ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0679/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Autojen hinnat Irlannissa ja autojen jakelun sääntely tulevaisuudessa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0679/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Autojen hinnat Irlannissa ja autojen jakelun sääntely tulevaisuudessa Kun otetaan huomioon suhteellisen korkeat hinnat, jotka tavalliset kuluttajat joutuvat maksamaan autoista Irlannissa muiden euroalueen valtioihin nähden, voiko komissio ilmoittaa, milloin se aikoo päättää autojen jakelua koskevasta tulevasta oikeudellisesta kehyksestä, antaa lisätietoja mahdollisen päätöksen taustalla olevista perusteluista ja ilmaista kantansa siitä, miten päätös voisi vaikuttaa autojen hintoihin ja autoalan kilpailuun Irlannissa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2000) Autojen jälleenmyyntiä koskevan nykyisen ryhmäpoikkeusasetuksen(1) 11 artiklassa säädetään, että komissio arvioi säännöllisesti asetuksen soveltamista erityisesti eri jäsenvaltioissa perittävien hintojen ja kuluttajille tarjottavien palvelujen laadun kannalta. Tätä varten komissio on vuodesta 1993 seurannut ajoneuvojen hintakehityksestä kaksi kertaa vuodessa laatimassaan raportissa myös autojen hintaeroja yhteisössä. Asetuksen 11 artiklassa edellytetään lisäksi, että komissio laatii kertomuksen asetuksen arvioimisesta viimeistään 31. joulukuuta 2000. Vaikka arvoisan parlamentin jäsenen huomio pitää paikkansa, on syytä huomauttaa, että komission säännölliset raportit autojen hinnoista eivät ole osoittaneet, että autojen verottomat hinnat olisivat Irlannissa erityisen korkeat verrattuna muihin jäsenvaltioihin ja erityisesti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan(2). Komissio on havainnut, että Irlannin kaltaisissa jäsenvaltioissa, joissa auton ostoa verotetaan raskaasti, verottomat hinnat ovat suhteellisen alhaiset. Verollisista hinnoista on todettava, että autokaupan verottaminen kuuluu edelleen jäsenvaltioiden päätäntävallan piiriin, koska jäsenvaltiot ovat toistaiseksi jättäneet sen verotuksen yhdenmukaistamista sisämarkkinoilla koskevien yhteisön toimien ulkopuolelle. Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen ajoneuvojen jälleenmyynnin oikeudellista kehyksestä tulevaisuudessa, asia on vielä auki. Komissio valmistelee parhaillaan asetuksen arvioimisesta kertomusta, jossa selvennetään hintaerojen syitä ja poikkeuksen saaneen jakelujärjestelmän vaikutuksia ajoneuvojen hintoihin. Asetuksen vaikutus kuluttajiin on keskeinen osa arviointia. Kertomus muodostaa tärkeän perustan keskusteluille ajoneuvojen jälleenmyynnin uudesta oikeudellisesta kehyksestä sen jälkeen kun nykyisen asetuksen voimassaolo päättyy 30. syyskuuta 2002. (1) Komission asetus (EY) N:o 1475/95, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä ja huoltopalvelua koskevien sopimusten ryhmiin (EYVL L 145, 29.6.1995). (2) Ks. esimerkiksi kertomusta koskeva viimeisin lehdistötiedote IP/00/121, 7. helmikuuta 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1178/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. EU:n laajentuminen ja alueet.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1178/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: EU:n laajentuminen ja alueet Olemme parhaillaan Euroopan unionin ja koko Euroopan mantereen historian merkittävässä taitekohdassa. Turkkia lukuun ottamatta kahdentoista muun ehdokasvaltion väkiluku on yhteensä yli sata miljoonaa, joka lisäisi EU:n väkilukua 27 prosentilla. Euroopan parlamentin jäsenten määrä nousee tällöin oletettavasti yli seitsemänsadan, jolloin parlamentti olisi ainoastaan 11 prosenttia sen nykyistä kokoonpanoa suurempi. Euroopan unionin toimielinten roolia ja toimivaltaa ei kuitenkaan aiota muuttaa. Eikö komissio usko, että alueiden edustus tulee voimakkaasti vähenemään? Onko komissio suunnitellut toimia, joiden avulla alueet kuten Baskimaa (kolme miljoonaa asukasta) tai Katalonia (kaksitoista miljoonaa asukasta) voisivat olla edustettuina samassa suhteessa kuin tulevat jäsenvaltiot, esimerkiksi Malta ja Kypros? Onko komissio suunnitellut mitään merkittävää uudistusta alueiden komiteaan, jotta se olisi todella alueita edustava elin? