ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1134/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pisan kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0190 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1134/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Pisan kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Koska erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Pisan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja siirtotyöläisten tukemiseen, yhteisön ulkopuolisista maista lähtöisin olevat siirtotyöläiset mukaan lukien, jotta heille voidaan taata parhaat mahdolliset elinolot ja mahdollisuudet sopeutua paikallisyhteisöön sekä työn että sosiaalisten olojen kannalta, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pisan kunta esittänyt siirtotyöläisiä koskevaan toimintaohjelmaan liittyviä hankkeita? 2. Onko Pisan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 ja E-1138/03 (28. huhtikuuta 2003) Tällä hetkellä yhteisön tasolla ei ole siirtotyöläisiä koskevaa toimintaohjelmaa. Komissio muistuttaa, että siirtotyöläisten sopeutumisen edistämistoimien rahoitus budjettikohdasta B3-4110 lopetettiin vuonna 1998 seurauksena Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-106/96 antamasta tuomiosta. Sen jälkeen tällä alalla ei ole myönnetty rahoitusta. Komissio (oikeus- ja sisäasioiden pääosasto) käynnistää toukokuussa 2003 budjettikohdasta B5-815 rahoitettavan uuden ohjelman EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten integroitumisen edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0108/03 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle. Lisäkysymys rahoituksesta Le Joola -aluksen karilta irrottamiseksi.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0072 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0108/03 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle (20. tammikuuta 2003) Aihe: Lisäkysymys rahoituksesta Le Joola -aluksen karilta irrottamiseksi Pyydän komission vastausta aikaisemmin esitetyn kysymyksen (E-3319/02)(1) lisäksi seuraaviin kohtiin: Kahdeksatta Euroopan kehitysrahastoa ei ole vielä käytetty Senegalin tukemiseksi. Voidaanko komission mielestä kahdeksannen EKR:n varoja käyttää ruumiiden noutamiseksi pois ja aluksen karilta irrottamiseksi, mikäli Senegal suostuu siihen? Eikö karilta irrottaminen ole komission moraalinen ja poliittinen velvollisuus? Haluaako komissio auttaa ollenkaan, vai jättääkö se jäsenvaltioiden (Ranskan, Belgian, Espanjan ja Alankomaiden) tehtäväksi noutaa uhriksi joutuneet omat kansalaisensa? Jättääkö EU uhriksi joutuneet kansalaisensa pulaan, vaikka samankaltaisen onnettomuuden sattuessa EU:n omalla rannikolla käytettäisiin välittömästi hätärahastoja? (1) Katso sivu 29. Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2003) Komissio ei voi käyttää kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoja, koska ne on jo myönnetty määrättyihin toimiin, jotka on vahvistettu ao. maan kanssa osana kehitysyhteistyön strategiaa. Komissio ymmärtää täysin ilmaistun huolestumisen ja pitää tehtyä kysymystä tärkeänä. Se korostaa kuitenkin, että kaikki Joolaa koskevat aloitteet kuuluvat ensisijaisesti Senegalin viranomaisten toimivaltaan. Sitäpaitsi toiminta yhteisön kanslaisten ruumiiden noutamiseksi pois ei kuulu perustamissopimuksen 177 artiklassa määritellyn ja Cotonoun sopimuksen mukaisen AKT-maiden kanssa harjoitettavan kehitysyhteistyön tavoitteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1024/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Pesaron kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0205 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1024/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Pesaron kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskuntatoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi, ja monet Italian kaupungit, mukaan lukien Pesaron kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Pesaron kunta esittänyt Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Pesaron kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1128/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Firenzen kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0187 - 0187



