ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1282/98

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(29. huhtikuuta 1998)

Aihe: Radioaktiiviset jätteet Nestos-joessa

Bulgarialaisten tutkimuskeskusten mukaan Nestos-joen vedessä on alueella, jolla on aiemmin louhittu uraania, todettu 2,5 kertaa sallittuja raja-arvoja korkeampia uraani- ja radiumpitoisuuksia.

Tiedustelen komissiolta:

1. Millaisia tietoja komissio voi saada Bulgarian viranomaisilta jätteiden varastoinnista kyseisellä alueella?

2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä poistaakseen Bulgarialle - ja Kreikalle, jonka alueen kautta joki virtaa - aiheutuvat riskit?

3. Voiko komissio kerätä tietoja Bulgariassa toimivien reaktorien sellaisten radioaktiivisten jätteiden varastoinnista, jotka aikaisemmin kuljettiin Venäjälle?

Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus

(10. heinäkuuta 1998)

KIE-maiden uraaninlouhintapaikkojen kunnostamistoimia koskevassa PHARE-hankkeessa on tavoitteena on koota tietokanta kaikista hankkeeseen kuuluvista maista Bulgaria mukaan lukien ja toteuttaa tarkoituksenmukaisia pilottihankkeita uraanin louhinnan jälkien korjaamiseksi. Kesällä 1997 saatiin valmiiksi tietokanta "uraanin louhintaan liittyvästä vastuusta" näissä maissa. Sen ansiosta tunnetaan hyvin ympäristöongelmat, jotka aiheutuvat yli 450 kaatopaikasta, joihin on varastoitu Bulgariassa harjoitetusta uraanin louhinnasta peräisin olevaa kivi- ja malmijätettä. Toistaiseksi näihin ongelmiin ei ole kuitenkaan valitettavasti löydetty ratkaisua. Tällä hetkellä komissio ei voi tehdä Nestos-joen saastumisongelman suhteen juuri muuta kuin saattaa asian Bulgarian viranomaisten tietoon.

