FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/501

(2004/C 88 E/0512)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0446/04

esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle

(23. helmikuuta 2004)

Aihe: Lehdistönvapaus Venäjällä

Useat kansalaisjärjestöt ovat osoittaneet, että lehdistön vapauden karkeat loukkaukset Venäjällä ovat lisääntyneet Putinin presidenttikaudella. Lehdistön vapautta on rajoitettu lainsäädännöllä, toimittajia on surmattu sekä vangittu ja tiedotusvälineitä on uhkailtu ja suljettu.

Loukkaukset ovat kohdistuneet pääasiassa niihin toimittajiin ja tiedotusvälineisiin, jotka ovat käsitelleet Tšetšenian olosuhteita, korruptiota, vallan väärinkäyttöä ja mielipidetukea presidentti Putinin poliittisille vastustajille.

Putinin hallitus on nyt loukannut lehdistön vapautta myös viisumipolitiikallaan.

Tanskalaiselle toimittajalle Vibeke Sperlingille ei myönnetty enää viisumia Venäjälle. Hän on työskennellyt Neuvostoliitossa ja Venäjällä 1980-luvun alusta asti Danmarks Radion ja monien Tanskan valtakunnallisten päivälehtien — viimeksi Politikenin — kirjeenvaihtajana. Venäjän ulkoministeri tai Venäjän Kööpenhaminan suurlähettiläs eivät ole suostuneet ilmoittamaan syytä viisumianomuksen hylkäämiseen. Venäjän viime vuosien demokraattinen kehitys on ollut erittäin huolestuttavaa.

Komissiota pyydetäänkin ilmoittamaan, mihin toimiin se aikoo ryhtyä siksi, että Venäjän hallitus rajoittaa lehdistön vapautta jatkuvasti lisää muun ohella hylkäämällä eurooppalaisten tiedotusvälineiden Venäjälle lähetettävien kirjeenvaihtajien viisumianomuksia.

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(22. maaliskuuta 2004)

Komissio on huolissaan raporteista, jotka koskevat lehdistönvapauden loukkaamista Venäjällä, ja se seuraa tapahtumia tarkasti, myös Vibeke Sperlingin tapausta, josta komissio on tietoinen. Vaikka päätös viisumin myöntämisestä tai myöntämättä jättämisestä kuuluu Venäjälle, on hyvin valitettavaa, että Venäjä on päättänyt toimia näin rajoittavalla ja läpinäkymättömällä tavalla. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa EU:n heinäkuussa 2003 antamasta julkilausumasta, joka koski EU:n huolta tiedotusvälineiden vapaudesta.

Hiljattain antamassaan Venäjän suhteita käsittelevässä tiedonannossa komissio korosti EU:n tarvetta käydä avointa ja rehellistä keskustelua, ja se vaati Venäjää pitämään kiinni sellaisista arvoista kuin ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja tiedonvälityksen vapaudesta, joihin maa on Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) jäsenenä sitoutunut. Nämä kysymykset tuodaan säännöllisesti esiin EU:n ja Venäjän viranomaisten käymässä poliittisessa vuoropuhelussa.

Komission toiminta ei rajoitu poliittiseen vuoropuheluun. Komissio pitää yhä tärkeämpänä asiana tiedonvälityksen vapauden kannalta tukea itsenäisen ja moniarvoisen tiedonvälityksen kehitystä Venäjällä. Esimerkiksi eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen (EIDHR) 2004 ehdotuspyynnöissä tiedotusvälineiden vapaus määriteltiin temaattiseksi prioriteetiksi. Komission aikomuksena on ottaa tavoitteekseen tietyt toimet, joihin sisältyvät ilmaisuvapauden ja tiedonvälityksen vapauden tukeminen, erityisesti alueellisella tasolla; ammattimaisuuden ja etiikan vahvistaminen venäläisessä journalismissa; oikeudellisten ja institutionaalisten puitteiden vahvistaminen lehdistönvapauden suojelemiseksi; mahdollisuuksien antaminen lehdistölle sen oikeuksien puolustamiseksi, tiedotusvälineiden hallinnoinnin tason parantaminen, taloudellisen elinkelpoisuuden varmistamisen tavoittelu, verolakien noudattaminen, ja lopulta tosiasiallinen itsenäisyys; paikallisen yhteisön itsenäisen tiedonvälityksen tukeminen ja ihmisoikeuskysymysten esilläolon ja tiedon laadun parantaminen tiedotusvälineissä.