ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3420/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Romaaneja ja pomakkeja koskevat toimenpiteet Työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuntaa koskevan toimintaohjelman alaohjelman 3, joka koskee muiden yhteiskuntaryhmien, jotka kärsivät työmarkkinoilta syrjäytymisestä, mukaantuloa ja palaamista työmarkkinoille, toimi 4 on suunnattu romaaneille ja pomakeille lukutaidottomuuden poistamista, heidän ammatillista kehitystään ja muita toimenpiteitä varten. Koska alaohjelmaa 3 varten on laadittu aikataulu, komissiolta kysytään: 1. Miten alaohjelma on edennyt ja missä toimissa on edistytty? 2. Onko määrärahojen käyttöönotossa ilmennyt viivästymisiä ja jos näin on käynyt, mitkä ovat niiden tärkeimmät syyt? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 1997) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuntaa koskevan toimintaohjelman (vuosien 1994-1999 yhteisön tukikehykset Kreikalle) muita syrjäytyneitä ryhmiä koskevan alaohjelman 3 toimenpiteelle 4, joka liittyy romaneihin (mustalaisiin) ja pomakkeihin, varatusta kokonaistalousarviosta oli heinäkuuhun 1997 mennessä käytetty noin 20 prosenttia. Toimenpiteistä hyötyi yhteensä noin 1 560 ihmistä. Heinäkuussa 1997 pidetyssä toimintaohjelman seurantakomitean kokouksessa hyväksyttiin 948 000 ecua (Euroopan sosiaalirahaston maksuosuus) vuoden 1997 toiminnalle. Toteutettuihin projekteihin kuului toimia, joilla pyrittiin torjumaan edellä mainittujen kohderyhmien sosio-ekonomista syrjäytymistä. Esimerkkejä toimista ovat esiopetus, (myös luku- ja kirjoitustaidon), koulutus, työllisyyden edistäminen sekä näitä täydentävät toimet ja tukitoimet. Toimintaohjelman täytäntöönpano on tietyiltä osin viivästynyt, koska sen innovatiivista otetta on ollut vaikea soveltaa käytännössä ja koska toimintojen toteuttamiselle ei ole ollut sopivia rakenteita. Lisäksi vaikeuksia oli erityisesti vuosina 1995-1996 sellaisten järjestelmien ja menetelmien luomisessa ja soveltamisessa, joilla voitaisiin taata tehokkaampi toteuttaminen. Kreikan viranomaiset muuttavat parhaillaan perusteellisesti toimintaohjelmaa ensimmäisen täytäntöönpanokauden aikana saadun kokemuksen perusteella. Pyrkimyksenä on kehittää politiikkoja ja toimia, jotka vastaavat tehokkaammin kyseisten kohderyhmien erityistarpeita.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3641/97 komissiolle esittäjä(t): David Martin (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Villieläinten käyttö kokeissa ja muissa tieteellisissä tarkoituksissa Voisiko komissio esittää, mitkä sen mielestä ovat ne mahdolliset estävät tekijät, joiden vuoksi EU:n alueella voimassa olevaa kieltoa villieläinten käyttämisestä kokeissa ja muissa tieteellisissä tarkoituksissa ei sisällytettäisi valmisteilla olevaan alustavaan yhteisön politiikkaa koskevaan asiakirjaan kädellisiin kuuluvien eläinten käyttämisestä koe-eläiminä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1997) Alustava yhteisön politiikkaa koskeva asiakirja kädellisiin kuuluvien eläinten käyttämisestä koe-eläiminä on tarkoitettu kädellisten käyttöä koskevan keskustelun pohjaksi. Tämän alustavan asiakirjan kattamista asioista yhdessä muiden kädellisten käyttöä koskevien asioiden kanssa keskustellaan kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta ((EYVL L 358, 18.12.1986. )) annetun direktiivin 86/609/ETY täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten seuraavassa kokouksessa, joka on määrä pitää 4. joulukuuta 1997. Tämän kokouksen tulosten perusteella komissio kuulee teollisuuden ja kansalaisjärjestöjen edustajia. Tässä vaiheessa ei ole vielä mahdollista ottaa kantaa villieläinten käytön kieltoa koskeviin vaihtoehtoihin.