ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2009/99

esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) komissiolle

(9. marraskuuta 1999)

Aihe: Kirjastojen rooli modernissa yhteiskunnassa

Puheenjohtajakokouksen pyynnöstä Euroopan parlamentin puhemies ilmoitti 15. toukokuuta 1998, että Euroopan parlamentin kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioista sekä tiedotusvälineitä käsittelevälle valiokunnalle annetaan lupa esittää mietintö kirjastojen roolista modernissa yhteiskunnassa. Esittelijäksi valiokunta nimitti edustaja Mirja Ryynäsen. Valiokunta-aloitteinen mietintö hyväksyttiin lokakuussa 1998 täysistunnossa(1). Mietinnöstä käydyn keskustelun todettiin vastaavan vihreä kirja -vaihetta.

Komissio on päättänyt antaa asiasta tiedonannon ja tarjota jatkokeskustelulle huomattavasti enemmän yksityiskohtaista tietoa kuin mitä mietinnössä esitettiin. Tätä tiedonantoa on odotettu jo vuoden ajan.

Missä vaiheessa komissio on tiedonannon laatimisessa? Millä aikataululla komissio etenee kirjastoasiain kehittämisessä?

(1) EYVL C 341, 9.11.1998, s. 373.

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(3. joulukuuta 1999)

Mietintö, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on tärkeä, ja siinä tuodaan esille kysymyksiä, jotka ovat nykypäivän kirjastojen kannalta merkittäviä. Komissio katsoo lisäksi, että kirjastot toimivat samassa laajassa kontekstissa kuin arkistot ja museot ja että nämä kulttuurilaitokset tarjoavat kansalaisille tietoa ja kulttuuria nykypäivän verkottuneessa tietoyhteiskunnassa ja samalla myös turvaavat kansalaisten tiedon ja kulttuurin saannin.

Komissio tukee täysin valiokunnan työtä, ja se harkitsee parhaillaan, olisiko kulttuurilaitosten laajempi konteksti otettava huomioon ja miten tämä parhaiten toteutettaisiin. Tällöin otettaisiin erityisesti huomioon työ, joka on parhaillaan käynnissä tietoyhteiskunnan alalla viidennessä puiteohjelmassa, ja tavoitteena olisi lähikuukausien aikana tarjota käytännön puitteet tallentavien kulttuurilaitosten koordinointi- ja yhteistyötä varten.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2003/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Yhteisöaloite Interreg III.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0065 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2003/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Yhteisöaloite Interreg III Voiko komissio kertoa, kuinka se on aikonut vahvistaa ja hoitaa aluesuunnittelua Euroopan tasolla yhteisöaloite Interreg III:n avulla? Voiko komissio kertoa, mitä seurauksia tulevaisuudessa on yhteisöaloite Interreg III:lle nykyisistä valtioiden ja alueiden välisistä yhteistyöhankkeista, jotka koskevat Interreg II C -yhteisöaloitteeseen kuuluvia laajoja Euroopan alueita? Vahvistetaanko mainitut maantieteelliset alueet uudessa yhteisöaloitteessa Interreg III samoin kuin ne vahvistettiin yhteisöaloitteessa Interreg II C? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Komission 13. lokakuuta 1999 Interreg III -yhteisöaloitetta varten hyväksymän suuntaviivoja koskevan ehdotuksen(1) 6 ja 12 kohdan mukaan tämän uuden aloitteen tavoitteena on edistää Euroopan unionin alueen tasapainoista kehittämistä, jolla pyritään edistämään alueellista yhdentymistä Euroopan laajojen alueryhmittymien kesken kestävän, sopusointuisen ja tasapainoisen kehitykseen saavuttamiseksi Euroopan unionissa. Suuntaviivojen 14 kohdassa täsmennetään, että toimenpiteiden on perustuttava yhdennettyyn alueelliseen lähestymistapaan, joka on omiaan vastaamaan yhteisiin ongelmiin ja että ohjelmissa on otettava huomioon yhteisön aluekehityssuunnitelmassa (ESPD) määritellyt alueellista kehittämistä koskevat suositukset. Ehdotuksen 14 kohdassa täsmennetään lisäksi, että rajat ylittävää yhteistyötä koskevien ehdotusten lähtökohtana on pidettävä yhteisöaloitteesta Interreg II C saatua kokemusta. Sen vuoksi komissio kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan ensisijaisesti sellaista yhteistyötä, joka on osoittautunut antoisaksi Interreg II C -aloitteen perusteella, sekä toteuttamaan ne yhteistyöhankkeet, joiden alustava selvitysvaihe on saatettu päätökseen. Olisikin toivottavaa, että Interreg II C -aloitteessa annetut suositukset voitaisiin siirtää Interreg III -aloitteeseen ja toteuttaa käytännössä osana sitä. Kertyneiden kokemusten, ja erityisesti Interreg II C -aloitteesta saatujen kokemusten perusteella komissio on esittänyt suuntaviivoissaan ehdotuksen maantieteellisistä ryhmistä. Jäsenvaltioiden tehtävänä on esittää tältä pohjalta asianmukaisesti perusteltuja ehdotuksia omien painopistealueidensa mukaisesti. (1) KOM(1999) 479 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2132/99

esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle

(24. marraskuuta 1999)

Aihe: Tilanne Saudi-Arabiassa

Sekä kansainvälisten järjestöjen antamat tiedot että Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomission hyväksymät raportit (E/CN.4/1998/44, kohdat 19 ja 21; E/CN.4/1998/43, kohdat 13 ja 405; E/CN.4/1998/68, kohdat 89 ja 92) osoittavat, kuinka uhattuja ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat Saudi-Arabiassa.

Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomissio paljastaa etenkin mielivaltaiset vangitsemiset, kidutuksen, sieppaukset sekä Saudi-Arabian viranomaisten harjoittamat mielivaltaiset pikateloitukset ilman oikeudenkäyntiä (yli 70 vierasmaalaista on myös teloitettu vuonna 1997 Saudi-Arabiassa, jossa kuolemantuomiota sovelletaan jopa teon hetkellä alaikäisiin henkilöihin). Yleensäkin Riadin viranomaiset käyttävät erittäin raskaita pakkotoimia poliittisia toisinajattelijoita (poliittiset puolueet on kokonaan kielletty) sekä uskonnollisia vähemmistöjä kohtaan, ja lehdistö on täysin heidän valvonnassaan. Pidätykset mielipiderikoksista ovat koko ajan lisääntyneet. Amputointia käytetään edelleen yleisesti rankaisukeinona.

Voisiko komissio ilmaista kantansa Saudi-Arabian tilanteesta?

Mitä komissio on tehnyt tai aikoo tehdä, jotta Saudi-Arabian viranomaiset kunnioittaisivat edes jossain määrin ihmisoikeuksia ja perusvapauksia?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(8. joulukuuta 1999)

Saudi-Arabian ihmisoikeustilanne on todellakin huolestuttava. Yhteisön ja Saudi-Arabian välillä ei ole mitään erityistä sopimusta, joka tarjoaisi perustan suoralle näkemysten vaihdolle ja vuoropuhelulle. Euroopan talousyhteisön ja Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvoston peruskirjan osapuolten välisen yhteistyösopimuksen puitteissa on aloitettu säännöllinen poliittinen vuoropuhelu yhteisön ja Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenvaltioiden kanssa, joita ovat Arabiemiirikunnat, Saudi-Arabia, Bahrain, Qatar, Oman ja Kuwait.

