ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0539/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan investointipankin (EIP) virkamiesten palkat.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0539/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (2. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan investointipankin (EIP) virkamiesten palkat Euroopan investointipankin (EIP) talousarviosta menee noin 129 miljoonaa ecua (250 miljardia Italian liiraa) noin tuhannen (tarkalleen 998) investointipankin työntekijän palkkoihin. Mainittuun summaan eivät sisälly ainoastaan johtajat, joiden palkkamenot ovat noin 260 000 ecua (500 miljoonaa liiraa) vuodessa, vaan myös tavalliset hallintovirkamiehet. Tiedustelisin neuvostolta seuraavaa: 1. Mikä on Euroopan investointipankin hallintoelinten kokoonpano? 2. Voiko neuvosto antaa tietoja palkoista ja verotuksesta (brutto- ja nettopalkat mukaan lukien muut korvaukset)? 3. Kuinka suuri on korkeimman johdon (EIP:n virkamiesten) keskimääräinen palkka yhteensä? 4. Onko totta, että pankin tuhannelle työntekijälle maksettavat palkat (laskettuna keskimääräisen palkan perusteella jokaisella tasolla mukaan lukien palkka ja korvaukset, jotka investointipankki maksaa) ovat noin 250 miljoonaa liiraa vuodessa (130 miljoonaa euroa vuodessa), eli kaksinkertainen eurooppalaisen pankkivirkailijan keskimääräinen palkka, joka on 100 miljoonaa liiraa vuodessa (alle 52 000 euroa vuodessa)? 5. Onko totta, että Euroopan investointipankin hallituksen jäsenten nettoansio on 50 miljoonaa liiraa kuukaudessa? 6. Onko totta, että pääjohtajien nettoansio on 40 miljoonaa liiraa kuukaudessa? 7. Onko totta, että palkat ovat julkisia ainoastaan jaostopäällikkötasolle asti? 8. Onko totta, että tietyt eri asemassa olevat hallintovirkamiehet saisivat investointipankilta palkkaa 500 000 euroa vuodessa (noin miljardi liiraa)? 9. Katsooko neuvosto, että edellä mainittuja palkkoja olisi leikattava 30 prosenttia 1. tammikuuta 2000 alkaen? 10. Paljonko kaikille EIP:n hallintovirkamiehille ja työntekijöille on maksettu palkkaa vuoden 1998 aikana? Vastaus (18.19. syyskuuta 2000) Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä ottamaan huomioon, että Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 266 artiklan mukaisesti Euroopan investointipankki on oikeushenkilö ja että sen jäseniä ovat jäsenvaltiot. Euroopan investointipankkia hallinnoidaan perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa olevan perussäännön mukaisesti. Kyseisen perussäännön 8 artiklassa määrätään, että pankin hallintoa hoitavat ja pankkia johtavat valtuusto, hallintoneuvosto ja hallitus, joiden kokoonpano määritellään pankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan 9, 11 ja 13 artiklassa. Kyseisessä perussäännössä määrätään myös, että pankin virkamiehet ja muu henkilöstö ovat puheenjohtajan alaisia, ja että puheenjohtaja ottaa ja erottaa henkilöstön. Neuvosto kehottaakin arvoisaa parlamentin jäsentä pyytämään tarkempia tietoja Euroopan investointipankista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0980/00 esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle. Omaisuutta koskevan lainsäädännön syrjivät säännökset useissa hakijamaissa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0980/00 esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Omaisuutta koskevan lainsäädännön syrjivät säännökset useissa hakijamaissa Euroopan unioniin liittymisen myötä nykyisissä hakijamaissa aletaan soveltaa yhteisön säännöstön mukaista omaisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Tästä syystä erityisesti palauttamista ja yksityistämistä koskevan lainsäädännön syrjiviä määräyksiä on pidettävä yhteisön periaatteiden vastaisina. Komissio ei ole vielä selvittänyt kattavasti kysymystä unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden yksityistämis-, vahingonkorvaus- ja palauttamislainsäädännön oikeudenmukaisuudesta. Onko komissio sitä mieltä, että komission julkaisemalla valkoisella kirjalla voitaisiin parantaa oikeusvarmuutta näissä kysymyksissä, jotka koskevat lähes kaikkia hakijamaita? Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0980/00, E-0981/00 ja E-0982/00 (15. toukokuuta 2000) Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa todetaan, että sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin (295 artikla entinen 222 artikla). Komissiolla ei siis ole toimivaltaa puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisissä tai tulevissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi komissio ei aio julkaista valkoista kirjaa tästä aiheesta. Edellä mainituista syistä komissio ei voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin tapauksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0704/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Korkean tason lähdeverotyöryhmä.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0704/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (2. maaliskuuta 2000) Aihe: Korkean tason lähdeverotyöryhmä 1. Keitä on nimitetty korkean tason työryhmään, jonka tehtävänä on ratkaista umpikujassa oleva lähdeveroa koskeva riita ja jota johtaa Manuel Baganha? Keitä erityisesti Britannian hallitus on nimittänyt työryhmään? 2. Mikä on kyseisen työryhmän muodollinen toimeksianto? Mitä kieliä sen kokouksissa käytetään? 3. Mitä kokouksia työryhmä on pitänyt? Milloin ja missä ne pidettiin? Voisiko neuvosto selvittää jokaisen kokouksen osalta a) keitä oli läsnä ja mistä keskusteltiin sekä b) mitä esityslistalla oli ja mihin johtopäätöksiin muodollisesti tultiin? 4. Koska työryhmä kokoontuu seuraavan kerran ja mistä muista tulevista kokousajoista on sovittu? Mitä näiden kokousten esityslistalla on? 5. Millaista selvitystyötä työryhmä aikoo tehdä ja kenen kanssa? Miten työryhmä määrittää, mitä etujärjestöjä se aikoo kuulla tästä tärkeästä asiasta? Kuullaanko Lontoon Cityn rahoituspalveluja tarjoavien yritysten edustajia? Jos, niin keitä? Mikä on komission rooli suhteessa työryhmään? 6. Koska työryhmän arvioidaan saavan johtopäätöksensä valmiiksi ja/tai raportoivan ministerineuvostolle? Vastaus (18. toukokuuta 2000) 1. Neuvosto päätti 31. tammikuuta 2000 perustaa veropaketin käsittelyyn liittyvän korkean tason lähdeverotyöryhmän vastauksena 10.11. joulukuuta 1999 kokoontuneen Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmissä ilmaistuun poliittiseen tahtoon (katso puheenjohtajan päätelmien kohdat 3438). Neuvosto sopi myös, että työryhmän poliittisen merkityksen huomioon ottaen kukin jäsenvaltio ja komissio nimittäisivät siihen korkean tason edustajan. 2. Työryhmä on perustettu neuvoston yhteyteen ja noudattaa siten toiminnassaan neuvoston normaalia työjärjestystä. Neuvosto ilmoittaa Euroopan parlamentille tavanomaisen kaavan mukaisesti työryhmän keskustelujen tuloksista. 3. Työryhmä kokoontui 25. helmikuuta ja 3. huhtikuuta 2000. Se pohti erityisesti, mikä olisi tehokkain tapa toteuttaa käytännössä tiedonvaihdon periaatetta puheenjohtajan ja komission 7. joulukuuta 1999 esittämän kompromissiehdotuksen puitteissa. 4. Työryhmän odotetaan saavan työnsä päätökseen ajoissa, jotta ECOFIN-neuvosto voi raportoida asiasta Eurooppa-neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2023/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön toisen tukikehyksen koulutuksen ja peruskoulutuksen ohjelman koulukirjoja koskevassa aliohjelmassa 1.3 esiintyvät maksujen viivästymiset.