ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0115/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Työttömyys ja perussopimusuudistus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0180 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0115/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Työttömyys ja perussopimusuudistus Portugali pyrkii puheenjohtajakaudellaan omistamaan ensimmäisen Portugalissa järjestettävän Eurooppa-neuvoston kokouksen työttömyydelle ja sosiaaliselle koheesiolle. Tiedetään, EU:n työttömyys on että viime vuosina ollut suoraan riippuvainen taloudellisesta kehityksestä. Niinpä 25 vähiten työttömyydestä kärsivää aluetta, joiden työttömyysprosentti on 4, kuuluvat samalla rikkaimpiin alueisiin ja 25 pahinta työttömyysaluetta, joissa työttömyys on 23,7 %, ovat myös suhteellisesti köyhimpiä. Tässä tilanteessa aikooko Portugali puheenjohtajamaana lisätä vuonna 2000 perussopimusten uusimiseksi järjestettävän hallitusten välisen konferenssin käsittelemiin kysymyksiin eurooppalaisen työllisyyspolitiikan toteuttamisen, joka asetettaisiin samalle tasolle aluekehityspolitiikan kanssa? Vastaus (16. maaliskuuta 2000) Amsterdamin sopimuksella lisättiin EY:n perustamissopimukseen uusi työllisyyttä koskeva osasto, jonka mukaan jäsenvaltiot ja yhteisö pyrkivät kehittämään yhteensovitetun työllisyysstrategian. Vaikka strategian kehittämisessä ollaan vasta alkuvaiheissa, ennen sopimuksen varsinaista voimaantuloa Luxemburgin prosessin mukaisesti aloitetusta perustamissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta saadut tulokset ovat lupaavia. Yksi yleistä työllisyystilannetta viime aikoina parantaneista syistä on jäsenvaltioiden toteuttamat toimintaohjelmat ja pyrkimykset koordinoida niitä unionin tason erilaisilla prosesseilla. Vuoden 1998 ja 1999 työllisyyden suuntaviivat on kaikissa jäsenvaltioissa saatu siirrettyä osaksi kansallisia toimintasuunnitelmia, mikä on osoituksena jatkuvasta ja lisääntyneestä sitoutumisesta prosessiin. Puheenjohtajavaltio aikoo Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta pidettävää ylimääräistä Eurooppa-neuvoston kokousta varten saattaa ajan tasalle Euroopan kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan strategian uusien olosuhteiden pohjalta sekä kehittää Euroopan työllisyyssopimusta. Ei Kölnin eikä Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmissä sisällytetä Euroopan työllisyyssopimuksen täytäntöönpanoa perussopimusten muuttamiseksi koolle kutsuttavien jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin tehtävään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0336/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Artan läänin jättäminen yhteisöaloitteen Interreg 2000‐2006 toimien ulkopuolelle.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0223 - 0223



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0336/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Artan läänin jättäminen yhteisöaloitteen Interreg 20002006 toimien ulkopuolelle Komissio on äskettäin toimittanut EU:n jäsenvaltioille tiedonantoluonnoksen yhteisöaloitteesta Interreg 20002006. Tiedonannon mukaan Artan lääni ei ole mukana rajat ylittävän yhteistyön alalla toteuttavien toimien (Interreg II A -aloitteen) joille suunnataan suurin osa määrärahoista piiriin hyväksyttävien alueiden luettelossa, vaikka se täyttää kaikki vaaditut arviointiperusteet tähän ryhmään pääsemiseksi. Koska edellä mainittu Artan läänin kohdalla tehty poikkeus merkitsee, että sitä ei kohdella tasavertaisesti, komissiolta kysytään: 1. Mistä syistä Artan lääni jätettiin rajat ylittävän yhteistyön puitteissa myönnettävän rahoituksen piiriin hyväksyttävien alueiden luettelon ulkopuolelle? 