ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0103/03 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Italian maantietunnelimaksuihin sovellettu arvonlisävero.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0149 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0103/03 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: Italian maantietunnelimaksuihin sovellettu arvonlisävero Vuonna 2003 annetun Italian rahoituslain 21 artiklan 15 kohdassa säädetään 20 prosentin arvonlisäveron välittömästä soveltamisesta kansainvälisten maantietunneleiden käytöstä kannettaviin maksuihin. Tällä tavoin kumotaan vuonna 1972 annettu asetus, jonka mukaan kansainvälisten maantietunneleiden käyttömaksut oli vapautettu arvonlisäverosta, ja Italia on komission vaatimuksesta noudattanut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. syyskuuta 2002 asiasta antamaa päätöstä. Päätöksen täytäntöönpano on johtanut paradoksaaliseen tilanteeseen Italian ja Ranskan välisen Mont Blancin tunnelin ja Italian ja Sveitsin välisen Sankt Bernhardin tunnelin osalta. Itse asiassa ensiksi mainitussa tapauksessa maksut ovat 20 prosenttia korkeammat Italian puolella, koska Ranska on soveltanut jo jonkin aikaa arvonlisäveroa perimiinsä maksuihin, kun taas jälkimmäisessä tapauksessa arvonlisäveroa ei sovelleta Sveitsissä ja maksut ovat näin ollen korkeampia Italian puolella. Nämä tekijät vääristävät tunneleista vastaavien yritysten välistä kilpailua ja aiheuttavat ongelmia tunneleiden käyttäjille. Mikä on komission näkemys asiasta? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2003) Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, Italia noudattaa neuvoston 17 päivänä toukokuuta 1977 antamaa neuvoston kuudetta direktiiviä 77/388/ETY(1) sellaisena kuin tuomioistuin tulkitsee sitä 12 päivänä syyskuuta 2000 antamissaan tuomioissa maantieliikenteen perusrakenteiden käyttömaksujen verottamisesta. Komission käynnistettyä erityisen rikkomusmenettelyn Italia on muuttanut lainsäädäntöään poistaakseen kansainvälisten maantietunnelien arvonlisäverottomuuden. Ranskan yhteyksien osalta komissio korostaa, että aikaisempi tilanne (arvonlisäveron kantaminen Ranskassa eikä Italiassa) oli omiaan vääristämään kilpailua (mistä oli myös tehty valitus) eikä päinvastainen tilanne, koska molemmat jäsenmaat tästä lähtien kantavat arvonlisäveron samasta palvelusta. Sveitsin yhteyksien osalta on korostettava, että Sveitsi ei ole unionin jäsenmaa eikä siten velvollinen mukautumaan yhteisön oikeuteen muun muassa arvonlisäveron osalta. Yhteenliittymien tilannetta ei siten voida verrata toisiinsa, koska niitä koskevat eri oikeusjärjestelmät, eikä siten voida puhua kilpailun vääristymisestä. Komissio painottaa lopuksi, että arvoisan parlamentin jäsenen väite, että tilanne aiheuttaa ongelmia käyttäjille on liian epätarkka, jotta komissio voisi ilmoittaa kantansa asiasta. (1) Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annettu neuvoston kuudes direktiivi 77/388/ETY, EYVL L 145, 13.6.1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0144/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Mauritiuksen välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0144/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Mauritiuksen välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Mauritiuksen välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Mauritiuksen kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) 1. Nykyisin voimassa olevan pöytäkirjan mukaan taloudellisen korvauksen määrä 3 päivän joulukuuta 2002 ja 2 päivän joulukuuta 2003 väliseltä ajanjaksolta on 412 500 euroa vuodessa(1). Tästä määrästä puolet, eli 206 250 euroa vuodessa, käytetään Mauritiuksen kalastusalan kehittämiseen tähtäävien toimien (kohdennettujen toimien) rahoitukseen. 