ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2683/02 esittäjä(t): Freddy Blak (GUE/NGL) neuvostolle. Eurooppalaiset tietullit.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2683/02 esittäjä(t): Freddy Blak (GUE/NGL) neuvostolle (26. syyskuuta 2002) Aihe: Eurooppalaiset tietullit Saksa on hiljattain tehnyt päätöksen moottoritiemaksun käyttöönotosta 31. heinäkuuta 2003 lähtien. Samoin Itävalta on päättänyt ottaa käyttöön vastaavan maksun 1. tammikuuta 2004. Samanaikaisesti useat EU:n jäsenvaltiot suunnittelevat vastaavia toimia. Vaikka tämä tarjoaa ilmeisiä mahdollisuuksia edistää siirtymistä eri liikennemuotoihin esim. rautateiden eduksi, edellä mainitut päätökset vaikuttavat joidenkin jäsenvaltioiden liikennöitsijöihin voimakkaammin kuin toisiin. Voiko neuvosto siksi tehdä selkoa siitä, ovatko nämä järjestelyt yhteensopivia sisämarkkinasääntöjen kanssa, ja miten niitä voidaan puolustella, jos otetaan huomioon niiden kilpailua vääristävä luonne? Lopuksi tiedustelen, millaisten toimenpiteiden avulla on tarkoitus ottaa käyttöön tietulleja, polttoaineveroja ja ekopisteitä koskeva yhtenäinen eurooppalainen järjestelmä? Vastaus (18. helmikuuta 2003) Neuvosto korostaa, että kansallista verotusta koskevat asiat kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kyseisessä verotuksessa on aina noudatettava syrjimättömyyden perusperiaatetta, ja komission tehtävänä on tarkistaa, ovatko kyseiset toimenpiteet yhdenmukaisia sisämarkkinoiden yleisten sääntöjen kanssa. Mitä tulee yhtenäiseen eurooppalaiseen tietullijärjestelmään, neuvosto toteaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että komissio: - aikoo antaa tämän vuoden loppuun mennessä tiedonannon kaikille liikennemuodoille tarkoitetusta infrastruktuurien käyttömaksujärjestelmästä - ilmoittaa valkoisessa kirjassaan Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika antavansa direktiivin, jonka tarkoituksena on taata tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuus Euroopan laajuisessa liikenneverkossa - antoi verotusasioiden osalta 27. elokuuta 2002 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi(1) ammatillisiin tarkoituksiin polttoaineena käytettävään kaasuöljyyn sovellettavan erityisen verotusjärjestelmän käyttöönottamiseksi. Ehdotusta käsitellään parhaillaan neuvoston valmistelevissa elimissä. (1) KOM(2002) 410 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3202/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Vientituki yhteisön tuotteille, joita viedään Sveitsin valaliittoon, Andorran ruhtinaskuntaan, Liechtensteinin ruhtinaskuntaan, Monacon ruhtinaskuntaan, San Marínon tasavaltaan ja Vatikaanivaltioon.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0172 - 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3202/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (4. marraskuuta 2002) Aihe: Vientituki yhteisön tuotteille, joita viedään Sveitsin valaliittoon, Andorran ruhtinaskuntaan, Liechtensteinin ruhtinaskuntaan, Monacon ruhtinaskuntaan, San Marínon tasavaltaan ja Vatikaanivaltioon Onko komissiolla tiedot vientituesta yhteisön tuotteille, joita viedään Sveitsin valaliittoon, Andorran ruhtinaskuntaan, Liechtensteinin ruhtinaskuntaan, Monacon ruhtinaskuntaan, San Marínon tasavaltaan ja Vatikaanivaltioon? Jos on, voisiko se toimittaa viiden viime vuoden ajalta kunkin maan osalta luettelon viedyistä tuotteista, määristä, tuen määristä sekä viejämaista? Franz Fischlerin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (6. helmikuuta 2003) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3399/02 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle. Valitusmenettelyt nro 98/4010 ja 98/4826.