ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3257/00 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Postidirektiivin uudelleentarkastelu ja yhtenäinen tariffi.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0252 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3257/00 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Postidirektiivin uudelleentarkastelu ja yhtenäinen tariffi Postidirektiiviä koskevassa ehdotuksessa (KOM(2000) 319 lopullinen) mainitaan, etteivät yhtenäiset maksut ole yleispalveluvelvoitteiden keskeinen osa. Tämä on kuitenkin useimmissa, jollei kaikissa jäsenvaltioissa suunnitellun vastaista. Maksujen tasoittaminen on todellakin olennaisen tärkeää alueellisen, taloudellisen ja sosiaalisen koheesion kannalta. 1. Mikä on komission kanta yhtenäisestä tariffista? 2. Voidaanko yhtenäinen tariffi komission mielestä säilyttää suunnitellussa vapauttamisprosessissa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2000) 1. Komission kanta yhtenäiseen hinnoitteluun on edelleen sama kuin yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 97/67/EY(1) esitetty. Jäsenvaltiot voivat halutessaan ottaa käyttöön yhtenäisen hinnoittelun. 2. Kyllä. (1) EYVL L 15, 21.1.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2888/00

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(14. syyskuuta 2000)

Aihe: Lentokenttämalaria

Voiko komissio ilmoittaa, noudatetaanko sen mielestä tropiikin maista saapuvien lentokoneiden käsittelyä hyönteismyrkyillä koskevia sääntöjä kunnolla, kun otetaan huomioon Maailman terveysjärjestön tiedotteen elokuun numerossa ilmoitettu lentokenttämalariatapausten määrän lisääntyminen erityisesti Ranskassa, Belgiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(18. lokakuuta 2000)

Lentokenttämalaria on harvinainen ja mahdollisesti vakava sairaus. Tauti kuvattiin ensi kerran vuonna 1997, ja sen jälkeen Länsi-Euroopassa on tavattu 75 tautitapausta. Ihminen voi saada lentokenttämalariatartunnan horkkahyttysen pistosta lennon tai välilaskun aikana taikka avatessaan pakkauksia tai matkatavaroita missä tahansa lentokentän alueella. Tartunnan voivat saada myös lentokenttien lähellä asuvat tai niiden lähialueita maaliikenteessä käyttävät. Suurin lentokenttämalariariski tulee läntisestä ja keskisestä Afrikasta: suurimpaan osaan näiltä alueilta tulevasta lentoliikenteestä kuuluu välilasku Länsi-Euroopassa. Lentokenttämalariaa esiintyy etupäässä lämpiminä kesinä, jolloin olot horkkahyttysen selviämiselle ovat tavallista otollisemmat. Lisäksi Euroopan kesäkuukaudet osuvat yhteen kravun kääntöpiirin ja päiväntasaajan välisten Afrikan alueiden sadekauden kanssa, jolloin malariatartunnat ovat yleisiä.

Lentokenttämalarian torjunnan perustana on hyönteisten hävittäminen malaria-alueilta saapuvista lentokoneista. Hyönteisten hävittämisestä määrätään kansainvälisissä terveyssäännöksissä, ja sitä edellytetään Maailman terveysjärjestön WHO:n suosituksissa. Toimenpiteeseen on käytettävissä useita menetelmiä.

