ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/146

(2004/C 78 E/0151)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2647/03

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(28. elokuuta 2003)

Aihe: Synteettisesti valmistettujen prohormonien käyttö eläinravinnossa

Flanderin lehdistössä ilmestyneiden tietojen mukaan Belgian oikeusviranomaiset ovat löytäneet uuden tuotteen, jota lisätään karjan ruokaan. Tuote edistää testosteronin eritystä. Kyse on synteettisesti valmistetusta luonnollisesta prohormonista. Tuote stimuloi aivoja tuottamaan omia luonnollisia hormoneja, tässä tapauksessa testosteronia. Kyseinen tuote on kielletty Belgiassa. Lehtitietojen mukaan tässä hormonissa on muun muassa dehydroepiandrosteronia (DHEA-hormonia), joka vahingoittaa maksaa ja jolla on muitakin sivuvaikutuksia.

Onko komissio tietoinen tämän tuotteen käytöstä?

Jos on, niin mihin toimiin se on jo asian vuoksi ryhtynyt?

Jos ei ole, niin aikooko se asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) 29 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti pyytää Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon asiasta?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(18. syyskuuta 2003)

Komissio on tietoinen siitä, että ns. prohormoneja voidaan käyttää karjan androgeeni- ja estrogeeni-hormonien luonnollisen tuotannon stimulointiin kasvun edistämiseksi. Dehydroepiandrosteroni (DHEA) on tällainen aine. Se kuuluu tiettyjen hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavien aineiden ja beta-agonistien käytön kieltämisestä kotieläintuotannossa 29. huhtikuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/22/EY (2) piiriin.

Jäsenvaltioiden vastuulla on varmistaa tämän lainsäädännön noudattaminen soveltamalla elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä 29. huhtikuuta 1996 annettua neuvoston direktiiviä 96/23/EY (2) ja toteuttaa aiheelliset toimenpiteet.

Hormoneista vastaava yhteisön vertailulaboratorio kerää komission tukemana saatavilla olevia teknisiä tietoja ja järjestää lokakuussa 2003 seminaarin, jossa aihetta käsitellään jäsenvaltioiden kanssa.

Kansanterveyttä koskevia eläinlääkintätoimenpiteitä käsittelevä tiedekomitea (SCVPH) on arvioinut kasvun lisäämiseksi hormoneilla käsitellyn naudanlihan ja -lihatuotteiden ihmisten terveydelle aiheuttamia riskejä vuonna 1999, vuonna 2000 ja vielä vuonna 2002. Raportit ovat saatavilla www-sivustosta: (http://europa.eu.int/comm/food/index_en.html). Näin ollen komissio ei tällä erää aio pyytää elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuus- viranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (3) 29 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista tieteellistä lausuntoa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta tästä kysymyksestä.

(1) EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

(2) EYVL L 125, 23.5.1996.

(3) EYVL L 31, 1.2.2002.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/128

(2004/C 88 E/0136)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3032/03

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe: Turkki ja maan vähemmistöihin kohdistuvat loukkaukset

Turkin ihmisoikeusloukkaukset jatkuvat. Näin on huolimatta siitä, että Turkki on mukauttanut tiettyjä kansallisia lakejaan vastaamaan EU:n normeja. Esimerkkinä vähemmistöjen jatkuvasta vainosta Turkissa on se, että Turkin koulutusministeriö lähetti 14. huhtikuuta 2003 maan kaikille kouluille määräyksen, jonka mukaan koulujen on järjestettävä ainekirjoituskilpailuja ja kokouksia, joiden aiheena on vuonna 1914 ja sen jälkeisinä vuosina tapahtuneen armenialaisiin ja assyrialais-syyrialaisiin ryhmiin kohdistuneen kansanmurhan kieltäminen. Assyrialais-syyrialaisia ja armenialaisia lapsia syrjitään päivittäin etenkin pakottamalla heidät osallistumaan näihin kokouksiin, jotka loukkaavat heidän etnistä ja uskonnollista identiteettiään.

