ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3076/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Pääsy liikenteenharjoittajan ammattiin Asiani koskee ehdotusta neuvoston direktiiviksi maanteiden kansallisen ja kansainvälisen tavara- ja henkilöliikenteen harjoittajien ammattiin pääsystä sekä tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä toimenpiteistä näiden liikenteenharjoittajien sijoittautumisvapauden tehokkaan käyttämisen edistämiseksi annetun direktiivin 96/26/EY muuttamisesta (KOM(97) 0025 lop. - 97/0029 SYN ((EYVL C 95, 24.3.1997, s. 66. )). Ehdotus pyrkii jatkamaan maanteiden liikenteenharjoittajan ammatin pääsyvaatimusten harmonisointiprosessia ja vahvistamaan maantiekuljetusalan markkinoita. Pyydän kiinnittämään huomiota liikenteenharjoittajien lisääntyneeseen osallistumiseen jäsenvaltioiden ja KIE-maiden kahdenkeskiseen kauppaan sekä tavara- että matkustajaliikenteessä. EU:n kannalta yhä tärkeiden harmonisointipyrkimysten tukemiseksi, ja jotta vältettäisiin kilpailun vääristymiseen johtavat käytännöt ja edistettäisiin yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille, pyydän komissiota tutkimaan pikaisesti mahdollisuuksia laajentaa direktiivin vaikutusaluetta niihin KIE-maiden liikenteenharjoittajiin, jotka osallistuvat kahdenkeskiseen kauppaan jäsenvaltioiden kanssa. Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 1997) Valkoisessa kirjassaan Unionin sisämarkkinoihin liittymisen valmistelu: Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat ((KOM(95) 163 lopullinen. )) komissio yksilöi muutamia tärkeimpiä toimenpiteitä kiinnittääkseen näiden maiden huomion asioihin, jotka edistävät parhaiten lainsäädännön lähentymistä. Tavara- ja henkilöliikenteen harjoittajien ammattiin pääsystä annettu direktiivi 96/26/EY ((EYVL L 124, 23.5.1996. )) todettiin tärkeäksi toimenpiteeksi, ja direktiiviehdotus sen muuttamisesta kuuluu samaan luokkaan. Kahdeksan Keski- ja Itä-Euroopan maata on ilmoittanut saavansa lainsäädäntönsä nykyisen direktiivin mukaiseksi 1. tammikuuta 1998 mennessä.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3437/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Tutkintavankeus Strasbourgissa sijaitseva Euroopan ihmisoikeuskomissio pitää Contradan kärsimää tutkintavankeutta liian pitkänä, sillä sen mukaan tapauksessa rikotaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 5 artiklan 3 kohtaa. Pitkittyvä tutkintavankeus sekä loukkaa yksilön oikeuksia että hidastaa oikeudenkäyntejä ja niihin liittyviä tutkimuksia. Voiko komissio perustaa tutkintavaliokunnan ottamaan selvää, missä Euroopan maissa sovelletaan tutkintavankeutta, joka ylittää EU-maiden allekirjoittamassa Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksessa vahvistetun ajan? Komission jäsenen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1997) Komissio ei ole toimivaltainen tutkimaan tapauksia, jotka koskevat jäsenvaltion oletettua Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen loukkaamista silloin, kun asiaa koskeva lainsäädäntö tai kansallisten viranomaisten toiminta ei kuulu yhteisön oikeuden piiriin. Tämä pätee tutkintavankeuden kestoon jäsenvaltioissa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3067/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Ympäristövaikutusten arviointi Asiani koskee ehdotusta neuvoston direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista. (KOM(96) 0511 lop. - 96/0304 SYN). Viime vuosina on hyväksytty tai ollaan hyväksymässä useita merkittäviä ympäristön valvontaa, menettelytapoja tai valtuuttamista koskevia direktiivejä. Tämä ehdotus liittyy näin ollen jo melko laajaan yhteyteen. Pyydän komissiota määrittelemään paremmin eri direktiivien väliset olemassaolevat hierarkiat ja erityiset toteuttamisalueet, jotta vältettäisiin päällekkäinen ja kaksinkertainen toiminta ja liian raskaat byrokraattiset menettelytavat. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 1997) Komissio on samaa mieltä siitä, että eri ympäristövälineiden kesken ei pitäisi esiintyä päällekkäistä tai kaksinkertaista toimintaa. Komissio piti tämän mielessään esittäessään ehdotuksen direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista ((EYVL C 129, 25.4.1997. )). Ehdotuksessa laajennetaan ympäristövaikutusten arviointijärjestelmä (eva) nykyisestä hankevaiheesta myös sitä edeltävään päätöksenteon suunnitteluvaiheeseen. Tämä on toinen vaihe kattavan ympäristöarviointijärjestelmän käyttöönotossa. Ajatus ympäristövaikutusten arviointijärjestelmästä, joka kattaisi kaikki päätöksenteon vaiheet, on yli 20 vuotta vanha, ja komissio on korostanut sen tärkeyttä kaikissa viidessä ympäristötoimintaohjelmassa. Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettu direktiivi 97/11/EY ((EYVL L 73, 14.3.1997. )) ja direktiiviehdotus1 täydentävät toisiaan, ensi mainittu hankevaiheen ja viimeksi mainittu suunnitteluvaiheen osalta, eivätkä ne merkitse päällekkäisyyttä järjestelmässä. Muut ympäristöalan välineet, kuten ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annettu direktiivi 96/61/EY ((EYVL L 257, 10.10.1996. )), tietyn teollisen toiminnan suuronnettomuuden vaarasta annettu ns. Seveso-direktiivi 82/501/ETY ((EYVL L 230, 5.8.1982. )) sekä yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä EMAS, täyttävät kukin oman tarkoituksensa ja myös täydentävät toisiaan tarvittaessa. Joissakin asioissa on samankaltaisuuksia (esimerkiksi kerättyä tietoa voidaan käyttää sopivassa määrin myös muiden välineiden vaatimusten täyttämiseen), ja näissä tapauksissa välineiden sisäiset johdonmukaisuuslausekkeet takaavat, ettei päällekkäisyyttä esiinny.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3034/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: SLIM: Pilottihanke Viitaten komission tiedonantoon neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen (SLIM): Pilottihanke (asiak. KOM(96) 0204 lopull.) pyydän komissiota huolehtimaan ponnekkaasti ja aktiivisesti säädösten siirtämisen ja noudattamisen valvonnasta ja vahvistamaan yhteisön oikeutta kansallisella tasolla, jotta voitaisiin ennen kaikkea estää, ettei säädösten puutteellinen siirtäminen kansalliseen lainsäädäntöön tai muihin kansallisiin käytänteisiin vaikuttaisi hajottavasti sisämarkkinoihin. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 1997) Yhtenäismarkkinoiden vaikutuksia ja tehokkuutta käsittelevän parlamentille ja neuvostolle osoitetun komission tiedonannon ((KOM(96) 520 lopullinen. )) 5.1 kappaleessa todetaan, että yhteisten sääntöjen asiamukainen täytäntöönpano koko yhtenäismarkkinoilla on komission ensisijainen tavoite. Lisäksi korostetaan yhteisön direktiivien yksinkertaistamista yhtenä ensisijaisen toiminnan osa-alueena. Komissio on sittemmin täydentänyt yhtenäismarkkinoita koskevaa tiedonantoaan yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmalla ((Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, CSE(97) 1 lopullinen. )), jonka Eurooppa-neuvosto on hyväksynyt. Ensimmäinen komission toimintasuunnitelmaan sisältyvistä neljästä strategisesta tavoitteesta on sääntöjen tehostaminen. Tavoitteeseen pyritään seuraavien viiden osatavoitteen avulla: sovitun yhtenäismarkkinalainsäädännön täytäntöönpano, täytäntöönpanon ja ongelmanratkaisun puitteiden luominen, yrityksille suunnatun oikean tiedon saatavuuden parantaminen, kansallisten ja yhteisön sääntöjen yksinkertaistaminen ja