KIRJALLINEN KYSYMYS E-2558/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Jätteiden kierrätystä edistävät kannustimet.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0021 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2558/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Jätteiden kierrätystä edistävät kannustimet Voiko komissio esittää yhteenvedon kotitalousjätteen kierrätyksessä esiintyvien huomattavien erojen syistä, erityisesti yleistä järjestystä koskeviin toimiin sisältyvien kierrättämistä edistävien kannustimien kannalta, ja kuvailla mitkä ovat tehokkaimmat yleiset kierrätystä edistävät kannustimet? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2557/99 ja E-2558/99 (17. helmikuuta 2000) Kotitalousjätteen kierrätykseen vaikuttavat monet asiat, joista tärkeimpiä ovat keräysjärjestelmän tehokkuus, teknologinen tietämys ja se, onko kierrätettäville tai kierrätetyille tuotteille olemassa markkinoita. Kotitalousjätteen kierrätyksen tehostamiseksi yhteisössä on annettu useita säädöksiä, joista voidaan mainita esimerkiksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY(1), jossa asetetaan tavoitteet pakkausjätteen kierrätykselle, sekä kaatopaikoista 26 päivänä huhtikuuta 1999 annettu neuvoston direktiivi 1999/31/EY(2), jossa asetetaan tavoitteet kaatopaikoille sijoitettavan biohajoavan yhdyskuntajätteen määrän vähentämiselle. Kotitalousjätteen kierrätystä voidaan edistää myös muulla kuin lainsäädännöllä, esimerkiksi markkinaperusteisilla välineillä, kierrätettyjen tuotteiden laatuvaatimuksilla, ympäristönäkökohtien sisällyttämisellä julkisiin hankintamenettelyihin sekä parantamalla käsitystä kierrätetyistä tuotteista. Parantaakseen kierrätyksen mahdollisuuksia Euroopan unionissa komissio on laatinut kierrätysteollisuuden kilpailukykyä koskevan tiedonannon(3), jonka hyväksymisen jälkeen perustettiin kierrätysfoorumi vuonna 1999. Tämän foorumin tehtävä on arvioida kierrätysteollisuuden kilpailukykyyn vaikuttavia tärkeimpiä tekijöitä ja määritellä toteutettavien toimien sopivin yhdistelmä. Foorumin loppuraportti valmistuu vuoden 2000 alkupuolella. Komissio antoi 10. tammikuuta 2000 neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen yhteisön jätelainsäädännön direktiivi 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/692/ETY, vaarallisista jätteistä annettu direktiivi 91/689/ETY, jäteöljyhuollosta annettu direktiivi 75/439/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 87/101/ETY ja puhdistamolietettä koskeva direktiivi 86/278/ETY täytäntöönpanosta ajalta 19951997(4). Jätteistä 15 päivänä heinäkuuta 1975 annetun direktiivin 75/442/ETY(5) mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella kierrätetyn kotitalousjätteen jäsenvaltiokohtaiset osuudet kaikesta tuotetusta jätteestä olivat vuosina 19951997 seuraavat: Belgia 39 %, Tanska 28 %, Saksa 30 %, Kreikka 7 %, Espanja 16 %, Ranska 6 %, Irlanti 8 %, Luxemburg 7 %, Alankomaat 44 %, Itävalta 43 %, Suomi 17 %, Ruotsi 16 %, Yhdistynyt kuningaskunta 7 %. Koko yhteisön keskiarvo on 15 %. Portugalin ja Italian osalta tietoja ei ole saatavilla. (1) EYVL L 365, 31.12.1994. (2) EYVL L 182, 16.7.1999. (3) KOM(98) 463 lopullinen. (4) KOM(1999) 752 lopullinen. (5) EYVL L 194, 25.7.1975.