ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1770/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Itsehallinto Pohjois-Epeirosissa Itsehallinto on - YK:n peruskirjan mukaan - yksi kansojen luovuttamattomista poliittisista oikeuksista. EU:ssa itsehallinto on yleinen instituutio, sillä esimerkiksi Italia, Espanja ja Suomi ovat myöntäneet niihin kuuluville autonomisille alueille perusoikeudet. Pohjois-Epeiros on se Albanian alue, jolle on (jo 17. toukokuuta 1914 alkaen "Korfun pöytäkirjalla") myönnetty oikeus itsehallintoon, ja tähän liittyy säännöksiä sen asukkaiden kielen ja uskonnon suojelusta. Tämän pöytäkirjan allekirjoittivat tuolloin (nykyisten) EU:n jäsenmaiden (Italian, Ison-Britannian, Saksan, Itävallan, Ranskan) edustajat sekä myös Albanian erityisedustaja itse. Haluaisin ministerineuvoston ottavan kantaa edellä mainittuun kysymykseen ihmisoikeuksien suojelusta maassa, joka haluaa lähentää suhteitaan EU:hun, mutta on vuosien ajan kieltäytynyt täyttämästä velvoitetta, johon se on sitoutunut. Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (2. heinäkuuta 1998) Komission tehtävä ei ole arvostella arvoisan parlamentin jäsenen viittausta YK:n peruskirjaan eikä arvioida hänen niin ikään mainitsemansa vuoden 1914 Korfun pöytäkirjan lainvoimaisuutta ja tarkkaa merkitystä Albanian tasavallan nykytilanteessa. Arvoisan parlamentin jäsenen mukaan pöytäkirjassa olisi myönnetty itsemääräämisoikeuteen tähtääviä erikoisoikeuksia Albanian eteläiselle osalle ja etenkin alueella asuvalle kreikkalaiselle etniselle vähemmistölle. Sitä vastoin Albania, joka on ollut vuodesta 1995 lähtien Euroopan neuvoston jäsen, on ratifioinut Euroopan yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelusta (myös lähes kaikki siihen liittyvät pöytäkirjat) ja allekirjoittanut 1995 puitesopimuksen kansallisten vähemmistöjen suojelusta. Muistettakoon myös, että Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) kansallisten vähemmistöjen pääkomissaari on voinut vuonna 1994 tekemänsä matkan aikana todeta, että vähemmistöjen oikeuksia oli tyydyttävästi kunnioitettu ja että havaittavissa oli myös tiettyjä toivottuja parannuksia, erityisesti kreikankielisen opetuksen suhteen. Matkan johdosta perustettiin vuonna 1995 vähemmistöjen toimisto, jonka ansiosta vähemmistöihin kuuluvilla on mahdollisuus nostaa kanteita. Sopimus uusien kreikankielisten koulujen avaamisesta eräisiin eteläisen Albanian kaupunkeihin saatiin aikaan Kreikan ja Albanian välillä maaliskuussa 1996 allekirjoitetulla ystävyyssopimuksella, jolla perustettiin myös kahdenvälisiä komiteoita vielä ratkaisemattomien ongelmien selvittämiseksi. Osana eräitä Kaakkois-Euroopan maita, joihin myös Albania kuuluu, koskevaa yhteisön alueellista lähestymistapaa komissio seuraa myös jatkossa kyseisten maiden poliittista ja taloudellista kehitystä sekä demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0401/98

komissiolle

esittäjä(t): Gianni Tamino (V)

(24. helmikuuta 1998)

Aihe: "Consorzio Venezia Nuova"

Italian lain N:o 798/84 3 artiklan mukaan julkisista töistä vastaava ministeri voi myöntää kattavan sopimuksen Venetsian ja sen laguunin säilyttämiseen kulujen kattamiseksi sekä hankkeiden toteuttamiseksi yrityksille ja / tai niiden konsortioille yksityisillä neuvotteluilla jopa poiketen voimassa olevista määräyksistä. Kaikkien mainitussa laissa säädettyjen toimien suunnittelu ja toteuttaminen on myönnetty "Consorzio Venezia Nuovalle". Tällaisesta kattavasta sopimuksesta on vuosien kuluessa tullut osaksi uusien lakien ja säädösten ansiosta yksinoikeus kaikenlaisiin töihin mukaan lukien alueiden, ympäristön ja kaupunkien kunnostustyöt, joita