2. Edellä mainittu 412 500 euron vuotuinen taloudellinen korvaus maksetaan korvauksena yhteisön aluksille myönnetyistä kalastusmahdollisuuksista, ja se kattaa 5 500 tonnin suuruiset saaliit vuodessa Mauritiuksen vesillä. Jos yhteisön alusten vuotuiset saaliit Mauritiuksen vesillä ylittävät tämän määrän, edellä mainittua korvausta nostetaan 50 eurolla pyydettyä lisätonnia kohti. 3. Varustajien vastuulla olevista maksuista pöytäkirjan liitteen 2 kohdassa säädetään, että Lisenssimaksu on 25 euroa Mauritiuksen vesillä pyydetyn saaliin tonnia kohden. Nuottaa käyttävien tonnikala-alusten lisenssit myönnetään sen jälkeen, kun kustakin nuottaa käyttävästä tonnikala-aluksesta on vuosittain maksettu ennakkoon 1 750 euroa; summa vastaa 70 tonnin vuotuisesta Mauritiuksen vesiltä pyydetystä saaliista maksettavaa maksua. Pintasiima-alusten lisenssit myönnetään sen jälkeen, kun Mauritiukselle on vuosittain maksettu ennakkoon 1 375 euroa yli 150 bruttorekisteritonnin pintasiima-aluksista ja 1 000 euroa enintään 150 bruttorekisteritonnin pintasiima-aluksista. Nämä summat vastaavat 55 tonnin ja 40 tonnin vuotuisesta Mauritiuksen vesillä pyydetystä saaliista maksettavia maksuja. (1) Katso Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen välisessä kalastussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 3 päivän joulukuuta 1999 ja 2 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajanjaksoksi tehdyn pöytäkirjan (EYVL L 180, 19.7.2000) 2 ja 3 artikla; pöytäkirjaan viitataan pöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta 3 päivän joulukuuta 1992 ja 2 päivän joulukuuta 2002 välisenä ajanjaksona kirjeenvaihtona tehdyssä sopimuksessa, jonka molemmat osapuolet parafoivat 29.11.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0135/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Kap Verden välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0157 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0135/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Kap Verden välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Kap Verden välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Kap Verden kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2003) 1. Yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisen kalastussopimuksen liitteenä olevan nykyisen pöytäkirjan(1) 2 artiklassa taloudelliseksi korvaukseksi vahvistetaan 680 000 euroa vuodessa. Tästä summasta käytetään 280 000 euroa pöytäkirjan 3 artiklassa eriteltyihin toimiin Kap Verden kalastusalan tukemiseksi. 2. Vuosittainen 680 000 euron suuruinen taloudellinen korvaus vastaa summaa, joka maksetaan vastikkeena yhteisön kalastuslaivastolle annetuista kalastusmahdollisuuksista. 3. Varustajien maksamat summat vahvistetaan pöytäkirjan liitteen 2 ja 3 kohdassa. Tonnikalan kalastuksessa lisenssimaksu on 25 euroa Kap Verden vesillä saatua kalatonnia kohti. Lisenssit myönnetään nuottaa käyttävien tonnikala-alusten tapauksessa 2 750 euron suuruista ennakkomaksua vastaan, pintasiima-alusten tapauksessa 2 000 euron suuruista ennakkomaksua vastaan ja vapapyydyksiä käyttävien alusten tapauksessa 300 euron suuruista ennakkomaksua vastaan. Ennakkomaksun lisäksi jokaisen aluksen on maksettava 100 euroa tarkkailijaohjelman rahoittamiseen paikalla. Ennakkomaksut vähennetään maksettavasta kokonaissummasta, joka perustuu edellisen vuoden saaliiseen, mutta jos maksettava summa on ennakkomaksua pienempi, erotusta ei palauteta. Pohjasiima-alusten lisenssimaksu on 168 euroa bruttorekisteritonnia kohti vuodessa. (1) EYVL L 47, 19.2.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0296/03 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Entinen komission jäsen Edith Cresson.