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (22. kesäkuuta 2000) Alueiden edustusta parlamentissa koskevan kysymyksen osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi vuoden 1999 marraskuun istuntojakson kyselytunnilla esitettyyn suulliseen kysymykseen H-666/99(1) (esittäjä Evans). Alueiden komitean osalta komissio on ehdottanut hallitustenvälisestä konferenssista 26. tammikuuta 2000 antamassaan lausunnossa, että edustajiin sovellettaisiin samanlaisia maantieteellisiä jakautumisperusteita jäsenvaltion mukaan kuin parlamentissa. Koko alueiden komitean ei komission ehdotuksen mukaan pitäisi olla suurempi kuin kolmannes edustajien määrästä (233 jäsentä), jotta komitean toiminta olisi tehokasta. Komitean tulevien tehtävien osalta komissio on sitä mieltä, että laajentuneessa unionissa alueiden välinen yhteistyö samoin kuin ehdotetun lainsäädännön vaikutusten arviointi aluetasolla on nykyistäkin tärkeämpää. Alueiden komitean neuvoa-antava tehtävä on siis säilytettävä, jotta se voi täyttää tehtävänsä eli ajaa Euroopan tasolla alueellisten ja paikallisten yhteisöjen etuja. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (marraskuu 1999).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1138/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0131 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1138/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopullinen). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Viranomaisella on kriisitilanteissa kannustava ja tukeva (mahdollisesti myös täytäntöönpaneva) rooli (kohta 52). Viranomainen ei tee kriisitilanteessa päätöksiä konkreettisista toimista, vaan se jää komission ja jäsenvaltioiden edustajista muodostettujen sääntelykomiteoiden tehtäväksi. Tunnustaako komissio sen, että nykyinen kriisitilanteissa noudatettava päätöksentekoprosessi ei aina ole toiminut asianmukaisesti jäsenvaltioiden välisten näkemyserojen vuoksi? Jos komissio ei ole tätä mieltä, katsooko se silloin, että kriisitilanteet on tähän asti hallittu esimerkillisesti? Jos komissio taas tunnustaa edellä olevan väitteen, harkitseeko se silloin vastuun antamista viranomaiselle kriisitilanteiden hallinnoimisessa? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1121/00, E-1124/00, E-1126/00, E-1129/00, E-1130/00, E-1131/00, E-1132/00, E-1135/00, E-1136/00, E-1137/00, E-1138/00 ja E-1139/00 (8. kesäkuuta 2000) Komissio esitti valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta(1) yleiset suuntaviivat, jotka se aikoo ottaa käyttöön, kun tulevaisuudessa perustetaan Euroopan elintarvikeviranomainen. Komissio pyysi kaikkia asiaan liittyviä tahoja ilmoittamaan näkemyksensä ja osallistumaan keskusteluun kuulemismenettelyn aikana. Komissio ei ole useiden arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomien seikkojen osalta vielä viimeistellyt kantaansa eikä ilmoittanut toiminnan yksityiskohtia sen on tätä ennen tarkasteltava kuulemismenettelyssä ilmaistuja näkemyksiä. Toimivallan osalta valkoisessa kirjassa todetaan kuitenkin, että Euroopan elintarvikeviranomaisen tehtäviin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla pitäisi kuulua riskien arvioiminen, tietojen kerääminen ja kuluttajille tiedottaminen. Oikeudellisten syiden ja demokraattisen vastuun vuoksi lainsäädäntövallan siirtäminen riippumattomalle viranomaiselle ei komission mielestä nykytilanteessa ole perusteltua. Viranomaisen toimivallan laajentamista voidaan kuitenkin vastaisuudessa harkita sen toiminnasta saadun kokemuksen ja sen mahdollisesti herättämän luottamuksen perusteella. Myöskään perustamissopimuksen muuttamista ei pidetä mahdottomana ajatuksena. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0946/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Varastettujen ja laittomasti maasta vietyjen kulttuuriesineiden palauttaminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0190 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0946/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Varastettujen ja laittomasti maasta vietyjen kulttuuriesineiden palauttaminen Yhdistyneiden Kansakuntien piirissä edistetään uuden sopimuksen tekemistä varastettujen kulttuuriesineiden palauttamisesta. Sopimuksessa pyydetään osapuolten välisten neuvottelujen käynnistämistä tällaisissa tapauksissa. 1. Onko komissio ilmoittanut tukevansa kyseistä sopimusta? 2. Onko se ehdottanut jäsenvaltioille sen allekirjoittamista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Komission tiedossa ei ole, että YK olisi esittänyt uuden sopimuksen tekemistä varastettujen kulttuuriesineiden palauttamisesta. Aihetta koskien on jo tehty vuoden 1995 Unidroit'n yleissopimus varastetuista tai laittomasti maasta viedyistä kulttuuriesineistä. Komissio osallistui kyseisen yleissopimuksen laadintaan tarkkailijana. Unidroit'n yleissopimuksen hengen mukainen kulttuuriesineiden laittoman kaupan vastainen toiminta kuuluu myös komission yleisiin tavoitteisiin. Ottaen huomioon yhteisön nykyisen kyseistä alaa koskevan toimivallan komissio ei ole kuitenkaan vielä ilmoittanut tukevansa sopimusta suosittamalla jäsenvaltioille sen allekirjoittamista. Komissio muistuttaa, että 17. helmikuuta 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 96/100/EY(1), joka koskee jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta annetun direktiivin 93/7/ETY liitteen muuttamista, säädetään ETA-sopimuksen allekirjoittaneen valtion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamismenettelystä Euroopan talousalueella (ETA). Kyseinen direktiivi kuuluu sisämarkkinoiden toteuttamiseen tähtääviin liitännäistoimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on tarjota täydentäviä keinoja kulttuuriesineiden asianmukaista suojelua varten. Yhteisön lainsäädäntö on otettu huomioon Unidroit'n yleissopimuksessa, jonka 13 artiklan mukaan keskinäisissä suhteissaan sopimusvaltiot, jotka ovat taloudellisen yhdentymisen järjestöjen tai alueellisten elinten jäseniä, voivat ilmoittaa soveltavansa näiden järjestöjen tai elinten sisäisiä sääntöjä, eivätkä sen vuoksi sovella näiden valtioiden kesken tämän yleissopimuksen määräyksiä, kun yleissopimuksen soveltamisala on yhtäpitävä kyseisten sääntöjen kanssa. Viidestä yleissopimuksen allekirjoittaneesta jäsenvaltiosta kaksi on tehnyt tällaisen ilmoituksen: Alankomaat allekirjoittamisen yhteydessä ja yleissopimuksen jo ratifioinut Suomi ratifioimiskirjan tallettamisen yhteydessä. Muut yleissopimuksen allekirjoittaneet jäsenvaltiot ovat Ranska, Portugali ja Italia. Italia on jo tallettanut ratifioimiskirjansa ja on siis yleissopimuksen osapuoli. (1) EYVL L 60, 1.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0451/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) neuvostolle. Kilpailua vääristävät verojärjestelyt Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0451/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) neuvostolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Kilpailua vääristävät verojärjestelyt Euroopan unionissa Voiko neuvosto vahvistaa, että neuvoston virkamiehistä koostuva työryhmä on löytänyt eräistä EU:n jäsenvaltioista 60 verojärjestelyä, joita voidaan pitää kilpailua vääristävinä? Onko totta, että tämän kertomuksen mukaan Alankomaat on kärkisijalla yhdeksällä kilpailua vääristävällä järjestelyllä? Mistä yhdeksästä järjestelystä on kysymys? Onko totta, että Saksasta, Ranskasta, Italiasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta (siis suurista jäsenvaltioista) ei löydetty yhtään kilpailua vääristävää verojärjestelyä? Mihin neuvosto pyrkii tällä virkamiesten laatimalla kertomuksella ja milloin neuvosto tekee oman poliittisen arvionsa? Vastaus (16./17. toukokuuta 2000) 1. Yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän raporttiin, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa ja joka toimitettiin neuvostolle (ECOFIN) 29. marraskuuta 1999, voi tutustua neuvoston Internet-sivulla (ue.eu.int/newsroom, kohta sekalaista, asiakirja 4901/99). 2. Neuvosto päätti julkistaa asiakirjan Internetin välityksellä, muttei ole vielä kuitenkaan ottanut kantaa sen sisältöön eikä voi näin ollen vielä tässä vaiheessa vastata esitettyihin kysymyksiin. 3. Neuvosto muistuttaa lisäksi arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että Helsingin Eurooppa-neuvosto päätti, että perustetaan korkean tason työryhmä, jonka on neuvostolle toimitettavan kokonaisselvityksen puitteissa esitettävä ratkaisumahdollisuudet erityisesti käytännesääntöjen osalta veropaketin osana 1. joulukuuta 1997 kokoontuneen ECOFIN-neuvoston päätelmien mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1079/00 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle. Hammasteknikon ammatin tunnustaminen.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1079/00 esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Hammasteknikon ammatin tunnustaminen Hammasproteesien tekeminen vaatii ammatillista pätevyyttä ja hammasteknikon ammattinimike on tunnustettu useissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Voiko komissio ilmoittaa mitä aloitteita Italian hallitus on tehnyt hammasteknikon ammattinimikkeen tunnustamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Komissiolla ei ole tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista aloitteista. Toisaalta hammasteknikon ammattia ei ole millään tavoin yhdenmukaistettu yhteisössä, ja siksi vain jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia myöntämään ammatille virallisen aseman tai sääntelemään sitä (koulutusvaatimukset, ammattiin pääsy ja ammatin harjoittaminen). Toisaalta ammatillisen koulutuksen tunnustamisen yleisestä järjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetussa neuvoston direktiivissä 89/48/ETY(1) ja 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/51/ETY(2), joita on tarkoitus soveltaa hammasteknikon tutkintotodistuksen tunnustamiseen jäsenvaltioiden välillä, ei säädetä komission velvoitteesta tehdä perinpohjaisia selvityksiä kaikista ammateista, joihin direktiivejä on tarkoitus soveltaa. Tässä yhteydessä komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen seikkaan, että hammasteknikon (odontotecnico) ammattia säännellään jo Italiassa, sillä se mainitaan Italian kohdalla direktiivin 92/51/ETY liitteessä C. (1) EYVL L 19, 24.1.1989. (2) EYVL L 209, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0340/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Elävien eläinten kuljetus.