ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1286/03

esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle

(31. maaliskuuta 2003)

Aihe: Isorokon uhka

Mitä mieltä komissio on mahdollisesta isorokkoiskun uhasta?

Mitä toimia unioni on toteuttanut tai aikoo toteuttaa tällaisen iskun varalta?

Onko Euroopan tasolla toteutettu ehkäiseviä toimia?

Voidaanko yksittäistä jäsenvaltiota kehottaa toteuttamaan ehkäiseviä toimia?

Komissiolta pyydetään lausuntoa asiasta.

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(29. huhtikuuta 2003)

Sitä uhkaa, että isorokkoa aiheuttavan variola major -viruksen tahallinen levittäminen aiheuttaisi isorokkoepidemian puhkeamisen, ei voida sulkea pois.

Vastatoimet tällaisen epidemian puhkeamisen seurausten estämiseksi ja lieventämiseksi ovat jäsenvaltioiden vastuulla. Yhdysvalloissa syyskuussa 2001 ja lokakuussa 2001 tehtyjen bioterrori-iskujen jälkeen jäsenvaltiot ovatkin toteuttaneet toimia valmiutensa ja reagointikykynsä parantamiseksi isorokon varalta.

Jäsenvaltioilla on tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2119/98/EY(1) mukaisesti velvollisuus ilmoittaa komissiolle tartuntatautien puhkeamisesta ja epätavallisista epidemioista. Yhteisössä on myös tehty ehdotus komission päätökseksi, jolla variola major -virus lisätään tapausmäärittelyjen vahvistamisesta tartuntatautien ilmoittamiseksi yhteisön verkostolle Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2119/98/EY mukaisesti 19 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä 2002/253/EY(2) lueteltujen tartuntatautien joukkoon.

Tämän lisäksi komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa niiden valmiuden ja reagointikyvyn parantamiseksi paitsi isorokon myös niiden uhkien varalta, jotka liittyvät kemiallisiin, biologisiin ja ydin- ja säteilyvaaraa aiheuttaviin aineisiin sekä niiden tahalliseen levittämiseen. Tämä mainitaan komission tiedonannoissa, jotka annettiin 28. marraskuuta 2001(3) (Pelastuspalvelu ennakkovalmiudet mahdollisten hätätilanteiden varalta) ja 11. kesäkuuta 2002(4) (Pelastuspalvelu edistyminen mahdollisiin hätätilanteisiin valmistautumista koskevan ohjelman toteuttamisessa). Komissio on myös käynnistänyt koordinoituja toimia väestönsuojelun, terveyden, lääketeollisuuden, tutkimuksen, ydinvoiman, liikenteen ja energian alalla.

Komissio on aloittanut neuvoston kanssa yhteistyön, jossa luodaan kokonaiskuva EU:n politiikkoihin sisältyvistä toimista terroristien aiheuttamien kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinuhkien varalta ja jossa asetetaan toiminnan strategiset tavoitteet. Ne määritetään 20. joulukuuta 2002 päätetyssä yhteisessä ohjelmassa yhteistyön tehostamisesta EU:ssa tällaisten uhkien ehkäisemiseksi ja niiden seurausten rajoittamiseksi(5).

(1) EYVL L 268, 3.10.1998.

(2) EYVL L 86, 3.4.2002.

(3) KOM(2001) 707 lopullinen.

(4) KOM(2002) 302 lopullinen.