Riadissa vuoden 1999 lokakuun puolivälissä pidetyssä yhteisön ja Persianlahden arabimaiden neuvoston välisessä alueellisten johtajien kokouksessa käsiteltiin kaikkia poliittisia ja sosiaalisia kysymyksiä ihmisoikeudet mukaan lukien. Tässä yhteydessä keskusteltiin erityisesti naisten ja lasten oikeuksista, kuolemanrangaistuksesta sekä ihmisoikeuksista yleensä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1983/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Marihuana.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0104 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1983/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Marihuana Viimeisimmät tutkimukset laihdutuslääkkeiden kehittämiseksi ovat kohdistuneet uusiin marihuanasta johdettuihin aineisiin. Viimeaikaisissa tutkimuksissa onkin itse asiassa osoitettu marihuanan kaltaisten aineiden poistavan näläntunteen mutta myös korostettu niiden vaarallisia ja kaikkea muuta kuin vähäpätöisiä vaikutuksia. Marihuanan käyttöön suhtaudutaan tiedemaailmassakin hyvin epäillen ja tiedetään, että jos marihuanaa käytetään 1215 ikävuoden välillä, aivojen kehittyminen voi pysähtyä, ja tästä on tuhoisia seurauksia useiden toimintojen kuten muistin, liikkeiden oppimisen ja koordinaatiokyvyn kannalta. Voisiko komissio puuttua farmakologista tutkimusta tekevien laitosten toimintaan marihuanan käytön sääntelemiseksi farmakologisissa tutkimuksissa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Yhteisön lääkelainsäädännöllä säännellään lääkkeiden markkinoille saattamista ja markkinoille saattamista koskevan luvan saantiehtoja. Sääntely perustuu tuotteen laatuun, turvallisuuteen ja tehoon. Yhteisön lääkelainsäädännöllä säännellään myös tietyssä määrin kliinisiä tutkimuksia. On tehty ehdotus hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevaksi direktiiviluonnokseksi(1), jota parhaillaan käsitellään neuvostossa. Ehdotuksen tärkein tavoite on niiden yleisten ehtojen ja vaatimusten yhdenmukaistaminen, joiden puitteissa kliinisille tutkimuksille myönnetään lupia ja niitä suoritetaan. Tällä hetkellä voimassa olevalla lääkelainsäädännöllä ja direktiiviluonnoksella ei säännellä, eikä niillä ole tarkoitus säännellä sitä, mitä aineita kliinisissä tutkimuksissa tutkitaan, koska periaatteessa millä tahansa aineella voi olla positiivinen vaikutus tiettyjä sairauksia hoidettaessa. Viranomaisten on suoritettava tapauskohtainen arviointi kaikkien ehdotettujen kliinisten tutkimusten osalta. (1) KOM(97) 369 lopullinen, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla KOM(1999) 193 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2146/99 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle. Kaksoiskansalaisuus.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2146/99 esittäjä(t): Freddy Blak (PSE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Kaksoiskansalaisuus Laittoman työvoiman ongelma erityisesti Euroopan rakennusalalla kasvaa jatkuvasti. Euroopan ammattiyhdistysliike on ilmoittanut useista tapauksista, joissa esimerkiksi Saksassa ja Tanskassa toimivilla puolalaisilla rakennustyöläisillä on kaksoiskansalaisuus: sekä Puolan kansalaisuus että fiktiivinen Saksan kansalaisuus. Onko komissio tietoinen ongelmasta ja onko tehty mitään aloitteita tämän kestämättömän tilanteen muuttamiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 2000) Komissio ei ole ollut tietoinen ongelmista, joita rakennusalan työntekijöiden epäaito kaksoiskansalaisuus aiheuttaa. Koska kansalaisuuden myöntäminen kuuluu kunkin jäsenvaltion toimivaltaan, jäsenvaltion viranomaisten on itse valvottava ja tarkastettava, onko jäsenvaltion alueella työskentelevillä henkilöillä kyseisen valtion vai jonkin kolmannen maan kansalaisuus. Sikäli kun arvoisa parlamentin jäsen viittaa komennustyötä ulkomailla tekeviin työntekijöihin, voi olla hyvä muistaa parlamentin ja neuvoston 16 päivänä joulukuuta 1996 palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon antaman direktiivin 96/71/EY(1) tavoitteet. Direktiivillä pyritään varmistamaan, että palveluja tarjoavien yritysten kilpailu on vilpitöntä ja komennustyöntekijöiden riittävästä suojelusta huolehditaan. On korostettava, että direktiiviä sovelletaan yrityksiin, jotka lähettävät työtekijöitä komennukselle toiseen jäsenvaltioon, ja sitä sovelletaan aina, olivatpa työtekijät minkä maan kansalaisia hyvänsä. Alakohtaiseen vuoropuheluun liittyvä rakennusalan komitea, rakennusalan työmarkkinaosapuolet, European federation of building and wood workers (Euroopan rakennus- ja puualan työntekijöiden liitto) ja Federation of the European construction industry (Euroopan rakennusalan liitto) ovat keskustelleet laittoman työvoiman ongelmasta viime vuosien ajan. Näissä keskusteluissa tai muussa yhteydenpidossaan työmarkkinaosapuoliin komissio ei ole saanut tietoonsa arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomaa ongelmaa. (1) EYVL L 18, 21.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2002/99

esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle

(9. marraskuuta 1999)

