ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2728/99

esittäjä(t): Thierry La Perriere (UEN) komissiolle

(18. tammikuuta 2000)

Aihe: Tuki kahden esitteen julkaisulle: Equality for Lesbians & Gay Men ja Égaux en droit

Vuonna 1998 Euroopan komissio tuki ILGA:n (lesbojen ja homoseksuaalien kansainvälinen järjestö) Euroopan osaston kahden esitteen julkaisua. Equality for Lesbians & Gay Men (tasa-arvo lesboille ja homoseksuaaleille) julkaistiin kesäkuussa 1998 ja Égaux en droit (yhtäläiset oikeudet) saman vuoden marraskuussa.

- Voiko komissio kertoa, mistä budjettikohdasta näiden esitteiden julkaisu on rahoitettu?

- Aikooko Euroopan komissio rahoittaa samalla tavoin erilaisia seksuaalisia suuntauksia käsitteleviä esitteitä?

- Voiko komissio ilmoittaa summat, joita sen on samanaikaisesti käyttänyt sellaisen materiaalin julkaisemiseen, joka koskee perheen suojelua ja tukemista?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(2. maaliskuuta 2000)

Vuonna 1997 komissio osallistui kansalaiskeskustelua koskevan ehdotuspyynnön yhteydessä lesbojen ja homojen kansainvälisen järjestön (ILGA) ehdottaman hankkeen rahoittamiseen budjettikohdasta B3-4101. Komission myöntämän tuen määrä oli 35 635 euroa. Hanke sai rahoitusta myös Itävallan työ-, terveys- ja sosiaaliministeriöltä ja Itävallan nais- ja kuluttajansuoja-asiain ministeriöltä.

Hankkeen osana ILGA tutki homoseksuaalisuutta koskevaa oikeudellista ja sosiaalista tilannetta kaikissa jäsenvaltioissa ja teki siitä raportin. Raporttiin sisältyi tietoja lainsäädännöstä ja sosiaalipolitiikasta, joiden tavoitteena oli suojella lesboja ja homoja syrjinnältä. ILGA-Europen ja sosiaalisten ja ihmisoikeuskysymysten parissa työskentelevien muiden kansalaisjärjestöjen yhteyksien vahvistamiseksi ja niiden välisen vuoropuhelun kehittämiseksi tutkimuksen tulokset esitettiin ja niistä keskusteltiin myös muiden Euroopan laajuisesti toimivien kansalaisjärjestöjen kanssa.

Raporttiin sisältyvät tiedot edistivät osaltaan yhteisön toimien valmistelua EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan (ent. 6 a artikla) täytäntöönpanemiseksi. Artiklassa kielletään kuudella eri perusteella, myös sukupuolisen suuntautumisen perusteella tapahtuva syrjintä.

Saman ehdotuspyynnön nojalla komissio tuki 34 294 eurolla Euroopan yhteisön perhejärjestöjen keskusliiton (Coface) esittämää hanketta, johon sisältyi perhesektorilla toimivien järjestöjen ja muiden asiantuntijoiden välisiä seminaareja monien sosiaaliturva-alan kysymysten käsittelemiseksi. Näihin kysymyksiin sisältyi lastenhoito, perhe-etuudet, terveydenhuolto, pitkäaikaishoito ja kotiapu sekä muita sosiaalipolitiikan eurooppalaisessa foorumissa vuonna 1998 käsiteltyjä teemoja. Tämän seurauksena Coface laati ehdotuksia ja julkaisi raportin.