Turkkilainen ihmisoikeusjärjestö IHD on reagoinut voimakkaasti määräystä vastaan, ja se on aloittanut äskettäin yhdessä ihmisoikeuksien puolustajien kanssa kampanjan, jotta Turkin hallitus kumoaisi määräyksen ja lopettaisi loukkaukset. Koulutusministeriön 14. huhtikuuta 2003 antama määräys on jyrkässä ristiriidassa sen kanssa, mitä Turkilta edellytetään esimerkiksi Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen mukaan.

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Turkin hallitus saataisiin kumoamaan määräys ja lopettamaan näihin etnisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuvat loukkaukset?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(24. marraskuuta 2003)

Komissio on tietoinen Turkin koulutusministeriön 14. huhtikuuta 2003 lähettämästä yleiskirjeestä, jonka mukaan koulujen on järjestettävä ainekirjoituskilpailuja ja kokouksia, joiden aiheena on armenialaisten, Pontuksen kreikkalaisten ja assyrialaisten väitteiden kieltäminen.

Komissio on ottanut asian esiin Turkin viranomaisten kanssa käymissään säännöllisissä keskusteluissa. Asiaa on käsitelty komission määräaikaiskertomuksessa 5. marraskuuta 2003 (1).

Komissio on yleisemminkin tietoinen vähemmistöjen kohtaamista ongelmista Turkissa ja seuraa edelleen tarkkaan niiden kohtelua.

(1) KOM(2003) 676 lopullinen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/433

(2004/C 88 E/0438)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2700/03

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(10. syyskuuta 2003)

Aihe: Peter Shaw'n kidnappauksen tutkinta

Voiko komissio antaa selkeän ja yksityiskohtaisen selonteon siitä, miten Georgian viranomaiset ovat edistyneet Peter Shaw'n kidnappaukseen liittyvien seikkojen tutkinnassa?

Pitääkö komissio mahdottomana hyväksyä, että asiasta on saatavilla niin vähän tietoja? Katsooko se, että Peter Shaw'lla on täysi oikeus olettaa, että asia tutkitaan täydellisesti ja kattavasti?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(3. lokakuuta 2003)

Sen jälkeen kun Peter Shaw vapautettiin marraskuussa 2002, komissio on kaikissa yhteyksissä painottanut Georgian hallitukselle, kuinka tärkeänä se pitää kidnappaajien saattamista oikeuden eteen. Komission mielestä tämä on merkittävä osoitus pyrkimyksestä lujittaa oikeusvaltioperiaatteen noudattamista Georgiassa. Tuleva EU—Georgia-yhteistyöneuvosto tarjoaa myös tilaisuuden keskustella tutkintatilanteesta.

Komissio on pyrkinyt säännöllisesti saamaan lähetystönsä kautta ja yhteistyössä Georgiassa sijaitsevan Yhdistyneen kuningaskunnan suurlähetystön kanssa yleiseltä syyttäjältä tietoja tutkinnan edistymisestä. Yleinen syyttäjä ilmoitti äskettäin komissiolle, että tapausta tutkitaan edelleen. Peter Shaw'n kidnappaukseen sekaantuneet henkilöt on tunnistettu, mutta ennen heidän pidättämistään ja oikeuden eteen saattamista tarvitaan vielä lisätodisteita. Georgian kansalainen Chichiashvili, joka on Georgiassa etsintäkuulutettu Peter Shaw'n kidnappauksen lisäksi useista muista ihmisryöstöistä, pidätettiin Moskovassa.

Komissio pahoittelee sitä, että lähestulkoon vuosi Peter Shaw'n vapauttamisen jälkeen kidnappaajia ei ole vieläkään tuotu oikeuden eteen ja että Moskovassa pidätettyä epäiltyä ei ole vieläkään luovutettu.

Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että saatavilla pitäisi olla enemmän tietoja, ja on pyytänyt Georgian viranomaisia antamaan kirjallisen raportin tutkintatilanteesta. Komissio tekee kaikkensa tämän tapauksen ratkaisemiseksi.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/648

(2004/C 88 E/0665)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3396/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(17. marraskuuta 2003)

Aihe: Korvausten maksamatta jättäminen entisen Jugoslavian italialaisille maanpakolaisille

Kulttuurijärjestö ”Movimento nazionale Istria Fiume Dalmazia” on jo vuosien ajan vaatinut italialaisten maanpakolaisten oikeuksien tunnustamista. Yhteensä arviolta 350 000 italialaista on muuttanut pois Jugoslaviasta tunnetuista historiallisista syistä.

Kahdessa sopimuksessa, jotka ovat vuonna 1975 tehty Osimon sopimus sekä vuonna 1983 tehty Rooman sopimus, tunnustetaan kiinteistöomaisuutensa jättämään joutuneiden italialaisten maanpakolaisten oikeus oikeudenmukaiseen korvaukseen. Jugoslavian hajotessa syntyneet uudet valtiot, Slovenia ja Kroatia, eivät kuitenkaan ole maksaneet sovittuja korvauksia. Triesten provinssin yhdessä Rooman provinssin ja Triesten kunnan kanssa asettaman teknisen tutkimuskomission äskettäin tekemän tutkimuksen mukaan vuonna 1983 tehtyä sopimusta on tarkistettava, jotta voidaan estää ulkomaiden kansalaisten sulkeminen pois kansallistetun omaisuuden palauttamisprosessia koskevien lakien piiristä ja välttää nykyiset byrokraattiset esteet kiinteistöomaisuuden hankkimiseksi takaisin Slovenian alueella.

Voiko komissio ilmoittaa:

1. ovatko edellä mainitut sopimukset ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 44 artiklan 2 kohdan e alakohdan sekä 49 ja 56 artiklan kanssa;

2. ovatko edellä mainitut sopimukset vastoin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklaa, jossa viitataan selvästi ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen ja erityisesti sen 14 artiklaan;

3. ovatko edellä mainitut sopimukset ristiriidassa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 ja 19 artiklan kanssa?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(9. tammikuuta 2004)

Italian ja Jugoslavian välillä vuosina 1975 ja 1983 tehdyt sopimukset ovat kahden itsenäisen valtion kahdenvälisiä kiinteistöomistusta koskevia sopimuksia. Slovenia on ilmoittanut komissiolle, että koska se on yksi Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan (JSLT) seuraajavaltioista, se on ottanut hoitaakseen velvollisuuksia, jotka koskevat sopimuksen nojalla maksettavia korvauksia.

EY:n perustamissopimuksessa ja Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ei säädetä jäsenvaltioiden kiinteistöomistuksen järjestelmistä, joten kiinteistöomistusasiat kuuluvat kansallisen lainsäädännön piiriin. Siten perussopimusten periaatteita ei voida soveltaa kiinteistöomistusta koskevissa asioissa.

Euroopan unionin perusoikeuskirjan säännökset koskevat unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita vain unionin lainsäädännön soveltamisen osalta. Koska kiinteistöomistuksen järjestelmistä ei säädetä unionin lainsäädännössä, perusoikeuskirjaa ei voida soveltaa tällä alalla.
—

Lisäksi on mainittava, että yhteisön rakennerahastojen rahoitustoimintaa säätelevien säännösten mukaisesti kaikki konkreettisten hankkeiden analyysiä, arviointia ja valintaa koskevat menettelyt kuuluvat jäsenvaltioiden rakennerahastojen eri ohjelmien hallintoviranomaisiksi nimeämien kansallisten ja alueellisten viranomaisten toimivaltaan. Kaikkien hankkeiden osalta on siis noudatettava kansallisella tai alueellisella tasolle määriteltyjä haku- ja valintamenettelyitä, ja hankkeiden on oltava kussakin ohjelmassa vahvistettujen tukikelpoisuus- ja valintakriteerien mukaisia. Komission tehtävänä on luonnollisestikin huolehtia siitä, että menettely on yhteisön lainsäädännön mukainen. Konkreettisten hankkeiden tärkeysjärjestystä ja valintaa koskevat asiat kuuluvat kuitenkin kysymyksiin, joista päättävät jäsenvaltioiden, alueiden ja muiden asianomaisten organisaatioiden edustajat.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/250