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0168 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0296/03 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2003) Aihe: Entinen komission jäsen Edith Cresson Tammikuun 22. päivänä 2003 annetun lehdistötiedotteen IP/03/101 mukaan komissio on päättänyt toimittaa Cressonille selvityksen, jossa esitetään hänen komission jäsenyytensä aikana tapahtuneet mahdolliset velvollisuuksien laiminlyönnit. Cressonia pyydetään antamaan kyseistä selvitystä koskeva lausunto. Näin komissio noudattaa Euroopan parlamentin 29. marraskuuta 2001 antamassa päätöslauselmassa taloudellisten etujen suojaamisesta(1) esittämää vaatimusta viedä Cressonin rikkomukset tarvittaessa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Parlamentti muistuttaa päätöslauselmansa 21. kohdassa, että entistä komission jäsentä syytetään hammaslääkärin tieteelliseksi neuvonantajaksi palkkaamisen lisäksi muun muassa siitä, että a) häneen läheisesti sidoksissa olevalle yritykselle olisi vähän ennen hänen komission jäseneksi tuloaan myönnetty vilpillisin keinoin useita sopimuksia, b) eräs hänen neuvonantajistaan olisi hänen ansiostaan saanut ilmaiseksi käyttöönsä kalliin asunnon Brysselistä, c) eräs saksalainen asianajaja olisi saanut hämäykseksi sopimuksia merkityksettömistä tutkimuksista ja päässyt näin liikkumaan vapaasti komission jäsenen kabinetissa ja voinut mahdollisesti tutustua ja vaikuttaa arkaluonteisiin asioihin (tapaus Leuna), joita komissio tuolloin käsitteli. Voiko komissio ilmoittaa, onko se ottanut nämä kohdat huomioon ja koskeeko selvitys, josta entisen komission jäsenen on annettava lausunto, näitä syytöksiä? (1) EYVL C 153 E, 27.6.2002, s. 325. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2003) Kuten lausuin talousarvion valvontavaliokunnalle tammikuun 22. päivänä 2003, Edith Cressonia on pyydetty esittämään huomautuksensa komission hänelle antamasta lausunnosta, ja koska kyseessä on hallinnollinen tutkinta, luottamuksellisuutta ja vastaajapuolen oikeuksia on suojattava. Sen vuoksi komission ei ole soveliasta tässä vaiheessa antaa yksityiskohtaisia tietoja lausunnon sisällöstä. Edith Cressonille lähetetty lausunto perustuu Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja komission tutkinta- ja kurinpitotoimiston (IDOC) tutkimuksiin usean vuoden ajalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0849/03 esittäjä(t): Encarnación Redondo Jiménez (PPE-DE) komissiolle. Yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen vaikutukset perunantuotantoon.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0221 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0849/03 esittäjä(t): Encarnación Redondo Jiménez (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2003) Aihe: Yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen vaikutukset perunantuotantoon Yhteisön perunanviljelijät kamppailevat jälleen tänä vuonna suhdanteista johtuvien vaikeuksiensa kanssa. Nämä jo tavaksi muodostuneet vaikeudet osoittavat, että sektorilla kaivataan yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) mukaisia toimenpiteitä. Viljelijät ovat yrittäneet itse säännöstellä tuotantoa, mutta vaikeuksia on käytännössä mahdotonta välttää, koska hinnat reagoivat markkinoiden vaihteluihin herkästi. Hintojen laskusuhdanteesta johtuva romahdus on toistuva ilmiö. Komission yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista koskevaan ehdotukseen sisältyy ajatus, että tuotannosta riippumattomaan tukeen oikeutetut viljelijät voisivat siirtyä viljelemään jotain toista tukikelpoista viljelykasvia. Eikö komissio näin ollen katso, että sen ehdotus lisää epävakautta perunantuotannon alalla entisestään? Milloin komissio aikoo esitellä tutkimuksen tuotannosta riippumattomien tukien vaikutuksista mainittuihin viljelykasveihin? Onko Euroopan komissio hylännyt lopullisesti ajatuksen yhteisestä markkinajärjestelystä perunantuotannon sääntelemiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 2003) Yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta koskevalla komission ehdotuksella pyritään todellakin markkinasuuntautuneempaan maatalouteen. Tämän vuoksi markkinasääntelyn avulla olisi kaikin tavoin pyrittävä turvaamaan markkinoiden vakaus ja välttämään rakenteellinen epätasapaino tuotteen kysynnän ja tarjonnan välillä. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan huolellisesti uudistusehdotuksen III osaston 5 luvun säännöksiin, joiden mukaisesti jäsenvaltioilla on mahdollisuus valita aluekohtainen lähestymistapa. Perinteisten perunantuottajien kannalta se saattaa olla hyvinkin kiinnostava vaihtoehto. On myös syytä todeta, että useimpien viljelyskasvien tavoin peruna vaatii tietynasteista erikoistumista, laiteinvestointeja tiloilla sekä vankkaa kokemusta, jotta tuote voidaan toimittaa markkinoille kaupan pitämistä koskevien sääntöjen mukaisesti. Perunan yhteisen markkinajärjestelyn käyttöönoton osalta komissio haluaa korostaa kysyjälle, että se on äskettäin vetänyt takaisin neuvostolle marraskuussa 1991 esittämänsä ehdotuksen, josta jäsenvaltiot eivät koskaan päässeet yksimielisyyteen. Komissio katsoo joka tapauksessa, että yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista koskevan ehdotuksen seurauksena tällainen ehdotus ei ilmeisestikään ole enää tarkoituksenmukainen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0428/03 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Sosiaalilauseke kansainvälisissä kalastussopimuksissa.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0186 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0428/03 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (18. helmikuuta 2003) Aihe: Sosiaalilauseke kansainvälisissä kalastussopimuksissa Euroopan parlamentti on vaatinut viimeksi annetuissa kansainvälisiä kalastussopimuksia koskevissa päätöslauselmissaan (esimerkiksi 20. marraskuuta 2002 annetussa päätöslauselmassa, joka koskee kalastussopimusta Euroopan unionin ja São Tomén ja Príncipen välillä), että sopimusten liitteinä oleviin pöytäkirjoihin olisi sisällytettävä sosiaalilauseke, jonka merikalastusalan yhteiskunnallisen vuoropuhelun komitea hyväksyi täysistunnossaan 19 päivänä joulukuuta 2001, sen varmistamiseksi, että kaikilla Euroopan unionin alueella työskentelevillä merimiehillä on yhdistymisvapaus ja oikeus työehtosopimusneuvotteluihin, ettei heitä syrjitä, että he saavat kohtuullista palkkaa ja että heillä on samanlaiset elin- ja työolot kuin Euroopan unionin merimiehillä. Miten komissio aikoo sisällyttää sosiaalilausekkeen tuleviin kalastusalan pöytäkirjoihin neuvotellessaan kolmansien maiden kanssa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2003) Komissio aikoo systemaattisesti ehdottaa työmarkkinaosapuolten hyväksymän sosiaalilausekkeen sisällyttämistä kaikissa tulevissa neuvotteluissa, joita käydään kolmansien maiden kanssa kalastussopimusten tekemisestä tai kalastusalan pöytäkirjojen uusimisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0186/03

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(31. tammikuuta 2003)

Aihe: Mielipiteen- ja sananvapaus Venäjällä

Venäjällä toimii pääosin opiskelijoiden kannattama Idutie vmeste -liike (Yhdessä kulkevat), jolla on omien sanojensa mukaan jo lähes 100 000 jäsentä. Liike on käynyt lähes vuoden kiivasta kampanjaa yhteiskuntaan sopeutumattomiksi, pornografisiksi tai kirjallisuushuligaaneiksi julistettuja kirjailijoita vastaan. Kampanjan erityisenä kohteena ovat olleet kaksi maineikasta kirjailijaa, Viktor Pelevin ja Vladimir Sorokin. Liike on muun muassa tehnyt valituksen Sorokinia ja hänen kustantajaansa Alexandr Ivanovia vastaan pornografian ja perversioiden levityksestä. Asiasta on käynnissä tutkimus, ja Venäjän viranomaiset ovat suorittaneet Ad Marginem-kustantamossa etsinnän jo kolmesti. Mikäli Sorokin ja Ivanov tuomitaan rangaistaviksi, heidät voidaan määrätä kahden vuoden ehdottomaan vankeuteen.