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3168/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Mather (PPE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: EU:n kansalaisten äänestysoikeudet jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti jokaisella EU:n kansalaisella on oikeus äänestää kunnallisvaaleissa siinä EU:n jäsenvaltiossa, jossa hänellä on asuinpaikka, samoin edellytyksin kuin kyseisen valtion kansalaisillakin. Direktiivissä 94/80 ((EYVL L 368, 31.12.1994, s. 38. )) säädettiin näiden oikeuksien käyttämistä koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt, ja direktiivi piti saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä tammikuun 1. päivään mennessä vuonna 1996. Eräs Ranskan departementtihallinnon yksiköistä on kuitenkin ilmoittanut vaalipiiriini kuuluvalle henkilölle, että hänellä ei ole äänioikeutta kyseisissä paikallisvaaleissa, koska hänellä ei ole ollut siellä jatkuvasti asuinpaikkaa vähintään kuuden kuukauden ajan. Käytännössä jäsenvaltiot ja niiden kunnat voivat jossain määrin päättää oman harkintansa mukaan direktiivin säännösten soveltamisesta. Esimerkiksi 4 artiklan 2 kohdassa säädetään: ¨Jos asuinvaltion lainsäädännön mukaan sen omat kansalaiset voivat äänestää... ainoastaan siinä paikallishallinnon perusyksikössä, jossa heidän pääasiallinen asuinpaikkansa sijaitsee, tätä edellytetään myös 3 artiklassa tarkoitetuilta äänioikeutetuilta... henkilöiltä.¨ Kuitenkin 4 artiklan 1 kohdassa täsmennetään: ¨Jos asuinvaltion kansalaisten on, jotta he voisivat äänestää..., oltava asunut valtakunnan alueella tietyn vähimmäisajan, tätä edellytystä pidetään täytettynä 3 artiklassa tarkoitettujen äänioikeutettujen... henkilöiden osalta, kun he ovat asuneet vastaavan ajan muissa jäsenvaltioissa.¨ Mitä järjestelyjä komissiolla on käytössään direktiivin soveltamisen valvomiseksi ja sen varmistamiseksi, että direktiiviin kuuluvia erinäisiä poikkeuksia ja siihen kuuluvaa harkintavaltaa sovelletaan asianmukaisesti ja niitä henkilöitä syrjimättä, joilla ei ole kyseisen jäsenvaltion kansalaisuutta? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1997) Ranska ei vielä ole pannut täytäntöön niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole, 19 päivänä joulukuuta 1994 annettua neuvoston direktiiviä 94/80/EY, joten Ranskassa asuvat EU:n kansalaiset eivät tällä hetkellä voi äänestää tai asettua ehdokkaaksi paikallisissa kunnallisvaaleissa. Komissio on aloittanut asian johdosta rikkomusmenettelyn Ranskaa vastaan. Direktiivin soveltamisen valvonnasta voidaan mainita, että jäsenvaltion tehtyä ilmoituksen kansallisista täytäntöönpanotoimista komissio tekee yksityiskohtaisen arvion siitä, vastaavatko ne direktiivin säännöksiä. Tämän lisäksi komissio tutkii mahdolliset kansalaisten tekemät valitukset yhteisön lainsäädännön virheellisestä soveltamisesta.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3560/97 neuvostolle esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE) (3. marraskuuta 1997) Aihe: Yhteisöön kohdistuneen petoksen johdosta takavarikoitujen tuotteiden hyväksikäyttöä koskeva valistus Mallisuojaa ja henkistä omaisuutta koskevien asetusten soveltaminen aiheuttaa joka vuosi EU:ssa sen, että petoksen johdosta takavarikoidaan tuotteita miljardien pesetojen arvosta. Olemme tilanteessa, jossa kaksi ongelmaa on ratkaistava. Toisaalta on kysymys laillisten valmistajien, joiden mallia, merkkiä ja logoa on matkittu tai ne on plagioitu, oikeuksista. Heille on taattava, etteivät kyseiset tuotteet missään tapauksessa palaa kaupan pariin. Tähän mennessä tämän oikeuden perusteella Espanjassa on tuhottu tuotteita vuosittain 20 000 miljoonan pesetan arvosta. Toisaalta on pateettista tarkastella välinpitämättöminä tätä tuhoamista, koska tuotteista voisivat aivan mainiosti hyötyä miljoonat eurooppalaiset, jotka kärsivät sosiaalisesta syrjäytymisestä ja köyhyydestä tässä niin sanotussa neljännessä maailmassa.. Onko neuvosto harkinnut mahdollisuutta tiedottaa jäsenvaltioiden eri oikeusviranomaisia ja valistaa heitä tuhoamisen vaihtoehtoisesta