ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0259/99 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (5. helmikuuta 1999) Aihe: Lasten järkyttävä tilanne Albaniassa: huumeet, korkea kuolleisuus, lasten elimillä käytävä kauppa Selonteossa, jonka Elisa Pozza Tasca esitti äskettäin Euroopan neuvoston parlamentaarisessa kokouksessa kuvataan lasten järkyttävää tilannetta Albaniassa: he joutuvat kaupankäynnin, heitteillejätön, prostituution, AIDSin ja huumeiden uhreiksi - UNICEFin tietojen mukaan nuorten huumeiden käyttäjien lukumäärä Tiranassa on noussut kahdeksaan tuhanteen! Järkyttäviä ovat myös paljastuneet tiedot, jotka koskevat lasten elimillä Albanian ja Italian välillä käytävää kauppaa. On syytä panna merkille, että Albaniassa lasten kuolleisuus on Euroopan korkein - 26 tuhannesta ja maaseudulla luku on vielä korkeampi - ja myös naisten synnytyksen yhteydessä tapahtuvien kuolemien määrä on korkea, koska raskauden seurantaa ei harjoiteta. Komissiolta kysytään: Millä tavoin se aikoo toimia, jotta lasten kaikentyyppinen hyväksikäyttö Albaniassa lakkaisi ja jotta lasten ihmisoikeuksia suojeltaisiin tehokkaasti? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 1999) Komissio on täysin tietoinen siitä, että Albaniaa leimaa suurimittainen järjestäytynyt rikollisuus, jonka ensimmäisiä uhreja ovat kaikkein heikko-osaisimmat väestönosat ja erityisesti lapset. Tähän tilanteeseen ovat vaikuttaneet ja vaikuttavat yhä useat tekijät: julkishallinnon epävarmuus ja riittämättömyys sekä taloudellisten näkymien epävarmuus ja kulttuuritekijät. Vuoden 1997 lopusta lähtien kansainvälinen yhteisö ja ensikädessä Euroopan yhteisö (joka yksistään avustaa yli 150 miljoonalla eurolla) avustavat Albaniaa kokonaisvaltaisen tukiohjelman avulla, jolla edistetään maan kehittämistä ja vakauskehitystä mm. poliisi- ja oikeuslaitokselle ja julkiselle hallinnolle annettavalla erityisavustuksella. Lisäksi toimitetaan humanitaarista erityisapua etenkin lääkärikeskusten kunnostamiseksi (mukaan luettuna synnytyssalit) ja lääkkeiden ja elintarvikkeiden jakamiseksi Albanian heikko-osaisimmille väestöryhmille, mukaan lukien orvot ja hyvin köyhät perheet.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0370/99 esittäjä(t): Edgar Schiedermeier (PPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Toimet sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi (perheitä ja lapsia koskevien toimien edistäminen) Mitä mieltä komissio on englantilaisen Readingin kaupungin esittämistä yllä mainittuja toimia koskevista vaatimuksista? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) Amsterdamin sopimuksen 137 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvosto voi sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi toteuttaa toimenpiteitä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi aloittein, joilla pyritään parantamaan tiedon saantia, kehittämään tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, edistämään innovatiivisia lähestymistapoja ja arvioimaan kokemuksia. Komissio julkaisee piakkoin ehdotuspyynnön, jonka tarkoituksena on valmistella yhteisön toimia näiden suuntaviivojen mukaisesti. Perheiden ja lasten syrjäytymistä koskevia kysymyksiä voidaan varmasti käsitellä tähän ehdotuspyyntöön liittyvissä hankkeissa. Komissio ilmoittaa luonnollisesti Readingin kaupunginvaltuustolle (ja kirjeen muille allekirjoittajille), milloin ehdotuspyyntö julkaistaan. Tätä ja komission muita ehdotuspyyntöjä ja toimia koskevaa tietoa on saatavilla myös www-sivuilla osoitteessa "http://europa.eu.int/comm/dg05/index_en.htm".