tavanomaisilla tarjouskilpailumenettelyllä valitut yritykset voisivat toteuttaa ja itse asiassa toteuttivatkin vuosikymmeniä. Tätä monopolimaista sopimusta on jatkettu vuoden 1997 loppuun asti, toisin sanoen sen jälkeen kun oli säädetty erityinen Venetsiaa koskeva laki (N:o 206/95), jolla kielletään laaja-alainen sopimusten myöntäminen lukuun ottamatta laillisesti velvoittavia tapauksia, jotka johtuvat aikaisemmasta lainsäädännöstä ja sen seurauksista, ja sen jälkeen kun oli annettu useita yhteisön direktiivejä julkisista hankintasopimuksista ja jopa sen jälkeen kun oli annettu yhteisön määräyksiä tällaisten direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jotta näitä yhteisön määräyksiä ei tarvitsisi soveltaa tai ne voisi kiertää, sopimuksia ja alkuperäisiin sopimuksiin tehtyjä lisäyksiä on pidetty osana aikaisempia sopimuksia, joten uusia sopimuksia on pidetty alkuperäisistä sopimuksista tai jostain myöhemmästä sopimuksesta johtuvina, joka kuitenkin oli aikaisempi kuin yhteisön määräysten voimaantulo (esimerkiksi vuoden 1996 9. ja 10. sopimus sekä vuoden 1997 11., 12. ja 13. sopimus).

Katsooko komissio, että tällä menettelyllä, joka sisältää sopimuksia ja niitä seuraavia sopimuksia, joilla ei ole aikarajoituksia, jolloin ne voisivat keinotekoisesti olla voimassa rajattomasti, on yhteensopiva yhteisön direktiivien hengen ja kirjaimen kanssa (kuten esimerkiksi 27. marraskuuta 1997 annetussa julkisia palveluhankintoja koskevassa vihreässä kirjassa selvitetään)?

Onko niin ikään laillista antaa samalle konsortiolle sopimus sekä töiden suunnittelusta että niiden toteuttamisesta?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(27. huhtikuuta 1998)

Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2240/98 esittäjä(t): Bertel Haarder (ELDR) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: EU:n toimielinten henkilöstöpolitiikka Pyydän kunnioittaen komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: Onko EU:n virkamiehet sijoitettu yhdenmukaisesti neljään ura-alueeseen ja palkkaluokkiin ja onko heillä yhdenmukainen urakehitys, joka ei riipu siitä, ovatko he komission, parlamentin tai muiden EU:n toimielinten palveluksessa? Miten Euroopan pääkaupungeissa toimivissa komission tiedotuskeskuksissa työskentelevät jakautuvat EU-virkamiehiin, määräaikaisiin toimihenkilöihin ja paikallisiin työntekijöihin? Mikä on tiedotuspäällikköjen palkkaluokka ja miten kauan nämä pysyvät virassaan keskimäärin? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Henkilöstösääntöjen 5 artiklaan perustuva ura-aluejärjestelmä koskee kaikkia yhteisön toimielimiä. Ura-alueille pääsyn ehdot ovat siten kaikissa toimielimissä samat. Tällä hetkellä jäsenvaltioissa sijaitsevissa komission edustustoissa työskentelee 178 virkamiestä, 5 väliaikaista toimihenkilöä ja 185 paikalta palkattua työntekijää. Edustustojen päälliköt nimitetään A3-palkkaluokkaan. Nimityksen pituus vaihtelee sääntöjen mukaan tapauskohtaisesti kolmesta kuuteen vuoteen.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2419/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Lontoon saama EU-tuki Voisiko komissio eritellä kaikki Lontoon saamat EU-tuet heinäkuusta 1994 lähtien siten, että erittelyyn sisältyvät rakennetuet, sosiaaliset tuet, LIFE-tutkimus ja muut yhteisöaloitteisiin myönnettävät tuet, tukien käyttötarkoitus, niiden määrä, sekä lyhyt kuvaus hankkeista? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (28. lokakuuta 1998) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 4. elokuuta 1998(1) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. (1) EYVL C 50, 22.2.1999.