ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2902/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Valitus yhteisön määrärahojen käytöstä maaseudun keskittämisprosessissa.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0190 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2902/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (22. lokakuuta 2001) Aihe: Valitus yhteisön määrärahojen käytöstä maaseudun keskittämisprosessissa Galicialainen Donato Rodíguez Loredo on esittänyt vuodesta 1996 lähtien useita tiedusteluja ja valituksia maataloudesta vastaavaan Euroopan komission pääosastoon. Tiedustelut ja valitukset koskevat maaseudun keskittämistä Lourenzá-Nortessa, joka kuuluu Vilanova de Lorenzán (Vigo) alueeseen. Pääosasto vastasi näihin aloitteisiin todeten, että asia ei kuulu yhteisön oikeudenkäyttövallan piiriin vaan Espanjan viranomaisille. Vastauksesta huolimatta kyseinen kansalainen lähetti uuden kirjeen, jossa hän valitti, että Galician (Espanja) hallitus on syyllistynyt säännönvastaisuuksiin maanteiden rakentamisessa. Tämän kirjeen hän lähetti saatuaan tietää, että komissio oli virheellisten rakennustöiden vuoksi tarkistanut merkittävän tukisumman käyttöä alueella tehdyissä töissä. Voiko maataloudesta vastaava pääosasto antaa tietoja näistä poikkeavista tapahtumista? Antoiko pääosaston suorittama tarkastus aiheen vetää yhteisön rahoitus pois näiltä töiltä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 2001) Komissio tarkasti vuonna 1995 ohjelmat Maataloustuotannon edellytysten parantaminen ja Ympäristönsuojelu ja luonnonvarojen säilyttäminen Espanjassa Galician alueella. Koska parlamentin jäsenen mainitseman hankkeen eräät vastuuhenkilöt olivat poissa, komissio ei pitänyt sopivana suorittaa tarkastusta. Komissio päätti siis siirtää tarkastusvastuun kansallisille tarkastajille. Komissio lähetti Espanjan viranomaisille kirjeen, jossa se pyysi niitä tekemään selvityksen ja siten tarkastamaan hankkeen. Kesäkuussa 1997 Galician interventioelimenosastot tarkastivat hankkeen ja laativat asiasta kertomuksen. Espanjan viranomaisilta on pyydetty kopiota kertomuksesta. Lisätietojen saamiseksi komissio kehottaa parlamentin jäsentä kääntymään Espanjan valtion interventioelimen puoleen, joka on Espanjassa valvontaa koordinoiva elin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3294/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Rehualaa koskeva Ruotsin poikkeus.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0249 - 0249



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3294/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Rehualaa koskeva Ruotsin poikkeus Joulukuun 31. päivänä vuonna 1997 päättyi kymmenen Ruotsia koskeneen rehualan poikkeuksen voimassaolo. Kahdeksan poikkeuksen kohdalla kyse oli yhteisön ja Ruotsin välisen lainsäädännön yhteensovittamisesta. Kaksi muuta tapausta väriaineet ja etoksikiini olivat viimeksi (vuoden 1999 alussa) saatujen tietojen mukaan yhä valmisteilla mm. komission pysyvässä rehukomiteassa. Voiko komissio kertoa, mitä näiden kysymysten suhteen on tapahtunut? Onko yhteisön lainsäädäntö sovitettu Ruotsin lainsäädäntöön vai päinvastoin, vai ovatko poikkeukset edelleen voimassa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2002) Ruotsi ilmoitti 20.21. lokakuuta 1997 kokoontuneelle pysyvälle rehukomitealle aikovansa luopua sille liittymisen yhteydessä myönnetystä erivapaudesta rajoittaa karotenoidien ja ksantofyllien käyttöä väriaineena siipikarjalle tarkoitetuissa rehuissa sekä muurahaishapon ja etoksikiiniantioksidantin yhdistelmäkäyttöä. Komissiolle ilmoitettiin myöhemmin kirjallisesti, että mainittujen kahden rehujen lisäaineen salliminen Ruotsissa oli siirretty osaksi kansallista lainsäädäntöä Ruotsin maataloushallinnon 18. syyskuuta 1997 tekemällä muodollisella päätöksellä muutoksena Ruotsin rehusäännöksiin (SJVFS 1997:134). Mainittuja kahta lisäaineryhmää voidaan tämän vuoksi käyttää Ruotsissa niiden sääntöjen mukaisesti, jotka ovat yhteisötasolla olleet voimassa 1. tammikuuta 1998 lähtien.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3142/01 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle. Valtiontukimääräykset ja pk-yritykset.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0233 - 0233



