ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0214/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle. Kalastus ja ennalta varautumisen periaate.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0142 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0214/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 2001) Aihe: Kalastus ja ennalta varautumisen periaate EY:n perustamissopimuksen 174 artiklassa määrätään, että yhteisön ympäristöpolitiikan on perustuttava ennalta varautumisen periaatteeseen. Kuinka komissio aikoo soveltaa ennalta varautumisen periaatetta kalastuspoliittisissa päätöksissä? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0174/01 ja E-0214/01 (15. maaliskuuta 2001) Ennalta varautumisen periaate tunnustetaan kahdessa tulevassa komission tiedonannossa yhdeksi keskeisistä keinoista, joiden avulla ympäristönsuojelulliset vaatimukset, mukaan lukien biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, pyritään sisällyttämään yhteiseen kalastuspolitiikkaan. Tämän kevään aikana neuvostolle ja parlamentille esitetään ensin strategia ympäristönsuojeluvaatimusten sisällyttämiseksi ja sen jälkeen kalakantojen biologista monimuotoisuutta koskeva toimintasuunnitelma. Komissio on myös jokin aika sitten hyväksytyssä tätä periaatetta ja monivuotisia järjestelyjä koskevassa tiedonannossaan(1) selittänyt, miten työtä jatketaan kaupallisesti merkittävien lajien osalta. Edellä mainituissa kahdessa tiedonannossa selitetään, miten periaatetta sovelletaan laajemmassa mielessä mukaan lukien muut kuin pyynnin kohteena olevien lajien, elinympäristöiden ja ravintoketjun vuorovaikutus, tavoitteena vaatimusten sisällyttäminen kokonaisuudessaan kalastuspolitiikkaan. Komissio on kuitenkin jo alkanut soveltaa ennalta varautumisen periaatetta kalakantojen hoitoon. Periaatteen mukaiset pitkän aikavälin suunnitelmat on toistaiseksi hyväksytty noin 11 kaupallisesti merkittävän kalakannan osalta ja ehdollisia tuulenkalan kalastusalueiden sulkemisia on pantu toimeen merilintujen suojelun parantamiseksi. (1) KOM(2000) 803 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0198/01 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Miinojen paikantaminen ja raivaus.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0198/01 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (29. tammikuuta 2001) Aihe: Miinojen paikantaminen ja raivaus Entisillä sotatoimialueilla sijaitsevien miinakenttien raivaukseen on kiireesti kehitettävä menetelmiä. Kuinka paljon komissio voi myöntää rahoitusta sellaisten luotettavien menetelmien kehittämiseen, joita voidaan käyttää a) piilotettujen miinojen paikantamiseen sekä b) miinakenttien raivaamiseen tuhoamalla miinat aiheuttamatta henkilövahinkoja? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2001) Komissio suoritti systemaattisen arvioinnin maamiinojen paikantamista ja havaitsemista koskevan tietämyksen tasosta ja tuli siihen johtopäätökseen, että humanitäärisistä syistä tehtävään miinanraivaukseen tarvitaan kiireellisesti parempia välineitä, jotta koko prosessista voidaan tehdä turvallisempi, nopeampi ja kustannustehokkaampi. Euroopan parlamentin huomattavalla avustuksella komission onnistui saada vuonna 1997 tehdyllä neuvoston päätöksellä 15 miljoonan euron lisäys miinanpaikannustekniikoiden tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen (TTK) osoitettuun erityistukeen. Lukuisia hankkeita käynnistettiin, ja niiden tulokset julkaistaan piakkoin. Nykyisessä viidennessä puiteohjelmassa osoitetaan erityistä