ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3666/98 esittäjä(t): Aline Pailler (GUE/NGL) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Ahdistelu työpaikalla Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että useat työntekijät ovat joutuneet työpaikallaan, yrityksissä tai virastoissa, henkisen ahdistelun eli häirinnän kohteeksi. Tuoreessa kirjassaan "Le Harcèlement moral. La Violence perverse au quotidien" (Henkinen ahdistelu, kieroutunut jokapäiväinen väkivalta) Marie-France Hirigoyen kuvailee häirintää tai henkistä terroria työpaikalla epäsuoraksi keinoksi ihmisen salakavalaan tuhoamiseen, minkä tarkoituksena on loukata tämän ihmisarvoa toistuvasti ja jatkuvasti pitkällä ajanjaksolla. Uhreiksi joutuneille aiheutuneet seuraukset ovat usein hyvin vakavia. Joissakin jäsenvaltioissa kuten Saksassa, Italiassa ja Ruotsissa on henkistä ahdistelua koskevia kansallisia lakeja. Onko komissiolla tietoja häirinnän kohteeksi joutuneiden henkilöiden määrästä ja onko se valmis ehdottamaan direktiiviä, joka mahdollistaisi paremmin henkisen ahdistelun torjumisen työpaikoilla? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1999) Komissio on tietoinen siitä, että Euroopassa esiintyy työpaikkahäirintää. Häirintä loukkaa työntekijän ihmisarvoa ja voi vakavasti haitata koko työympäristöä. Tällä hetkellä ei ole saatavissa tietoja työpaikkahäirinnän yleisyydestä. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tekemästä työoloja koskevasta eurooppalaisesta tutkimuksesta saa kuitenkin joitakin asiaan liittyviä tietoja. Tutkimuksessa todetaan esimerkiksi, että 2 prosenttia yhteisön työntekijöistä koki viimeisen vuoden aikana joutuneensa työssään ahdistelun kohteeksi. Komissio tarkastelee häirintäkysymystä valmistellessaan Amsterdamin sopimuksen 13 artiklan täytäntöönpanoa.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3777/98 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Euroopan unionin palveluksessa virkamiehen tointa harjoittavien henkilöiden tutkintojen yhdenmukaistaminen Euroopan komissio ei salli kolmivuotisen alemman korkeakoulututkinnon suorittaneiden espanjalaisten osallistua ura-alueen A kilpailuihin, koska se katsoo, että EU:n lainsäädännön perusteella nämä henkilöt kuuluvat ura-alueelle B. Muiden jäsenvaltioiden kolmivuotisen yliopistotutkinnon suorittaneet voivat kuitenkin osallistua ura-alueen A kilpailuihin. 1. Mitkä ovat komission käyttämät erottelukriteerit eri jäsenvaltioiden kolmivuotisten yliopistotutkintojen suhteen? 2. Mitä kriteeriä komissio noudattaa vahvistaessaan EU:n virkamiesten eri ura-alueet? 3. Mihin korjaaviin toimiin komissio aikoo ryhtyä poistaakseen nämä erot? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 1999) Komissio haluaa aivan ensiksi täsmentää arvoisan parlamentinjäsenen esittämän kysymyksen muotoilua: komissio hyväksyy ura-alueelle A/LA hakevilta espanjalaisilta hakijoilta ylemmän korkeakoulututkinnon, johon liittyvien opintojen kesto vaihtelee neljästä kuuteen vuoteen. Alempi korkeakoulututkinto (Diplomatura, Ingeniería Técnica o Arquitectura Técnica) edellyttää vain kolmen vuoden korkeakouluopintoja, eikä sen suorittaneita hakijoita kelpuuteta Euroopan yhteisöjen toimielinten virkamiehiksi ura-alueelle A/LA. Toisin kuin arvoisa parlamentin jäsen väittää kysymyksessään, komissio ei hyväksy kaikkia muissa jäsenvaltioissa suoritettuja kolmivuotisia korkeakoulututkintoja. Komission palvelukseenottopolitiikan tarkoituksena on henkilöstösääntöjen 27 artiklan mukaan varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä virkamiehiä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta. Virkamiesten valintaan eivät myöskään saa vaikuttaa mitkään syrjivät perusteet, kuten kansalaisuus. Komissio valvoo tiukasti näiden henkilöstösääntöjen säännösten noudattamista. Päättäessään siitä, hyväksytäänkö jokin tutkinto virkamieskilpailujen pääsyvaatimusten yhteydessä, se nojautuu sen jäsenvaltion lainsäädäntöön, missä hakija on suorittanut tutkintonsa. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan myös vastauksiin, jotka komissio on antanut muihin samaa aihetta koskeviin parlamentin jäsenten kysymyksiin, mm. Miguel Arias Cañeten esittämään kysymykseen E-3027/98(1) ja Bárbara Dührkop Dührkopin kysymykseen E-4186/97(2). Komissio esittää näissä vastauksissa Espanjan alempaa ja ylempää korkeakoulututkintoa koskevan kantansa ja sen, hyväksyykö se nämä tutkinnot Euroopan yhteisöjen virkamieheksi ura-alueelle A/LA pääsyn edellytyksiksi vai ei. (1) EYVL C 142, 21.5.1999, s. 73. (2) EYVL C 304, 2.10.1998.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3659/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Vuosituhannen vaihteen tietokonevirhe On havaittu, että vuosituhannen vaihtuessa kaikissa sähköisissä ohjelmoitavissa järjestelmissä tietokoneiden keskusyksiköistä puolijohdesiruihin saattaa ilmetä vuoden 2000 ongelmaksi kutsuttu virhe. Koska näitä järjestelmiä käytetään teollisuudessa (valmistusprosessin eri vaiheissa), kuljetuksessa, julkisissa palveluissa, jne., ne ovat riippuvaisia päivämäärästä, ja on tärkeää tietää miten järjestelmät saattavat reagoida vuosituhannen vaihtumispäivänä, siksi riskit on tunnistettava. Minkälainen rooli komission mielestä Euroopan työturvallisuus- ja työterveysjärjestöllä voisi olla ATK-virheiden työturvallisuudelle aiheuttamien vaikutusten estämisessä ja/tai korjaamisessa? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastolle on annettu tehtäväksi kerätä jäsenvaltioista teknistä, tieteellistä ja taloudellista tietoa ja levittää sitä yhteisön toimielimille, jäsenvaltioille ja asiaankuuluville tahoille. Sen tehtävänä on myös hankkia teknistä, tieteellistä ja taloudellista tietoa niistä menetelmistä ja välineistä, joilla on tarkoitus ehkäistä ongelmia, ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten ongelmia. Komissio on pyytänyt virastoa erityisesti tiedottamaan teollisuudelle ongelman mahdollisista terveys- ja turvallisuusriskeistä. Tähän liittyen virasto toteuttaa seuraavat toimet: - erityinen vuotta 2000 koskeva tiedotus viraston verkkosivulla, josta on linkit jäsenvaltiossa saatavilla oleviin tietoihin samoin kuin esim. Yhdysvaltojen ja Australian tietoihin - edelliseen toimeen liittyvä interaktiivinen sähköpostifoorumi, jossa voidaan vaihtaa aiheeseen liittyviä tietoja.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3395/98 esittäjä(t): Marco Cellai (NI) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: Firenzen seudulla toimivan yrityksen lopettaminen Firenzeen kuuluvassa Castellossa toimiva CERDEC-yhtiö on ilmoittanut irtisanovansa 101 työntekijää 115:sta. Keraamisia maaleja ja muita vastaavia tuotteita valmistava yritys näyttää suunnittelevan koko tehtaan lopettamista keskittääkseen kaiken tuotannon Fioranon yksikköön Modenaan. Päätös vaikuttaa äkkinäiseltä varsinkin, kun muutamaa kuukautta aikaisemmin toimitusjohtaja oli vakuuttanut työpaikkojen olevan turvattuja tulevaisuudessa. Päätöstä eivät edes edeltäneet minkäänlaiset neuvottelut ammattiliittojen kanssa. Saksalainen CERDEC -yhtiö, jonka omistukseen Firenzen talousalueeseen kuuluva perinteikäs yritys oli siirtynyt, yritti perustella irtisanomispäätöstään teknisiin, kilpailullisiin tai synergisiin seikkoihin tai tuottavuuteen liittyvillä syillä, mille ei kuitenkaan todellisuudessa näytä olevan perustetta. Todellisuudessa yritysten toimintojen keskittäminen ja siirtäminen toiseen paikkaan perustuu yhä useammin ainoastaan hyödyn tavoitteluun (vrt. tuore Levis Strauss -tapaus), mikä on usein vastoin välttämätöntä alueen ja väestön tasapainoa ja yhteiskunnallisesti turmiollista pitkällä tähtäyksellä. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta yleensä ja erityisesti kyseisessä tapauksessa tämä pelkästään taloudellisuuteen ja kannattavuuteen perustuva toimintaperiaate ei mene yhteiskunnallisten etujen edelle? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (23. joulukuuta 1998) Komissio katsoo, että työntekijöiden edustajille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa on erittäin tärkeää yritysten uudelleenjärjestelyjen yhteydessä. Komissiolla ei ole yksityiskohtaisempia lisätietoja arvoisan parlamentin jäsenen esittämistä irtisanomisista. Työntekijöiden joukkovähentämistä koskevassa direktiivissä(1) vaaditaan joukkovähentämistä harkitsevaa työnantajaa aloittamaan hyvissä ajoin neuvottelut työntekijöiden edustajien kanssa sopimukseen pääsemiseksi. Direktiivissä eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta(2) säädetään lisäksi tiedottamisesta ja kuulemisesta yhteisön tasolla, kun yritys tai yritysryhmä kuuluu tämän direktiivin sovaltamisalan piiriin ja kun eurooppalainen yritysneuvosto on perustettu joko sopimuksella tai soveltamalla liitteen toissijaisia määräyksiä. Komissio on hiljattain antanut ehdotuksen direktiiviksi työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä(3). Direktiiviehdotuksen tarkoituksena on täydentää työntekijöille tiedottamiseen ja heidän kuulemiseensa liittyviä yhteisön ja jäsenvaltioiden säännöksiä siten, että niillä tehokkaammin estetään irtisanomisia ja keskitytään yritysten uudelleenjärjestelyjen kielteisten vaikutusten ehkäisyyn. (1) Neuvoston direktiivi 98/59/EY, EYVL L 225, 12.8.1998. (2) Neuvoston direktiivi 94/45/EY, EYVL L 254, 30.9.1994. (3) KOM(98) 612 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3440/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Kahden lapsen sieppaus Libyaan Italian lehdissä on hiljattain julkaistu tarina Anisasta ja Amirasta, jotka ovat Antonia Bartolin ja Barbara De Dominicisin sekä yhteisen libyalaisen isän Abubaker al Sherifin tyttäriä. Tämä poliittiseksi pakolaiseksi väitetty mies sieppasi tytöt vuonna 1996. Libyan tuomioistuimelle tehtyjen useiden vetoomusten jälkeen lasten huoltajuus myönnettiin maan lainsäädännön perusteella ulkomaalaisille biologisille äideille sillä ehdolla, että hän asuvat Libyassa. Isän esittämän vetoomuksen yhteydessä vahvistettiin 21. heinäkuuta päätös, jonka mukaan lasten huoltajuus kuuluu äideille. Tällä hetkellä Abubaker al Sherif piileskelee lasten kanssa Libyassa. Tiedustelisin komissiolta, olisiko sen mielestä aiheellista ottaa yhteyttä Libyan viranomaisiin, jotta he kiinnittäisivät erityistä huomiota tutkimuksiin, joiden perusteella isä voitaisiin pidättää ja lapset luovuttaa äideille, joille lasten huoltajuus on Libyan lainsäädännön mukaan lopullisesti myönnetty. Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1998) Koska komissiolla ei ole sopimusperusteista suhdetta Libyaan, sen ei ole myöskään mahdollista saada suoraan arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamaa asiaa koskevia tietoja. Kyseinen asia ei kuulu komission vaan kansallisten ja konsuliviranomaisten toimialaan.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3510/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Elintarvikkeiden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan valvonta ja tarkastukset Komissio on antanut tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle elintarvikkeiden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan valvonnasta ja tarkastuksista (KOM(98) 0032 lopull.). Maailman kauppajärjestössä on käyty neuvotteluja vapaan kansainvälisen tavaravaihdon tasapainottamisesta mm. kansanterveydellisistä ja turvallisuussyistä. Voisiko komissio edellä mainittuihin seikkoihin liittyen pyrkiä kaikin keinoin siihen, että unioni pitäisi kiinni valvontapolitiikastaan ja että se hyväksyttäisiin kansainvälisesti, jotta näin voitaisiin torjua kaupan vapauttamisesta elintarvike-, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualalla aiheutuvia ongelmia? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1998) Komissio voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se tekee kaikkensa pitääkseen kiinni yhteisön valvontapolitiikasta elintarviketurvallisuuden ja -hygienian sekä eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun aloilla. Tämä tapahtuu erityisesti vahvistamalla elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston toteuttamia tarkastuksia ja valvontakäyntejä yhteisön ulkopuolisissa maissa ja yhteisön jäsenvaltioissa. Lisäksi komissio työskentelee saadakseen tämän valvontapolitiikan hyväksytyksi kaikissa asian parissa toimivissa kansainvälisissä elimissä. Yhteisön edustajana Maailman kauppajärjestön terveys- ja kasvinsuojelukomiteassa komissio esittelee, selittää ja puolustaa kansainvälisellä areenalla yhteisön elintarvike-, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikkaa. Tässä toiminnassaan komissio pyrkii pitämään yllä korkeaa suojelun tasoa ja vähentämään samalla minimiin kansainväliseen kaupankäyntiin kohdistuvat rajoittavat vaikutukset.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4007/98 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle (5. tammikuuta 1999) Aihe: Antwerpenin satamassa menetetyt tullimaksut Antwerpenin tullin palveluksessa pitäisi suunnitelman mukaan olla 1 600 työntekijää, mutta heitä on vain 1 200. Tämä johtaa erityisesti eurooppalaisista tuontitulleista saatavien tulojen menettämiseen. Näin on jatkunut jo vuosia. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta? Onko arvioitu kuinka suuresta summasta menetetyissä tullimaksuissa on kysymys? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 1999) Jäsenvaltiot perivät tullimaksuja, jotka muodostavat perinteisesti osan yhteisön talousarvion omista varoista, kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti, jotka on tarpeen vaatiessa mukautettu vastaamaan yhteisön säännöstöä. Jäsenvaltiot pidättävät kantokulua 10 prosenttia tulleina maksettavista määristä. Jokaisen jäsenvaltion toimivaltaan kuuluu järjestää oma tullihallintonsa ja ottaa käyttöön tarpeellinen määrä henkilöstöä tehokkaan omien varojen kannon suorittamiseksi. Jäsenvaltioiden on suoritettava tarkastuksia ja tutkimuksia veronkantojärjestelmän toiminnasta alueellaan. Komissio omalta osaltaa tulojen ja menojen hyväksyjänä suorittaa valvontaa, mukaan lukien paikalla toteutettavat tarkastustoimet, joka täydentää jäsenvaltioiden toteuttamia toimia. Komission käytettävissä ei ole tietoja, joiden perustellaan voisi päätellä, että omien varojen kanto on vaarantunut Antwerpenin satamassa työskentelevän liian vähäisen tullihenkilöstön vuoksi. Jos arvoisan parlamentin jäsenen hallussa on kuitenkin kyseisille epäilyksille perusteita, häntä pyydetään toimittamaan ne komissiolle, joka suorittaa sitten tarpeelliset tutkimukset.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3652/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Öljysiemeniä koskeva Agenda 2000 Öljysiemeniä koskevat Agenda 2000:n ehdotukset 1. Onko komissio sitä mieltä, että maailmanmarkkinatilanne ei enää oikeuta ehdotettuja toimia? 2. Katsooko komissio, että Yhdysvallat on rikkonut yksipuolisesti sopimusta, kun se ei ole uuden Fair Act -säädöksen mukaisen maatalouspolitiikan puitteissa irrottanut öljysiemenistä maksettavia tukia tuotantomääristä? 3. Kun otetaan huomioon USA:n sopimusrikkomukset, eikö olisi suotavaa neuvotella Blair House -sopimukset uudelleen? 