ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2913/01 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Eläimille tarkoitettujen lääkkeiden myynti ja markkinointi unionissa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0209 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2913/01 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Eläimille tarkoitettujen lääkkeiden myynti ja markkinointi unionissa Suunnitteleeko komissio eläimille tarkoitettujen lääkkeiden myynnin ja markkinoinnin valvontaa tai rajoittamista koko unionissa? Jos suunnittelee, mitä se aikoo ehdottaa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2001) Käynnissä olevan lääkelainsäädännön tarkistuksen osana komissio päätti ehdottaa direktiiviin 2001/82/EY(1) muutoksia, joista osa koskee direktiivin VI osastossa eläinlääkkeiden hallussapidosta, kaupasta ja toimituksesta annettuja säännöksiä. Näiden muutosten päätarkoituksena on varmistaa kuluttajansuoja ja samalla eläinten paras mahdollinen terveys ja hyvinvointi. Komission ehdotuksessa todetaan selvästi, että kaikkien eläinlääkkeiden antamiseen tuotantoeläimille vaaditaan eläinlääkärin määräys, mikä edistää kuluttajien suojelua mahdollisilta haitallisilta jäämämääriltä eläinperäisissä elintarvikkeissa. Lisäksi ehdotuksessa annetaan tuotantoeläinten omistajia tai pitäjiä ja vähittäiskaupan lupien haltijoita koskevia vaatimuksia, jotka velvoittavat heidät pitämään luetteloa jäämien valvonnasta annetun direktiivin 96/23/EY(2) asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. Lisäksi tukkukauppiailla on oltava hätäsuunnitelma, jotta eläinlääke-erä voidaan tarvittaessa tehokkaasti poistaa markkinoilta. Edellä mainittujen ehdotusten tarkoituksena on selkeyttää ja täydentää tiettyjä direktiivin 2001/82/EY VI osastossa annettuja säännöksiä. Voimassaoleviin sääntöihin, jotka sallivat vain valtuutettujen henkilöiden harjoittaa vähittäiskauppaa jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti, ei ole ehdotettu muutoksia. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/82/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä, EYVL L 311, 28.11.2001. (2) Neuvoston direktiivi, 96/23/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta, EYVL L 125, 23.5.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2582/01

esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle

(18. syyskuuta 2001)

Aihe: Puolan ja Tekin tasavallan unioniin liittymisen vaikutukset Saksan liittohallituksen avustuksiin saksalaisille yhdistyksille entisillä itäisen Saksan alueilla

Saamieni tietojen mukaan Saksan liittohallituksen avustukset saksalaisille yhdistyksille entisillä itäisen Saksan alueilla eivät olisi enää mahdollisia Puolan ja Tekin tasavallan liityttyä unioniin.

1. Pitääkö paikkansa, että näiden valtioiden liittyminen unioniin vaikuttaa kyseisille yhdistyksille annettaviin avustuksiin? Minkä perusteella näin on?

2. Mitä mahdollisuuksia komissio katsoo itsellään olevan toimia näillä alueilla elävien saksalaisten kansanryhmien kulttuuriperinnön hyväksi?

3. Voidaanko kyseisille yhdistyksille myöntää tukia Phare-ohjelman yhteydessä?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(15. lokakuuta 2001)

1. Komissio ei yhteisön säännöstön mukaisesti puutu jäsenvaltioiden kahdenvälisiin avustusohjelmiin, eikä kyseisten maiden liittymisellä ole tältä osin mitään vaikutusta. Laajentumisen tarkoituksena on poistaa kulttuurillisia esteitä ja edistää yhteisymmärrystä ja yhteyksiä laajentuneen unionin muodostavien eri kansojen välillä. Monet jäsenvaltiot rahoittavat tahoja, jotka edistävät niiden kieltä ja kulttuuria kansainvälisellä tasolla, myös muissa jäsenvaltioissa, kuten Goethe-instituuttia tai British Councilia, jotka molemmat toimivat aktiivisesti Tekin tasavallassa ja Puolassa. Liittymisen ei pitäisi vaikuttaa tähän.

2. Saksalaiset kulttuurijärjestöt Puolassa ja Tekin tasavallassa voivat osallistua Kulttuuri 2000 -ohjelmaan samoin perustein kuin muutkin kulttuurijärjestöt.