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0591/99 esittäjä(t): Nuala Ahern (V) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Komission tutkimukset radioaktiivisen jätteen käsittelystä ja ydinsuojista Voiko komissio eritellä vuodesta 1995 lähtien ne tapaukset, joissa a) Yhdistyneen kuningaskunnan ja b) Irlannin hallituksen asiantuntijat ovat osallistuneet komission tutkimuksiin 1) radioaktiivisen jätteen käsittelystä sekä 2) ydinsuojista ja plutoniumiin liittyvistä suojatoimenpiteistä? Voiko komissio julkaista luettelon mainituista tutkimuksista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 1999) Radioaktiivisen jätteen käsittelyyn liittyvissä asioissa Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin hallitusten asiantuntijat ovat kyseisenä aikana toimineet termin tavanomaisessa merkityksessä vain pysyvissä ja tilapäisissä komiteoissa muiden jäsenvaltioiden nimeämien asiantuntijoiden kanssa. Näillä komiteoilla on erilaisia tehtäviä, esimerkiksi ohjelmien hallinnointi, sopimusten arviointi sekä avustaminen laadittaessa selvityksiä erityisaiheista. Komiteat eivät sellaisenaan ole osallistuneet tutkimuksiin. Komissio on tänä aikana kuitenkin rahoittanut lukuisia tutkimuksia eri aiheista, jotka liittyvät radioaktiivisiin jätteisiin ja saastuneiden alueiden kunnostamiseen. Tutkimuksia ovat tehneet ulkopuoliset sopimusosapuolet, jotka on valittu pääasiassa avoimien tarjouskilpailujen perusteella. Yli 20 näistä tutkimussopimuksista on tehty Yhdistyneestä kuningaskunnasta olevien yritysten kanssa, ja brittiyrityksiä oli todennäköisesti alihankkijoina monissa muissa hankkeissa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivia yrityksiä ja järjestöjä on myös ollut mukana yli 20:ssä tutkimussopimuksessa, joita on tehty radioaktiivisen jätteen käsittelystä osana tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaa neljättä puiteohjelmaa. Valtiolla on ollut tai on vieläkin osake-enemmistö joissakin näistä yrityksistä (esim. British nuclear fuels Ltd. (BNFL), United Kingdom atomic energy authority (UKAEA)), tai ne ovat Yhdistyneen kuningaskunnan julkisista palveluista huolehtivia laitoksia (esim. National radiological protection board (NRPB)). On epäselvää, olisiko sopimuskumppanin henkilökuntaan kuuluvat näissä tapauksissa katsottava hallituksen asiantuntijoiksi. Tällaisen henkilökunnan luettelossahan olisi todennäköisesti satoja nimiä. Kaikkien avoimiin tarjouskilpailuihin perustuvien tutkimussopimusten tulokset ovat kuitenkin julkisia, ja raportit julkaistaan tavallisesti EUR report -julkaisusarjassa. Täydellinen luettelo nimistä ja sopimuksen tehneistä yrityksistä on tarvittaessa saatavana. Komissio huolehtii ydinaineisiin liittyvästä turvavalvonnasta Euratom-sopimuksen VII luvun mukaisesti. Sopimuksen täytäntöönpano määritellään Euratomin turvallisuusvalvontaa koskevien määräysten täytäntöönpanosta 19 päivänä lokakuuta 1976 annetussa komission asetuksessa (Euratom) N:o 3227/76(1). Jäsenvaltioiden viranomaisia tai asiantuntijoita ei ole pyydetty osallistumaan komission turvavalvontaa koskeviin tutkimuksiin. (1) EYVL L 363, 31.12.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0192/99

esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle

(11. helmikuuta 1999)

Aihe: Ariane-ohjelma

Aikooko komissio hyväksyä Ariane-ohjelman puitteissa, josta on päätetty äskettäin, hakemuksia, jotka koskevat hankkeita, joiden tarkoituksena on kirjojen ja lukemisen tekeminen paremmin soveltuviksi sokeille ja näkövammaisille?

Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 1999)

Euroopan parlamentin ja neuvoston 24 päivänä lokakuuta 1997 hyväksymän Ariane-ohjelman (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2085/97/EY, tehty 6 päivänä lokakuuta 1997, kirjan ja lukemisen alaa koskevasta kääntämisen kattavasta tukiohjelmasta (Ariane)(1)) tavoitteena on edistää jäsenvaltioiden välistä kirjan ja lukemisen alan yhteistyötä sekä tukea ja täydentää jäsenvaltioissa alalla toteutettavaa toimintaa myötävaikuttamalla jäsenvaltioiden kulttuurien kehittymiseen ja pitämällä arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta. Tavoitteena on myös lisätä Euroopan kansojen kirjallisuuden ja historian tuntemusta ja levittämistä sekä Euroopan kansalaisten mahdollisuuksia päästä osallisiksi niistä erityisesti kirjallisten teosten, näyttämöteosten ja tietoteosten kääntämiselle annettavan tuen, kumppanuuden pohjalta toteutettavien yhteistyöhankkeiden tuen ja alan ammattilaisten täydennyskoulutuksen avulla.