(5) Neuvoston asiakirja 14627/02.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1027/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Praton kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1027/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Praton kunnan käyttämät Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Euroopan unionin myöntämiin tukiin kuuluu myös tukiohjelma eurooppalaisen ystävyyskuntatoiminnan lujittamiseksi ja kannustamiseksi, ja monet Italian kaupungit, mukaan lukien Praton kunta, olisivat erityisen sopivia vastaavanlaiseen toimintaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Praton kunta esittänyt Ystävyyskuntatoiminta 2000 -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Praton kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Viviane Redingin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0864/03, E-0886/03, E-1017/03, E-1018/03,E-1019/03, E-1020/03, E-1021/03, E-1022/03, E-1023/03, E-1024/03,E-1025/03, E-1026/03, E-1027/03, E-1028/03 ja E-1029/03 (8. toukokuuta 2003) Ystävyyskaupunkivarojen hallinnointia ei ole hajautettu. Komissio myöntää tuet kunnallishallinnon tai alueellisten yhteisöjen yhdistysten projektiesittelyjen pohjalta. Tuet maksetaan esitettyjen tositteiden perusteella vasta tapahtuman toteutuksen jälkeen. Paikallisviranomaisten osallistumista ystävyyskaupunkitoimintaan säännellään Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavilla vuotuisilla ehdotuspyynnöillä. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin liittyen, seuraavat kunnat eivät ole saaneet rahoitusta ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000: Fiumicino (E-0886), Frosinone (E-0864), Ancona (E-1017), Firenze (E-1019), Livorno (E-1020), Macerata (E-1021), Perugia (E-1023), Pesaro (E-1024), Pisa (E-1025), Pistoia (E-1026), Siena (E-1028) et Terni (E-1029). Seuraavat kunnat ovat saaneet rahoituksen ystävyyskaupunkitoimintaan vuonna 2000, ja varat on käytetty: Carrara (E-1018), Massa (E-1022), Prato (E-1027). Arvoisa parlamentin jäsen voi kääntyä myös alueviranomaisten puoleen saadakseen lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0808/03 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. EU:n kansanterveyttä ja kuluttajansuojaa koskevan yhteisön lainsäädännön noudattamatta jättäminen.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0808/03 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (17. maaliskuuta 2003) Aihe: EU:n kansanterveyttä ja kuluttajansuojaa koskevan yhteisön lainsäädännön noudattamatta jättäminen Voisiko komissio kertoa, montako oletettua yhteisön säännöstön rikkomistapausta Kreikassa on esiintynyt kansanterveyden ja kuluttajansuojan aloilla, ja mihin kysymyksiin nämä rikkomukset liittyvät? Monessako tapauksessa (jos tällaisia tapauksia on esiintynyt) ja missä tapauksissa komissio valmistautuu viemään Kreikan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2003) Luettelo kansanterveyden ja kuluttajansuojan alalla Kreikkaa vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti aloitetuista rikkomisesta johtuvista menettelyistä, joita ei ole vielä käsitelty, toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Mainitusta luettelosta arvoisa parlamentin jäsen saa tiedot rikkomisen luonteesta sekä rikkomisesta johtuvan menettelyn käsittelyvaiheesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0283/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Eurooppalainen näkökykyä käsittelevä paneeli.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0166 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0283/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (7. helmikuuta 2003) Aihe: Eurooppalainen näkökykyä käsittelevä paneeli 1. Ketkä ovat uuden eurooppalaisen näkökykyä käsittelevän paneelin jäseniä? Mitä toimi- ja päätöksentekovaltuuksia paneelilla on politiikan alalla, joka koskee autolla ajamista teleskooppilinssien (bioptic driving) avulla? 2. Onko paneeli jo perustettu ja toiminnassa? Miten usein se kokoontuu? 