Mitä tietoja komissiolla on edellä mainitusta, Venäjän viranomaisten enemmän tai vähemmän avoimesti tukemasta panettelu- ja pelottelukampanjasta, jonka uhreina on venäläisiä kirjailijoita ja älykköjä? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä saadakseen Venäjän viranomaiset takaamaan täysin ja konkreettisesti, että kaikilla Venäjän kansalaisilla on mielipiteenvapaus? Ottaen huomioon, että Venäjän kansalaisten ja tiedotusvälineiden mielipiteen- ja sananvapautta tullaan edellä mainitun tapauksen yhteydessä jälleen mahdollisesti loukkaamaan, eikö komissio ole sitä mieltä, että sen tulisi tarkistaa Venäjän-politiikkansa kriteerit erityisesti lehdistötuen osalta?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(25. helmikuuta 2003)

Komissiolla ei ole tarkkoja tietoja tästä venäläisestä liikkeestä. Komissio jakaa kuitenkin arvoisan parlamentin jäsenen huolen tiedoista, joiden mukaan sananvapautta on joko kavennettu tai se on uhattuna Venäjällä. Komissio on erityisen huolissaan riippumattomien viestinten tilanteen huononemisesta sekä valtiollisella että alueellisella tasolla, mikä todennäköisesti johtaa sekä painettujen tiedotusvälineiden että yleisradiotoiminnan puolettomuuden, itsenäisyyden ja ammattimaisuuden kaventumiseen.

Komissio on yhteyksissään Venäjän viranomaisten kanssa jatkuvasti korostanut ilmaisunvapauden sekä vahvojen ja riippumattomien viestinten tärkeyttä. Komissio on antanut tuntuvasti teknistä apua alueellisten tiedotusvälineiden riippumattomuuden vahvistamiseksi ja toimittajien kouluttamiseksi objektiiviseen raportointitekniikkaan ja ammattietiikkaan. Komission ponnisteluihin Venäjän kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistamiseksi kuuluu suunnitelma lisätuen antamisesta riippumattomien viestinten kehitykselle Venäjän valikoiduilla alueilla.