(2004/C 84 E/0296)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3661/03

esittäjä(t): Konrad Schwaiger (PPE-DE) ja Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle

(9. joulukuuta 2003)

Aihe: Herkkusienisäilykkeiden tuonti Kiinasta

Kiinasta peräisin olevien herkkusienisäilykkeiden vuosittaiseksi tuontikiintiöksi on asetuksessa (EY) N:o 2125/95 (1) säädetty 22 750 tonnia. Kiintiö on ollut saman suuruinen jo vuosia, eikä sitä nostettu Saksojen yhdistyessä, vaikka kuluttajien määrä kasvoi unionissa lähes 16 miljoonalla. Kiintiötä ei nostettu silloinkaan, kun Itävalta, Ruotsi ja Suomi liittyivät unioniin. Samana pysynyt tuontimäärä jakaantuu siis suuremman kuluttajajoukon kesken, mikä heikentää maahantuojien liiketoimintamahdollisuuksia nykyisissä jäsenvaltioissa

1. Onko komissio samaa mieltä siitä, että kiintiön nostaminen tulee tarpeelliseksi, kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyvät unioniin, sillä nämä ovat tähän saakka tuoneet herkkusienisäilykkeitä pääasiassa Kiinasta?

2. Onko komissio samaa mieltä siitä, että kiintiötä nostettaessa olisi nyt otettava huomioon myös Saksojen yhdistymisestä sekä Itävallan, Ruotsin ja Suomen liittymisestä johtunut kuluttajien määrän kasvu, koska se jätettiin aikoinaan huomiotta?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(9. helmikuuta 2004)

Edellisten liittymisten tapaan yhteisö noudattaa kymmenen uuden jäsenvaltion yhteisöön liittymisen yhteydessä tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja Maailman kauppajärjestön (WTO) mukaisia velvoitteitaan. Yhteisö on erityisesti ilmoittanut WTO:lle olevansa valmis aloittamaan WTO:n jäsenten kanssa GATT-sopimuksen XXIV. 6 artiklan mukaiset neuvottelut. Nämä neuvottelut koskevat eräitä tuotteita, joihin voivat kuulua myös säilötyt herkkusienet.

Säilöttyjen herkkusienten nykyinen tariffikiintiö on vahvistettu ja pidetään voimassa WTO:n sääntöjen mukaisesti, eikä yhteisö ole millään tavoin velvollinen lisäämään sitä aikaisemmin tapahtuneiden pinta-alamuutosten perusteella.

(1) EYVL L 212, 7.9.1995, s. 16.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/448

(2004/C 78 E/0470)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3007/03

esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe: Maaseudun EU-tietokeskusten asema yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevissa tiedotustoimissa

Komission kertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanosta (1) pannaan tyytyväisenä merkille vuosina 2000, 2001 ja 2002 toteutettujen tiedotuskampanjoiden tulokset, mutta korostetaan myös, että toimissa olisi vielä parantamisen varaa ja että huomiota olisi kiinnitettävä etenkin toimien vaikutukseen laajempaan yleisöön ja niiden kustannusvaikuttavuuteen. Komissio totesi Flash-Eurobarometrikyselyjen perusteella, että suuren yleisön yleinen tiedon puute YMP:sta, WTO:sta, elintarvikkeiden turvallisuudesta ja muista maatalouspolitiikkaan liittyvistä aiheista näyttää vahvistavan tarvetta tehostaa tiedotustoimien yleistä tasoa.