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3142/01 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (7. marraskuuta 2001) Aihe: Valtiontukimääräykset ja pk-yritykset Komissio lienee tietoinen siitä, että nykyisten valtiontukimääräysten mukaan pk-yritykset, jotka ovat suuremman ryhmän omistuksessa, lasketaan suuriksi yrityksiksi, vaikka niiden emoyhtymä kohtelisi niitä erillisinä tulosvastuullisina yksiköinä ja vaatisi niitä rahoittamaan omat investointinsa. Sen vuoksi julkinen tuki niille on enintään 100 000 euroa kolmen vuoden ajanjaksolla. Komissio on varmaankin tietoinen myös siitä, että syyskuun 11. päivän tapahtumat ovat kiihdyttäneet maailmantalouden alamäkeä vakavin seurauksin teollisuudelle ja erityisesti pk-yrityksille Britanniassa ja kaikkialla Euroopassa. Ottaen huomioon nämä olosuhteet, aikooko komissio nyt pyytää pikaisesti tarkistamaan valtiontukimääräykset erityisesti niiltä osin, kuin ne vaikuttavat suuremman ryhmän omistamiin pk-yrityksiin? Aikooko komissio myös tarkistaa vuonna 1996 asetettua 100 000 euron rajaa suurten yritysten julkiselle tuelle? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Riippumattomuuden ehdon täyttäminen on yksi komission pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määritelmän(1) avainkohdista. Yritystä, joka on suuremman yrityksen omistuksessa tai määräysvallassa, ei voida pitää pk-yrityksenä, koska omistaminen tai määräysvalta merkitsevät sitä, ettei yritys kärsi vaikeuksista, joita riippumattomat pk-yritykset kohtaavat erityisesti rahoituksen saamisessa. Suurempi yrityshän voi koska tahansa muuttaa investointien rahoitusjärjestelyjä pienemmän yrityksen hyväksi. Vaikka suurilla yrityksillä ei olekaan oikeutta investointeja tai työllistämistä koskevaan valtiontukeen tukialueiden ulkopuolella, ei pidä paikkansa, että kyseisille yrityksille myönnettävä julkisen tuen määrä olisi korkeintaan 100 000 euroa kolmen vuoden aikana. Suuret yritykset ovat esimerkiksi oikeutettuja saamaan alueellista investointitukea tukialueilla, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea sekä koulutustukea komission valtiontukisäännöissä määriteltyjen yksityiskohtaisten ehtojen mukaan. Parlamentin jäsenen mainitsema 100 000 euron määrä on raja-arvo, johon saakka muilla kuin tietyillä herkillä aloilla, kuten liikenne ja maatalous, toimiville yksittäisille yrityksille myönnetyn julkisen tuen ei katsota olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (ent. 92 artikla) 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio tarkasteli raja-arvoa uudelleen vuonna 2000 ja päätti olla korottamatta sitä.(2) (1) EYVL L 107, 30.4.1996. (2) Komission asetus (EY) N:o 69/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 (ent. artikla 92) ja 88 (ent. 93 artikla) artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen, EYVL L 10, 13.1.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2909/01 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) neuvostolle. Euroopan petostentorjuntaviraston johtajan virkaan asettamisen viivästyminen.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0146 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2909/01 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) neuvostolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Euroopan petostentorjuntaviraston johtajan virkaan asettamisen viivästyminen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) pääjohtaja nimitti kesäkuussa 2001 Alberto Perducan viraston tutkinnasta ja jatkotoimista vastaavan yksikön johtajaksi. Perduca ei ole voinut tähän mennessä ryhtyä hoitamaan virkaa, koska Italian hallitus ei ole vapauttanut häntä nykyisistä tehtävistä. Onko neuvosto tietoinen, miksi viran vastaanottaminen estetään? Miten neuvosto pyrkii saamaan Italian hallituksen luopumaan aiheuttamastaan esteestä, joka ei ilmeisesti koske ainoastaan Perducaa vaan estää OLAFia myös nimittämästä muita italialaisia syyttäjiä väliaikaisiin virkoihin? Vastaus (12. helmikuuta 2002) Neuvosto haluaa tässä yhteydessä palauttaa mieliin Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitean ensimmäisestä kertomuksesta joulukuussa 2000 antamiensa päätelmien 5 kohdan, jonka mukaan neuvosto on