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1196/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Metsäpolitiikkaa koskeva lainsäädäntöehdotus Euroopan unionin metsät ovat ympäristön ja kaupan kannalta merkittäviä hyvinvoinnin ja työpaikkojen lähteitä. Metsästrategian on näin ollen perustuttava metsien monikäyttöisyyteen ja tarpeeseen luoda ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävää kehitystä, jossa tunnustetaan Euroopan unionin metsien monimuotoisuus. Ottaen huomioon edellä mainitut seikat ja vetoomus, jonka parlamentti esittää Euroopan unionin metsästrategiaa koskevassa mietinnössään (päätöslauselma A4-414/96)(1), jossa se kehottaa komissiota esittämään Euroopan metsästrategiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen, voiko komissio kertoa, milloin se aikoo laatia kyseisen ehdotuksen? (1) EYVL C 55, 24.2.1997, s. 22.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1499/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Tietoyhteiskunta ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Puhuessaan 23. tammikuuta 1997 Euroopan parlamentin aluepoliittisessa valiokunnassa, joka käsitteli komission tiedonantoa yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta (KOM(97) 0007, lopull., 22.1.1997), komission jäsen W. Mathies sanoi, että tietoyhteiskunnan on oltava kiinteä osa yhteisön rakennepolitiikkaa. Euroopan parlamentin aluepoliittinen valiokunta (mietintö A4-0399/97) ilmaisi huolensa siitä, että vain 2 prosenttia rakennerahastojen kustannuksista käytetään televiestintäalan investointeihin ja katsoi, että tietoyhteiskuntaan käytettävien varojen on oltava osa rakennerahastojen "valtavirtaistamista" sekä vaati komissiota turvaamaan tiiviin yhteistyön ja koordinaation tieto- ja tietoliikennetekniikkojen (TTT) alan eri ohjelmien ja toimintojen välillä. Voiko komissio ilmoittaa, miten nämä rakennerahastojen uudistamista vuosille 2000-2006 koskevat pyynnöt otettiin huomioon komission lopullisissa ehdotuksissa, jotka komissio hyväksyi 18. maaliskuuta 1998, ja erityisesti tavoitteiden 1 ja 2 rakenteessa ja niitä koskevien valinta- ja rahoitusperusteiden määrittelemisessä?
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1960/98 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE) ja Claudio Azzolini (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Vapaus ja opetus Kuten tiedetään, Italia on Euroopan unionin ainoa maa, jossa kansalaisia syrjitään opetuksen vapauteen nähden, sillä kansalaisilla ei ole mahdollisuutta tehdä vapaasti valintaa julkisen ja yksityisen koulun välillä, eri toten viimeksi mainitun kalleuden vuoksi ja siksi, että sille myönnetään puutteellisesti varoja. Kun otetaan huomioon seuraavat seikat: 1. kaikkien perusoikeudet, joihin viitataan erityisesti Amsterdamin sopimuksessa, 2. periaatteet, joihin Euroopan yhteisöjen perustamissopimukset pohjautuvat, 3. Euroopan parlamentin 14. maaliskuuta 1984 hyväksymä päätöslauselma N:o 1-1456/83(1) vapaasta opetuksesta yhteisössä (I kohdan 1,2,3,4,7 ja 9 kohta sekä II kohdan 3 kohta), 4. yksilöiden ja perheiden vapaa liikkuvuus ja oikeus valita asuinpaikkansa sekä näihin liittyvä oikeus käyttää koulutuspalveluja, kysymme, sisältyykö tähän tilanteeseen rikkomus yhteisön kansalaisten oikeuksia vastaan, ja pyydämme tietoa toimista, joihin on ryhdyttävä, jotta Italia lopettaisi tällaisen syrjinnän Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen 126 artiklan mukaan yhteisöllä ei ole perusteita puuttua koulutusjärjestelmiä ja opetussuunnitelmia koskeviin järjestelyihin. Tällaiset päätökset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. (1) EYVL C 104, 16.4.1984, s. 69.