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3399/02 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (29. marraskuuta 2002) Aihe: Valitusmenettelyt nro 98/4010 ja 98/4826 Liittyen kirjalliseen kysymykseeni E-2470/02(1) saamaani vastaukseen haluaisin kysyä komissiolta seuraavaa: Onko valitusmenettelyt 98/4010 ja 98/4826 nyt saatettu päätökseen, kuten komission vastauksessa luvattiin? Voiko komissio kertoa, mihin tuloksiin menettelyissä tultiin? (1) EYVL C 52 E, 6.3.2003, s. 176. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. joulukuuta 2002) Kantelumenettelyt nro 98/4010 ja 98/4826 päätettiin 16. lokakuuta 2002. Kantelijat eivät pystyneet osoittamaan, että Itävallan lainsäädäntö olisi kohtuuton. Kantelijat olivat ilmoittaneet esittävänsä asiaa koskevan tieteellisen tutkimuksen, jota komissio ei kuitenkaan koskaan saanut. Komissio päätti menettelyt niiden pituuden vuoksi. Jos tällainen tutkimus kuitenkin esitetään myöhemmin, asiassa voidaan aloittaa uusi menettely.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2839/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Maanvuokrauksen vapauttamista edistävät tuet.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0113 - 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2839/02 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (9. lokakuuta 2002) Aihe: Maanvuokrauksen vapauttamista edistävät tuet Sekä unionin julkishallinto että viljelijät ovat tuoneet julki, että suoraan omaa maata viljelevien maanviljelijöiden lukumäärä on yhä pienempi. Siksi on yhä tavallisempaa, että miltei kaikkia maatalousalan ammattilaisten maita viljellään suurimmaksi osaksi vuokrasopimusjärjestelmän perusteella. Mutta maanvuokrauksen yleistymiseen liittyy aina monien maanomistajien pelko siitä, että he menettävät omien maidensa hallinnan, joten koko alalla arvioidaan, että olisi ryhdyttävä pohtimaan, miten maanvuokraus voitaisiin maaseudun edistämistarkoituksessa vapauttaa. Voiko komissio ilmoittaa, onko sen mielestä tarpeellista viljelmien nykyinen taso huomioon ottaen edistää keskustelua, joka toimisi pohjana maanvuokrausta koskevan kansallisen lainsäädännön uudelleen järjestelemiselle, jotta vuokralaiset voisivat keskittyä maanviljelykseen ja vuokranantajille annettaisiin riittävät takuut siitä, että he voivat saada maansa takaisin lähes minä hetkenä hyvänsä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2002) Komissio on parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että maanvuokrauksella on ratkaisevan tärkeä taloudellinen merkitys maatalouden tulevaisuuden ja erityisesti nuorten tilanpidon aloittamisen kannalta. On todellakin tärkeää, että tuottajien saatavilla on riittävästi vuokramaata. Vuokranantajien ja viljelijöiden väliset sopimusehdot perustuvat kuitenkin kansallisiin oikeusjärjestelmiin, joissa on usein suuria eroja jäsenvaltioiden välillä sekä historiallisista että kulttuurisista syistä. Lisäksi maatilojen vuokrausta sääntelevät sopimusmääräykset, jotka saattavat olla myös poikkeusmääräyksiä, liittyvät tiiviisti muihin, jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan kuuluviin oikeusaloihin, kuten perintö- ja vero-oikeuteen, joiden säännöksissä on niin ikään perustavanlaatuisia eroja unionin eri maiden välillä. Näin ollen ei ole ajateltavissa, että maanvuokrausta koskeviin kansallisiin säännöksiin ehdotettaisiin muutoksia yhteisön tasolla. Komissio ottaa jatkossakin huomioon nämä erot ja valvoo, että yhteisön tasolla ehdotetuilla toimenpiteillä voidaan saavuttaa niille asetetut tavoitteet kansalliseen toimivaltaan