Kirjallisten teosten, näyttämöteosten ja tietoteosten kääntämiselle annettavaa tukea koskevassa toiminnassa 1 edellytetään, että hankkeissa käännetään vähintään yhdelle muulle Euroopan unionin kielelle. Tästä johtuen toiminnasta 1 ei voida tukea hanketta, johon ei liity kääntämistä toiselle unionin kielelle, vaan joka keskittyy muutoksiin, joilla kirjalliset teokset muunnetaan sokeiden ja näkövammaisten luettavaan muotoon.

Kuitenkin kaikki toiminnan 2 (sellaisille kumppanuuden pohjalta toteutettaville yhteistyöhankkeille myönnettävä tuki, joiden tarkoituksena on edistää kirja-alaa ja lukemista ja kansalaisten mahdollisuuksia päästä osallisiksi niistä) osalta tehdyt hakemukset voivat sisältää hankkeita, joilla kirjallisia teoksia pyritään saattamaan niin sokeiden ja näkövammaisten kuin muidenkin luettavaan muotoon. Tällaisten hankkeiden on luonnollisesti täytettävä kelpoisuusedellytykset, erityisesti eurooppalaista ulottuvuutta koskeva edellytys.

Toiminnan 3 (ammattilaisten täydennyskoulutuksen tukeminen) osalta tehdyt hakemukset voivat liittyä sekä sokeisiin että näkövammaisiin sillä edellytyksellä, että muut osallistumiselle asetetut edellytykset täytetään.

(1) EYVL L 291, 24.10.1997.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0325/99 esittäjä(t): Luigi Moretti (NI) komissiolle (10. helmikuuta 1999) Aihe: Lentoliikenteen oikeudenmukainen jakautuminen Malpensan ja Linaten välillä Lentoyhtiö Alitalia on poistanut 1. helmikuuta 1999 alkaen yhdessä Meridianan kanssa hoitamansa klo 20.55 lennon Fiumicinosta Malpensaan. Näin ollen klo 17.55 jälkeen Roomasta Milanoon lähtevät lennot menevät ainoastaan Linateen. Merkitseekö tämä komission mukaan lentoliikenteen oikeudenmukaista jakautumista Malpensan ja Linaten välillä? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1999) Kuten yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksen (ETY) 2408/92(1) 8 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot voivat antaa määräyksiä lentoliikenteen jakautumisesta lentoliikennejärjestelmänsä eri lentokenttien kesken. Komissio valvoo tällaisten määräysten lainmukaisuutta varmistaakseen, että ne ovat täysin syrjimättömyysperiaatteen mukaisia, eli eivät suosi tiettyjä tai tietyn kansallisuuden omaavia lentoliikenteen harjoittajia, ja että ne ovat palveluntarjonnan vapautta koskevien yhteisöoikeuden periaatteiden mukaisia. Malpensan ja Linaten lentokenttien osalta liikenteen jakautumista koskevat säännöt sisältyvät Italian hallituksen 9. lokakuuta 1998 antamaan asetukseen, jonka mukaan yhteisön ilmaliikenteen harjoittajat voivat 25. lokakuuta 1998 lähtien ja siihen saakka, kunnes kulkuyhteydet Malpensan lentokentälle ovat huomattavasti parantuneet, edelleen käyttää Linaten lentokenttää 34 prosenttiin asti kansainvälisen lentokuljetusliiton IATAn määrittelemän edellisen kauden käyttömäärästä. Tällaista liikenteen jakautumista Linaten ja Malpensan lentokenttien välillä voidaan pitää tasapainoisena. Jakautumassa otetaan huomioon Malpensan lentokentän nykyisten tie- ja rautatieyhteyksien huono kunto, mutta samalla se mahdollistaa kyseisen lentokentän normaalin toiminnan liikenteen solmukohtana. Tässä tilanteessa ja yhteisöoikeuden - erityisesti syrjimätöntä palveluntarjonnan mahdollisuutta koskevan periaatteen - mukaisesti yhteisön lentoliikenteen harjoittajat voivat täysin vapaasti tarjota tiettyä palvelua joko Linaten tai Malpensan lentokentällä, kunhan ne noudattavat edellä mainittua 34 prosentin rajaa. Komissio ei siis katso, että Alitalian päätös olla tarjoamatta tiettyä palvelua Malpensan lentokentällä olisi ristiriidassa tavoitteen kanssa, joka koskee lentoliikenteen tasapainoista jakautumista Malpensan ja Linaten lentokenttien välillä. (1) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8, suomenk. erityispainos, alue 7, nide 4, s. 123.