ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2648/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Sian teurasjätteiden tuonti Pohjois-Irlannista Onko komissio tietoinen, että Irlannin maatalousministeriö on kieltäytynyt myöntämästä tuontilupaa niille irlantilaisille yhtiöille, jotka haluavat tuoda sian teurasjätteitä Pohjois-Irlannista? Pohjois-Irlannin viranomaiset ovat ilmoittaneet selkeästi, ettei kyseinen (sioista peräisin oleva) aines sisälly riskiainesten luetteloon komission päätöksessä 97/534(1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 98/248(2). Voiko komissio kertoa, onko tämä kielto vapaakauppaa koskevan yhteisön oikeuden mukaista? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (12. lokakuuta 1998) Komissio ei ollut ennen parlamentin jäsenen tekemää kysymystä tietoinen Pohjois-Irlannista Irlantiin vietäviin sianteurastuksen sivutuotteisiin liittyvistä erityisongelmista. Komissio ottaa yhteyttä kansallisiin viranomaisiin saadakseen yksityiskohtaisia tietoja tilanteesta. Olisi huomattava, että kysyjän mainitsemia yhteisön päätöksiä ei sovelleta sianlihaan tai sianteurastuksen sivutuotteisiin, ja joka tapauksessa täytäntöönpanopäivää on lykätty myöhemmin tehdyllä päätöksellä 1 päivään tammikuuta 1999. Ihmisravinnoksi soveltuvien sianteurastuksen sivutuotteiden osalta vapaata liikkuvuutta hallinnoidaan terveyttä koskevista ongelmista yhteisön sisäisessä tuoreen lihan kaupassa 22 päivänä kesäkuuta 1995 annetulla neuvoston direktiivillä 95/23/EY(3), jolla muutetaan direktiiviä 64/433/ETY. Ihmisravinnoksi soveltumattomiin tuotteisiin sovelletaan muita säännöksiä. Kun asian taustatiedot on selvitetty, komissio tutkii, onko sen aiheellista puuttua Irlannin viranomaisten toteuttamiin toimiin. (1) EYVL L 216, 8.8.1997, s. 95. (2) EYVL L 102, 2.4.1998, s. 26. (3) EYVL L 243, 11.10.1995.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2623/98 esittäjä(t): Niels Sindal (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Tiettyjen jäsenvaltioiden laiminlyönnit monivuotisen kehitysohjelma III:n velvollisuuksien täytäntöönpanossa Komissiosta saatujen tietojen mukaan useat jäsenmaat, mukaan luettuna Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska, eivät ole noudattaneet niillä monivuotisen kehitysohjelma III:n mukaisesti olevia velvollisuuksia maittensa kalastuslaivastojen rekisteritonniston vähentämiseksi. Mitä komissio aikoo tehdä saadakseen nämä maat noudattamaan niillä monivuotisen kehitysohjelma III:n mukaisesti olevia velvollisuuksia? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 1998) Useat jäsenvaltiot eivät ole onnistuneet saavuttamaan kolmannen monivuotisen ohjausohjelman (MOO III) lopullisia tavoitteita kalastuslaivastojensa tai niiden osien vähentämiseksi. MOO III:n yhteydessä todetut viivästykset on korjattava MOO IV:n aikana edelliseen ohjausohjelmaan sovellettujen edellytysten mukaisesti. Ennen MOO:n kokonaistavoitteiden saavuttamista yhdellekään laivaston osalle ei anneta rakentamis- tai nykyaikaistamistukea. Vaikka kokonaistavoitteet olisikin saavutettu, tällainen tuki voidaan silti evätä niiltä laivaston osilta, joille asetettuja osakohtaisia tavoitteita ei ole saavutettu. Kysyjän mainitsemista kolmesta jäsenvaltiosta Ranska on pyrkinyt erityisen tarmokkaasti poistamaan kapasiteettiaan vuoden 1998 aikana, ja sen odotetaan saavuttavan MOO III:n kokonaistavoitteet vielä ennen tämän vuoden loppua. Tämä merkitsisi myös sitä, että Ranska täyttäisi samalla MOO IV:n ensimmäisen välitavoitteen alkamisen edellytykset. Myös Yhdistynyt kuningaskunta on jo