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1738/98 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle (20. toukokuuta 1998) Aihe: Oliiviöljyalan yhteistä markkinajärjestelyä koskeva kertomus Tilintarkastustuomioistuin hyväksyi 19. maaliskuuta 1998 kertomuksen oliiviöljyalan yhteisen markkinajärjestelyn ehdotettua uudistusta koskevan kertomuksen, jossa esitetään kritiikkiä ja huomautuksia niin "nykyisen järjestelmän parantamisen" kuin "puukohtaisen tuenkin" eli molempien Euroopan komission työasiakirjoissaan esittämien vaihtoehtojen suhteen. Onko komissio tietoinen tästä kertomuksesta? Aikooko se muuttaa nykyistä uudistusehdotustaan tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaisesti? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (9. kesäkuuta 1998) Tilintarkastustuomioistuin on antanut kertomuksen oliiviöljyalaa käsittelevästä komission asiakirjasta(1). Komission 18. maaliskuuta 1998 antama ehdotus(2) ei ole ristiriidassa tilintarkastustuomioistuimen kyseisestä asiakirjasta antaman lausunnon kanssa. Komissio on ottanut huomioon kaikki eri toimielinten antamat lausunnot, eikä sen ehdotus ole "nykyisen järjestelmän parantamista" eikä "puukohtaista tukea" koskeva vaihtoehto. (1) KOM(97) 57 lopullinen. (2) EYVL C 136, 1.5.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2157/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. heinäkuuta 1998) Aihe: Monien vuosien viivästykset eläkkeiden maksussa Lehdistössä esiintyneiden tietojen mukaan tietyissä vakuutuskassoissa Kreikassa on esiintynyt suuria viivytyksiä eläkkeiden maksussa niihin oikeutetuille henkilöille. Yksi tällainen esimerkki on metallialan vakuutuskassa, joka on viivytellyt 6 vuotta eläkkeen maksamisessa vakuutetulle anomuksen jättöpäivämäärästä laskettuna. Kuitenkin työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskeva yhteisön peruskirja määrää yksiselitteisesti 24 artiklassa: "Jokaisen Euroopan yhteisön työntekijän on eläkkeelle jäädessään voitava saada nauttia varoista, jotka turvaavat hänelle tyydyttävän elintason". Lisäksi 5 artiklan 3 kohdassa todetaan: "palkkoja voidaan pidättää, ulosmitata tai siirtää ainoastaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti". Komissiolta kysytään: Mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä tämän tilanteen ratkaisemiseksi? Mitä oikeudellisia keinoja kullakin vakuutetulla on käytettävissään Euroopan unionissa sen vaatimiseksi, että eläke saadaan heti eläkkeelle jäämisestä alkaen? Katsooko komissio, että viivästyneet eläkkeet voidaan maksaa ilman korkoja kuuden vuoden jälkeen, vaikka inflaatio on ollut Kreikassa korkealla tasolla? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 1998) Eläkkeiden järjestäminen ja toteuttaminen sekä niiden suorittamis- ja maksuolosuhteet kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Ainoat yhteisön sitovat normit, joilla voi olla vaikutusta eläkejärjestelmien alalla, ovat siirtotyöläisten sosiaaliturvaan liittyvät asetukset(1) ja naisten ja miesten tasa-arvoiseen kohteluun liittyvät direktiivit(2). Koska tässä erityistapauksessa näillä normeilla ei ole merkitystä, eläkkeiden maksamisessa tapahtuneita viivästyksiä on tarkasteltava kansalliseen lainsäädäntöön nähden. Komissio ei voi sekaantua tähän jäsenvaltion sisäiseen asiaan. Lisäksi on huomattava, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema sosiaalisia perusoikeuksia käsittelevä peruskirja ei ole luonteeltaan sitova. (1) Asetukset (ETY) 1408/71 ja 574/72. Näiden asetusten ajan tasalle saatettu versio on julkaistu EYVL L 28, 30.1.1997. (2) Direktiivit 79/7/ETY (EYVL L 6, 10.1.1979), 86/378/ETY (EYVL L 225, 12.8.1986) ja 96/97/EY (EYVL L 46, 17.2.1997).