TTK-tukea maamiinojen raivaustoimiin. Vuonna 1999 käynnistettiin seitsemän hanketta, joihin osoitettiin yhteensä 13 miljoonaa euroa. Hankkeiden tarkoituksena on parantaa nykyisiä välineitä, jotta humanitäärisistä syistä tehtävän miinanraivauksen nopeutta, turvallisuutta ja tehokkuutta voidaan parantaa merkittävästi ja kohtuullisin kustannuksin erityisesti miinakenttien kartoituksen ja yksittäisten miinojen paikantamisen ja raivaamisen osalta. Miinanraivausvälineiden turvallisuuden ja tehokkuuden arvioinnin varmistamiseksi komissio perusti viime vuonna yhdessä Yhdysvaltojen, Kanadan, Belgian, Alankomaiden, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kansainvälisen testaus- ja arviointiohjelman (ITEP). ITEP:in sihteeristötehtävistä vastaa komission yhteinen tutkimuskeskus Ispran toimipaikassaan Italiassa. Perustamisensa jälkeen ITEP on tukenut metallinilmaisimien testausta Afganistanissa, Kamputseassa ja Kaakkois-Euroopassa ja laatinut selvityksen kaikista nykyisistä metallinilmaisimista. Parhaillaan se avustaa testaus- ja arviointikapasiteetin verkon perustamisessa Kaakkois-Euroopassa. Tarkoituksena on parantaa miinanraivauksen turvallisuutta alueella.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0230/01 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle. Komission jäsenen Neil Kinnockin kirje entiselle komission jäsenelle Gradinille.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0157 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0230/01 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle (30. tammikuuta 2001) Aihe: Komission jäsenen Neil Kinnockin kirje entiselle komission jäsenelle Gradinille Entinen komission jäsen Anita Gradin ja Christer Asp, joka toimi hänen kabinettipäällikkönään, ovat kummatkin saaneet äskettäin kirjeen komission jäseneltä Neil Kinnockilta. Gradin ja Asp ovat arvostelleet tiedotusvälineissä niin sanotun Echo-tapauksen käsittelytapaa. Heitä pyydetään komission jäsenen Neil Kinnockin kirjeessä vahvistamaan lausuntonsa ja selkeyttämään niitä mahdollisimman nopeasti, jotta komissio voi ratkaista, onko tässä asiassa aihetta käynnistää kurinpitomenettely. Ruotsalaisten tiedotusvälineiden mukaan Anita Gradin pitää tätä toimea yrityksenä vaientaa hänet. Voiko komission jäsen Kinnock vastata, mikä on hänen Anita Gradinille ja Christer Aspille lähettämänsä kirjeen perimmäinen tarkoitus? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (2. maaliskuuta 2001) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä ystävällisesti tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut parlamentin helmikuussa 2001 pidetyn osaistunnon(1) kyselytunnin aikana esitettyihin suullisiin kysymyksiin H-57/01 (Per Gahrton), H-81/01 (Jan Andersson) ja H-122/01 (Göran Färm). (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (helmikuu 2001).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0064/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle. Kosovo-operaatioihin osallistuneiden sotilaiden keskuudessa todetut leukemia- ja syöpätapaukset.