Tätä uutta mutta vielä suhteellisen harvinaista terveysuhkaa käsittelevä yhteisön verkko on tiedottanut asiasta jäsenvaltioiden viranomaisille, lääketieteelliselle henkilöstölle ja väestölle. On jäsenvaltioiden vastuulla varmistaa, että niiden lentokentillä toteutetaan asianmukaiset torjuntatoimet. Malarian leviämistä tätä reittiä myöten ei vielä täysin tunneta, eivätkä WHO:n suositukset hyönteisten hävittämisestä asianmukaisesti toteutettuinakaan välttämättä estä kaikkia lentokenttämalariatapauksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3153/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle. Mustat listat.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0081 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3153/00 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) komissiolle (2. lokakuuta 2000) Aihe: Mustat listat Neuvoston asetuksen 1469/95/ETY(1) ja komission asetuksen 745/96/ETY(2) mukaan yrityksiä ja yksityishenkilöitä on tarkoitus kirjata mustalle listalle yksinomaan epäilyksen perusteella. Komissiota pyydetään perustelemaan tämä sekä selvittämään, miksi se haluaa taata luottamuksellisuuden kyseisiin yrityksiin nähden. Miten komissio aikoo huolehtia korvauksista yrityksille ja yksityishenkilöille, jotka aiheettomasti kirjataan tällaiselle listalle? (1) EYVL L 145, 29.6.1995, s. 1. (2) EYVL L 102, 25.4.1996, s. 15. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 2000) Ensinnäkin komissio haluaa huomauttaa, että eräiden EMOTR:n tukiosastosta rahoitettujen toimien edunsaajien osalta toteutettavista toimenpiteistä 22 päivänä kesäkuuta 1995 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1469/95(1) ja sen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24 päivänä huhtikuuta 1996 annettua komission asetusta (EY) N:o 745/96(2) on jo nyt sovellettava sellaisenaan. Kyseisten asetusten mukaisesti ao. tiedonantoja ei laadita olettaman tai epäilyksen perusteella vaan ne koskevat sellaisia toimijoita, joiden luotettavuutta on syytä epäillä asetuksen (EY) N:o 1469/95 1 artiklassa mainituin perustein (hallinnollinen tai oikeudellinen esitutkinta, hallinto- tai oikeusviranomaisten lopullinen päätös). Jäsenvaltioiden ja komission väliset tiedonannot ovat luottamuksellisia. Tältä osin sovelletaan tietosuojaa koskevia säännöksiä, jotka sisältyvät yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 95/46/EY(3) ja jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi 13 päivänä maaliskuuta 1997 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 515/97(4). Komissio korostaakin, että tällaiset tiedonannot lähetetään ainoastaan asianomaiselle Euroopan petostentorjuntaviraston yksikölle, joka on ilmoittanut toteuttaneensa tarvittavat organisatoriset ja tekniset toimenpiteet tietosuojan turvaamiseksi. Tähän mennessä komissiolle ei ole tehty kantelua tiedonannoista, jotka perustuvat arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemiin asetuksiin. Asetuksen (EY) N:o 745/96 11 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jäsenvaltiot ja komissio ovat itse vastuussa aiheuttamastaan vahingosta. (1) EYVL L 145, 29.6.1995. (2) EYVL L 102, 25.4.1996. (3) EYVL L 281, 23.11.1995. (4) EYVL L 82, 22.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3631/00 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Toimihenkilöiden ja yritysjohtajien tilanne Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0236 - 0236



