ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1111/99 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (15. huhtikuuta 1999) Aihe: Lainelaudat ja kilpailutilanne yhteismarkkinoilla EU:n kilpailusäännöksillä pyritään varmistamaan kilpailukykyiset eurooppalaiset sisämarkkinat sekä torjumaan yhden tai useamman yrityksen hallitsevasta asemasta koituvat kielteiset seuraukset. Tuottajien suuri lukumäärä varmistaa vapaan kilpailun ja siten myös sen, että tuotteita on saatavissa markkinoilla vapaasti. Periaatteessa tällainen markkinarakenne turvaa myös useampia työpaikkoja kuin monopoliasemaan tai harvojen yritysten valta-asemaan perustuva rakenne. Saksasta saatujen tietojen mukaan keskittyminen lisääntyy lainelauta-alalla, sillä yksittäiset tuottajat ostetaan markkinoilta. Mitä mieltä komissio on lainelautamarkkinoista ja millaisia yksittäisten tuottajien markkinaosuuksia se käyttää lähtökohtanaan (tiedot alkuperämaan perusteella ja mahdollisuuksien mukaan nimeä käyttämättä)? Millaisista yrityskauppa-aikeista kilpailuviranomaiset ovat tiedottaneet kuuden viime kuukauden aikana? Onko komission syytä ryhtyä toimiin, ja mitä toimia on jo mahdollisesti toteutettu ja/tai suunniteltu? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 1999) Euroopan unionin yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen (yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) 4064/89(1)) nojalla komissiolle on ilmoitettava ainoastaan suurista yrityskeskittymistä (sulautumat, yritysostot ja yhteisyritykset), jotka ovat yhteisönlaajuisia. Keskittyminen tulkitaan yhteisönlaajuiseksi silloin, jos siihen osallistuvien yritysten liikevaihto ylittää tietyn rajan. Tavanomaisesti kaikkien siihen osallistuvien yritysten yhteenlasketun koko maailmasta kertyneen kokonaisliikevaihdon on ylitettävä 5 000 miljoonaa euroa ja ainakin kahden siihen osallistuvan yrityksen yhteisön alueelta kertyneen kokonaisliikevaihdon on ylitettävä 250 miljoonaa euroa. Keskittymät, jotka eivät täytä näitä rajoja, kuuluvat jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten (kuten Bundeskartellamt Saksassa) lainkäyttövaltaan. Tämä koskee selvästi suurinta osaa keskittymistä. Komissiolla ei ole tähän asti käsittelemiensä tapausten perusteella yksityiskohtaisia tietoja lainelautojen markkinoista. Komissiolle ei ole kuuden viime kuukauden aikana ilmoitettu lainelauta-alaa koskevasta haltuunotosta eikä sillä myöskään ole tietoja sellaisesta tällä alalla toteutuneesta keskittymästä, josta olisi ollut ilmoitettava neuvoston asetuksen (ETY) 4064/89 nojalla. Tämän vuoksi lainelauta-alalla ei ole tällä hetkellä käynnissä yrityskeskittymien valvontamenettelyä. Kansalliset kilpailuviranomaiset ovat mahdollisesti käsitelleet asiaan liittyviä tapauksia ja voivat antaa niitä koskevia tietoja. (1) EYVL L 395, 30.12.1989.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0701/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 "että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla", vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Asturiasin alueen tuloista kuuluu "harmaaseen talouteen" ja kuinka suuri "viralliseen talouteen" näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0493/99 esittäjä(t): Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Kreikkalaisen Gavdopoula-saaren tuhoaminen Äskettäin julkistettiin suunnitelma satamalaitteiston rakentamiseksi kreikkalaiselle Gavdopoula-saarelle. Tämä tuhoaisi täysin paikallisen ekosysteemin. Koko saari aiotaan tasoittaa 6 metrin korkuiseksi merenpinnasta. Tästä kertyvä maa-aines aiotaan käyttää saaren pinta-alan lisäämiseen sellaisen yksityissataman rakennuttamiseksi, jossa laivoilla olisi noin 12 km tilaa ankkuroitua. Tämän lisäksi on tarkoitus pystyttää teollisuusrakennuksia, varastohalleja ja hallintokomplekseja. Gavdopula-saari kuuluu ympäröivine alueineen luontotyyppidirektiivin tarjoaman suojan piiriin; Kreikan hallitus on jo aikoja sitten myöntänyt tälle alueelle erityissuojelun. Saari on tärkeä levähdyspaikka Afrikkaan matkaaville muuttolinnuille. Saarella elää mm. 14 erilaista etanalajia, joita ei tavata missään muualla. Vesistöissä elää mm. munkkihylkeitä ja merikilpikonnia. Lisäksi saarella on tehty antiikkilöydöksiä, jotka ovat merkittäviä eurooppalaiselle kulttuuriperinnölle. 