ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0815/01 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) ja Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Vakuutusyhtiö INA:n yhteenliittymä.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0127 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0815/01 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) ja Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (19. maaliskuuta 2001) Aihe: Vakuutusyhtiö INA:n yhteenliittymä Italialaisen Assicurazioni Generali -vakuutusyhtiön omistaman vakuutusyhtiö INA:n hallintoneuvosto on päättänyt yhtiön uudistustoimista, joilla INA SpA siirtää henkivakuutustoimintansa tätä tarkoitusta varten perustetulle INA-VITA-yhtiölle ja liittää yrityksen muut osat emoyhtiö Assicurazioni Generaliin. Mitä komissio aikoo tehdä säilyttääkseen nykyiset työpaikat ja varmistaakseen, ettei INA:n toimintaa Roomassa vaaranneta? Miten komissio aikoo turvata INA:n työpaikkojen pysyvyyden ja työntekijöiden ammatillisen aseman? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 2001) Komissio huolehtii perustamissopimusten valvojana yhteisön lainsäädännön asianmukaisesta soveltamisesta. Rakennemuutokset, joihin kuuluu myös työllisyystason säilyttäminen, kuuluvat periaatteessa jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kuitenkin myös tällaisten rakennemuutosten yhteydessä on noudatettava työntekijöiden oikeuksia koskevia säännöksiä. Tällaisia säännöksiä on työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14. helmikuuta 1977 annetussa neuvoston direktiivissä 77/187/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 29. kesäkuuta 1998 annetulla neuvoston direktiivillä 98/50/EY(2), sekä työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/59/EY(3). Säännöksiä on noudatettava erityisesti työntekijöille tiedottamisen ja heidän kuulemisensa osalta. Edellä sanottu huomioon otettuna tästä asiasta mahdollisesti syntyvien riitojen ratkaiseminen kuuluu ensi kädessä kansallisille viranomaisille ja tuomioistuimille. (1) EYVL L 61, 5.3.1977. (2) EYVL L 201, 17.7.1998. (3) EYVL L 225, 12.8.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0932/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Komissio ja Génération Europen sponsorointi.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0932/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Komissio ja Génération Europen sponsorointi Voiko komissio kertoa, kuinka suuria summia Génération Europe on saanut komissiolta vuosina 1998, 1999 ja 2000, mistä budjettikohdista ne on maksettu, ja kuinka suureksi sponsorointi arvioidaan vuonna 2001? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2001) Génération Europe on järjestö, jolle komissio on myöntänyt avustuksia koululehden julkaisemista varten. Komissio on myöntänyt lehden rahoittamiseen avustuksia seuraavasti: - kouluvuosi 1998-1999: 32 000 euroa (budjettikohta B3300, entisen PO X:n eli tiedotuksen, viestinnän, kulttuurin ja audiovisuaalialan pääosaston vuonna 1998 esittämä maksusitoumus) - kouluvuosi 1999-2000: 38 000 euroa (budjettikohta B3306, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuonna 1999 esittämä maksusitoumus) - kouluvuosi 2000-2001: koska yhtään lehdistö- ja viestintäpalvelun toimiin liittyvää ehdotuspyyntöä ei julkaistu, vuoden 2000 talousarviosta ei myönnetty avustusta tältä osin. Lehdistöpalvelun ei ole tarkoitus myöntää avustusta myöskään vuoden 2001 talousarviosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0383/01 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Maidontuottajien osuuskunnat.