valvontakomitean kanssa yhtä mieltä siitä, että Euroopan petostentorjuntaviraston johtajan on pikaisesti otettava palvelukseen henkilöstötaulukon mukainen henkilökunta korkean ammattipätevyyden periaatetta noudattaen. Neuvosto korostaa kuitenkin, että Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettujen asetusten (EY) N:o 1073/1999(1) ja (Euratom) N:o 1074/1999(2) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta 28 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 1999/352/EY, EHTY, Euratom(3) mukaan neuvostolla ei ole oikeutta puuttua OLAFin sisäisiin nimitysmenettelyihin. (1) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. (2) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8. (3) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3000/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle. Turkin pääministerin lausunnot.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0171 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3000/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Turkin pääministerin lausunnot Turkin pääministeri Bulet Ecevit totesi amerikkalaiselle CNN-televisiokanavalle antamissaan lausunnoissa 14. lokakuuta 2001, että myös hänen maansa on joutunut terrorismin uhriksi ja että kyseiset terroristit ovat saaneet turvapaikan Euroopan unionin jäsenvaltioista. Kun otetaan huomioon, että Turkki on Euroopan unionin ehdokasvaltio ja että tämä Turkin pääministerin esittämä syytös kohdistuu kaikkiin EU:n 15 jäsenvaltioon, aikooko neuvosto vaatia selitystä ja konkreettisia todisteita, jotka tukevat Ecevitin lausuntoja? Vastaus (14. helmikuuta 2002) Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta, kun Turkki väittää Turkissa terroristeiksi katsottujen henkilöiden saaneen turvapaikan Euroopan unionin jäsenvaltioista. Tämä ei ole uusi asia eikä se koske ainoastaan Turkkia. Syyskuun 11. päivän tapahtumista alkaen jäsenvaltiot ovat tutkineet sellaisten erityisesti al-Qaida -verkostoon yhteyksiä omaavien henkilöiden mahdollisia poliittisen turvapaikkaoikeuden väärinkäytöksiä, jotka Euroopan unionin jäsenvaltioista käsin edistävät väkivaltaa ja terrorismia toisaalla. Kysymystä EU:n ja Turkin välisestä yhteistyöstä terrorismin torjunnan alalla käsitellään Turkin kanssa asianmukaisissa puitteissa osana Gentin Eurooppa-neuvoston hyväksymän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3291/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Urheilun rahoitus.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3291/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (27. marraskuuta 2001) Aihe: Urheilun rahoitus Mitä EU:n varoja on käytettävissä urheilun tukemiseen jäsenvaltioissa? Kuinka paljon varoja tähän tarkoitukseen on osoitettu ja mihin budjettikohtaan/budjettikohtiin ne sisältyvät? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2001) EU:lla ei ole erityisesti urheilun kehittämiseksi jäsenvaltioissa tarkoitettuja määrärahoja. Ainoastaan dopingin torjuntaan osoitetaan määrärahoja suoraan, vuonna 2001 viisi miljoonaa euroa budjettikohdasta B3-2020. Joitakin urheiluhankkeita voidaan kuitenkin rahoittaa muista yhteisön varoista, jos hankkeet täyttävät tuen myöntämisen ehdot. Esimerkiksi Sokrates- ja Leonardo-ohjelmasta, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmasta sekä rakennerahastojen kautta on voitu rahoittaa urheiluhankkeita, jos ne ovat olleet kyseisten ohjelmien tavoitteiden mukaisia. Esimerkiksi koululaisurheiluun ja olympia-aatteen edistämiseen liittyvään hankkeeseen myönnettiin Sokrates-ohjelman kautta hiljattain tukea 195 215 euroa. Yleistä kartoitusta yhteisön rahoittamista urheiluhankkeista ei kuitenkaan ole tehty. Kartoitusta olisikin vaikea tehdä, koska suuri osa kyseisistä hankkeista toteutetaan jäsenvaltioiden aloitteesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3434/01 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle. CE-merkintää käyttävät tainnutusaseiden valmistajat.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0257 - 0258