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2023/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (21. kesäkuuta 2000) Aihe: Yhteisön toisen tukikehyksen koulutuksen ja peruskoulutuksen ohjelman koulukirjoja koskevassa aliohjelmassa 1.3 esiintyvät maksujen viivästymiset 60-jäseninen koulukirjojen valintalautakunta sai vuosi sitten valmiiksi koulukirjastoihin valitsemiensa kirjojen luettelon. Tätä toimea rahoitetaan yhteisön toisen tukikehyksen koulutuksen ja peruskoulutuksen ohjelman kautta. Kirjojen luovuttamisesta kirjastoihin vastaavat opetusministeriön nimittämät tahot, jotka ovat myös velvollisia maksamaan tarvittavat korvaukset kustantajille kirjat vastaanotettuaan. On huomattava, että kustantajat, jotka ovat jo luovuttaneet kirjat ja ottaneet niistä tuhansien kappaleiden uusintapainoksia sitoutuen siten suuriin taloudellisiin velvoitteisiin, eivät ole vielä saaneet maksua kirjoista, mikä aiheuttaa niille valtavia taloudellisia ongelmia. Kysyn komissiolta, onko se tietoinen siitä, miksi maksut ovat viivästyneet ja jos on, millä tavoin se aikoo ratkaista tämän ongelman? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 2000) Komissio ei ollut kuullut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta ongelmasta, joten se pyysi lisätietoja edellä mainitun toimenpideohjelman täytäntöönpanosta vastaavalta Kreikan opetusministeriöltä. Saatujen tietojen mukaan kustantajille suoritettavien maksujen viivästymiset johtuvat pääasiassa siitä, että kirjojen hankintaa hoitavien tahojen ja kustantajien kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti maksut voidaan suorittaa vasta sitten, kun kaikki kirjat on toimitettu ja asianmukaiset tarkistukset tehty, mikä vie paljon aikaa. Kirjojen hankintaa hoitaville tahoille on jo siirretty yli 50 prosentin suuruiset ennakkomaksut. Tarkistettujen kirjatoimitusten maksut suoritetaan tavallisesti voimassa olevien menettelyiden mukaisesti. Joitakin viivästyksiä esiintyy yhä muutamissa hankinnan hoitavissa yksiköissä. Komissiolle on vakuutettu, että opetusministeriö tekee kaikkensa, jotta ongelma saadaan ratkaistua mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1027/00 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle. Työttömyyden ja työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuntaohjelma.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0221 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1027/00 esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Työttömyyden ja työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuntaohjelma Voimassa olevaan Kreikalle suunnattuun yhteisön toiseen tukikehykseen sisältyi alunperin 230 miljoonaa euroa sosiaalirahaston varoja työttömyyden ja herkkien väestönosien, kuten vammaisten, huumeista riippuvaisten ja maahanmuuttajien, syrjäytymisen torjuntaan. Koska näillä varoilla rahoitettavan ohjelman täytäntöönpano viivästyi, ohjelmasta vähennettiin 60 miljoonaa euroa, joka siirrettiin muihin ohjelmiin ilman mitään takeita siitä, että varat saataisiin niissä otettua käyttöön. Kun otetaan huomioon kiireellinen tarve ohjata varat asianmukaisesti herkille väestöryhmille, eli vammaisille, huumeista riippuvaisille ja maahanmuuttajille, näiden ryhmien integroimiseksi työmarkkinoille, kysyn Euroopan komissiolta, miten se aikoo käsitellä asiaa ja mistä viivästymiset (varojen erityisen pieni käyttöönottoaste) ohjelman täytäntöönpanossa sen mielestä johtuvat? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. huhtikuuta 2000) Kreikan viranomaisilta äskettäin saatujen tietojen mukaan ohjelman varojen käyttöaste oli vuosina 19941999 noin 55 % aiheutuneista menoista. Ohjelman määrärahat oli kohdennettu vuoden 1999 joulukuun loppuun mennessä, ja arvioiden mukaan määrärahat saadaan sataprosenttisesti kohdennettua rahoituksen toteuttamista koskevien voimassa olevien määräysten mukaisissa määräajoissa. Hyvin alhainen käyttöaste etenkin vuosina 19941997 johtui pääasiassa ohjelman innovatiivisesta lähestymistavasta, epätarkoituksenmukaisesta hallinnollisesta rakenteesta, tarvittavien täytäntöönpanorakenteiden puutteesta ja hyväksyntään liittyvistä heikkouksista. Sittemmin on kuitenkin edistytty merkittävästi verrattuna vuosiin 19941997. Kansallinen akkreditointielin on järjestetty uudelleen, ja se toimii tällä hetkellä tyydyttävästi. Myös ohjelman seuranta on parantunut. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin edelleen myös Kreikalle suunnatun yhteisön kolmannen tukikehyksen yhteydessä vuosina 20002006. On erityisesti tehostettava yksilöllistä, ehkäisevää ja aktiivista lähestymistapaa, jotta syrjäytymisvaarassa olevat väestöryhmät voisivat palata virallisille työmarkkinoille. Tässä yhteydessä on tärkeää vahvistaa tai kehittää asian vaatimia työmarkkinoiden rakenteita ja mekanismeja sekä parantaa tukea, vastaanottoa ja huolenpitoa, joiden avulla helpotetaan syrjäytymisvaarassa olevien ja myös vammaisten henkilöiden osallistumista, integroitumista ja itsenäisyyttä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0939/00 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle. Kliinisen biologian laboratorioita koskeva Belgian lainsäädäntö.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0189 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0939/00 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Kliinisen biologian laboratorioita koskeva Belgian lainsäädäntö Belgian kuninkaallisessa asetuksessa nro 143 (30. joulukuuta 1982) säädetään, että henkilöt, joilla ei ole pätevyyttä suorittaa lääketieteellisiä testejä, eivät saa olla minkäänlaisessa valvovassa asemassa kliinisen biologian laboratorioissa. Komissiolle toimitettiin 17. joulukuuta 1999 valitus (COMP/37.7.754) tästä asetuksesta, joka selvästikin koskee sijoittautumisoikeutta (EY:n perustamissopimuksen 43 artikla). Euroopan yhteisöjen tuomioistuin päätti vuonna 1987 komission tekemän valituksen seurauksena, että kyseinen asetus oli sijoittautumisoikeuden mukainen, sillä sitä ei pidetty syrjivänä. Mitään ei kuitenkaan tehty sen selvittämiseksi, oliko se myös suhteellisuusperiaatteen mukainen (tuomio 12.2.1987, asia 221/85, komissio vs. Belgia, Kok. 1987, s. 719). Kuitenkin vuodesta 1995 (tuomio 30.11.1995, asia C-55/94, Gebhard, Kok. 1995, s. I-4186) alkaen tuomioistuin katsoo, että jos kansallinen toimenpide vaikka sitä sovellettaisiin kaikkiin yhteisön kansalaisiin, kuten kyseistä Belgian säädöstä todennäköisesti estää tai tekee vähemmän kiinnostavaksi jonkin toisen jäsenvaltion kansalaisen tietyn ammatin harjoittamisen tai siihen pääsemisen, se voi olla EY:n perustamissopimuksen 43 artiklan vastaista, ellei sitä perustella pakottavilla, yleistä etua koskevilla syillä ja ellei se ole asianmukaisesti suhteellisuusperiaatteen mukainen. Miten komissio aikoo soveltaa tätä uutta oikeuskäytäntöä, jossa nyt tunnustetaan seikka, jota komissio itse kannatti kahdeksan vuotta sitten? Varmistaako komissio nyt kyseisten säännösten oikeasuhteisuuden, mitä yhteisöjen tuomioistuin kieltäytyi tekemästä vuonna 1987, ottaen huomioon, että kliinisen biologian laboratorioiden toimintaa koskevat säännöt ovat EU:n eri jäsenvaltioissa vieläkin kovin erilaiset? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, yhteisöjen tuomioistuimen sijoittautumisvapautta koskeva oikeuskäytäntö on muuttunut. Lisäksi mainittu tapaus sisältää joukon uusia tekijöitä verrattuna valitukseen, joka johti tuomioistuimen 12. helmikuuta 1987 antamaan tuomioon. Komissio tekee näin ollen perusteellisen tutkimuksen lääketieteellisiä analyysejä suorittavia laboratorioita koskevasta Belgian lainsäädännöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1037/00 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle. Ihmisen geeniaineksen patentointi.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1037/00 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Ihmisen geeniaineksen patentointi EPO (Euroopan patenttivirasto) myönsi äskettäin patentin ihmisen geeniainekselle. Tämä on herättänyt suurta hämmennystä eettisesti ja juridisesti ja nostanut uudelleen esille säännöt, joilla tällä hetkellä säännellään biotekniikan herkkää alaa. Katsooko komissio, että olisi suotavaa tukea toimia EPO:n australialaiselle Stem Cell Sciences -yritykselle myöntämän patentin perumiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2000) Sisämarkkinoista vastaava komission jäsen kertoi parlamentille 31. maaliskuuta 2000 käydyssä keskustelussa, että komissio on tietoinen huolesta, jota EP695351-patentin myöntäminen Edinburghin yliopistolle on aiheuttanut, ja on itsekin huolissaan asiasta. Patentti myönnettiin kantasolutekniikan alaan kuuluvalle keksinnölle, jonka Edinburghin yliopisto on tehnyt yhdessä Stem Cell Sciences -yrityksen kanssa. Komission jäsen tiedotti parlamentille siitä, että hän on pyytänyt kirjallisesti Euroopan patenttivirastoa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet sen virheen korjaamiseksi, jonka johdosta patentti hyväksyttiin nykymuodossaan. Pyynnön johdosta Euroopan patenttivirasto lupasi muodostaa välittömästi väitemenettelyjaoston kyseistä patenttia koskevien jo toimitettujen vastalauseiden käsittelyä varten. Väitemenettelyjaosto perustettiin 29. maaliskuuta 2000, ja se antaa ennakkoratkaisun mahdollisimman pian. Ennakkoratkaisusta voi seurata, että patentti kumotaan, pidetään voimassa nykymuodossaan tai pidetään voimassa tarkistetussa muodossa. Komissio jatkaa asian valvomista ja harkitsee jatkotoimien toteuttamista siinä tapauksessa, että ennakkoratkaisu osoittautuu riittämättömäksi. Jatkotoimiin voi kuulua myös se, että komissio esittää patenttia koskevan muodollisen vastalauseen. Parlamentin 30. maaliskuuta 2000 antamaa päätöslauselmaa noudattaen tieteen ja uusien teknologioiden eurooppalainen eettinen lautakunta valmistelee ihmisalkion kantasolujen tutkimuksen eettisiä näkökohtia koskevaa lausuntoa, joka julkaistaan tänä kesänä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0990/00 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Media II -ohjelman määrärahojen jakautuminen ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden kesken.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0990/00 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Media II -ohjelman määrärahojen jakautuminen ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden kesken Koska en valitettavasti saanut asianmukaista vastausta kirjalliseen kysymykseeni E-0104/00(1), kysyn uudestaan, miten Media II -ohjelman määrärahat ovat ohjelman alusta lähtien jakautuneet siihen osallistuvien jäsenvaltioiden kesken? Kuinka paljon rahaa eri jäsenvaltiot ovat saaneet kaiken kaikkiaan ja prosentuaalisesti? Miksi? (1) EYVL C 280 E, 3.10.2000, s. 178. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2000) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön lähetetään suoraan yhteenvetotaulukko myönnetystä rahoitustuesta maata kohden MEDIA II -ohjelman neljältä ensimmäiseltä vuodelta (19961999). Taulukon liitteenä on tilastotietoja kunkin jäsenvaltion ja MEDIA II -ohjelmaan osallistuvan maan osuudesta Euroopan markkinoilla. Vuosia 19981999 koskevat tilastot eivät ole lopullisia, vaan ne vahvistetaan ohjelman loppuarvioinnin yhteydessä. Näiden tietojen avulla on mahdollista arvioida MEDIA II -ohjelman yhteydessä myönnettyjen varojen jakautumista suhteessa markkinoiden todelliseen tilanteeseen. Esimerkki: Alankomaiden osuus Euroopassa elokuvatuotantoon tehtyjen investointien kokonaismäärästä on 1,8 %, ja maan osuus Euroopan markkinoista katsojamäärien mukaan on 2,7 %. Alankomaat sai vuosien 1996 ja 1999 välisenä aikana 5,45 % MEDIA II -ohjelmasta myönnetyistä varoista, joista 3,5 % oli tuottajille annettua tukea ja 4,9 % levittäjille annettua tukea. Alankomaissa toimivien elokuva-alan ammattilaisten MEDIA II -ohjelmasta saamien varojen osuus on siis suurempi kuin maan todellinen osuus Euroopan markkinoilla sekä tuotannon että käyttömarkkinoiden osalta. MEDIA II -ohjelmassa komissio valitsee tuensaajat menettelyllä, joka perustuu Euroopan audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media II -koulutus) 22 päivänä joulukuuta 1995 tehtyyn neuvoston päätökseen 95/564/EY(1) sekä Euroopan audiovisuaalisten teosten kehittämisen ja levityksen edistämistä koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA II Kehittäminen ja levitys) (19962000) 10 päivänä heinäkuuta tehtyyn neuvoston päätökseen 95/563/EY(2). Komission osarahoittamia hankkeita ei valita kansallisuuden tai alkuperämaan, vaan niiden laadun ja eurooppalaisen lisäarvon perusteella. Komission ja MEDIA-komitean määrittämissä suuntaviivoissa selostetaan tarkemmin eri kelpoisuus- ja valintaperusteita. Parlamentille lähetetään MEDIA II -ohjelman arviointia koskeva loppuraportti sen jälkeen, kun MEDIA II -ohjelma on päättynyt vuoden 2000 lopussa. (1) EYVL L 321, 30.12.1995. (2) EYVL L 321, 30.12.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0440/00 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle. Tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan liittyvien sopimusten tekeminen.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0159 - 0159



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0440/00 esittäjä(t): Bernd Lange (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan liittyvien sopimusten tekeminen Sen jälkeen, kun tutkimuksen viidennen puiteohjelman oikeusperustasta päätettiin, on esitetty jatkuvasti valituksia sopimusten muotoilusta. Erityisesti on arvosteltu turhien tietojen aiheuttamaa laajuutta sekä toteutuksen viivästymistä. Nämä seikat voivat myös vähentää osallistumishalukkuutta tutkimuksen puiteohjelmaan. Onko komissio tietoinen tällaisista ongelmista tutkimuksen puiteohjelmaan liittyvien sopimusten tekemisessä? Miten komissio aikoo varmistaa nopeasti ja tehokkaasti näiden sopimusten tekemistä koskevan yksinkertaistetun menettelyn? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, että vuonna 1999 määritettyjen viidennen puiteohjelman menettelytapojen monimutkaisuudesta on esitetty useita valituksia. Tutkimuksesta vastuussa oleva komission jäsen asetti vuoden 1999 lopulla komission eri yksiköiden välisen työryhmän tarkastelemaan menettelytapoja uudelleen ohjelman ensimmäisenä vuonna saatujen kokemusten perusteella. Ryhmän tavoitteena on yksinkertaistaa joitakin menettelyn vaiheita siinä määrin kuin se on mahdollista ohjelmaan sovellettavien sääntöjen puitteissa. Komissio toivoo voivansa tehdä ensimmäiset päätökset sisäisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi maaliskuussa 2000. Sen jälkeen uudelleentarkastelua jatketaan muiden mahdollisten toimenpiteiden löytämiseksi.