saavuttanut oman MOO:nsa kokonaistavoitteet. Alankomaiden osalta komissio seuraa tarkkaavaisesti jäsenvaltion viranomaisten toteuttamia toimenpiteitä MOO:n tavoitteiden saavuttamiseksi, mutta varaa itselleen mahdollisuuden oikeudellisten toimien aloittamiseen siinä tapauksessa, että kyseiset toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3611/98 esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Tuki oikeudenmukaista ja solidaarista kauppaa koskeville hankkeille Euroopan parlamentti hyväksyi heinäkuun 2. päivänä 1998 valiokunta-aloitteisen mietinnön pohjalta päätöslauselman oikeudenmukaisesta kaupasta (A4-0198/98)(1), jossa esitettiin joukko ehdotuksia yhteisön politiikan kehittämiseksi jatkossa oikeudenmukaisen kaupan suuntaan. Kysyn komissiolta: 1. Mihin jatkotoimiin komissio aikoo ryhtyä Euroopan parlamentin päätöslauselman johdosta? 2. Milloin se aikoo julkaista jo kauan aikaa sitten julkaistavaksi ilmoitetun vihreän kirjan oikeudenmukaisesta kaupasta? 3. Kuinka monta ja millaisia hankkeita komissiolla on ollut vuosina 1997-1998 liittyen kansalaisjärjestöjen oikeudenmukaista ja solidaarista kauppaa koskevien toimien yhteisrahoitukseen? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1999) Komissio käsittelee parhaillaan parlamentin päätöslauselmaa oikeudenmukaista kauppaa koskevan työnsä yhteydessä. Useat päätöslauselmassa käsitellyt asiat vaativat tarkempaa perehtymistä ja oikeudenmukaisen kaupan alan edustajien kuulemista, mihin onkin jo ryhdytty. Kesäkuussa 1998 pidetyssä maatalousneuvoston kokouksessa sovittiin, että komissio esittää tiedonannon oikeudenmukaisesta kaupasta 1. maaliskuuta 1999 mennessä. Kyseistä tekstiä viimeistellään parhaillaan. Vuonna 1997 budjettikohdan B7-6000 varoilla tuettiin 15:tä hanketta, joiden tarkoituksena on Euroopan suuren yleisön valistaminen oikeudenmukaista kauppaa koskevista kysymyksistä. Komission käyttämät varat (enintään 50 prosenttia yksittäisten hankkeiden kokonaiskustannuksista) olivat yhteensä noin 2,9 miljoonaa euroa. Kyseisen budjettikohdan varoista rahoitettavien hankkeiden määrä nousi 21:een vuonna 1998. Kyse on hankkeista, jotka on jo hyväksytty tai joista on tehty maksusitoumus, ja rahoitusta annetaan yhteensä 3,7 miljoonaa euroa. Yleisesti ottaen komissio on jo usean vuoden aikana osallistunut asianomaisista merkinnöistä vastaavien, Maailmankauppa -nimisen ketjun muodostavien tai menettelysäännöt laativien valtiosta riippumattomien järjestöjen hankkeiden rahoittamiseen. (1) EYVL C 226, 20.7.1998, s. 73.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3923/98 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Linja-autonkuljettajien ikärajat Linja-autonkuljettajien yläikärajat vaihtelevat yksittäisissä jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Italiassa ikäraja on 65 vuotta (tieliikennelain 135 artiklan 6 kohta), Itävallassa ja Saksassa se on sitä vastoin 70 vuotta. Tämä seikka on johtanut tarkastuksia tehtäessä oikeudelliseen epävarmuuteen. Voiko komissio ilmoittaa, - saako linja-autonkuljettaja, jolla on itävaltalainen tai saksalainen ajokortti, olla toimessaan Italiassa vain 65 ikävuoteen asti ja - aikooko komissio yhtenäistää linja-autonkuljettajien ikärajaa koskevia määräyksiä lähitulevaisuudessa? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E3997/97(1). (1) EYVL C 22, 17.7.1998.