KIRJALLINEN KYSYMYS E-2787/02

esittäjä(t): Ulla Sandbæk (EDD) komissiolle

(3. lokakuuta 2002)

Aihe: Sokeri

1. Miten komissio aikoo käsitellä vähemmän kehittyneiden maiden tuotannon alkuperäsääntöjä, suojatoimenpiteitä ja tarjontapuolen rajoituksia sekä vientikapasiteettiä koskevia kysymyksiä tulevissa taloudellisissa kumppanuussopimuksissa?

2. Voisiko komissio esittää yksityiskohtaisen katsauksen Euroopan sokeriteollisuuden voittomarginaaleista maittain? Katsaukseen pitäisi sisältyä arvio EU:n sokeriteollisuuden voittomarginaaleista suhteessa muihin maatalouden aloihin.

3. Voiko komissio esittää osana yhteisen maatalouspolitiikan välitarkistusta analyysin tärkeimpien YMP:n mukaisesti tuotettujen kasvien (vehnä, ohra, maissi, riisi, sokerijuurikas jne.) voittomarginaaleista sekä tukien kanssa että ilman niitä?

4. Voiko komissio laatia luettelon vähemmän kehittyneistä maista EU:hun tuoduista uusista tuotteista, jotka ovat hyötyneet tullien poistamisesta sen jälkeen, kun Kaikki paitsi aseet -aloitetta on ryhdytty soveltamaan?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(12. marraskuuta 2002)

1. Taloudelliset kumppanuussopimukset tarjoavat alkuperäsäännöille vakaan ja ennustettavissa olevan kehyksen, joka perustuu Cotonou-sopimuksen pöytäkirjan 1 liitteen V määritelmiin alkuperäsäännöistä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä. Taloudellisia kumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen yhteydessä komissio arvioi kaikkia nimenomaisia pyyntöjä muuttaa alkuperäsääntöjä, ja erityisesti Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän AKT:n esittämiä pyyntöjä, jotka koskevat AKT:n markkinoillepääsyn parantamista tai järjestelmän valvontaa. Euroopan unionin taloudellisia kumppanuussopimuksia koskevissa neuvotteluohjeissa todetaan, että Cotonou-sopimuksen suojatoimenpiteitä (liitteessä V oleva 811 artikla) sovelletaan Maailman kauppajärjestön asiaa koskevien määräysten mukaisesti.

Tarjontarajoitteiden voittaminen on taloudellisten kumppanuussopimusten keskeinen tavoite. Poistaessaan kaupan esteitä AKT:n ja unionin väliltä taloudelliset kumppanuussopimukset edistävät osaltaan kauppapoliittisia uudistuksia AKT-valtioissa lisäämällä avoimuutta ja läpinäkyvyyttä ja luomalla kauppapolitiikalle entistä paremmin ennakoitavissa olevan toimintakehyksen. Tämä saa talouselämän toimijat liikkeelle ja houkuttelee sijoituksia. Kehitysyhteistyötä tarvitaan kuitenkin myös. Siksi on tärkeää huomata, että taloudelliset kumppanuussopimukset ovat riippumattomasta oikeudellisesta asemastaan huolimatta edelleen osa Cotonou-lähestymistapaa. Sen varmistamiseksi, että tarvittavat kaupan toimenpiteet ja mukautustoimenpiteet voidaan toteuttaa asianmukaisesti, Euroopan kehitysrahaston lähes valmiissa ohjelmasuunnitelmassa kaupan asemaa on lujitettu erityisesti alueellisissa kehitysyhteistyöohjelmissa. Kaikkiaan Euroopan yhdeksännestä kehitysrahastosta rahoitettavien, AKT:n alueelliseen yhdentymiseen ja kaupan valmiuksien kehittämiseen liittyvien ohjelmien kustannukset ovat tällä hetkellä kaikkiaan arviolta 485 miljoonaa euroa. Cotonou-sopimuksessa tarkoitetuissa välitarkistuksessa ja lopputarkistuksessa kiinnitetään erityistä huomiota taloudellisiin kumppanuussopimuksiin liittyvien valmistelujen rahoittamiseen.

Komissio on myös sopinut yksittäisten AKT-valtioiden ja alueiden kanssaohjelmista, joiden kaupan valmiuksien kehittämistarpeiden täyttämiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Komissio pyrkii myös osaltaan aktiivisesti edistämään vientiä useissa AKT-valtioissa.

Tämän lisäksi on myös olemassa horisontaalisia ohjelmia, joihin kaikki AKT-valtiot voivat osallistua ja joiden tarkoituksena on vientikapasiteetin vahvistaminen. Tärkeimmät ohjelmat liittyvät puutarha- ja kalastusalaan, ja niiden tavoitteena on auttaa AKT-valtioita mukautumaan terveyteen ja kasvien terveyteen liittyviin standardeihin näiden tuotteiden viennissä.

2. Yksityiskohtaista katsausta Euroopan sokeriteollisuuden voittomarginaaleista maittain ei ole tällä hetkellä saatavissa. Sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisen yhteydessä on kuitenkin tekeillä ulkopuolisen tahon suorittama tutkimus, jossa käsitellään näitä kysymyksiä.

3. Tärkeimpien yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa tuotettujen kasvien voittomarginaaleja (sekä tuettu että ilman tukia tapahtuva tuotanto) koskeva analyysi ei ole tällä hetkellä saatavissa, joten niitä tarkastellaan parhaillaan osana välitarkistuksesta tiedottamisen yhteydessä tehtävää yleistä vaikutusanalyysiä.

4. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 416/2001(1) määritellään kaikki paitsi aseet -aloitteen mukaisesti vapautetut tuotteet. Koska tiedot tämän aloitteen mukaiseen etuuskohteluun oikeutetusta tuonnista vuodelta 2001 ovat olleet saatavilla vasta syyskuusta lähtien ja koska aloitteen vaikutusten arviointiin kuluu ainakin kaksi vuotta, asiasta on vielä liian aikaista tehdä arviota.

(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 416/2001, annettu 28 päivänä helmikuuta 2001, monivuotisen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä heinäkuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N:o 2820/98 muuttamisesta tullittomuuden laajentamiseksi koskemaan vähiten kehittyneistä maista peräisin olevia tuotteita ilman määrällisiä rajoituksia, EYVL L 60, 1.3.2001.