estetään sähkön tukkuhintaa ylittämästä tiettyä enimmäistasoa. Katsooko komissio, että CTC-tukien arvopaperisointi, joka tarkoittaa käytännössä sitä, että CTC-tuille hyväksytään vakiomäärä ottamatta huomioon markkinoiden ajallisia muuttujia, poistaa mahdollisuuden valvoa sähkön tukkuhintoja? Koska Espanjan sähköntuotantomarkkinoilla ei ole todellista kilpailua, kuten TDC vahvisti, eikö komissio katso, että CTC:n arvopaperisointi merkitsee yksinkertaisesti sitä, että hylätään ainoa yritysten valta-asemaa sähkön tukkuhintamarkkinoilla rajoittanut järjestelmä? Eikö komissio katso, että Espanjan ehdottama CTC:n arvopaperisointi merkitsee itse asiassa sitä, että hylätään mahdollisuus todellisen kilpailun tuomisesta markkinoille? Miten komissio suhtautuu siihen, että TDC:n mukaan tukkuhinnat ovat nousseet 20 prosentilla vuoden ensimmäisten neljän kuukauden aikana? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Parlamentin jäsenen kolme ensimmäistä kysymystä koskee arvopaperistamista eli mahdollisuutta myydä kolmansille oikeus saada korvausta kilpailuun siirtymisen kustannuksista. Tämä mahdollisuus on yksi niistä toimenpiteistä, joita Espanjan lainsäädäntö tarjoaa sähköntuotantoalalle. Komissio tutkii parhaillaan näitä toimenpiteitä valtiontukisääntöjä koskevien EY:n perustamissopimuksen määräysten nojalla. Asiaan on liian aikaista ottaa kantaa ennen komission lopullista päätöstä. Neljännen kysymyksen osalta komissio ei voi käytettävissään olevien tietojen perusteella vahvistaa, riippuuko Espanjan sähkömarkkinoilla vallitseva hintataso ainoastaan kilpailuun siirtymisen kustannuksista vai arvopaperistamismahdollisuudesta, joka kuitenkaan ei vielä ole toteutunut.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1320/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Yhteisön koulumaito-ohjelma.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1320/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Yhteisön koulumaito-ohjelma Komissio aikoo muuttaa koulumaito-ohjelmaa radikaalisti. Tähän asti Euroopan unioni on vastannut kokonaan kouluissa kulutetun maidon kustannuksista. Tulevaisuudessa kyseinen tuki puolitetaan. Jäsenvaltioiden on sitten rahoitettava toinen puolisko, mutta ne voivat siirtää kustannukset maidon tuottajille ja/tai maitotuotealalle. Tämä raju ehdotus on kohdannut paljon vastustusta, muun muassa sen vuoksi, että se vaikuttaa kielteisesti maidon kulutukseen. 1. Miten komissio perustelee ehdotuksensa puolittaa koulumaito-ohjelmalle antamansa tuen? 2. Onko komissio tehnyt perusteellisen tutkimuksen ehdotuksensa vaikutuksista koulujen maidonkulutukseen? a) Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio ei ole tutkinut asiaa ja aikooko komissio vielä tehdä tutkimuksen, kun otetaan huomioon suunnitelman maidon kulutukselle (todennäköisesti) kielteiset seuraukset? b) Jos vastaus on myönteinen, mitkä ovat odotetut vaikutukset ja mitä johtopäätöksiä komissio tekee kyseisistä tutkimustuloksista? 3. Eikö komissio katso, että on tarkoituksenmukaisempaa säilyttää koulumaito-ohjelman koko tuki, kun otetaan huomioon maidon terveydelle myönteiset vaikutukset? a) Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio pysyy ehdotuksessaan puolittaa koulumaidon tuki, huolimatta maidon terveydelle myönteisistä vaikutuksista? b) Jos vastaus on myönteinen, tukeeko Euroopan unioni koulumaito-ohjelmaa vastaisuudessakin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. kesäkuuta 2000) 1. Komission on ensiksi täsmennettävä, että sen ehdotuksessa neuvoston asetukseksi maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 10 päivänä joulukuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta(1) esitetään, että pakollinen kansallinen osuus olisi suurempi kuin poistettava yhteisön osuus, siten että tuen kokonaismäärä kasvaisi 95 prosentista 100 prosenttiin maidon tavoitehinnasta. Ehdotuksen perusteluiksi esitettyjen yksityiskohtaisten todisteiden osalta komissio viittaa ehdotuksensa liitteenä oleviin perusteluihin. 