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0132 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0340/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Elävien eläinten kuljetus Tietojeni mukaan komission selvityksessä todetaan, että Saksan, Alankomaiden, Espanjan, Belgian, Ranskan ja Irlannin viranomaiset hyväksyvät toisiin jäsenvaltioihin suuntautuvista eläinkuljetuksista tehtyjä reittisuunnitelmia, joista lähemmässä tarkastelussa ilmenee, että kuljetusten aikana rikotaan tai saatetaan rikkoa lastin purkamiselle ja elävien eläinten lepojaksoille neuvoston direktiivissä 91/628(1) asetettuja vaatimuksia. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä oikaistakseen nämä mahdolliset rikkomukset? (1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0340/00, E-0341/00 ja E-0425/00 (21. maaliskuuta 2000) Komissio on saanut elintarvike- ja eläinlääkintätoimistonsa raporttien ja useiden järjestöjen valitusten perusteella tietää, että eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun neuvoston direktiivin 91/628/ETY (jota on muutettu neuvoston direktiivillä 95/29/EY) täytäntöönpano on useissa jäsenvaltioissa puutteellista. Komissio seuraa näitä ongelmia tarkkaan ja kiinnittää ongelmien ilmetessä jäsenvaltioiden viranomaisten huomion niihin. Tällä alalla on käynnistetty jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskeva menettely yhtä jäsenvaltiota vastaan, ja muita on vireillä. Lisäksi direktiivin 13 artiklassa säädetään, että komissio esittää neuvostolle kertomuksen jäsenvaltioiden tämän direktiivin täytäntöönpanon jälkeisistä kokemuksista, ja tähän kertomukseen liitetään mahdolliset ehdotukset. Kertomus esitetään neuvostolle piakkoin, ja siinä otetaan huomioon kaikki saatavilla olevat tiedot. Pysyvään eläinlääkintäkomiteaan on perustettu työryhmä tarkastelemaan niitä ongelmia, jotka liittyvät direktiivin täytäntöönpanoon pitkänmatkankuljetusten osalta. Komissio saattaa harkita yhteisön lainsäädännön muuttamista kuljetuksia käsittelevän työryhmän päätelmien ja jäsenvaltioiden saamien kokemusten perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0746/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. EU:n terveys-, aids- ja väestöpolitiikat.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0037 - 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0746/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: EU:n terveys-, aids- ja väestöpolitiikat Onko komissiolla aikomuksia lisätä (nykyisin yhdistetyn) aids- ja väestöpolitiikan budjettikohdasta vastaavaa henkilöstöä? Poul Nielsonin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0745/00 ja E-0746/00 (17. huhtikuuta 2000) Komissio tarkastelee parhaillaan kokemuksia yhteisön toiminnasta terveyttä, ihmisen immuunikatovirusta/immuunikatosairautta (hiv/aids) ja väestöpolitiikkaa koskevilla aloilla ja tekee uusia linjauksia yhteisön tulevien toimenpiteiden osalta. Kyseinen työ on osa yhteisön kehitysyhteistyöstä käytävää yleistä keskustelua ja linjanmuokkausta sekä siihen liittyvää keskustelua köyhyyden lievittämistä ja sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevista toimintasuunnitelmista ja sosiaalipolitiikan painopisteiden uudelleentarkastelusta. Jäsenvaltioiden asiantuntijoiden ja eräiden muiden tärkeiden yhteistyötahojen kanssa on käyty epävirallisia keskusteluja asiasta. Yleisesti ottaen komission linjaukset ovat saaneet hyvän vastaanoton ja niistä keskustellaan nyt ylimmän johdon kanssa, ennen kuin asiasta kuullaan laajempia tahoja. Poliittiset linjaukset annetaan luonnollisesti myös Euroopan parlamentin käsiteltäviksi siinä vaiheessa, kun kuullaan edellä mainittuja laajempia tahoja. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman budjettikohdan hallinnoinnin osalta henkilöstöresurssit ja tekninen apu huomioidaan käynnissä olevan yleisen poliittisen linjauksen ja voimavarojen kohdentamisen yhteydessä. Komission uudistamisesta esitetyn valkoisen kirjan(1) jatkotoimien yhteydessä aiotaan käsitellä tätä kysymystä joiltakin osin. Näin ollen henkilöstöresurssien ja taloudellisten voimavarojen kohdentaminen on osa yleisempää painopistealueista ja resurssien kohdentamisesta tehtävää ratkaisua, joka saataneen päätökseen syyskuuhun 2000 mennessä. (1) KOM(2000) 200 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0313/00

