ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3609/00 esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) komissiolle. Kolmea lentokenttäalan yritystä vastaan tehty valitus.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0090 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3609/00 esittäjä(t): Paul Lannoye (Verts/ALE) komissiolle (15. marraskuuta 2000) Aihe: Kolmea lentokenttäalan yritystä vastaan tehty valitus Neljä Euroopan parlamentin jäsentä toimitti komissiolle 6. syyskuuta 2000 valituksen (nro 37957), joka koskee seuraavia kolmea lentokenttäalan yritystä: Société de développement et de promotion de l'Aéroport de Bierset (SAB), Société TNT Express World Wide ja Société GD Express Worldwide. Valitus kohdistuu myös Belgian valtioon. Kyse on näiden kolmen yrityksen ja Wallonian alueen viranomaisten 26. helmikuuta 1996 allekirjoittamasta sopimuksesta, jolla rikotaan perustamissopimuksen kilpailuoikeudellisia säännöksiä. Koska tällä sopimuksella säädellään laajasti Wallonian alueen lentokenttäpolitiikkaa, erityisesti lentokenttämaksuja ja niiden mahdollisia mukautuksia aiheuttajaperiaatteen huomioon ottamiseksi, komission on otettava pikaisesti kantaa tähän valitukseen. Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se on ryhtynyt asiassa ja minkä ajan kuluessa valitus on tarkoitus saada käsitellyksi? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2001) Kilpailuoikeuden osalta arvoisan parlamentin jäsenen tekemä kantelu perustuu EY:n perustamissopimuksen 81 artiklaan (entinen 85 artikla) luettuna yhdessä 86 artiklan (entinen 90 artikla) kanssa sekä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan (entinen 92 ja 93 artikla). Komissio on aloittanut kantelun tutkimisen 81 ja 86 artiklaan liittyvien seikkojen osalta. Se lähetti 14. joulukuuta 2000 kantelijoille, arvoisa parlamentin jäsen mukaan luettuna, asiaa koskevan kirjeen. Valtiontukea koskevien seikkojen osalta (87 artikla) komissio on pyytänyt tietoja Belgian viranomaisilta. Komissio voinee tutkia kantelun alustavasti viranomaisten vastauksen perusteella. Tarkastelun mahdollista tulosta on mahdotonta arvioida ennakolta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3562/00

esittäjä(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle

(10. marraskuuta 2000)

Aihe: Ammattijalkapalloilijoiden siirtojärjestelmät

Onko komissio valmis ottamaan Euroopan parlamentin mukaan ammattijalkapalloilijoiden siirtojärjestelmää koskevaan päätöksentekoon?

Voiko komissio kertoa, miksi nykyisin ammattijalkapalloilussa käytössä oleva järjestelmä, jonka mukaan sovitaan kirjallisesti etukäteen siitä, mikä summa on maksettava, jos sopimus puretaan, on vastoin EU:n lainsäädäntöä?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(14. joulukuuta 2000)

Komissio pyrkii kilpailupolitiikan kysymyksissä kuulemaan parlamenttia ja ottamaan huomioon sen kannan. Kuuleminen rajoittuu kuitenkin lainsäädäntöehdotuksiin ja muihin teksteihin, joilla on laillista, poliittista tai muunlaista yleistä merkitystä. Yksittäisten kilpailuasioiden osalta komissio ja parlamentti ovat yhtä mieltä siitä, että komissio ei keskustele parlamentin kanssa käsiteltävänä olevien asioiden yksityiskohdista, eikä komissio pyydä parlamentin mielipidettä tällaisista asioista. Tämä periaate perustuu siihen, että kilpailuasioista päättäminen kuuluu komission yksinomaiseen toimivaltaan, sekä siihen, että näihin asioihin liittyy usein luottamuksellisia yksityiskohtia. Kilpailuasioista vastaava komission jäsen osallistuu kuitenkin säännöllisesti parlamentin vastuuvaliokunnan kokouksiin keskustellakseen kilpailupolitiikkaa koskevista ajankohtaisista kysymyksistä.

