ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3733/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle. Lissabon-Cascais-moottoritien jatkaminen Birrestä Areiaan.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0238 - 0238



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3733/00 esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (30. marraskuuta 2000) Aihe: Lissabon-Cascais-moottoritien jatkaminen Birrestä Areiaan Paikallisen lehdistön mukaan Cascaisin kunta maksaa maanomistajille 10 000 escudoa neliömetriltä ostaakseen maata moottoritien rakentamista varten, vaikka normaalisti maasta tällä alueella ei maksettaisi enempää kuin 500 escudoa neliömetriltä. Voiko komissio kertoa, rakennetaanko moottoritien jatke EU:n talousarviosta saatavan rahoituksen avulla? Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio ryhtyy varmistaakseen, ettei rahaa käytetä liian korkeiden hintojen maksamiseen maanomistajille? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2598/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön tuki Portugalin kalatalousalalle.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2598/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Yhteisön tuki Portugalin kalatalousalalle Kun otetaan huomioon - vastaus kirjalliseen kysymykseen E-1525/00(1), - Propesca-ohjelmasta Portugalissa ja Pesca-yhteisöaloitteen toteuttamisesta tilintarkastustuomioistuimen järjestämä kuuleminen, jossa luotettavien lähteiden mukaan tultiin siihen tulokseen, että EU veti Portugalilta pois 3,5 miljardia escudoa, koska hakemusten arvioinnissa ja rahoituksen myöntämisessä tapahtui viivästymisiä, - kalatalousalan merkitys Portugalille. 1. Mikä on komission mielestä syynä Pesca-yhteisöaloitteen ja KOR:sta rahoitettujen ohjelmien heikkoon toteutumiseen yleensä ja erityisesti Portugalissa? 2. Mitä toimenpiteitä komissio toteutti vuosin 19941999 ja mitä toimenpiteitä se aikoo jatkossa toteuttaa turvatakseen Pesca-yhteisöaloitteen ja KOR:n rahoituksen asianmukaisen toteutumisen aikaisemmalla rahoitusjaksolla ja erityisesti Portugalissa? 3. Mitä seurauksia tällä alhaisella toteutumisen tasolla on keskusteluun KOR:n rahoituksen myöntämisestä uudella rahoitusjaksolla? (1) EYVL C 89 E, 20.3.2001, s. 49. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2000) 1. Pesca-yhteisöaloitteen ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) rahoitettavien toimintaohjelmien toteuttamisen viivästymiset ja alhainen toteuttamisprosentti johtuvat erityisesti Portugalissa suurelta osin kansallisen lainsäädännön julkaisemisen viivästymisestä, vastuussa olevan hallinnon (DGPA) rakenneuudistuksesta sekä toimintaohjelmien hallinnointia ja valvontaa kansallisella tasolla hoitavan henkilöstön riittämättömyydestä. 2. Komissio toteutti yhteisön toisessa tukikehyksessä (YTK II) toimenpiteitä Pesca-yhteisöaloitteen varojen ja KOR-varojen asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi eri jäsenvaltioissa. Portugalille lähetettiin erityisesti täytäntöönpanovaiheessa seurantakomiteasta varoituksia ja kirjeitä, joilla muistutettiin kansallista hallintoa, että viivästymisten osalta on syytä ryhtyä toimenpiteisiin. Näiden toimien ansiosta tilanne palautui normaaliksi vuoden 1998 toisella vuosineljänneksellä. 3. Kansallisen hallinnon ponnistelujen ansiosta KOR:n käytettävissä olevat määrärahat voitiin YTK II -jakson lopussa sitoa kokonaisuudessaan. Myös tavoitteiden saavuttamisaste oli tyydyttävä. Näissä olosuhteissa ohjelmien alhainen toteutumistaso Portugalissa ei vaikuttanut negatiivisesti keskusteluun, joka koskee KOR:n määrärahojen jakamista YTK III:ssa vuosina 20002006.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2558/00 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle. Hampuntuotanto.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0182 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2558/00 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle (28. heinäkuuta 2000) Aihe: Hampuntuotanto Kuinka paljon hamppua Euroopan unionissa tuotetaan tällä hetkellä ja kuinka suuri osa siitä käytetään köydenvalmistukseen? Onko komissiolla mitään tietoja siitä, mihin köydenvalmistuksen jälkeen jäljelle jäävä osuus käytetään? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 2000) Komissiolla ei ole virallisia tilastoja tuotetun hampun määristä. Jäsenvaltioiden ilmoittamien hehtaareita ja keskimääräistä viitetuotosta koskevien tietojen perusteella voidaan kuitenkin arvioida tietyllä varauksella, että yhteisön hampun kuitujen tuotanto on noin 30 000 tonnia. Hampun kuidusta valmistettujen köysien tuotanto on äärimmäisen rajoitettua synteettisten kuitujen voimakkaan kilpailun vuoksi. Tällä hetkellä hamppukuitua käytetään suurimmaksi osaksi paperiteollisuudessa. Uusia erityismarkkina-alueita on kuitenkin tutkimuksen kohteena tai kehitteillä, kuten auto- tai rakennusteollisuudessa, mutta toistaiseksi markkinat ovat rajalliset. Myös kasvin muita osia pidetään kaupan: erityisesti ydintä (puumainen aine), jota käytetään usein eläinten kuivikkeina ja usein lintujen ravintona käytettyjä siemeniä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1739/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Kyproksen ja Maltan liittymistä valmistelevan strategian rahoitus.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0039 - 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1739/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (5. kesäkuuta 2000) Aihe: Kyproksen ja Maltan liittymistä valmistelevan strategian rahoitus Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä, jotta ehdokasvaltioille Kyprokselle ja Maltalle tarkoitetut määrärahat siirretään talousarvion ulkoisia toimia koskevasta luvusta B4 lukuun B7, joka koskee liittymistä valmistelevan strategian avustamista, Euroopan parlamentin jo hyväksymien vuoden 2001 talousarviomenettelyn suuntaviivojen mukaisesti (48 kohta)? Vastaus (20. marraskuuta 2000) Varainhoitovuoden 2001 alustavan talousarvioesityksen ensimmäisessä käsittelyssä neuvosto vahvisti, että kyseiset määrärahat otetaan osastoon B7-0 (liittymistä valmisteleva strategia) muiden ehdokasvaltioita koskevien budjettikohtien kanssa. Neuvosto korostaa, että sen mielestä Kyproksen ja Maltan liittymistä valmistelevaan strategiaan liittyvien budjettikohtien rahoitus kuuluu tässä vaiheessa rahoitusnäkymien otsakkeeseen 4 (ulkoiset toimet). Neuvosto (budjetti) käsitteli tätä asiaa 20. heinäkuuta 2000 pitämässään istunnossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3441/00 esittäjä(t): Heinz Kindermann (PSE) komissiolle. Rakennetoimet Euroopan unionissa vuosina 2000‐2006.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0230 - 0231