Samaan aikaan komissio tuki muita toimia, jotka liittyvät perhettä ja lapsia koskeviin kysymyksiin, budjettikohdasta B3-4108 Toimenpiteet perheen ja lasten hyväksi. Vuonna 1997 näihin toimiin osoitettiin yhteensä 2,38 miljoonaa euroa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2808/99 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön lainsäädäntö nestekaasukäyttöisten ajoneuvojen merkinnöistä.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0135 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2808/99 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteisön lainsäädäntö nestekaasukäyttöisten ajoneuvojen merkinnöistä Ranskan palolaitos on huomauttanut nestekaasukäyttöisten ajoneuvojen olevan muita ajoneuvoja vaarallisempia tulipalotilanteissa. Ranskassa ollaankin tietoisia tarpeesta tiedottaa kansalaisille kyseiseen polttoaineeseen liittyvistä erityisistä vaaroista. Palolaitos on siitä huolimatta ottanut vastikään esiin kysymyksen siitä, onko nestekaasukäyttöisiä ajoneuvoja ylipäätään suotavaa merkitä ulospäin näkyvällä, pysyvällä merkinnällä. Kyseinen merkintä saattaisi pahimmassa tapauksessa yllyttää vandalismiin. Lisäksi esimerkiksi rekisterikilpeen kiinnitetty merkintä häipyisi näkyvistä tulipalossa. Palolaitos puoltaakin sellaista tunnistusjärjestelmää, joka aktivoituu ja tulee näkyväksi vasta tulipalon syttyessä. Onko kyseisen merkinnän aiheellisuudesta olemassa yhteisön lainsäädäntöä? Ellei, pitääkö komissio tämänkaltaisen lainsäädännön säätämistä tarpeellisena? Mitä mieltä komissio on ehdotetun kaltaisesta, tulipalotilanteessa aktivoituvasta merkinnästä? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Komissio kiittää parlamentin jäsentä, joka kiinnitti komission huomion siihen, kuinka tärkeää on suojata palomiehet nestekaasukäyttöisiin ajoneuvoihin liittyviltä tulipalovaaroilta. Komissio toteaa, että Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännössä 67 määrätään nestekaasulaitteiden turvallisuus- ja asennusvaatimuksista. Kyseisessä säännössä vaaditaankin, että säiliöön on asennettava ylipaineventtiili, minkä pitäisi poistaa räjähdysvaara tulipalon sattuessa. Yhteisö tutkii omalta osaltaan mahdollisuutta liittyä tähän sääntöön, jonka soveltaminen tulisi tällöin pakolliseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Tällöin tätä säännöstä sovellettaisiin uusien nestekaasukäyttöisten ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntään. Jotkut jäsenvaltiot ovatkin ottaneet tämän vaatimuksen ennakolta käyttöön. Jo käytössä olevien nestekaasukäyttöisten ajoneuvojen osalta komissio voi ainoastaan kannustaa Ranskan viranomaisia etsimään sellaista erityismerkintäratkaisua, jonka avulla palomiehet voitaisiin paremmin suojata silloin, kun he virantoimituksessaan käyttävät nestekaasukäyttöistä ajoneuvoa. Komissio on lisäksi valmis tukemaan tämän alan aloitetta yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/847/EY(1) perusteella ja erityisesti laajan ehkäisemiseen keskittyvän hankkeen yhteydessä. (1) EYVL L 327, 21.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2869/99 esittäjä(t): Frédérique Ries (ELDR) komissiolle. Postimaksu Belgiassa.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0152 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2869/99 esittäjä(t): Frédérique Ries (ELDR) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Postimaksu Belgiassa Tavallisen kirjeen lähettäminen Belgiasta Ranskaan maksoi joitakin kuukausia sitten yhtä paljon kuin kirjeen lähettäminen Belgian sisällä eli 17 frangia. Nyt tavallisen kirjeen lähettäminen Belgiasta Ranskaan maksaa 19 frangia ja 1. luokan kirjeen lähettäminen 21 frangia. Kirjeen lähettäminen Belgian sisällä maksaa edelleen 17 frangia. Eikö tämä komission mielestä haittaa kilpailua, koska kirjeen lähettäminen Euroopan unionin sisällä on kalliimpaa kuin yksittäisen jäsenvaltion sisällä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Posti on todellakin ottanut 1. tammikuuta 1999 alkaen käyttöön eri postimaksut kotimaan postilähetyksille ja muualle yhteisöön lähetettäville