KIRJALLINEN KYSYMYS E-0701/01 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle. Kuurojen työllistäminen.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0103 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0701/01 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Kuurojen työllistäminen Tietääkö komissio, että kuurojen työttömyysaste on noin kaksinkertainen kansalliseen keskitasoon verrattuna? Selvitysten mukaan kuurojen työllistyminen on hidasta, ja tilannetta pahentaa, jos he kohtaavat syrjintää. Ne jotka onnistuvat löytämään työtä, ovat poikkeuksetta alityöllistettyjä tai heille annetaan vähempiarvoisia tehtäviä. Kuurojen asema ei ole parempi yhteiskunnan toimintojen kannaltakaan. Useimmat tärkeät asiat yhteiskunnassamme perustuvat ääneen. Puhuminen, musiikki, radio ja puhelin ovat kaikki sosiaalisen vuorovaikutuksen koossa pitäviä voimia. Kuurot jäävät paitsi suuresta osasta informaatiota, palveluja ja mahdollisuuksia. Katsooko komissio, että kuurojen osallistumista yhteiskunnan toimintaan pitää edistää? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. toukokuuta 2001) Komissio tietää, että kuurojen työllisyysaste on alhaisempi kuin muiden. Se pyrkii kuitenkin luomaan edellytykset tilanteen parantamiseksi. Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetussa neuvoston direktiivissä 2000/78/EY(1) säädetään toimista erityisesti vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta (vuosiksi 2001-2006) 27 päivänä marraskuuta 2000 tehdyssä neuvoston päätöksessä(3) asetetaan käytännön puitteet eri syihin, myös vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjuntastrategialle. Euroopan työllisyysstrategiaan kuuluvissa vuotuisissa kansallisissa työllisyyden toimintaohjelmissa kiinnitetään erityishuomiota vammaisten työllisyyteen. Tietyt kuurojen kohtaamat vaikeudet työnsaannissa voidaan voittaa teknisin keinoin. Komissio on rahoittanut ja rahoittaa nykyisinkin useita tutkimushankkeita, joiden tarkoituksena on mahdollistaa pääsy puheen maailmaan. Esimerkiksi tietoyhteiskunnan tekniikoita koskevan ohjelman (IST) puitteissa käynnistetyllä Visicast-hankkeella pyritään edistämään järjestelmää, joka tunnistaa puheen ja kääntää sen automaattisesti Euroopan eri merkkikielille. Wisdom-hankella puolestaan selvitetään tarpeita merkkikielten välisen yhteyden luomiseen uuden sukupolven matkapuhelinten avulla. Uudessa Equal-yhteisöaloitteessa vuosiksi 2000-2006(2) edetään aihepiireittäin ja keskitytään samanaikaisesti useisiin syrjinnän syihin. Kuuroja kehotetaan selvittämään mahdollisuutta osallistua Equal-ohjelmaan. Kesäkuussa 2000 neuvosto ja komissio valmistelivat eEurope-toimintaohjelman (tietoyhteiskunta kaikille) Eurooppa-neuvoston 19.-20. kesäkuuta pitämälle Feiran-kokoukselle. Yksi eEurope-aloitteen kymmenestä painopisteestä on vammaisten eParticipation. Merkkikielille on annettu Euroopan kielten teemavuoden yhteydessä niille itseoikeutetusti kuuluva asema. Komissio on ehdottanut vuotta 2003 Euroopan vammaisten teemavuodeksi. Teemavuosi antaa mahdollisuuden tietoisuuden laajaan kohottamiseen sekä vammaisiin, tietenkin myös kuulovammaisiin, kohdistuvan syrjinnän torjuntaan niin työmarkkinoilla kuin yhteiskunnassa yleensäkin. (1) EYVL L 303, 2.12.2000. (2) Komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivojen luomiseksi Equal-yhteisöaloitetta varten valtioiden välisestä yhteistyöstä, jonka tarkoituksena on edistää uusia käytäntöjä kaikenlaisen työmarkkinoihin liittyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi - EYVL C 127, 5.5.2000. (3) EYVL L 303, 2.12.2000.