2. Mainittu ehdotus perustuu erityisesti ulkopuolisten konsulttien tekemään arviointitutkimukseen, jota voi tarkastella komission internet-verkkosivulla. Tämä tutkimuksen päätelmät osoittavat, että tuen myöntämisellä ja tuen määrällä on ainoastaan rajallinen vaikutus maitotuotteiden saatavuuteen kouluissa ja niiden yleiseen kulutukseen. 3. Komissio myöntää mielellään, että maidon jakelu kouluissa voi edistää ravitsemuksellisia ja sosiaalisia tavoitteita, minkä vuoksi se arvioi, että tuki ei saa olla yksinomaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) vastuulla, vaan että se on jaettava jäsenvaltioiden kanssa. Lisäksi komission ehdotuksessa vahvistetaan yhteisön rahoituksellinen sitoutuminen koulumaito-ohjelmaan. (1) EYVL C 89, 28.3.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2567/00 esittäjä(t): Imelda Read (PSE) komissiolle. Geneeristen lääkkeiden koekäyttö ja testaus ennen patenttien umpeutumista.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0208 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2567/00 esittäjä(t): Imelda Read (PSE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Geneeristen lääkkeiden koekäyttö ja testaus ennen patenttien umpeutumista Euroopan parlamentti hyväksyi 16. huhtikuuta 1996 päätöslauselman Euroopan yhteisön lääkealan teollisuuspolitiikan suuntaviivoista (A4-0104/96(1)), jossa pyydettiin Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan lakeja, jotka mahdollistavat geneeristen lääkkeiden testauksen ja rekisteröinnin ennen alkuperäistuotteen markkinamonopolin umpeutumista (niin sanotut Bolar-säännökset). Tämän jälkeen Euroopan komissio on tilannut tutkimuksen geneerisiä lääkkeitä koskevasta politiikasta OECD:ssä (20.12.1998), josta kävi ilmi, että ilman tällaisia säännöksiä pelkästään EU:ssa toimiva ainesosateollisuus menettää 13 000 työpaikkaa. Komissio totesi transatlanttisen liike-elämän vuoropuhelussa (Transatlantic Business Dialogue, TABD) marraskuussa 1997, että EU:n geneeristen tuotteiden teollisuus on tällaisista säännöksistä hyötyviin EU:n ulkopuolisiin valmistajiin nähden heikommassa kilpailuasemassa. Tiedonannossaan lääkkeiden yhtenäismarkkinoista (KOM(1998) 588) komissio ilmoitti, että lupamenettelyn tulee olla niin nopea kuin mahdollista, jotta kuluttajilla on mahdollisuus saada geneerisiä lääkkeitä kohtuuhinnoilla niin pian kuin mahdollista alkuperäistuotteen patenttisuojan umpeuduttua. Tällaisia säännöksiä pyydettiin myös kokouksessa, joka sisältyi transatlanttiseen kansalaisyhteiskuntaan liittyvään vuoropuheluun (Transatlantic Civil Society Dialogue, TACD) Washingtonissa viime helmikuussa. WTO:n EU:ta ja Kanadaa käsitelleen paneelin 17. maaliskuuta 2000 tekemässä päätöksessä (WT/DS114/R) selvennettiin, että Bolar-säännökset ovat TRIPS-sopimuksen mukaisia, ja näin ollen ne noudattavat EU:n henkisen omaisuuden suojelua koskevia kansainvälisiä velvoitteita. Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat, voiko komissio selittää, mihin toimiin on ryhdytty tällaisten säännösten sisällyttämiseksi EU:n lainsäädäntöön? (1) EYVL C 141, 13.5.1996, s. 63. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (27. syyskuuta 2000) Komissio on jokin aika sitten hyväksynyt ehdotuksen yhteisöpatentista(1). Tämän ehdotuksen käsittely neuvostossa ja parlamentissa kattaa varmasti myös nk. Bolar-poikkeuksen patenttioikeuksiin. Komissio ottaa huomioon tätä yhteisöpatenttiin liittyvää asiaa koskevat kannanotot ja harkitsee tämän jälkeen tarpeen mukaan, tarvitaanko yhteisön jäsenvaltioiden kansallisiin patenttijärjestelmiin liittyviä lisätoimia. (1) KOM(2000) 412 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0958/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin tuki Melillan matkailun kehittämiselle.