1. Mitä mieltä komissio on luontotyyppidirektiivin määräyksistä johtuvista suojelustandardeista, joita on noudatettava Gavdopoulan alueella, jotta edes ekologisen tilanteen huononeminen kyettäisiin välttämään direktiivissä edellytetyllä tavalla? 2. Katsooko komissio, että Gavdopoula-saarelle suunniteltu hanke voidaan hyväksyä, kun otetaan huomioon eurooppalaiset ympäristöstandardit? 3. Pitääkö komissio sikäläisten suunnitelmien yhteydessä toteutettua ympäristövaikutusten arviointia riittävänä eurooppalaisten määräysten perusteella? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0396/99 ja E-0493/99 (21. huhtikuuta 1999) Komissio haluaa viitata vastauksiin, jotka se antoi Vassilis Ephremidiksen parlamentin heinäkuun 1998 istuntojakson kyselytunnilla esittämään suulliseen kysymykseen H-669/98(1) sekä Mihail Papayannaksen kirjalliseen kysymykseen E-741/98(2) ja Elisabeth Schroedterin kirjalliseen kysymykseen E-3607/98(3). Näiden vastausten lisäksi komissio on lähettänyt Kreikalle virallisen kirjeen, jossa se pyytää asiasta täsmällisiä tietoja. Komissio harkitsee mahdollisia jatkotoimenpiteitä Kreikan viranomaisten vastauksen saatuaan. (1) Parlamentin keskusteluja (heinäkuu 1998). (2) EYVL C 402, 22.12.1998, s. 27. (3) EYVL C 297, 15.10.1999, s. 88.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0015/99 esittäjä(t): Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 1999) Aihe: Drogenbosin jätteenpolttouunista tehty valitus Vastauksessaan kysymykseeni (H-0968/98)(1), joka käsitteli tilanteen kehittymistä Drogenbosiin suunnitellusta jätteenpolttouunista tehdyn valituksen suhteen, komissio ilmoitti 17. marraskuuta 1998 tutkivansa parhaillaan Belgian viranomaisilta saamiaan asiaa koskevia tietoja. 1. Onko tutkimukset nyt saatu päätökseen? Jos näin on, mitkä niiden tulokset ovat? 2. Mikä yhteys on kyseisellä valituksella ja komission joulukuun lopulla Belgiaa vastaan aloittamalla rikkomusmenettelyllä yhdyskuntajätteiden uusien (89/369/ETY)(2) ja olemassa olevien (89/429/ETY)(3) polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemisestä ja vähentämisestä annettujen direktiivien puutteellisesta sisällyttämisestä kansalliseen lainsäädäntöön? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Tutkittuaan arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen aiheena olevaa jätteenpolttolaitosta koskevat valitukset komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla rikkomisesta johtuvan menettelyn Belgiaa vastaan tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY(4) oletetun rikkomisen johdosta. Belgiaa vastaan parhaillaan käynnissä oleva rikkomisesta johtuva menettely, joka koskee yhdyskuntajätteiden uusien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemisestä 8. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/369/ETY(5) ja yhdyskuntajätteiden olemassa olevien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemisestä 21. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/429/ETY(6) virheellistä saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, ei liity mitenkään edellä mainittuun asiaan. (1) Euroopan parlamentin keskustelut (marraskuu 1998). (2) EYVL L 163, 14.6.1989, s. 32. (3) EYVL L 203, 15.7.1989, s. 50. (4) EYVL L 175, 5.7.1985. (5) EYVL L 163, 14.6.1989. (6) EYVL L 203, 15.7.1989.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0200/99 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Italian teurastamoille myöntämät poikkeukset Teurastamoiden mukautumista tuoreen lihan tuotantoa koskeviin hygienia- ja terveysmääräyksiin on jälleen kerran lykätty vuoden 1999 "rahoituslain" 48 pykälän perusteella, tällä kertaa 31. joulukuuta 1999 asti. Teurastamot eivät edelleenkään noudata 29 päivänä heinäkuuta 1991 annettujen direktiivien 91/497/ETY(1) ja 91/498/ETY(2) säännöksiä, jotka siirrettiin Italian lainsäädäntöön 18 päivänä huhtikuuta 1984 annetulla asetuksella nro 286. Tämä poikkeus on ulotettu koskemaan myös säännöstä eläinten huumaamisesta ennen teurastusta, kuten 1 päivänä syyskuuta 1998 annetulla asetuksella nro 333 Italian lainsäädäntöön siirretyssä 22 päivänä joulukuuta 1993 annetussa direktiivissä 93/119/ETY(3) säädetään. Vastauksena kysymykseen E-3274/97(4), joka esitettiin edellisen määräajan lykkäämisen yhteydessä, komissio ilmoitti ottavansa yhteyttä Italian viranomaisiin tilanteen selvittämiseksi. Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta ja mitä mieltä se siitä on? Koska kyse on räikeästä rikkomuksesta yhteisön lakia vastaan, aikooko komissio käynnistää rikkomusmenettelyn Italiaa vastaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1) EYVL L 268, 24.9.1991, s. 69. (2) EYVL L 268, 24.9.1991, s. 105. (3) EYVL L 340, 31.12.1993, s. 21. (4) EYVL C 158, 25.5.1998, s. 75.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3211/98 esittäjä(t): Bernard Castagnède (ARE) komissiolle (19. lokakuuta 1998) Aihe: Pyörremyrsky Georgesin johdosta banaanintuottajille maksettavat korvaukset Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä korvatakseen sekä Karibian alueen eurooppalaisille banaanintuottajille että saman alueen AKT-maiden perinteisille banaanintuottajille pyörremyrsky Georgesin aiheuttaman viljelmien tuhoutumisen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1998) Banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 404/93(1) perusteella komissio voi toteuttaa tarvittavia erityistoimenpiteitä siinä tapauksessa, että tarjonta yhteisön markkinoilla vaikeutuu poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. On syytä määritellä ennen kaikkea, onko kyse todellakin poikkeuksellisista olosuhteista. Pyörremyrsky Georgesin tapauksessa ja Guadaloupen osalta näiden olosuhteiden arviointi on parhaillaan käynnissä, ja sen johdosta komissio ei pysty vielä ilmaisemaan kantaansa. Toisaalta komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle saaneensa Dominikaaniselta tasavallalta kirjeen, jossa täsmennetään, että pyörremyrskyn mentyä ohi banaanien tuotanto oli edelleen riittävä suunniteltujen toimitusten turvaamiseksi yhteisön markkinoilla. (1) EYVL L 47, 25.2.1993.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3855/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Uusiutuva energia Onko komissio edistynyt pyrkimyksessään perustaa uusiutuvan energian työryhmä, joka voisi kehittää selvät ja avoimet suuntaviivat pienten voimaloiden yhteyksiä, toimintaa ja kauppaehtoja varten ja joka voisi asettaa energiatehokkuuden keskeiseksi tekijäksi Euroopan yhdistetyssä energia- ja ympäristöstrategiassa? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 1999) Komissio on uusiutuvien energialähteiden alalla osana uusiutuvia energialähteitä koskevaan valkoiseen kirjaan(1) sisältyvän vuoteen 2010 ulottuvan toimintasuunnitelman toteuttamista perustanut uusiutuvia energialähteitä käsittelevän työryhmän. Se muodostuu henkilöistä, joilla on jäsenvaltioissa strateginen vastuu uusiutuvista energialähteistä. Ryhmä kokoontui kerran vuonna 1998 ja tarkasteli nykyistä tilannetta tämän alan kansallisten ohjelmien, toimien, toimenpiteiden ja suunnitelmien osalta. Ryhmä kokoontuu tulevaisuudessakin aika ajoin tarkastellakseen ja ohjatakseen alan kehitystä. Ensimmäisessä kokouksessa saatiin tiivistetty yleiskatsaus uusiutuvien energialähteiden hyväksi toteutetuista jäsenvaltioiden toimista. Tätä ensimmäistä keskustelua on seurannut yksityiskohtaisempi tarkastelu, joka on perustunut komission jäsenvaltioille osoittamaan kyselylomakkeeseen annettuihin kirjallisiin vastauksiin. Lisäksi komission päätöksen 96/642/EY(2) pohjalta perustettiin neuvoa-antava energiakomitea, joka käsittelee muun muassa energiatehokkuuteen liittyviä kysymyksiä. Energiatehokkuutta käsitellään erityisesti silloin, kun se liittyy energia- ja ympäristöalaan. Tammikuussa 1999 järjestettiin Brysselissä asiantuntijaryhmän kokous. Tarkoituksena oli auttaa energiatehokkuutta koskevan toimintasuunnitelman valmistelussa. Tällä jäsenvaltioiden ja komission edustajista muodostuvalla ryhmällä odotetaan olevan keskeinen asema alan toiminnassa, sillä se hankkii jäsenvaltioiden politiikkaa koskevia lausuntoja ja antaa teknistä apua toimintasuunnitelman ja sen myöhemmän täytäntöönpanon kehittämisessä. (1) KOM(97) 599 lopullinen. (2) EYVL L 292, 15.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2299/98

esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle

(22. heinäkuuta 1998)

Aihe: Toimet väestökatoa vastaan

Euroopan unionissa on alueita, joissa väestönkato uhkaa alueen kehittämistä. Näitä alueita ovat esimerkiksi unionin reuna-alueet pohjoisessa. Väestö keskittyy kaupunkeihin ja taajamiin, joihin kehittyy yhä suurempia sosiaalisia ongelmia.

Miten komissio aikoo tehostaa olemassa olevia politiikkojaan, jotta väestönkato saadaan pysäytettyä? Miten komissio ohjaa aluepolitiikalla rahoitusta näille alueille? Nykyiset ohjelmat eivät ole tätä riittävästi tehneet.

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus

(30. syyskuuta 1998)

Minkä tahansa seudun suurta väestökatoa pidetään yleensä seurauksena siitä, että alueella ei ole taloudellisia mahdollisuuksia. Eri alueiden ja eri jäsenvaltioiden välinen muuttoliike on kuitenkin todisteiden mukaan tätä nykyä vähäistä yhteisön koko alueella.

Yhteisön tukitoimien kohteena ovat erityisesti rakennerahastojen tavoitteeseen 1 kuuluvat vähemmän vauraat alueet, tavoitteeseen 5b kuuluvat vaikeuksissa olevat maaseutualueet ja tavoitteeseen 6 kuuluvat harvaan asutut alueet. Väestökato on tällaisilla alueilla erityinen uhka, kun nuoret ja hyvin koulutetut ihmiset muuttavat pois. Rakennerahastojen mukaisilla yhteisön toimilla yritetään luoda uusia mahdollisuuksia avustettaville alueille ja niiden asukkaille. On käynyt ilmi, että viime vuosikymmenen ajan niillä on onnistuttu tasaamaan yhteisön alueiden välisiä eroja palkoissa ja työllisyydessä. Tässä suhteessa toimenpiteillä on onnistuttu rajoittamaan väestökatoa kansallisten toimenpiteiden rinnalla.

Komission ehdotuksissa rakennerahaston tulevaisuudesta(1) esitetään rakennerahastojen tavoitteeseen 1 kuuluvien vähiten kehittyneiden alueiden tuen säilyttämisestä ja entiseen tavoitteeseen 6 kuuluvien alueiden liittämistä tavoitteeseen 1. Komissio on myös ehdottanut uutta tavoitetta 2 tarjoamaan tukea maaseutualueille, joilla on käynnissä rakenneuudistus. Tämän takia autioituminen on lisätty tukikelpoisuusperusteisiin. Lisäksi komission ehdotukset yhteisen maatalouspolitiikan uudistamiseksi sallisivat maaseudun kehittämistoimenpiteiden toteuttamisen myös muilla kuin tavoite 1- ja tavoite 2 -alueilla, mikä auttaisi ehkäisemään väestökatoa näiltä alueilta.

