KIRJALLINEN KYSYMYS E-0285/01 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Polttoaineiden verotus Kreikassa.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0076 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0285/01 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (9. helmikuuta 2001) Aihe: Polttoaineiden verotus Kreikassa Komission puolesta 22. joulukuuta 2000 antamassaan vastauksessa kysymykseeni E-3423/00(1) komission jäsen Bolkestein ystävällisesti toimitti minulle yksityiskohtaisia tietoja eri nestemäisten polttoaineiden voimassa olevasta verotuksesta Kreikassa ja vahvisti, että tietyissä tapauksissa (erityisesti teollisuuden käyttöön tarkoitettujen polttoaineiden ollessa kyseessä) Kreikan hallitus soveltaa komission edellyttämää vähimmäisverotusta huomattavasti tiukempaa verotusta. Täydentävänä seikkana haluaisin tietää, mihin arvoisa komission jäsen perustaa kantansa, jonka mukaan tämä tiukka verotus ei välttämättä huononna Kreikan teollisuustuotteiden kilpailukykyä, vaikka on tosiasia, että Kreikan kilpailukyky on unionin jäsenvaltioiden heikoin. Komission jäsen Bolkestein toteaa perustellusti, että kilpailukyky on monitahoinen kysymys, ja mainitsee, että myös sosiaaliturvamaksujen määrä vaikuttaa siihen heikentävästi. Voiko komissio ilmoittaa minulle, ovatko Kreikan sosiaaliturvamaksut todellakin suurimmat muiden jäsenvaltioiden vastaaviin menoihin verrattuna (ja mainita esimerkkejä jokaisesta 15 jäsenvaltiosta)? Mitkä muut tekijät vaikuttavat kreikkalaisten tuotteiden huonoon kansainväliseen kilpailukykyyn, ja miten sitä voitaisiin parantaa tuntuvasti? Voisiko komissio vielä ilmoittaa minulle, aiheuttaako Kreikan liittyminen talous- ja rahaliittoon epäsuotuisia seurauksia heikon kilpailukyvyn vuoksi ja jos aiheuttaa, mitä nämä seuraukset ovat? (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 52. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. huhtikuuta 2001) Komission julkaisussa Structure of the taxation system in the European Union -2000 edition ilmoitetaan kaikkien 15 jäsenvaltion sosiaaliturvamaksujen osuus prosentteina bruttokansantuotteesta (BKT). Julkaisun liitteessä annetaan vuosien 1997 ja 2000 luvut. Kyseinen liite toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristöön. Tätä laskutapaa käyttäen Kreikan prosenttimäärä ei ole korkein muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Kreikan sosiaaliturvamaksujen osuus oli vuonna 1997 10,8 prosenttia BKT:stä, mikä on alle EU:n keskiarvon (15 prosenttia). Kreikan kaltaisten kooltaan pienten avoimien talouksien kansainväliseen kilpailukykyyn vaikuttavat useat kotimaiset tekijät kuten makrotalouden kokonaistilanne, tavara- ja työvoimamarkkinoiden tilanne sekä olemassa oleva institutionaalinen kehys ja sääntelykehys, jotka vaikuttavat liiketoimintaympäristöön ja erityisesti yritysten hallinnolliseen taakkaan, julkishallinnon tehokkuuteen ja yhtiöverojärjestelmään. Täyttääkseen talous- ja rahaliiton (EMU) edellytykset Kreikka on edistynyt huomattavasti makrotalouden ja julkisen talouden tasapainottamisessa. Viime vuosina on myös toteutettu tiettyjä rakenneuudistuksia, jotka ovat vaikuttaneet myönteisesti talouteen. Merkkinä hallituksen sitoutumisesta parantamaan markkinoiden kilpailukykyä on sen äskettäinen päätös sallia valtion enemmistöosuuksien myynti osittain yksityistetyissä valtionyrityksissä. Laaja-alaista verouudistusta valmistellaan, ja on ryhdytty tarkastelemaan tiettyihin palveluammatteihin pääsyn edellytyksiä kilpailun lisäämiseksi. Useilla eri aloilla jäljellä olevat ongelmat ja tarve valmistautua tulevaisuuden haasteisiin edellyttävät kuitenkin uudistustoimien tehostamista entisestään. Melko korkeat työttömyysluvut osoittavat, että työmarkkinoilla tähän mennessä toteutetut uudistukset ovat olleet riittämättömiä, mistä syystä tarvitaan rohkeampaa toimintaa, jossa otetaan huomioon yhä esiintyvä jäykkyys ja hallituksen tavoite parantaa työllisyystilannetta huomattavasti. Tavaramarkkinoilla edelleen alhaisen tuottavuuden parantaminen edellyttää, että markkinoiden toimintaa ja kilpailukykyä parantavien sekä osaamisyhteiskunnan kehittämistä edistävien toimien toteuttamista jatketaan. Koska Kreikka on kuulunut EMUun 1. tammikuuta 2001 lähtien, sillä ei ole enää raha- ja valuuttapoliittisia välineitä käytettävissään. Toisaalta talouden toimijoiden pitäisi hyötyä euroalueeseen liittymisen mukanaan tuomista aikaisempaa vakaammasta raha- ja valuuttapoliittisesta toimintaympäristöstä sekä alhaisemmista koroista. Jotta EMUn tarjoamia mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti, on erittäin tärkeää, että muita käytettävissä olevia talouspolitiikan välineitä kuten asianmukaista finanssi-, tulo- ja rakennepolitiikkaa sovelletaan optimaalisesti.