KIRJALLINEN KYSYMYS E-1931/01

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(29. kesäkuuta 2001)

Aihe: TRIPS

Maailman kauppajärjestön (WTO) teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS) vastaava neuvosto tarkistaa parhaillaan TRIPS-sopimuksen 27.3b artiklan määräyksiä, jotka koskevat elämänmuotojen patentoimista. Useat WTO:n jäsenmaat, erityisesti kehitysmaat, ovat ilmaisseet huolensa nykyisten määräysten vaikutuksista niiden elintarviketurvallisuuden tulevaisuudennäkymiin. Afrikan ryhmää WTO:ssa edustava Kenia on ehdottanut, että kaikki elämänmuodot, elävät organismit ja niiden osat sekä biologiset prosessit jätettäisiin patentoinnin ulkopuolelle.

Voivatko neuvosto ja komissio ryhtyä tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että:

1. kaikki elämänmuodot, elävät organismit ja niiden osat sekä biologiset prosessit jätetään TRIPS-sopimuksessa patentoinnin ulkopuolelle

2. biopiratismia käsitellään kansainvälisesti

3. TRIPS tunnustaa maanviljelijöiden oikeudet, erityisesti heidän roolinsa siementen sekä niihin liittyvän teknologian tuottajina ja säilyttäjinä?

Voivatko neuvosto ja komissio myös ottaa huomioon, että:

1. TRIPS-sopimuksessa tunnustetaan vain viralliset innovaatiojärjestelmät, mikä on epäoikeudenmukaista ja vääristynyttä, erityisesti kehitysmaiden näkökulmasta

2. moraaliin ja yleiseen järjestykseen liittyvät säännökset TRIPS:in 27.2 artiklassa ovat hyvin rajallisia, ne liittyvät vain patentoitujen keksintöjen kaupan pitoon, eivät keksintöjen patentoitavuuteen?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(5. syyskuuta 2001)

Komissio katsoo, että nykyisellään teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan sopimuksen (TRIPS-sopimus) eliömuotojen patentoimista käsittelevässä 27 artiklan 3 kohdan b alakohdassa ilmaistaan patentoimista kannattavien maiden ja niiden maiden, jotka eivät sitä kannata, välillä huolellisesti neuvoteltu tasapainoinen lopputulos. Tämän johdosta TRIPS-sopimus tarjoaa Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenille joustonvaraa sen suhteen, kuinka niiden on suhtauduttava eliömuotojen patentoitavuuteen. WTO:n jäsenten ei ole pakko sallia kasvien ja eläinten patentoimista. Ne ovat ainoastaan velvollisia tarjoamaan patenttisuojan mikro-organismeihen liittyville keksinnöille ja järjestämään sui generis -suojan kasvilajikkeille. Nykyään monet maat ovat edelleen eliömuotojen patentoimisen kannalla, eivätkä ne hyväksy elävien organismien patentoimista koskevaa yleistä kieltoa. Tästä syystä komissio kannattaa 27 artiklan 3 kohdan b alakohdan säilyttämistä nykyisen kaltaisena.

Yhteisö esitti hiljattain TRIPS-neuvostolle näkemyksensä biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien kysymysten ja TRIPS-sopimuksen välisistä yhteyksistä (http://www.cc.cec:8082/comm/trade/pdf/dc_bdtrips.pdf). Tässä tiedonannossa yhteisö painottaa TRIPS-sopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen erilaisia tavoitteita ja sitä, etteivät ne käsittele samaa aihetta, mutta myöntää samalla, että TRIPS-sopimuksessa tarkoitetuilla oikeuksilla ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen asiasisällöllä on paljon yhtymäkohtia. Lisäksi komissio ilmoittaa olevansa valmis rakentavaan keskusteluun biologiseen monimuotoisuuteen liittyvistä kysymyksistä sopivilla foorumeilla, jollaisia ovat muun muassa WTO, biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus (CBD), YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) ja Maailman henkisen omaisuuden järjestö (WIPO). Erityisesti yhteisö on valmis keskustelemaan siitä, kuinka kumpikin sopimus voitaisiin panna täytäntöön niin, että ne tukisivat toisiaan, jotta perinnetieto ja siihen liittyvät myönteiset asiat tunnustettaisiin nykyistä paremmin, estettäisiin perinnetiedon virheellinen patentointi sekä suojattaisiin perinnetietoa ja viljelijöiden oikeuksia.