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1128/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Firenzen kunnan käyttämät siirtotyöläisiä koskevasta toimintaohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Koska erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Firenzen kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja siirtotyöläisten tukemiseen, yhteisön ulkopuolisista maista lähtöisin olevat siirtotyöläiset mukaan lukien, jotta heille voidaan taata parhaat mahdolliset elinolot ja mahdollisuudet sopeutua paikallisyhteisöön sekä työn että sosiaalisten olojen kannalta, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Firenzen kunta esittänyt siirtotyöläisiä koskevaan toimintaohjelmaan liittyviä hankkeita? 2. Onko Firenzen kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0828/03, E-0894/03, E-1126/03,E-1127/03, E-1128/03, E-1129/03, E-1130/03, E-1131/03, E-1132/03,E-1133/03, E-1134/03, E-1135/03, E-1136/03, E-1137/03 ja E-1138/03 (28. huhtikuuta 2003) Tällä hetkellä yhteisön tasolla ei ole siirtotyöläisiä koskevaa toimintaohjelmaa. Komissio muistuttaa, että siirtotyöläisten sopeutumisen edistämistoimien rahoitus budjettikohdasta B3-4110 lopetettiin vuonna 1998 seurauksena Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-106/96 antamasta tuomiosta. Sen jälkeen tällä alalla ei ole myönnetty rahoitusta. Komissio (oikeus- ja sisäasioiden pääosasto) käynnistää toukokuussa 2003 budjettikohdasta B5-815 rahoitettavan uuden ohjelman EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten integroitumisen edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0282/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Tahinin maahantuonnista Puolaan perittävät tullit.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0282/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (7. helmikuuta 2003) Aihe: Tahinin maahantuonnista Puolaan perittävät tullit Kreikka vie Puolan markkinoille tuotetta, jonka kauppanimi on tahini. Kyseinen tuote kuuluu tuotantoprosessinsa mukaisesti tullinimikkeeseen 12.08, ja tämän nimikkeen perusteella tuotteen tuontitulli Kreikasta Puolaan on 9 prosenttia sen tullausarvosta. Puolan valtiovarainministeriö luokitteli tuotteen tullausnimikkeeksi 20.08, minkä seurauksena tuontitulli nousi 35 prosenttiin tullausarvosta ja kaikista viimeisten kolmen vuoden aikana maahan tuoduista tuotteista määrättiin perittäväksi tullia taannehtivasti. Kun otetaan huomioon, että tämä Puolan hallituksen päätös aiheuttaa haittaa ja käytännössä kieltää kyseisen tuotteen tuonnin Kreikasta sekä tuottaa korvaamatonta vahinkoa maahantuojille, joita kehotetaan maksamaan tullia takautuvasti kolmelta vuodelta, kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Voidaanko korotettua tullia periä taannehtivasti tahinin maahantuonnista, kun otetaan huomioon, että kaupallisissa toimissa on noudatettava luottamuksensuojan periaatetta ja että kauppaa käyvien henkilöiden on voitava tuntea toimivansa turvallisesti? 2. Voiko tullikoodeksikomitea antaa lausunnon, jossa tahinin maahantuonnista Puolaan perittävän tullin suuruudeksi palautetaan 9 prosenttia? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 2003) 1. Kyllä, yhteisön lainsäädännön mukaisesti ja yhteisön tullihallinnon antaman sitovan tariffitiedon puuttuessa tuotteen luokittelua voidaan muuttaa ja vaatia taannehtivasti tullien maksamista ellei sovelleta sääntöjä, jotka koskevat toimintaa vilpittömässä mielessä. Koska Puolan ja yhteisön tullilainsäädännöt ovat samankaltaiset, samoja periaatteita sovelletaan myös Puolassa. 2. Ei. Koska Puola ei ole yhteisön jäsen, tullikoodeksikomitean päätöksiä ei vielä sovelleta Puolaan. Vaikka kyseinen komitea olisi sitä mieltä, että kyseinen tuote on luokiteltava harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen 12.08, kysymys voitaisiin ratkaista ainoastaan yhteisön ja Puolan kahdenvälisellä sopimuksella harmonoidusta tavarankuvausjärjestelmästä tehdyn yleissopimuksen 10 artiklan 1 kohdan määräysten mukaisesti. Sekä Puola että yhteisö ovat tämän yleissopimuksen sopimuspuolia. 3. Ellei tällaiseen sopimukseen päästä, erimielisyys voitaisiin ratkaista maailman tulliliiton harmonoitua tavarankuvausjärjestelmää käsittelevän komitean päätöksellä vetoamalla tässä tapauksessa em. yleissopimuksen 10 artiklan 2 kohdan määräyksiin erimielisyyksien ratkaisemisesta. 