2. Aikooko se lopullisessa ohjelmassa poistaa tämän Artan lääniin kohdistuvan epäoikeudenmukaisuuden ja sisällyttää sen hyväksyttävien alueiden luetteloon? Michel Barnierin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0150/00, E-0229/00 ja E-0336/00 (6. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0617/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) neuvostolle. EU:n nopean toimintavalmiuden joukot: Helsingin päätelmät.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0617/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) neuvostolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: EU:n nopean toimintavalmiuden joukot: Helsingin päätelmät Helsingin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien liitteen IV liitteessä I EU:n nopean toimintavalmiuden joukkoja kuvataan seuraavasti: ne (jäsenvaltiot) kykenevät mldr saattamaan nopeasti toimintavalmiuteen ja sen jälkeen ylläpitämään joukkoja mldr operaatioissa, jotka voivat edellyttää joukkoja aina armeijakunnan vahvuuteen saakka (15 prikaatia tai 50 00060 000 henkeä). mldr Jäsenvaltioiden on kyettävä ylläpitämään lähettämiään tällaisia joukkoja vähintään yhden vuoden ajan. Tämä edellyttää, että ensimmäisten joukkojen korvaamiseksi on käytettävissä alhaisemmassa valmiudessa olevia lisäyksiköitä (ja tukijoukkoja). Kuitenkin puheenjohtajan päätelmien 28 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tekstissä mainitaan ainoastaan, että jäsenvaltioiden on kyettävä saattamaan 60 päivässä toimintavalmiuteen mldr joukot aina 50 00060 000 sotilaan vahvuuteen saakka ja ylläpitämään niitä vähintään vuoden ajan. Voisiko neuvosto kertoa, päätettiinkö Helsingissä enintään 5 prikaatin vai 15 prikaatin, joihin liitteessä viitataan, saattamisesta toimintavalmiuteen ja ylläpitämisestä vähintään vuoden ajan? Vastaus (13. huhtikuuta 2000) Helsingissä päätettiin, että jäsenvaltioiden on kyettävä saattamaan nopeasti toimintavalmiuteen ja sen jälkeen ylläpitämään joukkoja, jotka voivat suorittaa kaikki Petersbergin tehtävät, mukaan lukien kaikkein vaativimmat tehtävät, operaatioissa, jotka voivat edellyttää joukkoja aina armeijakunnan vahvuuteen saakka (15 prikaatia tai 50 00060 000 henkeä).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0805/00 esittäjä(t): Othmar Karas (PPE-DE) komissiolle. Prince-ohjelman määrärahat ‐ tiedotuskampanja eurosta.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0805/00 esittäjä(t): Othmar Karas (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Prince-ohjelman määrärahat tiedotuskampanja eurosta Kansalaisten informoimiseen varattuja määrärahoja ei ole viimeisten kahden vuoden aikana käytetty kokonaisuudessaan. Vuoden 1999 talousarviossa tähän oli varattu 38 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja, joista sidottiin kuitenkin vain 35,1 miljoonaa euroa. Kun otetaan huomioon, että kansalaiset eivät ole vielä kovin hyvin perillä euroon liittyvistä asioista, tällainen määrärahojen käyttämättä jättäminen on käsittämätöntä ja valitettavaa ja herättää kysymyksiä. Miksi budjettikohdan B3-306 määrärahoja ei käytetty kokonaisuudessaan, vaikka Eurobarometri-tilastot ovat osoittaneet, että sekä yrityksissä että suuren yleisön, erityisesti heikommassa asemassa olevien kansalaisten keskuudessa tarvitaan huomattavan paljon tiedotusta euroon siirtymisestä? Jätettiinkö määrärahoja käyttämättä kansallisten tiedotuskampanjoiden yhteisrahoituksessa vai komission toteuttamissa koko yhteisön laajuisissa kampanjoissa? Minkä tyyppisiä menoja ei rahoitettu? Millä määrärahojen käyttämättä jättämistä perustellaan? Ovatko monet jäsenvaltiot jättäneet käyttämättä niille varatut määrärahat? Jos ovat, voiko komissio kertoa, mitkä nämä valtiot ovat? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2000) Vuoden 1999 talousarviossa osoitettiin yhteensä 38 miljoonaa euroa kahdelle tärkeimmälle toimelle 35,1 miljoonaa euroa ohjelmalle Euro, Euroopan yhteinen raha ja 2,9 miljoonaa euroa Agenda 2000:lle. Komissio on toteuttanut euroa koskevan alkuperäisen suunnitelmansa. Tämän jälkeen 98,6 % vuoden 1999 varoista on käytetty. Vuoden 1998 varojen käyttöprosentti on 99,9. Agenda 2000:n osalta jäsenvaltiot Ranskaa sekä vähemmässä määrin Alankomaita ja Irlantia lukuun ottamatta eivät ole halunneet tehdä sopimuksia komission kanssa. Tästä syystä tarkoitukseen alunperin osoitettuja varoja ei ole käytetty kokonaan. Ohjelmassa Euro, Euroopan yhteinen raha komissio on ryhtynyt kahdenväliseen yhteistyöhön 13 jäsenvaltion kanssa. Yhdistynyt kuningaskunta ja Tanska eivät halunneet sisäpoliittisista syistä osallistua ohjelmaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0233/00 esittäjä(t): Luigi Vinci (GUE/NGL) komissiolle. ABB Alstom Power -konsernin uudelleenjärjestelyt.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0224 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0233/00 esittäjä(t): Luigi Vinci (GUE/NGL) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: ABB Alstom Power -konsernin uudelleenjärjestelyt Kesäkuussa 1999 toteutetusta fuusiosta syntyneen ABB Alstom Power -konsernin johto on ilmoittanut yrityksen uudelleenjärjestelyistä, joiden seurauksena joillakin yrityksen toimipaikkakunnilla häviää työpaikkoja. ABB Alstom Power -konserni tai fuusioituneet yritykset ovat saaneet tukea Euroopan unionilta. Voiko komissio tarkentaa, kuinka paljon ja millaisin ehdoin tukea on myönnetty, ja onko näiden tukien avulla ollut tarkoitus luoda työpaikkoja? Ellei kaikkia vaadittuja ehtoja ole noudatettu, aikooko komissio vaatia ABB Alstom Power -konsernin saamia tukia takaisin? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0178/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) ja Helmuth Markov (GUE/NGL) komissiolle. Alankomaiden ja Saksan välisen junaliikenteen keskeytys Nieuweschansin ja Weenerin välisen Euroopan laajuisiin verkkoihin (TEN) kuuluvan osuuden kunnostamisen jälkeen.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0223 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0178/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) ja Helmuth Markov (GUE/NGL) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Alankomaiden ja Saksan välisen junaliikenteen keskeytys Nieuweschansin ja Weenerin välisen Euroopan laajuisiin verkkoihin (TEN) kuuluvan osuuden kunnostamisen jälkeen 1. Onko komissio tietoinen, että rautateiden henkilöliikenne Groningenin (Alankomaat) ja Bremenin (Saksa) välillä rajoittuu nykyään kolmeen päivittäiseen vuoroon kumpaankin suuntaan ja että on ollut puhetta jopa kyseisen rautatieyhteyden lopettamisesta kokonaan, jolloin näiden maiden pohjoisten osien välillä ei olisi enää julkista liikennettä? 2. Onko komissio tietoinen myös siitä, että painavin selitys tälle riittämättömälle palvelutasolle on ollut vuosikausia rajalla sijaitsevien Nieuweschansin (Alankomaat) ja Weenerin (Saksa, Niedersachsen) kuntien välisen rataosuuden huonokuntoisuus ja yksiraiteisuus, minkä johdosta junien kulkunopeutta on paikoittain alennettu 30 kilometriin tunnissa, ja että rataosuuden välttämätön kunnostus on arvioitu kannattamattomaksi? 3. Voiko komissio vahvistaa, että 1. huhtikuuta 2000 lähtien liikennöinti tällä raja-alueella sijaitsevalla radalla keskeytetään kokonaan puoleksi vuodeksi (ja korvataan bussikuljetuksilla), koska laiminlyötyä rataosuutta kunnostetaan vihdoinkin vähintään 16,5 miljoonalla eurolla, minkä jälkeen kulkunopeus voidaan nostaa 120 kilometriin tunnissa, lukuun ottamatta Papenburgin ja Leerin välistä Emsin ylittävää siltaa, joka on laivanrakennuksen takia nostosilta, ja että Saksan puolella tehtävät työt rahoitetaan osaksi Euroopan laajuisille liikenneverkoille varatuilla varoilla? 