postilähetyksille. Postidirektiivissä(1) edellytetään, että hinnoittelun on oltava kustannuksiin sovitettua. Tämän periaatteen mukaisesti posti voi muuttaa hintoja vastaamaan kustannuksia muun muassa silloin, kun kysymyksessä ovat kansallisella tasolla käsiteltävät postilähetykset verrattuna rajatylittäviin postilähetyksiin. Posti on kysyttäessä perustellut mainitun hinnanmuutoksen näillä seikoilla ja esittänyt perusteena erityisesti investoinnit, jotka se on äskettäin tehnyt rajatylittäviin postilähetyksiin liittyvän palvelun parantamiseksi. Tämänkaltaisen hinnanmuodostuksen tarkoituksena on välttää valtion tuet, mutta se voi myös tuoda esiin yhtenäismarkkinoihin liittyvän piirteen. Noin kymmenessä jäsenvaltiossa postimaksut vaihtelevat sen mukaan, onko kyse kansallisesta vai yhteisön sisäisestä lähetyksestä. Erilaisten maksujen soveltaminen kansallisiin ja muualle yhteisöön lähetettäviin postilähetyksiin voi perustua palvelujen eroon, mikä, jos se on oikeutettu, ei riko yhteisön kilpailusääntöjä. Postidirektiivissä edellytetyn eritellyn kustannuslaskennan avulla voidaan tarvittaessa tarkastella, onko tapaus oikeutettu. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/67/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä, EYVL L 15, 21.1.1998, 12 artikla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2554/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Jätteiden polttolaitokset.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0079 - 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2554/99 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Jätteiden polttolaitokset Voiko komissio esittää yhteenvedon mahdollisista jätteiden polttolaitoksia koskevista päästöihin ja muihin ympäristöseikkoihin liittyvistä EU:n standardeista ja kertoa, miten ne eroavat Yhdysvalloissa ja Japanissa voimassa olevista standardeista? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) Tällä hetkellä kolmella yhteisön säädöksellä pyritään rajoittamaan polttolaitoksista aiheutuvia päästöjä. Nämä ovat vaarallisten jätteiden polttamisesta 16. joulukuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/67/EY(1), yhdyskuntajätteiden uusien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemisestä 8. kesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/369/ETY(2) sekä yhdyskuntajätteiden olemassa olevien polttolaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemisestä 21. kesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/429/ETY(3). Tulevaisuudessa nämä kolme säädöstä kumotaan ja korvataan yhdellä direktiivillä, jossa asetetaan raja-arvot kaikkien kyseeseen tulevien epäpuhtauksien päästöille. Neuvosto vahvisti yhteisen kannan(4) tulevasta jätteenpolttodirektiivistä 25. marraskuuta 1999. Toinen käsittely on maaliskuussa 2000, ja direktiivi on määrä antaa lopullisesti syksyllä 2000. Ehdotettuja päästöjen raja-arvoja aletaan soveltaa olemassa oleviin laitoksiin viisi vuotta direktiivin antamisen jälkeen eli todennäköisesti syksyllä 2005. On vaikeaa verrata yhteisön voimassa olevia ja tulevia normeja Yhdysvaltojen ja Japanin normeihin. Muissa maissa käytetään erilaista jätteen määritelmää, ja soveltamisalakin on erilainen. Lisäksi sellaiset asetusarvot kuin savukaasun vakiohappipitoisuus tai erilaiset mittausvälit vaikeuttavat vertailua. (1) EYVL L 365, 31.12.1994. (2) EYVL L 163, 14.6.1989. (3) EYVL L 203, 15.7.1989. (4) Lehdistötiedote n:o 13293/99.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2410/99 esittäjä(t): Cristina Gutiérrez Cortines (PPE-DE) komissiolle. Yhteisöaloite Interreg II: yhteistyö Espanjan ja Marokon välillä.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2410/99 esittäjä(t): Cristina Gutiérrez Cortines (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Yhteisöaloite Interreg II: yhteistyö Espanjan ja Marokon välillä Interreg-yhteisöaloitteeseen liittyy Espanjan ja Marokon välinen yhteistyöohjelma, joka jakautuu neljään osaan: sosioekonomiset kehitystoimet, kulttuuriperintöön ja ympäristöön liittyvät toimet, rajojen ylitse tapahtuvan viestinnän edistäminen sekä ohjelman hallinta ja valvonta. Voiko komissio antaa tarkat tiedot kaikista näihin neljään osioon myönnetyistä tuista, tuen saajista ja tuen määristä? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Interreg-yhteisöaloitteeseen kuuluvalle Espanjan ja Marokon väliselle yhteistyöohjelmalle on kaudelle 19941999 myönnetty tukena yhteensä 104,1 miljoonaa euroa. Määrä jakautuu alaohjelmittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Hankkeiden hallinnoinnista vastaavat seuraavat elimet: Administración Central, Junta de Andalucía, Ayuntamiento de Cádiz, Ayuntamiento de Málaga, Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Mancomunidad de Municipios del Bajo Guadalquivir, Diputación Provincial de Málaga, Diputación Provincial de Cádiz, Red Eléctrica, Telefónica, Autoridad Portuaria de la Bahía de Cádiz, Autoridad Portuaria de la Bahía de Algeciras, Autoridad Portuaria de Ceuta ja Autoridad Portuaria de Melilla. Yksityiskohtaiset tiedot näistä neljästä alaohjelmasta yhteisrahoitetuista hankkeista sekä lopulliset tuensaajat ja näille myönnetyt määrät ovat saatavilla seurantakomitean puheenjohtajistosta ja tässä nimenomaisessa tapauksessa Espanjan talousministeriöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2833/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Strategiset syyt ilmastonmuutoksen tutkimiseen.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2833/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Strategiset syyt ilmastonmuutoksen tutkimiseen Millä alueilla Euroopan komission mielestä on tärkeää tehdä ilmastonmuutokseen liittyvää tutkimusta strategisista syistä esimerkiksi liittyen Yhdysvaltain kanssa tehtävään yhteistyöhön tai YK:n ohjelmien alaisuudessa perustetuissa kansainvälisissä tutkimusryhmissä määritettyjen tarpeiden täyttämiseksi? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2000) Strategisista syistä sekä Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyen on määritelty useita painopistealueita. Näitä ovat ilmastoennusteet, hiilen kiertokulku ja ilmaston vaikutusten tutkimus. Myös Kioton ilmastokokouksen jälkeen tehtävää tutkimusta pidetään ensisijaisena.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2326/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Laadultaan kyseenalaisen teräksen tuonti käytettäväksi betoniraudoituksessa.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2326/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Laadultaan kyseenalaisen teräksen tuonti käytettäväksi betoniraudoituksessa Kreikan ja Turkin maanjäristykset ovat moninkertaistaneet huolet, joita tunnetaan betoniraudoituksessa käytettävän teräksen laadusta. Kreikan markkinoilla pidetään yleisesti tunnettuna salaisuutena, että tuontiteräs on usein heikompaa laatua kuin sen ilmoitetaan olevan. On esitetty syytöksiä, että suoritettavat tarkastukset ovat joko riittämättömiä tai, jos niistä ilmenee, että kyseessä on huonolaatuisempi teräs, sitä annetaan tuoda Euroopan markkinoille huonolaatuisempana, vaikka se kantaa edelleen korkeampilaatuisen teräksen ulkoisia tunnusmerkkejä (esimerkiksi suonitus), jolloin sitä on helppo käyttää korkeampilaatuisena kuin mitä sen on todettu olevan, kun ehkäiseviä tarkastuksia (markkinatarkastuksia) ei suoriteta. 1. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tarkastusten lisäämiseksi? 2. Koska yhteiset betonin raudoitusteräksen laatustandardit ja näihin standardeihin perustuva yhteinen tarkastusjärjestelmä tulevat voimaan? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Kun on kyse terästuotteiden tuonnista yhteisön ulkopuolisista maista, joiden tuotantovaatimukset voivat poiketa yhteisön vaatimuksista, on erotettava näiden tuotteiden käsittely tullissa ja itse tuotteesta pääteltävissä oleva laadun arviointi. Tullimenettelyissä tuotteen laatu otetaan huomioon ainoastaan, kun tuote luokitellaan kansainvälistä yhdennettyä tariffijärjestelmää vastaavan tullinimikkeistön luokkiin (joita ovat esimerkiksi seosteräs ja hiiliteräs). Tulli-ilmoitusten vilpillinen käyttö, erityisesti tullien soveltamiseen liittyvien etujen saamiseksi, johtaa