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2577/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Autojen hinnat Miten komissio toimii vähentääkseen autojen hinnoissa olevia eroja eri jäsenvaltioiden välillä, kun otetaan huomioon, että äskettäinen tutkimus paljasti Britanniassa myytävien autojen olevan 7-40 prosenttia kalliimpia kuin muissa jäsenvaltiossa? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Vuodesta 1993 alkaen komissio on seurannut autojen hintaeroja yhteisössä kahdesti vuodessa julkaistavassa autojen hintoja koskevassa kertomuksessaan(1). Kertomus perustuu yhteisön alueella eniten myytyjen automallien ohjevähittäishintoihin, jotka valmistajat toimittavat komissiolle 1. toukokuuta ja 1. marraskuuta. Yhdistyneen kuningaskunnan osalta komissio on todennut, että viimeisimmissä kertomuksissa havaitut suuret hintaerot johtuvat osittain punnan vahvuudesta eivätkä niinkään ohjehintojen muuttamisesta. Lisäksi valmistajat ottavat yksittäisissä jäsenvaltioissa noudattamissaan hinnoittelupolitiikoissa huomioon auton ostamisen yhteydessä maksettavat verot. Tämän seurauksena verottomat listahinnat ovat yleensä korkean verotuksen jäsenvaltioissa alhaisempia kuin niissä jäsenvaltioissa, joissa auton ostosta ei peritä erityistä veroa, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Lisäksi valmistajat määrittelevät listahintansa taloudellisten näkökohtien kuten kysyntärakenteen ja noudatettujen markkinastrategioiden perusteella. Lopuksi oikeanpuoleisen ohjauksen edellyttämät varusteet voivat nostaa jonkin verran hintoja Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla. Komissio puuttuu valmistajien hinnoittelupolitiikkoihin ainoastaan, jos kyseessä on yhteisön kilpailusääntöjen rikkominen, eikä sen tavoitteena ole yhdenmukaistaa autojen hintoja yhteismarkkinoilla. Lisääntyvä hintojen avoimuus, jota edistetään muun muassa komission säännöllisillä kertomuksilla autojen hinnoista, saa asiakkaat yhä useammin hankkimaan ajoneuvonsa niistä jäsenvaltioista, joissa hinnat ja muut myyntiehdot ovat edullisimmat. Tämä vapaus, joka varmistetaan moottoriajoneuvojen jakelusta annetussa ryhmäpoikkeusasetuksessa (komission asetus (EY) 1475/95, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995(2)), on tärkeä markkinoihin liittyvä tekijä, joka edistää hintojen yhdenmukaistamista yhteisössä. Euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden osalta yhteisen rahan käyttöönotto, josta määrätään Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, poistaisi valuuttakurssivaihtelut, jotka ovat aikaisemmin olleet yksi hintaerojen syy. (1) IP/98/652, 10.7.1998, IP/98/154, 13.2.1998, ja IP/97/640, 11.7.1997. (2) EYVL L 145, 29.6.1995.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0246/98 esittäjä(t): Thomas Mann (PPE) komissiolle (13. helmikuuta 1998) Aihe: Syrjivä verolainsäädäntö EU:ssa Saksan tuloverolain 10 pykälän 1 momentin 1 kohdan mukaan katsotaan entiselle vaimolle maksettavat elatusmaksut verosta vähennettäviksi henkilökohtaisiksi veloituksiksi (Sonderausgabe), kun tämä nainen asuu Saksassa. Jos muualla EU:ssa kuin Saksassa asuvan henkilön (esim. englantilaisen) entinen vaimo asuu muualla EU:ssa kuin Saksassa (esim. Englannissa) katsotaan elatusmaksut tuloverolain 33 a pykälän 1 momentin mukaan ainoastaan tapauskohtaisen harkinnan mukaan verosta vähennettäviksi poikkeuksellisiksi veloituksiksi (Außergewöhnliche Belastung), mikä tekee suuren eron rahassa mitattuna. 