ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3382/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle. Neljän toimittajan murha Afganistanissa.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3382/01 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle (7. joulukuuta 2001) Aihe: Neljän toimittajan murha Afganistanissa Jalalabadista Kabuliin johtavalla tiellä Afganistanissa surmattiin 19. marraskuuta 2001 neljä toimittajaa, joiden joukossa oli Corriere della Seran kirjeenvaihtaja Maria Grazia Cutuli. Toimittajat olivat saattueen autoista ensimmäisessä ainoassa, joka joutui järkyttävän väijytysmurhan kohteeksi ja eristyksiin muusta saattueesta. Cutulin viimeinen artikkeli oli tehty yhteistyössä espanjalaisen El Mundon toimittajan kanssa, ja se koski Al Qaidan joukkojen hallussa olleen hermokaasukapselin löytymistä. Neljän toimittajan mukana matkanneet kuljettaja ja tulkki laskettiin pakoon, ja he kertoivat tapahtumien kulusta ja käskivät saattueen muiden autojen palata takaisin. Tämä asia, samoin kuin se, ettei mitään varastettu, antaa olettaa, että kyseessä ei ollut ryöstö eikä mielenosoituksellinen teko ulkomaalaisia toimittajia (joista yksi itse asiassa oli afgaani) kohtaan, vaan aito teloitus. Onko neuvoston tiedossa muita kuin lehdistön julkaisemia tietoja? Aikooko se suorittaa tutkimuksen hallitusten käytössä olevilla keinoilla sen selvittämiseksi, oliko murha suunniteltu ja määrätty niiden toimesta, joille olisi voinut olla etua niiden henkilöiden vaientamisesta, jotka tiesivät Al Qaidalla olevan kemiallisia aseita? Eikö kemiallisten aseiden tuotannon ja kaupan osalta pitäisi syventää tutkimuksia mahdollisista yhteyksistä muihin terroristiryhmiin tai muiden maiden hallituksiin, jotta ajoissa vältettäisiin se, että näitä aseita voidaan käyttää? Eikö neuvosto katso, että on tarpeen järjestää aseelliset saattajat toimittajille, jotka hoitavat tärkeää ja välttämätöntä tiedonvälitystehtävää sotaa käyvillä alueilla? Vastaus (13. toukokuuta 2002) 1. Neuvosto on hyvin pahoillaan Afganistanissa 19. marraskuuta 2001 tapahtuneesta neljän toimittajan murhasta, ja se muistutti päätelmissään 10. joulukuuta 2001, että tiedonvälityksen turvallisuutta on kiireesti parannettava. Neuvoston tiedossa ei kuitenkaan ole muita kuin tiedotusvälineiden julkaisemia tietoja tästä tapahtumasta. 2. Ottaen huomioon Afganistanissa vallitsevan turvattomuuden ja erityisen poliittisen ja sotilaallisen tilanteen neuvosto ei pidä mahdollisena perusteellista paikalla tehtävää EU:n tutkintaa sen selvittämiseksi, oliko toimittajien hengen vienyt väijytys ennalta suunniteltu ja määrätty. Joka tapauksessa EU ponnistelee yhteistyössä jäsenvaltioiden Kabulissa olevien diplomaattiedustustojen kanssa saadakseen tarkempia tietoja tästä murhasta. 3. Tilanteen kehitys tulevina viikkoina osoittaa, voiko Kabulin uusi väliaikainen hallinto taata toimittajien turvallisuuden koko Afganistanin alueella edes sotilassaattueiden avulla. Ei ole itsestäänselvää, että jatkuva sotilaallinen suojelu on eduksi lehdistön vapaudelle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2677/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Euroopan investointipankin työntekijöille maksettavat korvaukset.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2677/01 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (2. lokakuuta 2001) Aihe: Euroopan investointipankin työntekijöille maksettavat korvaukset Voisiko komissio ilmoittaa, mikä oli Euroopan investointipankin vuonna 2000 työntekijöilleen maksamien korvausten kokonaissumma kaikki kulut mukaan lukien? Voisiko komissio myös ilmoittaa tarkalleen, kuinka monta työntekijää Euroopan investointipankissa oli 31. joulukuuta 2000? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2001) Komissio ilmoittaa, että Euroopan investointipankin (EIP) palveluksessa oli 1 033 työntekijää 31. joulukuuta 2000. Kuten EIP:n vuosikertomuksessa(1) ilmoitetaan, vuonna 2000 EIP:n henkilöstömenot, kahdeksan hallituksen jäsentä mukaan luettuina, olivat 137,435 miljoonaa euroa. Tästä summasta 69 prosenttia (94,924 miljoonaa euroa) käytettiin palkkoihin ja loput (42,511 miljoonaa euroa) sosiaalimenoihin. Itse asiassa EIP, toisin kuin muut unionin toimielimet, vastaa itse suoraan menoista, jotka koskevat sairauskassaa, eläkkeitä, päiväkotia sekä henkilöstöravintolan tukemista. Komissio on käsitellyt EIP:n työntekijöiden palkkausjärjestelyitä ja vertaillut niitä yhteisön virkamiesten ja muun henkilöstön palkkaukseen vastauksessaan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-0486/00(2). (1) Julkaistu yhteisön kaikilla virallisilla kielillä EIP:n Internet-sivuilla osoitteessa http://www. eib. org/report00/pdf/pdf. htm. (2) EYVL C 303 E, 24.10.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3028/01