rangaistusmenettelyihin, jota edeltää kansallisten tulliviranomaisten toteuttama tutkinta. Yleisesti rakennusalan tuotteille on olemassa vaatimustenmukaisuuden osoittamista koskeva oikeusperusta, joka on rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelystä neuvoston direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti betoniteräksen ja jänneteräksen osalta 14 päivänä heinäkuuta 1997 tehty komission päätös 97/597/EY(1). Tämän osalta komissio jatkaa rautaa ja terästä käsittelevän Euroopan standardointikomitean (ECISS) yhdenmukaistettujen vaatimusten vahvistamiseen tähtäävän työn tukemista Euroopan standardointikomiteassa (CEN). Tuotteiden laadun, käytettävyyden tai asianmukaisen käytön osalta on kaupan osapuolten eli myyjän ja ostajan asia varmistua siitä, että sopimuksessa on tarvittavat määräykset. Koska terästuotteiden käyttöön sovelletaan yhteisössä teknisiä valvontajärjestelmiä ja tarkastuksia, jotka estävät vaatimuksia vastaamattomien materiaalien käytön herkillä aloilla, mahdollinen laatutodistusten väärentäminen kuuluu yksityisoikeuden alueelle. (1) EYVL L 240, 2.9.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2773/99 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Euroopan komission henkilöstöön ja yksiköihin liittyvät asiat.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0203 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2773/99 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) ja Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan komission henkilöstöön ja yksiköihin liittyvät asiat Komission Ateenan edustustossa on nyt jo kuuden kuukauden ajan ollut täyttämätön A5-virka. Huolimatta siitä, että hakijoita on ollut lukuisia, yli kaksikymmentä, ketään ei ole valittu virkaan. Katsottiinko kaikkien hakijoiden olevan sopimattomia tavalliseen A5-virkaan? Onko tapahtunut jotakin muuta, josta tavalliset kuolevaiset eivät ole tietoisia? Miksi komissio ei ole vieläkään täyttänyt tätä avoimeksi ilmoitettua virkaa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2000) Komission edustustossa Ateenassa oleva A-virka julkaistiin haettavaksi, mutta asian ratkaisu on jätetty odottamaan lehdistö- ja viestintäpalvelun organisaatiouudistuksen valmistumista, sillä edustustot ovat lokakuun 1999 alusta olleet tämän palvelun alaisia. Organisaatiouudistus on jo pitkällä, ja virka julkaistaan uudelleen haettavaksi ja täytetään mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2736/99 esittäjä(t): Carlo Fatuzzo (PPE-DE) komissiolle. Eläkkeellä oleva leski Maria Luisa Bolzoni, joka on odottanut eläkettään jo 16 vuotta.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0119 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2736/99 esittäjä(t): Carlo Fatuzzo (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Eläkkeellä oleva leski Maria Luisa Bolzoni, joka on odottanut eläkettään jo 16 vuotta Onko komissio tietoinen siitä, että jotkut Euroopan unionin jäsenvaltiot maksavat vanhusten eläkkeet huomattavin viivein? Aikooko komissio ottaa yhteyttä Italiassa eläkkeiden maksamista vastaavaan kansalliseen sosiaalihuollon laitokseen (INPS), jotta Scandolara Ravarassa 3. marraskuuta 1928 syntynyt ja Bergamossa asuva (via Bonomelli 15) leski Maria Luisa Bolzoni, saisi viimeinkin 26. marraskuuta 1994 anotun lain nro 638/1983 6 artiklan mukaisen eläkkeen ja hänelle asianmukaisen korotuksen 1. lokakuuta 1983 annettujen Italian lakien mukaisesti, kun otetaan myös huomioon, että tämä eläkeryhmään SO-96000064 kuuluva leski on kärsivällisesti odottanut 16 vuotta tätä eläkettään? Tiedustelisin komissiolta, montako vuotta tämän 71-vuotiaan eläkeläisen on vielä odotettava? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2000) Komissio ei voi puuttua arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan ongelmaan. Kyseessä on täysin jäsenvaltion sisäinen asia, jossa yhteisöllä ei ole toimivaltaa. Sitovia yhteisön säädöksiä sosiaalisen suojelun alalla ovat ainoastaan siirtotyöläisten sosiaaliturvaa koskevat asetukset ja naisten ja miesten tasa-arvoisesta kohtelusta sosiaaliturvajärjestelmissä annetut direktiivit. Vanhuuseläkejärjestelmien järjestäminen ja toiminta sekä vanhuuseläkkeen saantiperusteet kuuluvat jäsenvaltioiden viranomaisten yksinomaiseen toimivaltaan. Sama koskee päätöksentekoa siitä, milloin eri etuuksia aletaan myöntää. Edellä mainittuja yhteisön säädöksiä on kuitenkin noudatettava.