nykyisen lainsäädännön puutteiden korjaaminen. Jäsenvaltioiden oli ensimmäisen osatavoitteen mukaan toimitettava 1. lokakuuta 1997 mennessä yksityiskohtainen yhtenäismarkkinalainsäädännön täytäntöönpanon toteuttamisaikataulu, jotta kaikki viivästymiset lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä voitaisiin välttää ja jotta voitaisiin varmistaa, että lainsäädännön täytäntöönpanolle asetettuja viimeistään 1. tammikuuta 1999 päättyviä määräaikoja noudatetaan. Melkein kaikki jäsenvaltiot ovat jo toimittaneet tällaisen aikataulun. Komissio tarkkailee jäsenvaltioiden toimenpiteiden edistymistä näiden aikataulujen mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2362/97 neuvostolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Indonesian kielto päästää toimittajia Itä-Timorille Australian Indonesian suurlähettiläs teki vierailun Itä-Timorille 24. kesäkuuta 1997. Indonesian viranomaiset eivät myöntäneet lehtimiehille lupaa seurata suurlähettilästä tällä vierailulla. Amnesty International ja muut ihmisoikeusjärjestöt eivät myöskään ole saaneet lupaa matkustaa Itä-Timorille tutkiakseen kertomuksia, joiden mukaan siellä tapahtuu parhaillaan ihmisoikeuksien loukkauksia, kuten eivät myöskään muutamat parlamentaarikot, jotka ovat yrittäneet aikaisemmin tehdä vierailun Indonesian kontrolloimalle alueelle. Ottaen huomioon EU:n hyväksymän Itä-Timorin tilannetta käsittelevän yhteisen kannan, jossa kritisoidaan kaikkia siellä tapahtuvia ihmisoikeuksien loukkauksia, mitä toimenpiteitä neuvosto aikoo toteuttaa protestoidakseen sitä tapaa, jolla Indonesian viranomaiset ovat evänneet kaikkien riippumattomien tarkkailijoiden pääsyn kontrolloimaan indonesialaisten joukkojen käytöstä Itä-Timorilla? Vastaus (22. joulukuuta 1997) Neuvosto on jo kauan seurannut erittäin tarkasti Itä-Timorin tilannetta ja on useasti vaatinut Indonesian viranomaisilta suurempaa avoimuutta ja riippumattomien tarkkailijoiden vierailujen helpottamista. Lisäksi EU on luonut järjestëmän, jossa Jakartaan akkredioitu suurlähetystöhenkilökunta tekee säännöllisiä vierailuja alueelle. Näiden tiedusteluvaltuuskuntien kertomukset toimitetaan neuvoston toimivaltaisten tahojen analysoitavaksi ja niistä keskustellaan (erityisesti Aasian ja Oseanian asioiden työryhmän kokouksissa). EU:n diplomaattiedustustot vetoavat säännöllisesti Jakartan hallitukseen, jotta se suhtautuisi avoimemmin kansainvälisten ja/tai valtioista riippumattomien järjestöjen pyyntöihin päästä Itä-Timorin alueelle. Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnan edellisessä istunnossa Euroopan unioni tuki hyväksyttyä päätöslauselmaa, jossa vedotaan Indonesian viranomaisiin, jotta nämä takaisivat ihmisoikeuksiin liittyvän ¨programme officer¨ -viran perustamisen YK:n kehitysohjelman Jakartassa sijaitsevan edustuston yhteyteen ja viranhaltijan vapaan pääsyn Itä-Timorin alueelle. EU muistuttaa, että se tukee erityisesti YK:n pääsihteerin erikoisedustajan suurlähettiläs Markerin toimintaa niiden neuvottelujen yhteydessä, joita Portugali ja Indonesia käyvät pääsihteeri Annanin aloitteesta.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3387/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Tuet sulatejuuston myynnin edistämiselle USA:n hallituksen mukaan Euroopan unioni ei ole noudattanut sitoumustaan rajoittaa sulatejuuston viennin tukemista siten kuin asiasta sovittiin Uruguayn kierroksen päätteeksi. USA:n mukaan kysymyksessä on epätasapuolinen kaupallinen käytäntö ja mahdollista on, että sanktioita sovelletaan. Miten komissio reagoi tähän syytökseen ja mihin toimiin kiistan ratkaisemiseksi ryhdytään? Onko komissio halukas aloittamaan kahdenkeskiset neuvottelut USA:n hallituksen kanssa kansainvälisen riitojenratkaisumenettelyn mukaisesti, jotta kysymykseen voidaan löytää tyydyttävä ratkaisu mahdollisimman pian? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 1997) Tästä kysymyksestä on keskusteltu Maailman kauppajärjestön WTO:n perustamisesta tehtyyn Marrakeshin sopimukseen sisältyvän maataloussopimuksen mukaisessa maataloutta käsittelevässä komiteassa. Kyseinen sulatejuusto on tuotettu sisäisessä jalostusmenettelyssä, jolloin yhteisöstä saatavia ainesosia, kuten rasvatonta maitojauhetta, käytetään kolmansista maista tuotujen tuotteiden, esimerkiksi juuston, ohella. Yhteisössä valmistettuja ainesosia pidetään yhteisön alueelta vientituen turvin vietyinä tuotteina, ja ne otetaan huomioon tuetun viennin ylärajoja sovellettaessa. Yhdysvallat pyysi 8. lokakuuta 1997 neuvotteluja yhteisön kanssa WTO:n riitojen ratkaisua koskevista säännöistä ja menettelyistä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Nämä neuvottelut olisi aloitettava 30 vuorokauden kuluessa pyynnön esittämisestä. Yhteisö hyväksyi neuvottelujen aloittamisen 17. lokakuuta 1997, ja ne aloitetaan lähiaikoina.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2964/97 komissiolle esittäjä(t): Doeke Eisma (ELDR) (10. syyskuuta 1997) Aihe: Pääjohtaja Enthovenin mahdollinen virasta eroaminen Lehtitietojen mukaan PO XI:n pääjohtaja Enthoven aikoo erota virastaan. 1. Pitävätkö tiedot paikkansa? 2. Jos tiedot pitävät paikkansa, mitkä ovat eroamisen perusteet? 3. Katsooko komissio, että eurooppalaisen ympäristöpolitiikan kannalta on johdonmukaista, että pääjohtaja eroaa virastaan oltuaan siinä vain kolme vuotta, kun taas uusi komissio astuu virkaansa noin kahden vuoden kuluttua? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissio päätti 1. lokakuuta 1997 nimittää Marius Enthovenin, ympäristöstä, ydinturvallisuudesta ja väestönsuojelusta vastaavan pääosaston (PO XI) pääjohtajan, pääsihteerin alaiseen erityisneuvonantajan virkaan ja nimittää hänen tilalleen PO XI:n pääjohtajan virkaan James Currien, tullista ja välillisestä verotuksesta vastaavan pääosaston pääjohtajan.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3344/97 komissiolle esittäjä(t): Valerio Baldini (UPE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Kottaraisen metsästäminen Italiassa Direktiivi 79/409/ETY ((EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. )) luonnonvaraisten lintujen suojelusta, jota on muutettu direktiivillä 94/24/EY ((EYVL L 164, 30.6.1994, s. 9. )), sallii kottaraisen metsästämisen vain Ranskassa, Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa. Voiko komissio ilmoittaa, miksi Italiaa ei kohdella samalla tavalla vaan maan on tyydyttävä mahdollisuuteen turvautua direktiivin 79/409/ETY 9 artiklan mukaiseen poikkeuspyyntöön? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1997) Luonnonvaraisten lintujen suojelusta annettua direktiiviä 79/409/ETY muutettiin vuonna 1994 kottaraisen (Sturnus vulgaris) sisällyttämiseksi direktiivin liitteeseen II/2 ja sen metsästämisen sallimiseksi ainoastaan neljässä jäsenvaltiossa (Kreikka, Espanja, Ranska ja Portugali). Asian valmistelun ja siitä käytyjen keskustelujen yhteydessä, joiden päätteeksi neuvosto hyväksyi kyseisen direktiivimuutoksen, Italia ei saattanut komission tietoon toivomusta siitä, että säännös ulotettaisiin koskemaan myös sen aluetta. Niinpä siihen asti, kun direktiivin liitettä II/2 muutetaan seuraavan kerran, Italia voi poiketa kyseisen lajin tiukoista suojelutoimista ainoastaan hyvin perustelluista syistä direktiivin 9 artiklan säännösten mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3012/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (1. lokakuuta 1997)

