Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3249/97 komissiolle esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Kosmetiikkatuotteet ja työympäristö Kampaamoala on ilmoittanut, että kosmeettisten tuotteiden runsas käyttäminen aiheuttaa kampaajille terveyshaittoja. Voiko komissio ilmoittaa, onko se tutkinut tätä ongelmaa tai aikooko se tutkia sitä? Katsooko komissio muuten, että jäsenvaltioiden kosmetiikkatuotteita koskevan lainsäädännön lähentämistä koskeva direktiivi riittää takaamaan sen, että ammatissaan kosmetiikkatuotteiden kanssa tekemisiin joutuvat saavat riittävää tietoa terveyshaitoista, ja että heitä suojellaan niitä vastaan? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1997) Kosmeettisia valmisteita ammatikseen käsitteleviin henkilöihin sovelletaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa yhteisön lainsäädännössä säädettyjä toimenpiteitä. Esimerkkeinä mainittakoon neuvoston direktiivit 80/1107/ETY, 83/391/ETY ja 90/394/ETY ((EYVL L 327, 3.12.1980. EYVL L 183, 29.6.1989. EYVL L 196, 26.7.1990. )), joissa säädetään työpaikoilla noudatettavista vähimmäisvaatimuksista. Yhteisössä kaupan olevien kosmeettisten valmisteiden turvallisuus on varmistettu kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/768/ETY ((EYVL L 262, 27.9.1976. )) (ns. kosmetiikkadirektiivin) säännöksillä. Direktiivin 2 artiklassa säädetään, että ¨yhteisössä markkinoille saatetut kosmeettiset valmisteet eivät saa tavanomaisissa tai kohtuudella ennakoitavissa käyttöolosuhteissa aiheuttaa haittaa ihmisten terveydelle...¨. Jos siis on todennäköistä, että valmistetta käytetään kauneudenhoitoalalla, valmistajan tai tämän edustajan on lain mukaan varmistettava, että kyseinen valmiste on ammattikäytössä turvallinen. Sellaisten valmisteiden kuin hiustenvärjäysaineiden turvallisuuden arvioinnista vastaa nykyään kosmetiikka-alan tiedekomitea. Kyseinen asiantuntijaryhmä, joka neuvoo komissiota kosmeettisten valmisteiden turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä, ottaa huomioon valmisteiden kaikki ennakoitavissa olevat käyttöolosuhteet, mm. ammattikäytön. Arvioinnin tuloksena valmisteisiin voidaan kiinnittää erityisiä varoitusmerkintöjä, joista käyvät ilmi varotoimenpiteet ja/tai käyttöohjeet. Kosmetiikkadirektiivin 6 artiklan 1 kohdan g alakohdassa säädetään, että merkinnöissä on ilmoitettava kaikki kosmeettisen valmisteen sisältämät ainesosat. Näin kuluttaja voi varmistua siitä, ettei valmiste sisällä mitään sellaista ainetta, jolle tämä on allerginen tai yliherkkä. Lisäksi kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/768/ETY muuttamisesta kuudennen kerran 14. kesäkuuta 1993 annetussa direktiivissä 93/35/ETY ((EYVL L 151, 23.6.1993. )) säädetään tuotetiedoista, joiden on oltava saatavilla kosmeettisen valmisteen päällysmerkinnöissä ja pakkauksessa mainitussa osoitteessa. Kyseisiä tietoja on pidettävä jäsenvaltioiden viranomaisten saatavilla valvontaa varten. Direktiivin 7 a artiklan 1 kohdan f alakohdassa säädetään siitä, kuinka kosmeettisen valmisteen valmistajan tai maahantuojan on pidettävä viranomaisten saatavilla ¨olemassa olevaa tietoa kosmeettisten valmisteiden käytöstä aiheutuneesta haitasta ihmisen terveydelle¨. Kyseinen vaatimus mahdollistaa markkinoille saatettujen valmisteiden haitallisten vaikutusten valvomisen ja siis tuoteturvallisuuden jatkuvan varmistamisen. Komissio katsookin, että kosmeettisten valmisteiden turvallisuus ammattikäytössä on otettu huomioon ja että kosmetiikkadirektiivin säännöksillä varmistetaan se, että kyseisten valmisteiden käyttäjien saatavilla on riittävästi tietoa mahdollisten terveysongelmien välttämiseksi.