Aihe: Iran Aid

Iran Aid on vuonna 1983 Yhdistyneessä kuningaskunnassa perustettu hyväntekeväisyysjärjestö, joka antaa humanitaarista apua sorretuille ja hätää kärsiville iranilaisille, ja erityisesti orvoille lapsille etniseen, uskonnolliseen tai poliittiseen taustaan katsomatta. Etusija annetaan lapsille, joiden vanhemmat hallitus on teloittanut jumalan pilkkaajina (ns. mohareb) tai toisinajattelijoina. Järjestö on harjoittanut toimintaansa viime aikoina myös paikan päällä Iranissa. Tällainen apu loukkaa ns. fatwaa (uskonnollinen säädös), mistä syystä järjestön työntekijöitä pidetään jumalan pilkkaajina ja heille langetetaan vastaavia rangaistuksia. Tästä syystä Iran Aidin työntekijöiden ja autettavien henkilöllisyyden ja olinpaikan on pysyttävä salaisena. Monia vapaaehtoistyöntekijöitä on viime vuosien aikana vangittu, kidutettu ja jopa tapettu.

Iran Aid on toukokuusta 1998 alkaen ollut tutkimusten kohteena, koska sitä on syytetty yhteyksistä erääseen terroristijärjestöön. Tästä syystä se on joutunut lopettamaan toimintansa ja kaikki sen asiakirjat on takavarikoitu. Hyväntekeväisyysjärjestön johtavat työntekijät pelkäävät, että kaikkein arkaluontoisimmat asiakirjat, jotka sisältävät yksityiskohtaisia tietoja avunsaajista, pääsevät suuren yleisön ja lopulta Iranin hallituksen tietoon. Tiedotusvälineiden ja järjestön aktivistien mukaan Iranin turvallisuuspalvelu ja poliisi ovat jo saaneet tietoa joidenkin Iranissa työskentelevien vapaaehtoisten henkilöllisyydestä ja näitä henkilöitä kohtaan on äskettäin käynnistetty ajojahti.

Voiko neuvosto antaa lisätietoja tästä asiasta?

Vastaus

(24. tammikuuta 2000)