4. Onko komissio sitä mieltä, että yhteisön maatalouden piirissä on kehitettävä viljalle vaihtoehtoisten viljelykasvien viljelyä ja näin vaadittava oikeutta päästä kasviöljyjen ja kasviproteiinien laajentuville markkinoille sekä EU:n sisällä että sen ulkopuolisissa maissa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 1999) Komissio ei ole sitä mieltä, että markkinatilanne olisi muuttunut niin että Agenda 2000:n öljysiemeniä koskevia ehdotuksia olisi muutettava. Öljysiementen markkinahinnat ovat itse asiassa pysyneet selvästi 196,8 euroa tonnilta olevan viitehinnan alapuolella. Fair Trade Act muutti Yhdysvaltain maatalouspolitiikkaa. Politiikan yhdenmukaisuuden tarkastelu Uruguayn kierroksen sopimuksen kanssa kuuluu WTO:n (Maailman kauppajärjestö) toimivaltaan. Komissio on yhtä mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että eurooppalaisten tuottajien pitäisi päästä osallisiksi laajentuvista markkinoista. Tämän tavoitteen perusteella Agenda 2000 -ehdotukseen sisältyy öljykasveista ja muista peltokasveista, kuten viljoista, sekä kesannoinnista maksettava yhteinen tuki, jolla poistetaan öljykasvien nykyisen tuen erityisasema. Tästä syystä peltokasvien tukijärjestelmässä Blair House -sopimuksen mukaisesti annettuja säännöksiä ei enää tarvitse soveltaa, ja tuottajille asetetut rajoitukset voidaan poistaa. Näin Euroopan maatalous pääsee vaikuttamaan täysimääräisesti öljykasvien ja kasviöljyjen markkinoilla.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2919/98 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE) komissiolle (18. syyskuuta 1998) Aihe: Roomalaisen meijerin "Centrale del Latte di Roma" yksityistäminen Onko komissio, joka on aloittanut Centrale del Latte di Roma -meijerin myyntiä koskevan rikkomusmenettelyn Italian valtiota ja Rooman kaupunkia vastaan, tietoinen kuluttajille ja tuottajille aiheutetusta vahingosta? Onko komissio tietoinen päätöksestä alentaa maitolitran tuottajahintaa 40 liiralla ja nostaa samaan aikaan sen kuluttajahintaa 100 liiralla? Katsooko komissio, että nämä päätökset ovat Euroopan kilpailusääntöjen vastaisia? Mitä tietoja Rooman kaupunki on antanut komissiolle meijerin yksityistämisestä? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Komissiolla ei ole tietoa parlamentin jäsenen mainitsemasta maidon tuottajahintojen laskusta ja kuluttajahintojen noususta. Komissio tutkii parhaillaan Rooman kaupungin tekemiä huomautuksia. Tämän tutkimuksen sekä kolmansien asianomaisten ja muiden jäsenvaltioiden mahdollisesti toimittamien huomautusten perusteella komissio tekee lopullisen päätöksen kyseessä olevista tuista EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3084/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Euroopan investointipankin laina SONAE Investimentos SGPS SA:lle Euroopan investointipankin julkaisussa 1-1998-nro 96 ISSN 0258-2147 kerrotaan EIP:n vuonna 1997 Portugalille myöntämistä lainoista. Vuodelta 1997 tehdystä luettelosta, jossa esitetään portugalilaisten yritysten ja instituutioiden kanssa tehdyt sopimukset, käy ilmi, että SONAE Investimentos SGPS SA -nimiselle yritykselle, joka on eräs Portugalin parhaiten menestyvistä konserneista, on myönnetty 50,3 miljoonan ecun suuruinen laina. EIP:n julkaisusta käy lisäksi ilmi, että kyseinen laina on tarkoitettu ostoskeskuksen rakentamiseksi Porton kaupunkiin. Kuten tiedetään, EIP myöntää yleensä halpakorkoisia lainoja, joiden kustannukset maksetaan yhteisön talousarvioista, so. maksajina ovat veronmaksajat. On myös selvää, että rahoitettu hanke kuuluu sektorille, joka kuuluu unionin kaikkein kannattavimpien sektoreiden joukkoon, ja että laina on myönnetty konsernille, jota ei mitenkään voida katsoa "pieneksi tai keskisuureksi yritykseksi". Toisaalta on syytä olettaa, että EIP:n päätös perustuu siihen, että Portugalin hallitus on tukenut SONAE:n hanketta. 