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0064/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle (23. tammikuuta 2001) Aihe: Kosovo-operaatioihin osallistuneiden sotilaiden keskuudessa todetut leukemia- ja syöpätapaukset Viimeaikoina on Balkanin rauhanturvaoperaatioihin osallistuneiden eurooppalaisten sotilaiden keskuudessa todettu lukuisia traagisia leukemia- ja syöpätapauksia, ja kyseisten sairauksien esiintyvyys on lisääntynyt huomattavasti koko yhteisön alueella. Lisäksi koko Eurooppaa huolestuttaa ja pelottaa mahdollisuus, että edellä mainitut sairaudet ja köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten käyttö konfliktin aikana ovat yhteydessä toisiinsa. Ottaen huomioon pommitusten väestölle aiheuttamat kärsimykset ja köyhdytetyn uraanin käytön tuhoisat seuraukset siviiliväestölle, sotilaille ja sadoille Kosovossa toimineille vapaaehtoistyöntekijöille, aikooko neuvosto selvittää, mitkä ovat Balkanilla käytettyjen ammusten tosiasialliset vaikutukset ja ketkä ovat niistä vastuussa? Aikooko neuvosto myös kehottaa jäsenvaltioita tekemään kaikille Balkanin rauhanturvaoperaatioihin osallistuneille sotilaille terveystarkastuksia? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0061/01 ja E-0064/01 (14. toukokuuta 2001) Yleisten asioiden neuvostossa 22. tammikuuta 2001 käymässään keskustelussa ministerit totesivat olevansa tietoisia kansalaisten syvästä huolesta ja ilmoittivat sitoutuvansa siihen, että kysymys köyhdytetystä uraanista pyritään selvittämään täysin. Yksimielisesti katsottiin, että on ensisijaisesti kriisinhallintaa Balkanilla organisoineen Naton asiana koota osapuolilta tiedot köyhdytetyn uraanin käytöstä, joukkojen sijoittelusta ja lääketieteellisistä seikoista. Ministerit vaativat myös jäsenvaltioiden viranomaisilta sekä muilta asiaa tutkivilta tahoilta täyttä avoimuutta ja avointa tietojenvaihtoa. Neuvoston osalta todettakoon, että sellaista tieteellistä raporttia, jossa osoitettaisiin näiden sairauksien ja ammuksissa käytetyn köyhdytetyn uraanin välinen yhteys, ei ole esitetty. Neuvosto on kuitenkin pannut merkille, että useat elimet (UNEP, WHO, Nato, komission asettama komitea) tutkivat asiaa parhaillaan, ja ensimmäiset raportit on määrä julkaista lähiviikkoina. Neuvosto on sopinut käsittelevänsä asiaa uudelleen raportit saatuaan arvioidakseen, olisivatko EU:n tason aloitteet tai toimenpiteet perusteltuja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1292/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle. Delphi Packard -yrityksen sulkeminen Olvegassa Espanjassa.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0251 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1292/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle (3. toukokuuta 2001) Aihe: Delphi Packard -yrityksen sulkeminen Olvegassa Espanjassa Olvegassa toimiva Delphi Packard, joka sai merkittävää julkista tukea Castilla y Leónin aluehallitukselta ja Sorian paikallisvaltuustolta, on yksipuolisesti päättänyt sulkea laitoksensa kyseisellä paikkakunnalla ja lisäksi lakkauttaa 520 työpaikkaa, jotka muodostavat Moncayon alueen teollisen kehityksen moottorin. Monikansallinen Delphi Packard sijoittaa Olvegaan vuosittain 10 miljardia pesetaa ja saa yli miljardi pesetaa tuloja, mikä on osoitus sinne sijoitetun laitoksen tuottavuudesta. Sulkemisilmoituksen äkillisyys ja tehtaan työntekijöihin sovellettu menettely, jossa näille lähetetään kirje, jossa heitä pyydetään hyväksymään työpaikan siirtäminen tai vapaaehtoisesta irtisanoutumisesta maksettava korvaus, ovat Espanjan voimassaolevan työlainsäädännön vastaisia. Voiko komissio ilmoittaa, onko tämä yritys saanut EU:n rakennerahastoista maksettavaa tukea, koska se toimii tavoite 1 -alueella? Jos näin on, mitä toimenpiteitä komissio voi toteuttaa, jotta tämä yritys täyttää vaatimukset, joita kyseisten rahastojen hyödyntäminen edellyttää? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (21. toukokuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0191/01