3. Kansalaisjärjestöjen ohjelmat saavat tällä hetkellä rahoitusta Phare-ohjelman kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen ja vahvistamiseen tarkoitetuista varoista. Rahoitusta jatketaan tulevaisuudessa. Järjestöt voivat siten saada tukea kyseisistä ohjelmista kelpoisuusvaatimuksista ja hankkeiden valintaperusteista riippuen sekä komission yleisen talousarvion mukaisesti.

Lisäksi Phare-ohjelmassa keskitytään instituutioiden kehittämiseen (esimerkiksi kansallisten ja alueellisten hallintojen toimintakyvyn kehittäminen) ja investointihankkeisiin (esimerkiksi yhteisön ympäristöalan vaatimusten täyttämisen tukeminen). Ohjelmat perustuvat liittymiskumppanuuden tavoitteisiin. Raja-alueyhteistyön puitteissa Euroopan alueet osallistuvat ohjelmiin, joissa mukana ovat tarvittaessa Tekin, Puolan, Saksan ja Itävallan viranomaiset.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2015/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) ja Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle. Lefken kuparikaivokset Kyproksella.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0046 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2015/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) ja Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Lefken kuparikaivokset Kyproksella Onko komissio huolestunut siitä, että syanidi ja muut saasteet, joita pääsee ympäristöön miehitetyssä Pohjois-Kyproksessa sijaitsevien hylättyjen Lefken kuparikaivosten louhoksista, saattavat vahingoittaa Välimeren eliöitä ja ympäristöä tulevaisuudessa? Voiko komissio harkita, että Kyproksen kahden yhteisön väliseen toimintaan myönnettyjä varoja käytettäisiin tutkimuksen tekemiseen tästä aiheesta? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2001) Komissio on tietoinen Lefken kuparikaivoksesta Pohjois-Kyproksessa ja joidenkin tahojen ilmaisemista ympäristöä koskevista huolista. Komissio päättää Yhdistyneiden Kansakuntien projektipalvelutoimiston (United Nations Office for Project Services, UNOPS) käynnistämän arvioinnin tulosten pohjalta, onko yhteisön aloite tässä asiassa paikallaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2622/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Neuvoston kokous 27.—28. kesäkuuta 2001.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0197 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2622/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (27. syyskuuta 2001) Aihe: Neuvoston kokous 27.28. kesäkuuta 2001 Voisiko komissio ilmoittaa, äänestettiinkö 27.28. kesäkuuta 2001 pidetyssä liikenne- ja viestintäasioiden neuvoston kokouksessa mistään asioista, ja jos äänestettiin, niin kuinka monesta asiasta, ja mistä aiheista oli kyse? Voisiko komissio myös ilmoittaa, miten kukin kyseisen kokouksen osanottaja äänesti kustakin aiheesta? Komission jäsenen Romano Prodin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2620/01, E-2622/01, E-2624/01, E-2626/01 ja E-2628/01 (15. lokakuuta 2001) Neuvoston äänestysten tuloksista ja sen jäsenten äänestyskäyttäytymisestä tiedottaminen kuuluu neuvoston työjärjestyksen 9 artiklan mukaan neuvoston tehtäviin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2814/01 esittäjä(t): Rijk van Dam (EDD) komissiolle. Henkilöstön työolosuhteet sisävesiliikenteessä.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2814/01 esittäjä(t): Rijk van Dam (EDD) komissiolle (10. lokakuuta 2001) Aihe: Henkilöstön työolosuhteet sisävesiliikenteessä Osittain työmarkkinoiden heikon tarjonnan vuoksi ovat sisävesiliikenteen yritykset alkaneet kiinnittää työntekijöitä EU:n ulkopuolelta. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että kaikki yritykset eivät tarjoa kyseisille työntekijöille EU:n mittapuiden mukaan asianmukaisia työehtoja. Tällä käytännöllä on vakavia seurauksia alan yrityksille (kilpailun vääristyminen), EU:n ulkopuolelta saapuville työntekijöille (sosiaalinen polkumyynti) ja vesiteiden ja niiden ympäristöjen turvallisuudelle. 