1. Miten on perusteltavissa EIP:n lainan myöntäminen konsernille, joka pystyy täyttämään kaikki liikepankkien tavanomaiset sopimusehdot? 2. Onko SONAE:n pyyntö saada rahoitusta ostoskeskuksen rakentamiseksi Portoon saanut jonkinlaista tukea Portugalin hallitukselta? 3. Katsooko komissio, että laina on myönnetty unionin niiden tavoitteiden puitteissa, joiden tukeminen kuuluu EIP:n tehtäviin? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Laina myönnettiin Euroopan investointipankin (EIP) normaalia käytäntöä noudattaen, eli jäsenvaltiota, jossa hanke aiotaan toteuttaa, kuultiin asiassa. Antolainauskorkokanta perustui rahoituskustannuksiin, joihin lisättiin pieni marginaali hallintokulujen kattamiseksi. Yhteisön tukia tai budjettivaroja ei käytetty. EIP:n komissiolle antamien tietojen mukaan kyseessä olevat kaksi ostoskeskusta, joiden rahoittamiseen EIP on osallistunut, sijaitsevat tavoitteen 1 kohdealueilla. Aluekehitys on yksi EIP:n tärkeimmistä tavoitteista (EY:n perustamissopimuksen 198 e artiklan a kohta). Lisäksi hankkeella on positiivinen välitön työllistämisvaikutus (molempiin ostoskeskuksiin oletetaan syntyvän yhteensä 5 000 kokopäiväistä työpaikkaa). Hanke tukee Portugalin tällä hetkellä kehittyneemmistä markkinoista jälkeen jääneen vähittäiskauppasektorin ajanmukaistamista. Uusi rakenne vastaa uusille markkinoille asettuvien vähittäiskauppiaiden vaatimuksia ja tukee näin yhtenäismarkkinoita. Kilpailun kiristyessä ostoskeskukset mahdollistavat kansainvälisten tuotteiden tarjonnan kilpailukykyisillä hinnoilla ja ovat näin ollen hyödyksi kuluttajalle.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3999/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (5. tammikuuta 1999) Aihe: CEDEFOPin toiminta CEDEFOP on toiminut vuoden 1995 lopusta lähtien Kreikassa. Samanaikaisesti sen sivuosasto toimii Brysselissä. Komissiolta kysytään: 1. Mikä on Thessalonikin keskuksessa työskentelevien pysyvien virkamiesten määrä ja mikä Brysselissä työskentelevien? 2. Minkä suuruiset ovat Thessalonikin keskuksen toimintakustannukset (palkat, julkaisut, rakennusten ylläpito jne.) ja minkä suuruiset Brysselin sivuosaston vastaavat kustannukset? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 1999) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksella (CEDEFOP) on ollut tiedotustoimisto Brysselissä vuodesta 1991. Kyseinen toimisto on tärkeä yhteyspiste kaikkien yhteisön toimielinten ja koko Euroopan tasolla toimivien keskuksen yhteistyökumppaneiden (kuten työmarkkinaosapuolten) kesken. Asiantuntijan läsnäolo paikan päällä mahdollistaa keskuksen asianmukaisen edustuksen ja osallistumisen hyvin monenlaisiin yhteisön tason toimiin. 1. Brysselin toimistossa työskentelee nykyisin kolme virkamiestä: yksi A5 (keskuksen edustamisesta vastaava asiantuntija, joka laatii myös tutkimusraportteja jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen järjestelmistä), yksi B1 ja yksi C1. Nämä kolme virkamiestä vaihtuvat kolmen vuoden välein ja heidän osuutensa on 3 % keskuksen koko henkilökunnasta (97) (vakituisia virkamiehiä 27; lisäksi väliaikaisia, ylimääräisiä ja paikallisia toimihenkilöitä sekä kansallisia asiantuntijoita). 2. Brysselin toimiston vuotuiset toimintakustannukset ovat 259 800 euroa. Tämä jakautuu palkkoihin (246 800 euroa), toimitiloista, lämmityksestä, sähköstä ja vedestä aiheutuviin kustannuksiin (3 000 euroa) sekä puhelin- ja faksikuluihin yms. (10 000 euroa) Keskuksen kokonaisbudjetti vuodelle 1998 oli noin 13,3 miljoonaa euroa. Tämä jakautuu seuraavasti: a) henkilöstömenot 6,5 miljoonaa, b) rakennukset ja infrastruktuuri 1,4 miljoonaa ja c) dokumentaatiosta, tiedonlevityksestä, hankkeista yms. aiheutuvat operatiiviset kustannukset 5,4 miljoonaa euroa.