ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2805/99 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön Equal-aloite.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2805/99 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteisön Equal-aloite Ajanjaksona 20002006 uusia teknologioita ja työllisyyttä koskevat toimet katetaan yhdestä ainoasta yhteisön aloitteesta, joka tunnetaan nimellä Equal. Samalla yhteisön aloitteiden määrä on vähennetty nykyisistä, varainhoitovuonna 19941999 toteutetuista 13:sta aloitteesta 4:ään aloitteeseen ajanjaksolla 20002006. Yhteisön Equal-aloite, jonka tavoitteena on rajat ylittävä yhteistyö uusien käytäntöjen edistämisessä työmarkkinoilla esiintyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi, on tulos aiemmasta kokemuksesta. Voiko komissio kertoa, kuinka kyseistä aloitetta yhteensovitetaan, jotta se ottaisi huomioon kaikki työmarkkinoihin vaikuttavat näkökohdat, mitkä ovat edunsaajia koskevat valintaperusteet ja miten jäsenvaltioiden on annettava ehdotuksia yhteisön aloiteohjelmaa varten? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Equal-yhteisöaloitetta koskeva tiedonantoluonnos(1) on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä. Equal-aloitteen tavoitteena on kehittämiskumppanuuksia luomalla saada pääasiassa alueellisella tasolla sekä julkiset että yksityiset organisaatiot osallistumaan innovatiivisten ratkaisujen löytämiseen työelämässä esiintyviin ongelmiin. Edunsaajia koskevat ehdot asetetaan kansallisissa toimintaohjelmissa. Komissio aikoo kuitenkin taata, että pienet toteuttajat pääsevät osallistumaan luotaviin kehittämiskumppanuuksiin. Jäsenvaltioiden on esitettävä komission hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti laaditut ehdotuksensa rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(2) 21 artiklan nojalla. Jäsenvaltio huolehtii siitä, että näitä suuntaviivoja sovelletaan toimintaohjelmaan sisältyvien konkreettisten ehdotusten avulla kyseisen maan työmarkkinatilanteeseen sekä valittaessa työllisyyteen liittyviä ensisijaisia painopistealueita. (1) KOM(1999) 476 lopullinen. (2) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2014/99 esittäjä(t): Maria Martens (PPE-DE) komissiolle. Tupakkateollisuuden savukkeisiin lisäämät riippuvuutta aiheuttavat aineet.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0004 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2014/99 esittäjä(t): Maria Martens (PPE-DE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Tupakkateollisuuden savukkeisiin lisäämät riippuvuutta aiheuttavat aineet Kolmen tieteellisen järjestön (ASH, Action on Smoking and Health, The Imperial Cancer Research Fund ja Massachusettsin osavaltion Tobacco Control Program) laatimasta raportista käy ilmi, että tupakkateollisuus lisää savukkeisiin kemiallisia aineita, jotta ne aiheuttaisivat entistä suurempaa riippuvuutta. Raportti on luettavissa Internetissä osoitteessa http://www.ash.org.uk/papers/additives.html. Onko komissio tietoinen näistä tuloksista? Mitä mieltä komissio on tästä tupakkateollisuuden harjoittamasta käytännöstä? Ottaen huomioon komission kansanterveyden ja kuluttajasuojan alueilla tekemät aloitteet, olisiko komission nyt aika alkaa tutkia Euroopan tupakkateollisuuden vastaavia käytäntöjä? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta raportista. Komissio on ilmaissut kantansa aiheesta hiljattain antamassaan kertomuksessa kansanterveyden suojelemisessa saavutetusta edistyksestä tupakankulutuksen haitallisten vaikutusten vähentämiseksi(1). Vuonna 1997 komissio pyysi kaikilta jäsenvaltioilta tietoja niiden toimintalinjoista savukkeiden sisältämien lisäaineiden suhteen. Vastauksista käy ilmi, että voimassa olevat säännöt ovat hyvin erilaisia. Vastausten pohjalta voidaan myös saada kuva tupakan lisäaineita koskevasta jäsenvaltioiden tämänhetkisestä oikeudellisesta tilanteesta. Vastauksia hyödynnettiin laadittaessa yhteisön vastine sisämarkkinoiden vapaan liikkuvuuden esteiden poistamiseksi niin, että samalla taataan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Komissio antoi aiheeseen liittyvän ehdotuksen 16.11.1999(2) ja toimitti sen parlamentille ja neuvostolle. Ehdotuksen 7 artiklassa säädetään: Jäsenvaltioiden on vaadittava kaikkia tupakan valmistajia ja tuojia toimittamaan niille [...] tuotemerkkikohtaisen luettelon kaikista tupakkatuotteiden valmistamisessa käytetyistä muista ainesosista kuin tupakasta lisäaineet ja niiden määrät mukaan luettuina. Luetteloon on liitettävä selvitys syistä, joiden vuoksi tällaiset ainesosat on sisällytetty tupakkatuotteisiin. Lisäksi jäsenvaltioiden on vaadittava valmistajia ja tuojia toimittamaan kaikki tiedot näistä muista ainesosista kuin tupakasta sekä poltettuna että polttamattomassa muodossa sekä osoittamaan, että kyseiset ainesosat ovat turvallisia kuluttajien terveydelle, kun niitä käytetään tupakkatuotteelle tarkoitetulla tavalla. (1) KOM(1999) 407 lopullinen. (2) KOM(1999) 594 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2714/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle. Iranin ihmisoikeusloukkaukset.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0097 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2714/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Iranin ihmisoikeusloukkaukset Johtava uudistuspoliitikko ja entinen sisäministeri Abdollah Nuri tuomittiin 27.28. marraskuuta 1999 viideksi vuodeksi vankeuteen ja hänen julkaisemansa Chordad-lehti kiellettiin. Samana viikonloppuna tuomittiin Asr-e Asadegan -lehden julkaisija Mashallah Shamsolwaesin kolmen vuoden vankeuteen ja sakkoihin, ja lisäksi häneltä kiellettiin ammatinharjoitus vankeuden päättymisen jälkeisinä viitenä vuotena. Mitä mieltä Euroopan komissio on näiden henkilöiden saamista tuomioista? Mitä mahdollisuuksia komissiolla on ryhtyä toimiin edellä mainittujen tuomioiden johdosta ja käynnistää Iranin hallituksen kanssa keskustelu vangittujen kohtalosta? Chris Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2713/99, E-2714/99 ja E-2715/99 (2. helmikuuta 2000) Komissio seuraa huolestuneena ihmisoikeuskysymystä Iranissa. Euroopan unionin ja Iranin välisessä laaja-alaisessa vuoropuhelussa unioni tuo aina esille ihmisoikeuskysymykset. Näin tapahtui viimeksi troikan tavatessa Iranin varaulkoministerin Helsingissä 1. joulukuuta 1999. Komissio on myös mukana tässä asiassa unionin Irania koskevissa virallisissa esityksissä. Euroopan unionin troikka ja yksittäiset jäsenvaltiot tekivät syksyllä 1999 useita virallisia esityksiä, jotka koskivat 13 Iranin juutalaista. Unionin troikka teki virallisen esityksen 3. lokakuuta 1999, joka koski neljän opiskelijan kuolemantuomioita. Euroopan unionin mahdollisuudet vaikuttaa Iranin tilanteeseen ovat suhteellisen rajalliset, koska niiden välillä ei ole mitään sopimussuhdetta ja koska kahdenvälinen kauppakin on vähäistä. Iranin hallitus on kuitenkin herkkä kansainväliselle painostukselle, koska se yrittää parantaa suhteitaan unioniin ja muihin kumppaneihin. Ollakseen tehokasta tällaisen painostuksen olisi oltava suhteutettua, jotta ei luotaisi vaikutelmaa ulkomaisesta sekaantumisesta maan asioihin. Iranin edustajat ovat väittäneet 13 Iranin juutalaisen tapauksessa, että pidätetyt saavat osakseen puolueettoman ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin. On jopa ehdotettu, että pidätetyt voidaan vapauttaa kansallisen edun perusteella. Iranin viranomaiset ovat myös hyvin tietoisia siitä, että kansainvälinen yhteisö reagoisi voimakkaan kielteisesti opiskelijajohtajien teloittamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2832/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Ilmastonmuutoksen tutkimukset aukot.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2832/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ilmastonmuutoksen tutkimukset aukot Millaisia aukkoja ilmastonmuutoksen tutkimuksessa ovat havainneet Euroopan komissio, erityisasiantuntijat tai neuvoa-antava komitea, joka perustettiin valvomaan energiaa, ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan tutkimusohjelman työtä? Philippe Busquin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2832/99 ja E-2842/99 (14. helmikuuta 2000) Kahden ensimmäisen ehdotuspyynnön työohjelma on suunniteltu huolellisesti ja laadittu yhteistyössä neuvoa-antavan asiantuntijaryhmän ja ohjelman hallintokomitean kanssa. Näiden elinten kanssa neuvotellaan myös jatkossa ehdotuspyyntöjen perusteella. Pääasiassa budjettisyistä mutta myös edellä mainittujen elinten suosituksesta osa-alue 2.1.3 Ilmastonmuutoksen ennakoiminen ja skenaariot oli mukana ensimmäisessä ehdotuspyynnössä. Sen sijaan sitä ei ole otettu toiseen ehdotuspyyntöön, mutta vuoden 2001 ehdotuspyynnössä sen on taas mukana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2765/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE) ja Stefano Zappalà (PPE-DE) komissiolle. Tapaus Baraldini ‐ sakkorangaistuksen maksaminen.