Maaseudun EU-tietokeskuksilla on ollut jo vuosia suuri merkitys yhteisen maatalouspolitiikan tunnetuksi tekemisessä. Näitä EU-tietoutta maaseutuväestölle jakavia keskuksia on EU:n alueella 140, niillä on omia julkaisuja, tiedotuslehtiä ja Internet-sivustoja ja niiden henkilöstö on perehtynyt yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Maaseudun EU-tietokeskusten verkosto edistää omalta osaltaan merkittävästi asetuksen (EY) N:o 814/2000 (2) tavoitteiden toteutumista tehostamalla toimien vaikutusta kansalaisiin ja parantamalla kustannusvaikuttavuutta. Tavoitteiden saavuttamiseksi maatalouden pääosaston olisi näin ollen aiheellista ottaa nämä keskukset järjestäytyneesti mukaan maatalouspolitiikan tiedotustoimiin, jotta tiedotuskampanjoita pystyttäisiin kehittämään entistä paremmiksi ja jotta komission tiedotustoiminta olisi paremmin organisoitunutta.

Lisäksi komissio on kouluttanut juuri näiden tietokeskusten vetäjiä yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvissä asioissa maatalouden pääosaston johdolla. Se on täten osoittanut, että käytännön yhteistyö tietokeskusten kanssa on tarpeen. Maaseudun EU-tietokeskusten verkosto on osallistunut komission henkilöstön ohella messuille pystytettyjen tiedotuspisteiden järjestelyihin.

Voisiko komissio kertoa:

1. Aikooko se laajentaa yhteistyötään maaseudun EU-tietokeskusten kanssa komission käynnistämien toimien toteutuksessa?

2. Millainen on maaseudun EU-tietokeskusten asema toimissa, joita komission aloitteesta toteutetaan mainitun asetuksen (EY) N:o 814/2000 täytäntöönpanemiseksi?

(1) KOM(2003) 235 lopullinen.

(2) EYVL L 100, 20.4.2000, s. 7.
5.

Komission palestiinalaisille antamalla tuella pyritään lievittämään taloudellista ja humanitaarista kriisiä samalla, kun rakennetaan sellaisen riippumattoman, demokraattisen ja elinkelpoisen palestiinalaisvaltion instituutioita, joka viettää rauhanomaista rinnakkaiseloa Israelin kanssa tunnustetuissa ja turvallisissa rajoissa tuoreen rauhansuunnitelman mukaisesti. Uudistuksen syventäminen, väestön auttaminen taloudellisesta kriisistä selviämisessä sekä hyvän hallintotavan ja vastavuoroisen suvaitsevaisuuden ja ymmärryksen periaatteiden edistäminen on paras strategia rauhanomaisen rinnakkaiselon aikaansaamiseksi Israelin ja palestiinalaisten välille. Nämä periaatteet ovat jo pitkään olleet komission palestiinalaisia koskevan tukiohjelman lähtökohtina. Komissio on tukenut uudistusta suunnittelemalla palestiinalaishallinnolle räätälöityjä instituutioiden rakennusohjelmia (esim. oikeuslaitoksen alalla) ja asettamalla avun antamiselle tiukat uudistuksiin liittyvät ehdot. Myönteisiä tuloksia on jo saatu aikaan, varsinkin julkisen talouden ja keskeisten säädösten hyväksymisen saralla. Palestiinalaishallinnon uusi hallitus pääministeri Abbasin johdolla on sitoutunut laajaan uudistusohjelmaan, johon sisältyy konkreettisia toimia kansankiihotuksen kitkemiseksi ja jota hahmoteltiin EY:n ja palestiinalaishallinnon välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen sekakomiteakokouksessa 26. kesäkuuta 2003. Kansainvälinen yhteisö valvoo tarkkaan rauhansuunnitelmaan sisältyviä velvollisuuksia. Komissio tukee joidenkin jäsenvaltioiden ponnistuksia uudenaikaisen, suvaitsevaisuuteen ja vastavuoroiseen ymmärrykseen perustuvan koulutusjärjestelmän kehittämiseksi Palestiinaan, ja se edistää tässä yhteydessä yhteyksiä palestiinalaishallintoon ja vuoropuhelua kaikkien asianosaisten kanssa. Lopuksi komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle jäsenelle, että yhteisön rahoitustuki sekä Palestiinan talouden toiminnan jatkumiselle että keskeisten demokraattisten uudistustoimien tukemiselle on saanut laajaa tunnustusta kansainväliseltä yhteisöltä, varsinkin kansainvälisten avunantajien (joihin kuuluvat Euroopan unioni, Yhdysvallat, Norja ja Maailmanpankki) tilapäisen yhteyskomitean kokouksessa Lontoossa 18. ja 19. helmikuuta 2003.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/631

