KIRJALLINEN KYSYMYS P-1919/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Ekpizo-kuluttajajärjestön ohjelmiin varattujen määrärahojen leikkaukset.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1919/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Ekpizo-kuluttajajärjestön ohjelmiin varattujen määrärahojen leikkaukset Ekpizo on tunnettu kreikkalainen kuluttajajärjestö ja Euroopan unionin tunnustama, sillä unioni on myöntänyt rahoitusta sen ohjelmille. Jokin aika sitten pääosasto XXIV pani takautuvasti täytäntöön päätöksen 283/1999/EY(1) kuluttajia koskevien yhteisön toimien yleisistä puitteista, jotka tulevat voimaan helmikuusta 1999 alkaen, ja leikkasi näin 15 miljoonaa drakmaa varattujen määrärahojen kokonaissummasta sekä jäädytti Ekpizon kaksi vuoden 1999 ohjelmaa, jotka oli hyväksytty vuonna 1998. Ottaen huomioon, että päätöksessä ei mainita sen tulevan voimaan takautuvasti, komissiolta kysytään: 1. Mistä syystä nämä Ekpizon ohjelmia koskevat leikkaukset tehtiin? 2. Mitä toimia se aikoo toteuttaa, jotta ennen edellä mainitun päätöksen julkistamista hyväksyttyjen ohjelmien rahoittaminen jatkuisi? (1) EYVL L 34, 9.2.1999, s. 1. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) Komissio ei varsinaisesti tunnusta mitään kansallisia kuluttajajärjestöjä. Komissio on kuitenkin yksilöinyt yli 125 järjestöä, joille se tiedottaa suoraan kuluttajansuojan kehittymisestä Euroopassa. Näiden joukossa useita kreikkalaisia järjestöjä, muun muassa Ekpizo. Ekpizo on useina vuosina hakenut komissiolta yhteisrahoitusta hankkeilleen. Vuonna 1997 komissio tuki kahta hanketta yhteensä 260 941 miljoonalla eurolla (81 miljoonalla drakmalla). Vuonna 1998 komissio rahoitti yhtä hanketta 39 752 eurolla. Vuodeksi 1999 hyväksyttiin rahoitettavaksi kaksi Ekpizon hanketta kuluttajia koskevien yhteisön toimien puitteista 25. tammikuuta 1999 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 283/1999/EY säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Ekpizon allekirjoittaman sopimuksen 7 artiklan nojalla komissio päätti toteuttaa rahoitusta koskevan tarkastuksen, joka koski vuonna 1997 rahoitettuja kahta hanketta. Tarkastuksessa havaittiin muun muassa seuraavat seikat: Koska kirjanpito puuttui, oli mahdotonta valvoa kokonaismenoja tai -tuloja. Freelance työntekijöille ja hankkijoille maksetuista palkoista oli epävirallisia kuitteja, vaikka komission säännöt edellyttävät virallisten laskujen käyttämistä. Ei myöskään pystytty yksilöimään, mihin menoihin komission tuki oli todella käytetty. Tämän johdosta komissio päätti olla maksamatta hankkeille myönnettyä tukea kokonaisuudessaan ja pidätti kokonaissummasta 15 miljoonaa drakmaa. Tämä merkitsee alle 20 prosentin vähennystä suunniteltuun tukeen ja vastaa niiden menojen määrää, joita ei ollut perusteltu asianmukaisesti. Tarkastuksessa kävi myös selvästi ilmi, että Ekpizolla ei ollut tarvittavia omia varoja vuoden 1999 kahta suurta hanketta varten. Näiden hankkeiden koskonaiskustannukset oli arvioitu 572 605 miljoonaksi euroksi. Puolet summasta oli määrä saada Ekpizon omista varoista. Siksi Ekpizo päätti luopua toisesta hyväksytystä hankkeesta. Jäljelläolevan hankkeen osalta asetettiin 15. lokakuuta 1999 lopulliseksi määräajaksi, johon mennessä oli esitettävä rahoituksellisesti hyväksyttävä hanke. Komissiolle ei tähän mennessä ole toimitettu muutettua hakemusta. Ekpizon hankkeita koskevat päätökset liittyvät siis pikemminkin varainhoidon perussääntöihin kuin päätökseen N:o 283/1999/EY sinänsä.