(1) EYVL C 176, 9.6.1998.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3922/98 esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) ja Herbert Bösch (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Vammaisurheilun edistäminen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöksen mukaisesti budjetista on poistettu hankkeet, jotka ovat vailla oikeusperustaa. Tämä koskee muun muassa urheilun, erityisesti vammaisurheilun, edistämistä. Amsterdamin sopimuksella liitettiin perustamissopimukseen kohta, jolla nimenomaan pyritään torjumaan muun muassa vammaisuudesta johtuvaa syrjintää (13 artikla). Siksi kysymme komissiolta: - Mitä mahdollisuuksia komission eri ohjelmissa on vammaisurheilun edistämiseksi vuonna 1999? - Miten varmistetaan, että Euroopan unionin vammaisurheiluun liittyville hankkeille ei tehdä vääryyttä muihin hankkeisiin nähden? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1999) Vuoden 1999 talousarvio sisältää useita budjettikohtia, joista voidaan myöntää määrärahoja vammaisurheilun alalla toimiville järjestöille. Esimerkkinä voidaan mainita budjettikohta B3-4111 (Valmistelutoimet syrjinnän ehkäisyn ja torjunnan alalla). Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, komissiolla ei ole enää oikeusperustaa urheilun edistämiseen tarkoitettujen tukien myöntämiseen. On korostettava, että vuoteen 1998 asti toteutettuja toimia ei voida toistaa jonkin muun budjettinimikkeen alla. Urheilujärjestöjen olisi tutkittava, millä tavoin niiden toiminta noudattaa edellä mainittujen ohjelmien ja toimien tavoitteita ja valintaperusteita. On selvää, että urheilujärjestöjen tekemiä hakemuksia käsitellään samoin kuin muidenkin järjestöjen hakemuksia, noudattaen eri hankkeiden osallistumisehdoissa mainittuja ja EYVL:ssä julkaistuja myöntämisperusteita.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3648/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Vallankäyttö, yhteisön sisäiset petokset ja poliittinen korruptio Arvostetun italialaisen viikkolehden viime marraskuun 5. päivän numerossa kerrotaan useista korruptiotapauksista Euroopan komission eli sen toimielimen sisällä, joka säännöllisesti vaatii selvityksiä yksittäisten jäsenvaltioiden tehottomuuksista, viivästymisistä ja korruptiotapauksista. Panorama-viikkolehden mukaan monimutkaiseen taloudelliseen ja poliittiseen juttuun on sotkeutunut Edith Cresson, entinen Ranskan pääministeri ja nykyinen tieteestä, tutkimuksesta ja kehityksestä vastaava Euroopan komission jäsen. Brysselissä Edith Cressonia on hoitanut hänen hammaslääkärinsä ilman säännöllistä palkkaa, mutta yhteisön korruptiotapauksista tunnetuksi tulleen Perry-Lux-yrityksen omistajan Claude Perryn tuella korvauksena mahdollisista lääkärikäynneistä, joita rehellisyyden nimissä Cresson ei ole käyttänyt hyväkseen. Sen sijaan Edith Cresson on palkannut kyseisen hammaslääkärin ja tämän pojan tieteellisen tutkijan sopimuksella, joka on tähän asti ollut varattu kaikille maanosan johtaville tieteentekijöille lääketieteen ja luonnontieteiden alalla tärkeiden selvitysten laatimista varten. Aikooko komissio vastata nopeasti näihin syytöksiin ja antaa kaikki tarvittavat selitykset tämän kaikkien Euroopan unionin toimielinten uskottavuutta horjuttavan tilanteen selvittämiseksi? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) Kysyjän tarkoittama henkilö on ammatiltaan lääkäri, joka on harjoittanut tointaan hammaslääketieteen ja suutautiopin alalla hoitamalla mm. osastolääkärin virkaa sairaalassa. Lisäksi hän on ollut erityiskomennuksella Ranskan sosiaaliministeriössä, minkä lisäksi hän on työskennellyt Ranskan valtion tutkimuksenedistämislaitoksella (Association nationale de valorisation de la recherche). Näissä tehtävissä hankittu työkokemus yhdessä tieteellisen koulutuksen kanssa antaa hänelle pätevyyden toimia tieteellisenä asiantuntijana. Komissiolla ei ole mitään tekemistä niiden sopimusten kanssa, joita kyseinen henkilö on tehnyt yksityisten yritysten (mm. artikkelissa nimeltä mainitun yrityksen) kanssa; tämän toteaa sekä artikkelin kirjoittaja että myös arvoisa parlamentin jäsen itse. Kyseisen henkilön poika on työskennellyt komissiossa vuoden ajan ylimääräisenä toimihenkilönä (sopimus on jo päättynyt) hoitaen tarkoin määriteltyjä tehtäviä tutkimuksen ja hallinnon alalla. Asianomaisella pääosastolla on käytössään 170 ylimääräisen toimihenkilön tointa, joiden miehitys vaihtuu säännöllisesti.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3569/98 esittäjä(t): Manuel Escolá Hernando (ARE) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Maaltapako Viime vuosikymmeninä Aragonian (Espanja) maaseudulla on yli sata kylää tyhjentynyt maaltapaon vuoksi. Monet näiden kylien entisistä asukkaista muuttivat kaupunkeihin kotipaikkakuntiensa huonojen taloudellisten näkymien vuoksi. Toisten oli pakko jättää kotinsa vesivoimaloiden rakentamisen tai muiden hankkeiden vuoksi tehtyjen pakkolunastusten takia. Nykyään jotkut näistä kylistä ovat elpyneet ja saaneet uusia tulolähteitä maaseutumatkailun, vapaa-ajan toiminnan, ulkoiluharrastusten ja vapaa-ajan asuntojen määrän kasvamisen ansiosta. Parhaillaan on käynnissä puolen tusinaa hanketta Aragonian Pyreneillä, joita eri yhdistykset tai näiden kylien entiset asukkaat tukevat. Nämä ovat vaatineet pakkolunastettujen talojensa palauttamista, mikä osoittaa tällaisten hankkeiden kannattavuuden. Kuitenkin useimmissa tapauksissa näiden kylien perusrakenteiden puute, kuten juomakelpoisen veden, sähkön, teiden ja jätehuollon puute vaikeuttaa jälleenrakentamishankkeiden toteuttamista. Hankkeet ovat merkittäviä aluesuunnittelun, autioituneiden alueiden uudelleenasuttamisen, työpaikkojen luomisen, hyvinvoinnin ja ympäristön suojelemisen kannalta. Katsooko komissio, että tällaisia yhteiskunnallisesti merkittäviä aloitteita voidaan tukea, ottaen huomioon niiden yhteiskunnalle mahdollisesti tuottama hyöty? Tukeeko komissio parhaillaan jotakin tällaista aloitetta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Autioituneiden kylien infrastruktuurien kunnostusta voidaan osarahoittaa rakennerahastoista, erityisesti Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosastosta neuvoston asetuksen (ETY) 2085/93(1) 5 artiklan c alakohdan mukaisesti. Tällöin on kuitenkin näytettävä toteen investointien merkitys maaseudun kehityksen kannalta sekä toimien kustannus-hyötysuhde yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa (YOA) esitettyihin tavoitteisiin nähden. Lisäksi on osoitettava, että hanke on kannattava ja että sillä on työpaikkoja luova vaikutus. Kylien kunnostamisella pyritään kehittämään aluetta sekä parantamaan asukkaiden elinoloja ja elämänlaatua. Tämä ei merkitse sitä, etteivätkö muut rakennukset tai muu toiminta voisi hyötyä välillisesti infrastruktuurien parantamisesta kokonaishankkeessa. Rakennerahastoista osarahoitetaan kylien kunnostus- ja kehittämishankkeita Aragonian alueella YOA:n mukaisesti. Kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeet ja osallistuvat niiden rahoitukseen YOA:ssa määriteltyjen toimintalinjojen mukaisesti. On siis viranomaisten vastuulla valita kiinnostavimmat hankkeet, joihin voi sisältyä myös autioituneiden kylien kunnostusta koskevia hankkeita. (1) EYVL L 193, 31.7.1993.