ratkaisusta? Vastaus (19. tammikuuta 1998) Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan neuvoston samaa aihetta koskeviin vastauksiin 0065/97 ja 0845/97. Neuvosto muistuttaa, että takavarikoitujen tavaroiden kohtalo määräytyy kansallisen lainsäädännön mukaan ja että yhteisön tasolla pätevän neuvoston asetuksen 3295/94 mukaan mikään ei estä toimivaltaisia viranomaisia luovuttamasta takavarikoituja tavaroita hyväntekeväisyysjärjestöille. Mitään takavarikoituja tavaroita koskevaa tiedotusta tai valistusta neuvosto ei aio antaa tai tehdä, sillä tämä ala kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3305/97 komissiolle esittäjä(t): Raymonde Dury (PSE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Tieliikenteen onnettomuudet Belgiassa Voiko komissio antaa minulle hallussaan olevien tietojen perusteella selvityksen siitä, kuinka suuria ovat Belgiassa viime vuosien aikana olleet tieliikenteen onnettomuuksissa kuolleiden tai loukkaantuneiden henkilöiden määrät, ja voiko komissio ilmoittaa minulle näiden lukujen perusteella suhdeluvun, joka ilmaisee prosenteissa kuolonuhrien määrän miljoonaa autoa kohti, a) Belgian osalta ja b) käyttämällä vertailuperusteena Euroopan unionin kokonaistilannetta? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3304/97 ja E-3305/97 (15. joulukuuta 1997) Vuonna 1994 Belgiassa kuoli liikenneonnettomuuksissa 1 543 henkilöä ja 73 338 loukkaantui. Jos tarkastellaan kuolleiden lukumäärää miljoonaa asukasta kohden ajanjaksona 1991-1994, niin tilanne on Belgiassa huonompi kuin Euroopan keskiarvo tai seitsemän muun jäsenvaltion tilanne. Jäsenvaltioita on kuitenkin vaikea verrata keskenään, koska eräät tekijät kuten infrastruktuurin laatu eivät ole vertailukelpoisia. Komissio on laskenut, että liikenneonnettomuuksien välittömät kustannukset (mukaan lukien poliisin ja pelastuspalvelujen kustannukset, ajoneuvojen korjaus ja menetetty työpanos) kohoavat koko yhteisössä 45 000 miljoonaan ecuun vuodessa. Kun yhteisössä tapahtuu yhteensä 45 000 liikennekuolemaa vuodessa, saadaan yhdestä kuolonuhrista aiheutuviksi kustannuksiksi keskimäärin 1 miljoona ecua. Komissio on antanut tiedonannon ¨Liikenneturvallisuuden edistäminen EU:ssa - ohjelma vuosiksi 1997-2001¨ ((KOM(97)131 lopullinen. )), jossa esitetään komission yksityiskohtaiset suunnitelmat ensimmäisen toimintaohjelman aikana vuosina 1993-1996 menestyksekkäästi alkaneen toiminnan jatkamiseksi. Komission toiminta keskittyy kolmelle alueella: tiedon kerääminen ja levittäminen tilanteen selvittämiseksi ja sen seuraamiseksi, onnettomuuksia ehkäisevien toimien aloittaminen ja tukeminen ottaen erityisesti huomioon inhimilliset tekijät sekä niiden ja ympäristön välinen vuorovaikutus, sekä sellaisten toimien aloittaminen ja tukeminen, joilla onnettomuuksien tapahtuessa voidaan vähentää niiden seurauksia. Jos toimintaohjelmassa ehdotetut toimenpiteet toteutetaan, komissio uskoo, että vuosittaisten kuolonuhrien määrää voidaan pienentää 18 000:lla vuoteen 2010 mennessä.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1684/97 komissiolle esittäjä(t): Franz Linser (NI) (20. toukokuuta 1997) Aihe: EU:n jäsenmaksut ja tukien määrä Itävallan tiedotusvälineissä annetaan eri lukemia Itävallan maksamista jäsenmaksuista ja niistä summista, joita Itävalta saa takaisin eri tukiohjelmista. 1. Kuinka suuri Itävallan maksama jäsenmaksu oli vuonna 1996? 2. Kuinka suuria nämä maksut tulevat olemaan vuosina 1997 ja 1998? 3. Kuinka suuri summa komission suunnitelmien mukaan olisi teoriassa voinut palautua Itävaltaan? 4. Kuinka paljon komission hyväksymistä varoista voisi teoriassa palautua Itävaltaan? 5. Kuinka paljon Itävaltaan palautui todellisuudessa varoja EU:sta vuonna 1996 (eriteltynä tukialueiden ja budjettikohtien mukaan)? 6. Kuinka suuri ero on teoreettisten tukien, EU:n hyväksymien tukien ja todellisuudessa Itävaltaan palautuneiden tukien määrien välillä vuonna 1996? 