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(30. lokakuuta 2001)

Aihe: Nautakarja-ala ja laajentuminen

Voisiko komissio kertoa, mikä on nautakarjantuotantoa sekä lihan että maidon koskevien keskustelujen tilanne ehdokasvaltioiden kanssa käytävissä laajentumisneuvotteluissa ja miten neuvotteluissa on edistytty? Mitä lukua I koskevia viitemääriä on suunnitteilla eri valtioille ja mistä määräajoista neuvotellaan?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(17. joulukuuta 2001)

Maataloutta, eläintuotteet mukaan luettuina, koskevat liittymisneuvottelut aloitettiin kesäkuussa 2000 Kyproksen, Puolan, Slovenian, Tekin, Unkarin ja Viron kanssa sekä kesäkuussa 2001 Latvia, Liettuan ja Slovakian kanssa. Maataloutta koskevaa neuvottelulukua ei ole vielä otettu käsiteltäväksi Bulgarian, Maltan eikä Romanian kanssa. Romania ei ole vielä esittänyt maataloutta koskevaa neuvottelukantaansa.

Yhteisön maataloutta koskevan neuvottelukannan mukaan maidon viitemäärä on määritettävä ottaen huomioon tuotantoluvut määriteltävän viitekauden aikana ja tarpeen välttää ylijäämien lisääntymistä yhteisön markkinoilla sekä Maailman kauppajärjestön (WTO) asettamat rajoitukset. Naudanliha-alan osalta todetaan lisäksi, että enimmäismäärät on määritettävä karjan tosiasiallisen määrän sekä teurastettujen ja elävinä vietyjen eläinten määrän perusteella, ikäryhmittäin ja karjaluokittain eriteltynä erikseen määriteltävän viitekauden aikana.