4. Korostettakoon kuitenkin, että noudatettavien menettelyiden perusteella em. komitea ei voi tehdä päätöstä ennen kuin Puolasta on tullut unionin jäsen. Tässä tilanteessa komissio tutkii mahdollisuutta ottaa tämä kysymys esille kahdenvälisesti Puolan kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0145/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Islannin välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0145/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Islannin välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Islannin välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Islannin kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 2003) Arvoisa parlamentin jäsen esittää kolme kysymystä, jotka liittyvät yhteisön ja Islannin väliseen kalastussopimukseen sisältyviin taloudellisiin toimiin ja kalastuslupamaksuihin. Sopimukseen ei kuitenkaan sisälly yhteisön ja Islannin välisiä taloudellisia toimia tai kalastusluvista maksettavia korvauksia koskevia määräyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1478/03 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Naudanliha, tuore tai jäähdytetty — vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0230 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1478/03 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (2. toukokuuta 2003) Aihe: Naudanliha, tuore tai jäähdytetty vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja vientituki Kirjallisen kysymyksen P-3202/02(1) vastauksessa on mukana luettelo tuonnin määrästä ja vientitukeen oikeutettujen tuotteiden tuen määrästä euroina. Tästä taulukosta, joka koskee CN-koodiin 0201 kuuluvan naudanlihan vientiä Vatikanivaltioon käy ilmi: a) vuonna 1999 Italiasta vietiin 39,592 kiloa, josta maksettiin vientitukea 256 405,34 euroa eli 6 476,19 euroa/kilo b) vuonna 2000 Italiasta vietiin 38,985 kiloa, josta maksettiin vientitukea 305 341,16 euroa eli 7 832,27 euroa/kilo. Todennäköisesti vuonna 1999 vietiin 395 920 kiloa ja vuonna 2000 389 850 kiloa, josta vientituen määrä olisi uskottavammissa luvuissa 0,65 ja 0,78 euroa / viety kilo lihaa. Näiden korjausten jälkeen näyttää siltä, että vuonna 1998 kokonaisvienti olisi 346 233 kiloa, vuonna 1999 963 646 kiloa, vuonna 2000 730 798,210 kiloa ja vuonna 2001 212 249,800 kiloa. Asetuksen EY N:o 419/2002(2) mukaan luettelon lukuja, jotka ovat tietopankista CATS, voidaan käyttää seurantaan ja arviointiin. Taulukossa täsmennetään, että mittayksiköt, painot ja euromääräiset summat ovat jäsenvaltioiden toimittamia. Voiko komissio toimittaa tietoja siitä, - kenellä on vastuu tarkistaa jäsenvaltioiden toimittamat tiedot; - mitä seurantaa on käytetty ja minkälainen arviointi on tehty CN-koodiin 0201 kuuluvan naudanlihan viennin määrästä Vatikaanivaltioon; - onko mahdollista, että viennin määrä pieneen Vatikaanivaltioon on liian korkea vai pidetäänkö itsestäänselvyytenä, että näitä tuotteita myydään Italiassa? (1) EUVL C 137 E, 12.6.2003, s. 172. (2) EYVL L 64, 7.3.2002, s. 8. Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1477/03, E-1478/03, E-1479/03 ja E-1480/03 (21. toukokuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1479/03 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Pakastetun ja tuoreen naudanlihan vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja lihatiskien hoito Vatikaanin myymälässä.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0231 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1479/03 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (2. toukokuuta 2003) Aihe: Pakastetun ja tuoreen naudanlihan vienti jäsenvaltioista Vatikaanivaltioon ja lihatiskien hoito Vatikaanin myymälässä Eräässä haastattelussa, joka julkaistiin maaliskuussa 2001 Eurocarni osaston mainoksen yhteydessä, Ruggero Guidoni, joka omistaa Torrevecchiassa (Roomassa) sijaitsevan yrityksen Guidocarni, antoi tiedoksi: vuonna 2000 Reggio Emilian Unicarni-yritys sai urakan toimittaa lihaa valintamyymälä Governatore del Vaticanoon, josta noin 10 000 yhteisön asukasta ja luostareiden hankkijaa voi ostaa henkilökortilla. Ildo Cigarini, joka on Unicarnin johtaja, pyysi meitä hoitamaan Vatikaanin myymälän lihatiskejä, ja me menimme mukaan 30 prosentilla yhtiöön Roma Carni 2000, joka perustettiin varta vasten. Pakasteita valmistava CIR-yritys on myös mukana. Ennustettu liikevaihto oli 1520 miljardia vuodessa. Parempi tulos olisi ollut myös mahdollista. Valitettavasti taloudellinen kriisi sotki nämä ennusteet. Vuosina 19982001 Vatikaani toi jäsenvaltioista 2 252 927 kiloa lihaa, josta maksettiin vientitukea. Lihaa tuotiin Belgiasta (57 984 kiloa), Irlannista (222 601 kiloa), Italiasta (804 447 kiloa) ja Hollannista (1 167 894 kiloa). Voiko komissio toimittaa tietoja siitä, - mitä keinoja EU tai Italian valtio aikovat käyttää varmistaakseen, ettei Vatikaani pane EU:n markkinoille uudelleen liikkeelle tuotteita, jotka saavat vientitukea; - toimittavatko yritykset tai yritys, joka voitti urakan lihanmyynnistä, lihan suoraan Vatikaaniin vai käytetäänkö välikäsiä; - mitkä belgialaiset, irlantilaiset, hollantilaiset ja italialaiset yritykset ovat vieneet lihaa Vatikaaniin vuosina 19982001? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1477/03, E-1478/03, E-1479/03 ja E-1480/03 (21. toukokuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0989/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Sienan kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0989/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Sienan kunnan käyttämät Kulttuuri 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Sienan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tuodakseen esiin yhteistä kulttuurialuetta ja sen monimuotoisuutta ja perinteitä ja tukeakseen taiteen ja kulttuurin tekijöiden työtä ja heidän ammatillista liikkuvuuttaan sekä edistääkseen taiteen ja kulttuurin saatavuutta ja levittämistä. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Sienan kunta esittänyt Kulttuuri 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Sienan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0830/03, E-0892/03, E-0978/03, E-0979/03,E-0980/03, E-0981/03, E-0982/03, E-0983/03, E-0984/03, E-0985/03,E-0986/03, E-0987/03, E-0988/03, E-0989/03 ja E-0990/03 (25. huhtikuuta 2003) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0012/03 esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle. Satamapalvelut.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0132 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0012/03 esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle (20. tammikuuta 2003) Aihe: Satamapalvelut Komissio antoi helmikuussa 2001 satamapalvelujen markkinoille pääsyä koskevan direktiiviehdotuksen, jota tarkistettiin helmikuussa 2002. 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen seurauksena Yhdysvaltojen viranomaiset ovat panneet täytäntöön määräykset, joiden mukaan Yhdysvaltoihin lähetettävän rahdin käsittelijöitä, satamatyöntekijät mukaan lukien, koskee eriasteinen sertifiointi/tunnistamisvaatimus. Tarkoituksena on myös tarkistaa merenkulun turvallisuutta koskevaa IMO:n SOLAS-yleissopimusta siten, että terrorismin torjunnan problematiikka otetaan huomioon. Tämä tulee aiheuttamaan seurauksia sen osalta, kuka voi käsitellä rahtia, kontteja ym. satamissa. Miten komissio aikoo arvioida terrorismin torjunnan problematiikkaa satamapalvelujen markkinoille pääsyä koskevassa direktiiviehdotuksessa? Aikooko komissio antaa uuden direktiiviehdotuksen, johon terrorismin torjuntaan liittyvät näkökohdat on sisällytetty? Jos komissio vastaa viimeiseen kysymykseen kieltävästi, voi komissio siinä tapauksessa ilmoittaa, miten se aikoo varmistaa turvallisuuden korkean tason omahuolinnan tapauksissa, vrt. direktiivin 13 artikla? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2003) Komissio ei usko, että satamapalvelujen markkinoille pääsyä koskeva direktiiviehdotus(1) on sellainen säädös, johon olisi sisällytettävä yhteisön tai Yhdysvaltojen ilmoittamia tai vahvistamia turvallisuusmääräyksiä. Mitä tulee ihmishengen turvallisuudesta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS-yleissopimuksen) tarkistettuun versioon, sen soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan turvallisuusnäkökohdat aluksella sekä alusten ja satamapalvelujen väliset tekijä eivätkä suinkaan kaikki satamatoimintaan liittyvät näkökohdat. Komissio aikoo antaa ehdotuksen, jonka tarkoituksena on sisällyttää Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n diplomaattikonferenssin tulokset yhteisön lainsäädäntöön. Lisäksi komissio valmistelee parhaillaan lainsäädäntöehdotusta, joka koskee turvallisuutta satamissa. Aloitteen soveltamisalaan kuuluvat satamien turvallisuusnäkökohdat kaikilta osin sekä tietyt luonteeltaan intermodaaliset näkökohdat, jotka koskevat yhteyksiä satamien ja niiden palvelemien alueiden välillä. (1) EYVL C 154 E, 29.5.2001.