1. Onko komissio tietoinen tästä ilmiöstä, ja jos on, kuinka suuresta ongelmasta on kyse? Voiko komissio antaa selvityksen vallitsevasta tilanteesta? 2. Voiko komissio antaa selvityksen jäsenvaltioiden asiaan liittyvien säännösten puutteellisuuksista, jotka tekevät tähän käytäntöön turvautumisen mahdolliseksi? 3. Baijerilainen sisävesiliikenteen yritys firma Meier on ottanut palvelukseensa mittavan määrän EU:n ulkopuolelta tulevia työntekijöitä. Voiko komissio kertoa, onko se tapahtunut kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevien EU:n ulkopuolelta saapuvien työntekijöiden työllistämistä koskevien määräysten ja tavanomaisten (sosiaalisten) työehtojen mukaisesti? 4. Voiko komissio kertoa katsooko se, että ottamalla käyttöön samanlaisen kuljettajatodistuksen, jollaista on ehdotettu maantiekuljetusalalla(1), voidaan torjua edellä kuvattuja ongelmia ja ratkaista niitä? Jos komissio on sitä mieltä, onko se valmis kehittämään sen suuntaisia aloitteita? (1) Katso Van Damin mietintö yhdenmukaisesta kuljettajatodistuksesta maanteiden tavaraliikenteessä (PE 286.659; KOM(2000) 751). Todistuksen avulla varmistetaan, että kyseisen kuljettajan osalta on noudatettu kaikkia sijoittautumisjäsenvaltion sosiaalilainsäädännön vaatimuksia. Tämä mahdollistaa sen, että missä tahansa EU:n alueella tehtävissä tarkastuksissa voidaan todeta, onko sosiaalimääräyksiä rikottu vai ei. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä, että sisävesiliikenteen alalla on tietynasteinen työvoimapula, joka koskee erityisesti miehistöä, ja että sisävesiliikenneyritykset pyrkivät palkkamaan aluksille yhteisön ulkopuolista työvoimaa. Kyseisen alan edustajat tai jäsenvaltiot eivät kuitenkaan toistaiseksi ole esittäneet komissiolle valituksia tai pyytäneet sitä puuttumaan kyseisiin markkinoihin sosiaalisen polkumyynnin vuoksi. Komissiolla ei ole käytettävissään tietoja, joiden perusteella olisi perusteltua toteuttaa tällä alalla sellaisia toimenpiteitä, joita on toteutettu on maantieliikenteen alalla (esimerkiksi kuljettajatodistuksen käyttöönotto).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2171/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle. Kehitysyhteistyöpolitiikka vastaan maatalouspolitiikka.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2171/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) neuvostolle (20. heinäkuuta 2001) Aihe: Kehitysyhteistyöpolitiikka vastaan maatalouspolitiikka EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa käsitelleessä, 20.21. kesäkuuta 2001 pidetyssä kokouksessa mm. ruotsalaiset ja alankomaalaiset kehitysyhteistyökysymyksistä vastaavat ministerit kritisoivat EU:n maatalouspolitiikkaa, sillä heidän mielestään se on täysin yhteisen kehityspolitiikan vastaista. Koska unionilla on tullit ja se tukee omaa maatalouttaan, kehitysmaiden on vaikea tuoda EU:hun omia, pääasiallisia tuotteitaan. Samalla EU:n keinotekoisesti halpoja tuotteita myydään polkuhintaan kehitysmaiden kotimarkkinoilla, ja ne syrjäyttävät kehitysmaan omat tuotteet. Alankomaiden kehitysyhteistyöministerin Herfkensin Dagens Nyheterille 22. kesäkuuta 2001 antaman lausunnon mukaan EU:n elintarvikkeisiin sovellettavat hygieniaa ja terveydenhuoltoa koskevat säännöt ja vaatimukset ovat tiukkoja ainoastaan protektionistisista syistä. Mitä neuvosto aikoo tehdä eliminoidakseen edellä mainitut ongelmat, jotta kehitysmaat voivat tuoda omia maataloustuotteitaan unioniin, ja ettei niiden tarvitse kilpailla polkuhintaan myytävien maataloustuotteiden kanssa omilla kotimarkkinoillaan? Vastaus (6. joulukuuta 2001) Neuvosto ei kommentoi jäsenvaltioiden yksittäisten ministerien näkemyksiä varsinkaan silloin, kun näkemykset on esitetty neuvoston ulkopuolella. Kuitenkin neuvosto myöntää yleisesti, että yhteisön harjoittamien eri politiikkojen välistä johdonmukaisuutta on lisättävä. Neuvoston ja komission yhteisessä julkilausumassa, joka