KIRJALLINEN KYSYMYS E-0555/02 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE), Guido Bodrato (PPE-DE), Luigi De Mita (PPE-DE),Giovanni Fava (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE), Vincenzo Lavarra (PSE),Francesco Musotto (PPE-DE), Giorgio Napolitano (PSE), Mauro Nobilia (UEN),Guido Podestà (PPE-DE), Adriana Poli Bortone (UEN), Guido Sacconi (PSE),Luciana Sbarbati (ELDR), Mariotto Segni (UEN)ja Maurizio Turco (NI) komissiolle. Rakennerahastojen täytäntöönpano ohjelmakaudella 1994—1999.



Virallinen lehti nro 229 E , 26/09/2002 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0555/02 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE), Guido Bodrato (PPE-DE), Luigi De Mita (PPE-DE),Giovanni Fava (PSE), Fiorella Ghilardotti (PSE), Vincenzo Lavarra (PSE),Francesco Musotto (PPE-DE), Giorgio Napolitano (PSE), Mauro Nobilia (UEN),Guido Podestà (PPE-DE), Adriana Poli Bortone (UEN), Guido Sacconi (PSE),Luciana Sbarbati (ELDR), Mariotto Segni (UEN)ja Maurizio Turco (NI) komissiolle (28. helmikuuta 2002) Aihe: Rakennerahastojen täytäntöönpano ohjelmakaudella 19941999 - Rakennerahastojen ohjelmakaudella 19941999 yhteisrahoittamat toiminnat päättyivät 31. joulukuuta 2001. - Ohjelmien hyväksymisen määräaikojen vuoksi vastaavia maksuja voitiin suorittaa ainoastaan vuodesta 1995 lähtien. - Vaikka lopulliset luvut eivät vielä ole saatavilla, Italian hallituksen laatimassa, rakennerahastojen yhteisrahoittamien toimien menettelyjä ja täytäntöönpanon määräaikoja koskevassa kertomuksessa todetaan sivulla 213 Euroopan sosiaalirahaston Italian tavoite 3:sta, että joulukuussa 1999 varat jäivät 66 prosenttiin kokonaismäärästä. - London School of Economicsin ja Castellanzan yliopiston yhteisessä tutkimuksessa varoitettiin Italian hyväksi käytettyjen rakennerahastojen varojen tehokkuuteen liittyvästä ongelmasta, ja Il Sole 24 oressa kerrottiin 30. kesäkuuta 2001, että varoja oli käyttämättä 5,2 miljardia euroa. - Italian käyttämättä jättämien varojen kokonaissumma on arviolta yli miljardi euroa. - Rahastojen varojen tehokkuus on kärsinyt uusien, erityisen jäsenneltyjen menettelyjen käyttöönotosta, jossa on ollut mukana pääasiassa alueita ja maakuntia ohjelmien suunnittelua ja varoja koskevissa asioissa. - Vuonna 1993 päättyneen ohjelmakauden lopulla käyttämättä jääneitä rahastoja varten perustettiin siltaohjelma. - Italia on valittanut tietojenkäsittely-, tietoliikennejärjestelmä- ja kielikoulutuksen myöhästyneen huomattavasti, vaikka koulutuksen tarve on kasvanut ja vaikka koulutusvaatimus koskee kaikkia oppisopimusoppilaita, mutta koulutusta ei kuitenkaan ole järjestetty rahastojen puuttuessa. Voisiko komissio antaa edellä esitettyjen seikkojen valossa tarkat tiedot Italiassa ohjelmakaudelta 19941999 käyttämättä jääneiden rakennerahastojen määrästä sekä vastaavista määristä muissa Euroopan maissa? Voisiko komissio arvioida sellaisen siltaohjelman toteutettavuutta, jonka avulla voitaisiin käyttää pikaisesti kolmelle alalle (tietojenkäsittely- ja tietoliikennealan perustaitojen hankkiminen, kieltenopetus, oppisopimusoppilaiden kouluttaminen) tarkoitetut, tähän asti käyttämättömät summat sellaisten kansallisten hankkeiden kautta, jotka voitaisiin käynnistää heti? Voisiko komissio arvioida mahdollisuutta laajentaa sellaisten ohjelmien rahoitusta, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi varojen käytön kannalta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2002) Komissio ei pysty vielä antamaan tietoja rakennerahastojen varoista, joita jäsenvaltiot eivät ole käyttäneet ohjelmakaudella 19941999, vaikka kyseisen kauden varoista korvattavien menojen tukikelpoisuusaika päättyi 31. joulukuuta 2001, ellei määräaikaan ole myönnetty pidennystä. Komissio odottaakin asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2082/93(1), 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden toimittavan sille lopulliset menoselvitykset ja ohjelmien täytäntöönpanoa koskevat loppuraportit 30. kesäkuuta 2002 mennessä. Kunkin jäsenvaltion käyttämättä jättämien varojen määrä voidaan selvittää ja ottaa huomioon tilinpäätöksessä vasta, kun edellä mainitut asiakirjat on analysoitu ja käsitelty. Jäsenvaltioilla oli mahdollisuus esittää komissiolle muutoksia kauden 19941999 ohjelmiin ja ehdotuksia uusiksi tukitoimenpiteiksi 31. joulukuuta 1999 asti, jotta yhteisön ja kansallisen tason sitoumukset olisi voitu toteuttaa. Menot, jotka eivät mahdollisesti sisälly menoselvitykseen, katetaan yhteisön talousarviosta. Siltaohjelmassa mahdollisesti käyttämättä jääneiden varojen takaisinperinnästä ei ole säädetty yhteisön lainsäädännössä. Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä kaudelle 20002006 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(2) 44 artiklassa säädetään innovatiivisesta suoritusvarausmekanismista. Kyseisen artiklan nojalla ohjelmien maksusitoumusmäärärahat myönnetään vasta vuoden 2004 ensimmäisen neljänneksen kuluessa sen jälkeen, kun ohjelmista on tehty kokonaisarvio. Kohdennettavien varojen osuus on neljä prosenttia maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärärahoista. Kyseinen suoritustaso arvioidaan vertaamalla saavutettuja tuloksia toimenpideohjelmissa, yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa ja niiden täydennyksissä sovittuihin tavoitteisiin. Vertailussa käytetään kolmenlaisia indikaattoreita: taloudellisia ja hallinnollisia indikaattoreita sekä tehokkuusindikaattoreita. Komission mielestä suoritusvarausmenettelyn hyöty perustuu siihen, että lisärahoitus voidaan kohdistaa ohjelmille, joissa rakennerahastojen varoja on käytetty tehokkaasti ja taitavasti. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2082/93, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1993, asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 muuttamisesta, EYVL L 193, 31.7.1993. (2) EYVL L 161, 26.6.1999.