Unioni ei ole vielä päättänyt lopullista kantaansa edellä selostettuihin asioihin, mutta on pyytänyt ehdokasmailta yksityiskohtaisempia tietoja vuosilta 19951999. Marraskuussa 2000 julkaistussa laajentumista koskevassa komission strategia-asiakirjassa ennakoidaan, että niitä maatalouteen liittyviä kysymyksiä, joilla on merkittävä vaikutus yhteisön talousarvioon kuten suorilla maksuilla ja kiintiöillä olisi käsiteltävä vuoden 2002 alkupuolen aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3647/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Laparoskooppisen kirurgian tutkimisen tukeminen Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3647/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (9. tammikuuta 2002) Aihe: Laparoskooppisen kirurgian tutkimisen tukeminen Euroopan unionissa Viime vuosina on lääketieteen alalla noussut esiin laparoskooppisen kirurgian ja säästävän kirurgian erityinen merkitys niin diagnostisista kuin hoitoon liittyvistä syistä. Ne tuottavat suuria hyötyjä potilaille ja vähentävät hoitokustannuksia. Merkittäviä, mutta pääasiassa hajanaisia, ponnisteluja toteutetaan näillä aloilla Euroopan unionin eri maissa. Aikooko komissio ottaa tutkimuksen puiteohjelmaan aloitteita sellaisen eurooppalaisen verkoston luomiseksi, joka edistää laparoskooppista lääketiedettä, asiantuntijoiden välistä yhteistyötä ja yhteensovittamista, tieteellistä koulutusta, tietotaidon levittämistä ja telelääketieteen käyttöä? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2002) Myös parlamentin käsittelyssä olleen kuudennen puiteohjelman (20022006) aihealueen 1.1.1 Genomiikan huippututkimus ja sovellukset terveysalalla strategisina tavoitteina on keskittää ja käyttää paremmin hyödyksi genomitietämystä ja kehittää joillakin aloilla (syövän tutkimus) parempia strategioita ihmisillä esiintyvien tautien ennaltaehkäisyyn ja hoitoon. Kuten parlamentin jäsen huomauttaa, laparoskooppinen kirurgia ja tähystyskirurgia ovat vakiintuneita, mutta eivät yleisesti saatavilla olevia menetelmiä. Tutkimuksen ja kehittämisen näkökulmasta komissio on tukenut alan tutkimusta kolmessa viimeisessä puiteohjelmassa. Näin on voitu kehittää endoskopian standardoitu perusterminologia (Minimum Standard Terminology for Endoscopy), joka hyväksytään tällä hetkellä koko maailmassa. Sekä tähystyskirurgia että tietokoneavusteinen kirurgia merkitsevät huomattavaa muutosta kirurgin työtavoissa, huikeaa parannusta potilaan elämänlaatuun ja valtavia maailmanlaajuisia markkinoita. Toiminnan perustana on sovelluksiin tarvittava tietotekniikka, ja alan jatkotutkimusta tuetaan kuudennessa puiteohjelmassa osana tietoyhteiskuntaa koskevaa aihealuetta. Lisäksi komissio aikoo edistää tutkimustoiminnan koordinointia jäsenvaltioiden välillä (komission ehdotuksen(1) kolmas suuri kokonaisuus: eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen). (1) EYVL C 180 E, 26.6.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3686/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Toksikologiset kokeet.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3686/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Toksikologiset kokeet Onko komissio koskaan toteuttanut tai rahoittanut toksikologisia kokeita veden keinotekoisessa fluorauksessa käytettyjen piin fluoridien turvallisuudesta? Jos on, milloin kokeet on suoritettu ja mitkä olivat niiden tulokset? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2002) Komissio ei ole toteuttanut tai rahoittanut piin fluoridien toksikologista testausta. Ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3. marraskuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/83/EY(1) fluoridien enimmäistasoksi säädetään 1,5 milligrammaa litrassa. Taso on määritelty ihmisten terveyden suojelua koskevien Maailman terveysjärjestön (WHO) suuntaviivojen mukaisesti. (1) EYVL L 330, 5.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3125/01 esittäjä(t): María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle. Madridin autonomiaan rakennettavan uuden metrolinjan 85-prosenttinen rahoitus.