Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1983/98 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Eurooppa-koulujen rehtorien palkkaama henkilöstö, joka tunnetaan yleisesti opetushenkilöstönä Eurooppa-koulujen opetushenkilöstöä koskevien määräysten (97 - D-422) 3.2 artiklassa määrätään yksiselitteisesti, että Eurooppa-koulujen opettajia koskevaa 80 artiklan 1 kohtaa sovelletaan opetushenkilöstöön. 80 artiklan 1 kohdassa todetaan: Valituselimellä on yksinomainen ensimmäisen ja viimeisen asteen toimivalta koulujen johtoelinten ja henkilöstön jäsenten välisissä riita-asioissa, jotka koskevat valituksen kohteena olevan päätöksen oikeudellisuutta. Mikäli tällaisen riita-asian kohteena ovat taloudelliset asiat, valituselimellä on täysi lainkäyttövalta. Opetushenkilöstön henkilöstösääntöjen 3 artiklan 4 kohdassa (Eurooppa-koulun sijaintimaan laki) määrätään yhtä yksiselitteisesti: Sen estämättä, mitä edellä on määrätty, opetushenkilöstön, uskonnonopettajien ja määräaikaisen henkilöstön palvelukseenotto- ja irtisanomisehdot kuuluvat sosiaaliturvaa ja verotusta koskevien työehtojen ja -suhteiden osalta koulun sijaintimaan lain piiriin. Koulun sijaintimaan tuomioistuimet ovat toimivaltaisia mahdollisissa riita-asioissa. Lakimiehet ovat vastaavasti eri mieltä siitä, kumpi näistä määräyksistä on ensisijainen. Koska saksalainen tuomioistuin on päättänyt, että sillä ei ole toimivaltaa irtisanomista koskevassa asiassa, on ilmeisesti lähdettävä siitä, että 3 artiklan 2 ja 4 kohdan ristiriita aiheuttaa tiettyä oikeusepävarmuutta. Voiko komissio, joka on jäsenenä Eurooppa-koulujen korkeimmassa neuvostossa, joka on ollut hyväksymässä Eurooppa-koulujen opettajien ja opetushenkilöstön henkilöstösääntöjä, tarkastella tätä ongelmaa ja ilmoittaa - mitkä ovat valituselimen ja paikallisten tuomioistuinten toimivaltuudet opetushenkilöstön henkilöstösääntöihin nähden riita-asioiden tapauksessa, erityisesti kun kyseessä on irtisanominen sekä toisiaan seuraavat vuosittaiset uudelleen palkkaukset sekä vastaavat toistuvat vuosittaiset irtisanomiset? - ylittääkö kansallinen laki henkilöstösäännön sellaisissa tapauksissa, joissa henkilöstösääntöjen määräys ja sijaintimaan säädös ovat ristiriidassa, ja mikä on tällaisessa tapauksessa toimivaltainen oikeudellinen elin toteamaan tämän? Voiko neuvosto ottaa kantaa myös siihen olettamukseen, että hallinto hyödyntää tätä oikeusepävarmuutta, jotta se voi soveltaa työehtoihin ja -suhteisiin kansallista oikeutta silloin, kun se on sen kannalta edullista, mutta ei päinvastaisessa tapauksessa? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (29. heinäkuuta 1998) Opetushenkilöstön henkilöstösäännöissä, jotka Eurooppa-koulujen johtokunta hyväksyi 26.-27. huhtikuuta 1994 ja joita sovelletaan lukuvuodesta 1996-1997 lähtien palvelukseen otettuun henkilöstöön, luodaan järjestelmä, jossa tiettyjen aineiden osalta viitataan yhtäältä opettajiin sovellettaviin henkilöstösääntöihin työtehtävien perusteella ja toisaalta Eurooppa-koulun sijaintimaan jäsenvaltion lainsäädäntöön siitä syystä, että työsopimukset kuuluvat yksityisoikeuden piiriin. Järjestelmän mukaan myös lainkäyttövalta jakautuu tapauksesta riippuen valituselimen ja Eurooppa-koulun sijaintimaan tuomioistuinten kesken. Tällaisessa järjestelmässä lainsäädäntö- ja tuomiovallan rajaaminen saattaa toisinaan aiheuttaa ongelmia, kuten arvoisan parlamentin jäsenen kahdesta kysymyksestä ilmenee. Koska Eurooppa-koulujen omat elimet ovat toimivaltaisia näissä kysymyksissä, komission kanta ei sido kyseisiä elimiä, vaan se heijastaa ainoastaan sen omaa näkemystä johtokunnan jäsenen ominaisuudessa. Ensimmäisen kysymyksen osalta komissio katsoo, että valituselimellä on ratkaisuvalta kaikissa riidoissa, jotka koskevat henkilöstösääntöjen soveltamista Eurooppa-kouluissa. Sijaintimaan tuomioistuimet ratkaisevat puolestaan jäsenvaltioiden kansallisten säädösten, kuten esimerkiksi sosiaaliturvaa tai verotusta koskevien säädösten, soveltamisesta mahdollisesti aiheutuvat riidat. Koska opetushenkilöstön palvelukseen ottaminen ja irtisanominen ovat henkilöstösääntöjä koskevia kysymyksiä, olisi loogista, että ne ratkaistaisiin valituselimessä. Toisen kysymyksen osalta komissio katsoo, että kansainvälisellä sopimuksella muodostetun elimen, kuten Eurooppa-koulujen johtokunnan, jolla on tarvittavat valtuudet hallinnollisissa kysymyksissä, kaikki asianmukaiset päätökset sitovat oikeudellisesti sopimuksen osapuolia. Lisäksi näillä päätöksillä on tavanomaisen käytännön mukaisesti kansainvälisestä sopimuksesta johdetun oikeustoimen asema, joka on ensisijainen kansalliseen lainsäädäntöön nähden. Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen lopuksi esittämään oletukseen, jonka mukaan Eurooppa-koulujen hallinto voisi hyödyntää oikeusepävarmuutta soveltaakseen sille edullisinta lainsäädäntöä, komission on ilmoitettava, ettei sillä ole tietoa tällaisesta valitettavasta käytännöstä Eurooppa-kouluissa. Tällaisessa tapauksessa asianosaiset voisivat kuitenkin käyttää henkilöstösäännöissä tähän tarkoitukseen varattuja puolustuskeinoja.