Jalkapalloilijoiden siirtojärjestelmästä komissio katsoo, että pelaajan ja seuran välisen sopimuksen purkamisesta maksettavan korvausmäärän päättäminen ennalta ei ole ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan (ent. 85 artiklan kanssa), jos purkamisen periaatteesta ja maksettavasta määrästä on päästy sopimukseen pelaajan ja seuran välisten neuvottelujen perusteella. Tällainen tapaus ei ole kyseisessä artiklassa tarkoitettu yritysten välinen sopimus tai päätös. Kilpailua rajoittavat sopimukset tai päätökset kieltävää määräystä sovelletaan ainoastaan yritysten, toisin sanoen taloudellista toimintaa harjoittavien yksiköiden välisiin sopimuksiin tai päätöksiin. Lisäksi järjestelmää on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan (ent. 48 artiklan) nojalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4025/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Tuen epääminen Saksan Wertheimissa järjestettävältä kansainväliseltä nuorisofestivaalilta.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4025/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Tuen epääminen Saksan Wertheimissa järjestettävältä kansainväliseltä nuorisofestivaalilta Olen saanut Huntingdonin kaupunginvaltuustolta Englannista kirjeitä, joissa kerrotaan Euroopan unionin aikaisemmin rahoittaneen kansainvälisiä nuorisofestivaaleja, joilla tuodaan esiin Euroopan unionia. Samanlaisia kirjeitä on saatu Huntingdonin ystävyyskaupungeista, Wertheim am Mainista, Szentendresta ja Salon de Provencesta. Tänä vuonna Euroopan unioni on päättänyt lakata rahoittamasta Wertheim am Mainin kansainvälisiä nuorisofestivaaleja. Huntingdonin kaupunginvaltuusto on kertonut minulle, että tämä on herättänyt heissä tyrmistystä ja suurta huolta. Miksi rahoitus on lakkautettu? Aikooko Euroopan komissio harkita uudelleen päätöstään rahoituksen lakkauttamisesta? Kuinka suuri on sen rahoituksen kokonaismäärä, jonka Euroopan komissio on myöntänyt kansainvälisten nuorisofestivaalien tukemiseen kullekin EU-maalle, ja erityisesti Huntingdonille, Szentendrelle ja Salon de Provencelle, 1. tammikuuta 1986 alkaen? Minkä suuruinen on Euroopan komission kansainvälisiä nuorisofestivaaleja koskevien menojen vuosibudjetti? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2001) Wertheimin nuorisofestivaalin hakemuksessa haettiin tukea, jota komissio myöntää ystävyyskaupunkitoimintaan. Komissio ei voinut myöntää hakemuksen mukaista tukea, koska määrärahat loppuivat kesken. Ystävyyskaupunkitoimintaan myönnettävää tukea on haettu niin paljon ja paikalliset toimijat ovat olleet siitä niin innostuneita, että yhteisön rahoitusta ei riittänyt kaikille. Voidakseen käsitellä tukihakemukset talousarvion asettamissa rajoissa, komission oli pakko asettaa vuonna 2000 hakemusten määräajaksi 15. syyskuuta(1). Komissio on tarkistanut hakemusten jättöä koskevia menettelyjä vuodelle 2001 parantaakseen palvelujensa laatua(2). Wertheimin kansainvälisen nuorisofestivaalin järjestävät kaupungit voivat jättää vuotta 2001 koskevan hakemuksensa kyseistä uutta menettelyä noudattaen. Komissio tarkastaa myöhemmässä vaiheessa, täyttääkö hakemus vaaditut kelpoisuuskriteerit. Komissiolla ei ole erillisiä tilastoja kansainvälisten festivaalien rahoituksesta. Se ei myöskään varaa tiettyä talousarvion osaa tämäntyyppiseen toimintaan, vaan tällaista toimintaa rahoitetaan yleensä useista eri ohjelmista. (1) Ystävyyskaupunkitoiminnan avustusohjelmaa koskeva tiedonanto, EYVL C 238, 22.8.2000. (2) Ehdotuspyyntö DG EAC No 75/00, EYVL C 320, 9.11.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3825/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. EU:n perusoikeuskirja.