Yhdistyneen kuningaskunnan Charity Commission tutkii parhaillaan Iran Aidia. Neuvosto ei anna lausuntoja jäsenvaltioissa käynnissä olevista tutkimuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1620/99 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Tunisian viranomaisten harjoittama Internetin valvonta.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0011 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1620/99 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (15. syyskuuta 1999) Aihe: Tunisian viranomaisten harjoittama Internetin valvonta Tunisia kuuluu maihin, jotka eniten valvovat ja sensuroivat Internetin käyttöä estääkseen kumouksellisten ajatusten leviämistä tai suojellakseen valtion turvallisuutta. Valvontaa harjoitetaan valtion liittymämonopolin, palveluiden tarjoajien valvonnan, käyttäjien pakollisen rekisteröitymisen sekä sähköpostisuodattimien ja sähköpostin valvonnan avulla. Tunisian kansalaista, joka haluaa käyttää tiedonsaannin ja ilmaisun vapauttaan, uhkaavat siten erittäin raskaat rikossyytteet. Eikö komissio ole sitä mieltä, että edellä mainituilla käytännöillä Tunisian viranomaiset loukkaavat Tunisian ja Euroopan unionin tekemän assosiaatiosopimuksen henkeä ja kirjainta? Mitä toimia komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa saadakseen Tunisian lakkauttamaan valtion Internet-liittymämonopolin ja poistamaan palomuurisuodattimet, palveluntarjoajien valvonnan ja käyttäjien pakollisen rekisteröitymisen sekä sähköpostin valvonnan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 1999) Komissio on tietoinen, että Tunisian viranomaiset valvovat Internetin käyttöä Tunisiassa. Tunisian Internet-toimipisteen (ATI) tehtäviin kuuluu hallinnon ja tiettyjen diplomaattiedustustojen palvelimen ylläpidon lisäksi kaikkien Internet-liittymätilausten ohjaaminen eteenpäin. Kaksi yksityistä yhtiötä (planet Tunisie ja Global Tunisie) on hyväksytty yksityiskäyttäjien palvelimiksi. Useilla julkisten alojen (koulutus, tutkimuslaitokset jne.) instituutioilla on lisäksi omia palvelimia. Internet-liittymien määrä on Tunisiassa edelleen vähäinen (alle maailmanlaajuisen keskiarvon) siitä huolimatta, että viranomaiset pyrkivät kannustamaan Internetin käyttöä talouden ja koulutuksen aloilla. Tunisia on siis tunnustanut Internetin edut ja merkityksen maan yrityksille ja talouden kilpailukyvylle. Käyttäjämaksut ovat viime aikoina huomattavasti alentuneet. Euroopan yhteisön ja Tunisian välinen assosiaatiosopimus ei sisällä erityisiä määräyksiä tiedotusvälineiden vapaan käytön mahdollisuuksista. Sopimuksen 2 artiklassa kuitenkin vahvistetaan yleisesti ihmisoikeuksien, jotka sisältävät oikeuden tiedottaa ja saada tietoa, olevan olennainen osa sopimusta. Komissio seuraa erittäin tiiviisti ihmisoikeuksien noudattamista Tunisiassa, siis myös kansalaisten mahdollisuuksia käyttää tiedotusvälineitä ja Internetiä. Seuranta toteutetaan pääasiassa siten, että jäsenvaltioiden ja komission Tunisian edustustojen päälliköt laativat säännöllisesti raportteja maan ihmisoikeustilanteesta, sekä Tunisian viranomaisten kanssa jatkuvasti käytävän poliittisen vuoropuhelun avulla. Tunisiaa on myös pyydetty osallistumaan MEDAn yhteydessä valmisteltaviin alueellisiin ohjelmiin, joilla edistetään uutta alueellista lähestymistapaa televiestinnän ja tietoyhteiskunnan aloilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2025/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Burmaan kohdistetut pakotteet.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2025/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Burmaan kohdistetut pakotteet Ottaen huomioon, että Burman sotilashallinto jatkaa sorto- ja syrjintäpolitiikkaansa, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että Burmaan kohdistuvien pakotteiden noudattamista valvotaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1999) Komissio tukee täysipainoisesti Burmaa/Myanmaria koskevan unionin yhteisen kannan jatkuvaa ja yhdenmukaista soveltamista, koska maassa edelleenkin rikotaan ihmisoikeuksia. Lokakuussa 1996 hyväksytyssä yhteisessä kannassa vahvistettiin uudelleen tuolloin voimassa olleet toimenpiteet, jotka liittyivät Burman/Myanmarin unionin jäsenvaltioissa sijaitsevien edustustojen palveluksessa olevien sotilashenkilöiden karkottamiseen ja Burmassa/Myanmarissa olevien edustustojen sotilasattaseoiden poistumiseen maasta, aseita, ammuksia ja sotilasvarusteita koskevaan saartoon sekä kehitysohjelmiin liittyvän muun kuin humanitaarisen avun ja kahdenvälisen avun jäädyttämiseen. Yhteisen kannan mukaisesti otettiin myös käyttöön viisumikielto, jota sovelletaan Burman/Myanmarin valtion lain ja järjestyksen palauttamisesta vastaavan neuvoston (SLORC) sekä sotilas- tai turvajoukkojen johtohenkilöihin ja näiden perheenjäseniin, ja lopetettiin toistaiseksi ministerien ja valtion virkamiesten korkean tason kahdenväliset vierailut. Yhteistä kantaa vahvistettiin lokakuussa 1998 laajentamalla viisumikieltoa kauttakulkuviisumeihin ja soveltamalla sitä myös Burman/Myanmarin matkailualan viranomaisiin. Neuvosto päätti 11. lokakuuta 1999 jatkaa yhteisen kannan voimassaoloa kuudella kuukaudella. Lisäksi monivuotisen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta vuosina 19951998 tiettyihin kehitysmaista peräisin oleviin teollisuustuotteisiin 19. joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3281/94(1) mukaisesti toteutetusta tutkimuksesta kävi ilmi, että Burman/Myanmarin viranomaiset olivat säännöllisesti käyttäneet pakkotyövoimaa paitsi sotilastoimissa myös siviilihankkeissa ja armeijan infrastruktruurihankkeissa. Komissio suositti, että Burma/Myanmar poistettaisiin asetuksella käyttöön otetun tullietuuskohtelun piiristä. Tämän suosituksen mukainen neuvoston asetus tuli voimaan toukokuussa 1997 ja on edelleen voimassa. (1) EYVL L 348, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1920/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Tilastotiedot maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen myönnetyistä määrärahoista.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0088 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1920/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Tilastotiedot maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen myönnetyistä määrärahoista Euroopan parlamentin maatalousvaliokunnassa todettiin äskettäin, että ei ole kovin selvää kuvaa siitä, mihin ja millaisia summia yhteisön määrärahoja käytetään eri jäsenvaltioissa. Tarkat tiedot saataisiin selkeistä tilastoista, joista tulisi julkaista aina mahdollisimman tuore versio. Voiko komissio kertoa: - onko nykyään käytettävissä tällaisia tietoja ja tilastoja? - Jos näitä tietoja on, missä ne julkaistaan säännöllisin väliajoin? - Ellei asia ole näin, aikooko komissio ryhtyä harmonisoimaan tilastoja ja selvittämään, onko rahavirroilla todellisia vaikutuksia maaseutualueilla, ja tehdä näin todellisen parannuksen maataloustilastoihin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1999) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle toimitetaan suoraan kaksi yhteenvetotaulukkoa, joista käy ilmi Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuki- ja ohjausosastojen menojen kehitys jäsenvaltioittain sekä EMOTR:n tukiosaston menojen jakautuminen vuoden 1998 talousarviossa eri budjettilukujen ja jäsenvaltioiden kesken. Taulukot ovat peräisin maatalouden tilannetta Euroopan unionissa käsittelevästä kertomuksesta ja EMOTR:n tukiosastoa koskevasta rahoituskertomuksesta. Komissio julkaisee nämä kertomukset vuosittain, ja ne ovat myös yleisön saatavilla komission Europa-palvelimella (http://europa.eu.int/comm/dgo6/index.htm).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1904/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Urban (1996‐1999).