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0202 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2765/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE) ja Stefano Zappalà (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Tapaus Baraldini sakkorangaistuksen maksaminen Onko komission puheenjohtaja tietoinen tapauksesta, jossa Italian hallitus, jota tuolloin johti Romano Prodi, maksoi Silvia Baraldinille määrätyn 50 000 dollarin sakon? Sen lisäksi, että kyseessä on poikkeuksellisen vakava asia, on huomattava, että - Italian ulkoministeriön talousarviota manipuloitiin ministeriön erään pääosaston virallisella luvalla, ilman että syytä tai tarkoitusta ilmoitettiin. - manipuloitiin myös Italian vuoden 1997 varainhoitolakia eli yhtä valtion tärkeimmistä säädöksistä, jonka taulukkoihin A ja B kuuluvat kaikkien ministeriöiden talousarviot. Mitä mieltä komissio on tästä tapauksesta, johon ovat osallisina yksi jäsenvaltioista ja Yhdysvallat? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2000) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2760/99 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Tirana-Kukes-Prizren-Pristina -tieyhteys.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2760/99 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Tirana-Kukes-Prizren-Pristina -tieyhteys Kosovon konflikti ja etenkin satojen tuhansien kosovolaisten vaellus Albaniaan osoitti, että Albanian ja Kosovon väliset liikenneyhteydet ovat huonot, ja vaurioitti huomattavasti nykyisiä liikenneyhteyksiä. Voiko komissio antaa kaikki käytettävissään olevat tiedot suunnitteilla olevista Tirana-Kukes-Prizren-Pristina -tieyhteyden korjaus- ja parannushankkeista? Voiko komissio antaa tietoja näiden hankkeiden valmistumisajoista? Katsooko komissio, että kyseessä on yksi unionin ensisijaisista hankkeista tällä alueella? Mitkä kansainväliset järjestöt (esimerkiksi Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki, Maailmanpankki) ovat mahdollisesti päättäneet osallistua hankkeen rahoittamiseen ja millaisilla osuuksilla? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2000) Komissio pitää ensisijaisena liikenneväylien parantamista sekä Kosovossa että Albaniassa, erityisesti kaupallisen liikenteen sekä humanitaarisen avun toimitusten helpottamiseksi. Ennen talven tuloa käynnistettiin hätäohjelma Kosovon tieverkon toiminnan turvaamiseksi (yksittäisten teiden kunnostamiseksi). Ensisijaisesti kunnostettavien teiden määrittäminen riippuu ennakoidusta liikennemäärästä naapurivaltioiden kanssa. PristinaSkopjeSaloniki-reitti muodostaa yhden painopisteen, ja TiranaKukes-tien liittymä on toinen mahdollinen kohde kuten myös Montenegroon vievä tie (Podgorica-Bar). Tirana-Kukes-Pristina-tie ei kuulu Euroopan laajuisiin liikenneväyliin tai keskeisiin kansainvälisiin kauttakulkureitteihin. Maailmanpankki ja Italia osallistuvat jo Tirana-Shkoder-osuuden uudistamiseen, joka muodostaa osan Albanian kansallisesta pohjois-eteläväylästä. Shkoder-Kukes-osuus on saanut juuri äskettäin Maailmanpankin lainan kiireellisiin kunnostustöihin. Viimeinen osuus Kukesin ja Kosovon rajan (Morina) välisestä tiestä voisi saada rahoitusta Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirastolta (USAID). Komissio ei osallistu Tirana-Morina-tietä koskeviin töihin mutta osallistuu Albaniassa useisiin suuriin hankkeisiin, jotka liittyvät yleiseurooppalaiseen liikenneväylään VIII ja kansalliseen pohjois-eteläväylään. Tirana-Morina-tien yleisen kunnon ja kunnossapidon puutteen vuoksi se on kulkukelvoton osan talvesta ja erittäin vaikeakulkuinen muinakin aikoina. Kansainväliset järjestöt kuten Maailmanpankki, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) ja Euroopan investointipankki (EIP) eivät ole sitoutuneet Kosovon tieverkon rahoittamiseen. Komissio on valmis toteuttamaan yhteisymmärryksessä Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen hallinnon Kosovon-operaation (UNMIK) kanssa tarvittavat selvitykset