3. Onko autolla ajaminen teleskooppilinssien avulla paneelin esityslistalla? Tekeekö paneeli aihetta koskevia proaktiivisia toimia tai selvityksiä ja jos vastaus on myönteinen, millaisia? 4. Millä aikavälillä paneeli odottaa saavansa tuloksia? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 2003) Komissiolla ei ole tietoja eurooppalaisesta näkökykyä koskevasta paneelista. Se ei näin ollen kykene vastaamaan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0241/03 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan alueellisista toimintaohjelmista pienille ja keskisuurille jalostus- ja matkailuyrityksille myönnetty rahoitus.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0165 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0241/03 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (4. helmikuuta 2003) Aihe: Kreikan alueellisista toimintaohjelmista pienille ja keskisuurille jalostus- ja matkailuyrityksille myönnetty rahoitus Alustavien kerättyjen tietojen mukaan enintään 3 000 pientä ja keskisuurta jalostus- ja matkailuyritystä jätti hakemuksen toimintansa rahoittamiseksi 13:sta alueellisesta toimintaohjelmasta, kun alun perin yrityksiä arvioitiin olevan 7 000. Voisiko komissio ilmoittaa minulle, minkä verran yritysten arvioitiin hakevan määrärahoja, ja minkä verran määrärahoja on myönnetty? Mistä pienten ja keskisuurten jalostus- ja matkailuyritysten vähäinen osanotto kyseisiin ohjelmiin johtuu, ja mitä komissio aikoo tehdä tämän ongelman ratkaisemiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2003) Komission Kreikalta saamien tietojen mukaan ensimmäisen hakukierroksen loppuun mennessä ehdotuksia oli jätetty 3 781. Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamaa pk-yritysten tukijärjestelmää varten on varattu julkisia varoja 240 miljoonaa euroa. Koska ehdotusten arviointi on vielä käynnissä, komissiolla ei ole tietoa lopullisesti myönnettävistä kokonaismäärärahoista. Komissio ei voi tässä vaiheessa arvioida pk-yritysten osallistumisastetta, koska kyseessä on ensimmäinen tämäntyyppinen tarjouspyyntö. Toimen horisontaalisen luonteen vuoksi mahdollisesti tarvittavia toimenpiteitä koskevien ehdotusten tekemisestä vastaavat hallintoviranomainen ja yhteisön tukikehyksen (YTK) 20002006 seurantakomitea.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0400/03 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Epäoikeudenmukaiset tuet.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0186 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0400/03 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (17. helmikuuta 2003) Aihe: Epäoikeudenmukaiset tuet Voisiko komissio kertoa, onko jollekin pohjoisirlantilaiselle hedelmien jalostuslaitokselle myönnetty EU:n tukea? Kuinka komission ja jäsenvaltioiden välillä jakautuu vastuu seurata, mikä on yhteisrahoitusjärjestelmien kautta myönnetyn YMP-tukien lopullinen kohde? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 2003) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1) 25 artiklan mukaan tukea voidaan myöntää investointeihin, joilla helpotetaan maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen parantamista ja järkiperäistämistä. Pohjois-Irlannissa tätä tukea myönnetään tavoitteen 1 mukaisesta toimenpideohjelmasta (20002006), joka tunnetaan myös kestävää hyvinvointia edistävänä ohjelmana (Building Sustainable Prosperity Programme) ja jonka Pohjois-Irlannin viranomaiset ovat esittäneet komissiolle. Komissio hyväksyi 22. maaliskuuta 2001 tämän ohjelman, joka saa osarahoitusta EMOTR:n ohjausosastosta. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kansalliset viranomaiset vastaavat vastedeskin ohjelman täytäntöönpanosta ja yhteisön rahoituksen edellytykset täyttävien hankkeiden valinnasta. Kuten ohjelmasta kuitenkin käy ilmi, Pohjois-Irlannin viranomaiset eivät aio tukea hedelmänjalostusalan hankkeita. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0531/03 esittäjä(t): Theresa Zabell (PPE-DE) komissiolle. Kansainvälinen lisenssi EU:n alueella käytäviä rallikilpailuja varten.