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3631/00 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Toimihenkilöiden ja yritysjohtajien tilanne Euroopan unionissa Ottaen huomioon Euroopan parlamentin työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan hyväksymän mietinnön A3-0196/93(1) ja Euroopan parlamentin 25.6.1993 hyväksymän toimihenkilöiden ja yritysjohtajien tilannetta Euroopan yhteisössä koskevan päätöslauselman (A3-0196-93), mihin toimiin komissio on ryhtynyt Euroopan parlamentin esittämien pyyntöjen johdosta? (1) EYVL C 194, 19.7.1993, s. 347. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3497/00 esittäjä(t): Raina Echerer (Verts/ALE) komissiolle. Sallisiko mikään EU:n jäsenvaltio Temelinin käynnistämisen?.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0183 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3497/00 esittäjä(t): Raina Echerer (Verts/ALE) komissiolle (6. marraskuuta 2000) Aihe: Sallisiko mikään EU:n jäsenvaltio Temelinin käynnistämisen? Saksan ympäristöministeri on ilmoittanut, että Saksan voimassaolevan lainsäädännön mukaan Tekin tasavallan neuvostovalmisteinen Temelinin voimala ei läpäisisi ydinvoimaloiden turvallisuustestejä. Itse asiassa Itä-Saksan neljä samanlaista neuvostovalmisteista ydinvoimalaa suljettiin Saksojen yhdistymisen jälkeen. Koska EU ei ole vielä laatinut ydinturvallisuutta koskevia standardeja, voiko Euroopan komissio vastata seuraavaan kysymykseen: Sallittaisiinko Temelinin tyyppisen ydinreaktorin toiminnan käynnistäminen Saksassa Saksan lainsäädännön, Ranskassa Ranskan lainsäädännön, Yhdistyneessä kuningaskunnassa Britannian lainsäädännön, Espanjassa Espanjan lainsäädännön, Ruotsissa Ruotsin lainsäädännön, Suomessa Suomen lainsäädännön, Belgiassa Belgian lainsäädännön ja Alankomaissa Alankomaiden lainsäädännön mukaan? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2000) Reaktori, joka otettiin hiljattain käyttöön Temelínin ydinvoimalassa, sekä valmistumassa oleva toinen reaktori ovat tyyppiä VVER-1000. Maailman seitsemän teollistuneimman maan ryhmä (G7) katsoi vuonna 1992, että tätä tyyppiä olevien reaktorien turvallisuus voidaan nostaa kohtuullisin kustannuksin länsimaiselle tasolle, ja sellaisiksi tällaiset reaktorit katsotaan myös Agenda 2000 -asiakirjassa. Kyseiset reaktorit poikkeavat siis huomattavasti Greifswaldin ydinvoimalan neljästä ensimmäisestä reaktorista, jotka ovat tyyppiä VVER 440/230. Tätä tyyppiä olevat reaktorit on määritelty G7-ryhmässä ja Agenda 2000 -asiakirjassa reaktoreiksi, joiden turvallisuutta ei voida nostaa kohtuullisin kustannuksin riittävän korkealle tasolle. Kaikkien jäsenvaltioiden sääntelyjärjestelmiä on kehitetty viimeisten vuosikymmenien aikana, millä on varmistettu korkea ydinturvallisuuden tason ottaen samalla huomioon ydinalan erilaiset sääntelykulttuurit ja tekniikat. Jäsenvaltioiden erilaisille sääntelyjärjestelmille on yhteistä se, että niillä varmistetaan korkea ydinturvallisuuden taso. Tätä edellytetään myös ehdokasmailta liittymisprosessin yhteydessä. Ydinturvallisuudesta on vastuussa se valtio, jonka lainkäyttövallan piirin ydinvoimala kuuluu. Näin ollen ainoastaan Tekin ydinalan sääntelyviranomaisella on valta myöntää ja evätä lupia ydinvoimaloiden sijoittamiseen, rakentamiseen, käyttöönottoon, toimintaan ja käytöstäpoistoon Tekissä. Tässä yhteydessä on tärkeä huomata, että kansainväliset ydinturvallisuuden asiantuntijat, mukaan luettuna Kansainvälisen atomienergiajärjestön kansainvälinen tarkastusryhmä, ovat tunnustaneet (tarkastusryhmä helmikuussa 2000), että Tekin sääntelyjärjestelmä on samalla tasolla kuin jäsenvaltioiden järjestelmät.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3128/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Yhdysvaltain rahoitus Euroopan federalisteille.