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3287/98 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n mukainen yritysten uudelleenjärjestely Yritysten uudelleenjärjestelylle myönnetään sekä kansallista rahoitustukea että EU:n rahoitustukea. Tätä menettelyä on tuettava täysimittaisesti pitäen samalla yllä tasapainoisia markkinaolosuhteita ja noudattaen niiden ennakkoehtoja. Yritysrakenteen selkiyttäminen johtaa kuitenkin usein keskittymiseen markkinoilla. Tämä koskee ensimmäiseksi pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka luovat ja turvaavat useita työpaikkoja. Tällainen tilanne vallitsee nykyään esim. Itävallan leipomoalalla, jolla käsiteollisuus hoitaa 80 % tuotannosta. Tästä syystä olisi tarkastettava, onko Itävallan työmarkkinoiden edistämistä koskevan lain mukainen yksittäisten suuryritysten edistäminen yhdenmukaista Euroopan yhteisöjen kilpailulainsäädännön kanssa. Onko komissio kysyjän tavoin huolissaan Itävallan leipomoalan tilanteesta? Miten komissio varmistaa, että kaikilla tuottajilla on yhtäläiset mahdollisuudet päästä osallisiksi edistämistoimista, millä vältettäisiin nykyisestä tilanteesta mahdollisesti aiheutuva kilpailun vääristyminen? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että itävaltalaisen leipomoalan yrityksen sanotaan hakeneen rakenneuudistustukea (ks. komission vastaus Gerhard Hagerin kirjalliseen kysymykseen E-3003/98(1)). Komission on ilman muuta tutkittava kaikki valtiontuet, jotka vääristävät kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tuesta on ilmoitettava ennen sen myöntämistä komissiolle, joka tutkii, onko se EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan mukainen. Komissio on laatinut näihin artikloihin perustuvan harkintavaltansa käyttöä koskevat säännöt, joiden mukaan pelastus- ja rakenneuudistustukea voidaan myöntää ainoastaan tällaiseen tukeen sovellettavissa suuntaviivoissa määritellyille vaikeuksissa oleville yrityksille, jotka eivät pysty rahoittamaan rakenneuudistusta omin voimin. Näin ollen tukea ei voida myöntää kaikille yrityksille. Tuki on välttämättömyysperiaatteen alainen, mikä tarkoittaa sitä, että sen on rajoituttava yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen ja komission hyväksymän rakenneuudistuksen täytäntöön panemiseen tarvittavaan minimiin. Näin kilpailun vääristyminen jää vähäiseksi. Komissio voi hyväksyä tuen sillä ehdolla, että tätä periaatetta ja suuntaviivojen määräyksiä on noudatettu. (1) Katso sivu 38.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3303/98 esittäjä(t): Kenneth Coates (GUE/NGL) neuvostolle (10. marraskuuta 1998) Aihe: Asevientiä koskevat käytännesäännöt Aiotaanko asevientiä koskevissa käytännesäännöissä kieltää luvanvarainen asetuotanto - erotuksena aseviennistä - jos on olemassa vaara, että kyseisiä aseita käytettäisiin käytännesäännöissä kuvattuihin tarkoituksiin? Jos ei aiota, kuinka tämä ongelma aiotaan hoitaa?
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3863/98 esittäjä(t): Luigi Florio (PPE) komissiolle (9. joulukuuta 1998) Aihe: Tutkintotodistusten tunnustaminen EU:ssa Italiassa oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittanut, Italian kansalainen, mutta Saksassa asuva Davide Ferrando haki hiljattain lupaa harjoittaa lakimiehen tointa kahdesta Saksan osavaltiosta, ensin Hessenistä ja sen jälkeen Ala-Saksin osavaltiosta. Molemmissa tapauksissa hänelle vastattiin, että se ei ole mahdollista, koska hakemus sellaisen henkilön esittämänä, joka ei ole suorittanut maisterin tutkintoaan Saksassa, on vastoin paikallista lainsäädäntöä. Tarkemmin kyseessä ovat Hessenin lain 23 I artikla ja Ala-Saksin lain 5 artikla, jotka koskevat lakimiestoiminnan harjoittamista ja joissa säädetään alalle pääsyn ehdottomaksi vaatimukseksi maisterin tutkinnon suorittaminen Saksan