(2004/C 78 E/0667)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3699/03

esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle

(10. joulukuuta 2003)

Aihe: Connacht/Ulsterin (Irlanti) tavoite 1 -alueet

Connacht/Ulsterin vaalipiiri, josta minut valittiin, koostuu nykyisin kahdeksasta kreivikunnasta, jotka kuuluvat tavoite 1 -alueisiin. Kun vuoden 2004 Euroopan parlamentin vaalit on pidetty, kyseistä vaalipiiriä laajennetaan ja sille annetaan uusi nimi. Siihen liitetään uusi kreivikunta, joka on nykyisin luokiteltu ”muutettavan tavoitteen 1 piiriin” kuuluvaksi. Kyseessä on nykyisin Munsterin vaalipiiriin kuuluva Claren kreivikunta.

Voiko komissio kertoa minulle, onko täten laajennetussa vaalipiirissä kahdeksan kreivikuntaa, jotka kuuluvat ”muutettavan tavoitteen 1 piiriin”? Voiko komissio antaa tietoja Claren kreivikunnan ehdotetusta asemasta?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(21. tammikuuta 2004)

Komissio teki 1. heinäkuuta 1999 (1) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 3 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti päätöksen rakennerahastojen tavoitteen 1 tukikelpoisista alueista, siirtymävaiheessa olevat alueet mukaan luettuina. Jäsenvaltioiden hallinnolliseen aluejakoon myöhemmin tehtävät muutokset eivät vaikuta päätökseen. Cavanin, Donegalin, Galwayn, Leitrimin, Mayon, Monaghanin, Roscommonin ja Sligon kreivikunnat säilyvät tavoitteen 1 tukikelpoisina alueina 31. joulukuuta 2006 asti, kun taas Claren kreivikunta voi hakea siirtymäkauden tukea.

(1) 1999/502/EY.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/329

(2004/C 88 E/0336)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0613/03

esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle

(3. maaliskuuta 2003)

Aihe: EU/Mosambik 1999—2003: yhteistyö, kehitys, ihmisoikeudet, tuet ja muut kysymykset

Voisiko komissio vastata seuraaviin Mosambikia koskeviin kysymyksiin vuosien 1999, 2000, 2001, 2002 ja 2003 osalta: Mitä Mosambikia koskevia ohjelmia EU on kehittänyt tai aikoo kehittää? Kuinka paljon varoja ohjelmille on myönnetty? Mikä on kunkin ohjelman suunniteltu kesto? Mitä tuloksia ohjelmista on ollut ja mikä arvio on tehty ohjelmien onnistumisesta tai epäonnistumisesta? Mitä erityisiä edistysaskeleita kullakin ohjelmalla on saavutettu?
—

