ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3194/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Malagalaisten kastanjoiden vienti.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0171 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3194/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (8. marraskuuta 2002) Aihe: Malagalaisten kastanjoiden vienti Andalusialainen osuustoimintaliike Valle del Genal, joka sijaitsee Pujerran kunnassa Malagan maakunnassa, aikoo laajentaa toimintaansa aloittamalla viennin suoraan Euroopan maihin, Australiaan ja Japaniin sekä Yhdysvaltoihin. Tähän asti suurin osa tuotannosta on mennyt kotimaan markkinoille, ja vienti on hoidettu jakelijoiden avulla. Nyt kastanjantuottajat aikovat kuitenkin saattaa tuotteensa suoraan ulkomaanmarkkinoille ilman välikäsiä. Samalla päällysmerkinnät mukautetaan kansainvälisten määräysten mukaisiksi. Mainitut malagalaiset kastanjanviljelijät ovat siirtymässä uuteen vaiheeseen. Voiko komissio kertoa, mitä yhteisön tukia he voisivat anoa aloittaakseen malagalaisten kastanjoiden viennin suoraan ja täydentääkseen toimintansa laajentamista ulkomaille kansainvälisten määräysten mukaisin päällysmerkinnöin? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 2002) Hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2200/96(1) sisältyy useita markkinavälineitä hedelmien ja vihannesten tuottajien, mukaan lukien pähkinöiden tuottajien, tukemiseksi. Erityisesti tuottajat, jotka kuuluvat kyseisessä asetuksessa tunnustettuihin tuottajaorganisaatioihin ovat kelpoisia saamaan yhteisön tukea toimintarahastoista. Näitä rahastoja, joiden yhteisrahoitukseen tuottajat itse osallistuvat, käytetään rahoitettaessa yleisiä tuotanto- ja markkinointiponnistuksia, joihin voi sisältyä tuotteiden suoramarkkinointia paikallisesti tai ulkomailla. Valle de Genal -osuuskunta saa lääninsä tai alueensa maataloushallinnolta varmasti kaikki tarvitsemansa tiedot hyötyäkseen näistä yhteisön välineistä. (1) EYVL L 297, 21.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2640/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Neljä kysymystä, joihin ei ole vastattu.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0101 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2640/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (12. syyskuuta 2002) Aihe: Neljä kysymystä, joihin ei ole vastattu Määräysten mukaan komission on vastattava tavallisiin kirjallisiin kysymyksiin kuuden viikon kuluessa. Esitin 9. heinäkuuta neljä kysymystä, joihin ei ole vielä vastattu: kysymyksen E-2165/02 palkattomista työntekijöistä, kysymyksen E-2164/02 käyristä banaaneista, kysymyksen E-2163/02 EKP:n mainoskampanjasta ja kysymyksen E-2162/02 EU:n erityisedustajasta Bosniassa. Voiko komissio a) vastata näihin kysymyksiin ja b) kertoa syyn viipeeseen? Voiko komissio lisäksi kertoa, miksi se ei vastannut komission jäsenten osallistumista kansalliseen politiikkaan koskeneen kysymyksen E-1540/02 jälkimmäiseen osaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2002) Komissio haluaa ensin muistuttaa, miten tärkeänä se pitää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 197 artiklan 3 kohdassa säädettyä parlamentin jäsenten oikeutta kääntyä suoraan komissioon puoleen saadakseen tältä tietoja ja harjoittaakseen samalla komission suhteen sitä poliittista valvontaa, mikä parlamentin tehtäviin kuuluu. Komissio pyrkii parlamentin toivomassa määräajassa antamaan vastaukset kysymyksiin, joita parlamentin jäsenet sille esittävät. Komissio myös huolehtii antamiensa vastauksien tasosta. Määräaika, joka tarvitaan vastausluonnoksen laatimiseen, vastauksen hyväksyttämiseen kollegiolla sekä komission vastauksen antamiseen parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen, riippuu monista tekijöistä, jotka eivät aina salli vastauksen antamista toivotussa määräajassa. Vastauksen antamiseen vaikuttaa erityisesti niiden tietojen välitön saatavuus tai toisaalta