Kosovon tieverkon kunnostusnäkymistä ja ponnistusten jatkamisesta Albaniassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2780/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Mehuksi tarkoitettujen appelsiinien hintatuki Kreikassa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2780/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Mehuksi tarkoitettujen appelsiinien hintatuki Kreikassa Mehuksi tarkoitettujen appelsiinien hintatuen laskun 30 prosentilla, joka johtuu komission vuosille 19992000 asettaman 1 189 000 tonnin jalostuskiintiön ylittymisestä, odotetaan johtavan tuottajien tulojen alenemiseen entisestään, koska määritetyt hinnat eivät kata tuotantokustannuksia ja teollisuuden kanssa tehdyissä sopimuksissa määritetyt kauppahinnat ovat puolestaan erittäin alhaisia. Koska 1 189 000 tonnin appelsiinien tuotantokiintiö, jonka ylittymisestä aiheutuu sakkorangaistuksia, määritettiin sellaisten tuotantovuosien perusteella, joina vallinneet olosuhteet aiheuttivat tuotannon vähenemisen poikkeuksellisen pieneksi, ja kyseinen kiintiö on selvässä ristiriidassa todellisten tuotantomäärien kanssa, minkä myös Euroopan parlamentti tunnusti täysistunnossaan 14. huhtikuuta 1999 ja ehdotti kiintiön asettamista 1 665 000 tonniin, kysyn komissiolta aikooko se nostaa jalostukseen käytettävien appelsiinien tuotantokattoa sakkojen välttämiseksi ja ennen kaikkea tuottajien tulojen turvaamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) Sitrushedelmien tuottajien on hankittava tulonsa tuotantonsa myynnistä sekä tuoreena kulutettavaksi että jalostukseen. Jalostustukea myönnetään näiden tulojen täydennykseksi. Neuvoston appelsiineille vahvistama jalostuskynnys perustuu aiempina vuosina jalostettuihin määriin, joille on myönnetty yhteisön tukea. Tiettyjen sitrushedelmien tuottajien tukijärjestelmästä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2202/96(1) säädetään, että komission on annettava neuvostolle kertomus jalostettuja sitrushedelmiä koskevan järjestelmän soveltamisesta ja tarvittaessa siihen liittyviä tarpeellisia ehdotuksia. Komissio tarkastelee appelsiinien jalostuskynnystä tämän kertomuksen perusteella. (1) EYVL L 297, 21.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2411/99 esittäjä(t): Cristina Gutiérrez Cortines (PPE-DE) komissiolle. EAKR‐Murcian alue.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2411/99 esittäjä(t): Cristina Gutiérrez Cortines (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: EAKRMurcian alue Euroopan komissio hyväksyi päätöksellä C(94)2587 yleisen tuen Murcian alueen yritysten tuotanto- ja kaupallisten rakenteiden modernisointia, henkilöresurssien käytön parantamista ja sitä kautta kestävien työpaikkojen luomista varten. Voiko komissio kertoa tarkkaan, 1. mikä on kyseisen päätöksen yhteydessä tähän mennessä myönnettyjen tukien ja toteutettujen toimenpiteiden suhde? 2. ketkä saavat näitä tukia tai hyötyvät kyseisistä toimista? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Päätöksellä C(94)2587 Euroopan aluekehitysrahastosta ohjelmakaudelle 19941999 Murcian alueella myönnetyn tuen kokonaismäärä on 76,16 miljoonaa euroa. Tuen hallinnoinnista vastaava elin (Instituto de Fomento de la Region de Murcia) oli myöntänyt 31. joulukuuta 1998 mennessä tukea yhteensä 62,02 miljoonaa euroa 4 434 alueen yritykselle. Tuen toimenpidekohtainen jakautuminen on seuraavanlainen: >TAULUKON PAIKKA> Yksityiskohtainen luettelo edellä tarkoitetuista tuensaajista toimitetaan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1426/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle. Sloveniassa sijaitsevan Krskon ydinvoimalan tukeminen EU:n varoin.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0001 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1426/99 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Sloveniassa sijaitsevan Krskon ydinvoimalan tukeminen EU:n varoin Itävallalla on jo pitkään ollut johtava rooli ydinvoimattoman Keski-Euroopan luomisessa ei vähiten sen vuoksi, että se on ydinvoimaloiden ympäröimä maa. Itävalta on myös erittäin halukas sulkemaan ydinvoimalat, jotka eivät täysin vastaa turvallisuusstandardeja. Voiko komissio siksi vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Krskon ydinvoimalaa tuettu koskaan EU:n varoin? 