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3128/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (6. lokakuuta 2000) Aihe: Yhdysvaltain rahoitus Euroopan federalisteille Sanomalehdissä on ollut artikkeleita, joiden mukaan eräät eurooppalaisen integraatioliikkeen johtohahmot saivat rahallista tukea American Committee for a United Europe -yhdistykseltä, joka on Yhdysvaltain tiedustelupalvelun peitejärjestö. Kyseiset artikkelit tukevat tietoja, joiden mukaan Yhdistyneen Kuningaskunnan vuoden 1975 EEC kansanäänestyksen aikana tyytymättömät CIA:n asiamiehet viestittivät EI-kampanjan johdolle, että heidän työtoverinsa osallistuivat aktiivisesti toisen osapuolen toimintaan. Kun otetaan huomioon Euroopan parlamentin tuntema huoli Echelon-järjestelmästä, mikä on komission kanta tähän kysymykseen? Onko komissiolla arkistoissaan tähän kysymykseen liittyviä asiakirjoja? Mikä on niiden luokitus? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentinjäsen tietää, Echelon-asiaa tarkastellaan parhaillaan parlamentin tätä varten perustamassa väliaikaisessa komiteassa. Komissio osallistuu komitean työhön ja toimittaa sille omat tutkimustuloksensa aina kun se on mahdollista. Komissiolla ei ole tietoja tai asiakirjoja, jotka liittyisivät parlamentinjäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2733/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Euroopan laajuisen ilmavalvontajärjestelmän luominen.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0160 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2733/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Euroopan laajuisen ilmavalvontajärjestelmän luominen Kun otetaan huomioon, että tiedotusvälineissä olleiden tietojen perusteella Milanon Malpensa- ja Linate-lentokentillä äskettäin tehtyjen yllätystarkastusten yhteydessä ilmeni, että lennonjohtajat toimivat yleisesti täysin vastuuttomasti leimaamalla itsensä työpaikalle saapuneiksi siirtymättä kuitenkaan työhönsä tutkan kuvaruudun ääreen, Italian ilmatilaa pidetään jo nyt suhteettoman vaarallisena, koska sen liikenne on vuoden aikana lisääntynyt 18 % ja koska tämän seurauksena onnettomuuden riski on kasvanut 140 %, monien EU:n jäsenvaltioiden ilmatilan turvallisuus on viime vuosina heikentynyt, voiko komissio ilmoittaa 1. Onko se tietoinen näistä seikoista ja miten se arvioi niitä? 2. Mitä edistystä se on saavuttanut Euroopan laajuisen ilmavalvontajärjestelmän luomisessa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 2000) Komissiolla ei ole käytettävissään konkreettisia tietoja, joiden perusteella se voisi arvioida lentoliikenteen turvallisuuden tasoa Italiassa ja erityisesti Malpensan ja Linaten lentoasemilla. Komissio aikoo ottaa yhteyttä Italian viranomaisiin saadakseen lisätietoja asiasta. Loppuvuodesta 1999 lähtien komissiossa on ollut valmisteilla hanke, joka koskee yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa. Tämän hankkeen tarkoituksena on ottaa käyttöön Euroopan vaatimukset huomioon ottava lennonjohtojärjestelmä, jolla korvataan tämänhetkinen pirstoutunut ja kansallisiin järjestelmiin perustuva ilmatilan hallinnan järjestelmä. Jäsenvaltioiden siviili-ilmailua edustavista jäsenistä koostuva korkean tason ryhmä on perustettu antamaan komissiolle neuvoja siitä, miten uudistus lentoliikenteen hallinnan alalla olisi toteutettava. Ryhmän työn tulosten odotetaan valmistuvan lokakuussa 2000. Niiden perusteella on tarkoitus toteuttaa sarja yhteisön lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan keskipitkällä aikavälillä lentoyhtiöille tarjottavien lentoliikennepalvelujen laatua ja ylläpitää tai parantaa nykyistä turvallisuuden tasoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2743/00 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle. Jäteveden puhdistamo Sardinian Sarrochissa.