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0196 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0531/03 esittäjä(t): Theresa Zabell (PPE-DE) komissiolle (18. helmikuuta 2003) Aihe: Kansainvälinen lisenssi EU:n alueella käytäviä rallikilpailuja varten Euroopan unionin ansiosta vapaa liikkuvuus on lisääntynyt Euroopassa yhä enemmän myös urheilun alalla. Asuinpaikan maantieteellisen sijainnin seurauksena urheilun harrastaminen tai urheilukilpailuihin osallistuminen voi olla helpompaa jossain muussa kuin omassa jäsenvaltiossa. Tästä huolimatta galicilaisten ja portugalilaisten, jotka haluavat osallistua naapurimaansa rallikilpailuihin, on vuoden alusta lähtien täytynyt maksaa noin 1 500 euron suuruinen lisämaksu. Edellä mainittua ongelmaa ei esiinny muiden urheilulajien harrastamisessa, ja lisäksi se autourheilussa koskee ainoastaan amatöörikuljettajia, joilla on oletettavasti eniten taloudellisia vaikeuksia. Voisiko komissio kertoa, onko kyseinen menettely yhdenmukainen palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevan yhteisön oikeuden kanssa? Eikö komissio ole sitä mieltä, että 1 500 euron vuotuinen lisämaksu on suhteettoman suuri? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut Terence Wynnin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3066/02(1) ja Christopher Heaton-Harrisin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3456/02(2) ja jotka koskevat nimenomaan äskettäin käyttöön otettuja kansainvälisen autourheiluliiton (Fédération Internationale de l'Automobile) sääntöjä autourheilukilpailuihin osallistumisesta. Näissä vastauksissa komissio korosti, että yleisesti palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevat yhteisön säännökset eivät ole ristiriidassa urheilualan sellaisten sääntöjen tai käytänteiden kanssa, jotka ovat perusteltuja muista kuin taloudellisista syistä tiettyjen kilpailujen luonteen ja erityisolosuhteiden takia, mikäli niihin ei liity tekijöitä, joiden nojalla niitä voitaisiin pitää syrjivinä, perusteettomina tai suhteettomina. Komissiolla ei ole etenkään sellaisia tietoja, joiden perusteella se voisi pitää arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemaa maksua suhteettomana. (1) Katso sivu 94. (2) Katso sivu 116.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0328/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Oliiviteemaan keskittyvät kulttuuritapahtumat.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0328/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (10. helmikuuta 2003) Aihe: Oliiviteemaan keskittyvät kulttuuritapahtumat Messinian kauppa- ja teollisuuskamari on järjestänyt viiden viime vuoden aikana oliiviteemaan keskittyviä tapahtumia, jotka huipentuvat oliivi- ja öljyreittiin eli kulttuuriseen matkakertomukseen oliivin viljelyalueilta. Seuraaviksi vuosiksi kauppa- ja teollisuuskamari ehdotti Kreikan kulttuuriministeriölle otsikkoa Oliivikulttuurin levittäjä: taide, symboliikka, kulttuuri, johon sisältyy kansainvälisen näyttelytilan luominen Kalamataan, liikkuvan museon suunnittelu, rakentaminen ja kuljettaminen perävaunulla, digitaalisen kulttuuriaineiston tuottaminen, maistajaiset ja muut tapahtumat. Kysyn komissiolta, voidaanko tällaisille toimille myöntää rahoitusta kulttuurin toimintaohjelmasta? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2003) Komissio tukee kulttuurialan aloitteita. Komission tuki kanavoidaan Kulttuuri 2000 -ohjelman kautta ohjelman valintakriteereiden mukaisesti. Tämä ohjelma on ainoa väline unionissa tehtävän kulttuuriyhteistyön rahoittamista ja suunnittelua varten. Ohjelmasta tuetaan hankkeita, joiden toteuttamiseen ja rahoittamiseen osallistuu vähintään kolme toimijaa vähintään kolmesta ohjelmaan osallistuvasta maasta. Lisätietoja arvoisa parlamentin jäsen saa www-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/culture/eac/c2000condition_en.html. Kulttuurin toimintaohjelman toimenpiteen 2.1 osana julkaistiin 12. elokuuta 2002 Kreikkaa koskeva ehdotuspyyntö, jonka kokonaismäärärahat ovat 2 118 000 euroa. Messinian kauppa- ja teollisuuskamari jätti 30. lokakuuta 2002 hanke-ehdotuksen, joka arvioidaan ohjelman valintakriteerien mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0753/03 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle. Kastiliassa ja Leónissa täytäntöönpantu 70 nautaeläimen lopettaminen ampumalla.