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3441/00 esittäjä(t): Heinz Kindermann (PSE) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Rakennetoimet Euroopan unionissa vuosina 20002006 Berliinin Eurooppa-neuvostossa päätettiin 24.25. maaliskuuta 1999 ottaa käyttöön 260 miljardia euroa unionin rakennepoliittisiin tarkoituksiin vuosina 20002006. Neuvosto antoi asetukset rakennerahastoista 21. kesäkuuta 1999. Rakennerahastoista tuetaan sosiaalis-taloudellisia kehittämisohjelmia 15 jäsenvaltiossa. Ohjelmia olisi keskitettävä rahoituksellisesti ja maantieteellisesti, niitä olisi johdettava keskitetysti ja niiden valvontaa ja tehokkuutta olisi lisättävä. Voiko komissio ilmoittaa edellä mainitun johdosta, - mihin edistämistoimiin on jo ryhdytty ja - mitä osa-alueita ei ole vielä tuettu? Voiko komissio tarkentaa edellä mainittua kohtaa ja esittää taulukon muodossa, - milloin jäsenvaltiot jättivät suunnitelmansa toimintaohjelmista ja - kuinka pian komissio teki päätöksen niistä? Rakennerahastojen yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen 15 artiklan mukaan komission on tehtävä päätös viimeistään viiden kuukauden kuluttua suunnitelman jättämisestä. Onko tämä aikaraja ylitetty joissakin tapaukissa ja jos on, miksi? Voiko komissio lisäksi esittää taulukon muodossa, - milloin jäsenvaltiot jättivät luonnokset vastaavista kansallisista direktiiveistä ja - milloin komissio teki päätöksen niistä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3000/00

esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle

(20. syyskuuta 2000)

Aihe: Yhteiset normit maantietunneleille Euroopan unionissa

Italian ja Ranskan välisessä Mont Blancin maantietunnelissa sekä itävaltalaisessa Tauerntunnelissa äskettäin sattuneet onnettomuudet nostivat Euroopassa esiin arkaluontoisen aiheen: turvallisuusnormit ja ennaltaehkäisytoimenpiteet käytössä olevissa eri tyyppisissä tunneleissa. Eri maiden normit näyttävät olevan kovin erilaisia ja epäyhtenäisiä tässä asiassa.