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1056/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (20. huhtikuuta 1999) Aihe: Julkisten toimeksiantojen myöntäminen Wienin kaupunki omistaa n. 220 000 asuntoa. Kaupungin asunnot on jo vuosikymmenien ajan vakuutettu samalla vakuutuksella ilman, että asiasta olisi jätetty tarjouspyyntöä. 1. Onko yksittäiset, rahalliselta arvoltaan tietyn kynnysarvon ylittävät palvelu- ja rakennusalan sopimukset, jotka koskevat Wienin kaupungin välillisesti tai välittömästi omistamia asuntoja, laadittava EU:n toimeksiantojen myöntämistä koskevien direktiivien mukaisesti? Jos ei ole, miksi ei? 2. Jos on, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä lopettaakseen tämän sopimuksenvastaisen tilanteen? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 1999) 1. Direktiivien(1) mukaiset kynnykset ylittävien palveluhankintasopimusten ja rakennusurakoiden hankintasopimusten, joita Wienin kaupunki tekee suoraan tai välillisesti omistamistaan asunnoista, tekemisessä on noudatettava yhtä direktiiveissä säädetyistä menettelyistä ja näiden direktiivien sääntöjä. 2. Komissiolla olisi oltava käytettävissään tarkempia tietoja vakuutuspalvelujen luonteesta, jotta se voisi määritellä, sovelletaanko tässä tapauksessa julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18. kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/50/ETY ja julkisia rakennusurakkahankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14. kesäkuuta 1993 annettua neuvoston direktiiviä 93/37/ETY(2). Komissio on näin ollen pyytänyt Itävallan viranomaisilta tietoja vakuutuspalvelujen luonteesta, vakuutetuista kohteista ja voimassaolevista vakuutussopimuksista. (1) EYVL L 209, 24.7.1992. (2) EYVL L 199, 9.8.1993.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0753/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Torrita di Sienan kunnalle myönnettävät varat Toscanan alueneuvoston päätöksellä nro 424 (3.11.1993) ehdotettiin osan Torrita di Sienan kunnasta ottamista epäsuotuisien maatalousalueiden luetteloon. Alueen maanviljelijäyhdistykset ovat lähettäneet toimivaltaisille viranomaisille, EU:n elimet mukaan lukien, lukuisia pyyntöjä saada tiedot siitä, mitä edellytetään luetteloon pääsemiseksi. Tähän päivään mennessä, vuosien kuluttua ja lukuisten pyyntöjen jälkeen, vastausta ei ole saatu. Voisiko komissio tämän vuoksi kertoa, 1. katsooko se, että asianomaiset ovat jo odottaneet vastausta liian kauan, vaikka alueneuvosto on jo hyväksynyt asian direktiivin 75/268/ETY(1) nojalla? 2. mitkä ovat direktiivin 75/268/ETY mukaiset menettelyt, jotta osa Torrita de Sienan kuntaa saadaan epäsuotuisten maatalousalueiden luetteloon? 3. katsooko se, että Torrita di Sienan kunnan kehittäminen on yleisen edun mukaista ja hyödyllistä ja että näin ollen varat on myönnettävä kiireellisesti maaseutuperinnön suojelemiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 1999) Pyyntö, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, koskee osan Torrito di Sienan kunnan ottamista epäsuotuisten alueiden luetteloon ja se sisältyy useamman Italian alueen komissiolle esittämän pyynnön muodostamaan kokonaisuuteen. Tehokkuuden vuoksi ja muihin jäsenvaltioihin sovellettavien menettelyiden mukaisesti Italian viranomaiset ja komissio ovat sopineet, että kaikki epäsuotuisia alueita koskevat muutos- ja laajennuspyynnöt käsitellään yhdessä. Pyynnöt koskevat noin 160 kuntaa neljällä alueella Italiassa. Yhteisön lainsäädännössä (maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta 20. toukokuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 950/97(2)) säädetään, että