ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1881/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Portugali).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1881/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Portugali) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Portugalissa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Portugalissa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2435/01 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle. Eläinlääketieteelliset tarkastukset EU:n ulkorajoilla suu- ja sorkkataudin johdosta.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2435/01 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (3. syyskuuta 2001) Aihe: Eläinlääketieteelliset tarkastukset EU:n ulkorajoilla suu- ja sorkkataudin johdosta Yleisesti katsotaan, että lihan tuonti laittomasti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan EU:n ulkopuolisesta maasta on syynä viimeaikaisiin suu- ja sorkkatautiepidemioihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa EU:n jäsenvaltioissa. Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vahvistaakseen EU:n ulkorajojen valvontaa, ja sen, miten ne eroavat toimista ennen viimeisimpien epidemioiden aaltoa? Jos komissio on ryhtynyt edellä mainittuihin toimiin, voiko se ilmoittaa, mitkä ovat toimien kustannukset ja kuka maksaa nämä toimet? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 2001) Elävien eläinten ja eläintuotteiden tuonnista yhteisöön on olemassa erittäin kattava yhteisön lainsäädäntö. Jäsenvaltiot ovat vastuussa siitä, että yhteisön lainsäädäntöä pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että yhteisöön tuodaan ainoastaan yhteisön sääntöjen mukaisia eläimiä, tuotteita ja elintarvikkeita. Komission tehtävänä on varmistaa yhteisön lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano. Niinpä komissio onkin viime aikoina kiinnittänyt erityisesti huomiota yhteisön rajatarkastusasemien toimintaan jäsenvaltioissa. Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on viime aikoina tehnyt säännöllisesti tarkastuksia, ja lisää tarkastuksia tehdään kolmansista maista tuotavien tuotteiden ja eläinten eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksyttyjen rajatarkastusasemien luettelosta, komission eläinlääkintäasiantuntijoiden suorittamia tarkastuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja päätöksen 96/742/EY kumoamisesta tehdyn komission päätöksen 97/778/EY(1) nojalla. Parlamentille ilmoitetaan säännöllisesti elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tarkastuskertomuksista ja tarvittavista toimenpiteistä, joita jäsenvaltioiden on toteutettava, jos yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa havaitaan puutteita. Komissio tietää, että suu- ja sorkkataudin puhkeamisen vuoksi on uudistettava tarkastustoimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä pyrittäessä ehkäisemään suu- ja sorkkatautiviruksen kaltaisten taudinaiheuttajien leviäminen yhteisöön ja valvomaan vastaavanlaisia tauteja paremmin. Niinpä komissio onkin tarkastelemassa jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa, tarvitaanko yhteisön rajoilla suoritettavista tarkastuksista yksityiskohtaisempaa lainsäädäntöä. Jäsenvaltioita on muistutettu niiden vastuusta varmistaa, että tarkastukset yhteisön rajoilla suoritetaan asianmukaisesti. Tässä vaiheessa komissio ei kuitenkaan voi tehdä lopullisia johtopäätöksiä siitä, miten jäsenvaltiot tiukentavat yhteisön rajoilla tehtäviä tarkastuksia, eikä toimenpiteiden kustannuksista. (1) EYVL L 315, 19.11.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2440/01 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle. Lietelannan käsittelylaitteistoja ja kaupunkien jätevedenpuhdistamoita koskevat tutkimukset.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0132 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2440/01 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Lietelannan käsittelylaitteistoja ja kaupunkien jätevedenpuhdistamoita koskevat tutkimukset On yleisesti tunnettua, että EU:n intensiivinen karjatalous aiheuttaa suuria ympäristöongelmia, joista voidaan mainita pohjaveden, järvien, jokien ja meren saastuminen. Mainitut ongelmat voidaan ratkaista käyttämällä uutta teknologiaa, jota epäilemättä voidaan parantaa ja jonka kustannuksia voidaan alentaa lisäämällä sitä koskevaa tutkimusta. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä lietelannan käsittelylaitteistoja ja kaupunkien jätevedenpuhdistamoita koskevat tutkimushankkeet saavat EU:n tukea ja mitä tuloksia niillä on saavutettu? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2001) Maatilojen lietelantaa koskevissa tutkimushankkeissa keskityttiin 1970- ja 80-luvulla anaerobiseen mädätykseen. Nykyisin tätä tekniikkaa, jota on parannettu ja johon on yhdistetty biokaasun tuotanto sekä kestävä käyttö, pidetään niin valmiiksi kehitettynä, että sille olisi vahvistettava tekniset, taloudelliset ja lainsäädännölliset puitteet. Viemärilietettä koskevia strategioita, teknologiaa ja jätehuoltokäytäntöjä käsitellään tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen yhteisön puiteohjelman ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan tutkimusohjelman avaintoiminnossa vesihuolto ja veden laatu Tutkimushankkeissa on tarkoitus keskittyä lietteen muodostumisen vähentämiseen ja lietteen laadun parantamiseen tunnistamalla epäpuhtaudet ja torjumalla niitä niiden lähteellä. Tuloksena toivotaan olevan turvallinen ja hyväksyttävissä oleva kohdennettu käyttö maataloudessa. Tiedot valituista tämän alan tutkimushankkeista lähetetään arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Päätökseen saatettujen hankkeiden tulokset ja lisätietoja hankkeista on saatavilla Cordis-tietokannassa: http://dbs.cordis.lu/search/en/simple/EN_PROJ_simple.html ja http://www.ad-nett.org. Esimerkkejä tätä asiaa koskevista valituista esittelytoimista, joihin voidaan myöntää LIFE-ympäristöohjelman tukea, lähetetään niinikään parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Lisätietoja ympäristöpääosaston tukemista LIFE-hankkeista on saatavilla osoitteessa http://www.europa.eu.int/comm/life/home.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1559/01 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle. Taiwanin tarkkailijan asema WHO:ssa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0014 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1559/01 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Taiwanin tarkkailijan asema WHO:ssa Kuusi Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiota El Salvador, Honduras, Palau, Panama, São Tomé ja Príncipe sekä Senegal on pyytänyt kirjallisesti Maailman terveysjärjestöä myöntämään Taiwanille tarkkailijavaltion aseman järjestössä. Yhdysvaltain edustajainhuone hyväksyi puolestaan 24. huhtikuuta 2001 päätöslauselman, jossa se pyytää ulkoministeri Colin Powellia tukemaan tätä aloitetta Taiwanin hyväksi. WHO:n toimikunnan on määrä tutkia hakemusta ensi viikolla Genevessä alkavassa yhdeksänpäiväisessä kokouksessaan. Aikooko neuvosto tukea edellä mainittua aloitetta, jonka tavoitteena on saada Taiwanille tarkkailijavaltion asema WHO:ssa? Jos aikoo, mihin toimiin se aikoo ryhtyä tukeakseen aktiivisesti tätä oikeutettua hakemusta? Katsooko neuvosto, että Euroopan unionin tulisi yleensäkin tehdä aloitteita, jotta Taiwan voisi saavuttaa vähintään tarkkailijavaltion aseman kansainvälisissä järjestöissä? Vastaus (10. joulukuuta 2001) Neuvosto ei tukenut Taiwanin hakemusta tarkkailijan aseman saamiseksi WHO:ssa. Vaikka neuvosto suhtautuu myönteisesti WHO:n ja Taiwanin välisen tietojen vaihdon lisäämiseen, se ei kannata tässä tai missään muussa YK:n järjestössä sellaisen aseman myöntämistä Taiwanille, joka olisi ristiriidassa yhden Kiinan periaatteen kanssa tai kyseisen järjestön tarkkailijan asemaa koskevien sääntöjen ja määräysten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2492/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) neuvostolle. Korruptio.