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3434/01 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: CE-merkintää käyttävät tainnutusaseiden valmistajat Amnesty Internationalin helmikuussa 2001 otsikolla Stamp out Torture ilmestyneessä selvityksessä paljastettiin, että sähköshokkilaitteita käytetään yhä kidutukseen ja pahoinpitelyyn vankiloissa, nuorisovankiloissa ja poliisiasemilla vähintään 76 maassa ympäri maailman. Vielä hälyttävämpi oli havainto, jonka mukaan tainnutusaseiden valmistajat mainostavat, että heidän tuotteillaan on eurooppalainen CE-vaatimustenmukaisuusmerkintä. Voiko komissio - selventää prosessia, jolla eurooppalainen CE-vaatimustenmukaisuusmerkintä myönnetään, ja ilmoittaa, kuka on asiasta vastaava komissaari? - ilmoittaa Euroopan parlamentille, kuinka moni tainnutusaseiden valmistaja käyttää CE-merkintää tuotteissaan? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Ford esittämään kirjalliseen kysymykseen P-2783/01(1). (1) EYVL C 81 E, 4.4.2002, s. 209.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2842/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Madridin yleissopimus.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2842/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Madridin yleissopimus Voimassaoleva Madridin yleissopimus, sen ratifioimiseksi jäsenvaltioissa annetut lait ja sen lisäpöytäkirjat (joita kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet) säätelevät Euroopan valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä myös ehdokasvaltioiden kanssa. Samoin ne unionin jäsenvaltiot, joilla on raja ulkopuolisten maiden kuten Sveitsin tai Slovenian kanssa, kehittävät rajat ylittävää yhteistyötä unionin ohjelmien kuten Interreg-hankkeiden puitteissa. Katsooko komissio, että vanhaa Madridin yleissopimusta pitäisi ajanmukaistaa yhdenmukaisilla ja unionin jäsenvaltioiden kannalta paremmilla kansainvälisillä sopimuksilla? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 2001) Komissio haluaa aina kannustaa rajat ylittävää yhteistyötä lisäävien välineiden ja menettelyjen kehittämistä ja on selvillä siitä, että useissa Interreg-yhteisöaloiteohjelmissa hyödynnetään Madridin yleissopimusta ohjelmien täytäntöönpanoon tarvittavien hallintorakenteiden luomiseksi. Koska Madridin yleissopimus kuuluu Euroopan neuvoston toimivaltaan, kyseisen elimen täytyy päättää myös siitä, pitääkö sopimusta muuttaa. Komissio on kuitenkin tiiviisti mukana Euroopan neuvoston eri tahojen toiminnassa ja on valmis osallistumaan aktiivisesti tämän yleissopimuksen mahdolliseen tarkistukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3096/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Terveyttä ja turvallisuutta työpaikalla koskevien direktiivien täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0224 - 0225



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3096/01 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Terveyttä ja turvallisuutta työpaikalla koskevien direktiivien täytäntöönpano Voisiko komissio kertoa, missä määrin Kreikassa noudatetaan seuraavia direktiivejä: - 89/391/ETY(1), joka koskee toimenpiteitä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä, - 89/654/ETY(2), joka koskee työpaikoille asetettavia turvallisuutta ja terveyttä koskevia vähimmäisvaatimuksia, - 89/656/ETY(3), joka koskee työntekijöiden työpaikalla käyttämille henkilönsuojaimille turvallisuutta ja terveyttä varten asetettavia vähimmäisvaatimuksia, - 1999/92/EY(4), joka koskee vähimmäisvaatimuksia räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamalle vaaralle mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun parantamiseksi. Onko Kreikka toteuttanut kuhunkin edellä mainittuun direktiiviin liittyvät täytäntöönpanotoimet? Jos se on näin tehnyt, onko direktiivejä sovellettu asianmukaisesti? Jos näin ei ole tapahtunut, onko yhteisön lainsäädännön rikkomisesta johtuva menettely käynnistetty ja missä vaiheessa se on kunkin direktiivin kohdalla? (1) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1. (2) EYVL L 393, 30.12.1989, s. 1. (3) EYVL L 393, 30.12.1989, s. 18. (4) EYVL L 23, 28.1.2000, s. 57. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2002) Direktiivit 89/391/ETY(1), 89/654/ETY(2) ja 89/656/ETY(4) on Kreikassa saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja tässä tarkoituksessa toteutetuista toimista on annettu ilmoitus komissiolle. Kyseisten säädösten on katsottu panevan yhteisön direktiivit täytäntöön tyydyttävällä tavalla. Direktiivi 1999/92/EY(3) on jäsenvaltioiden saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään 30. kesäkuuta 2003 mennessä kyseisen direktiivin 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, joten niillä ei ole velvollisuutta ryhtyä täytäntöönpanotoimiin ennen tätä päivämäärää. Yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi toteutettavat kansalliset toimet terveyden ja turvallisuuden alalla ovat jäsenvaltioiden vastuulla. Tässä yhteydessä komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen seikkaan, että hiljattain on tehty valitus työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä koskevien direktiivien toimeenpanosta Kreikassa. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin valituksen suhteen ja voi tarvittaessa aloittaa mainittujen direktiivien noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn. (1) EYVL L 183, 29.6.1989. (2) EYVL L 393, 30.12.1989. (3) EYVL L 23, 28.1.2000. (4) EYVL L 393, 30.12.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Itävalta).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0035 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Itävalta) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Itävallassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Itävallassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2711/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Gastunin maatalousosuuskunnan tuottajaryhmän toimintatapa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2711/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Gastunin maatalousosuuskunnan tuottajaryhmän toimintatapa Kreikan maatalousministeriön kasvituotannon osaston asiakirjan nro 384498/17. heinäkuuta 2001 mukaan komiteamietinnössä, joka koski Gastunin maatalousosuuskunnan teollisuustomaatin tuottajaryhmän toimintaa, todettiin, ettei edellä mainittu tuottajaorganisaatio toimi yhteisön asetusten ja kansallisten määräysten mukaisesti. Epätyydyttäviä seikkoja ovat seuraavat: a) Päätöstentekotapa ei turvaa toiminnan demokraattisuutta (asetus (EY) N:o 412/97(1), 3 artikla), kun otetaan huomioon, ettei hallintokomitean päätöksistä ole erityiseen työjärjestykseen sisältyviä määräyksiä. b) Alimman asteen siviilioikeuden (Eirinodikaio) tarkastamaa ja hyväksymää jäsenluetteloa ei ole olemassa. c) Gastunin maatalousosuuskunnan teollisuustomaatin tuottajaryhmällä ei ole omaa erityistiliä, vaan tuottajaryhmä toimii tilinpidollisesti yhdessä Gastunin maatalousosuuskunnan kanssa sen pankkitiliä käyttäen. Näin ollen toimintarahaston varat ovat käytettävissä myös Gastunin maatalousosuuskunnan toimintoihin. d) Toimintaohjelman toimet (hallintohenkilöstö, hallinnolliset tarvikkeet jne.) kattavat myös Gastunin maatalousosuuskunnan toiminnan. e) Niitä ehtoja, jotka sisältyvät asetukseen (EY) N:o 2201/96(2) ja maatalousministeriön päätökseen nro 351665/20. huhtikuuta 2000, joka koskee teollisuustomaatin tuotantoa ja markkinoille saattamista, ei ole maatalouden kehittämisosaston kolmijäsenisen komitean 14. maaliskuuta 2001 laatiman tarkastuskertomuksen mukaan täytetty. Edellä mainittujen puutteiden vuoksi asiasta vastaava osasto ei ole suorittanut maksuja toimintaohjelman määrärahoista vuosina 19972000. Tämän seurauksena yhteisön maksuja on jäänyt suorittamatta yhteensä 170 miljoonaa drakmaa. Gastunin maatalousosuuskunnan tuottajaryhmän tuottajajäseniltä on kuitenkin peritty heidän osuutensa maksuista, koska ohjelman toimet ovat yhteisrahoituksen piirissä. Huolimatta siitä, että edellä mainitut seikat ovat maatalousministeriön tiedossa, mitään ei ole tehty, jotta edellä mainittu osuuskunta saataisiin noudattamaan yhteisön asetuksia ja kansallisia määräyksiä. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta edellä mainittu osuuskunta ryhtyisi noudattamaan yhteisön lainsäädäntöä? (1) EYVL L 62, 4.3.1997, s. 16. (2) EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 2001) Komissio on tutustunut Gastunin tuottajaryhmittymän tilanteeseen. Komissio ottaa yhteyttä Kreikan viranomaisiin saadakseen tietoja kyseisen tuottajaryhmittymän tilanteesta ja arvioidakseen mahdolliset jatkotoimenpiteet. Komissio tiedottaa viipymättä arvoisalle parlamentin jäsenelle selvitystyönsä tuloksista.