33 a pykälän 1 momenttia koskevassa 1. syyskuuta 1997 annetussa uudessa asetuksessa verovähennyksen edellytyksenä on, että verotettava osoittaa ulkomailla asuvan elätettävän varattomaksi. Kun entinen vaimo asuu Saksassa, tällaista vaatimusta ei ole. Tässä tapauksessa vaaditaan vain todistus siitä, että saaja maksaa saamistaan elatusmaksuista veroa. Onko tässä kyse unionin kansalaisia koskevasta verolainsäädännöllisestä syrjinnästä? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 1998) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa nähtävästi lainsäädäntöön ja hallinnollisiin ohjeisiin, joita ei enää sovelleta yhteisön asukkaisiin. Saksan verotussäädöksiä muutettiin vuoden 1996 verolailla siten, että Saksan tuloverolain 1a pykälän 1 momentin 1 kohdan mukaiset elatusmaksut entiselle puolisolle, joka asuu toisessa jäsenvaltiossa, ovat 10 pykälän 1 momentin 1 kohdan mukaisia verovähennyskelpoisia erityiskuluja. Tällaisen vähennyksen saamiseksi on toimitettava toimivaltaisen veroviranomaisen antama todistus, josta käy ilmi, että elatusmaksut on ilmoitettu verotusta varten. Sellaisissa tapauksissa, joihin sovelletaan Saksan tuloverolain (EStG) 1a pykälää, ei vaadita tuloverolain (EStG) 33a pykälän mukaista todistusta elatusavun tarpeesta. Verotuksen kannalta toisessa jäsenvaltiossa asuvalle entiselle puolisolle maksettavat elatusmaksut ovat verrattavissa Saksassa asuvalle entiselle puolisolle maksettuihin elatusmaksuihin.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1542/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (19. toukokuuta 1998) Aihe: Kyyhkysen ristiinnaulitseminen Orvietossa helluntaina Orvieton kansanperinteen mukaan helluntaina ristiinnaulitaan kyyhkynen, pyhän hengen symboli, koiranpommipyörään, jota pyöritetään pitkin teräksistä köyttä S. Francescon (eläinten suojelija) kirkolta tuomiokirkon ovelle asti ihmisten huutaessa ja kyyhkysen pyörään kiinnitettyjen koiranpommien ja paukkupommien räjähdellessä. Kyyhkynen saapuu usein määränpäähänsä kuolleena tai kuolemankielissä. Tuomiokirkolle saapuvan linnun tilasta ennustetaan kaupungin kohtalo. "Epäsivistynyt" seremonia on saanut kaupungin piispan hyväksynnän ja sitä tukevat Umbrian alue ja Euroopan unioni, kuten voidaan päätellä tapahtuman kuvaesitteestä. Toistuneesta alueella vaikuttavien eläinsuojeluyhdistysten (Amici della terra, LAV, ENPA ja WWF) vastustuksesta huolimatta tänäkin vuonna uhrataan kyyhkynen taikauskoisia menoja seuraten. Katsooko komissio, että tällaisella tapahtumalla edistetään eläinten suojelua ja hyvinvointia, joka tunnustettiin HVK:ssa ja joka sisällytettiin Amsterdamin sopimukseen? Millä perusteella aloite on hyväksytty? Eikö komissio katso, että EU:n lippua käytetään tässä epäasianmukaisesti? Miten komissio aikoo puolustautua? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 1998) Kuten on todettu jo aikaisemmin useissa yhteyksissä, komissio pahoittelee eläimiin kohdistuvan julmuuden kaikkia ilmenemismuotoja. Eläinten hyvinvointia koskevissa ehdotuksissa on aina pyritty varmistamaan mahdollisimman korkeat vaatimukset. Eläinten hyvinvointia koskeva yhteisön lainsäädäntö kattaa kotieläimet (eläinten pitäminen tiloilla, kuljetus, teurastaminen) ja koe-eläimet. Kyseinen lainsäädäntö on saatettu tarvittaessa ajan tasalle viimeisimmän kehityksen ja uusimman tieteellisen tiedon huomioon ottamiseksi. Amsterdamin sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa komission ja jäsenvaltioiden edellytetään ottavan huomioon eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset maatalouden, liikenteen, sisämarkkinoiden ja tutkimuksen aloilla. Pöytäkirjassa korostetaan kuitenkin, että uskonnollisia riittejä, kulttuuriperinteitä ja alueellisia kansantapoja olisi edelleen kunnioitettava.