kun jäsenvaltiot antavat komissiolle tiedoksi epäsuotuisiksi alueiksi ehdotettujen alueiden rajat, niiden on samalla ilmoitettava kaikista muista näitä alueita koskevista asianmukaisista tiedoista. Tämän jälkeen komissio suorittaa teknisen tutkimuksen ja mahdollisesti kyseisten alueiden luokitteluun. Tähän päivään mennessä Italian viranomaisten välittämät tiedot eivät ole olleet riittäviä kyseisten alueiden tukikelpoisuuden tutkimiseksi ja niiden hyväksymiseksi. Pian komissio ei enää voi luokitella alueita nykyisten sääntöjen mukaan. Neuvoston esittämässä luonnoksessa maaseudun kehittämistä koskevaksi asetukseksi(3) vastuu epäsuotuisten alueiden luokittelusta siirtyy jäsenvaltioille. (1) EYVL L 128, 19.5.1975, s. 1. (2) EYVL L 142, 2.6.1997. (3) EYVL C 170, 4.6.1998.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0693/99 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (NI) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rypälemehun tuonnin kieltäminen kolmansista maista Komission ehdotuksessa yhteiseksi markkinajärjestelyksi määrätään mahdollisuudesta tuoda rypälemehua kolmansista maista ja valmistaa siitä tämän jälkeen viiniä. Tällainen mahdollisuus olisi vakava uhka Sisilian ja yleensäkin Välimeren alueen viininviljelylle, ja se on myös selvässä ristiriidassa komission poliittisen linjan kanssa, jonka mukaan toisaalta vaaditaan italialaisia viininviljelijöitä rajoittamaan tuotantoaan ja toisaalta avaamaan markkinat kolmansien maiden tuotannolle. Kolmansista maista tuotujen tuotantoerien myötä rypälemehun käyttäjille tarjoutuu mahdollisuus tulla tunnustutetuiksi "tuottajina" joka suhteessa ja saada näin ollen samat edut kuin mitä yhteisössä tuotettuja rypäleitä käyttävät tuottajat saavat. 1. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen rypälemehun tuonnin kolmansista maista Italiaan ja estääkseen myös sen, että Italian maatalous, joka viininviljelyn alalla on Välimeren alueen tuotteiden symboli, ei joutuisi jälleen kärsimään? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kieltääkseen rypälemehun väkevöimisen sakkaroosilla niissä maissa, joissa se on sallittu? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1999) Neuvosto on sopinut yhteisön viinikaupan uudelleenorganisoinnista. Sopimus ei muuta tämänhetkistä tilannetta, jonka mukaan rypälemehua voidaan tuoda kolmansista maista, mutta siitä ei saa valmistaa viiniä. Toisaalta, jotta ehdotuksesta olisi saatu aikaan poliittinen sopimus, oli aivan välttämätöntä säilyttää viininvalmistukseen liittyvien käytäntöjen nykyinen tila, mukaan lukien rypälemehun mahdollinen väkevöiminen sakkaroosilla tietyillä alueilla.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0905/99 esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle (8. huhtikuuta 1999) Aihe: Paloturvallisuus EU:ssa Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta vastausta kustakin jäsenvaltiosta tuli ranskalaisen CETEN-APAVE-yhtiön kyselyyn, joka koski vuodelta 1986 peräisin olevien EU:n paloturvallisuussuositusten täytäntöönpanoa? Mihin toimiin ryhdyttiin niitä maita vastaan, jotka eivät osallistuneet tutkimukseen? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1999) Koska arvoisa parlamentin jäsen on useaan otteeseen osoittanut olevansa kiinnostunut vuonna 1996 toteutetusta hotellien paloturvallisuutta koskevasta tutkimuksesta ja pyytänyt yksityiskohtaisia tietoja sekä tutkimuksessa käsitellyistä aiheista että siinä käytetyistä menetelmistä, komissio lähettää hänelle suoraan kyseisen tutkimuksen. Tutkimuksen toteuttanut yhtiö lähetti hotellien johtajille kaikkialla Euroopassa arviolta 20 000 kyselylomaketta. Tutkimus toteutettiin vapaaehtoisesti, ja sillä pyrittiin täydentämään kussakin jäsenvaltiossa sovellettavien säädöstekstien analysointia. Komissio ei näin ollen voi ryhtyä toimiin sellaisia jäsenvaltioita vastaan, joista toimitetut tiedot eivät vastanneet odotuksia.