kuuluviin aloihin puuttumatta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3437/02 esittäjä(t): Winfried Menrad (PPE-DE) komissiolle. Korsettien ja alusvaatteiden kokomerkintöjen yhtenäistäminen Euroopassa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0208 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3437/02 esittäjä(t): Winfried Menrad (PPE-DE) komissiolle (2. joulukuuta 2002) Aihe: Korsettien ja alusvaatteiden kokomerkintöjen yhtenäistäminen Euroopassa EU:ssa on tällä hetkellä käytössä ainakin neljä eri tapaa merkitä korsettien ja alusvaatteiden koot. Italiassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on kussakin käytössä oma järjestelmänsä, kun taas muissa jäsenvaltioissa ja useimmissa hakijamaissa on yksi yhteinen järjestelmä. Järjestelmien erilaisuus tuottaa ongelmia niin kuluttajille kuin vientimarkkinoilla toimiville yrityksille. Lisäksi vaatteeseen ommeltavasta kokolapusta tulee vaikeaselkoinen ja epäkäytännöllisen suuri, kun siihen on merkittävä kaikki neljä eri kokoa. Eikö tämän teknisen kaupan esteen poistaminen yhtenäistämällä kokomerkinnät edistäisi Euroopan sisämarkkinoiden toteutumista? Miten Euroopan komissio aikoo siinä tapauksessa toteuttaa yhtenäistämisen? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2003) Komissio ei tällä hetkellä suunnittele aloitteen tekemistä alusvaatteiden kokojen ja kokomerkintöjen standardoimiseksi tai yhdenmukaistamiseksi Euroopassa. Erilaisia kokojärjestelmiä ei sinällään ole pidetty kaupan esteinä, mutta monet vaatetusalan toimijat yhteisössä katsovat, että yhdenmukaistettu järjestelmä parantaisi teollisuuden kilpailukykyä. Näin ollen ainoa mahdollisuus olisi solmia kaikkien asiaan liittyvien tahojen (valmistajien, maahantuojien, kuluttajien jne.) ja kansallisten viranomaisten välisiä vapaaehtoisia sopimuksia. Komissio ei kuitenkaan ole tietoinen minkäänlaisesta unionin laajuisesta yksimielisyydestä sidosryhmien ja/tai jäsenvaltioiden välillä. Euroopan standardointikomitea valmistelee parhaillaan kaikkien vaatteiden kokomerkintöihin ja mittausmenetelmiin liittyvää työtä. Näiden standardien laatiminen ei tapahdu komission toimeksiannosta, vaan työ on teollisuusvetoista. Jäsenvaltiot ja teollisuus voivat soveltaa standardeja sopivaksi katsomallaan tavalla ja haluamassaan aikataulussa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2372/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. GATS-sopimus.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2372/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (2. elokuuta 2002) Aihe: GATS-sopimus Monet niistä epäilyksistä, joita EU:n paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla on GATS-sopimusta kohtaan, erityisesti terveydenhuollossa, koulutuksessa ja muissa keskeisissä palveluissa, tunnetaan paikallisella ja alueellisella tasolla koko maailmassa, myös kehitysmaissa. Koska EU on kehitysmaiden suurin avunantaja esimerkiksi terveydenhuollon ja koulutuksen alalla, onko komissio tehnyt riippumattoman tutkimuksen GATS-sopimuksen mahdollisista vaikutuksista näiden alojen palveluiden tarjoamiseen ja EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (23. syyskuuta 2002) Koska Euroopan yhteisöt eivät alkujaan ole esittäneet kehitysmaille vaatimuksia markkinoille pääsyn parantamisesta terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen markkinoilla, komissio ei ole toteuttanut arviointia palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimus) mahdollisista vaikutuksista näiden alojen palvelujen tarjoamiseen tai unionin kehitysyhteistyöpolitiikkaan. Komissio työskentelee kuitenkin joidenkin jäsenvaltioiden ja muiden keskeisten kansainvälisten kumppaneiden kanssa selvittääkseen GATS-sopimuksen mahdollisia vaikutuksia palvelujen tarjoamiseen köyhille sekä naisille että miehille ja esittääkseen yhteisön kannan asiaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2958/02 esittäjä(t): Dieter-Lebrecht Koch (PPE-DE) komissiolle. Komission 27. kesäkuuta 2002 tekemä päätös 2002/525/EY romuajoneuvoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/53/EY liitteen II muuttamisesta.