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0215 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3825/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: EU:n perusoikeuskirja Perusoikeuskirjan valmistelun aikana monissa sitä koskevissa kommenteissa tuotiin esille, että EU:n toimielimet tai jäsenvaltioiden parlamentit eivät ole arvioineet sen hyväksymisestä aiheutuvia budjettivaikutuksia, perusoikeuskirjan täytäntöönpanoa EU:n, jäsenvaltion ja työmarkkinaosapuolten tasolla koskevien kustannusten kohdentamista ja laajempaa vaikutusta eurooppalaisten yritysten kilpailukykyyn. Eikö perussopimuksen (Amsterdamin sopimuksen pöytäkirja n:o 7 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta) mukaan komission ole arvioitava laadullisesti ja määrällisesti perusoikeuskirjan sosiaalisia ja taloudellisia määräyksiä? Katsooko komissio, että vaikutusten arviointia vaaditaan kustannustaakkojen yhdenmukaisuutta koskevien Lissabonin huippukokouksen päätelmien perusteella? Tekeekö ja julkaiseeko komissio tällaisen tutkimuksen? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2001) Komissio huomauttaa, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat komission velvollisuudet, joista määrätään toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta käsittelevässä pöytäkirjassa N:o 7 ja erityisesti sen 4 ja 9 artiklassa, koskevat ainoastaan komission esittämiä säädösehdotuksia. Sen sijaan ne eivät koske perusoikeuskirjaa, sillä se laadittiin erityismenettelyllä Eurooppa-neuvoston pyynnöstä, ja se on ennemmin tai myöhemmin määrä liittää osaksi unionin primäärioikeutta. Varsinaisen asian osalta komissio on vakuuttunut siitä, että perusoikeuskirja tuo perusoikeuksille julkisuutta, joka ei suinkaan vaikeuta unionin talouskehitystä vaan päinvastoin edistää sitä arvoisan jäsenen mainitsemien Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien hengen mukaisesti. Tämän kannan vahvisti myös Nizzan Eurooppa-neuvosto, jossa hyväksyttiin Euroopan sosiaalinen toimintaohjelma seuraavalle viisivuotiskaudelle. Nizzan päätelmien mukaan ohjelma on tärkeä väline nykyaikaistettaessa ja parannettaessa eurooppalaista yhteiskuntamallia, jolle on ominaista se, että taloudellinen suorituskyky ja sosiaalinen kehitys kuuluvat erottamattomasti yhteen. Edellä esitetyn perusteella arvoisan jäsenen ehdottaman selvityksen tekemiseen perusoikeuskirjan noudattamisesta aiheutuvista kustannusvaikutuksista ei ole komission mielestä tarvetta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3914/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle. Daphne-ohjelma.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0225 - 0225



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3914/00 esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (6. joulukuuta 2000) Aihe: Daphne-ohjelma Olen erittäin huolestunut saamastani tiedosta, että yhtään portugalilaista hanketta ei ole hyväksytty Daphne-ohjelmaan tänä vuonna. Portugalin tätä alaa koskevat hanke-ehdotukset ovat yleensä olleet erittäin korkealaatuisia. Näin ollen haluaisin tietää, mistä syystä komissio on tehnyt tällaisen päätöksen. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2001) Komissio sai 415 vuoden 2000 Daphne-ohjelmaa koskevaa ehdotusta, joista 308 täytti tukikriteerit. Arvioinnin jälkeen valittiin rahoitettaviksi 47 hanketta, ja rahoituksen kokonaismäärä oli 4 590 045. Saapuneista 415 ehdotuksesta 15 oli portugalilaisten organisaatioiden tekemiä, ja 11 näistä 15:stä täytti tukikriteerit. Rahoitettaviksi valituista 47 hankkeesta yhdessä on vetäjänä portugalilainen järjestö (Associaçao Fernao Mendes Pinto, joka toimii Montemor-o-Velhossa). Rahoitusta saavissa hankkeissa on yhteensä mukana 361 organisaatiota, joista 27 (7,5 %) on portugalilaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4084/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Autojen ostamista, rekisteröintiä ja myymistä koskeva italialainen laki.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0231 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4084/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: Autojen ostamista, rekisteröintiä ja myymistä koskeva italialainen laki Katsooko Euroopan komissio, että autojen ostamista, rekisteröintiä ja myymistä koskeva italialainen laki on yhteensopiva EY:n lainsäädännön kanssa, varsinkin mitä tulee Italiassa laillisesti asuviin muiden EU:n jäsenvaltioiden kansalaisiin? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. helmikuuta 2001) Komissio on käsitellyt automarkkinoihin liittyviä ongelmia erityisesti uusien ja käytettyjen sekä yksityiseen että ammattitoimintaan tarkoitettujen autojen tuontiin ja rekisteröintiin liittyvien jäsenvaltiokohtaisten toimenpiteiden osalta. Komissiolla on nimittäin ollut käsiteltävänä valitus, joka koskee yhteisön kansalaisen mahdollisuutta ostaa ja rekisteröidä ajoneuvo Italiassa, vaikka hänen vakituinen asuinpaikkansa ei virallisesti olekaan kyseisessä jäsenvaltiossa. Asia ratkaistiin vuonna 2000, jolloin annettiin kiertokirje, jonka mukaan kuka tahansa yhteisön kansalainen voi rekisteröidä ajoneuvon omiin nimiinsä Italiassa, jos hänellä on riittävän kiinteät siteet alueeseen (muun muassa toissijainen asuinpaikka). Komissio haluaa kuitenkin vastata mahdollisimman kattavasti arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen, johon muiden jäsenvaltioiden kansalaiset ilmeisesti törmäävät ostaessaan tai rekisteröidessään autojaan Italiassa. Komission on sitä varten kuitenkin tutustuttava tarkemmin kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa oleviin säännöksiin, käytännön vaikeuksiin (esimerkiksi vaadittaviin asiakirjoihin ja teknisiin tarkastuksiin), hallinnollisiin ja verotuksellisiin esteisiin sekä mahdollisiin kohtuuttomiin kustannuksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4012/00 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Espanjan vedenkäyttösuunnitelma.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4012/00 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Espanjan vedenkäyttösuunnitelma Esityksessä Espanjan kansalliseksi vedenkäyttösuunnitelmaksi ei näköjään oteta kunnolla huomioon vesiä koskevan puitedirektiivin tavoitteita: veden kestävä käyttö, vesijärjestelmien ekologisen ja ympäristöllisen laadun säilyttäminen, rakentamisesta aiheutuvien haittojen ehkäiseminen ja suurten vesialtaiden käyttöön ottaminen. Haittaa aiheutuu myös monille lintujensuojelualueille ja elinympäristödirektiivin liitteeseen II sisällytetyille lajeille kuten saukolle ja leopardille. Kun otetaan huomioon direktiivissä asetetut lyhyen aikavälin tavoitteet vuosille 20042006, kysyn seuraavaa: - Miten komissio aikoo turvata, että tässä vedenkäyttösuunnitelmassa noudatetaan edellä esitettyjä tavoitteita? - Miten komissio aikoo turvata, että Espanjan vedenkäyttösuunnitelma on vesiä koskevan puitedirektiivin mukainen? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2001) Parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut parlamentin kyselytunnilla Maria Sornosa Martinezin esittämiin suullisiin kysymyksiin H-843/00(1) (marraskuussa 2000) ja H-904/00(2) (joulukuussa 2000). (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (marraskuu 2000). (2) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (joulukuu 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3258/00 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Postidirektiivin uudelleentarkastelu ja hintojen nousu.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0215 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3258/00 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Postidirektiivin uudelleentarkastelu ja hintojen nousu Ruotsin esimerkki tuodaan usein esiin, kun halutaan osoittaa postipalvelujen kilpailulle avaamisen myönteiset vaikutukset. Kuluttajahintojen kehityksestä Ruotsissa käy kuitenkin ilmi hintojen huomattava nousu vuodesta 1993 lähtien: - vuosina 19931995: + 25 prosenttia - vuonna 1996: + 6 prosenttia - vuonna 1997: + 30 prosenttia Voiko komissio vahvistaa, että se kannattaa palvelujen kilpailuttamista, vaikka tämä uhkaisi kaikkia koskevan laadukkaan ja kohtuuhintaisen palvelun säilymistä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2000) Komissio katsoo, että kilpailun vapautuminen tuo mukanaan yleispalvelun laadun parantumisen. Nämä kaksi asiaa eivät ole toisiaan pois sulkevia. Näin on myös Ruotsissa, missä kansalaiset nauttivat erittäin korkeatasoisesta palvelusta (97 % postista toimitetaan seuraavana päivänä), vaikka maan väestötiheys on hyvin alhainen. Hintojen nousu Ruotsissa johtuu ensisijaisesti alv:n käyttöönotosta postipalveluissa. Ruotsin hallitus varmistaa, että yksityishenkilöt saavat joka vuosi alennettuun hintaan postimerkkejä tietyn määrän, joka vastaa useimpien tarpeita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3622/00 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Naiset uskonnollisten toimitusten suorittajina.