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0219 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2743/00 esittäjä(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Jäteveden puhdistamo Sardinian Sarrochissa Sardinia siirsi vuonna 1993 vastuun yhteisön ENVIREG-ohjelman avulla rahoitettavan jäteveden puhdistamon rakentamisesta Perd'e Sali Porto Columboon Sarrochin kunnalle(1). Kun hankkeelle oli löytynyt urakoitsija(2), työ keskeytettiin 26. helmikuuta 1996 tarkoituksena toimittaa maanmittaus puhdistamon paikan muuttamiseksi sen vuoksi, että hankkeen suunnittelusta vastannut insinööri ei ollut ottanut huomioon ehdotetun sijoituspaikan läheisyydessä vielä sijaitsevia taloja. Kun maanmittaus oli toimitettu(3), urakoitsijat kieltäytyivät jatkamasta työtä, johon Sarrochin kunta vastasi peruuttamalla rakennushanketta koskevan sopimuksen(4). Tämän jälkeen työ annettiin toiselle yritykselle, joka rakensi puhdistamon maanmittauksessa osoitetulle uudelle paikalle, ylävirtaan asuinalueesta, meren rannalle, ainoalle Sarrochin kunnan vielä luonnontilaan jätetylle alueelle. Huolimatta Cagliarin yleisen syyttäjän virastoon lähetetystä, 23. heinäkuuta 1997 päivätystä kirjeestä, jossa pyydettiin tarkistamaan, olivatko lukuisat rakennushankkeen yhteydessä myönnetyt luvat lainmukaisia ja oliko hanke voimassa olevien ympäristösäädösten mukainen, toistaiseksi ei ole ryhdytty minkäänlaisiin toimiin. Nyt jäteveden puhdistamo on kokonaan hylätty ja siitä on tullut ilkivallan kohde. Alueen jätevesiongelmia ei ole ratkaistu ja alue on maisemallisesti pilattu, mikä on esteenä matkailualan mahdolliselle kehittymiselle. Voiko komissio tutkia, onko hankkeeseen myönnettyjä yhteisön varoja käytetty lainmukaisesti? Katsooko se, että rahoituksen saajien olisi maksettava EU:lle korvauksia, koska hankkeen tavoitteet jäivät saavuttamatta? (1) Päätös N:o 35/3, 24.9.1993; valtuuskunnan käsittely: DCGADA N:o 2557, 8.10.1993. (2) Kunnanhallituksen päätös N:o 365, 25.11.1994. (3) Kunnanhallituksen päätös N:o 328, 8.11.1996, vahvistettuna Sardinian autonomisen alueen ympäristöhallinnon ja opetushallinnon lausunnoilla sekä Cagliarin viranomaisten (Soprintendeza ai BB.AA.AA.AA.SS.) lausunnolla. (4) Kunnanhallituksen päätös N:o 58, 21.2.1997. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1260/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) ja Marie Isler Béguin (Verts/ALE) komissiolle. Karhujen siirtäminen pois Ranskan Pyreneiltä.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0114 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1260/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) ja Marie Isler Béguin (Verts/ALE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Karhujen siirtäminen pois Ranskan Pyreneiltä Ranskan parlamentti päätti kuluvan vuoden maaliskuun lopulla, että ruskeat karhut on siirrettävä pois (Ranskan) Pyreneiltä. Vuonna 1996 Sloveniasta tuotiin Pyreneille useita ruskeita karhuja erityisesti sitä varten, että sukupuuton uhkaamaa karhukantaa voitiin vahvistaa ja elvyttää. Onko komissio sitä mieltä, että ruskeiden karhujen kiinni ottaminen ja palauttaminen Sloveniaan tai sijoittaminen eläintarhoihin rikkoo luontotyyppidirektiiviä? Jos komissio on tätä mieltä, mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta Ranskan viranomaiset eivät toteuta karhujen siirtämistä pois Pyreneiltä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 2000) Parlamentin jäsen viittaa Ranskan kansalliskokouksen ensimmäisessä käsittelyssä tekemään tarkistukseen. Komissio ei ole kuitenkaan saanut Ranskan viranomaisilta ilmoitusta lopullisesta päätöksestä Keski-Pyreneille uudelleen tuotujen karhujen ja niiden pentujen kiinni ottamisesta. Jos Ranska päättää ryhtyä ottamaan karhuja kiinni, siinä on noudatettava 21. maaliskuuta 1992 luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun elinympäristödirektiivin 92/43/ETY(1) 16 artiklaa. Komissiolla ei ole myöskään tietoa siitä, aikooko Slovenia ottaa vastaan Pyreneiltä palautettavat karhut. Komissio toivoo, että Pyreneillä meneillään oleva LIFE-Luonto-hanke voi jatkua siten, että sinne tuodut tai näillä vuorilla (niiden luontaisella levinneisyysalueella) syntyneet karhut voivat jäädä sinne. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2450/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle. Ison-Britannian sianlihantuottajille myönnettävät tuet.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2450/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Ison-Britannian sianlihantuottajille myönnettävät tuet Ison-Britannian hallitus on pyytänyt hyväksymään erityistukia brittiläisille sianlihantuottajille, joiden tilanne on BSE- ja naudanlihakriisin johdosta katastrofaalinen. Missä vaiheessa on tämän pyynnön käsittely? Frank Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen viitannee komissiolle 30. maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä annettuun valtiontukia koskevaan ilmoitukseen, jonka otsikkona oli sikatalouden rakennemuutosohjelma vuonna 2000. On kuitenkin syytä tähdentää, ettei ilmoituksen perusteissa eikä missään muuallakaan tekstissä millään tavoin viitata nautojen BSE-kriisiin. Komissio vahvistaa käyneensä kahdenvälisiä neuvotteluja ja kirjeenvaihtoa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa, mutta tukiohjelman eräät yksityiskohdat ovat edelleen arvioitavina. Tämän vuoksi komissio ei voi ottaa kantaa tämän arvioinnin mahdollisiin tuloksiin. Ilmoitetun valtiontuen yhdenmukaisuuden arviointi EY:n perustamissopimuksen 8789 artiklan (ent. 9294 artiklat) kanssa suoritetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (nykyään 88 artikla) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksessa (EY) N:o 659/1999(1) säädetyin menettelyin. Kysyjälle ilmoitetaan komission asiaa koskeva päätös mainitun asetuksen 20 artiklan 3 kohtaa soveltaen. (1) EYVL L 83, 27.3.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1849/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) ja Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle. IST-ohjelman muut kuin tutkimushankkeet.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1849/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) ja Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: IST-ohjelman muut kuin tutkimushankkeet IST-ohjelma (Information Society Technologies) pannaan täytäntöön yhteisrahoitteisilla toimilla ja muilla tukitoimenpiteillä, kuten tukiverkoilla, yhteistoimilla, täydentävillä toimenpiteillä, määrärahojen käytön tehostamista koskevilla toimilla, koulutustoimilla ja niin edelleen, kuten IST-ohjelman vuoden 2000 työohjelman sivulla 10 todetaan. 1. Voiko komissio toimittaa luettelon kaikista IST-ohjelman muista kuin T&K-hankkeista, jotka on jo laadittu tai joista neuvotellaan niiden saatua arviointipaneelin hyväksyntä ja jotka rahoitetaan tai todennäköisesti rahoitetaan tällaisina täydentävinä toimina? 2. Voiko komissio toimittaa kaikista hankkeista tai hyväksytyistä ehdotuksista tiedot, jotka sisältävät - lyhyen kuvauksen hankkeesta - luettelon odotettavissa olevista keskeisistä tuloksista - luettelon hankkeeseen osallistujista ja määrärahojen jakautumisen? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 2000) Parlamentin jäsenille ja parlamentin sihteeristöön lähetetään suoraan luettelo 70 allekirjoitetusta IST-hankkeesta, jotka ovat muita kuin T&K-hankkeita. Kustakin hankkeesta on saatavissa tietoja julkiselta Cordis-verkkopalvelimelta (yhteisön tutkimus- ja kehittämisasioiden tietopalvelu) Internet-osoitteesta: http://www.cordis.lu. Tarkemmin sanottuna hankkeita koskevat tiedot, jotka sisältävät lyhyen kuvauksen hankkeesta ja sen tärkeimmistä odotettavissa olevista tuloksista, ovat saatavissa seuraavista osoitteista: http://www.cordis.lu/ist/home.html tai http://www.cordis.lu/ist/projects.htm. Yksittäistä hanketta koskevat tiedot haetaan verkkosivuilta valitsemalla hankkeen numero hankkeiden luettelosta. Luottamuksellisuuden takaamiseksi tiedot sellaisista hankkeista, joiden sopimuksista neuvotellaan edelleen, lisätään verkkosivuille vasta, kun hanketta koskeva sopimus on allekirjoitettu.