4. Onko komissio tietoinen, että Alankomaiden rautatiet (Nederlandse Spoorwegen, NS) ei aio jatkaa tähän asti käyttämänsä junakaluston VT624 vuokraamista Saksan rautateiltä (Deutsche Bahn, DB), koska vuoroliikenne on siirtymässä uudelle alueelliselle rautatieyhtiölle NoordNedille, joka ei kuitenkaan ole päässyt sopimukseen maksettavasta tuesta Alankomaiden Groningenin läänin ja Saksan Niedersachsenin osavaltion kanssa, ja että rautatiehallinnolta ei myöskään ole haettu aikataulua talvikaudeksi 20002001? 5. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä välttääkseen sen, että kahden osallisen kansallisen rautatieyhtiön vetäytymisen ja riittämättömien aluetukien vuoksi henkilöliikennettä ei kyseisellä radalla aloitetakaan uudelleen kunnostustöiden päätyttyä lokakuussa 2000, jolloin jälkeenpäin voitaisiin todeta, että TEN-yhteyden kunnostus oli tarpeeton? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0209/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Elävien eläinten tuonti kolmansista maista.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0162 - 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0209/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Elävien eläinten tuonti kolmansista maista Komissio julkaisi lokakuussa 1999 kertomuksen, josta ilmenee, että eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun neuvoston direktiivin 91/628/ETY(1) (jota on muutettu neuvoston direktiivillä 95/29/EY(2) säännöksiä ei useinkaan noudateta tietyillä Italian rajatarkastusasemilla tuotaessa eläviä eläimiä kolmansista maista Euroopan unioniin. Lisäksi eläinsuojelujärjestöt ovat raportoineet, että lainsäädäntöä, joka koskee eläinten suojelua kuljetusten aikana, on rikottu Gorizian rajatarkastusasemalla. Aikooko komissio harkita mahdollisuutta peruuttaa Gorizialta lupa toimia rajatarkastusasemana? Aikooko komissio myös harkita 226 artiklan mukaisen rikkomusmenettelyn käynnistämistä Italiaa vastaan, koska Italia on tietyillä rajatarkastusasemilla jättänyt noudattamatta neuvoston direktiivin 91/628/ETY (jota on muutettu neuvoston direktiivillä 95/29/EY) säännöksiä? (1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. (2) EYVL L 148, 30.6.1995, s. 52. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2000) Komissio on tietoinen Italian Gorizian rajatarkastusaseman kautta kuljetettavien eläinten suojeluun liittyvistä ongelmista, joiden taustalla ovat puutteet eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY (sellaisena kuin se on muutettuna 29. kesäkuuta 1995 annetulla neuvoston direktiivillä 95/29/EY) täytäntöönpanossa. Komission eläinlääkintätarkastustoimiston raportit ja eri eläinjärjestöjen tekemät valitukset viittaavat nekin siihen, että ongelmia esiintyy edelleen. Viiden viime vuoden aikana on tehty viisi eläinlääketieteellistä tarkastusta italialaisille Gorizian ja Prosecco-Fernettin rajatarkastusasemille. Heinäkuussa 1999 suoritetun tarkastuksen perusteella Goriziasta laaditussa raportissa ei suositeltu elävien eläinten maahantuontia koskevan hyväksynnän poistamista. Suunnitelmissa ei ole myöskään poistaa Goriziaa hyväksyttyjen rajatarkastusasemien joukosta, sillä toimenpide ei estäisi kuljetusten jatkumista muita reittejä pitkin. Komissio on muutamaan otteeseen huomauttanut Italian viranomaisia puutteista, jotka liittyvät neuvoston direktiivin 91/628/ETY (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 95/29/EY) saattamiseen osaksi