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0196 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3622/00 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Naiset uskonnollisten toimitusten suorittajina Euroopan komissio on työllisyydestä ja sosiaaliasioista vastaavan pääosastonsa kautta ryhtynyt toimiin miesten ja naisten välisen tasa-arvon vahvistamisen alueella. Ehkä ainoa ala, jolta tämä tasa-arvo puuttuu, on eri uskontokuntien kirkollisten sakramenttien toimittaminen. Pappina toimiminen on naisilta täysin kielletty. Naiset eivät voi suorittaa uskonnollisia toimituksia kuten miehet, heitä ei vihitä papeiksi ja heitä syrjitään tällä alueella, jolla kaikilla ihmisillä olisi itsestään selvästi oltava samat oikeudet. Komissiolta kysytään: Mikä on sen kanta tähän asiaan? Aikooko se tehdä aloitteita miesten ja naisten välisen tasa-arvon vahvistamiseksi tällä alueella? Voitaisiinko sukupuolten tasa-arvoa koskevaan puiteohjelmaan (20012005), josta komissio on tiedottanut, sisällyttää kaikkien EU-maissa toimivien uskonto- ja kirkkokuntien kannustaminen siihen, että ne sallisivat naisten suorittaa kirkollisia toimituksia täysin samoin ehdoin kuin miesten? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (9. tammikuuta 2001) Komissio ei voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen, koska kirkollisten sakramenttien toimittamista koskevat asiat eivät kuulu yhteisön toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2413/00 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Yhdyskuntajätteen kaatopaikka Logroñossa (Espanja).



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2413/00 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (18. heinäkuuta 2000) Aihe: Yhdyskuntajätteen kaatopaikka Logroñossa (Espanja) Logroñon kaupungin yhdyskuntajätteen kaatopaikka saneerattiin muutama vuosi sitten yhteisön varoilla. Nyt kaatopaikalla syntyy valumia, jotka pilaavat Ebron vesialueetta. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Mitä toimenpiteitä komissio voi toteuttaa, jotta voitaisiin arvioida, hoitavatko toimivaltaiset viranomaiset velvollisuutensa tässä siassa ja varmistaa, että direktiivillä 91/156/ETY(1) muutettua direktiiviä 75/442/ETY(2) jätteistä noudatetaan? (1) EYVL L 78, 26.3.1991, s. 32. (2) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen esittämistä seikoista, jotka koskevat mahdollista Ebron pohjavesien pilaantumista, joka johtuu Logroñon kaupungin yhdyskuntajätteiden kaatopaikasta. Jätehuollosta säädetään jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 75/442/ETY(1), joka on muutettu 18. maaliskuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/156/ETY(2). Edellä mainitun direktiivin 4 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jätteet hyödynnetään tai niistä huolehditaan vaarantamatta ihmisten terveyttä ja käyttämättä menettelyjä tai menetelmiä, joista voi aiheutua vahinkoa ympäristölle ja erityisesti, että ei vaaranneta vesistöjä, ilmaa, maaperää ja kasveja sekä eläimiä, ei tuoteta melu- tai hajuhaittoja eikä vahingoiteta maaseutua tai erityisalueita. Direktiivin 75/442/ETY 9 artiklan mukaisesti kaikkien jätehuoltolaitosten tai -yritysten on saatava siihen lupa toimivaltaisilta viranomaisilta. Komission tehtävänä on huolehtia perussopimusten noudattamisesta, ja se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yhteisön oikeutta noudatetaan tässä tapauksessa. (1) EYVL L 194, 25.7.1975. (2) EYVL L 78, 26.3.