Voisiko komissio ilmoittaa, aikooko se tutkia mahdollisuutta luoda yhteiset normit, joiden avulla määriteltäisiin yleiset säännöt maantietunnelien tilanteen yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionissa?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(13. marraskuuta 2000)

Useat kansainväliset järjestöt, esimerkiksi Kansainvälinen tiejärjestö (PIARC) ja Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio (UN-ECE), työskentelevät aktiivisesti ja tehokkaasti tunnelien turvallisuuden parantamiseksi muun muassa vaihtamalla kokemuksia sekä kartoittamalla eri tekniikoita ja menettelyjä. Komissio ei aio tehdä näiden kanssa päällekkäistä työtä, etenkin kun pitkät maantietunnelit ovat geometrialtaan, sijainniltaan ja iältään liian erilaisia, jotta niihin voitaisiin perustellusti soveltaa perinteistä normatiivista lähestymistapaa.

Pisimpään käytössä olleiden tunnelien turvallisuus on kuitenkin säännöllisesti arvioitava uudelleen, ja toteutettavissa toimissa on pyrittävä hyödyntämään innovaatioita ja tekniikan edistystä. Laitteiden tapauskohtainen arviointi voidaan toteuttaa liikennejärjestelmien yhtenäisyyttä parantavien ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä suosivien yhteisten perusteiden pohjalta. Komission tavoitteena on laatia yhdenmukaiset arviointiohjeet koko yhteisön käyttöön.

Liikenteenohjaukseen, merkinantojärjestelmiin sekä viestintään autoilijoiden ja tunnelin ylläpitäjien välillä käytettävät uudet tekniikat on kehitettävä mahdollisimman yhteensopiviksi muun muassa laatimalla niihin ohjeistus, joka on kaikkien käyttäjien ymmärrettävissä kansalaisuudesta riippumatta. Yhteisön on toimittava erityisesti näillä aloilla. Tunnelien turvallisuusjärjestelyjen on oltava yhdenmukaiset avoimilla teillä käytettävien yleisten sovellusten kanssa, jotta käyttäjien ei tarvitse opetella niitä erikseen.