liittotasavallassa. Onko komissio sitä mieltä, että yllä mainitussa tapauksessa on noudatettu Euroopan unionissa voimassaolevaa tutkintotodistusten vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 1999) Vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/48/ETY(1) mukaan jäsenvaltion kansalainen voi toisessa jäsenvaltiossa harjoittaa ammattia, jonka harjoittamiseen hän on täysin pätevä siinä jäsenvaltiossa, josta hän on peräisin. Tämä tarkoittaa, että kansalaisen on täytettävä kaikki vaatimukset kyseisessä jäsenvaltiossa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema henkilö ei kuitenkaan näytä olevan täysin pätevä toimimaan lakimiehenä Italiassa. Akateeminen "laureato"-tutkinto ei riitä lakimiehen ammatin harjoittamiseen. Vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan ainoastaan ammatilliseen pätevyyteen, mutta ei akateemiseen pätevyyteen, joka ei sinänsä oikeuta henkilöä harjoittamaan ammattia jäsenvaltiossa, josta hän on peräisin. Akateemisten tutkintojen tunnustaminen ei kuulu yhteisön asianomaisen lainsäädännön soveltamisalaan. (1) EYVL L 19, 24.1.1989.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3464/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n myöntämä tuki Itävallan Steiermarkille Pyydän komissiota antamaan seuraavat tiedot EU:n Steiermarkin osavaltiolle myöntämästä tuesta: 1. Mikä on EU:n rakennetuen määrä ja sen jakautuminen eri rahastojen tai eri yhteisöohjelmien ja -hankkeiden mukaan sekä niiden EU:n varojen määrä, jotka on myönnetty Steiermarkille muista budjettikohdista vuodesta 1995 lähtien sen pilottihankkeita ja toimia varten tai - suorina avustuksina - esimerkiksi tutkimuslaitoksille, yliopistoille, yrityksille ja muille laitoksille? 2. Kuinka paljon työpaikkoja on luotu ja säilytetty näillä varoilla?
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2689/98 esittäjä(t): Doeke Eisma (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Ukrainassa sijaitsevien Hmelnitski 2- ja Rovno 4 -ydinvoimaloiden valmistumista koskevaan päätöksentekoprosessiin liittyvän kansalaisten osallistumisoikeuden rajoitukset Onko komissio tietoinen siitä, että rajat ylittävien ympäristövaikutusten arviointia koskevassa yleissopimuksessa (Espoon yleissopimus) vaaditaan, että alkuperämaata edustavan osapuolen - tässä tapauksessa Hmelnitski 2- ja Rovno 4 -voimaloiden rahoittajien - on annettava niiden valtioiden kansalaisille, joihin vaikutukset mahdollisesti ulottuvat, samat mahdollisuudet osallistua ympäristövaikutusten arviointiprosessiin kuin omille kansalaisilleen? Onko komissio tietoinen siitä, että kyseisten ydinvoimaloiden mahdollisen toisen rahoittajan, Euroopan jälleenrakennus- ja investointipankin ympäristökäytännöt vaativat Espoon yleissopimuksen noudattamista? Onko komissio yhtä mieltä siitä, että hankkeen rahoittajat, komissio mukaan lukien, eivät juuri ole auttaneet kansalaisjärjestöjen sekä kansalaisten mielekästä rajat ylittävää osallistumista prosessiin? Jos komissio on samaa mieltä edellä esitetystä, onko se valmis takaamaan, että Euratomin laina hyväksytään vain jos Espoon yleissopimusta noudatetaan täysimääräisesti? Tämä tarkoittaa, että - kansalaisten, kansalaisryhmien sekä paikallisten ja alueellisten hallintoelinten vaatimukset osallistumisprosessin julkistamisesta otetaan asianmukaisesti huomioon - rahoittajille osoitetut vetoomukset julkisen keskustelun käynnistämisestä maissa, joihin ympäristövaikutukset mahdollisesti ulottuvat, otetaan huomioon - komissio nimittää riippumattoman tarkkailijan arvioimaan ja seuraamaan kansalaisten osallistumisprosessia - komissio takaa, että EU:n rahoituksesta ei tehdä lopullista päätöstä ennen kuin parlamentti on ilmoittanut komissiolle kantansa hankkeen rahoituksen tarkoituksenmukaisuudesta. Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 1998) Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) sekä komission hyväksymissä menettelyissä määrätään, että ympäristöön vaikuttavissa hankkeissa on noudatettava rajat ylittävien ympäristövaikutusten arviointia koskevan yleissopimuksen (Espoon yleissopimus) määräyksiä kyseisen yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa. K2R4-hanke ei kuitenkaan kuulu Espoon yleissopimuksen soveltamisalaan, sillä kyse on rakenteilla olevien voimaloiden valmistumisesta, minkä lisäksi Ukraina ei ole allekirjoittanut Espoon yleissopimusta. Komissio ja EBRD ovat tästä huolimatta kehottaneet Ukrainaa aloittamaan avoimuuteen perustuvan laajan kansalaisten osallistumis- ja kuulemisprosessin ja välittämään hyvissä ajoin naapurimaille ympäristövaikutusten arviointien tulokset. Kansalaisten osallistumisprosessi, josta vastaa hankkeen omistaja, aloitettiin 18. elokuuta 1998 ja se kestää 120 päivää. Komissio arvioi tulokset sopivana ajankohtana Euratom-lainan myöntämismenettelyn yhteydessä. Lopuksi komissio vahvistaa valmiutensa ilmoittaa edelleen parlamentille kaikki lainan myöntämismenettelyn edistymistä koskevat tiedot.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3459/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n myöntämä tuki Itävallan Burgenlandille Pyydän komissiota antamaan seuraavat tiedot EU:n Burgenlandin osavaltiolle myöntämästä tuesta: 1. Mikä on EU:n rakennetuen määrä ja sen jakautuminen eri rahastojen tai eri yhteisöohjelmien ja -hankkeiden mukaan sekä niiden EU:n varojen määrä, jotka on myönnetty Burgenlandille muista budjettikohdista vuodesta 1995 lähtien sen pilottihankkeita ja toimia varten tai - suorina avustuksina - esimerkiksi tutkimuslaitoksille, yliopistoille, yrityksille ja muille laitoksille? 2. Kuinka paljon työpaikkoja on luotu ja säilytetty näillä varoilla?
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2966/98 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Elektroninen salakuuntelu Ranskalaisen Marianne-lehden mukaan Ranskan salainen palvelu harjoittaa elektronista salakuuntelua Amerikassa ja Euroopassa. Lehden tietojen mukaan saksalaiset ostavat ranskalaisilta näitä palveluja. Onko komissiolla tietoa tällaisesta toiminnasta, joka muistuttaa USA:n NSA:n käytössä olevaa ja Englannin GCHQ:n hyödyntämää ECHELON-järjestelmää ja joka saattaa olla ristiriidassa yksilönvapauslain kanssa? Mitä komissio aikoo tehdä kansalaisten oikeuksien turvaamiseksi? Aikooko komissio vastata lähiaikana useita kuukausia sitten jättämääni priorisoituun kysymykseen (vastausaika: 1 kuukausi) ECHELON-järjestelmästä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1998) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan hänen aikaisempaan kysymykseensä P-1894/98(1) annettuun vastaukseen. Vastaus annettiin 29. syyskuuta 1998. (1) Katso sivu 3.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3463/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: EU:n myöntämä tuki Itävallan Salzburgille Pyydän komissiota antamaan seuraavat tiedot EU:n Salzburgin osavaltiolle myöntämästä tuesta: 1. Mikä on EU:n rakennetuen määrä ja sen jakautuminen eri rahastojen tai eri yhteisöohjelmien ja -hankkeiden mukaan sekä niiden EU:n varojen määrä, jotka on myönnetty Salzburgille muista budjettikohdista vuodesta 1995 lähtien sen pilottihankkeita ja toimia varten tai - suorina avustuksina - esimerkiksi tutkimuslaitoksille, yliopistoille, yrityksille ja muille laitoksille? 2. Kuinka paljon työpaikkoja on luotu ja säilytetty näillä varoilla?
