KIRJALLINEN KYSYMYS E-1860/99 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) ja Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Pk-yritykset ja ympäristön suojelu.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0035 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1860/99 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) ja Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Pk-yritykset ja ympäristön suojelu Pk-yritysten toiminta saastuttaa usein ympäristöä. Ympäristön suojeluun tähtäävät ennaltaehkäisevät toimet aiheuttavat pk-yrityksille kustannuksia, jotka sisällytetään tuotteiden tai palvelujen hintoihin. Sen vuoksi nämä toimet haittaavat usein kilpailua ja tuloksena on se, että ulkoiset kustannukset jarruttavat ympäristöä säästävää ajattelua ja toimintatapoja. Yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää (EMAS) koskevan asetuksen täytäntöönpanosta saadut kokemukset osoittavat, että pk-yritykset eivät ole halukkaita liittymään järjestelmään, koska ne pelkäävät, että käyttökustannukset ja suurelta osin myös yritysten tuotteiden ja palvelujen hinnat nousevat. Näin ollen olisi etsittävä uusia (rahoituksellisia tai muita, erityisesti yhteisön kolmanteen tukikehykseen sisällytettäviä) kannustimia, ja olisi mahdollisesti myös luotava erityinen ympäristöalan rahoitusväline, Life-ohjelman lisäksi, joka tukisi ennen kaikkea ympäristönäkökohtien huomioimista pk-yrityksissä. Kysyn Euroopan komissiolta seuraavaa: 1. Mitä kannustimia on tähän mennessä luotu kyseistä tarkoitusta varten? 2. Minkälaisia kokemuksia niiden täytäntöönpanosta on saatu ja miten niitä hyödynnetään? 3. Mitä uusia keinoja komissio pyrkii ottamaan käyttöön edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS) on suunniteltu markkinoiden välineeksi. Se, miten yritykset omaksuvat järjestelmän, riippuu markkinavoimista, kuten toimitusketjun ja kilpailijoiden aiheuttamista paineista. Tämä tapa on pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) selvästi kaikkein oikeudenmukaisin, sillä jos tiettyyn sopimukseen edellytetään EMAS-järjestelmän käyttöönottoa, edellytykset ovat samat kaikille sopimuksesta kiinnostuneille yrityksille ja näin ollen myös kaikkien toimintaedellytykset ovat samat. EMAS-järjestelmästä tähän mennessä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kaikenkokoiset yritykset voivat osallistua siihen. Vähän aikaa sitten tehty EMAS-järjestelmää koskeva tutkimus osoitti, että työntekijöiden määrällä mitattuna EMAS-järjestelmään osallistuvista noin 32 prosenttia kuuluu pk-yrityksiin. Pienin osallistuja on itse asiassa kolmen hengen yritys Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Raportoitu pienten ja keskisuurten yritysten haluttomuus osallistua EMAS-järjestelmään saattaa johtua siitä, että EMAS ei ole vielä levinnyt markkinoille riittävästi eivätkä siihen osallistuvat organisaatiot ole saaneet siitä vielä tarpeeksi hyötyä. Asetusta tarkistettaessa on tarkoitus kiinnittää huomiota näihin asioihin ja säätää pk-yrityksiä varten erityisiä toimenpiteitä, jotka liittyvät tiedonsaantiin ja mahdollisuuteen osallistua nykyisiin tukijärjestelmiin. Jäsenvaltioissa on otettu käyttöön myös tukijärjestelyjä, jotka komissio aikoo julkista EMAS-järjestelmää koskevalla www-sivulla. EMAS-järjestelmän käyttöönottoa on yhteisrahoitettu teollisuuden toimenpideohjelmaan kuuluvasta yritystoiminnan modernisointiin liittyvän ohjelman toimenpidekokonaisuuden 3.2 toimesta 3.2.6 Kreikkaa koskevassa yhteisön tukikehyksessä puitteissa ohjelmakaudella 19941999. Edellä mainitun toimen tarkoitus on kehittää teollisuuden ja teollisuuden alalla toimivien pk-yritysten ympäristönhallintajärjestelmien sertifiointia EMAS-järjestelmän ja ISO-standardin 14001 mukaisesti. Saman toimenpidekokonaisuuden toimessa 3.2.7 tuetaan yrityksiä, jotka ottavat käyttöön ympäristömerkin. Toimenpidekokonaisuuden kokonaisbudjetti on 702 408 euroa, jota Euroopan aluekehitysrahasto tukee 193 809 eurolla. Edellä mainittuun yhteisön tukikehykseen kuuluvasta ympäristön toimenpideohjelmasta rahoitetaan monia tutkimuksia, joilla tutkitaan EMAS-järjestelmän käyttöönottoa tietyissä julkisella sektorilla toimivissa teollisuusyrityksissä. Tämän toimen kokonaisbudjetti on 354 000 euroa. Tulokset, sertifioitujen yritysten lukumäärä mukaan lukien, arvioidaan, kun ohjelma päättyy vuonna 2001. Komissio on vasta saanut Kreikkaa koskevan yhteisön tukikehyssuunnitelman ohjelmakaudelle 20002006. On vielä liian aikaista sanoa mitään mahdollisista hankkeista. Vuosina 20002006 rakennerahastot tarjoavat pk-yrityksille tukia, joilla niitä kannustetaan rekisteröitymään EMAS-järjestelmään (tai muihin, säädetyt vähimmäisvaatimukset ylittäviin järjestelmiin). Tällaiset kannustustoimet voivat olla suoria tai epäsuoria. Rakennerahastoista voidaan antaa EMAS-järjestelmään liittyville pk-yrityksille taloudellista tukea. Toisaalta EMAS-järjestelmään rekisteröityneet pk-yritykset voisivat saada etusijan muissa rahoitustukijärjestelmissä niiden tarkoitukseen katsomatta. Komission tiedonannossa Rakennerahastot ja niiden yhteensovittaminen koheesiorahaston kanssa Ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 20002006(1) suositeltiin jäsenvaltiolle tällaista käytäntöä. On suunnitelmiaan ja ohjelmiaan vuosille 20002006 valmistelevien jäsenvaltioiden tehtävä hyödyntää rakennerahastojen tarjoamat mahdollisuudet edistää pk-yritysten EMAS-järjestelmään liittymistä. Mainitsemisen arvoista on myös se, että Euroopan parlamentin aloitteesta vuonna 1995 perustettiin Kasvu ja ympäristö -järjestelmä. Sitä hallinnoi Euroopan investointirahasto, jota komissio tukee budjettivaroin. Järjestelmän mukaan jäsenvaltioissa toimivien välittäjäpankkien pk-yrityksille ympäristöön liittyvinä investointeina myöntämät lainat taataan. Tällä tavoin pk-yrityksillä on mahdollisuus saada edullisempia lainoja. (1) KOM(1999) 344 lopullinen.