7. Mitkä Itävallan vuonna 1996 käyttämättömät tuet voi siirtää vuodelle 1997 ilman että niitä menetetään? 8. Mitkä Itävallan vuonna 1996 käyttämättömät tuet menetetään? 9. Mitä avustuksia Itävalta on hakenut vuodeksi 1997 tähän päivään mennessä? 10. Mitä Itävaltaa koskevia avustuksia komissio on tähän päivään mennessä hyväksynyt vuodelle 1997? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (14. marraskuuta 1997) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan yhteisön talousarvion rahoitusosuuksia koskevaan tutkimukseen, joka toimitettiin Euroopan parlamentille 14. lokakuuta 1997 ((SEC(97) 1918. )).
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3341/97 komissiolle esittäjä(t): Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Erasmuksen liitännäistoimenpiteet Useat Sokrates-ohjelmaan osallistuvat (toiminta III) ovat ilmaisseet hämmästyksensä siitä, että Sokrates-ohjelman liitännäistoimenpiteet keskitetään tästä lähtien pääasiallisesti kansallisille järjestöille eikä ylikansallisille. Voiko komissio vahvistaa todeksi tämän muutoksen? Jos niin on, mistä syystä komissio on tehnyt tämän muutoksen? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 1997) Arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa todennäköisesti täydentäviä toimenpiteitä, joista säädetään Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY ((EYVL L 87, 20.4.1995. )) liitteen III luvun 3 toimintamuodon 5 kohdan osassa B. Komissio voi vahvistaa, että politiikassa ei ole tässä suhteessa tapahtunut muutoksia. Kuten vuoden 1997 hakuoppaassa on ilmoitettu, täydentäviin toimenpiteisiin voivat osallistua koulutusalalla toimivat laitokset, organisaatiot ja yhdistykset. Eurooppalaisten yhdistysten tai ryhmittymien toteuttamille toimille annetaan yleensä etusija. Yksi niistä toimista, joille tukea annetaan, on opetusalalla toimivien eurooppalaisten yhdistysten perustaminen tai vahvistaminen. Kaikissa ohjelman tästä toimintamuodosta tuetuissa projekteissa otetaan erityisesti huomioon toimintojen monenkeskinen luonne ja projektien laatu, jotta koulutusalalle saataisiin luoduksi eurooppalaista ulottuvuutta.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3017/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Metsänhoito Viite: Euroopan unionin metsätalouden tila ja ongelmat sekä metsäpolitiikan mahdollisuudet (CES 476/97) ((EYVL C 206, 7.7.1997, s. 128. )). Ottaen huomioon, että metsäala on taloudellisen hyvinvoinnin lähde ja tärkeä työllistäjä, voiko komissio pyrkiä siihen, että yhteisön metsästrategian päätavoite olisi edistää metsien hyväksikäyttöä? Näin varmistettaisiin työllisyys ja edistettäisiin sitä heikoimmin kehittyneillä alueilla, vaikka tekninen kehitys aiheuttaakin työpaikkojen menetyksiä. Voiko komissio pyrkiä myös siihen, että metsien hallinta ja hyväksikäyttö olisi taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta kestävää? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3017/97 ja E-3018/97 (7. marraskuuta 1997) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Euroopan unionin metsätalouden tilasta ja ongelmista sekä metsäpolitiikan kehittämismahdollisuuksista. Komission mielestä kyseinen selvitys on erittäin hyvä, ja se on samaa mieltä monista siinä esitetyistä seikoista, erityisesti kestävän metsänhoidon käsitteestä, johon sisältyy sekä taloudellisia ja ympäristöä koskevia että sosiaalisia näkökulmia. Komissio on yhtä mieltä myös metsien ja metsäteollisuuden merkityksestä maaseudun työllistäjänä ja tulonlähteenä. Komissio antaa vielä tämän vuoden aikana maatalouden metsätoimenpiteiden soveltamista koskevan kertomuksen, jossa korostetaan kyseisten toimenpiteiden taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia. Yhteisön metsäalan hyväksi toteuttamia toimia käsitellään myös maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevän parlamentin valiokunnan mietinnössä (A4-0414/96). Vastauksena 30. tammikuuta 1997 annettuun parlamentin päätöslauselmaan yhteisön metsästrategiasta (Thomasin mietintö) komissio tekee vuoden 1999 alussa ehdotuksen Euroopan metsästrategiaksi, jossa otetaan huomioon muun muassa Agenda 2000 -asiakirjan ((Asiak. KOM(97) 2000 lopullinen. )) tavoitteet.