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(1. helmikuuta 2001)

Aihe: Organofosfaattien käyttö lentokoneissa

Onko komissio tietoinen lentohenkilökunnalle ja matkustajille aiheutuvista mahdollisista terveyshaitoista, jotka johtuvat organofosfaatteja etenkin lentokoneiden moottoreiden voiteluaineina käytettyjä trikresyylifosfaatteja ja triortokresyylifosfaatteja sisältävien kaasujen vuotamisesta lentokoneiden ilmanvaihtojärjestelmiin?

Onko komissiolla tietoa tämänhetkisistä asiaa koskevista tutkimuksista ja aikooko se antaa ehdotuksia vähentääkseen olemassa olevia tai pelättyjä riskejä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0151/01, E-0155/01, E-0191/01, E-0233/01, E-0349/01 ja P-0353/01

(15. maaliskuuta 2001)

Komissio on hyvin tietoinen laskimoveritulppaa ja matkustamo-olosuhteita koskevista tuoreista selvityksistä ja tiedoista ja suhtautuu erittäin vakavasti matkustajien tuntemaan huoleen. Komissio on tutkinut useita raportteja, erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen tiedettä ja tekniikkaa käsittelevän valiokunnan (Select Committee on Science and Technology) laatimaa raporttia.

Alustavan arvion perusteella komissio ei ole löytänyt tukea äärimmäisille väitteille lentomatkojen aiheuttamista terveysriskeistä, mutta suhtautuu kuitenkin terveysriskeihin erittäin vakavasti. Tämä koskee laskimoveritulppaa varsinkin siksi, että sen yleisyydestä on vain vähän tietoa.

Komissio lähetti ensimmäisenä varotoimena Euroopan lentoyhtiöiden liiton (AEA), Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden yhdistyksen (ERA) ja kansainvälisen tilauslentoyhtiöiden järjestön (IACA) puheenjohtajille kirjeen, jossa se kehotti järjestöjen jäseniä ryhtymään laskimoveritulppaa koskeviin varotoimenpiteisiin. Kirjeessä lentoyhtiöitä kehotettiin toimimaan nopeasti riskien vähentämiseksi. Tämä tapahtuu tiedottamalla matkustajille riskeistä, altistavista tekijöistä ja noudatettavista varotoimenpiteistä ennen pitkiä lentomatkoja esimerkiksi matkan varaamisen tai lippujen tilaamisen yhteydessä. Myös lentomatkan aikana matkustajia voidaan neuvoa, miten veritulpan mahdollisuutta voidaan pienentää.

Useat lentoyhtiöt ovatkin omasta aloitteestaan laittaneet varoituksia lentoasemille sekä järjestäneet mahdollisuuden saada tietoa lennon aikana muun muassa lehtisistä, videoista ja lehdistä, joissa annetaan harjoitusohjeita ja suosituksia esimerkiksi siitä, miten pitää toimia ja mitä välttää.

Seuraavaksi on harkitusti arvioitava terveysriskejä. Komissio aikoo mahdollisimman pian perustaa asiantuntijaryhmiä, joista yksi käsittelee laskimoveritulpan vaikutuksia ja toinen lentomatkojen laatua ja matkustamo-olosuhteita. Ryhmät käyvät tarkoin läpi tähän asti tehdyt tutkimukset ja tekevät sen jälkeen päätelmät terveysriskeistä, lisätutkimusten tarpeesta ja toimista, joita eri osapuolten tulisi toteuttaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0174/01 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Kalastus ja ennalta varautumisen periaate.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0142 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0174/01 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Kalastus ja ennalta varautumisen periaate EY:n perustamissopimuksen 174 artiklassa määrätään, että yhteisön ympäristöpolitiikan on perustuttava ennalta varautumisen periaatteeseen. Kuinka komissio aikoo soveltaa ennalta varautumisen periaatetta kalastuspoliittisissa päätöksissä? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0174/01 ja E-0214/01 (15. maaliskuuta 2001) Ennalta varautumisen periaate tunnustetaan kahdessa tulevassa komission tiedonannossa yhdeksi keskeisistä keinoista, joiden avulla ympäristönsuojelulliset vaatimukset, mukaan lukien biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, pyritään sisällyttämään yhteiseen kalastuspolitiikkaan. Tämän kevään aikana neuvostolle ja parlamentille esitetään ensin strategia ympäristönsuojeluvaatimusten sisällyttämiseksi ja sen jälkeen kalakantojen biologista monimuotoisuutta koskeva toimintasuunnitelma. Komissio on myös jokin aika sitten hyväksytyssä tätä periaatetta ja monivuotisia järjestelyjä koskevassa tiedonannossaan(1) selittänyt, miten työtä jatketaan kaupallisesti merkittävien lajien osalta. Edellä mainituissa kahdessa tiedonannossa selitetään, miten periaatetta sovelletaan laajemmassa mielessä mukaan lukien muut kuin pyynnin kohteena olevien lajien, elinympäristöiden ja ravintoketjun vuorovaikutus, tavoitteena vaatimusten sisällyttäminen kokonaisuudessaan kalastuspolitiikkaan. Komissio on kuitenkin jo alkanut soveltaa ennalta varautumisen periaatetta kalakantojen hoitoon. Periaatteen mukaiset pitkän aikavälin suunnitelmat on toistaiseksi hyväksytty noin 11 kaupallisesti merkittävän kalakannan osalta ja ehdollisia tuulenkalan kalastusalueiden sulkemisia on pantu toimeen merilintujen suojelun parantamiseksi. (1) KOM(2000) 803 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3951/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle. EU:n tuen käyttö Espanjassa (Kanarian saarilla).