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0753/03 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle (5. maaliskuuta 2003) Aihe: Kastiliassa ja Leónissa täytäntöönpantu 70 nautaeläimen lopettaminen ampumalla Kastilian ja Leónin maatalousviranomaiset eivät ole pystyneet kokoamaan yhteen yli 250:tä nautaa, jotka ovat niiden omistajan kuoltua jo 5 vuoden ajan vaeltaneet vapaina kunnan metsissä Cabreran alueella Leónissa. Viranomaiset ovat valtuuttaneet alueen metsästäjät lopettamaan kyseiset eläimet ampumalla. Tämän kuun ensimmäisenä viikonloppuna ammuttiin 70 nautaa, joista jotkut lopetettiin pitkien kärsimysten jälkeen pistoolilla. Toimenpiteitä aiotaan jatkaa. Voiko komissio estää välittömästi sen, että Espanjan viranomaiset sallivat alueellaan eläimiä lopetettavan näin raakalaismaisella tavalla, joka on kokonaisuudessaan eläinten teurastamista koskevan yhteisön lainsäädännön vastaista? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2003) Komissio ei ole ollut tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen kuvailemasta tilanteesta. Jos kyseiset eläimet olivat todella villiintyneet vaellettuaan vapaina vuoristoalueella viiden vuoden ajan, komission näkemyksen mukaan niiden tappamisen ei tarvitse täyttää eläinten suojelusta teurastus- tai lopettamishetkellä 22 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/119/EY(1) vaatimuksia. Niissäkin tapauksissa, joissa direktiiviä sovelletaan, eläimen välittömän kuoleman aiheuttava ampuminen on direktiivin soveltamisalaan kuuluvien eläinlajien sallittu lopettamismenetelmä. Jos eläimet olivat villiintyneet, niiden kokoaminen yhteen teurastettavaksi jollakin toisella tavalla oli saattanut osoittautua mahdottomaksi, ja saattaa olla, etteivät niiden ampujat päässeet riittävän lähelle eläimiä varmistaakseen jokaisen eläimen välittömän kuoleman. Tämän vuoksi komissio ei katso, että asia edellyttäisi sen puuttumista Espanjan viranomaisten toimiin. (1) EYVL L 340, 31.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0152/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Norjan välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0186 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0152/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Norjan välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Norjan välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Norjan kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2003) Arvoisa parlamentin jäsen esitti kolme kysymystä EU:n ja Norjan väliseen kalastussopimukseen liittyvistä rahoitustapahtumista ja lupamaksuista. Sopimus ei sisällä määräyksiä yhteisön ja Norjan välisistä rahoitustapahtumista eikä kalastuslupamaksuista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0218/03 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön rahoitus Kreikan aluehallinnolle.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0218/03 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (3. helmikuuta 2003) Aihe: Yhteisön rahoitus Kreikan aluehallinnolle Kreikan lehdistössä ilmestyneiden tietojen mukaan 16. tammikuuta 2003 aloitettiin menettely, jolla Mitilinin kaupungintalo ulosmitataan. Syynä ovat 31. joulukuuta 2002 virkansa jättäneiden kaupungin viranomaisten ottamat velat. Ellei kaupunki suorita maksuja, ulosmittaus tehdään 3. maaliskuuta 2003, ja kaupungintalo huutokaupataan. Aikaisempi kaupunginjohto ei maksanut vuoden 1997 pakkolunastuksen vuoksi otettuja lainoja takaisin, ja asiasta saatiin lopullinen oikeuden päätös vuonna 2000. Samojen tietojen mukaan Lesboksen saarella toimiva laivayhtiö NEL LINES, jota Mitilinin aikaisempi kaupunginjohtaja johti vuodesta 1997 lähtien aina vaalikauden loppuun saakka (joulukuu 2002), on vaikeuksissa velkojen takaisinmaksun vuoksi. Yritys velkaantui ostamalla nopeita aluksia. Millä yhteisön aloitteilla tai tukikehyksillä tuettiin Mitilinin kaupunkia ja kaupungin omia yrityksiä, kuinka paljon varoja myönnettiin ja minä vuosina? Onko NEL LINES -yritys saanut rahoitusta yhteisön aloitteista tai tukikehyksestä? Miten komissio suhtautuu Mitilinin kaupungintalon mahdolliseen ulosmittaukseen? Onko muissa yhteisön jäsenvaltioissa asiasta minkäänlaista ennakkotapausta? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2003) Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella Mitilinin kaupungintaloa, johon parlamentin jäsen viittaa, ei ole ostettu yhteisön tuella. NEL LINES -yhtiö ei myöskään ole saanut Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR:n) tukea yhteisön tukikehysten perusteella kausina 19891993 ja 19941999. Sitä vastoin eräät Mitilinin kaupungin Kreikan viranomaisille ehdottamat hankkeet Lesboksen saarella saivat yhteisön tukea yhteisön tukikehysten kautta kausina 19891993 ja 19941999. Tuki oli suurimmaksi osaksi Pohjois-Egean alueen toimenpideohjelmiin kuuluvalle EAPTA-alaohjelmalle myönnettyä tukea. Sähköenergian tuotantoon tarkoitetun, teholtaan 300 kilowatin (KW) tuulivoimalan rakentamista Mitiliniin tuettiin vuonna 1994 Kreikan Egeanmeren saarten erityisohjelman kautta 70 prosentin osuudella. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 390 070 ecua. Toisaalta komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että komissio teki vuonna 2002 aloitetusta Mitilinin kaupungin yhdyskuntajätevedenpuhdistamon ja viemäreiden rakennushankkeesta erityispäätöksen koheesiorahastosta tuettavana hankkeena. Hankkeelle myönnetyn yhteisön tuen määrä oli 35 179 980 euroa, ja hankkeen kokonaiskustannukset olivat 42 286 533 euroa. Komissio kehottaa parlamentin jäsentä ottamaan yhteyttä toimivaltaisiin kansallisiin ja alueellisiin viranomaisiin ja pyytämään niiltä täydellisen luettelon Mitilinin saamista tuista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0149/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Madagaskarin välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0185 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0149/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Madagaskarin välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Madagaskarin välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Madagaskarin kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2003) 1. Euroopan talousyhteisön ja Madagaskarin välisessä kalastussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 21 päivän toukokuuta 2001 ja 20 päivän toukokuuta 2004 väliseksi ajaksi(1) tehdyn pöytäkirjan 2 artiklassa säädetään, että Madagaskarin kalastusalan kehittämiseen tähtääviin toimiin (kohdennettuihin toimiin) käytettävä määrä on 517 000 euroa vuodessa. 2. Yhteisölle myönnetyistä kalastusmahdollisuuksista maksettavan taloudellisen korvauksen määrä on 825 000 euroa vuodessa(2), ja korvaus kattaa 11 000 tonnin vuotuiset tonnikalasaaliit Madagaskarin vesillä. Jos yhteisön alusten Madagaskarin vesillä pyytämät tonnikalasaaliit ylittävät tämän määrän, edellä mainittua summaa nostetaan samassa suhteessa. 3. Pöytäkirjan liitteen 2 kohdan mukaan maksu on 25 euroa Madagaskarin lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä pyydettyä tonnia kohti. Lisenssin saaminen edellyttää sen antamista edeltävää maksua Madagaskarin valtionkassaan: nuottaa käyttävien tonnikala-alusten osalta ennakko on 2 500 euroa vuodessa alusta kohden, yli 150 bruttorekisteritonnin vetoisten pintasiima-alusten osalta 1 500 euroa ja enintään 150 bruttorekisteritonnin vetoisten pintasiima-alusten osalta 1 100 euroa vuodessa. Nämä ennakoiden määrät vastaavat 100 tonnin, 60 tonnin ja 44 tonnin vuosittaisista saaliista maksettavaa korvausta Madagaskarin kalastusvyöhykkeellä. (1) EYVL L 296, 14.11.2001. (2) Ks. pöytäkirjan 2 artikla.