Poliittisin termein ilmaistuna komissio on osana intensiivistä EU:n ja Venäjän välistä poliittista vuoropuhelua nostanut tapaamisissaan Venäjän viranomaisten kanssa esiin ja tekee niin jatkossakin kysymyksiä ilmaisunvapaudesta ja median valvonnasta. Läheinen kumppanuus Venäjän kanssa voidaan rakentaa ainoastaan vahvalle yhteiselle arvopohjalle, johon täytyy kuulua takuu ilmaisunvapaudesta. Komissio seuraa jatkossakin tiiviisti tämän alan kehitystä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0495/03 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle. Euroopan kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen ja edistäminen.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0223 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0495/03 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle (21. helmikuuta 2003) Aihe: Euroopan kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen ja edistäminen Euroopan parlamentin päätöslauselma alue- ja paikallisviranomaisten roolista Euroopan yhdentymisessä (P5_TA_PROV(2003)0009) annettiin 14. tammikuuta 2003. Päätöslauselman 13 kohdan f alakohdassa todetaan, että EY:n perustamissopimukseen on lisättävä seuraava uusi 151 a artikla: Yhteisö kunnioittaa ja edistää toimivaltansa puitteissa Euroopan kielellistä monimuotoisuutta, mukaan luettuna alueelliset kielet ja vähemmistökielet tämän monimuotoisuuden ilmentäjinä, kannustamalla jäsenvaltioita yhteistyöhön ja käyttämällä muita sopivia välineitä tämän tavoitteen edistämiseksi. Voisiko komissio kertoa, mitä se aikoo tehdä kyseisen tavoitteen toteuttamiseksi? Samalla palautetaan mieliin, että vuosi 2002 julistettiin Euroopan kielten teemavuodeksi ja että EU:n jäsenvaltioissa on kieliä, joilla on vastaavasti alueillaan virallisen kielen asema. Kuitenkaan Euroopan unionissa kyseisiä kieliä, joista on esimerkkinä katalaanin kieli, ei ole virallisesti tunnustettu. Mitä konkreettisia ehdotuksia komissiolla on näiden erityisten kielten aseman edistämiseksi? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 2003) Euroopan kielten teemavuosi on epäilemättä osaltaan edistänyt kielellistä monimuotoisuutta ja kieltenoppimista, kuten teemavuoden täytäntöönpanoa käsittelevästä kertomuksesta(1) käy ilmi. Teemavuoden jälkeen on esitetty lukuisia toivomuksia, joiden mukaan halutaan pitää yllä kieltenoppimiseen ja kielelliseen monimuotoisuuteen suuntautuvia positiivisia vaikutuksia, jotka saatiin teemavuoden ansiosta aikaan. Komissiossa on laadittu valmisteluasiakirja, jonka aiheena kieltenoppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämistä koskeva kuuleminen(2). Asiakirjan pohjalta käynnistettiin joulukuussa 2002 laaja julkinen kuuleminen, joka suunnattiin myös parlamenttiin. Komission tarkoituksena on laatia kuulemismenettelyn tulosten perusteella vuoden 2003 puolivälissä toimintasuunnitelma kieltenoppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi. Suunnitelman lähtökohtana ovat toimet, joissa hyödynnetään käytettävissä olevia nykyisten yhteisön ohjelmien ja toimintojen resursseja. Komission ehdottamassa lähestymistavassa otetaan huomioon alueelliset ja vähemmistökielet. Valmisteluasiakirjassa kysytään muun muassa, miten unioni voisi tukea jäsenvaltioita kielellisen monimuotoisuuden edistämisessä. Lisäksi komissio on rahoittanut merkittävän selvityksen, jonka aiheena on vähemmistökielten tukeminen Euroopassa. Selvitykseen voi tutustua koulutuksen ja kulttuurin pääosaston verkkosivuilla(3). Komissio on edelleen myöntänyt rahoitusta Euroopan vähemmistökielten toimistolle ja Mercator-tietoverkolle. (1) KOM(2002) 597 lopullinen. (2) SEK(2002) 1234, 13. marraskuuta 2002. (3) http://europa.eu.int/comm/education/langmin_fi.html.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0592/03 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle. Euroopan unionin Niedersachsenin osavaltiolle myöntämät tuet vuonna 2002.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0227 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0592/03 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (28. helmikuuta 2003) Aihe: Euroopan unionin Niedersachsenin osavaltiolle myöntämät tuet vuonna 2002 1. Mitä tukia Niedersachsenin osavaltio on saanut Euroopan unionilta vuonna 2002 - Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston (EMOTR-O), - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston (EMOTR-T), - Euroopan sosiaalirahaston (ESR), - Eurooopan yhteisön tutkimusohjelmien, - Euroopan yhteisön ympäristöohjelmien, - Euroopan yhteisön muiden ohjelmien varoista? 2. Keitä tuensaajat olivat? 3. Mitä varoja myönnettiin Niedersachsenin osavaltion tai Saksan liittotasavallan kanssa yhteisrahoitetuille hankkeille? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.