tarve koota ne tiedot, joiden perusteella komissio voi ottaa kantaa ja antaa kysyjän pyytämät tiedot, samoin kuin tarve varmistaa, että kollegio hyväksyy kaikki parlamentin jäsenten esittämiin kysymyksiin annettavat vastaukset. Komissio pahoittelee, että se ei ole kyennyt noudattamaan parlamentin toivomaa määräaikaa niissä tapauksissa, joista arvoisa parlamentin jäsenen muistuttaa. Kuten kysyjä on varmaan jo voinut todeta, komission vastaukset hänen esittämiinsä kysymyksiin E-2165/02, E-2164/02, E-2163/02 ja E-2162/02 ovat tällä välin saapuneet. Vastauksena parlamentin jäsenen viimeiseen kysymykseen komissio toteaa jo ottaneensa siihen kantaa kirjalliseen kysymykseen E-1540/02 antamassaan vastauksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1654/02 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Euroopan unionin pienten lentokenttien tukeminen.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0017 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1654/02 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (11. kesäkuuta 2002) Aihe: Euroopan unionin pienten lentokenttien tukeminen Siviili-ilmailua koskevissa neuvoston asiakirjoissa, kuten jokin aika sitten esitetyssä ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun turvaamisen alalla(1), tehdään ero pienten ja suurten lentokenttien välillä. Koska Euroopan unionin saarialueilla pienten lentokenttien toiminta on ehdottoman välttämätöntä saarten taloudellisen selviytymisen ja kehityksen kannalta, mikä ei voi olla riippuvainen näiden lentokenttien matkustaja- ja tavaraliikenteestä, kysyn neuvostolta onko se toteuttanut toimia pienten saarten lentokenttien toiminnan tukemiseksi ja jos se ei ole näin tehnyt, aikooko se ryhtyä tällaisiin toimiin? Onko neuvosto pitänyt huolen siitä, etteivät eurooppalaisilla lentokentillä käyttöön otettavat uudet turvatoimet muodostuisi erityisen hankaliksi pienten saarten lentokentillä, eikä niiden toiminta uhkaisi tämän johdosta keskeytyä? (1) KOM(2001) 575 2001/0234(COD)/(15029/4/2001 C5-0033/2002) EYVL C 51 E, 26.2.2002, s. 221. Vastaus (6. helmikuuta 2003) Voidakseen vastata syyskuun 11. päivän iskujen aiheuttamaan haasteeseen neuvosto hyväksyi 28. tammikuuta 2002 yhteisen kannan yhteisistä ilmailun turvaamista koskevista säännöistä, joihin kysyjä viittaa. Euroopan parlamentti teki yhteiseen kantaan tarkistuksia 14. toukokuuta 2002. Neuvosto ei voinut hyväksyä kaikkia tarkistuksia. Tästä syystä aloitettiin sovittelumenettely 19. syyskuuta 2002. Tässä vaiheessa on syytä panna merkille, että yhteisen kannan 4 artiklan 3 kohdassa esitetään sellaisia pieniä lentoasemia koskevia poikkeuksia, joiden osalta yhteisten perussääntöjen soveltaminen voisi paikallisten riskien arvioinnin perusteella olla suhteetonta tai ongelmallista objektiivisista käytännön syistä. Tällöin kyseisen jäsenvaltion on toteutettava turvatoimenpiteet, jotka tarjoavat riittävän tasoisen suojan. Toimenpiteistä on ilmoitettava komissiolle, joka päättää, ovatko ne perusteiden mukaisia. Neuvosto ei kuitenkaan voi ottaa lopullisesti kantaa esitettyyn kysymykseen niin kauan kuin asetuksen antamismenettely on kesken.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3453/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Taloudellinen integraatio.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3453/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Taloudellinen integraatio Mitä toimenpiteitä komissio esittäisi käytettäväksi vertailuanalyysiin, kun arvioidaan ulkomaalaisomistuksen osuutta kunkin jäsenvaltion tuotantorakenteesta, mukaan luettuna muissa jäsenvaltioissa toimivien yhtiöiden omistus? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2003) Ulkomaisen omistuksen määrän arviointiin soveltuva indikaattori saadaan arvioimalla ulkomaisessa hallinnassa olevien yritysten luoman lisäarvon osuutta koko taloudessa syntyneestä lisäarvosta (tietoja keräävän valtion yrityskanta mukaan luettuna). Toinen mahdollisuus on mitata työllisyyttä. Ohessa ovat yritystoiminnan rakennetilastoista saadut tulokset, jotka sisältävät seitsemän jäsenvaltion tiedot viitevuodelta 1999. Tarkempia tietoja saa viitevuoden 1997 tiedot sisältävästä julkaisusta Foreign-owned enterprises sekä vuoden 1998 tiedot sisältävästä Statistics in Focus -sarjan julkaisusta Foreign-owned enterprises, jotka lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Näitä tuloksia ei kuitenkaan ole saatavissa kaikista jäsenvaltioista eikä koko unionin aggregaatista. Eurostatin aloitteen pohjalta on parhaillaan neuvoteltavana luonnos asetukseksi ulkomaisten osakkuus- ja tytäryritysten rakenteesta ja toiminnasta. Tällaisen oikeudellinen kehyksen avulla olisi mahdollista toimittaa pyydetyt tiedot kaikkien jäsenvaltioiden osalta sekä unionin osalta kokonaisuutena. Vaihtoehtoisena indikaattorina voidaan toistaiseksi käyttää myös ulkomaisia suoria sijoituksia (FDI) koskevia tilastoja. Prosenttiosuutena bruttokansantuotteesta ilmaistu ulkomaisten suorien sijoitusten määrä (ks. arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3637/02 annettu vastaus(1) sekä taulukot, jotka toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle) voi antaa aikaan ja paikkaan sidotun käsityksen ulkomaisen omistuksen määrästä. Ulkomaisia suoria sijoituksia koskevia tietoja on helpommin saatavilla eri ajoilta ja ne ovat kattavampia, mutta niihin kuuluu rahoitusulottuvuus eikä niissä ole tietoja todellisista muuttujista, kuten tuotannosta, työllisyydestä jne. (1) EYVL C 110 E, 8.5.2003, s. 221.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2914/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Niue.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2914/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Niue Voiko komissio antaa luettelon Niuessa toteutettavista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettavaksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa kyseisen vuoden investointien kokonaismäärän? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2959/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. A2-moottoritie (Lissabon—Algarve), Portugali.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2959/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (22. lokakuuta 2002) Aihe: A2-moottoritie (LissabonAlgarve), Portugali Huhtikuussa 2001 komissio lähetti perustellun lausunnon Portugalin viranomaisille. Siinä ilmoitettiin, että A2-moottoritien GrandolaAlmodovar-osuuden vieminen Castro Verden erityissuojelualueen kautta rikkoisi habitaattidirektiiviä. Marraskuussa 2001 lähetettiin toinen perusteltu lausunto koskien moottoritien seuraavaa osuutta (AlmodovarAlgarven rannikkotie), joka vaikutti yhteisön tärkeinä pitämiin alueisiin luettavaksi ehdotettuihin Caldeiraon, Barrocalin ja Ribeira de Quarteiran alueisiin. Näiden tapausten käsittelyn aikana molemmat tieosuudet on rakennettu. Tämän tilanteen taustaa vasten kysyn: Onko komissio vienyt tapaukset yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi? Ovatko Portugalin viranomaiset toimittaneet komissiolle rahoituspyyntöä kummastakaan moottoritieosuudesta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2002) Komissio vahvistaa, että se on päättänyt nostaa kanteen Portugalia vastaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa kahden rikkomisesta johtuvan menettelyn yhteydessä. Menettelyt koskevat Lissabonin ja Algarven välisen moottoritien kahden tieosuuden rakentamista: asia 2000/4418 koskee GrândolaAlmodôvar-tieosuutta ja asia 1999/5085 Almodôvarin ja Algarven rannikkotien välistä osuutta. Komission päätös perustuu siihen, että Portugali ei ole noudattanut luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) 6 artiklassa säädettyjä velvoitteita. Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että kyseisten tieosuuksien rakentamiseen ei ole myönnetty yhteisön rahoitusta. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1561/02

esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle

(3. kesäkuuta 2002)

Aihe: Korkean edustajan suhde komissioon

Katsooko komissio, että YUTP:n korkea edustaja pitäisi integroida Euroopan komissioon perustamissopimuksen seuraavan tarkistamisen yhteydessä?

Aikooko komissio harkita ensimmäisenä askeleena sitä, että korkea edustaja kutsutaan komission ja komissaarien työryhmien kokouksiin silloin, kun ne käsittelevät ulkoasioita?

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(8. elokuuta 2002)

Komissio on ehdottanut tiedonannossaan Euroopan unionin suunnitelma(1) yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen tehtävien yhdistämistä myöhemmin määriteltävien toimintatapojen ja aikataulun mukaisesti sekä niiden edellytysten määrittelemistä, joilla korkea edustaja voitaisiin ottaa komission yhteyteen.

Komissio ei tässä vaiheessa aio kutsua korkeaa edustajaa kokouksiinsa, sillä se ei halua ohjata Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevässä valmistelukunnassa asiasta käytäviä keskusteluja. Korkea edustaja on silloin tällöin kutsuttu osallistumaan ulkopolitiikasta vastaavan komission jäsenten ryhmän työkokouksiin. Komissio on ehdottanut edellä mainitussa tiedonannossa työmenetelmiin useita parannuksia, jotka voidaan toteuttaa ennen kuin perussopimukset on tarkistettu ja joiden tarkoituksena on vahvistaa korkean edustajan ja komission yhteistyötä. Komissio toivoo, että nämä työmenetelmien parannukset toteutetaan mahdollisimman nopeasti.

Lisäksi komissio korostaa, että yhteistyö korkean edustajan kanssa sujuu erinomaisesti päivittäisten hyödyllisten yhteyksien ansiosta ja toimielinrakenteen monimutkaisuudesta huolimatta.

(1) KOM(2002) 247 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1296/02

esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle

(7. toukokuuta 2002)

Aihe: Terroristilistan järjestöt

Myöntääkö komissio, että jos jokin järjestö merkitään EU:n terroristilistalle, ei ole itsestään selvää, että mahdollisen oikeudenkäynnin aikana Tanskassa voitaisiin osoittaa todistetuksi, että kyseinen järjestö on ehdotettujen määritelmien mukainen terroristijärjestö?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(7. kesäkuuta 2002)

Neuvoston 27. joulukuuta 2001 vahvistamassa yhteisessä kannassa 2001/931/YUTP(1) määrätään erityisistä toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi. Tällaiset toimenpiteet voivat johtaa henkilöiden, ryhmien tai yhteisöjen varojen ja muiden rahoituslähteiden tai taloudellisten resurssien jäädyttämiseen erityisen yhteisön lainsäädännön nojalla. Toimenpiteet saattavat myös vaatia jäsenvaltioiden yhteistyötä terroritekojen torjunnassa ja estämisessä, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa määrätyn poliisiyhteistyön ja rikosasioita koskevan oikeudellisen yhteistyön puitteissa.

Neuvosto laatii luettelon niistä henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin yhteistä kantaa sovelletaan.