Vuonna 1989 venäläiset lopettivat yksipuolisesti käytetyn polttoaineen kuljetukset entiseen Sosialististen neuvostotasavaltojen liittoon. Parhaillaan neuvotellaan polttoaineen jälleenkäsittelyä koskevasta sopimuksesta. Äskettäin kirjoitettiin kansainvälinen neljän osapuolen välinen sopimus Venäjän, Ukrainan ja Moldavian kanssa VVER-400 -reaktoreiden polttoaineen kuljetuksesta Kozloduysta takaisin Venäjälle. Venäjällä suoritettavasta jälleenkäsittelystä peräisin oleva korkea-aktiivinen jäte on tarkoitus myöhemmin kuljettaa takaisin Bulgariaan. VVER-1000 -reaktorien käytetty polttoaine varastoidaan Bulgariaan. Kozloduyn ydinvoimalassa sijaitsevissa käytetyn polttoaineen varastointialtaissa ei ole enää juurikaan tilaa, mutta käytetty polttoaine voidaan tätä nykyä varastoida väliaikaisesti myös reaktorialueen ulkopuolella sijaitsevaan vesialtaaseen. Tässä välivarastossa pitäisi tilaa ainakin seuraavaksi viideksi vuodeksi. Uusi kuivavarasto voitaisiin rakentaa voimalaan vuoden 2000 jälkeen, kunhan nykyisissä varastointialtaissa on vielä tehty uudelleenjärjestelyjä.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1185/98 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Tuottajavastuuta (pakkausjäte) koskevat määräykset Onko komissio tietoinen niistä vaikeuksista, jotka liittyvät pakkauksia ja pakkausjätteitä koskevan direktiivin soveltamiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa? Vaikeudet aiheutuvat niiden valtuutettujen jälleenkäsittelijöiden, jotka voivat myöntää todistuksia pakkausjätteen hyötykäytöstä, rekisteröintikriteeristä. Hyväksyykö komissio sen, että riippumattomille jätepaperin jälleenkäsittelijöille ei harkita valtuutetun jälleenkäsittelijän aseman myöntämistä? Eikö kyseessä ole kaupan rajoittaminen, jota direktiivin ehdot eivät oikeuta? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY(1) täytäntöönpanoon Yhdistyneessä kuningaskunnassa liittyvistä vaikeuksista, jotka koskevat valtuutettujen jälleenkäsittelijöiden rekisteröintiä. Komissio selvittää parhaillaan, ovatko Yhdistyneen kuningaskunnan toimenpiteet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä yhdenmukaisia tämän direktiivin kanssa. Tämän tarkastelun yhteydessä otetaan huomioon direktiivin 94/62/EY täytäntöönpanosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa sisämarkkinoille aiheutuvat vaikutukset. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan toimittamaan asiaa koskevat lisätiedot suoraan komissiolle, jotta ne voitaisiin ottaa huomioon tässä tarkastelussa. (1) EYVL L 365, 31.12.1994.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1766/98 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Rein-Main-Tonava-kanavan houkuttelevuuden lisääminen Liikennettä koskevassa vihreässä kirjassaan komissio hahmottelee tulevan liikennepolitiikan suuntaviivat. Siinä todetaan, että laivaliikenne on tavanomaisiin liikennemuotoihin verrattuna edullisempi, siinä tapahtuu vähemmän onnettomuuksia, ja sen saastepäästöt ovat huomattavasti alhaisemmat. Rein-Main-Tonava-kanava avattiin vuonna 1992, ja sillä saatiin laivaliikenteen käyttöön yli 10 000 km:n vesitieverkosto Länsi-Euroopassa. Tonavan tavaraliikenne on sen jälkeen ilahduttavasti kasvanut voimakkaasti. Juuri EU:n laajentumisen näkökulmasta on kuitenkin tärkeää tehdä erityisesti Tonavasta vielä hyödyllisempi eurooppalaisen kaupan kannalta, ja sen toiminta luonnollisena, ekologisena ja edullisena kuljetusväylänä on turvattava. Tärkeää on ennen kaikkea Straubiongin ja Villshofenin välisen matalan veden osuuden korvaaminen vähintään 2,50 m syvällä väylällä. Samoin on määrätietoisesti tuettava puskurivarastohalleja, jotta teollisuuden tavara- ja raaka-ainehuollosta voidaan jatkuvasti huolehtia myös veden määrän ollessa vähäinen. Miten komissio aikoo tukea näitä ajatuksia? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että useat hankalat osuudet vaikeuttavat edelleen Rein-Main-Tonava-väylän sisävesiliikennettä erityisesti Tonavalla. Tilannetta on pyritty korjaamaan määrittämällä Straubingin ja Vilshofenin välinen 69 kilometrin pituinen osuus yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi yhteisön suuntaviivoissa, jotka koskevat Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä(1). Suuntaviivat muodostavat yleiset puitteet, joiden avulla halutaan rohkaista jäsenvaltioita toteuttamaan verkkoa täydentäviä hankkeita. Saksan liittovaltio ja Baijerin osavaltio sopivat vuonna 1996, että kaikki päätökset Straubingin ja Vilshofenin välisen osuuden parantamisesta siirretään vuoteen 2000 mutta tällä välin suoritetaan taloudellisia ja ekologisia lisätutkimuksia. Tähän mennessä hankkeesta vastaavat kansalliset viranomaiset eivät ole pyytäneet tukea. Komissio on valmis harkitsemaan perusteltua tukiehdotusta, kun tarvittavat tutkimukset on saatettu päätökseen. (1) Päätös nro 1692/96/EY, EYVL L 228, 9.9.1996.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1674/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Ulkomaisten opiskelijoiden asema Tarton yliopistossa Virossa, Tarton yliopistossa on ulkomaisten opiskelijoiden (valtaosa suomalaisia) ja yliopiston välille syntynyt kiistaa lukukausimaksujen korotuksista ja ulkomaisten opiskelijoiden lukukausimaksujen epäoikeudenmukaisesta tasosta virolaisiin opiskelijoihin nähden. Kiistaa ulkomaisten opiskelijoiden korkeammista lukukausimaksuista on käyty raastuvassa asti. Kysyn komissiolta, mikä on komission kanta jäsenyyttä hakeneen Viron toimenpiteisiin, jonka johdosta ulkomaalaisten opiskelijoiden lukukausimaksut ovat korkeammat kuin virolaisten opiskelijoiden tulevaisuudessa, kun Viro on unionin jäsenmaa. Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 1998) Viro, joka on yksi jäsenyyttä hakeneista maista ja jonka kanssa liittymisneuvottelut ovat käynnissä, mukauttaa lainsäädäntönsä yhteisön säännöstöön osana liittymistä valmistelevaa strategiaa. Erityisesti tämä koskee korkeakouluopetusta ja periaatetta, jonka mukaan eri jäsenvaltioiden kansalaisilla on tasavertaiset oikeudet osallistua opetukseen. Tämä periaate selitettiin Viron valtuuskunnalle toukokuussa Brysselissä järjestetyssä ensimmäisessä kokouksessa, jossa tutkittiin yksityiskohtaisesti yhteisön säännöstöä. Viron tulee siksi mahdollisimman nopeasti ryhtyä lainsäädännöllisiin toimiin tämän periaatteen kunnioittamiseksi. Tämän vuoksi komissio huolehtii siitä, että Viron hallitus laatii täsmällisen aikataulun, josta käy ilmi, mitä lainsäädäntövaiheita tarvitaan tämän keskeisen periaatteen ottamiseksi osaksi Viron kansallista lainsäädäntöä.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1241/98 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (9. huhtikuuta 1998) Aihe: Euroopan kulttuuriperinnön suojeleminen European-lehdessä julkaistun artikkelin mukaan (30.3.1998) niin sanottu "No Holds Barred" -kamppailulaji on tulossa Eurooppaan. Se on kielletty yli 40 Amerikan osavaltiossa, mutta se on saamassa jalansijaa myös Euroopasta. Se on tunkeutumassa entisen Neuvostoliiton alueelle, mutta myös Ruotsiin, Suomeen ja Alankomaihin. Kyseessä oleva laji ei ole urheilua, vaan sen tarkoituksena on vahingoittaa vastustajaa, mikä voi johtaa jopa vastustajan kuolemaan. Se on sivistymätöntä, brutaalia ja epäinhimillistä toimintaa, joka rappeuttaa Euroopan kulttuuriperintöä. Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin tällaista kulttuurimme tuhoamista vastaan? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 1998) Komissio on myös saanut lehdistön kautta tietää tämän uuden kamppailulajin olemassaolosta. Luvan myöntäminen tämän kaltaisille tapahtumille kuuluu paikallisten ja kansallisten viranomaisten toimivaltaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston (määräykset yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioissa) nojalla mahdollisesti toteutettavia toimia. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon pohjautuvan yhteistyön piirissä (yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa) on siis neuvoston asia tarkastella tämän kaltaisesta toiminnasta koituvia ongelmia. Mikäli tätä lajia harjoittavia henkilöitä voidaan pitää "työntekijöinä" työlainsäädännöllisessä mielessä, neuvoston direktiiviä 89/391/ETY toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä(1) sekä neuvoston direktiiviä 94/33/EY nuorten työntekijöiden suojelusta(2) voitaisiin mahdollisesti soveltaa. Joka tapauksessa komissio asettuu arvoisan parlamentin jäsenen kannalle. Niin sanottu "No Holds Barred" -kamppailulaji ei kuulu eurooppalaiseen kulttuuri- ja urheiluperinteeseen. Sen sijaan tämä laji on hyvä esimerkki siitä, minkälaisia riskejä sisältyy urheilun ja televisiotoiminnan hyväksikäyttöön yksinomaan taloudellisia etuja ajatellen. (1) EYVL L 183, 29.6.1989. (2) EYVL L 216, 20.8.1994.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1198/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Metsiä koskevat tukiohjelmat Metsäala on viime vuosien aikana saanut tukea useista Euroopan unionin ohjelmista, joista mainittakoon Fair-ohjelma, ohjelma yhteisön metsien suojelemiseksi metsäpaloilta ja Leader II-ohjelma. Ottaen huomioon metsien kaupallisen ja ympäristöön liittyvän merkityksen, unionin metsien monimuotoisuuden ja tarpeen toimia metsien katoamisen torjumiseksi, miten komissio arvioi Euroopan unionin metsäalan tukemiseksi tähän asti harjoitettua politiikkaa? Mitä suunnitelmia komissiolla on nykyisten metsäalan tukiohjelmien suhteen vuosiksi 2000-2006? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1196/98 ja E-1198/98 (16. kesäkuuta 1998) Komissio on tietoinen metsien merkityksestä maaseudun kehittämiselle, työllisyydelle, ekologisen tasapainon säilyttämiselle sekä eroosion ja aavikoitumisen estämiselle maaseutualueilla. Parlamentin pyynnöstä komissio aikoo noudattaa parlamentin päätöslauselmassa asetettua määräaikaa 31. tammikuuta 1999, joten se tulee esittämään yhteisön metsästrategiaa koskevan tiedonannon ennen vuoden 1998 loppua. Lisäksi komissio on jo vastannut parlamentin pyyntöön, joka koski metsätoimenpiteiden saattamista johdonmukaisemmin osaksi yhteisön politiikkoja, esittämällä Agenda 2000 -asiakirjaan(1) perustuvan maaseudun kehittämistä koskevan ehdotuksen yhdeksi osaksi erityistä metsätaloutta koskevaa lukua. (1) KOM(97) 2000.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1264/98 esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Jäljellä olevien italialaisten hamppulajikkeiden elvytys ja suojelu ASSOCANAPAn (Italian hampunviljelijöiden järjestö) 27. ja 28. helmikuuta 1998 Carmagnolassa järjestämässä Italian hampunviljelyn elvyttämistä käsitelleessä kokouksessa tuotiin esiin, että suurin osa Italian kuituhamppulajikkeista on valitettavasti hävinnyt lopullisesti tai on vaarassa hävitä, sillä Italian tutkimuslaitokset ovat vuosikymmeniä sitten lopettaneet niiden kasvattamisen. Italialaiset lajikkeet ovat vuosisatojen jalostuksen tulos ja niitä on pidetty parhaina koko maailmassa. Niiden kuiduntuotanto on jopa 60 % muita lajikkeita suurempi. Italialaisten lajikkeiden saatavuutta pidetään yleisesti perusedellytyksenä hampunviljelyyn uudelleen aloittamiselle siten, että se ei ole riippuvainen Euroopan yhteisön tukiaisista vaan taloudellisesti itsenäistä toimintaa. Italialaisten lajikkeiden katoaminen olisi menetys maille, jotka ovat kiinnostuneita tästä merkittävästä viljelykasvista, ja se vahingoittaisi lajien monimuotoisuutta ja ympäristöä. Piemonten maanviljelijöiltä on löytynyt sertifioimatonta hampunsiementä, joka on luultavasti on peräisin vanhoilta paikallisilta viljelmiltä. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tutkimuksen vauhdittamiseksi ja jäljellä olevien italialaisten hamppulajikkeiden suojelemiseksi. Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 1998) Tutkimuksen vauhdittamistoimien sekä italialaisten ja eurooppalaisten hamppulajikkeiden säilyttämisen varmistamisen osalta maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämisestä, kuvauksesta, keräämisestä ja käytöstä 20 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1467/94(1) hyväksyttiin ensimmäinen yhteisön ohjelma maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämiseksi, kuvaamiseksi ja käyttämiseksi. Tavoitteina on auttaa huolehtimaan yhteisössä kasveihin ja eläimiin liittyvien mahdollisesti arvokkaiden geneettisten voimavarojen säilyttämisestä, kuvaamisesta, dokumentoinnista, arvioinnista ja käytöstä sekä tehostamaan näitä. Neuvoston asetuksessa (EY) 1467/94 säädetään yhdistetyistä toimista ja hankkeista, joiden kustannukset jaetaan. Yhdistetyillä toimilla sovitetaan yhteen jäsenvaltioissa maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämiseksi, kuvaamiseksi ja käyttämiseksi toteutetut yksittäiset toimenpiteet. Maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista ja käyttöä koskevie hankkeiden, joiden kustannukset jaetaan, toteuttajina on oltava yhteisöön sijoittautuneet osallistujat. Etusija annetaan vähintään kahden toisistaan riippumattoman ja eri jäsenvaltioihin sijoittautuneen osapuolen hankkeille. Hankkeisiin liittyvät sopimukset on yleensä tehtävä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistuihin ehdotuspyyntöihin perustuvan virallisen valintamenettelyn perusteella. (1) EYVL L 159, 28.6.1994.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1997/98 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Matkustajaluettelot Äskettäinen ICE-junan suuronnettomuus Eschedessä synnytti epäilyjä nykyaikaisen rautatietekniikan turvallisuudesta. Aikooko komissio tarkistaa päätöksensä, jonka mukaan matkustajaluetteloita ei vaadita Englannin kanaalin tunnelin kautta matkustavista? Päätös perustui uskomukseen, että rautatieonnettomuudet voidaan estää nykyaikaisen tekniikan avulla. Nyt tätä uskomusta epäillään vakavasti. Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (3. elokuuta 1998) Olisi ennenaikaista yrittää tehdä johtopäätöksiä Eschedessä, Saksassa, tapahtuneesta traagisesta junaonnettomuudesta ennen kuin käynnissä olevat onnettomuuden tutkimukset on saatu päätökseen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2159/98 esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Maailman vanhimpaan luostariin kohdistuva vaara Turkissa Mor Gabriel, maailman vanhin luostari, ortodoksisten syyrialaisten kristittyjen luostari, sijaitsee Etelä-Turkissa alueella, joka kärsii turkkilaisten ja kurdien välisestä sodasta. Toimivaltaiset paikalliset viranomaiset estävät pienten lasten opettamisen Mor Gabrielissa ja kieltävät luostarin kunnostustyöt, mikä on aiheuttamassa jo nyt hylätyn historiallisen luostarin täydellisen rapistumisen. Onko komission mahdollista puuttua turkkilaisten viranomaisten toimiin kristittyjen 1600 vuotta vanhan luostarin rappeutumisen ja luostarissa jäljellä olevien vähälukuisten munkkien oikeuksien loukkaamisen estämiseksi? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan eräs Turkin parlamentin jäsen on hiljattain esittänyt Turkin sisäasiainministerille samansisältöisen kysymyksen kuin arvoisa parlamentin jäsen. Vastauksessaan ministeri ilmoitti, ettei hallitus aio millään tavalla kieltää uskonnonopetusta syyrialaisen ortodoksiyhteisön keskuudessa, eikä puuttua sen jäsenten uskonnon harjoittamiseen taikka rajoittaa sitä. Rakennusten kunnostustöiden aloittaminen edellyttää kulttuuriasiainministeriön myöntämää lupaa, ja työssä on noudatettava voimassa olevaa, historiallisia suojelukohteita koskevaa lainsäädäntöä. Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistutti, että Turkin ja EU:n välisten suhteiden lujittaminen riippuu mm. siitä, miten Turkki jatkaa poliittisten ja taloudellisten uudistusten toteuttamista erityisesti ihmisoikeuksia koskevien normien ja käytänteiden mukauttamiseksi vastaaviin, EU:ssa voimassa oleviin normeihin ja käytänteisiin. Eurooppa-neuvosto tarkensi, että suhteiden lujittaminen riippuu myös siitä, miten Turkki kunnioittaa ja suojelee maan vähemmistöjä. Huolimatta Turkin hallituksen päätöksestä keskeyttää kokonaan EU:n kanssa käytävä poliittinen vuoropuhelu komissio aikoo jatkossakin saattaa turkkilaisten keskustelukumppaniensa tietoon EU:n kannan näihin kysymyksiin ja erityisesti parlamentin jäsenen esille tuomaan asiaan.