KIRJALLINEN KYSYMYS E-1018/00 esittäjä(t): Jean-Claude Martinez (TDI) neuvostolle. Kuorihedelmiä, jalokastanjoita ja johanneksenleipiä koskeva yhteisön etuuskohtelu.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0105 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1018/00 esittäjä(t): Jean-Claude Martinez (TDI) neuvostolle (6. huhtikuuta 2000) Aihe: Kuorihedelmiä, jalokastanjoita ja johanneksenleipiä koskeva yhteisön etuuskohtelu Noin 300 000 perheyritystä viljelee manteleita, pähkinöitä, kastanjoita ja johanneksenleipiä Euroopan unionissa. Niiden tuotanto on kuitenkin riittämätöntä. EU on maailmalaajuisesti johtava manteleiden (joista 74 % tuotetaan Yhdysvalloissa), hasselpähkinöiden (joista 75 % tuotetaan Turkissa) ja muiden pähkinöiden (jotka ovat peräisin Kaliforniasta ja Kiinasta) tuoja. Tullien alentaminen Marrakeschin sopimuksen mukaisesti jopa 2 prosentilla vaarantaa edellä mainittujen tuotteiden tuottajien toiminnan koko EU:ssa, koska he eivät voi kilpailla hinnoissa sosiaalista ja ekologista polkumyyntiä harjoittavien Turkin, Kiinan ja Yhdysvaltojen kanssa. Mantelin-, jalokastanjan- ja pähkinänviljely vaikuttaa myönteisesti maaperään ja ympäristöön, työpaikkojen luomiseen sekä maaseudun tasapainoon. Nykyään tätä alaa varten ei ole olemassa erityistä tukea, vaikka EU investoi siihen aikoinaan kymmenen vuoden aikana yhteensä 725 miljoonaa euroa. Aikooko neuvosto, esimerkiksi ympäristöpolitiikan ja maaseutujen kehittämistä koskevan politiikan yhteydessä, myöntää riittävästi tukea tälle alalle, jonka kuihtumisesta aiheutuisi oleellisesti korkeammat menot kuin sen elvyttämisestä? Mihin konkreettisiin, täsmällisiin ja tehokkaisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä tämän asian suhteen? Vastaus (10. heinäkuuta 2000) Neuvosto palauttaa mieliin, että se hyväksyi maaliskuussa 1989 pähkinöitä ja johanneksenleipää koskevat erityistoimenpiteet(1). Kyseisillä toimenpiteillä annetaan vuosien 1989 ja 1996 välillä käyttöönotettujen suunnitelmien mukaisesti korkeintaan 10 vuoden ajan vuosittaista 200475 ecun hehtaarikohtaista tukea johanneksenleivän, manteleiden, hasselpähkinöiden, saksanpähkinöiden ja pistaasipähkinöiden laadun ja kaupan pitämisen parantamiseksi. Hyväksytyt tuottajajärjestöt hallinnoivat hyväksyttyjä suunnitelmia, jotka käsittävät toimia kyseisten tuotteiden tuotannon parantamiseksi ja erityisesti kasvinsuojelutoimenpiteitä. Toimenpiteitä sovelletaan viimeisten suunnitelmien voimassaoloajan umpeutumiseen eli vuoteen 2006 saakka. Lisäksi hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen(2) 55 artiklassa säädetään hasselpähkinöiden osalta 15 euron kiinteän tuen myöntämisestä 100 kg:aa kohti markkinavuosina 1997/1998, 1998/1999 ja 1999/2000. Samassa asetuksessa säädetään myös yhteisön rahoituksesta tuottajaorganisaatioille, jotka toteuttavat toimintaohjelmia, joiden tarkoituksena on parantaa hedelmien ja vihannesten tuotantoa ja kaupan pitämistä sekä lisätä ympäristöystävällisyyttä. Näihin kansallisten viranomaisten hyväksymiin toimintaohjelmiin voi sisältyä pähkinäalaa koskevia erityistoimenpiteitä. Neuvosto tunnustaa siten kuorihedelmäalan taloudellisen ja sosiaalisen merkityksen sekä ne vaikeudet, joita suuri osa alasta kokisi, jos siltä poistettaisiin yhteisön tuet. Toistaiseksi neuvosto ei ole saanut komissiolta nimenomaan pähkinäalaa koskevaa ehdotusta. Se viittaa kuitenkin vastaukseen, jonka komission jäsen Franz Fischler antoi komission puolesta kirjalliseen kysymykseen E-0524/00(3) ja jonka mukaan komissio kannattaisi pikemminkin sosiaali- ja ympäristötukitoimenpiteitä eli maaseudun kehittämistä koskevien säädösten mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä. (1) Asetus (ETY) N:o 789/89, EYVL L 85, 30.3.1989. (2) Asetus (EY) N:o 2200/96, EYVL L 297, 21.11.1996. (3) Vastaus ei ole vielä ilmestynyt EYVL:ssä.