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0047 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0958/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin tuki Melillan matkailun kehittämiselle Pohjois-Afrikassa sijaitseva yhteisön kaupunki Melilla pyrkii ratkaisemaan tärkeimmät ongelmansa, eristäytymisen ja taloutensa monipuolistamisen tarpeen, kestävän matkailun kehittämisen avulla. Kaupungilla on kaksinkertainen viehätys, sillä Maghreb-maille Melilla on eurooppalainen kaupunki ja Euroopalle ovi Afrikkaan. Tämän vuoksi on käynnistettävä laaja matkailuhanke, joka käsittää rantojen uudistamisen ja laiva- ja lentoyhteyksien parantamisen. Nämä kaksi tekijää antavat sysäyksen kunnianhimoisen matkailukehityshankkeen muille tärkeille osille. Voiko komissio kertoa, missä määrin se katsoo Euroopan unionin voivan osallistua Melillan matkailun kehityshankkeeseen, jotta tästä Pohjois-Afrikassa sijaitsevasta yhteisön kaupungista tulisi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä unionimme selkeä matkailukohde? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Melillan autonominen kaupunki on oikeutettu rakennerahaston tavoitteen 1 mukaiseen tukeen ohjelmakautta 20002006 varten. Tähän päivään mennessä komissio ei ole vielä saanut Espanjan viranomaisten valmisteilla olevia ehdotuksia toimenpideohjelmista. Komissio on avoin kaikille Espanjan viranomaisten ehdottamille Melillan kaupungin turismia kehittäville hankkeille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1896/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Veroetuuksien kumoaminen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0196 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1896/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Veroetuuksien kumoaminen Jo vuosia Euroopan parlamentin jäsenet, allekirjoittanut mukaan lukien, ovat erilaisten parlamentaaristen aloitteiden muodossa toistuvasti vaatineet poistettavaksi vanhanaikaisia veroetuuksia, joita diplomaattiset edustajat yhä nauttivat yhteisillä sisämarkkinoilla. Keskusteluun ovat toistaiseksi osallistuneet jäsenet Astrid Lulling (1991), Outi Ojala (1998), Philippe De Coene (1999) ja Michl Ebner (1999/2000) parlamentaaristen kysymysten muodossa ja jäsenet Cushnahan, Banotti ja Gillis (1996) päätöslauselmaesityksen muodossa. Miten Euroopan komissio puolustelee sitä, että se ei ole tehnyt asialle mitään Euroopan parlamentin selkeistä vaatimuksista huolimatta? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-1996/99(1). (1) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 63.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0487/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Komitologia.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0002 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0487/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Komitologia Kuinka monta seuraavanlaista komission kokonaan tai osittain rahoittamaa kokousta pidettiin vuosina 1998 ja 1999: - kokoukset, joissa on vähemmän kuin kuusi asiantuntijaa - yksittäiset järjestelyt - yhteiset komiteat muiden kuin jäsenvaltioiden kanssa - COST-komiteat? Voiko komissio myös esittää täydellisen luettelon kaikista kokousten osanottajista, joille maksettiin matkakorvauksia? Onko mahdollista saada samanlainen luettelo 385 ja 366 komiteasta vuosina 1998 ja 1999 ja 376 ja 381 tilapäisestä asiantuntijaryhmästä vuosina 1998 ja 1999? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen esitti useita kysymyksiä vuosina 1998 ja 1999 pidetyistä erilaisista kokouksista, jotka komissio rahoitti kokonaan tai osittain. Komiteoiden ja niiden työryhmien osalta todettakoon, että komissio on jo vastauksena kirjalliseen kysymykseen P-2282/99(1) lähettänyt parlamentin jäsenelle tulosteen kaikista vuonna 1997 pidetyistä komiteoiden kokouksista. Komissio ajantasaistaa tulosteen ja lisää siihen vielä vuotta 1998 koskevat luvut, jotka ovat kaikkein tuoreimmat saatavilla olevat tiedot. Yhteisön ulkopuolisten kolmansien maiden ja jäsenvaltioiden yhteisten komiteoiden ja tutkimusalan COST-komiteoiden osalta komissio tarkastaa parhaillaan kutakin politiikan alaa koskevia lukuja. Nämä tiedot lähetetään parlamentin jäsenelle heti tarkastusten päätyttyä. Osallistujamäärältään alle kuuden asiantuntijan kokousten ja kaikkien erillisjärjestelyiden luettelointi edellyttäisi pitkiä ja kalliita tapauskohtaisia analyyseja, joita komissio ei tällä hetkellä voi toteuttaa muiden prioriteettiensa vuoksi. Sama vastaus pätee myös parlamentin jäsenen esittämään pyyntöön siitä, että hänelle toimitettaisiin täydellinen luettelo kaikista kokousten osanottajista, joille maksettiin matkakorvauksia. Lisäksi on otettava huomioon, että niiden osallistujien nimet, joita ei ole henkilökohtaisesti nimetty osallistujiksi, ovat yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY(2) tarkoitettuja henkilötietoja. Kyseisen direktiivin 7 artiklan a alakohdan mukaan nimet voidaan paljastaa ainoastaan, jos rekisteröidyt ovat yksiselitteisesti antaneet suostumuksensa. Kaikilta kokouksiin osallistuneilta tuhansilta asiantuntijoilta olisi siis pyydettävä erillinen suostumus. (1) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 138. (2) EYVL L 281, 23.11.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1272/00 esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle. Näön tarkkuudelle asetetut kriteerit yhteisön ajokortista annetussa neuvoston direktiivissä 91/439/ETY.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1272/00 esittäjä(t): Dirk Sterckx (ELDR) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Näön tarkkuudelle asetetut kriteerit yhteisön ajokortista annetussa neuvoston direktiivissä 91/439/ETY Ajokortista annetun direktiivin 91/439/ETY(1) täytäntöönpanevassa Belgian lainsäädännössä asetetaan kuorma-autonkuljettajien näön terävyysvaatimukseksi vähintään 8/10 paremmalle silmälle ja 5/10 huonommalle silmälle, jota tarvittaessa korjataan optisesti esimerkiksi silmälaseilla tai piilolinsseillä. Tämän uuden näönterävyysmääräyksen seurauksena henkilöt, joilla on ns. näön karsastusta, eivät enää voi ryhtyä kuorma-autonkuljettajiksi. Lisäksi voi käydä niin, että kuorma-autonkuljettajat, jotka on pitkään katsottu lääketieteellisesti sopiviksi tähän työhön, eivät yhtäkkiä enää saakaan uusittua terveystodistusta ajokorttia varten. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Eikö direktiiviä voida muuttaa niin, että otettaisiin huomioon kuorma-auton kuljettajat, joilla on karsastusta? Eikö voitaisi tehdä ainakin poikkeusta niiden kuorma-autonkuljettajien osalta, jotka hankkivat ajokorttinsa silloin, kun ei vielä sovellettu näitä tiukempia määräyksiä? (1) EYVL L 237, 24.8.1991, s. 1. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2000) Ajokortista 29. heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/439/ETY(1) liitteessä III vahvistetaan terveyttä, mukaan lukien näkökykyä koskevat vähimmäisvaatimukset moottoriajoneuvojen kuljettamiselle. Tällä hetkellä käytettävissä olevan tieteellisen näytön mukaan nämä vähimmäisvaatimukset eivät nykyisessä muodossaan ole riittävän tiukat tieliikenneturvallisuuden kannalta. Komissio on myös tietoinen siitä, että liitteessä III ei sallita kansallisella tasolla lievempiä vaatimuksia kuljettajille, jotka ovat saaneet ajokortin ennen direktiivin voimaantuloa. Komission direktiiviehdotuksessa oli tällainen lauseke, mutta neuvosto ei hyväksynyt sitä. Ajokorttikomiteassa on keskusteltu etenkin linja- ja kuorma-autojen ammattikuljettajia koskevista terveysvaatimusten sosiaalisista ja käytännön vaikutuksista useaan otteeseen vuosina 1998 ja 1999. Komissio pohtii parhaillaan direktiivin 91/439/ETY muuttamista; tämän muutoksen yhteydessä voitaisiin taas esittää, että tieliikenneturvallisuuden rajoissa sallittaisiin lievemmät terveysvaatimukset kansallisella tasolla ammattikuljettajille, jotka ovat saaneet ajokorttinsa ennen muutoksen voimaantuloa. (1) EYVL L 237, 24.8.