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3951/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: EU:n tuen käyttö Espanjassa (Kanarian saarilla) Viitaten asiaa koskevaan tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen ja Espanjassa EU:n tuen käytön yhteydessä ilmenneisiin epäsäännönmukaisuuksiin haluaisin tarkastella lähemmin erityisesti Kanarian saarten tilannetta. Kuinka paljon Euroopan unioni myöntää vuosittain tukea Kanarian saarille? Voiko komissio laatia yksityiskohtaisen erittelyn tukea saavista alueista? Onko tämä tuki määrä käyttää tiettyyn tarkoitukseen? Onko olemassa viitteitä siitä, että näitä määrärahoja on käytetty muuhun kuin asianmukaiseen tarkoitukseen? Romano Prodin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3951/00 ja E-2041/01 (23. marraskuuta 2001) 22/12/2000 annetun vastauksensa(1) lisäksi komissio lähettää pyydetyt tiedot suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3441/00 esittäjä(t): Heinz Kindermann (PSE) komissiolle. Rakennetoimet Euroopan unionissa vuosina 2000-2006.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0002 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3441/00 esittäjä(t): Heinz Kindermann (PSE) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Rakennetoimet Euroopan unionissa vuosina 2000-2006 Berliinin Eurooppa-neuvostossa päätettiin 24.-25. maaliskuuta 1999 ottaa käyttöön 260 miljardia euroa unionin rakennepoliittisiin tarkoituksiin vuosina 2000-2006. Neuvosto antoi asetukset rakennerahastoista 21. kesäkuuta 1999. Rakennerahastoista tuetaan sosiaalis-taloudellisia kehittämisohjelmia 15 jäsenvaltiossa. Ohjelmia olisi keskitettävä rahoituksellisesti ja maantieteellisesti, niitä olisi johdettava keskitetysti ja niiden valvontaa ja tehokkuutta olisi lisättävä. Voiko komissio ilmoittaa edellä mainitun johdosta, - mihin edistämistoimiin on jo ryhdytty ja - mitä osa-alueita ei ole vielä tuettu? Voiko komissio tarkentaa edellä mainittua kohtaa ja esittää taulukon muodossa, - milloin jäsenvaltiot jättivät suunnitelmansa toimintaohjelmista ja - kuinka pian komissio teki päätöksen niistä? Rakennerahastojen yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen 15 artiklan mukaan komission on tehtävä päätös viimeistään viiden kuukauden kuluttua suunnitelman jättämisestä. Onko tämä aikaraja ylitetty joissakin tapaukissa ja jos on, miksi? Voiko komissio lisäksi esittää taulukon muodossa, - milloin jäsenvaltiot jättivät luonnokset vastaavista kansallisista direktiiveistä ja - milloin komissio teki päätöksen niistä? Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus (19. heinäkuuta 2001) Komissio lähettää parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle taulukon, jossa ilmoitetaan päivämäärät, jolloin jäsenvaltiot ovat jättäneet yhteisön tukikehyksiin, yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin ja Euroopan aluekehitysrahaston tavoitteita 1 ja 2 koskeviin toimenpideohjelmiin liittyvät ehdotuksensa käsiteltäväksi samoin kuin päivämäärät, jolloin komissio on hyväksynyt nämä ehdotukset tai - näiden tietojen puuttuessa - niiden ennakoidut hyväksymispäivämäärät. Useimmat näistä päätöksistä on tehty rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999(1) säädetyn viiden kuukauden määräajan jälkeen. Viivästymisen ensisijaiset syyt liittyvät jäsenvaltioiden ja komission merkittäviin mukauttamisponnisteluihin ohjelma-asiakirjojen valmistelu-, neuvottelu- ja hyväksymisprosessin varmistamiseksi ja edellä mainitun uuden asetuksen yksityiskohtaisten säännösten ja vaatimusten huomioon ottamiseksi etenkin täytäntöönpano- ja valvontajärjestelmien kehittämisen osalta. Muita syitä päätösten viivästymiseen ovat uusien asiaan liittyvien rakenteiden luominen, kumppanuuden lujittaminen ja ympäristönäkökohtien sisällyttäminen ehdotuksiin. Komissio otti huomioon sidotut talousarviomäärärahat ja uuden ohjelmakauden pituuden ja päätti näiden seikkojen perusteella asettaa etusijalle uusien ohjelmien hyväksymisen täysin yhdenmukaisesti edellä mainitun uuden asetuksen ja yhteisön poliittisten suuntaviivojen kanssa. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3301/00 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle. Valon aiheuttama saaste.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0002 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3301/00 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Valon aiheuttama saaste Asutus- ja teollisuusalueilta peräisin oleva valosaaste estää kaupunkien asukkaita näkemästä yötaivasta ja aiheuttaa ilmakehän lämpenemistä. Alempitehoisten hehkulamppujen ja erilaisten suojien käyttö estäisi valopäästöt, mikä vähentäisi hiilidioksidipäästöjä ja mahdollistaisi paremman näkyvyyden tähtitaivaalle. Aikooko komissio ryhtyä lainsäädäntötoimiin valon aiheuttamien haittojen ehkäisemiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama täydentävä vastaus (26. maaliskuuta 2001) Komissiolla ei tällä hetkellä ole suunnitelmia ryhtyä lainsäädännöllisiin toimiin valosaasteen alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4097/00 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) ja Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle. Kuidun tuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisen markkinajärjestelyn täytäntöönpanomenettelyt.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0020 - 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4097/00 esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) ja Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle (10. tammikuuta 2001) Aihe: Kuidun tuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisen markkinajärjestelyn täytäntöönpanomenettelyt Kuidun tuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisestä markkinajärjestelystä annetulla uudella asetuksella ((EY) N:o 1672/2000(1)) on huomattava vaikutus Alankomaiden, Belgian ja Pohjois-Ranskan perinteisesti pellavaa tuottaville alueille. Erityisesti pakollisella kesannoinnilla suuri merkitys pellavaa viljeleville maatalousyrityksille. Onko komissio valmis antamaan pellavanviljelijöille mahdollisuuden käyttää kesantomaita valkuaispitoisten kasvien viljelyyn, nyt kun Euroopan unioni tuottaa lihajauhon kiellon jälkeen liian vähän valkuaispitoisia kasviperäisiä tuotteita? (1) EYVL L 193, 29.7.2000, s. 16. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2001) Komissio tutkii perusteellisesti öljy- ja valkuaiskasvien tarjonnan ja kysynnän tilanteen, koska se antoi tällaisen sitoumuksen 4. joulukuuta 2000 pidetyssä maatalousneuvostossa, jossa käsiteltiin naudan spongiformista enkefalopatiaa (BSE), ja koska Nizzan Eurooppa-neuvosto on sitä nimenomaisesti pyytänyt. Tutkimuksessa tarkastellaan kaikkien asiaankuuluvien tahojen esittämiä kommentteja. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämää kysymystä ei voida erottaa peltokasvien yleisestä tilanteesta. Komissio toimittaa päätelmänsä parlamentille ja neuvostolle heti, kun ne on saatu valmiiksi. Kuten neuvosto ja Eurooppa-neuvosto ovat pyytäneet, päätelmät tehdään kaikissa tapauksissa Berliinin sopimusta ja yhteisön kansainvälisiä sitoumuksia noudattaen.