Luettelo laaditaan tarkkojen tietojen tai sellaisten asiaan liittyvien seikkojen perusteella, jotka osoittavat, että toimivaltainen viranomainen on päättänyt tutkia kyseisiä henkilöitä, ryhmiä tai yhteisöjä tai asettaa ne syytteeseen. Tutkinnan tai syytteeseenpanon täytyy koskea terroritekoa, sen yritystä, siihen osallistumista tai sen edistämistä. Lisäksi tutkinnan tai syytteeseenpanon tulee perustua vakavasti otettaviin ja uskottaviin todisteisiin tai johtolankoihin tai terroriteosta annettuun tuomioon. Luetteloon voidaan lisätä henkilöt, ryhmät tai yhteisöt, joilla Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto on todennut olevan yhteyksiä terrorismiin ja joille turvallisuusneuvosto on määrännyt seuraamuksia.

On siis oikeutettua tehdä sellainen johtopäätös, että vaikka henkilö, ryhmä tai yhteisö on lisätty luetteloon, se ei välttämättä tarkoita, että kyseinen henkilö, ryhmä tai yhteisö olisi tehnyt tai yrittänyt tehdä terroriteon, osallistunut terroriteon tekemiseen tai edistänyt sellaisen tekemistä, kuten mainitussa yhteisessä kannassa määritellään.