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0027 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3125/01 esittäjä(t): María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) komissiolle (14. marraskuuta 2001) Aihe: Madridin autonomiaan rakennettavan uuden metrolinjan 85-prosenttinen rahoitus Espanjan lehdistön mukaan uuden metrolinjan rakentaminen Nuevos Ministerios- ja Mar de Cristal -asemien välillä Madridin kaupungissa rahoitetaan 85-prosenttisesti koheesiorahastosta. Kuulemieni tietojen mukaan tätä rahoitusta ei ole tähän päivään mennessä anottu. Toisaalta metrolinjan halkoman alueen asukasyhdistykset ovat valittaneet, että Madridin autonomisen hallituksen pääministeri ei hyväksy aseman rakentamista Nuevos Ministerios- ja Mar de Cristal -asemien välille, koska oikeus saada rahoitusta linjan rakentamiseen koheesiorahastosta perustuu juuri siihen, että linja on yhteys Madridin kaupungin ja Barajasin lentokentän välillä. Anomuksia koheesiorahastosta rahoitettaville hankkeille voidaan esittää koko rakennuskauden ajan. Voiko komissio vahvistaa, onko Espanjan valtio tai Madridin autonomia anonut rahoitusta metrolinjan rakentamiseen Nuevos Ministerios- ja Mar de Cristal -asemien välille? Jos rahoitusta ei ole anottu, onko koheesiorahastosta mahdollista saada tähän mennessä rakennettua osuutta varten tukea siitä hetkestä lähtien, kun anomus esitetään? Vai onko niin, että jo rakennettu osuus jäisi ilman rahoitusmahdollisuuksia? Pitääkö paikkansa, että koheesiorahaston rahoituskriteerien mukaan linjan rakentaminen olisi oikeutettua vain, jos se on yhteys lentokentälle? Voidaanko komission kriteereiden ja koheesiorahastoasetuksen mukaan väliaseman rakentamista pitää esteenä sille, että koko metrolinjaosuutta pidettäisiin lentokentän yhteyslinjana? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2001) Komissiolle ei ole tähän mennessä esitetty yhtään osarahoituspyyntöä, joka koskisi metrolinjan jatkamista koheesiorahastovaroilla Mar de Cristal- ja Nuevos Ministerios -asemien välillä, eikä se näin voi ottaa kantaa väliasemaa koskevaan kysymykseen. Tätä rahastoa(1) koskevien tukikelpoisuussääntöjen mukaan menoja, jotka ovat aiheutuneet ennen kuin komissiolle on esitetty tukipyyntö, ei kuitenkaan voida ottaa huomioon yhteisön osarahoitusosuudessa. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1264/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94 muuttamisesta (EYVL L 161, 26.6.1999).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1912/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Indonesian hallituksen haluttomuus kieltää Molukeilla tehdyt ihmisoikeusrikkomukset.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0005 - 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1912/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (28. kesäkuuta 2001) Aihe: Indonesian hallituksen haluttomuus kieltää Molukeilla tehdyt ihmisoikeusrikkomukset Molukkien kirkolliset johtajat ovat pyytäneet Indonesian viranomaisia evakuoimaan Molukeilla asuvat kristityt, jotka pakotetaan kääntymään islaminuskoon. Viranomaiset eivät kuitenkaan ole antaneet heille tähän asti minkäänlaista apua. Onko komissio tietoinen, että Indonesian hallitus on osallistunut varusteiden toimittamiseen ja koulutuksen tarjoamiseen Molukeilla toimivalle Laskar Jihad -ryhmälle, jota syytetään useista Molukeilla asuvia kristittyjä vastaan tehdyistä ihmisoikeusrikkomuksista? Jos on, mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta Indonesian hallitus voidaan suostutella lopettamaan yhteistyö Laskar Jihad -ryhmän kanssa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 2001) Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen Molukkien konfliktista. Komissio kerää edelleen tietoa alueen tilanteesta Jakartassa toimivan lähetystönsä ja muiden asianmukaisten kanavien kautta. On selvää, että kokonaisvastuu tilanteen ratkaisemisesta on Indonesian hallituksella, mutta konfliktin perussyyt eivät kuitenkaan välttämättä johdu nykyisen hallituksen toimista. Komissio ei voi vahvistaa, onko maan hallitus tukenut Laskar Jihad -ryhmää tai muita ryhmiä. Komissio on tarjonnut toistuvasti humanitaarista apua ja on valmis jatkamaan avustustaan sekä harkitsemaan sopivia toimia kunnostustöiden ja eri yhteisöjen sovinnon edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2494/01

esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle

(13. syyskuuta 2001)

Aihe: TRIPS-neuvosto

Maailman kauppajärjestön (WTO) TRIPS-neuvosto käsittelee tällä hetkellä ehdotusta riitojen ratkaisujärjestelmää koskevista lykkäyksistä tai pidättyvyydestä. Ehdotuksen mukaan teollisuusmaat eivät turvautuisi WTO:n riitojen ratkaisuelimiin tapauksissa, joissa on kyse lääkkeiden saatavuudesta. Miten komissio reagoi ehdotukseen?

Vastustiko EU ehdotusta 25. heinäkuuta 2001 pidetyssä TRIPS-neuvoston kokouksessa?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(24. lokakuuta 2001)

Ehdotus riitojenratkaisumenettelyihin turvautumisen lykkäämisestä tai siitä pidättymisestä silloin, kun on kyse kansanterveyden suojelutoimenpiteistä, on yksi monista ehdotuksista, joita tehtiin teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia käsittelevän TRIPS-neuvoston teollis- ja tekijänoikeuksia ja lääkkeiden saatavuutta koskevassa erityiskeskustelussa, joka käytiin Genevessä 20. kesäkuuta 2001. TRIPS-neuvosto tarkastelee nyt järjestelmällisesti kaikkia esiin tuotuja varauksia ja kysymyksiä; tarkoituksena on selventää, millaista joustavuutta teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn TRIPS-sopimuksen puitteissa on käytettävissä.

TRIPS-neuvoston 25. heinäkuuta 2001 järjestetyssä epävirallisessa kokouksessa komissio rajoittui huomauttamaan, että TRIPS-neuvoston valtuudet ovat rajalliset ja että ne eivät ulotu lykkäyksen määräämiseen, mikä edellyttäisi muutoksen tekemistä TRIPS-sopimuksen 64 artiklaan.