2. Jos ydinvoimala on saanut EU:n rahoitusta, miten suurista tuista on kyse? 3. Missä muodossa nämä tuet on myönnetty (suorina sijoituksina vai luotonantoina)? 4. Minkä ohjelmien puitteissa nämä tuet on myönnetty? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1999) Ydinvoimaloiden turvallisuus Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE) on yksi komission painopistealoista. Tätä on selvästi korostettu Agenda 2000 -ohjelmassa ja komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille maaliskuussa 1998(1). Molemmissa asiakirjoissa KIE-maiden ydinlaitokset on luokiteltu kolmeen ryhmään: länsimaissa suunnitellut reaktorit, Venäjällä suunnitellut reaktorit, joita kannattaa parantaa ja Venäjällä suunnitellut reaktorit, joita ei kannata parantaa. Krskon ydinvoimala kuuluu ensimmäiseen ryhmään. Komission maaliskuun 1998 tiedonannon mukaan tämän ryhmän osalta päätavoite on varmistaa, että reaktorit säilyttävät pitkällä tähtäimellä korkean turvallisuustason. Neuvosto on lisäksi pyytänyt unionin laajenemisen yhteydessä 7. joulukuuta 1998 antamissaan ydinturvallisuutta koskevissa päätelmissä komissiota jatkamaan yhteistyötä ydinturvallisuuden parantamiseksi hakijamaissa, esim. Phare-ohjelman kautta. Komissiota on erityisesti pyydetty tukemaan yhteistyöllä teknisesti pätevien, riittävän rahoituksen ja henkilöstöresurssit omaavien ja täysin itsenäisten ydinturvaviranomaisten kehittämistä. Tämän linjan mukaisesti Krskon ydinvoimalaa tuetaan parhaillaan Phare-ohjelman puitteissa. Krskon sijaintipaikan seismiseen tutkimukseen on myönnetty 500 000 euroa. Hanke on parhaillaan käynnissä ja ensimmäisiä tuloksia odotetaan kuluvan vuoden loppuun mennessä. Phare-ohjelman puitteissa on lisäksi myönnetty yli miljoona euroa Slovenian ydinturvaviranomaisen tukemiseksi, erityisesti yhteisön ydinturvallisuuden sääntelyviranomaisten menetelmien ja toimintatapojen välittämiseksi. Slovenian ydinturvaviranomaiselle annetaan teknistä tukea Krskon voimalan seismisen tutkimuksen tulosten arvioimiseksi. (1) KOM(98) 134 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2035/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Kihlasormusten verotus.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0121 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2035/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Kihlasormusten verotus Olen saanut valituksen vaalipiirini asukkaalta, Britannian kansalaiselta, joka asuu tällä hetkellä Australiassa. Hän lähetti Portugalissa asuvalle morsiamelleen kihlasormuksen paketissa, jonka sisältö ja arvo oli merkitty pakettiin, ja maksanut kaikki verot Australiassa. Portugalin viranomaiset perivät sormuksesta 17 % veron. Voiko komissio vahvistaa, onko kihlasormus verotettava tavaranimike? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Yhteisön ulkopuolella asuvan yksityishenkilön toiselle yhteisössä asuvalle yksityishenkilölle lähettämät pienet lahjat voidaan tuoda maahan tuontitulleitta ja -veroitta ainoastaan, jos niiden arvo on enintään 45 euroa(1). Koska kihlasormuksen arvo näytti olevan tätä enimmäismäärää suurempi, Portugalin viranomaisilla oli oikeus kantaa tuontiveroja tuodun sormuksen täydestä arvosta. (1) Yhteisön tullittomuusjärjestelmän luomisesta 28 päivänä maaliskuuta 1983 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 918/83 (EYVL L 105, 23.4.1983), sellaisena kuin se on muutettuna tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun asetuksen (ETY) N:o 2658/87 ja yhteisön tullittomuusjärjestelmän luomisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 918/83 muuttamisesta 3 päivänä toukokuuta 1988 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1315/88 (EYVL L 123, 17.5.1988), 29 artikla. Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY (EYVL L 145, 13.6.1977) 14 artiklan 1 kohdan d alakohta. Tavaroiden maahantuonnissa pieninä muina kuin kaupallisina lähetyksinä kolmansista maista sovellettavista verovapautuksista annetun direktiivin 78/1035/ETY muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/576/ETY (EYVL L 372, 31.12.1985) 1 artikla. Tavaroiden maahantuonnissa pieninä muina kuin kaupallisina lähetyksinä kolmansista maista sovellettavista verovapautuksista 19 päivänä joulukuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 78/1035/ETY (EYVL L 366, 28.12.1978) 1 artikla.