Komissio edistää samanaikaisesti Nedies-projektin (Natural and Environmental Disasters Information Exchange System) yhteydessä eri pelastuspalveluiden välistä kokemusten vaihtoa pelastustoimista, joita on toteutettu viime vuosina yhteisön alueella sijaitsevien tunneleiden suuronnettomuuksissa. Loppuraportti on valmistuttuaan saatavilla Internetissä, kuten myös kaikki aiemmin laaditut kokemusten vaihtoa koskevat raportit (http://nedies.jrc.it).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2887/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Vaaralliset koirat.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0124 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2887/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Vaaralliset koirat Aikooko komissio ottaa käyttöön vaarallisia koiria koskevia säädöksiä unionissa? Jos aikoo, miten komissio perustelee koko unionia koskevat toimet jäsenvaltiokohtaisten toimien sijaan? Eikö jäsenvaltioiden pitäisi voida päättää tästä toissijaisuusperiaatteen perusteella? Aikooko komissio ottaa käyttöön staffordshirenbullterrierit kieltäviä sääntöjä unionissa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 2000) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, ettei se tällä hetkellä aio ehdottaa yhteisön lainsäädännön yhdenmukaistamista vaarallisten koirien kieltämiseksi. Näin ollen komissio ei myöskään aio ehdottaa staffordshirenbullterrierien kieltämistä koskevia säädöksiä. Komissio on sitä mieltä, että tässä yhteydessä on jäsenvaltioiden asia toteuttaa asiaankuuluvia kansallisia toimenpiteitä. Tällöin niiden on otettava huomioon EY:n perustamissopimuksen määräykset ja erityisesti sen 28 ja 30 artikla (entiset 30 ja 36 artikla). Vaikka mainitussa 28 artiklassa jäsenvaltioita kielletään toteuttamasta kansallisia toimenpiteitä, jotka rajoittavat kyseisten eläinten vapaata liikkuvuutta, 30 artiklassa jäsenvaltioille annetaan lupa kieltoihin ja rajoituksiin, jotka ovat perusteltuja ihmisten terveyden ja elämän suojelun kannalta. Kieltojen ja rajoitusten on kuitenkin oltava suhteutettuja tavoitteeseen nähden ja luonteeltaan syrjimättömiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3617/00 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Euroopan unionista Puolaan tuotavien kalatuotteiden tuontitariffit.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0195 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3617/00 esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionista Puolaan tuotavien kalatuotteiden tuontitariffit Voiko komissio esittää kymmeneen Keski- ja Itä-Euroopan maahan, Puola mukaan luettuna, tuotavan kalan ja kalatuotteiden tuontitariffien alentamista koskevien neuvotteluiden alustavan aikataulun? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 2000) Komission saaman valtuutuksen perusteeella yhteyksiä on pidetty kymmeneen Keski- ja Itä-Euroopan (KIE-) maahan, joiden kanssa on aloitettu liittymisneuvottelut. Komissio on toteuttanut ensimmäisen neuvottelukierroksen kahdeksan ehdokasmaan kanssa. Toinen neuvottelukierros, joka johti asianomaisille viranomaisille esitettävään yhteisymmärryspöytäkirjaan, järjestettiin marraskuun loppupuolella ja se koski neljää KIE-maata, mukaan luettuna Puola. Jos jäsenvaltiot hyväksyvät komission ehdotukset, kauppaa koskevat järjestelyt voivat tulla voimaan heti vuoden 2001 alkupuolella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2915/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Yhteinen eläkepolitiikka.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2915/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Yhteinen eläkepolitiikka EU:n on käsiteltävä perusteellisemmin kysymystä yhteisestä eläkepolitiikasta ja etsittävä käytännön ratkaisuja, koska sen väestön ikäjakauma painottuu entistä enemmän vanhuksiin. Sosiaaliturvajärjestelmiä ja erityisesti eläkejärjestelmiä koskevista uudistuksista käydään keskusteluita kaikissa jäsenvaltioissa, mutta näkökulmat vaihtelevat maittain johtuen eroista instituutioiden rakenteissa, varainhoidon ja talouden tilassa, yhteiskunnallisissa asenteissa ja väestön kehityksessä. Euroopan tasolla tätä keskustelua ei välttämättä voida käydä ainoastaan muutamien yleisten periaatteiden pohjalta, vaan asiaan on paneuduttava voimakkaammin, jotta voidaan luoda vähitellen yhteinen eläkepolitiikka. Voiko komissio tästä syystä ilmoittaa, onko se jo laatinut tästä aiheesta konkreettisia ehdotuksia tai arvioinut yhteisen eläkepolitiikan toteutettavuutta ja luonnetta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2000) Komissio katsoo myös, että eläkkeet