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2350/99 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle. Tukirahoitus.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0030 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2350/99 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Tukirahoitus Mitkä ovat EU:n tukirahoituksen (rakennerahastot ja hankkeiden suora rahoitus) tilintarkastuksen kokonaiskustannukset, mukaan lukien: - sisäiset tilintarkastuskustannukset ja - EU:n varainhoitoa tutkivien ulkoisten tilintarkastajien aiheuttamat kustannukset? Käsittääkseni Euroopan komissio perii takaisin petoksella hankitut tai väärinkäytetyt varat. Tämän johdosta pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: Kuinka suuren osuuden tukirahoituksen kokonaissummasta komissio määrittelee väärinkäytetyksi, mikä edellyttää takaisin perimistä? Onko olemassa aikarajaa, johon mennessä vastaanottajien on palautettava väärinkäytetyt ja/tai väärin jaetut rahat? Mikä on perimättä jäävien ja/tai poistoiksi merkittyjen rahojen prosenttiosuus? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 2000) Komission hallintomenojen kirjanpito on järjestetty menolajin mukaan, ei rahaston, toiminnan tavoitteen tai hallintokululajin mukaan. Näin ollen yhteisön tukirahoituksen tilintarkastuksesta aiheutuvien kulujen tarkka kokonaismäärä ei ole tiedossa. Tukirahoitusta hoitavat pääosastot järjestävät itse menojensa tilintarkastuksen, joka voidaan rahoittaa myös budjetin B-osasta. Nykyisin ei tehdä konsolidointia, jonka perusteella voitaisiin arvioida tilintarkastuksen kokonaiskustannukset. Komissio sopi marraskuussa 1999 ottavansa käyttöön toimintoperusteisen johtamisen, jonka perusteella komissio voinee antaa tämän tyyppisiä tietoja myöhemmin. Jos todetaan, että varoja on käytetty väärin, komissio aloittaa varojen perinnän varainhoitoasetuksen(1) 28 ja 29 artiklan mukaisesti. Toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät laativat perintämääräykset, jotka lähetetään varainhoidon valvojalle hyväksymismerkintää varten ja tilinpitäjän kirjattavaksi. Tilinpitäjän tehtävänä on laatia velkomiskirje ja varmistaa huolellisesti, että komissiolle tulevat varat peritään. Hän aloittaa perintämenettelyn, jos varoja ei makseta eräpäivänä. Koska raportointijärjestelmän tärkein tavoite on saatavien tehokas perintä, ei tässä vaiheessa voida antaa tukirahoituksen perintää koskevia yleisiä prosenttilukuja. Raportoinnin kehittäminen Sincom2-laskentajärjestelmässä antanee komissiolle tulevaisuudessa mahdollisuuden laatia yleisempiä tämän tyyppisiä tilastoja. (1) EYVL L 356, 31.12.1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2592/99 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Komission jäsenten taloudelliset kytkökset.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0178 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2592/99 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Komission jäsenten taloudelliset kytkökset Komission www-sivuilla on listattuna komission jäsenten ilmoittamat taloudelliset kytkökset. Milloin julkaistaan seuraava päivitetty helposti saatavilla oleva versio? Ilmoittavatko kaikki komission jäsenet kaikki olennaiset tiedot? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 2000) Kaikki uuden komission jäsenet, mukaan luettuna puheenjohtaja Prodi, ovat julkistaneet taloudelliset ja muut kytköksensä. Kaikki nämä tiedot, jotka koskevat myös komissaarien puolisoiden sellaista ammatillista toimintaa ja omaisuutta, jonka voitaisiin katsoa luovan eturistiriitoja, ovat olleet 27. elokuuta 1999 lähtien saatavissa seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/commissioners/interests/index_fr.htm). Nämä tiedot on annettu myös tiedotusvälineiden käyttöön.