Erityisesti komissio katsoo, että ensin on tarkasteltava huolellisesti kaikkia tällaisen ehdotuksen mahdollisia vaikutuksia. Lykkäyksen heikkoutena on se, että se ei kohdistu asian ytimeen eli tarpeeseen varmistaa, että TRIPS-sopimus pannaan täytäntöön niin, että se auttaa kehitysmaita luomaan sellaisen teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmän, joka vastaa niiden poliittisia tarkoitusperiä ja jonka avulla ne voivat vastata kansanterveyttä koskeviin huolenaiheisiin. Tästä syystä komissio katsoo, että on rakentavampaa yrittää selvittää sisältökysymyksiä sen sijaan, että ne verhottaisiin johonkin menettelyyn. Jos TRIPS-neuvostossa käytävissä keskusteluissa näistä asioista päästään yksimielisyyteen, kuten on toivottavaa, väitteet lykkäyksen eduista ja muista perusteista eivät ole enää ajankohtaisia. Tällä välin WTO:n vähiten kehittyneimpien jäsenmaiden asema pysyy muuttumattomana, koska niiden ei tarvitse soveltaa TRIPS-sopimuksen määräyksiä ennen tammikuun 1. päivää 2006.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3406/01 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle. Räjähtämättömät rypälepommit Afganistanissa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3406/01 esittäjä(t): Hans-Peter Martin (PSE) neuvostolle (5. joulukuuta 2001) Aihe: Räjähtämättömät rypälepommit Afganistanissa Asiantuntijoiden tietojen mukaan Balkanin sodan päättymisen jälkeen yli 150 siviiliä on kuollut rypälepommien suutareiksi jääneiden tytärammusten räjähdyksiin. Näissä rypälepommeissa on erittäin herkkä sytytysmekanismi, joka voi laueta pienimmästäkin kosketuksesta ja tappaa ihmisiä jopa 50 vuotta pommin pudottamisen jälkeen. USA käyttää tytärammuksia nyt myös Afganistanissa. Arvioiden mukaan noin kymmenen prosenttia pudotetuista pommeista jää suutareiksi, joiden seuraukset ovat arvaamattomat. Onko neuvosto tietoinen tästä ongelmasta? Mitä toimenpiteitä neuvosto voi toteuttaa estääkseen sen, että myös Afganistanissa viattomat siviilit ovat vaarassa vielä vuosia sodan päättymisen jälkeen rypälepommien suutareiksi jääneiden tytärammusten vuoksi? Vastaus (18. maaliskuuta 2002) 1. Tiettyjä tavanomaisia aseita koskevan yleissopimuksen edistämisestä 19. marraskuuta 2001 antamissaan päätelmissä Euroopan unionin neuvosto vahvistaa olevansa erityisen huolestunut sodanaikaisten räjähteiden aiheuttamista ongelmista. Se katsoo, että tämä asia on ensisijainen painopiste tarkistuskonferenssissa, joka koskee yleissopimusta sellaisten tavanomaisten aseiden käytön kielloista tai rajoituksista, joiden voidaan katsoa aiheuttavan tarpeettoman vakavia vammoja tai olevan vaikutukseltaan umpimähkäisiä (Geneve, 11.12. joulukuuta 2001). Tässä suhteessa Euroopan unioni tukee sodanaikaisia räjähteitä käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamista konferenssin yhteyteen neuvottelemaan oikeudellisen välineen laatimisesta tämän ongelman ratkaisemiseksi. 2. Afganistanin tilannetta ja erityisesti kysyjän esille ottamaa ongelmaa käsiteltiin EU:n korkean tason valtuuskunnan ja Punaisen Ristin kansainvälisen komitean välisessä tapaamisessa Islamabadissa 24. marraskuuta 2001. Afganistanissa toteutettavien humanitaaristen miinanraivaustoimien osalta neuvosto kehottaa kysyjää tutustumaan Euroopan parlamentin ja neuvoston 23. heinäkuuta 2001 antamaan asetukseen n:o 1724/2001 jalkaväkimiinojen vastaisesta toiminnasta kehitysmaissa, joka kattaa myös sodanaikaiset räjähteet. Asetuksen 12 artiklan mukaan komission on laadittava strategiaesitys, joka sisältää yhteisön miinojen vastaisen toiminnan ensisijaiset tavoitteet. Strategiaesitys on toimitettu tiedoksi Euroopan parlamentille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3542/01 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) neuvostolle. Esikouluopetus.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3542/01 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) neuvostolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Esikouluopetus Nyt kun keskustellaan Euroopan tulevaisuudesta ja tulevista toimielimistä, unionin jäsenvaltioiden koulujärjestelmiin olisi ehdottomasti sisällytettävä opetusta Euroopan kehittämisestä, jotta kehittyisi todellinen Euroopan kansalaisuus. Tämä opetus olisi syytä aloittaa sopivassa muodossa jo esikoulussa, ja sitä tulisi jatkaa kaikilla aloilla korkeakouluopintoihin saakka. Opetuksen tulisi ennen kaikkea olla pakollista ja jatkuvaa kunkin koulujärjestelmän eri tasoilla, ja siinä edettäisiin annetun opetuksen tasoon mukautetusti. Voiko neuvosto teettää ensin selvityksen asian tilasta eri jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa? Voisiko neuvosto selvityksen perusteella kehottaa hallituksia ryhtymään toimenpiteisiin haluttujen tavoitteiden saavuttamiseksi? Yhtyykö neuvosto käsitykseen, että kyseessä on perustavaa laatua oleva haaste demokraattisen unionin tulevaisuudelle eli todellisen sisällön antaminen Euroopan kansalaisuudelle tämän päivän ja huomisen nuorten keskuudessa? Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Neuvosto haluaa palauttaa mieliin arvoisan parlamentin jäsenen esille ottaman asian osalta, että perustamissopimuksen 149 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan yhteisön on pidettävä täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä Lisäksi on otettava huomioon se seikka, että alle kouluikäisten lasten opetusta ei kaikissa jäsenvaltioissa tunnusteta virallisesti kansallisen koulutusjärjestelmän osaksi. Mitä tulee mahdollisuuteen selvittää Euroopan rakentamisen opetuksen tilaa eri jäsenvaltioissa, on painotettava sitä, että neuvoston tehtäviin ei kuulu tällaisten tutkimusten alullepano. Olisi ehkä tarkoituksenmukaisempaa, että arvoisa parlamentin jäsen osoittaisi kysymyksensä Euroopan komissiolle.