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0103 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0383/01 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (15. helmikuuta 2001) Aihe: Maidontuottajien osuuskunnat Onko olemassa EU-lainsäädäntöä, jota sovelletaan, jos useat maitoa ostavat tai tuottavat osuuskunnat päättävät yhdistyä ja voivat siten vaikuttaa maidon hintaan jossakin jäsenvaltiossa? Onko osuuskunnille asetettu niiden osuutta raakamarkkinoilla koskevia rajoituksia vai kuuluuko kysymys yksittäisille jäsenvaltioille? Puuttuuko EU asiaan missään tapauksessa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2001) Jos maidontuottajien osuuskunnat sulautuvat, syntyvää uutta yksikköä on tutkittava yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1) mukaisesti, jos liiketoimella on yhteisön laajuinen ulottuvuus. Tämä merkitsee, että komissio voi lainkäyttövaltansa nojalla päättää, vastaako syntyvä yhteenliittymä keskittymän määritelmää ja ylittääkö se sulautuma-asetukseen sisältyvät liikevaihtorajat. Sulautuma-asetuksessa arvioidaan mahdollisuutta, että sulautuma loisi määräävän markkina-aseman tai vahvistaisi sitä tavalla, joka estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua, ja vaaditaan vaikutusten arviointia. Koska arvio tehdään aina tapauskohtaisesti, ei periaatteessa ole olemassa määrättyä rajaa sille, miten suuri jonkin osuuskunnan osuus raakamaidon markkinoista saa olla maitoalan sulautumaa arvioitaessa. Määräävä markkina-asema ei ole ehdoton käsite. Markkinavoimaa voidaan todeta olevan enemmän tai vähemmän, ja päätelmät voivat riippua markkinoiden rakenteesta, esimerkiksi kilpailijoiden vahvuudesta, markkinoille tulon esteistä, oikeudellisista vaatimuksista ja monesta muusta tekijästä. Komissiolla voi olla lainkäyttövalta myös EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan (entinen 86 artikla) nojalla sulautuman toteuduttua. Näin voi tapahtua esimerkiksi, jos sulautuman osapuolina olevien osuuskuntien todettaisiin olevan määräävässä markkina-asemassa merkityksellisillä markkinoilla ja käyttävän tätä asemaa hyväkseen siten, että niiden toiminta vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (1) EYVL L 395, 30.12.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1136/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Jalkapallon siirtokorvaukset.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0212 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1136/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (10. huhtikuuta 2001) Aihe: Jalkapallon siirtokorvaukset Kun otetaan huomioon jalkapallon siirtokorvausjärjestelmän viimeaikaiset muutokset, katsooko komissio, että muiden urheilulajien siirtojärjestelmät kaikkialla Euroopassa ovat täysin Euroopan unionin perussopimusten mukaisia? Onko komissio jo tutkinut muiden lajien siirtokorvausjärjestelmiä, tai aikooko se tutkia niitä tulevaisuudessa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 2001) Komissio arvioi kansainvälisen jalkapalloliiton (FIFA) pelaajasiirtoja koskevien sääntöjen yhdenmukaisuutta EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan (entinen 85 artikla) nojalla, koska sille on toimitettu kanteluita, jotka koskevat kyseisten sääntöjen eräitä määräyksiä. EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan nojalla tapahtuvassa tarkastelussa kutakin kansainvälistä siirtokorvausjärjestelmää on arvioitava sille ominaisissa oikeudellisissa ja taloudellisissa olosuhteissa ottaen huomioon kunkin urheilulajin erityispiirteet. Komissiolle ei ole toimitettu kanteluita, joissa olisi kyseenalaistettu muiden urheilulajien siirtokorvausjärjestelmien yhdenmukaisuus yhteisön oikeuden kanssa. Tämän vuoksi komissio ei tällä hetkellä aio käynnistää asiaa koskevia tutkimuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0722/01 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle. Mahdollisuus laatia tunneleiden tapaisten rakennelmien turvallisuusselvityksiä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0722/01 esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2001) Aihe: Mahdollisuus laatia tunneleiden tapaisten rakennelmien turvallisuusselvityksiä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä Itävallan Kaprunin hiihtotunnelissa sattunut tulipalo nostaa esiin seuraavat kysymykset: Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että vettä tai kaasua käyttävät automaattiset palosammuttimet