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0121 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1904/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Urban (19961999) Yhteisön rakennerahastojen Urban-yhteisöaloitteesta kaudelle 19961999 Italialle myöntämä rahoitus on yhteensä 298,4 miljoonaa ecua. Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille oppilaitoksille, yhtiöille, osuuskunnille tai yksityishenkilöille on myönnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja vielä toteuttamattomat maksut) Urban- yhteisöaloitteesta? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1999) Yhteisön Urban-yhteisöaloitteesta nykyisen ohjelmakauden 19941999 aikana Italialle myöntämä rahoitus on 136,7 miljoonaa euroa, josta Euroopan aluekehitysrahaston osuus on 120,4 miljoonaa euroa ja Euroopan sosiaalirahaston osuus 13,3 miljoonaa euroa. Tällä hetkellä voimassa olevien asetusten mukaan komissio maksaa URBAN-yhteisöaloitteesta myönnetyn tuen suoraan toimintaohjelmista ja niiden toteuttamisesta vastaaville kansallisille viranomaisille. Yksityiskohtaisia tietoja tuen lopullisista vastaanottajista saa Italian yleisten töiden ministeriöstä. Komission edustajista sekä asianomaisten ministeriöiden ja alueiden edustajista koostuvat seurantakomiteat valvovat ohjelmien asianmukaista toteuttamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2208/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Ariane-ohjelma.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0149 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2208/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Ariane-ohjelma Europa Regioni -nimisen alueellisten ja paikallisen viranomaisten viikkojulkaisun 15. lokakuuta ilmestyneessä numerossa kerrotaan, että Euroopan unionin taloudellista tukea vuoden 1999 Ariane-ohjelmasta tullaan jakamaan 291 valitulle hankkeelle. Voisiko komissio toimittaa luettelon kaikista niistä julkisista ja yksityisistä tahoista, yrityksistä, yksityisistä kansalaisista ja järjestöistä EU:n eri jäsenvaltioissa ja muissa maissa, jotka ovat saaneet tukea sekä antaa tiedot myös saaduista rahamääristä? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 2000) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.