KIRJALLINEN KYSYMYS E-3598/01 esittäjä(t): Ilka Schröder (GUE/NGL) komissiolle. Poliisin antamat kirjalliset varoitukset henkilöille, joiden oletettiin osallistuvan Laekenin Eurooppa-neuvoston vastaisiin mielenosoituksiin.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0011 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3598/01 esittäjä(t): Ilka Schröder (GUE/NGL) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Poliisin antamat kirjalliset varoitukset henkilöille, joiden oletettiin osallistuvan Laekenin Eurooppa-neuvoston vastaisiin mielenosoituksiin Tiedotusvälineet (mm. Berliner Zeitung 10. joulukuuta 2001) ovat kertoneet, että joulukuun alkupuolella ennen Laekenin Eurooppa-neuvoston kokousta useita Saksan eri osavaltioissa asuvia ihmisiä, joiden oletettiin osallistuvan huippukokouksen vastaisiin mielenosoituksiin, varoitettiin tai jopa estettiin matkustamasta Belgiaan. Esimerkiksi Baden-Württembergissä määrättiin matkustuskieltoja ja ilmoittautumisvelvollisuuksia, ja Berliinissä ihmisiltä otettiin pois passeja ja henkilöllisyystodistuksia. Göttingenissä poliisi lähetti varoituksia henkilöille, joiden oletettiin osallistuvan EU:n vastaisiin mielenosoituksiin. Varoituksissa vastaanottajia kehotettiin olemaan osallistumatta mielenilmausten kaltaisiin toimiin 13.15. joulukuuta. Tätä perusteltiin sillä, että asianomaiset henkilöt voisivat vain tällä tavalla välttyä vaaralta joutua ennaltaehkäisevien poliisitoimien kohteeksi (mukaan lukien käännyttäminen Saksan ja Belgian väliseltä rajalta) tai rikosoikeudellisilta toimilta, joita käynnistettäisiin mielenosoitustoimien yhteydessä tapahtuneiden rikosten johdosta. Perusteena Göttingenin poliisijohto mainitsi marraskuussa 2000 perustetun tiedoston väkivallantekijöistä. Parlamentin esittämiin kysymyksiin aiemmin saatujen vastausten perusteella todettakoon, että mielenosoituksissa on kyse EU:n huippukokoukseen liittyvistä mielenosoituksista. Koska ei ole olemassa Euroopan poliisiviranomaista, poliisitoimista vastaavat kansalliset tai alueelliset viranomaiset. Jos komissio ei katso olevansa vastuussa seuraavista kysymyksistä, pyydetään erillisiä perusteluja: - Onko komissiolla tietoa siitä, millä oikeudellisella perusteella Saksan viranomaiset ovat perustaneet edellä mainitun tiedoston, joka sisältää ilmeisesti tietoja myös syyttömistä henkilöistä? - Mitä mieltä komissio on tällaisesta perusoikeuksien rajoittamisesta, joka on ristiriidassa muun muassa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 11 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 ja 12 artiklan kanssa? - Tällainen käytäntö rajoittaa ihmisten perusoikeuksia, koska se estää heitä käyttämästä eurooppalaisten kansalaisoikeuksia. Mitä komissio aikoo tehdä tämän käytännön lopettamiseksi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset liittyvät siihen, miten voidaan sovittaa yhteen yhteisön oikeus ja jäsenvaltion yleisen järjestyksen perusteella toteuttamat liikkumisvapautta rajoittavat toimenpiteet. Oikeus liikkua ja oleskella toisen jäsenvaltion alueella on perusoikeus, joka on jokaisella unionin kansalaisella Euroopan yhteisön (EY) perustamissopimuksen perusteella. Tätä oikeutta voidaan kuitenkin rajoittaa yleiseen järjestykseen, turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyvistä syistä. Jäsenvaltioiden toimia yleisen järjestyksen turvaamiseksi on tarkasteltava direktiivin 64/221/ETY(1) ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella. Yleisen järjestyksen ja turvallisuuden asettamilla vaatimuksilla ei saa rajoittaa EY:n perustamissopimuksessa taattuja oikeuksia enempää kuin on välttämätöntä näiden vaatimusten turvaamiseksi(2). Jäsenvaltioiden viranomaisten tulee ensisijaisesti arvioida käytännön tilanteita ja ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin yhteisön oikeuden mukaisesti. Varsinkin yleisen järjestyksen ja turvallisuuden suojaamisen edellyttämät toimet on toteutettava suhteellisuusperiaatetta noudattaen. Suhteellisuusperiaate edellyttää, että toimenpiteillä on oikeutetut perusteet, että toimenpiteen ja sen taustalla olevan tavoitteen välillä on oikeutettu tasapaino ja että myös toimenpiteen kohteena olevan yksittäisen henkilön ja toimenpiteen toteuttavan valtion etujen välillä on oikeutettu tasapaino. Tiedostojen perustamisesta on todettava, että jäsenvaltioilla on oikeus käsitellä tietoja, jotka liittyvät direktiivin 64/221/ETY soveltamisalaan, yleisen järjestyksen, turvallisuuden tai kansanterveyden turvaamiseksi, kunhan kaikkia tietosuojaa koskevia määräyksiä noudatetaan. Tämä tarkoittaa, että henkilötiedot on kerättävä erikseen määriteltyä, nimenomaista ja perusteltua tarkoitusta varten ja että niitä saa käsitellä ainoastaan erikseen määritellyssä, nimenomaisessa ja laillisessa tarkoituksessa. (1) Neuvoston direktiivi 64/221/ETY, annettu 25 päivänä helmikuuta 1964, ulkomaalaisten liikkumista ja oleskelua koskevien, yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä kansanterveyteen perustuvien erityistoimenpiteiden yhteensovittamisesta (EYVL B 56, 4.4.1964). (2) Ks. asia 36/75 Rutili, Kok. 1975, s. II-1219.