annettiin marraskuussa 2000 yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta korostetaan tällaisen johdonmukaisuuden merkitystä. Neuvosto katsoo, että on pyrittävä huolehtimaan siitä, että yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet otetaan huomioon kehitysmaihin vaikuttavien muiden politiikkojen laadinnassa ja toteuttamisessa siten, että systemaattisesti ja perusteellisesti analysoidaan ehdotettujen toimenpiteiden välillisiä vaikutuksia muun muassa maatalouspolitiikan alalla. Neuvosto on kannustanut komissiota ottamaan kehitysyhteistyöongelmat huomioon, kun se käyttää toimivaltuuksiaan. Neuvoston pyynnön mukaisesti komission vuotuinen kertomus kehitysyhteistyöpolitiikasta, jonka on määrä ilmestyä lokakuussa 2001, sisältää luvun epäjohdonmukaisuuksista, joita edellisenä vuonna on havaittu, ja niiden poistamisyrityksistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1982/01 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) neuvostolle. Susilapset.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0088 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1982/01 esittäjä(t): Guido Podestà (PPE-DE) neuvostolle (12. heinäkuuta 2001) Aihe: Susilapset Susilapset eli vanhempiensa hylkäämät tai karanneet lapset, jotka asuvat metsissä eläinten kanssa niiden hoitamina, ovat melko harvinaisia tapauksia. Viimeisimmässä tapauksessa kyse oli vanhempiensa hylkäämästä chileläislapsesta, joka löydettiin 10 vuoden päästä keskeltä kulkukoiralaumaa. Naaraskoirat olivat pitäneet hänet hengissä maidollaan. Ilmiö on niin erikoislaatuinen, että tieteen ja politiikan maailman siihen kohdistama huomio vaikuttaa yllättävän laimealta. Koska vuonna 2001 tällaisia tapauksia ei missään nimessä saisi enää sattua ja koska EU:n perusoikeuskirjassa (24 artiklassa) taataan lasten oikeudet, miten neuvosto on suhtautunut tapaukseen ja millaista humanitaarista ja taloudellista tukea se antaa maille, joissa tällaisia ilmiöitä tapahtuu, jotta ne voivat kantaa vastuunsa ja estää tapausten toistumisen tulevaisuudessa? Vastaus (26. marraskuuta 2001) 1. Neuvostolla ei ole ollut tilaisuutta tutkia arvoisan edustajan esittämää tapausta. 2. Neuvosto on jo vuosien ajan toteuttanut kehitysyhteistyöpolitiikkansa puitteissa ja tiiviissä yhteistyössä vähiten kehittyneiden maiden kanssa näiden maiden kehitystä auttamaan tähdättyjä politiikkoja ja toimia, jotta arvoisan edustajan mainitseman tapauksen kaltaiset tilanteet eivät enää toistuisi. 3. Mitä erityisesti Chileen tulee, Euroopan unioni on perustanut taloudellista ja teknistä apua sekä taloudellista yhteistyötä Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa koskevan asetuksen puitteissa yhteistyömekanismin, joka kattaa taloudelliset ja tekniset näkökohdat sekä taloudellisen yhteistyön. Tämän avun tärkeimpänä kohteena ovat ensisijaisesti epäedullisimmassa asemassa olevat chileläiset väestönosat. Apua kohdistetaan etenkin maataloussektorin kehitykseen ja elintarviketurvan tason parantamiseen, sekä myös yksityisen sektorin voimistamiseen (pk-yritykset), luonnonvarojen ja trooppisten metsien suojeluun, huumausaineiden torjuntaan, demokratisoitumiseen, tehokkaaseen hallintoon, ihmisoikeuksien suojaamiseen, naisten ja lasten suojaamiseen, etnisten vähemmistöryhmien avustamiseen, talouden rakenteisiin vaikuttavaan yhteistyöhön talouden sektorilla, alakohtaisten politiikkojen kehittämiseen sekä kansallisten instituutioiden kehittämiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0005/01 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön varojen jakautuminen ja käyttö Auvergnen alueella vuosina 1994—2000.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0002 - 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0005/01 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (17. tammikuuta 2001) Aihe: Yhteisön varojen jakautuminen ja käyttö Auvergnen alueella vuosina 19942000 Clermont-Ferrand ja Auvergnen alue ovat saaneet ohjelmakauden 19942000 aikana yhteisön tukia rakennerahastoista sekä yhteisön eri ohjelmista kulttuurin, koulutuksen, tutkimuksen, ympäristöasioiden ja pk-yritysten ja -teollisuuden alalla jne. 1. Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa, mistä ohjelmista Clermont-Ferrand ja Auvergnen alue ovat saaneet rahoitusta ohjelmakauden 19942000 aikana? 2. Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa tarkalleen ne summat, jotka on myönnetty Clermont-Ferrandille ja Auvergnen alueelle, ja niiden saajat jokaista vuotta kohti vuosilta 19942000 ja eritellä tarpeen vaatiessa maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat? 3. Onko Euroopan komissio tyytyväinen tapaan, jolla varoja on käytetty yhteisön eri ohjelmien yhteydessä Clermont-Ferrandissa ja Auvergnen alueella kaudella 19942000? Romano Prodin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (28. marraskuuta 2001) 29 tammikuuta 2001 annetun vastauksensa(1) lisäksi komissio lähettää pyydetyt tiedot suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. (1) EYVL C 151 E, 22.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2767/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Komission toiminta yhteisön tuomioistuimessa käsitellyssä sairausvakuutusasiassa.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0208 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2767/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Komission toiminta yhteisön tuomioistuimessa käsitellyssä sairausvakuutusasiassa Yhteisön tuomioistuimessa käsitellyssä oikeusasiassa (Vanbraekel) Ruotsin, Islannin, Norjan ja yhdeksän muun EU:n jäsenvaltion hallitus on puuttunut asiaan ja esittänyt näkemyksen, että alankomaalaisten potilaiden ei pitäisi saada korvausta kansallisesta sairausvakuutusjärjestelmästä toisessa maassa saamastaan hoidosta. Komissio on toiminut yhteisön tuomioistuimessa aktiivisesti vastakkaisen näkemyksen puolesta. Onko komission mielestä oikein toimia aktiivisesti täysin vastoin EU:n jäsenvaltioiden enemmistön näkemystä tällaisessa poliittisesti arkaluontoisessa kysymyksessä? Eikö komission pitäisi toimia matalammalla profiililla ja suhtautua asiaan virkamiesmäisemmin ja olla pyrkimättä harjoittamaan mullistavaa, ylivaltiollista sosiaalipolitiikkaa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 2001) Asioissa, joissa pyydetään ennakkoratkaisua, kuten asiassa Vanbraekel (C-368/98)(1), komissio esittää yhteisöjen tuomioistuimelle yhteisön lainsäädännön tulkintaa varten seikkoja, joita se pitää asian ratkaisemisen kannalta tärkeinä. EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan (ent. 155 artiklan) mukaan komission tulee valvoa, että sopimuksen määräyksiä noudatetaan. Yhteisöjen tuomioistuimelle esitetyt komission huomautukset liittyvät EY:n perustamissopimuksessa määriteltyihin yhteisön päämääriin ja voivat perustua ainoastaan yhteisön lainsäädännöllä luotuihin periaatteisiin, primäärioikeuteen, johdettuun oikeuteen ja niiden tulkintaan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä, erityisesti kun kyse on EY:n perustamissopimuksella taatuista perusoikeuksista. (1) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.7.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2314/01 esittäjä(t): Dominique Vlasto (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan matkailuministerien kokous Lillessä.