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0568/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Urban-yhteisöaloite Roomassa Viittaan edellisiin kysymyksiini E-2221/97(1) ja E-3436/98(2) sekä komission jäsenen Wulf-Mathiesin vastaukseen, jonka hän antoi jälkimmäiseen kysymykseen 25. tammikuuta 1999. Voisiko komissio antaa lisätietoja viivästyksistä, joita Rooman kaupungille on sattunut Urban-ohjelman hallinnoinnissa, sekä varojen käyttöä koskevista säännöistä? Erityisesti, olisiko mahdollista saada täsmälliset tiedot Urban-aloitteesta Roomassa ja muissa Italian kaupungeissa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 1999) Rooman kaupunki oli vuoden 1998 loppuun mennessä sitonut 28 prosenttia käytettävissään olevista URBAN-ohjelman määrärahoista ja käyttänyt niistä noin 8,4 prosenttia. Arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin sihteeristölle on toimitettu taulukko, jossa esitetään vastaavat tiedot kaikkien Italian URBAN -ohjelmaan kuuluvien kaupunkien osalta (luvut ovat alustavia). Roomalle osoitettuja määrärahoja vähennettiin marraskuussa 1998 346 000 euroa täytäntöönpanon viivästymisen vuoksi. Hiljattain laadittujen ennusteiden mukaan tilanteen pitäisi kuitenkin korjaantuvan huhtikuun loppuun mennessä, jolloin sitoumusten oletetaan olevan 70 prosentin tasolla. (1) EYVL C 82, 17.3.1998, s. 46. (2) EYVL C 320, 6.11.1999.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0393/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Hedelmien ja vihannesten yhteisen markkinajärjestelyn ansiosta säästettyjen varojen uudelleenjako Sitrushedelmien vienti on joutunut vakavien ongelmien eteen Kreikassa, joka kärsii erityisesti myös Venäjän taloudellisesta kriisistä, sillä suuri osa kreikkalaisesta viennistä suuntautui tähän maahan. Tämän vuoksi sitrushedelmien tuottajat ovat joutuneet heikkoon taloudelliseen asemaan. Samanaikaisesti hedelmien ja vihannesten vientitukien jyrkät leikkaukset, jotka ylittävät GATT-sopimuksen vaatimukset, ovat johtaneet suuriin säästöihin: vuosina 1997-1998 säästöjä on kertynyt 76 miljoonaa ecua. Koska sitrushedelmien tuotantoa on tuettava alan vientitoimien parantamiseksi ja lisäämiseksi sekä alan rakennemuutoksen edistämiseksi, komissiolta kysytään: Aikooko se jakaa vientitukien liiallisen suurten leikkausten vuoksi vuosina 1997-1998 säästyneet 76 miljoonaa ecua uudelleen toimille, joilla alaa autetaan selviämään vakavista ongelmistaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 1999) Komissio on tukenut kaikkien tullitariffeja ja kauppaa koskevassa yleissopimuksessa (GATT) sallittujen määrien vientiä tässä sopimuksessa asetetuissa talousarvion rajoissa. Sen tavoitteena on viennin määrän säilyttäminen ennallaan eikä GATT-sopimuksessa sallitun talousarvion enimmäismäärän käyttäminen hinnalla millä hyvänsä. Markkinointivuonna 1997/1998 vientitukea saavien hedelmien ja vihannesten kokonaismäärästä appelsiinien osuus oli 52 ja sitruunoiden osuus 17 prosenttia. Tiettyjen tuotteiden tuen ohjeellisia määriä korotettiin Venäjän talouskriisin vuoksi, joka koetteli erityisesti Kreikasta peräisin olevia appelsiineja. Appelsiinien osalta tuen määrää korotettiin 50 euroa tonnilta tammikuusta 1999 alkaen. Neuvosto tarkastelee parhaillaan komission laatimaa ehdotusta neuvoston asetukseksi maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista kolmansissa maissa(1). Kun tämä järjestelmä on pantu toimeen, sillä voitaisiin tukea maataloustuotteiden ja erityisesti sitrushedelmien vientiä. (1) KOM(98) 683 lopullinen.