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2492/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) neuvostolle (14. syyskuuta 2001) Aihe: Korruptio Voiko neuvosto selvittää, miten se on pyrkinyt toteuttamaan sitoumuksensa, jonka se teki EU:n ja Afrikan maiden Kairon huippukokouksessa huhtikuussa 2000 tarvittaviin toimiin ryhtymisestä korruption torjumiseksi ja sen varmistamisesta, että laittomasti hankitut, ulkomaisille pankkitileille talletetut julkiset varat tutkitaan ja palautetaan niiden alkuperämaihin? Vastaus (10. joulukuuta 2001) Lahjonnan torjunta ja hyvän hallintotavan edistäminen ovat Euroopan unionin Afrikassa ja muualla maailmassa olevia kumppaneita koskevan politiikan perustekijöitä. Tätä politiikkaa toteutetaan etenkin unionin kolmansien maiden kanssa tekemien sopimusten mm. AKT-maiden kanssa tehdyn Cotonoun sopimuksen välityksellä, sekä erityisten yhteisön rahoittamien avustusohjelmien avulla, joilla pyritään vahvistamaan kyseessä olevien maiden institutionaalisia valmiuksia. Laittomasti hankittuja, ulkomaisille pankkitileille talletettuja julkisia varoja koskevan kysymyksen osalta neuvosto muistuttaa, että Kairossa huhtikuussa 2000 pidetyssä Euroopan unionin ja Afrikan huippukokouksessa tehdyt sitoumukset koskevat kokoukseen osallistuneiden elimien lisäksi myös siellä edustettuina olleiden valtioiden hallituksia. Siitä syystä ja ottaen huomioon selvitettävien kysymysten luonteen neuvosto katsoo, että tässä vaiheessa kahdenvälinen yhteistyö kyseessä olevien valtioiden välillä on lupaavin tapa puuttua tässä yhteydessä mahdollisesti esiin tuleviin erityisongelmiin. Neuvosto haluaa lisäksi kiinnittää huomion siihen, että 11. lokakuuta 2001 Brysselissä pidettävässä Euroopan unionin ja Afrikan välisessä ministerikokouksessa on tarkoitus tarkastella kaikkien siis myös arvoisan parlamentin edustajan esiin ottamien Kairon toimintasuunnitelmaan sisältyvien kysymysten osalta tapahtunutta edistystä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2593/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (TDI) neuvostolle. Italian myöntämiin laittomiin viisumeihin ja oleskelulupiin kohdistuva Euroopan unionin valvonta.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0168 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2593/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (TDI) neuvostolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Italian myöntämiin laittomiin viisumeihin ja oleskelulupiin kohdistuva Euroopan unionin valvonta Italiassa tehdään lukuisien tuomioistuimien aloitteesta tutkimuksia, joiden perusteella on tullut ilmi, että Italian edustustojen ja konsulaattien useissa maissa laittomasti myöntämillä viisumeilla ja oleskeluluvilla käydään laajalti kauppaa. Kaupankäynnissä on mukana italialaisia ja ulkomaalaisia mafiajoukkoja sekä joitakin islamilaisten terroristien verkostoja. Mihin kiireellisiin konkreettisiin toimiin Euroopan unionissa aiotaan ryhtyä tehokkaan valvontajärjestelmän toteuttamiseksi, jotta voitaisiin estää sellaisten siirtolaisten liikkuminen ja oleskelu Euroopan unionissa, jotka ovat tulleet Schengen-alueelle laittomien asiakirjojen perusteella? Vastaus (10. joulukuuta 2001) Asiakirjarikosten torjunnan tehostaminen on Belgian puheenjohtajakauden ensisijaisia tavoitteita, erityisesti paikallisen tason konsuliyhteistyön parantamiseksi tarkoitetuilla säännöksillä. Neuvosto (oikeus- ja sisäasiat sekä pelastuspalvelu) piti 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden iskujen johdosta erityisistunnon 20. syyskuuta 2001, jonka aikana se määritteli yli kolmekymmentä terrorismin torjuntaan tarkoitettua toimenpidettä. Kyseiset toimenpiteet, jotka koskevat muun muassa oikeudellista ja poliisiyhteistyötä, vauhdittavat myös vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamista. Rajavalvonnan osalta neuvosto kehotti jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia tehostamaan tarkastuksia ulkorajoilla ja kehotti poliisipäälliköiden työryhmää tarkastelemaan viipymättä menettelyjä tarkastusten tehostamiseksi ja raportoimaan asiasta joulukuun neuvostolle ja toisaalta jäsenvaltioita mahdollisimman tiukkaan viisumien myöntämismenettelyyn ja tätä varten vahvistamaan paikallista konsuliyhteistyötä. Samalla neuvosto kehotti komissiota esittämään ehdotuksia myönnettyjä viisumeja koskevan tietojenvaihtoverkoston perustamiseksi. Komissio vahvisti, että se tekee tällaisen ehdotuksen ja ehdotuksia viisumien turvatekijöiden vahvistamiseksi muuttamalla tällä hetkellä neuvostossa tarkasteltavana olevaa ehdotusta yhtenäisestä viisumin kaavasta annetun asetuksen N:o 1683/95 muuttamisesta. Lisäksi neuvoston elimet tarkastelevat myös mahdollisuutta perustaa yhteinen toimisto viisumien myöntämistä varten.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1595/01

esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle

(21. toukokuuta 2001)

Aihe: Henkilöllisyyden tarkastaminen Schengenin sopimuksen vastaisesti

KLM-lentoyhtiön henkilökunta pyytää Alankomaissa sijaitsevan Schipholin lentokentän lähtöselvityksessä Italiaan matkustavilta henkilöiltä kyseiseen maahan pääsyä varten voimassa olevan henkilöllisyystodistuksen esittämistä.

Kyseiset tarkastukset ovat ristiriidassa Schengenin sopimuksen periaatteiden kanssa, koska niiden mukaan sopimusvaltioiden rajoilla ei suoriteta järjestelmällisiä tarkastuksia. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän hankalan käytännön lopettamiseksi?

António Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1486/01 ja P-1595/01

(5. heinäkuuta 2001)

Euroopan unionin säännöstöön sisällytetyn Schengenin säännöstön mukaisesti sisärajat voidaan ylittää kaikkialla unionissa ilman, että henkilötarkastuksia tehdään yksinomaan sisärajan ylittämisen perusteella.

Kuitenkin lentoyhtiöiden suorittamien tarkastusten ollessa kyseessä on erotettava kolme erilaista tarkastusta:

- Henkilöllisyyden tarkastukset, joita tehdään liiketaloudellisessa mielessä: esimerkiksi lähtöselvityksessä, kun halutaan varmistaa, että matkustaja on sama henkilö kuin lentolipussa ilmoitetaan, tai onko matkustaja oikeutettu tiettyihin alennuksiin;

- tarkastukset, jotka suoritetaan turvallisuussyistä poikkeuksellissa tapauksissa ja olosuhteissa, esimerkiksi tapauksissa, joissa arvellaan matkustajan käyttäytymisellään vaarantavan yleisen järjestyksen ja muiden matkustajien turvallisuuden;

- tarkastukset, joilla pyritään ehkäisemään tilanteita, joissa liikenteenharjoittajalle voisi tulla liikenteenharjoittajan vastuuta koskevan lainsäädännön nojalla seuraamuksia siksi, että hän on kuljettanut henkilöitä, joilla ei ole vaadittuja matkustusasiakirjoja.