Aihe: Maitokiintiöiden ylittäminen

Italian lehdistössä julkaistiin 30. elokuuta 1997 artikkeleita lausunnoista, joita Italian tilintarkastustuomioistuin oli antanut lokakuussa 1995 maitokiintiökysymyksestä tehdyn tutkimuksen yhteydessä. Tutkimuksesta käy ilmi, että Italia on maksanut sakkoja maitokiintiöiden ylittämisestä. Sakot eivät olleet perusteltuja todella tuotettuun määrään nähden.

1. Onko komissio tietoinen kyseisen asiakirjan sisällöstä?

2. Voiko komissio vahvistaa, että Italia olisi maksanut 2 207 miljardia liiraa aiheettomia sakkoja vuosilta 1989 - 1993?

3. Voiko komissio vahvistaa, onko Italian maidontuotanto 60 prosenttia maan tarpeesta?

4. Ottaen huomioon nämä seikat, missä vaiheessa Italian ja Euroopan unionin välinen kiista on?

Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 1997)

Komissio ei tunne Italian tilintarkastustuomioistuimen lausuntoa, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa.

On muistutettava, että ennen vuosia 1993-1994 Italia ei soveltanut oikein maitokiintiöitä koskevaa järjestelyä. Erityisesti yksittäisiä maitokiintiöitä koskevia ohjemääriä ei annettu ja tiedot maidon tuotannosta saatiin kansallisista tilastoista ja maidontuottajayhdistyksiltä, eikä ostajien ilmoituksista. Väärästä maitokiintiöiden soveltamisesta johtuneet seuraukset todettiin tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä ja kokonaismäärä laskettiin neuvoston ja komission 21. lokakuuta 1994 tehtyjen yhteisten päätelmien perusteella. Italian on maksettava yhteisölle ylimääräisesti 3 461,5 miljardia Italian liiraa (1 715,2 miljoonaa ecua) varainhoitovuosien 1989 - 1993 osalta. Tästä summasta Italia on maksanut 90,5 prosenttia. Jäsenvaltio ei ole kiistänyt tilien tarkastamisessa ja hyväksymisessä edellytettyjä oikaisuja, eikä komissio tiedä, mikä kyseenalaistaisi kyseiset taloudelliset johtopäätökset.

Komissiolla ei ole käytössään kaikkia tarvittavia tietoja, esimerkiksi maitotuotteiden kulutusta, kauppaa tai tuotantoa koskevia tarkkoja ja luotettavia tietoja. Tästä syystä komissio ei voi määrittää tarkasti Italian maidontuotannon omavaraisuusastetta. On huomioitava, että kiintiöistä ei ole säädetty jokaisen jäsenvaltion omavaraisuusasteen, vaan olemassaolevan tuotannon perusteella. Kaikki muut perusteet, erityisesti väkiluku tai kansallinen kulutus, olisivat tehneet järjestelystä sopimisen mahdottomaksi tai olisivat johtaneet aivan liian korkean koko yhteisöä koskevan kokonaismäärän vahvistamiseen.