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1474/00 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle. Uudistuvat energialähteet.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0151 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1474/00 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle (11. toukokuuta 2000) Aihe: Uudistuvat energialähteet Uudistuvat energialähteet ovat EU:n keskeisenä tavoitteena, kun täytetään vuoden 1997 lopulla tehtyjä Kioton sopimuksen sitoumuksia ilmastonmuutoksen vastustamiseksi. Uudistuvat energialähteet ovat mukana myös vuonna 1998 komission julkaisemassa ja neuvoston ja Euroopan parlamentin laajasti tukemassa valkoisessa kirjassa uudistuvista energialähteistä ja eräänä keskeisenä prioriteettina yhteisön energia- ja ympäristöpolitiikassa. Tiedämme, että komissio viimeistelee parhaillaan direktiiviehdotusta uudistuvien energialähteiden edistämisestä sähkön sisämarkkinoiden yhteydessä. Ehdotuksen pitäisi valmistua lähiviikkoina. Eikö komissio katso, että nykyinen esitys suuntaviivoiksi valtiontuista ympäristönsuojeluun saattaa vahingoittaa tai lyödä laimin nykyisiä ponnistuksia yhtenäisen kehyksen luomiseksi yhteisölle uusien energialähteiden edistämisestä sähkön sisämarkkinoilla, tai jopa tehdä ne tarpeettomiksi? Kaikki asianosaiset toimijat ovat mukana näissä ponnistuksissa. Eikö komissio katso, että pitäisi ottaa huomioon, että sähköntuotanto uudistuvilla energialähteillä on nykyisin huomattavasti kalliimpaa kuin perinteinen sähköntuotanto ja että kilpaillakseen se siis tarvitsee aktiivista edistämistä ja tukea? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (26. kesäkuuta 2000) Komissio antoi 10. toukokuuta 2000 direktiiviehdotuksen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön käytön edistämisestä sähkön sisämarkkinoilla(1). Direktiiviehdotuksen strategisena tavoitteena on lisätä merkittävästi uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön määrää keskipitkällä aikavälillä ja helpottaa sen pääsyä sähkön sisämarkkinoille. Direktiiviehdotuksen johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, että uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön hyväksi tarvitaan julkista tukea, jotta saavutettaisiin tällaisen sähkön tuotannon laajentamista koskeva yhteisön tavoite. Tukea tarvitaan erityisesti niin kauan kuin sähkön hinnat sisämarkkinoilla eivät vastaa kaikkia kustannuksia ja käytettyjen energialähteiden hyötyjä, jotka liittyvät ympäristöön. Uusiutuvista energialähteistä tuotettavaa sähköä koskeviin kansallisiin tukijärjestelmiin on luonnollisesti sovellettava EY:n perustamissopimuksen määräyksiä ja etenkin sen 87 ja 88 artikloja, jotka koskevat valtiontukia. Ympäristönsuojeluun tarkoitettuja valtiontukia koskevan yhteisön sääntelyjärjestelmän tarkistaminen ei siis ole direktiiviehdotuksen vastaista vaan täydentää ehdotusta, sillä jäsenvaltioiden ja yritysten on tiedettävä perusteet, joiden mukaan komissio päättää, ovatko jäsenvaltioiden suunnittelemat tuet yhteensopivia yhteismarkkinoiden kanssa. Näiden perusteiden on tietenkin oltava yhtenäisiä 10. toukokuuta 2000 annetun direktiiviehdotuksen sisällön ja tarkoituksen kanssa. Perusteiden soveltaminen ei näin ollen saa poistaa kyseisen ehdotuksen hyödyllisiä vaikutuksia. (1) KOM(2000) 279 lopullinen.