Komission mielestä viimeksi mainittu tarkastustapa ei ole yhteensopiva yhteisön voimassa olevan lainsäädännön kanssa. Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 26 ja 27 artiklan säännöksiä, jotka liittyvät liikenteenharjoittajan vastuuseen, pitäisi soveltaa ainoastaan Schengenin alueen ulkopuolisesta maasta tuleviin henkilökuljetuksiin. Tämänkaltaisia tarkastuksia ei pitäisi olla alueella, jossa ei ole sisärajoja, jos niiden ainoana perusteena on sisärajojen ylitys.

Sitä vastoin kahta ensiksi mainittua tarkastamistapaa voidaan soveltaa myös kotimaanlennoilla eivätkä ne ole ristiriidassa rajattoman alueen ajatuksen kanssa, jos ne suoritetaan samoilla ehdoilla kotimaanlentojen matkustajille ja Schengen-alueen sisäisten lentojen matkustajille.

Voidakseen arvioida, millaisesta tarkastuksesta oli kyse tapauksessa, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, komissio ottaa yhteyttä asianomaisiin viranomaisiin saadakseen kaikki mahdolliset asiaa koskevat lisätiedot. Tarvittaessa komissio saattaa asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artiklan) mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1878/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Luxemburg).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1878/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Luxemburg) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Luxemburgissa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Luxemburgissa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2301/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Suu- ja sorkkataudista kärsineiden alueiden elvyttämisohjelma.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0103 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2301/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Suu- ja sorkkataudista kärsineiden alueiden elvyttämisohjelma Jos Ison-Britannian hallitus pyytäisi taloudellista tukea suu- ja sorkkataudista kärsineiden alueiden elvyttämisohjelmaa varten (sekä maatalouden että muiden alojen osalta), mitä taloudellisia mittareita komissio käyttäisi sen myöntämisen perusteena? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2300/01 ja E-2301/01 (15. lokakuuta 2001) Kuten komissio on todennut vastauksessaan arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1407/01(1), maaseudun kehittämissuunnitelmiin, joilla voidaan avustaa kaikkia elvyttämisohjelmia, sisältyvän yhteisön tuen käytössä on jonkin verran joustavuutta, ja ehdotukset saattavat luonteestaan riippuen vaatia komission hyväksynnän. Komissio ei kuitenkaan ole saanut Ison-Britannian viranomaisilta ehdotuksia sen suu- ja sorkkataudista kärsineitä maaseutu-alueita koskevien elvyttämisohjelmien rahoittamiseksi. Jos tällaisia ehdotuksia toimitetaan komissiolle, niitä tarkastellaan niiden ansioiden perusteella ennen vastauksen antamista. Nykyisten valtiontukijärjestelmien muuttamisesta on tehty useita ehdotuksia, joissa on osittain tarkoituksena keskittää resursseja aloille, jotka ovat kärsineet eniten suu- ja sorkkataudista. Näitä ehdotuksia ollaan parhaillaan hyväksymässä. Ison-Britannian maaseudun kehittämissuunnitelmien tapauksessa komissio toimii taloudellisten rajoitusten puitteissa, jotka sisältyvät Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta maaseudun kehittämistoimenpiteisiin kaudella 20002006 maksettavan tuen ohjeellisesta jaosta jäsenvaltioittain tehdyn päätöksen 1999/659/EY muuttamisesta 26. kesäkuuta 2000 tehtyyn komission päätökseen 2000/426/EY(2), jossa on määritelty maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiresurssien vuosittainen osoittaminen kaikille jäsenvaltioille. Komissio on tietoinen asianomaisten Ison-Britannian tavoite 1 ja 2 -ohjelmien joidenkin seurantakomiteoiden tekemistä päätöksistä, joilla pyritään varmistamaan eniten kärsineitä alueita koskevien hankkeiden pikainen hyväksyminen sekä se, että taloudellisen elvyttämisen tukemiseen kyseisillä alueilla osoitetaan asianmukaiset resurssit. (1) EYVL C 364 E, 20.12.2001, s. 104. (2) EYVL L 165, 6.7.2000.