KIRJALLINEN KYSYMYS E-1723/99 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle. Keinoja USA:n valta-aseman torjumiseksi Internetissä.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0082 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1723/99 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: Keinoja USA:n valta-aseman torjumiseksi Internetissä Kuinka Euroopan unioni pystyy vastaamaan ns. toisen sukupolven Internetin perustamiseen? Kuinka Euroopan unioni voi taata, että tutkimuslaboratorioille perustetaan todellisia koordinointiohjelmia ja että lisämäärärahoja osoitetaan riittävästi eurooppalaisten infrastruktuurien turvaamiseksi Internetissä USA:n vaikutusvallan rinnalla? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (29. marraskuuta 1999) Jotta Eurooppa voisi osallistua täysimittaisesti Internetin tulevaan kehitykseen, on ehdottoman tärkeää, että eurooppalaiset tiedemiehet ja tutkijat ovat aktiivisesti mukana sen rakentamisessa. Tämän vuoksi yhteisö tukee alan johtavaa tutkimusta varmistaakseen, että Eurooppa on kehityksen kärjessä. Viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan tietoyhteiskunnan tekniikkaohjelman (IST-ohjelma) ensimmäisen ehdotuspyynnön puitteissa on jo myönnetty noin 300 miljoonaa euroa rahoitustukea 138 tutkimushankkeelle, joissa kehitetään uuden sukupolven verkostotekniikoita ja sovelluksia niiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Tämä ala on todennäköisesti painopisteala koko nykyisen puiteohjelman ajan (19992002). Jo nyt IST-asiantuntijoista koostuva neuvoa-antava ryhmä, joka antaa komissiolle neuvoja ohjelman kehittämisestä, on laatinut luettelon avainalueista, joilla Euroopan teollisuudella on mahdollisuus saavuttaa johtava asema maailmassa. Näitä ovat muun muassa Internetiin liittyvä johdoton ja optinen tekniikka. Nämä painopistealueet otetaan huomioon ensi vuoden työohjelmassa. Kysymys ei kuitenkaan koske ainoastaan tekniikkaa. Siihen liittyy myös merkittäviä sääntelyyn ja oikeudellisiin kysymyksiin liittyviä seikkoja. Ne liittyvät Internetin jatkuvaan kehittämiseen, jossa yhteisö on aktiivisesti mukana. Yhteisö on erityisesti arvioinut uudelleen sääntelypolitiikkaansa tällä alalla tarkoituksenaan taata oikeusvarmuus ja siten helpottaa erilaisten uudentyyppisten palvelujen kehitystä erityisesti sähköisessä kaupankäynnissä. Näiden toimien yleistavoite on taata avoimet ja kilpailukykyiset eurooppalaiset markkinat tällä alalla. Komissio antoi 10. marraskuuta 1999 tiedonannon Kohti sähköisen viestinnän perusrakenteiden ja niihin liittyvien palvelujen uutta järjestelmää Vuoden 1999 viestintäalan uudelleentarkastelu. Tiedonannossa esitetään komission kanta uuteen säädöskehykseen, joka koskee kaikkia sähköisen viestinnän perusrakenteita ja niihin liittyviä palveluja, ja käynnistetään julkinen kuulemismenettely. Kuulemismenettelyn jälkeen komissio antaa lainsäädäntöehdotukset vuoden 2000 toisella vuosineljänneksellä. Tiedonannon pääasiallisena tarkoituksena on alentaa televiestintäpalvelujen hintoja kilpailua lisäämällä ja vähentämällä teleoperaattoreihin kohdistuvaa hallinnollista taakkaa. Tämän odotetaan alentavan käyttömaksuja ja siten nopeuttavan Internetin leviämistä Euroopassa. Lisäksi komissio antaa piakkoin lyhyen matkan kiinteiden johtojen yhteenliittämishinnoista suosituksen, jonka päätavoitteena on alentaa Internet-palvelujen hintoja. Ensi vuonna annetaan lisäksi suositus pääsystä paikallisiin verkkoihin ja erityisesti tilaajayhteyksien eriyttämisestä. Sen odotetaan edelleen lisäävän kilpailukykyisten ja nopeiden Internet-palvelujen saatavuutta. Samalla kun Internet on vallannut alaa kaikkialla ja kaupallistunut, myös tämän uuden välineen hallinta on muuttunut ammattimaisemmaksi ja siitä on tullut elintärkeä Euroopan intressien kannalta. Tämän vuoksi yhteisö on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ottanut aktiivisen roolin Internetin nimi- ja osoitejärjestelmää hallinnoivan kansainvälisen yhtiön (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers, ICANN) perustamisessa. Se vastaa domain-nimien hallinnoinnista, osoitteiden myöntämisestä tiedon tuottajille sekä Internet-protokollasta. Yhteisö tukee jo nyt korkealuokkaisia yhteyksiä eurooppalaisten tutkimuslaboratorioiden välillä Euroopan laajuisen TEN-155-verkon kautta (joka on jatkoa TEN-34-verkolle). Se tukee yhteyksiä kansallisten tutkimus- ja koulutusverkkojen välillä, ja sen kapasiteetti on 155 Mbit/s. Yhteisö jatkaa tutkimusverkkojen rakenteellista parantamista tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevan viidennen puiteohjelman kautta. IST-ohjelmasta on varattu 161 miljoonaa euroa tutkimusverkkotoimintaan. Tällä toiminnalla tuetaan sekä maailmanluokan verkon perustamista Eurooppaan että tämän verkon kokeellista hyödyntämistä. Tämän toiminnan puitteissa tutkimuslaboratoriot kokeilevat uusia yhteistyömuotoja, joissa hyödynnetään kaikki huippunopean Internet-käyttöyhteyden tarjoamat mahdollisuudet. Komissio katsoo, että jo nyt käytetään huomattava määrä voimavaroja tutkimusohjelman puitteissa varmistamaan, että eurooppalaisilla tutkijoilla on mahdollisuus käyttää maailmanluokan Internet-verkkoa, ja tukemaan yhteistyössä tehtävää tutkimus- ja kehitystyötä uusien tekniikoiden kehittämiseksi tällä alalla. On kuitenkin huomattava, että monilla Internetin kehittämisen avainalueilla, kuten kansallisissa tutkimustoiminnan perusrakenteissa ja koulujen verkottumisessa, merkittävimmät investoinnit ovat jäsenvaltioiden ja yksityisten yritysten vastuulla. Komissio tekee parhaansa, jotta jäsenvaltiot huomaisivat tälle alalle investoimisen merkityksen.