ovat tehokkaampia kuin käsikäyttöiset jauhesammuttimet? Onko olemassa muita tunneleiden läpi kulkevien junien paloturvallisuutta koskevia yhteisön laajuisia määräyksiä kuin se, että jauhesammuttimia on oltava saatavilla? Jos kyseisiä määräyksiä on olemassa, mitkä ne ovat? Jos määräyksiä ei ole, eikö komissio katso, että asiaan olisi syytä kiinnittää huomiota Euroopan tasolla? Mikä on Euroopan komission näkemys tunneleiden ja muiden maanalaisten rakennelmien turvallisuusselvityksiä koskevan yhteisön lainsäädännön tarpeellisuudesta? Jos komissio katsoo, että eurooppalaista lähestymistapaa tarvitaan, milloin komissio aikoo antaa ehdotuksia, jotka toteuttaisivat kyseisen lähestymistavan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2001) Komission mielestä nykyisten ja vastaisuudessa rakennettavien tunneleiden yleistä turvallisuustasoa voitaisiin parantaa maantie- ja rautatietunneleiden turvallisuutta koskevien teknisten suositusten avulla. Komissio on käynnistänyt asiaa koskevat valmistelut, jotka on määrä saattaa päätökseen vuonna 2002. Rautateiden turvallisuuden parantamiseksi infrastruktuureihin (myös tunneleiden) ja suurten nopeuksien rautatieverkon liikkuvaan kalustoon liittyvät tekniset eritelmät on tarkoitus hyväksyä vuoden 2001 lopulla. Eritelmät sisältävät kaikkien uusien hankkeiden ja kunnostushankkeiden osalta noudatettavat tekniset ohjeet sekä tulipaloja ja matkustajien evakuointia koskevia määräyksiä. Parlamentin ja neuvoston on myös määrä antaa tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuutta koskeva direktiivi kevään 2001 aikana. Direktiivissä olisi säädettävä turvallisuutta koskevien teknisten eritelmien - joista ensimmäiset valmistunevat vuonna 2004 - hyväksymisestä. Jauhesammuttimet on yleensä edelleen hyödyllisintä sijoittaa junamatkustajille tarkoitettuihin tiloihin, kun taas erityiskäyttöiset automaattiset järjestelmät sijoitetaan matkustajilta kiellettyihin tiloihin, esimerkiksi ohjaamoon. Lisäksi on käynnissä tutkimuksia mahdollisuuksista sijoittaa kiinteitä automaattisia sammutusjärjestelmiä tunneleihin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0184/01 esittäjä(t): Florence Kuntz (UEN) neuvostolle. Köyhdytettyä uraania sisältävien ammuksien käytöstä aiheutuvat seuraukset.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0056 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0184/01 esittäjä(t): Florence Kuntz (UEN) neuvostolle (5. helmikuuta 2001) Aihe: Köyhdytettyä uraania sisältävien ammuksien käytöstä aiheutuvat seuraukset Ranskan armeijan edustajat ovat huolissaan Persianlahden ja Balkanin oireyhtymistä ja toivovat, sekä ranskalaisten sotilaiden että muiden heidän kanssaan palvelleiden eurooppalaisten sotilaiden puolesta, että oireyhtymiä tutkittaisiin. Voiko neuvosto ilmoittaa mahdollisimman pikaisesti, mitä mieltä se on köyhdytettyä uraania sisältävien ammuksien käytön mahdollisista tai todennetuista vaikutuksista (Balkanin oireyhtymä) Jugoslavian liittotasavallassa palvelleiden Ranskan tai muiden jäsenvaltioiden sotilaiden terveydentilaan, etenkin kun otetaan huomioon, että jäsenvaltioiden lääkärikuntien asiasta esittämät kannanotot poikkeavat toisistaan? Voiko neuvosto selvittää mahdollisimman pikaisesti, montako eurooppalaista sotilasta ja jugoslavialaista siviiliä on altistunut tällaisten ammuksien käytölle, ja millä Jugoslavian liittotasavallan alueilla niitä on käytetty? Voiko neuvosto ilmoittaa, millaisiin kiireellisiin kansanterveyden alan toimiin se aikoo ryhtyä, jos tällaisten ammuksien käytön ja Persianlahden ja Balkanin oireyhtymien välillä havaitaan suora yhteys? Vastaus (31. toukokuuta 2001) Neuvosto totesi 22. tammikuuta 2001 käymässään keskustelussa olevansa tietoinen kansalaisten syvästä huolestuneisuudesta ja ilmoitti sitoutuvansa siihen, että kysymys köyhdytetystä uraanista pyritään selvittämään täysin. Yksimielisesti katsottiin, että on ensisijaisesti kriisinhallintaa Balkanilla organisoineen Naton asiana koota osapuolilta tiedot köyhdytetyn uraanin käytöstä, joukkojen sijoittelusta ja lääketieteellisistä seikoista. Neuvosto vaati myös jäsenvaltioiden viranomaisilta sekä muilta asiaa tutkivilta tahoilta täyttä avoimuutta ja avointa tietojenvaihtoa. Neuvosto pani kuitenkin merkille, että useat elimet (UNEP, WHO, Nato, komission asettama komitea) tutkivat asiaa parhaillaan. Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklan mukaisen asiantuntijaryhmän raportin päätelmät julkaistiin 6. maaliskuuta 2001. Muut raportit on määrä julkaista lähiaikoina. Neuvosto on sopinut käsittelevänsä asiaa uudelleen raporttien perusteella arvioidakseen, olisivatko EU:n tason aloitteet tai toimenpiteet perusteltuja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1770/01 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle. Puhdas antibioottijauhe - tutkimustulosten julkaiseminen.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0244 - 0244



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1770/01 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Puhdas antibioottijauhe - tutkimustulosten julkaiseminen Useimmat lääkeyhtiöt antavat tutkijoiden käyttöön puhdasta antibioottijauhetta vain tutkijan kirjallisena antamaa lupausta vastaan, että hän ei julkaise tutkimustuloksia ilman lääkeyhtiön etukäteen antamaa lupaa. Kun otetaan huomioon antibioottiresistenssiä koskevan tutkimuksen tärkeys, aikooko komissio laatia käytännesäännöt, joiden mukaan tutkijat voivat julkaista tutkimustensa tulokset lääkeyhtiöitä kuulematta tietyn ajan, ehkä 6 tai 12 kuukauden, kuluttua. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2001) Mikrobilääkeresistenssiin liittyvät kysymykset ovat olennainen osa yhteisön terveyspoliittista strategiaa, ja niihin liittyviä toimia suoritetaan kaikilla asiaan liittyvillä aloilla eli kansanterveyden, eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun aloilla. Komissio antoi 20. kesäkuuta 2001 tiedonannon, jossa määritellään komission monialainen strategia mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi(1). Komissio on ottanut yhteyttä useaan yhtiöön, jota asia mahdollisesti koskee, ja katsoo, että antibioottijauhetta tutkijoiden käyttöön maksutta antavien lääkevalmistajien yleisenä käytäntönä on pyytää tutkijoilta sitoumuksia tutkimuksen perusteltavuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi ja vaatia tutkimustulokset nähtäviksi ennen niiden julkaisemista. Komissio ei ole tietoinen kyseisten tutkimustulosten julkaisun rajoittamisesta käytännössä. Komissio katsoo, että tapa, jolla lääketeollisuus luovuttaa antibiootteja tutkimustarkoituksiin, on yleisesti asianmukainen, mutta ei pysty ottamaan kantaa yksittäisiin sopimusjärjestelyihin tietyn yhtiön ja tietyn tutkimuslaitoksen välillä. Komissio on valmis kääntymään Euroopan lääketeollisuutta edustavien organisaatioiden puoleen, jotta hyvien toimintatapojen suuntaviivojen tarve tutkitaan. (1) KOM(2001) 333 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0853/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Veropolitiikka EU:n jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0853/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (22. maaliskuuta 2001) Aihe: Veropolitiikka EU:n jäsenvaltioissa Katsooko komissio, että on olemassa taloudellisia tilanteita, joissa jäsenvaltion hallitus voisi hyväksytysti harjoittaa suhdannevaihtelua lievittävää veropolitiikkaa? Jos katsoo, millaisia ne ovat? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (13. kesäkuuta 2001) Maastrichtin sopimuksella määrätyissä talouspolitiikan puitteissa, joita on täydennetty vakaus- ja kasvusopimuksella, edellytetään, että jäsenvaltiot välttävät liiallisia alijäämiä ja saattavat julkisyhteisöjensä rahoitusaseman lähes tasapainoon tai ylijäämäiseksi keskipitkällä aikavälillä. Talouspolitiikan koordinointi toteutetaan mm. talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen avulla, joita jäsenvaltioiden on noudatettava. Vuoden 2000 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa todetaan myötäsyklisestä