Lähes kaikilla kansallisilla jäsenillä on virallinen asema kansallisena syyttäjänä (kaksi on jopa tuomareita, yksi on varapoliisipäällikkö). Heistä kuitenkin vain muutama voi käyttää tuomiovaltaa ja/tai toimia syyttäjänä. Useimmat kansallisista jäsenistä työskentelevät oikeusministeriön alaisena, jotkut yleisen syyttäjän alaisena. Tilanne saattaa muuttua, kun uudet lait täytäntöönpanosta hyväksytään.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/191

(2004/C 70 E/201)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3005/03

esittäjä(t): Albert Maat (PPE-DE) komissiolle

(14. lokakuuta 2003)

Aihe: Munanvalkuaisen luokittelu

Munanvalkuainen on EU:ssa luokiteltu tällä hetkellä tuoteryhmään, joka ei kuulu liitteeseen I (CN 3502/1190/1990/2091/2099). Kun kananmunan osat erotellaan, keltuainen on maataloustuote, mutta valkuainen teollisuustuote. Vaikka valkuaista käytettiin ennen teollisuutta varten, tilanne on muuttunut, ja tätä tuotetta käytetään elintarvikealalla.

Munanvalkuaista vieville tuottajille aiheutetaan tämän puutteellisen luokittelun vuoksi vakavia seurauksia, koska he eivät saa tärkeää osaa vientipalkkioista.

Voiko komissio ilmoittaa, miten ja millä aikavälillä se aikoo ratkaista tämän epäselvän menettelyn, josta aiheutuu huomattavia kielteisiä vaikutuksia Euroopan munantuottajille?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(11. joulukuuta 2003)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastauksiin, jonka komissio antoi herra Kindermann esittämiin kirjallisiin kysymyksiin P-2696/03 (1) ja P-2976/03 (2).

(1) Katso sivu 129.

(2) Katso sivu 182.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 70/64

(2004/C 70 E/066)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1786/03

esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle

(28. toukokuuta 2003)

Aihe: Yhteydet romanien kansalasijärjestöihin ja hallituksen virastoihin

Minkälaisia yhteyksiä komissiolla on viime aikoina ollut romanien kansalaisjärjestöihin ja hallituksen virastoihin ehdokasvaltioissa?

Günther Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(27. kesäkuuta 2003)

Komissio on, Brysselissä ja valtuustojen välityksellä ehdokasmaissa, yhteydessä useisiin romanien valtiosta riippumattomiin järjestöihin, joita ovat esimerkiksi International Romani Union, Roma National Congress, European Roma Rights Centre, Pakiv European Roma Fund sekä European Roma Information Office Brysselissä. Tämän lisäksi komissiolla on yhteyksiä valtiosta riippumattomiin järjestöihin, jotka ajavat ihmisoikeuksia, joihin romaneihin liittyvät kysymykset myös kuuluvat. Tällaisia järjestöjä ovat Amnesty International, Open Society Institute sekä Project for Ethnic Relations. Monesti Phare-ohjelma kattaa romaneita koskevien hankkeiden rahoituksen. Tästä esimerkkinä mainittakoon Tšekissä Romodrom ja Athinganoi tai Romaniassa Romani Criss, Resource Centre for Roma Communities in Romania ja muut.

Ehdokasmaiden edistystä koskevia määräaikaiskertomuksia valmisteltaessa komissio on säännöllisesti ottanut yhteyttä romanien asioita käsitteleviin valtiosta riippumattomiin järjestöihin kuten myöskin muihin valtioiden välisiin järjestöihin, kuten Euroopan neuvostoon tai Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöön (ETYJ).

Ehdokasvaltioiden hallitukset ja komissio käyvät jäsenyysvalmisteluissa säännöllisesti keskustelua useista asioista. Lisäksi Eurooppa-sopimusten yhteydessä tarjoutuu mahdollisuus nostaa esille romaneihin liittyviä kysymyksiä ehdokasvaltioiden kanssa. Esimerkiksi komission johtamat assosiaatiokomiteoiden kokoukset Unkarin, Tšekin ja Slovakian kanssa pidetään kesä-heinäkuussa 2003.