Tältä osin yhteisö on osallistunut aktiivisesti CBD:n asiantuntijapaneelin työhön, joka koskee mahdollisuuksia geenivarojen käyttöön ja niiden käytöstä saatavan hyödyn jakamista. Bonnissa lokakuussa 2001 kokoontuva CBD:n tilapäinen työryhmä pyrkii kehittelemään paneelin työn tulosten pohjalta ohjeita ja muita toimintamalleja, joiden avulla kysymystä geenivarojen käyttömahdollisuudesta ja saatavan hyödyn jakamisesta voidaan käsitellä, ja tähän tarkasteluun sisältyy myös perinnetieto. Yhteisö on valmis toimimaan aktiivisesti työryhmässä, jotta sen toiminnalla saavutettaisiin hyviä tuloksia. Perinnetiedon suojaamista käsitellään myös biologista monimuotoisuutta koskevan sopimuksen 8 artiklan j kohdan mukaisessa ryhmässä, jossa yhteisö myös on mukana.

Komissio viittaa lisäksi yhteisön panokseen neuvotteluissa, jotka koskevat kansainvälisen elintarvike- ja maataloustuotantoon liittyviä kasvien geenivaroja käsittelevän sopimuksen (International Undertaking on Plant Genetic Resources for Food and Agriculture) tarkistusta FAO:ssa (siinä käsitellään muun muassa keinoja helpottaa geenivarojen saamista käyttöön, etujen jakamista, teollis- ja tekijänoikeuksia ja viljelijän oikeuksia), sekä WIPOn uudessa hallitustenvälisessä komiteassa, joka käsittelee mahdollisuuksia geenivarojen käyttöön sekä perinnetietoa ja kansanperinnettä.

TRIPS-sopimuksessa ei tosiasiallisesti käsitellä epävirallisia innovointijärjestelmiä tai perinnetietoa. Sopimus kattaa lähinnä ne teollis- ja tekijänoikeudet, joita jo säännellään muilla kansainvälisillä sopimuksilla, kuten WIPOn valvomat oikeudet. TRIPS-sopimus ei kuitenkaan millään tavoin estä maita perustamasta kansallisia järjestelmiä perinnetiedon suojaamista varten. Yhteisö on selvästi ilmaissut, että se suhtautuu avoimesti kehitysmaiden pyyntöihin sisällyttää TRIPS-sopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan, myös perinnetietoa käsittelevän yleissopimuksen keskinäinen yhteys uuden kauppaneuvottelukierroksen asialistalle.

Komissio ei ole arvoisan parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että moraaliin ja yleiseen järjestykseen liittyvät TRIPS-sopimuksen 27 artiklan 2 kohdan säännökset olisivat hyvin rajalliset ja koskisivat vain patentoitujen keksintöjen kaupallista hyödyntämistä.

Kyseisen artiklakohdan ansiosta WTO:n jäsenet voivat sulkea patenttisuojan ulkopuolelle muutoin patentoitavat keksinnöt yleiseen järjestykseen tai moraaliin liittyvistä syistä, joita ovat muun muassa ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelu ja ympäristölle aiheutuvan vakavan haitan välttäminen. Siinä myös määrätään, että patenttisuojan ulkopuolelle voidaan sulkea ainoastaan tuotteita, joiden kaupallinen hyödyntäminen on myös kielletty. Perusteluna tälle on, että patenttisuojan kieltäminen tietyiltä keksinnöiltä (esimerkiksi tietyiltä asetyypeiltä) olisi kohtuutonta, jos samanaikaisesti sallittaisiin niiden hyödyntäminen kaupallisesti.