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3154/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Geneettisesti muunneltu rapsi Voisiko komissio kertoa minulle, missä vaiheessa ollaan geneettisesti muunnellun rapsin kokeilussa sekä milloin ja missä näiden kokeilujen tulokset ovat yleisön saatavilla? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1997) Geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön annetun direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 117, 8.5.1990. )) mukaan geneettisesti muunnettujen kasvien tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön tutkimus- ja kehitystarkoituksessa edellyttää asianmukaisen luvan saamista. Tällaista levittämistä koskevan lupamenettelyn hoitaa jäsenvaltion tasolla direktiivin mukaisesti nimetty toimivaltainen viranomainen. Komissio ei ole osallisena menettelyssä, mutta toimivaltainen viranomainen toimittaa sille kaikista ilmoituksista yhteenvedon, joka toimitetaan tiedoksi myös muille jäsenvaltioille. Syyskuun 1997 loppuun mennessä komissio on saanut 251 ilmoitusta, joiden tekijöinä ovat Belgia, Tanska, Saksa, Espanja, Ranska, Alankomaat, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta; joukkoon kuuluu myös geneettisesti muunnettua rapsia koskevia ilmoituksia. Direktiivin 8 artiklan mukaan levittämisestä vastaavan ilmoittajan on lähetettävä toimivaltaiselle viranomaiselle levittämisen tulokset siltä osin kuin ne koskevat ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia vaaroja. Direktiivissä ei vaadita jäsenvaltioita julkistamaan näitä ilmoituksia yleisölle. Eräät jäsenvaltiot, mm. Yhdistynyt kuningaskunta, antavat kuitenkin yleisölle tietoa näistä ilmoituksista erityisten tiedustelupisteiden välityksellä. Ne, jotka ovat kiinnostuneet rapsin tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön siltä osin kuin se koskee ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia vaaroja, voivat pyytää lisätietoja asianomaisen jäsenvaltion tiedustelupisteestä. Luettelo tiedustelupisteistä lähetetään suoraan sekä arvoisalle parlamentin jäsenelle että parlamentin pääsihteeristöön.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3036/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Raskaiden ajoneuvojen verottaminen Asiani koskee ehdotusta neuvoston direktiiviksi tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen sekä tiettyjen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie- ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa (asiak. KOM(96) 0331 lopull. - 96/0182 SYN) ((EYVL C 59, 26.2.1997, s. 9. )). Haluan kiinnittää huomiota siihen, että tällä hetkellä Euroopan unionissa vallitseva lähestymistapa polttoaineiden verotuksen määräämisen suhteen perustuu enemmän veropolitiikkaan kuin liikennepolitiikkaan, jonka osalta polttoaineiden valmisteverot ovat ja tulevat olemaan merkittävä varojen lähde. Pyydän, että veropolitiikasta johtuvien välillisten verojen ja liikennepolitiikan alaan kuuluvien, infrastruktuurin käyttöön ja ulkoisten kulujen kattamiseen tarkoitettujen välittömien verojen välillä alettaisiin soveltaa todellista johdonmukaisuutta. Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1997) Komissio katsoo, että polttoaineen valmisteveron ensisijainen tarkoitus jäsenvaltioissa on valtion verotulojen kasvattaminen. Ehdotuksessaan neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta ((EYVL C 139, 6.5.1997. )) komissio kuitenkin tunnustaa, että moottoripolttoaineiden valmisteveroa käytetään jäsenvaltioissa myös muiden tavoitteiden toteuttamiseen kansallisen ympäristö-, liikenne- ja energiapolitiikan alalla. Komissio tunnustaa myös, että on tarpeen liittää yksittäisille tienkäyttäjille tien käytön mukaan määrättävät välittömät ja välilliset maksut osaksi johdonmukaista maksujärjestelmää. Komission tuoreessa ehdotuksessa energiatuotteiden verotusta koskevaksi neuvoston direktiiviksi ehdotetaan erityistä uudelleenjärjestelyä, jonka ansiosta jäsenvaltiot voisivat soveltaa moottoripolttoaineisiin alempia verotustasoja kuin mitä tässä direktiivissä säädetään, jos ne samalla ottavat käyttöön erityisen tiemaksujärjestelmän, jolla pyritään korvaamaan sellaisia liikennekustannuksia kuin infrastruktuuri-, ruuhka- ja ympäristökustannukset, tai muuttavat tällaista erityistä järjestelmää.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3176/97 komissiolle esittäjä(t): Armelle Guinebertière (UPE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Arvonlisäveron alennusten toteuttaminen asuntoalalla Rakennusala on menossa parempaan suuntaan. Asuntoalalla ylläpito- ja korjauskustannukset ovat kolmasosa rakennusyritysten liikevaihdosta. Yhteisön lainsäädäntö 17.5.1977 annetun kuudennen direktiivin perusteella kuitenkin rajoittaa alv:n alennuksen vain sosiaalipoliittisin perustein rakennettujen asuntojen toimituksiin, rakentamiseen ja korjauksiin (kuudennen direktiivin 77/388/ETY 12 artiklan 3 kohdan a alakohta ja liitteen H 9 kohta ((EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1. ))). Onko mahdollista, että unioni ja nimenomaan komissio velvoittaa jäsenvaltiot laajentamaan alv-alennuksia? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3176/97 ja E-3187/97 (25. marraskuuta 1997) Komission äskettäin parlamentille ja neuvostolle toimittamassa kertomuksessa ((KOM(97) 559. )) selitetään yksityiskohtaisesti komission kanta alennettujen alv-kantojen käyttämiseen keinona edistää rakennusalaa ja kannustimena saattaa joitain tämän alan yrityksiä takaisin verotuksen piiriin (komission kertomus neuvostolle ja parlamentille jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 12 artiklan 4 kohdan mukaisesti). Yleisesti ottaen komissio suhtautuu epäillen alv-kantojen käyttämiseen tiettyjen taloudellisten tavoitteiden saavuttamisessa, etenkin kun niitä verrataan välittömämpiin ja tarkemmin kohdennettuihin toimenpiteisiin. Komissio kuitenkin tutkii parhaillaan uudelleen arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksen taustalla olevaa ongelmaa uutta yhteistä alv-järjestelmää koskevan suunnitelman kannalta. Tässä yhteydessä komissio harkitsee vakavasti alennetun alv-kannan kokeiluluonteista soveltamista joihinkin paikallisesti toimiviin työvoimavaltaisiin palveluihin rajoitetun ajan.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3151/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Komission Wienin edustuston kustannukset Kuinka suuret ovat Wienin Kärntnerringhofin edustuston vuotuiset vuokrakulut (perusvuokra + sivukulut)? Kuinka korkea on neliövuokra? Kuinka monta prosenttia korkeampi tämä vuokra on kuin Wienin keskustan toimistotilojen keskivuokrat? Millaisia vaihtoehtoisia tarjouksia komissio pyysi tehdessään vuokrasopimusta vuonna 1996 (pyydän luettelemaan kohteet, kokonaisvuokrakustannukset ja neliöhinnat)? Voiko komissio kertoa, miten se aikoo toteuttaa käytännössä paljon puhuttua ¨lähellä kansalaisia¨ -periaatetta tästä vahvasti suojatun luksusrakennuksen kuudennessa kerroksessa sijaitsevasta toimistostaan käsin? Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta wieniläistä on viimeisten 12 kuukauden aikana ¨eksynyt¨ edustustoon? Kuinka korkea oli vuosivuokra edustuston entisissä tiloissa Hoyosgassella? Kuinka monella prosentilla vuokrakustannukset ovat nousseet muuton jälkeen? Kuinka suuri (m2) on edustuston päällikön toimisto? Kuinka monta neliötä suurempi se on kuin komission puheenjohtajan Santerin työhuone? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.