finanssipolitiikasta seuraavaa: Koska tuotannon kasvun odotetaan ylittävän potentiaalisen kasvun, myötäsyklistä finanssipolitiikan linjausta olisi vältettävä. Sen lisäksi, että myötäsyklinen finanssipolitiikka suurentaa tuotannon vaihteluja, myötäsyklisen finanssipolitiikan harjoittaminen noususuhdanteen aikana saattaisi myös merkitä, että laskusuhdanteen aikana jouduttaisiin finanssipolitiikkaa kiristämään myötäsyklisesti erityisesti jäsenvaltioissa, joilla on liian suuri alijäämä ja joissa 3 prosentin viitearvo voi siten ylittyä. Perustamissopimuksessa määrätään, että tällaisessa tapauksessa neuvosto voi kehottaa jäsenvaltioita parantamaan julkisen taloutensa rahoitusasemaa, mikä johtaisi myötäsykliseen politiikkaviristykseen. Määräyksen tarkoituksena on ehkäistä huonoa finanssipoliittista käytöstä, ja terveen rahoitusaseman saavuttamista pidetään tärkeämpänä kuin myötäsyklisen finanssipolitiikan vaikutuksia. Myötäsyklisen finanssipolitiikan välttämistä koskevaan ohjeeseen voidaan kuitenkin hyväksyä poikkeuksia silloin, kun alijäämän poikkeuksellinen kasvu johtuu merkittävästä verouudistuksesta (kuten Saksassa), jos se ei merkitse riskiä alijäämän viitearvon ylittämisestä eikä lisää inflaatiopaineita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1464/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. Laiton kalastus Mauritanian yksinomaisella talousvyöhykkeellä.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0164 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1464/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (17. toukokuuta 2001) Aihe: Laiton kalastus Mauritanian yksinomaisella talousvyöhykkeellä Olen äskettäin palannut Mauritaniasta, jossa minulla oli tilaisuus keskustella sikäläisen kalastusministerin kanssa. Ministeri Zamel valitti katkerasti, että 3040 alusta harjoittaa jatkuvasti laitonta kalastusta maan yksinomaisella talousvyöhykkeellä. Tiettävästi nämä, enimmäkseen Aasian maista peräisin olevat alukset käyttävät Espanjan Las Palmasin satamaa tukikohtanaan ja myös purkavat siellä Mauritanian vesillä laittomasti pyydettyjä saaliitansa. Nämä laittomasti toimivat kalastajat aiheuttavat näin ollen epäoikeudenmukaisen kilpailutilanteen eurooppalaisille kalastajille, jotka harjoittavat kalastusta Mauritanian yksinomaisella talousvyöhykkeellä olemassa olevan kalastussopimuksen puitteissa. Voiko komissio vahvistaa nämä Mauritaniasta saadut tiedot? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä tämän laittoman toiminnan lopettamiseksi ja Mauritanian kalavarojen kestävän suojelemisen edistämiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 2001) Komissio ei ole saanut Mauritanialta virallista tietoa, joka koskisi aasialaisten alusten harjoittamaa laitonta kalastusta Mauritanian yksinomaisella talousvyöhykkeellä. EY:n ja Mauritanian kalastussopimuksen mukaisesti komissiolle ilmoitetaan yhteisön lipun alla purjehtivien alusten pidätyksistä. Komissio uskoo, että kalastuksen valvonta Mauritanian yksinomaisella talousvyöhykkeellä on tehokasta. Komissio on toistuvasti ilmaissut sitoutuneensa Mauritanian kalavarojen kestävään kehittämiseen. Vaikka valvontaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä onkin olemassa, valvonnan toteuttaminen on kunkin jäsenvaltion vastuulla. Lainsäädäntö ei kuitenkaan ulotu kolmannen valtion alusten toimiin EY-lainsäädännön ulkopuolisilla vesillä. Mauritania ei ole ottanut tässä asiassa yhteyttä yhteisöön tai Espanjaan. Jos näin tapahtuisi, asia arvioitaisiin asiaankuuluvien tosiseikkojen pohjalta. Lisäksi on syytä todeta, että sekä EY että Mauritania ovat vastikään ilmaisseet tukensa YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) käyttöönottamalle kansainväliselle toimintasuunnitelmalle laittoman, raportoimattoman ja sääntelyn piiriin kuulumattoman kalastuksen estämiseksi, torjumiseksi ja hävittämiseksi. Suunnitelman mukaan valtioiden tulee harjoittaa kattavaa ja tehokasta kalastuksen seurantaa, valvontaa ja tarkkailua aina lähtösatamasta lopulliseen määränpäähän saakka.