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0136 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2958/02 esittäjä(t): Dieter-Lebrecht Koch (PPE-DE) komissiolle (22. lokakuuta 2002) Aihe: Komission 27. kesäkuuta 2002 tekemä päätös 2002/525/EY romuajoneuvoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/53/EY liitteen II muuttamisesta Romuajoneuvoista 18. syyskuuta 2000 annetun direktiivin 2000/53/EY(1) liitteessä II kielletään 1. heinäkuuta 2003 lähtien tasapainottajien lyijyn käyttö kyseisen päivämäärän jälkeen tyyppihyväksytyissä ajoneuvoissa ja 1. heinäkuuta 2005 lähtien kaikissa ajoneuvoissa. Tasapainottajissa oleva lyijy on tärkeä turvallisuustekijä, jonka avulla estetään ajoneuvon renkaiden tärinää ja töyssähtelyä Voiko komissio ilmoittaa, onko etukäteen tutkittu voidaanko tasapainottajissa käyttää lyijyn korvaavia aineita, jotka takaavat saman turvallisuustason kuin lyijy? (1) EYVL L 269, 21.10.2000, s. 34. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (5. joulukuuta 2002) Komissio valmisteli perusteellisesti päätöksensä 2002/525/EY(1) kyseisen direktiivin liitteen II muuttamisesta ja käytti apunaan yksityiskohtaista tieteellistä ja teknistä arviointia. Arviointiin kuului riippumattoman konsultin tekemä tekninen selvitys sekä komission omia selvityksiä. Komissio hyödynsi myös useita tapaamisia alan toimijoiden kanssa, sekä keskusteluja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa direktiivin 11 artiklassa tarkoitetussa teknisessä komiteassa. Tekninen selvitys on saatavilla komission sivuilla osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/environment/waste/heavy_metals.pdf. Selvityksen sivuilla 1220 analysoidaan tilannetta vanteissa käytettävien tasapainottajien lyijyn osalta. Selvityksestä käy ilmi, että korvaavia aineita lyijylle on olemassa ja että joitain niistä on jo käytössä. Johtopäätöksenä todetaan, että 1. heinäkuuta 2004 saakka ulottuva poikkeuslupa vaikuttaa asianmukaiselta, jotta tarvittavat muutokset ehditään tehdä ja vaihtoehtoiset markkinat ehtivät kehittyä. Kokonaisarvionsa perusteella komissio ehdotti tasapainottajien lyijyn sisällyttämistä tarkistetussa liitteessä II olevaan poikkeusluetteloon. Tarkemmin sanottuna komissio ehdotti, että lyijyn käyttö tasapainottajissa sallitaan tilapäisesti ennen 1. heinäkuuta 2003 tyyppihyväksytyissä ajoneuvomalleissa sekä tällaisten ajoneuvojen huolto- ja korjaustoiminnassa käytettävissä tasapainottajissa. Komissio ehdotti, että poikkeuslupa päättyisi 1. heinäkuuta 2005. Tekninen komitea äänesti 22. toukokuuta 2002 yksimielisesti ehdotuksen, eli myös vanteiden tasapainottajille myönnettävän poikkeuksen puolesta. Komissio tulee tarkkaan seuraamaan päätöksen 2002/525/EY täytäntöönpanoa. Se arvioi 1. tammikuuta 2005 mennessä muun muassa tasapainottajien lyijylle myönnettyä poikkeusta liikenneturvallisuuden kannalta. (1) EYVL L 170, 29.6.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3592/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician julistaminen suuresti kalastuksesta riippuvaiseksi alueeksi.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0230 - 0230