ovat väestön ikääntymisen vuoksi merkittävä poliittinen kysymys. Tiedonannossaan Yhteinen strategia sosiaalisen suojelun uudistamiseksi(1), joka annettiin 14. heinäkuuta 1999, komissio nimesi eläkkeiden turvaamisen ja eläkejärjestelmien ylläpidettävyyden varmistamisen yhdeksi neljästä päätavoitteesta. Neuvosto on myös hyväksynyt tavoitteen, ja Lissabonin Eurooppa-neuvosto antoi vastaperustetulle sosiaalista suojelua käsittelevälle korkean tason työryhmälle talouspoliittisen komitean työ huomioon ottaen tehtäväksi mldr ensimmäisenä painopistealueenaan laatia komission tiedonannon pohjalta tutkimus sosiaalisen suojelun kehityksestä pitkällä aikavälillä. Tutkimuksessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota eläkejärjestelmien kestävyyteen eri ajanjaksoina vuoteen 2020 saakka ja tarvittaessa sen jälkeenkin. Eurooppa-neuvoston edellyttämä tiedonanto annetaan pikapuoliin, ja siinä esitetään puitteet tulevalle yhteistyölle eläkkeiden turvaamiseksi ja eläkejärjestelmien ylläpidettävyyden varmistamiseksi. Komissio ei kuitenkaan aio ehdottaa yhteistä eläkepolitiikkaa. Eläkejärjestelmien uudistamisesta vastaavat edelleenkin jäsenvaltiot, vaikka ne selvästikin hyötyisivät tietojen vaihdosta yhteisön tasolla. Komissio on kuitenkin vakaasti sitä mieltä, että keskustelua eläkkeiden tulevaisuudesta ei pitäisi yhteisössä käydä vain hallitusten välillä, ja kehottaa kaikkia asianosaisia osallistumaan keskusteluun. (1) KOM(1999) 347 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0813/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Sveitsin jäsenyyshakemuksen mahdollinen peruuttaminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0004 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0813/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (20. maaliskuuta 2000) Aihe: Sveitsin jäsenyyshakemuksen mahdollinen peruuttaminen EU:n neljäntoista jäsenvaltion käyttäytyminen Itävaltaa kohtaan on herättänyt kritiikkiä sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella. Sveitsissä Sveitsin kansanpuolueen ryhmä on kiireellisessä välikysymyksessä kehottanut liittoneuvostoa perumaan EU:n jäsenyyshakemuksen, jotta kahdenvälisiä neuvotteluja koskeva äänestys ei vaarantuisi. Sen mukaan lopullinen luopuminen EU:hun liittymisen strategisesta tavoitteesta on väistämätön, ja pöyristyttävä Itävallan kohtelu paljastaa viimeisellekin EU-fanaatikolle Brysselin todelliset kasvot. Samalla kun Euroopan unionia työllistää sen laajentuminen, jonka tulisi mahdollistaa vuosisatoja jatkuneen kahtiajaon päättyminen, EU joutui Itävaltaan kohdistamansa eristämispolitiikan vuoksi monien Euroopan kansalaisten ja ehdokasvaltioiden epäsuosioon. Tämä Itävaltaan kohdistunut boikotti osoittaa usein käytettyjen ilmausten eurooppalainen kumppanuus, eurooppalainen yhteistyö ja Euroopan yhteenkasvaminen olevan vain sanahelinää. Viime helmikuussa aloitetulla Euroopasta käytävää vuoropuhelua koskevalla aloitteella Euroopan komissio haluaa yhdessä Euroopan parlamentin kanssa edistää Eurooppaa koskevan julkisen keskustelun aloittamista. Eurooppa on määrä tuoda lähemmäs kansalaisia. Samalla näyttää kuitenkin siltä, että neuvoston puheenjohtajisto eristämällä Wienin poliittisesti tekee kaikkensa, jotta unioni joutuisi huonoon valoon ja että sen kansalaiset eivät enää ymmärtäisi sitä. EU:n vastaiset voimat saavat siis valitettavasti jälleen lisää kannatusta. Lisäksi neljäntoista jäsenvaltion päätös ja mm. Belgian ulkoministerin ja Ranskan valtiovarainministerin käytös ovat aiheuttaneet sen, että Sveitsin integroituminen EU:hun on taantunut useita vuosia taaksepäin. Siksi neuvostolta kysytään, miten ja milloin se aikoo ryhtyä toimimaan demokratian, suvaitsevaisuuden ja kumppanuuden hengessä ja eristämisen sijasta käymään vuoropuhelua, niin että sen toiminta herättää luottamusta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja kansalaisissa? Vastaus (10. marraskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista toimenpiteistä on ilmoitettu Portugalin pääministerin neljäntoista jäsenvaltion hallitusten puolesta laatimassa julkilausumassa. Kyseinen julkilausuma ei sido neuvostoa. Neuvosto ei ole antanut asiasta lausuntoa eikä näin ollen pysty vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2934/00 esittäjä(t): Peter Mombaur (PPE-DE) komissiolle. Kaasu- ja höyryturbiinivoimalaitokset.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2934/00 esittäjä(t): Peter Mombaur (PPE-DE) komissiolle (19. syyskuuta 2000) Aihe: Kaasu- ja höyryturbiinivoimalaitokset Kaasu- ja höyryturbiinivoimalaitoksilla on energia- ja ilmastopolitiikassa erityinen merkitys, siis myös niissä käytetyillä kaasuturbiineilla. 