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2108/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Kidutuksen uhrien hoitokeskuksen avaaminen uudelleen Turkissa Kansainvälisen kidutuksen uhrien kuntoutuskeskuksen (IRCT), jonka aloitteesta Diyarbakiriin perustettiin kidutuksen uhrien hoitokeskus, ilmoituksen mukaan Turkin viranomaiset ovat sulkeneet tämän Diyarbakirin keskuksen. Keskus oli avattu vain viisi päivää aiemmin ja sulkemiseen annettu virallinen syy oli vaadittavien toimintalupien puuttuminen. Koska Diyarbakirin alueella on ainakin 100 000 kurdia, jotka ovat joutuneet kidutuksen uhreiksi, ja ihmisoikeuksia loukataan jatkuvasti, komissiolta kysytään, mihin turkkilaisiin viranomaisiin kohdistuviin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä saattaakseen keskuksen toiminnan jälleen välittömästi käyntiin? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komissio on selvillä arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista tapahtumista. Turkissa oleva komission edustaja ja useat jäsenvaltioiden suurlähettiläät olivat läsnä Turkissa kesäkuussa 1998 pidetyssä kidutuksen uhrien kuntoutuskeskuksen avajaistilaisuudessa. Komissio on seurannut tarkkaan tilanteen kehittymistä ja toteaa tyytyväisenä, että Turkin säätiöistä vastaava pääjohtaja antoi 15. kesäkuuta 1998 luvan avata keskus uudelleen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1949/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Maailman kauppajärjestö Mitä mieltä komissio on siitä, että kasveja ja eläimiä koskevat patentit on sallittu jättää teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan sopimuksen ulkopuolelle? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan sopimuksen (TRIPS-sopimuksen) 27 artiklan 3 kohdan b alakohdassa annetaan Maailman kauppajärjestön jäsenille mahdollisuus jättää kasvit ja eläimet patentoitavuuden ulkopuolelle. Euroopan tasolla yhteisön jäsenvaltioita sitoo Münchenin yleissopimuksen 53 artiklan b kohta, jossa nimenomaisesti jätetään patentoitavuuden ulkopuolelle kasvilajikkeet ja eläinlajit tai pääasiassa biologiset menetelmät kasvien tai eläinten tuottamiseksi. Yhteisön tasolla 27. heinäkuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 2100/94(1) kasvinjalostajanoikeudesta yhteisössä annetaan yhteisön henkisen omaisuuden suojaa uusille kasvilajikkeille, joka on tehokas TRIPS-sopimuksen 27 artiklan 3 kohdan b alakohdan toisen virkkeen tarkoittama järjestelmä. Lisäksi bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta annettiin 6. heinäkuuta 1998 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/44/EY(2). Direktiivin 4 artiklassa määrätään, että kasveja ja eläimiä koskevat keksinnöt ovat patentoitavissa, jos keksinnön tekninen toteutettavuus ei rajoitu tiettyyn kasvilajikkeeseen tai eläinlajiin. Komission kanta on, että molemmat yhteisön välineet ovat täysin Münchenin yleissopimuksen 53 artiklan b kohdan ja TRIPS-sopimuksen 27 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisia. TRIPS-sopimuksen 27 artiklan 3 kohdan määräykset tarkistetaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1999 mennessä, mutta komissio ei ole tässä vaiheessa tehnyt lopullista päätöstä kysymyksestä. (1) EYVL L 227, 1.9.1994. (2) EYVL L 213, 30.7.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1831/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (12. kesäkuuta 1998) Aihe: Itävallalle maksettava rakennetuki Itävalta saa EU:lta rakennetukea etupäässä 5b-tukialueille. Euroopan unionin rakennetukea uudistettaessa nykyiset 5b-tukialueet on tarkoitus sisällyttää uuteen tavoitteeseen 2. Tämä herättää seuraavat, Itävallalle tärkeät kysymykset: 1. Miten tämä uudistus vaikuttaa Itävaltaan ja sen yhdeksään osavaltioon? 2. Aiheuttaako uudistus sen, että tukialueet yksittäisissä Itävallan osavaltioissa jäävät ilman tukea? 3. Pieneneekö osavaltioille varatun tuen kokonaismäärä? Komission jäsenen Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Linserin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1116/98(1). (1) EYVL C 13, 18.1.1999.