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3592/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (13. joulukuuta 2002) Aihe: Galician julistaminen suuresti kalastuksesta riippuvaiseksi alueeksi Jälleen kerran on todistettu, että merellä ja kalavaroilla on suunnaton merkitys Galicialle. Aikooko komissio ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin Galician julistamiseksi suuresti kalastuksesta riippuvaiseksi alueeksi ja myöntää sille yhteisen kalastuspolitiikan luokittelun mukaiset edut? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2003) Kuten komission yhdistetystä vastauksesta kirjallisiin kysymyksiin E-2097/02 ja E-2096/02(1) käy ilmi, kalastuksesta riippuvaisen alueen käsite on esitetty tavoite 2 -alueiden tukikelpoisuusperusteena neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(2) 4 artiklan 8 kohdassa, jossa määritellään yhteisön rakennerahastojen ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) yleiset tavoitteet ja tehtävät. Käsite sisällytettiin asetukseen sen jälkeen, kun Espanja ja Portugali liittyivät yhteisöön, ja se otettiin huomioon kyseisten kahden jäsenvaltion ja komission laatiessa tukikelpoisten tavoite 2 -alueiden luettelot neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 4 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti. Komissio on seurannut tiiviisti Galician rannikolla marraskuussa 2002 uponneen Prestige-säiliöaluksen aiheuttamaa katastrofia ja sen vaikutuksia kyseisen alueen kalastuslaivastoon ja koko kalatalousalaan. Katastrofin seurausten lieventämiseksi komissio ehdotti neuvostolle eräitä muutoksia kalastusalan rakenteellisiin toimenpiteisiin sovellettavaan olemassa olevaan oikeudelliseen kehykseen taloudellisen tuen myöntämiseksi kyseisen alueen kalastuslaivastolle ja vesiviljelyalalle. Ehdotuksen perusteella neuvosto antoi 20. joulukuuta 2002 asetuksen (EY) N:o 2372/2002 erityistoimenpiteistä korvauksen myöntämiseksi Espanjan kalastus-, simpukanviljely- ja vesiviljelyaloille Prestige-säiliöaluksen öljyvuotojen vuoksi(3). (1) EYVL C 28 E, 6.2.2003, s. 182. (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, EYVL L 161, 26.6.1999. (3) EYVL L 358, 31.12.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2194/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Kalan jalostamiseen kalajauhoksi suuntautunut teollinen kalastus.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0036 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2194/02 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (19. heinäkuuta 2002) Aihe: Kalan jalostamiseen kalajauhoksi suuntautunut teollinen kalastus Ottaen huomioon, että yhteisössä ei ole riittävästi kalavaroja ja että komissio toteuttaa mittavan suunnitelman eri kalakantojen elvyttämiseksi, eikö komissio katso, että olisi syytä ottaa uudelleen esiin kysymys teollisesta kalastuksesta, jossa keskitytään kalan jalostamiseen eläinrehuissa käytettäväksi kalajauhoksi? Eikö yhteisön sisämarkkinoiden tarpeisiin voida vastata riittävällä kalan tuonnilla kolmansista maista ja sillä, että yhteisön yritykset valmistavat kalajauhoa kalastuksen sivutuotteista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 2002) Kalan jalostamiseen kalajauhoksi suuntautuneen kalastuksen tulisi keskittyä kaloihin, joille ei ole markkinoita elintarvikkeina. Yhteisön puiteohjelmassa toteutettavat kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevat toimenpiteet, monivuotiset hoitosuunnitelmat mukaan luettuina, tulevat koskemaan sekä teollista kalastusta että kalastuksen muita muotoja. Komissio on hiljattain pyytänyt Kansainvälistä merentutkimusneuvostoa (ICES) tutkimaan teollisen kalastuksen vaikutusta meriekosysteemeihin. Komissio tulee jatkossakin tarkkailemaan teollista kalastusta varmistaakseen, että sen vaikutus ihmisravinnoksi käytettäviin kalalajeihin ja muihin mereneläviin pysyy alhaisena. Tarvittaessa tehdään lisää ehdotuksia asiaankuuluvista hoitotoimenpiteistä. Mitä tulee yhteisön tuotannon korvaamiseen tuonnilla, arvoisaa jäsentä pyydetään katsomaan vastausta hänen kirjalliseen kysymykseensä E-2192/02(1). Sivutuotteiden jalostamisen yhteydessä syntynyttä kalajauhon määrää ei näyttäisi voitavan tällä hetkellä merkittävästi lisätä. Vuonna 2001 kyseinen ala tuotti arviolta 170 000 tonnia kalajauhoa. Jäsenvaltioiden osuudet tuotannosta olivat seuraavat: Yhdistynyt kuningaskunta 26 prosenttia, Espanja 24 prosenttia, Tanska 17 prosenttia, Irlanti 9,5 prosenttia, Ruotsi 9,5 prosenttia, Ranska 7 prosenttia ja Saksa 7 prosenttia. Neuvoston direktiivin 2001/102/EY(2) vaatimusten noudattamisvaikeuksien takia on merkkejä siitä, että ala saattaa pienentyä. Dioksiineille asetetut rajat voivat merkitä, että eräiden raaka-aineiden käyttö eläinten rehussa kielletään tulevaisuudessa, koska raaka-aineet saattavat olla peräisin monesta lähteestä ja näytteet on otettava eräkohtaisesti. (1) Katso sivu 35. (2) Neuvoston direktiivi 2001/102/EY, annettu 27. marraskuuta 2001, haitallisista aineista ja tuotteista eläinten ruokinnassa annetun neuvoston direktiivin 1999/29/EY muuttamisesta, EYVL L 6, 10.1.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2995/02

esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle

(23. lokakuuta 2002)

Aihe: Toimet tapaturmien vähentämiseksi kalastusalalla

Euroopan parlamentti hyväksyi 5. huhtikuuta 2001 päätöslauselman kalastuksen turvallisuudesta ja onnettomuuksien syistä(1), jonka 26 kohdassa se pyysi komissiota ja jäsenvaltioita edistämään laivanvarustamoiden, palkattujen ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien ja julkishallinnon piirissä turvallisuuskulttuuria kalastustoiminnan kaikilla tasoilla, myös ennaltaehkäisyssä ja ammatillisessa ja jatkokoulutuksessa ja huolehtimaan, että paikantamis- ja pelastuslaitteissa käytetään kaikkein kehittyneintä tekniikkaa; katsoo, että tällaiseen koulutukseen on sisällyttävä turvallisuuden parantaminen ja maksimointi.

Päätöslauselman 28 kohdassa pyydettiin vaatimaan turvallisuuskulttuuria erityisesti kalastusalalle tulevien nuorten merenkulkijoiden ammattikoulutuksessa.

Mihin toimiin komissio on ryhtynyt päätöslauselman hyväksymisen jälkeen turvallisuuskulttuurin edistämiseksi kalastusalalla?

(1) EYVL C 21 E, 24.1.2002, s. 359.

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(4. joulukuuta 2002)

Komissio on julkaissut tiedonannon Työn ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutuminen: Yhteisön uusi työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 20022006(1), jonka lähtökohtana on, että vahvistetaan riskien ehkäisyä, yhdistetään eri poliittisia välineitä (lainsäädäntö, sosiaalinen vuoropuhelu, edistämistoimet, hyvien toimintapojen etsiminen, yritysten sosiaalinen vastuu ja taloudelliset kannustimet) ja luodaan yhteistyökumppanuuksia kaikkien työterveyden ja työturvallisuuden sidosryhmien kesken.

Tiedonannossa myönnetään, ettei työviihtyvyyttä voida edistää pelkästään työterveys- ja työturvallisuuspolitiikalla, ja todetaan erityisesti, että olisi kehitettävä muiden politiikanalojen, varsinkin liikenne-, ympäristö- ja väestönsuojelupolitiikan sekä yhteisen kalastuspolitiikan kanssa yhteen sovitettu lähestymistapa, jolla pyritään ennaltaehkäisyyn perustuviin suojelutavoitteisiin. Yhteisen kalastuspolitiikan osalta komissio kehottaa työmarkkinaosapuolia miettimään toimenpiteitä, joilla parannetaan elin- ja työoloja ja turvallisuutta kalastuksen alalla, vahvistetaan naisten asemaa kalastuksessa ja edistetään työllisyyttä erityisesti nuorten työllisyyttä kalastuksesta elantonsa saavilla alueilla.

(1) KOM(2002) 118 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3491/02 esittäjä(t): Renzo Imbeni (PSE) komissiolle. Tulliasioitsijan ammatin mukauttaminen unionin laajentumisen yhteydessä.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3491/02 esittäjä(t): Renzo Imbeni (PSE) komissiolle (9. joulukuuta 2002) Aihe: Tulliasioitsijan ammatin mukauttaminen unionin laajentumisen yhteydessä Euroopan unionin laajenemiseen liittyy tullimuodollisuuksien poistuminen niiden uusien maiden osalta, jotka tuolloin kuuluvat unioniin. Tapahtuuko tämä vaiheittain ja tullaanko näiden maiden kanssa käytävässä kaupassa edelleen käyttämään tulliasiakirjoja, kuten T2:ta, niiden tavaroiden osalta, jotka kuuluvat yhteisön passitusmenettelyn piiriin? Jos kaikki tullimuodollisuudet poistetaan, aikooko komissio esittää neuvostolle ehdotuksen asetukseksi, jossa säädetään yhteisön tukitoimista tullivirkailijoille, sekä erityisiä ja poikkeuksellisia toimia, joilla pyritään täydentämään rakennerahastoihin liittyviä toimia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen kannattaa tutustua komission vastaukseen Giorgio Lisin kirjalliseen kysymykseen E-2488/02.