1. Pitääkö paikkansa, että eurooppalaiset turbiinien valmistajat ovat vuodesta 1992 lähtien kärsineet vääryyttä USA:n taholta sen vuoksi, että USA:ssa tuetaan teollisuutta ATS-ohjelmalla? 2. Pitääkö paikkansa, että amerikkalaisia turbiinien valmistajia tuetaan tulevaisuudessa Vision-21-ohjelmalla? 3. Miten komissio arvioi näitä USA:n valtiollisia tukiohjelmia? 4. Onko komission mielestä mahdollista, että Euroopan unioni tai jäsenmaat tukevat eurooppalaisia turbiinien valmistajia? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2000) 1. Komissio on tietoinen Yhdysvaltojen ohjelmista Advanced Turbine Systems ja Vision 21, joilla edistetään kaasuturbiinien kehittämistä Yhdysvaltojen teollisuudessa. Yhdysvallat päätti vuonna 1992 valita kaasuturbiinit yhdeksi painopistealakseen. Yhteisön ohjelmissa painopisteeksi on valittu uusiutuviin energialähteisiin liittyvä teknologia. 2. Pitää paikkansa, että amerikkalaisia turbiinien valmistajia tuetaan Vision 21 -ohjelmalla. Ohjelma on yhtenä painopisteenä Yhdysvaltojen ja yhteisön välisessä yhteistyössä, josta keskustellaan parhaillaan osapuolten allekirjoittaman, tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä. 3. Komission mielestä Yhdysvaltojen ohjelmilla edistetään merkittävästi kaasuturbiiniteknologian kehittämistä. 4. Kaasuturbiiniteknologian kehittäminen sisältyy tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennessä puiteohjelmassa energiaa koskevaan erityisohjelmaan. Komissio myöntää, että kaasuturbiineilla on keskeinen merkitys erityisesti ympäristönsuojelulle ja Euroopan kilpailukyvylle. Niinpä se esittikin lokakuussa 2000 aihekohtaisen ehdotuspyynnön, joka koski kaasuturbiinien avulla tapahtuvaa sähköntuotantoa. Marraskuussa 2000 on tarkoitus järjestää tiedotustilaisuuksia teollisuudelle ja muille ehdotusten tekijöille. Lisäksi komissio perustaa piakkoin kaasuturbiineja koskevan aihepiirikohtaisen verkon, jolla pyritään varmistamaan, että teollisuudelle tiedotetaan ja teollisuutta kuullaan mahdollisimman hyvin näistä asioista. On selvää, että kaikissa tämän alan ohjelmissa on noudatettava tukia ja avustuksia koskevia kansainvälisiä sääntöjä riippumatta siitä, ovatko ohjelmat amerikkalaisia vai eurooppalaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2986/00 esittäjä(t): Vittorio Sgarbi (PPE-DE) komissiolle. Liikenneyhteydet Sisiliassa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0035 - 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2986/00 esittäjä(t): Vittorio Sgarbi (PPE-DE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Liikenneyhteydet Sisiliassa Sisilian liikenneyhteydet moottoritiet, rautatiet, lentokentät ja satamat ovat selkeästi alikehittyneitä niin alueellisella, kansallisella kuin kansainväliselläkin tasolla. Sopimuksia puiteohjelmista, jotka ovat ratkaiseva askel välttämättömien perusrakenteiden luomiseksi, ollaan toteuttamassa Euroopan unionin kanssa suunnitellun yhteistyöhankkeen muodossa. Eikö komissio katso, että Italian hallitus on ollut huomattavan paljon myöhässä sopimusten käynnistämisessä ja että se on menetellyt kohtuuttoman hitaasti taloudellisten resurssien myöntämisessä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 2000) Komissio on tietoinen Sisilian liikennealan ja tämän alan hankkeiden, jotka ovat jo saaneet rakennerahastojen osarahoitusta ohjelmakaudella 19941999, viivästyneestä tilanteesta. Kaudella 20002006 tämän alueen liikenneinfrastruktuurien parantamiseksi toteutetut toimenpiteet osarahoitetaan rakennerahastoista tavoitteen 1 mukaisesti joko Sisilian alueellisen toimenpideohjelman (ATO) tai koko Etelä-Italian alueen käsittävän liikennettä koskevan kansallisen toimenpideohjelman (KTO) mukaisesti. Sisiliaa koskeva alueellinen toimenpideohjelma oli yksi ensimmäisistä tavoitteen 1 ohjelmista, jotka komissio hyväksyi 8. elokuuta 2000. Alueelliset viranomaiset laativat parhaillaan ohjelma-asiakirjan täydennystä mainitun ohjelman täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamiseksi. Komissio tarkastelee parhaillaan liikennettä koskevaa kansallista toimenpideohjelmaa. Sen toteuttamisen edellytyksenä on Italian viranomaisten ennakolta laatima toimenpideväline (strumento operativo), jossa tunnistetaan alan strategiset valinnat Mezzogiornon alueella heinäkuussa 2000 julkaistussa liikenteen yleissuunnitelmassa laaditusta strategiasta alkaen. Näiden kahden ohjelman osalta Sisilian alueen ja Italian hallituksen kesken tehtyihin puitesopimuksiin sisällytetyille hankkeille voitaisiin ehdottaa rakennerahastojen osarahoitusta.