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0884/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Radiologisten näytteiden ottaminen sotilasalueilta, joilla on testattu köyhdytettyä uraania sisältäviä ammuksia.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0019 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0884/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (27. maaliskuuta 2001) Aihe: Radiologisten näytteiden ottaminen sotilasalueilta, joilla on testattu köyhdytettyä uraania sisältäviä ammuksia Mitä suunnitelmia komissiolla on - ottaen huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen III luvun määräykset - radiologisten näytteiden ottamiseksi sotilasalueilta tai muilta Ison-Britannian ja Ranskan alueilta, joilla on testattu köyhdytettyä uraania sisältäviä ammuksia? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0884/01, E-0979/01, E-0980/01 ja E-0981/01 (5. kesäkuuta 2001) Köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten koealueet voivat olla joko maalla tai merellä. Merellä olevien koealueiden osalta komissio on todennut useaan otteeseen - viimeiseksi vastauksessaan jäsen Kratsa-Tsagaropouloun suulliseen kysymykseen H-0055/01 parlamentin kyselytunnin aikana helmikuun 2001 istuntojaksossa(1) - ettei tästä toiminnasta aiheutuisi sellaista meriympäristön kontaminoitumista, joka eroaisi luonnollisten uraanipitoisuuksien aiheuttamasta kontaminaatiosta. Komission käsityksen mukaan aihetta ei ole vielä käsitelty Oslo-Pariisi-yleissopimuksen (OSPAR) puitteissa. Maanpäällisten koealueiden osalta komissiolla on Euratom-sopimuksen 35 artiklan nojalla oikeus tarkistustarkoituksessa päästä laitoksiin, jotka suorittavat ilman, veden ja maaperän, ts. ympäristön, jatkuvaa seurantaa. Komissio ei siis sinänsä pääse ydin- tai sotilasalueille, ja komissio pyytäisi sitä vain siinä tapauksessa, että laitosten paikan päällä sijaitsevat tarkkailulaitteistot olisivat tarpeellisia ympäristövaikutusten arvioinnissa laitosalueen rajan ulkopuolella. Komissio pitää silmällä tilannetta ympäristön radioaktiivisuuspitoisuuksia Euratom-sopimuksen 36 artiklan nojalla saamiensa tietojen, jäsenvaltioiden viranomaisten toimittamien laitosaluekohtaisten tietojen ja muiden komission tietoon saatettujen tietolähteiden perusteella. Komissio ei ole tietoinen brittitutkimuksesta, joka koski Solway Firthiä, eikä Ranskan suorittamasta samanlaisesta tutkimuksesta. Yhteisön nykyisen lainsäädännön perusteella on jo olemassa ympäristön radioaktiivisuuden seurannan mahdollistavia mekanismeja. Tällaisten säännösten soveltaminen ei korosta erityistä tarvetta, että komissiokin ottaisi ympäristönäytteitä köyhdytetyn uraanin tutkimiseksi. (1) Suullinen vastaus 13.2.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0926/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Vastuu R. Berthelot'n palkkaamisesta.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0218 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0926/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Vastuu R. Berthelot'n palkkaamisesta Entisen komissaari Cressonin henkilökohtainen ystävä R. Berthelot otettiin palvelukseen aids-asiantuntijaksi maaliskuussa 1997. Hänellä ei ollut tehtävän edellyttämää pätevyyttä, ja komissio on nyt jälkikäteen vaatinut Berthelot'lle maksettujen palkkioiden takaisinmaksua. Kuka on vastuussa palvelukseen ottamisesta väärin perustein? Onko Berthelot'n palvelukseenottosopimuksen allekirjoittanutta komission pääosaston varapääjohtajaa nuhdeltu? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2001) Kurinpitomenettely on aloitettu ja se on käynnissä useiden virkamiesten ja/tai muun Berthelot'n palvelukseenottosopimukseen liittyvän henkilöstön osalta. Nimittävä viranomainen on lisäksi päättänyt tehdä lisätutkimuksen selvittääkseen muiden asiaan liittyvien osapuolten mahdollisen vastuun. Komissio ilmoittaa parlamentille kurinpitomenettelyn seuraukset heti, kun säännönmukaisen oikeuskäsittelyn lopulliset päätelmät on tehty.