maan lainsäädäntöä. Vaikka tilanteeseen on aiempien huomautusten osalta saatu lyhyellä aikavälillä joitakin parannuksia, vaikuttaa siltä, ettei eläinten kuljetuksessa aina oteta riittävällä tavalla huomioon eläinten hyvinvointiin liittyviä vaatimuksia. Komissio päättää aikanaan, olisiko sen aloitettava EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukainen rikkomusmenettely, mikäli Italia ei riittävällä tavalla pane toimeen eläinkuljetusdirektiivien säännöksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0461/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Euroopan sosiaalirahaston maksujen viivästymiset.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0461/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Euroopan sosiaalirahaston maksujen viivästymiset Ammatillisiin jatkokoulutusohjelmiin sisältyviä seminaareja seuranneelle noin 7000 kreikkalaiselle työttömälle, lähinnä Kreetan ja Attikan alueilla, ei ole vieläkään maksettu heille kuuluvia korvauksia, vaikka ohjelmien toteuttamisesta on kulunut jo kahdeksan kuukautta. Kun otetaan huomioon, että kyseiset ohjelmat rahoitetaan etupäässä Euroopan sosiaalirahaston varoista, kysyn seuraavaa: 1. Mistä syystä Euroopan sosiaalirahasto ei ole vielä maksanut Kreikalle kuuluvia määrärahoja? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta kyseiset työttömät saisivat korvauksensa mahdollisimman pian? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) Euroopan sosiaalirahastosta ESR:stä myönnettävää rahoitusta varten komissio laatii vuosittain ensiksi maksusitoumukset ja suorittaa sen jälkeen maksut kunkin toimenpideohjelman rahoitussuunnitelman mukaisesti. Kreetan ja Attikan osalta komissio haluaa lausua seuraavaa: Kreikan toimitettua tarvittavat asiakirjat komissio laati Kreetan toimenpideohjelmaan liittyvät maksusitoumukset ja suoritti varainhoitovuoden 1999 ensimmäisen ennakkomaksun. Kreikan toista ennakkomaksua koskeva pyyntö saapui komissioon vuoden 1999 lopussa, jolloin kaikki ESR:n maksumäärärahat oli käytetty. Tämän vuoksi maksu suoritettiin helmikuussa 2000. Attikan alueella (kuten monilla muillakin Kreikan alueilla) toimenpideohjelman rahoitustaulukoitten muuttaminen viivästyi huomattavasti. Attikan alueella päätöksentekoa viivästyttivät lisäksi erityistoimet syyskuun 1999 maanjäristyksen uhrien hyväksi. Kun uudet rahoitussuunnitelmat sitten hyväksyttiin vuoden 1999 lopussa, määrärahat olivat kuten Kreetankin kohdalla lopussa. Maksusitoumus tehdään ja ensimmäinen ennakkomaksu maksetaan heti, kun määrärahoja on käytettävissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0240/00 esittäjä(t): Hans Modrow (GUE/NGL) komissiolle. CDU-lahjusskandaali.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0240/00 esittäjä(t): Hans Modrow (GUE/NGL) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: CDU-lahjusskandaali Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osassa ja 6 artiklassa sitoudutaan demokratian säilyttämiseen ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamiseen. Tampereen Eurooppa-neuvosto puolestaan vahvisti tavoitteeksi unionin kehittämisen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaksi alueeksi. Saksan nykyinen poliittinen ja taloudellinen kehitys kyseenalaistaa näiden periaatteiden noudattamisen. Kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymien periaatteiden rikkominen on omiaan ruokkimaan Saksan uusissa osavaltioissa sekä Keski- ja Itä-Euroopan maissa epäilyksiä yhteisön säännöstön noudattamisesta, ennen kaikkea kun on kyse demokratian kunnioittamisesta. Haluaisin tämän johdosta esittää komissiolle seuraavat kysymykset: 1. Mitä tiedetään Leuna-yhtiön myynnistä Elf Aquitane-konsernille ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen johdosta, että CDU:n puoluekassaan on mahdollisesti virrannut 30 miljoonaa D-markkaa vaaliavustusta? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tutkiakseen epäilyt eurooppalaisten, erityisesti Sveitsissä, Liechtensteinissa ja Luxemburgissa sijaitsevien, pankkien välityksellä tapahtuneesta rahanpesusta ja mitä komissio aikoo tehdä antaakseen siitä selvityksen Euroopan kansalaisille? 3. Mitä muita entisen DDR:n omaisuuden yksityistämisessä ilmenneitä kilpailun vääristämiseen ja tukien väärinkäyttöön liittyviä tapauksia komissio tuntee tai mihin muihin tutkimuksiin komissio aikoo ryhtyä yllä mainittujen tapausten johdosta? 4. Ovatko lahjusskandaaliin sekaantuneet saksalaiset poliitikot ym. henkilöt yrittäneet vaikuttaa komission tai muiden EU:n toimielinten päätöksiin tiettyjä yrityksiä suosivasti? 5. Aikooko komissio tutkia, käytettiinkö CDU:n Eurooppa-vaalikampanjaan vuosina 1990, 1994 ja 1998 pimeiltä tileiltä tai muita hämäräperäisiä kanavia kautta saatuja varoja? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan (entinen 92 ja 93 artikla) perustuvien valtiontuen valvontaa koskevien velvollisuuksiensa puitteissa komissio tutkii parhaillaan, oliko Elfin rakentaman Leuna 2000 -jalostamon rakennuskustannuksia korotettu keinotekoisesti. Elf on saattanut saada tukea enemmän kuin 35 prosenttia, joka on Saksan itäisissä osavaltioissa sallittu enimmäismäärä. Jos näin on, komissio vaatii palauttamaan osan tuesta. Valtiontuen myöntämiseen mahdollisesti liittyvän petoksen tutkinnan osalta on huomattava, että tutkinta on jäsenvaltioiden viranomaisten vastuulla. Komissio on kiinnostunut tällaisten tutkimusten päätelmistä nähdäkseen, onko sen ryhdyttävä toimenpiteisiin. Ainoastaan silloin, kun petoksen väitetään liittyvän yhteisön suoran tuen käyttöön, voi Euroopan petostentorjuntavirasto puuttua asiaan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999(1) nojalla. (1) EYVL L 136, 31.5.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0070/00 esittäjä(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin ja Libyan suhteet.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0070/00 esittäjä(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin ja Libyan suhteet Joissakin eurooppalaisissa tiedotusvälineissä on kerrottu, että Euroopan komission puheenjohtaja on kutsunut Muammar al Gaddafin viralliselle vierailulle komissioon. Pitääkö tämä tieto paikkansa? Mikäli pitää, mihin strategiaan tällä pyritään? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Puheenjohtaja Prodi oli puhelimitse yhteydessä eversti Gaddafiin joulun alla (jolloin vierailumahdollisuus otettiin ensimmäisen kerran esiin) ja 21. tammikuuta 2000. Puheenjohtaja Prodi pyrki varmistumaan siitä, että poliittiset edellytykset eversti Gaddafin vierailulle komissioon olisivat olemassa. Puheenjohtaja Prodi viittasi unionissa vahvistettuun politiikkaan, jonka mukaan Libya pyritään yhdentämään EuroVälimeri-prosessiin sillä edellytyksellä, että Libya hyväksyy kaikilta osin Barcelonan julistuksen periaatteet. Puheenjohtaja Prodi toisti, että vierailu ei olisi mahdollinen ilman Libyan kirjallista ilmoitusta kyseisten periaatteiden varauksettomasta hyväksynnästä. Libyan viranomaiset vahvistivat 22. tammikuuta 2000 antamassaan vastauksessa Libyan syvän kiinnostuksen osallistua EuroVälimeri-prossessiin, mutta ilmoittivat samalla, että maa ei voi tällä hetkellä sitoutua virallisesti Barcelonan säännöstön hyväksymiseen kaikilta osin. Tämän perusteella pääteltiin, että näissä olosuhteissa ei olisi sopivaa toteuttaa vierailua tässä vaiheessa. Keskusteluja aiotaan jatkaa sen varmistamiseksi, että vierailulle suotuisat edellytykset täyttyvät.