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2292/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE), Ulla Sandbæk (EDD) ja Luisa Morgantini (GUE/NGL) neuvostolle. Yhdysvaltain ohjusjärjestelmä.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2292/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE), Ulla Sandbæk (EDD) ja Luisa Morgantini (GUE/NGL) neuvostolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Yhdysvaltain ohjusjärjestelmä Mitä mieltä neuvosto on Yhdysvaltain kansallisesta ohjustorjuntajärjestelmästä (NMD)? Katsooko neuvosto, että järjestelmä rikkoo vuonna 1972 tehtyä ballististen ohjusten torjuntaohjuksia koskevaa ABM-sopimusta, maksaa jopa 240 miljardia Yhdysvaltain dollaria, antaa sysäyksen uuteen maailmanlaajuiseen varustelukilpaan ja jättää täysin huomiotta EU:n aseriisuntatavoitteet? Onko neuvosto tietoinen Yhdysvaltain pyrkimyksistä vaikuttaa EU:n jäsenvaltioihin, esimerkiksi Tanskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jotta ne sallisivat NMD-laitteiden sijoittamisen alueilleen? Onko neuvosto ollut yhteydessä EU:n jäsenvaltioiden valtionpäämiehiin, jotta koordinoitaisiin EU-yhteistyötä ja vastattaisiin siten yhdessä Yhdysvaltain painostukseen asentaa järjestelmä? Vastaus (20. marraskuuta 2000) Euroopan unioni korostaa, että vuoden 1972 ABM-sopimus on yksi strategisen vakauden kulmakivistä. EU toivoo, että sopimus pysyisi voimassa. Unioni on ilmaissut kantansa muun muassa ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2000 tarkistuskonferenssissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2440/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Euroopan unionin tuen peruuttaminen.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2440/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (19. heinäkuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin tuen peruuttaminen Naisten äyriäiskalastajayhdistys Galiciassa (Associação Galega de Marisqueiras, Agamar) anoi elokuussa 1999 Galician maanviljelys- ja kalastusvirastolta tukea, joka kuului osaltaan PESCA-yhteisöaloitteen kehittämisen piiriin erityisesti naisten työllisyyttä edistävänä toimena. Naiskalastajayhdistyksen hankkeen tarkoituksena oli viljellä nopeakasvuista japanilaista simpukkaa hyödyntämällä ensimmäisen sadon tuloksia seuraavaan kylvöön. Euroopan komissio myönsi tuen, mutta päätöksen täytäntöönpanon jälkeen kalastusvirasto vaati Agamar:ia palauttamaan sen, koska yhdistys ei sen mielestä täyttänyt tuen saamiseksi edellytettyjä vaatimuksia. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Aikooko komissio pyytää Galician kaupunginvirastolta tietoja tähän mielivaltaiselta vaikuttavaan menettelytapaan johtavista syistä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Koska rakennerahastouudistus on ulotettu koskemaan myös kalatalouden rakennepolitiikkaa, jäsenvaltioiden ilmoittamien viranomaisten on kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1263/1999(1) ja kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17. joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999(2) säännöksiä noudattaen määrättävä toimintaohjelmiensa yhteydessä toimenpiteistä, jotka soveltuvat hankkeiden valintaan ja myönnettäessä komission apua kyseisille hankkeille. Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan (entinen 92 artikla) nojalla Espanjan viranomaisten on saatava komission hyväksyntä valtiontukijärjestelmille, joissa sovelletaan yhteisön tuen myöntämisen edellytyksiä säätelevää yhteisön säännöstöä. Tässä yhteydessä Espanjan viranomaisten on myös komission hyväksymässä valtiontukijärjestelmässä sovellettavien tuen myöntämistä koskevien edellytysten osalta noudatettava lainsäädäntöä ja hallinnollisia määräyksiä. Tässä vaiheessa komissio ei ole saanut hankkeen edunsaajilta tietoa mahdollisista ongelmista. Näin ollen komission ei ole mahdollista antaa parlamentinjäsenelle vastausta Galician viranomaisten toimenpiteiden asianmukaisuudesta. (1) EYVL L 161, 26.6.1999. (2) EYVL L 337, 30.12.1999.