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3180/98 esittäjä(t): Ian White (PSE) komissiolle (27. lokakuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin rahoitusosuudet Kuinka paljon (ecuina) kukin jäsenvaltio rahoitti Euroopan unionia 31. maaliskuuta 1997 päättyneen vuoden aikana, ja kuinka paljon (ecuina) kukin jäsenvaltio sai Euroopan unionilta? Vastauksesta olisi käytävä selkeästi ilmi, millä menetelmällä lasketaan Euroopan parlamentin ylläpitokustannusten kaltaisten, kaikkia jäsenvaltioita hyödyttävien yhteisten toimien kustannukset. Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1998) Yhteisön omien varojen järjestelmää koskeva komission kertomus(1) sisältää tietoja sekä yhteisön kuhunkin jäsenvaltioon kohdentamista varoista että jäsenvaltioiden yhteisön talousarvioon suorittamista omista varoista. Tiedot koskevat kalenterivuosia ja tuoreimmat niistä ovat vuodelta 1997. Budjettiaseman eri laskentamenetelmiä käsitellään kertomuksen liitteessä 3. Mikään niistä ei ole täydellinen, ja komissio onkin toistuvasti varoittanut budjettiasemaa koskevien lukujen yksinkertaistavasta tulkinnasta silloin, kun arvioidaan yhteisön jäsenyyden todellisia hyötyjä ja haittoja. Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnettävän hyvityksen laskennassa käytetty menetelmä varojen kohdentamiseksi yksittäisille jäsenvaltioille on määritelty laskentamenetelmää koskevassa asiakirjassa(2). (1) KOM(98) 560 lopullinen, löytyy www-sivulta http://europa.eu.int/comm/dg19/index_en.htm, valitse "quoi de neuf?". (2) KOM(85) 36 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3423/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Mitätöity kilpailu Komissio järjesti 14. syyskuuta 1998 laajan karsintakilpailun, johon osallistui 30 700 hakijaa. Henkilöstöstä ja talousarviosta vastaava komission jäsen Erkki Liikanen ilmoitti kilpailun mitätöimisestä 23. syyskuuta. Tähän operaatioon tuhlattiin rahaa noin 1,2 miljoonaa ecua (2,4 miljardia liiraa). Kilpailu mitätöitiin, koska osa osallistujista oli saanut kilpailukysymyksiä tietoonsa etukäteen, ainakin yhdellä kielellä. Eikö komissio aio selvittää, ketkä asiasta vastaavat, niin että järjestettävän uuden kilpailun kustannukset voitaisiin maksattaa heillä eikä Euroopan kansalaisilla? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1998) Kyllä. Komissio on 28. lokakuuta 1998 saattanut asian Brysselin yleisen syyttäjän tutkittavaksi, jotta kaikki asiaan sekaantuneet henkilöt (tekijät ja teoista hyötyjät) voidaan saada selville ja asettaa syytteeseen.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3405/98 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: Kilpailu Irlantilaisille maanviljelijöille on maksettu alhaisia tuotantohintoja jo melko pitkään, mutta irlantilaiset kuluttajat eivät ole todenneet samanlaista hinnanpudotusta viikottaisissa ostoksissaan. Aikooko komissio tutkia jalostussektorin tai suurten elintarvikeketjujen mahdollisesti harjoittamaa johtavan markkina-aseman väärinkäyttöä? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1998) Irlannin maanviljelijät tai muut, joita asia koskee, eivät ole toimittaneet komissiolle valitusta Irlannin jalostajien ja jälleenmyyjien mahdollisesti harjoittamasta johtavan markkina-aseman väärinkäytöstä. Komissio on kuitenkin saanut tietää Irlannin hallituksen aikeesta tutkia jalostajien ja jälleenmyyjien hinnoittelumenetelmiä.