Edellä esitettyjä asioita ei ole kyseenalaistettu, joten Italian ja komission välillä ei ole tässä asiassa kiistaa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3075/97 neuvostolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Pääsy liikenteenharjoittajan ammattiin Asiani koskee ehdotusta neuvoston direktiiviksi maanteiden kansallisen ja kansainvälisen tavara- ja henkilöliikenteen harjoittajien ammattiin pääsystä sekä tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä toimenpiteistä näiden liikenteenharjoittajien sijoittautumisvapauden tehokkaan käyttämisen edistämiseksi annetun direktiivin 96/26/EY muuttamisesta (KOM(97) 0025 lop. - 97/0029 SYN ((EYVL C 95, 24.3.1997, s. 66. )). Ehdotus pyrkii jatkamaan maanteiden liikenteenharjoittajan ammatin pääsyvaatimusten harmonisointiprosessia ja vahvistamaan maantiekuljetusalan markkinoita. Pyydän kiinnittämään huomiota liikenteenharjoittajien lisääntyneeseen osallistumiseen jäsenvaltioiden ja KIE-maiden kahdenkeskiseen kauppaan sekä tavara- että matkustajaliikenteessä. EU:n kannalta yhä tärkeiden harmonisointipyrkimysten tukemiseksi, ja jotta vältettäisiin kilpailun vääristymiseen johtavat käytännöt ja edistettäisiin yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille, pyydän neuvostoa tutkimaan pikaisesti mahdollisuuksia laajentaa direktiivin vaikutusaluetta KIE-maiden liikenteenharjoittajiin, jotka osallistuvat kahdenkeskiseen kauppaan jäsenvaltioiden kanssa. Vastaus (15. tammikuuta 1998) Neuvosto on Keski- ja Itä-Euroopan maiden yhteisöön liittymisen valmisteluun kuuluvan rakenteellisen vuoropuhelun puitteissa käydyissä keskusteluissa korostanut, että kyseisten maiden tulisi aktiivisesti valmistautua saattamaan yhteisön säännöstön kaikki osat (tekniset, sosiaaliset, turvallisuuteen liittyvät ja muut) osaksi omaa lainsäädäntöään. Erityisesti direktiivin 96/26/EY osalta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, kahdeksan Keski- ja Itä-Euroopan assosioitunutta maata on ilmoittanut komissiolle aikeestaan saattaa lainsäädäntönsä yhdenmukaiseksi kyseisen direktiivin kanssa 1. tammikuuta 1998 mennessä ((Vrt. komission 17. marraskuuta 1997 antama vastaus Amedeo AMADEOn kirjalliseen kysymykseen E-3076/97. )).
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3373/97 komissiolle esittäjä(t): Ole Krarup (I-EDN) (22. lokakuuta 1997) Aihe: EU:n taloudellinen kehitys ja rakennerahastot Budjettivaliokunnan mietinnön ¨Euroopan unionin laajentumisen rahoitus¨ (A4-0353/96/OSAT A+B) komissio odottaa 2,5 % vuosittaista talouskasvua aikavälillä 1999-2006. Komission mukaan tämä kehitys takaa sen, että EU voi toteuttaa rakennepolitiikkaa myös uusissa jäsenvaltioissa. Mitä suunnitelmia komissio on sen varalta, että EU:n talouskasvu ei täytä odotuksia, mikä puolestaan merkitsee sitä, että rakennerahastoille jää odotettua vähemmän varoja käyttöönsä? Muistutan siitä, että Eurostatin (1996) mukaan nykyisten 15 jäsenvaltion talouskasvu oli vuosina 1989-1994 keskimäärin 1,9 % vuodessa. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1997) Agenda 2000 -asiakirjassa esitetty rahoituskehys perustuu todellakin siihen oletukseen, että yhteisön todellinen bruttokansantuote kasvaa keskimäärin 2,5 prosenttia vuodessa. Vuosina 1994-1996, joita ei yleisesti pidetty erityisen voimakkaan kasvun vuosina, keskimääräinen kasvu oli 2,4 prosenttia. Koska ennuste on vain hyvin vähän tätä tasoa korkeampi, se on komission mielestä realistinen. Komission viimeisimpien arvioiden mukaan on mahdollista, että kasvu jopa ylittää tämän tason sekä vuonna 1997 (2,6 prosenttia) että vuonna 1998 (3,0 prosenttia). Siltä varalta, että kasvu jää ennustetta pienemmäksi, on muistettava, että ehdotetussa rahoituskehyksessä ei varauduta 1,27 prosentin kynnyksen täyteen käyttöön. Esimerkiksi vuoteen 2006 asti ennakoitu menokatto on vain 1,22 prosenttia bruttokansantuotteesta. Jos kasvu siis olisikin odotettua vähäisempää tai jos laajentumisesta aiheutuisi lisätarpeita, niihin on mahdollista vastata ehdotetun menokaton rajoissa.