KIRJALLINEN KYSYMYS E-0213/02 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle. Norsunluurannikko.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0026 - 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0213/02 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Norsunluurannikko Pitäen mielessä, että EU kuuluu siihen lahjoittajien ryhmään, joka tukee suunnitelmaa antaa Norsunluurannikon asevoimille ihmisoikeuskoulutusta, mitä tavoitteita komissiolla on kyseisen ohjelman suhteen? Osallistuvatko kenraali Guein joukoissa taistelleet tähän ohjelmaan yleisen luottamuksen uudelleen rakentamista ja poliittisen vakauden edistämistä tukevien ponnistelujen tehostamiseksi? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0167/02, E-0213/02 ja E-0214/02 (15. maaliskuuta 2002) Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaiset neuvottelut Norsunluurannikon kanssa päätettiin 25. kesäkuuta 2001, ja samalla päätettiin aloittaa vähitellen uudelleen yhteisön yhteistyö rinnakkain kansallisen sovintoprosessin, rangaitsematta jättämisen lopettamisen, oikeuslaitoksen uudistamisen ja muukalaisvihan torjunnan kanssa. Tähän mennessä sovintoprosessi on vaikuttanut onnistuneelta: kansallinen sovintofoorumi johti yksimielisiin suosituksiin siitä, miten poliittinen tilanne voitaisiin vakauttaa. Samoin se johti neuvotteluihin Norsunluurannikon keskeisten poliittisten hahmojen välillä. Tarkkailijoiden mukaan yhtenä keskeisistä poliittisen jännitteen syistä on ollut kysymys siitä, tunnustetaanko Alassane Ouattaralla olevan Norsunluurannikon kansalaisuus, ja tämän pitäisi ratketa lähiaikoina. Myös kolmeen muuhun kiistanalaiseen asiaan liittyen on ryhdytty toimenpiteisiin. Komissio uskoo, että yhteisön yhteistyön käynnistämisestä uudelleen täysimääräisesti voitaneen sopia piakkoin. Jos ja kun Alassane Ouattaran kansalaisuus tunnustetaan odotetusti, se ratkaissee kysymyksen hänen vaalikelpoisuudestaan parlamenttivaaleissa. Niissä vaalikelpoisuuteen riittää Norsunluurannikon kansalaisuus. Presidentinvaaleja koskevat kansalaisuusvaatimukset ovat kuitenkin tiukemmat uuden perustuslain mukaan. Sen lisäksi, että ehdokas on Norsunluurannikon kansalainen, hänen molempien vanhempiensa pitää olla Norsunluurannikon kansalaisia eikä hänellä ole saanut olla aikaisemmin muun maan kansalaisuutta. Presidentti Laurent Gbagbo itse myönsi sovintofoorumin yhteydessä, että tämän määräyksen tarkoituksena oli nimenomaan estää Alassane Ouattaraa asettumasta ehdolle presidentinvaaleissa. Presidentti Gbagbo on päättänyt perustaa lakimieskomitean antamaan suosituksia nykyisen perustuslain mahdollisesta selventämisestä. Asia on neljän tärkeimmän poliittisen johtajan neuvoteltavana. Norsunluurannikon asevoimille on suunnitteilla ihmisoikeuskoulutusta Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) koordinoimana ja osana ohjelmaa maan armeijan uudistamiseksi. Kyseinen ohjelma on osa laajempaa armeijan uudistusta, joka on yksi hallituksen ensisijaisista tavoitteista. Komissio ja jotkin jäsenvaltiot pohtivat parhaillaan osallistumistaan tähän ohjelmaan. Komissio aikoo tukea tätä alaa koskevaa hanketta, jota johtaa Friedrich Ebert -säätiö, ja jossa pyritään kouluttamaan ase- ja poliisivoimia niiden ja kansalaisyhteiskunnan välisen ymmärryksen parantamiseksi. Seminaareja ja työpajoja järjestetään Norsunluurannikon neljän sotilaspiirin alueella. Yksi käsiteltävistä aiheista ovat rinnakkaiset turvallisuusjoukot ja muut aseelliset ryhmittymät. Yleisemmin ottaen Norsunluurannikko on yksi ihmisoikeuksia koskevan budjettikohdan (B7-7020) keskeisistä edunsaajista vuosina 2002 ja 2003. Painopisteitä ollaan parhaillaan määrittämässä. Maan tarpeet huomioon ottaen ja jotta vältettäisiin päällekkäisyys muiden avunantajien toimien kanssa, komissio on valmis keskittymään kansalaisjärjestöjen, ihmisoikeustoimikunnan ja lehdistön valmiuksien kehittämiseen.