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2314/01 esittäjä(t): Dominique Vlasto (PPE-DE) neuvostolle (3. elokuuta 2001) Aihe: Euroopan matkailuministerien kokous Lillessä Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt Euroopan unionin matkailuministerien kokouksen johdosta? Ministerit kokoontuivat Lillessä 22. marraskuuta 2000, puheenjohtajavaltio Ranskan aloitteesta. Vastaus (6. joulukuuta 2001) Puheenjohtajavaltio Ranska kertoi 30. marraskuuta 2000 kokoontuneelle neuvostolle Lillessä 22. marraskuuta 2000 järjestetyn Matkailu ja kestävä kehitys -seminaarin tuloksista. Lisäksi komission jäsen Erkki Liikanen esitteli neuvostolle komission kertomuksen 21. kesäkuuta 1999 annettujen matkailua ja työllisyyttä koskevien neuvoston päätelmien jatkokäsittelyn edistymisestä. Puheenjohtajavaltio teki samassa yhteydessä yhteenvedon asian etenemisestä. Puheenjohtajavaltio Belgia järjesti Bruggessa 1. ja 2. heinäkuuta 2001 Euroopan ministerikonferenssin. Komissio esitteli kokoukseen osallistuneille ministereille kunkin viiden matkailualan työryhmän (tiedotus, koulutus, laatu, kestävä kehitys sekä tieto- ja viestintätekniikka) alustavat tulokset, ja ministerit keskustelivat 21. kesäkuuta 1999 annettujen neuvoston päätelmien jatkotoimista sekä konferenssin aiheesta Matkailu kaikkien ulottuville. Konferenssin tulokset on esitelty neuvostolle 27. syyskuuta 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1628/01 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille langettama tuomio.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1628/01 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) neuvostolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Turkille langettama tuomio Toukokuun 10. päivänä tekemässään viimeaikaisessa päätöksessä Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tuomitsi Turkin jatkuvista laajamittaisista ihmisoikeusrikkomuksista Kyproksella vuonna 1974 ja päätti asiasta kantajana olleen Kyproksen tasavallan eduksi. Kun otetaan huomioon, että Turkin hallitus on kiirehtinyt ilmoittamaan, että se aikoo jättää Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen huomiotta, vaikka Turkki on mikä on huomionarvoista virallisesti tunnustanut tämän tuomioistuimen toimivallan vuodesta 1990 lähtien, ja kun otetaan huomioon, että Turkki on aikaisemminkin, vuonna 1996, jättänyt huomiotta saman tuomioistuimen antaman vastaavan tuomion asiassa, jossa kantajana oli Titina Loizidou, neuvostolta kysytään: 1. Mihin välittömiin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Turkki kunnioittaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksiä? 2. Mitä seurauksia on Turkin asenteesta, jolla se rikkoo eurooppalaisten toimielinten kanssa EU-jäsenyytensä valmistelemiseksi tekemiään sitoumuksia, ja miten nämä mahdolliset seuraukset tulevat ilmenemään konkreettisella tavalla Euroopan unionin ja Turkin välisissä poliittisissa ja taloudellisissa suhteissa? Vastaus (29. marraskuuta 2001) EU:lla ei ole valtuuksia toteuttaa suoria toimenpiteitä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten voimaansaattamiseksi, mutta se pyrkii kaikissa yhteyksissä, erityisesti Turkin kanssa käytävässä tehostetussa poliittisessa vuoropuhelussa, painostamaan Turkkia, jotta tämä noudattaisi kansainvälisiä, ja erityisesti ihmisoikeuksia koskevia sitoumuksiaan, joihin kuuluvat myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätökset. Turkki on hyvin tietoinen siitä, että Kööpenhaminan poliittisten kriteerien täyttäminen on ennakkoedellytys liittymisneuvottelujen käynnistämiselle ja että jäsenyys edellyttää kaikkien Kööpenhaminan kriteerien täyttämistä. EU on määritellyt tältä osin avainalueensa Turkin liittymiskumppanuudessa(1), jonka mukaan Turkin on taattava Euroopan ihmisoikeussopimuksessa määritellyt oikeudet ja vapaudet ja varmistettava niiden toteutuminen, sillä ne ovat myös osa yhteisön säännöstöä. Liittymiskumppanuuteen kuuluu myös ehtolauseke, jonka perusteella hankkeiden rahoittamiseen Turkkia koskevien liittymistä valmistelevien välineiden kautta myönnettävän yhteisön avun edellytyksenä on, että Turkki noudattaa assosiaatiosopimuksen, tulliliiton ja asiaan liittyvien EYTurkki-assosiaationeuvoston päätösten mukaisia sitoumuksiaan esimerkiksi maataloustuotteiden kauppajärjestelmän osalta. Tässä vaiheessa Turkin on jatkettava toimia Kööpenhaminan kriteerien täyttämiseksi ja ennen kaikkea edistyttävä tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa vuonna 2001. (1) EYVL L 85, 24.3.2001.