(1) EYVL L 344, 28.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2669/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Eurooppalainen sokerikartelli.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0106 - 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2669/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (17. syyskuuta 2002) Aihe: Eurooppalainen sokerikartelli Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni P-1985/02(1) komissio totesi, ettei se ole laatinut mitään sellaista asiakirjaa, johon olin pyytänyt saada tutustua, vaikka se viittasi selvästi kyseisen asian käsittelyyn, joka oli sittemmin keskeytetty. Mielestäni ei ole epäilystäkään, etteikö komission jäsenen Mario Montin Euroopan parlamentin täysistunnossa mainitsema sokerin myyntikieltoa koskeva yhteinen sopimus täytä kartellin tunnusmerkkejä. Tarkoitukseni ei kuitenkaan ole jatkaa keskustelua kartellin määritelmästä tällä foorumilla. Sen sijaan pyydän komissiolta toistamiseen kopiota asiakirjoista, joihin on viitattu sekä komission jäsenen Mario Montin puheenvuorossa että komission vastauksessa kirjalliseen kysymykseeni P-1985/02, asetuksen (EY) N:o 1049/2001(2) mukaisesti. Oletan tietysti, että komission jäsenen julkinen viittaus kyseiseen asiaan on osoitus siitä, että komissio ei katso, että tähän asiaan olisi sovellettava edellä mainitun asetuksen 4 artiklaa. (1) EYVL C 28 E, 6.2.2003, s. 168. (2) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen pyytää saada tutustua asiakirjoihin, jotka koskevat käsittelyä, johon kilpailuasioista vastaava komissaari on viitannut vastauksessaan kysyjän aiempaan kysymykseen P-1985/02(1). Pyyntö perustuu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1049/2001. Komissio käsittelee kysyjän pyynnön asetuksessa säädetyn menettelyn mukaisesti. (1) EYVL C 28 E, 6.2.2003, s. 168.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3139/02 esittäjä(t): Gordon Adam (PSE) komissiolle. Kuudes puiteohjelma ja ihmisten perinnöllinen yliherkkyys tietyille elintarvikkeille.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0163 - 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3139/02 esittäjä(t): Gordon Adam (PSE) komissiolle (4. marraskuuta 2002) Aihe: Kuudes puiteohjelma ja ihmisten perinnöllinen yliherkkyys tietyille elintarvikkeille Euroopan komissio on saamassa päätökseen järjestelyt kuudetta puiteohjelmaa varten, jossa vahvistetaan tutkimusstrategia seuraavaksi viideksi vuodeksi. On hyödyllistä analysoida kuudennen puiteohjelman kiinnostuksenilmaisuja, mutta samalla jää hieman epäselväksi, mitä tutkimusalueita aiotaan tukea. Voisiko komissio ilmoittaa tässä yhteydessä, minkälaisen erityisaseman kuudennessa puiteohjelmassa saa tutkimus, joka koskee ihmisten perinnöllistä yliherkkyyttä tietyille elintarvikkeille ja ruoka-aineksille? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 2002) Komissio pyysi tiedeyhteisöä jättämään kiinnostuksenilmaisuja, jotka auttaisivat komission yksikköjä kuudennen puiteohjelman työohjelmien valmistelussa ja ensimmäisten ehdotuspyyntöjen soveltamisalan määrittelyssä. Ulkopuoliset asiantuntijat analysoivat ensisijaista aihealuetta Elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus koskevat kiinnostuksenilmaisut ja laativat niiden pohjalta luettelon, joka käsittää 53 täytäntöönpanovalmista ja EU:n kannalta kiinnostavinta tutkimusaihetta. Luettelo on nähtävissä Internet-osoitteessa http://www.cordis.lu/fp6/eoi-analysis.htm. Kiinnostuksenilmaisuraportissa esitettyjen 53 aiheen pohjalta laaditaan parhaillaan ensisijaisen aihealueen Elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus -työohjelmaa. Työohjelma on tarkoitus julkaista joulukuun 2002 puolivälissä. Komissio pitää kysymystä ihmisten perinnöllisestä alttiudesta elintarvikkeille ja niiden ainesosille tärkeänä. Itse asiassa aihealueilla Elintarvikkeisiin liittyvien sairauksien ja allergioiden epidemiologia, Elintarvikkeiden vaikutus terveyteen ja Ympäristöperäiset terveysriskit monet valituista aiheista tarjoavat tutkijoille mahdollisuuden sisällyttää tutkimusehdotuksiinsa näkökohtia, jotka koskevat ihmisten perinnöllistä alttiutta elintarvikkeille. Tällaisia aiheita ovat: geenien ja ravintoaineiden välinen vuorovaikutus; ruoka-aineallergioiden epidemiologia; rasva-aineenvaihdunta ja krooniset sairaudet; ravinnon ja elintapojen vaikutus terveeseen ikääntymiseen; funktionaalinen genomiikka ja elintarvikkeet, ravinto ja terveys; mikrobit ja suoliston terveys; lapsuusaikaisen ravintosuunnittelun vaikutukset terveyteen myöhemmällä iällä; terve ikääntyminen ruokavalion avulla; fytoestrogeenien (bioaktiivisten yhdisteiden tärkeänä luokkana) riski-hyötyanalyysi ihmisen terveyden kannalta; liikalihavuutta ja siihen liittyviä sairauksia ehkäisevät integroidut strategiat; ravintorasvahapot: optimaalinen annos ja sen vaikutukset; sekä ravintoketjuun liittyvät ympäristöperäiset terveysriskit, erityisesti suhteessa herkkiin ihmisryhmiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2799/02 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Julkiset hankinnat: tarjousten arviointi.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2799/02 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (7. lokakuuta 2002) Aihe: Julkiset hankinnat: tarjousten arviointi Voiko komissio vahvistaa, että elin, joka on direktiiviin 93/38/ETY(1) sisältyvien julkisia hankintoja koskevien säännösten alainen ja soveltaa neuvottelumenettelyä, arvioi tarjoukset objektiivisesti ja syrjimättömin perustein ja valitsee halvimman tai taloudellisesti edullisimman tarjouksen? (1) EYVL L 199, 9.8.1993, s. 84. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 2002) Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14. kesäkuuta 1993 annetun direktiivin 93/38/ETY 34 artiklan mukaisesti hankintayksiköiden on sopimuksia tehdessään valitusta myöntämismenettelystä riippumatta käytettävä perusteena joko taloudellisesti edullisinta tarjousta tai pelkästään alinta hintaa. Kaikkien muiden direktiivin säännösten tavoin tämän säännön soveltamisessa on noudatettava periaatteita, joille direktiivi perustuu: yhdenvertaisen kohtelun periaate, jonka ilmentymä syrjimättömyyden periaate on, vastavuoroinen tunnustaminen, suhteellisuus, avoimuus ja julkisten hankintojen avaaminen kilpailulle.