esittäjä(t): Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2000)

Aihe: Romanien sosiaalisten oikeuksien turvaaminen

On valitettava tosiasia, että suuri joukko liikkuvia väestöryhmiä ja erityisesti kiertäviä romaneja elää Euroopan unionin ja yleisesti ottaen koko Euroopan yhteiskunnallisten puitteiden rajoilla tai niiden ulkopuolella. Monet tapaukset johtavat siihen päätelmään, että romanit kärsivät usein sosiaalisesta syrjäytymisestä, ja heidän sosiaaliset oikeutensa ovat vastaavasti rajallisia terveydenhoidon, sosiaalihuollon ja koulutuksen aloilla. Tämä johtuu useista samanaikaisista tekijöistä, kuten yhteiskunnan ennakkoluuloista, valtion järjestelmällisten toimien puutteesta ja ennen kaikkea yleisestä vaikkakin välinpitämättömyydestä johtuvasta lähes rikollisesta suhtautumisesta.

Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se edistää tai tukea yleisiä tai erillisiä romanien sosiaaliturvaohjelmia yhteiskunnan tietoisuuden kehittämiseksi, romanien kulttuuri-identiteetin säilyttämiseksi ja kyseisten väestöryhmien kansallisen omaleimaisuuden kunnioittamiseksi?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(7. huhtikuuta 2000)

Syrjäytymisen torjunta on Amsterdamin sopimuksessa asetettu yhteisön ja jäsenvaltioiden nimenomaiseksi tavoitteeksi. Vaikka sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisy ja torjunta kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioille, komissio voi ja sen täytyy auttaa silloin, kun sen panoksesta on todellista hyötyä. Yhteisö voi edellä

sanotun pohjalta edistää kaikkien heikossa asemassa olevien yksilöiden ja ryhmien liikkuva väestö mukaan luettuna sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa, ja komissio on hahmotellut tämän alan mahdollisia ehdotuksia tiedonannossaan Tavoitteena osallisuutta edistävä Eurooppa(1).

Lisäksi komission vastikään 25. marraskuuta 1999 antamissa ehdotuksissa syrjinnän torjumiseksi kielletään rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä työssä ja ammatissa, koulutuksessa, sosiaalisessa suojelussa ja sosiaaliturvan piirissä, sosiaalieduissa sekä tavaroiden ja palvelujen saannissa(2). Torjuessaan niin suoraa kuin välillistä syrjintää näillä aloilla yhteisö edistää edelleen joidenkin sellaisten esteiden poistamista, jotka ovat estäneet romaneja ja muuta liikkuvaa väestöä pääsemästä osalliseksi yhteiskunnan toiminnasta. Komissio on pyytänyt neuvostoa ja parlamenttia etenemään nopeasti tämän ehdotuspaketin osalta.

(1) KOM(2000) 79 lopullinen.

(2) KOM(1999) 564, 565, 566 ja 567 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1077/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Eräiden italialaisten luottolaitosten omille tiliasiakkailleen asettamat ehdot.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0153 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1077/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Eräiden italialaisten luottolaitosten omille tiliasiakkailleen asettamat ehdot Italian pankit maksavat tavallisesti tilinhaltijoille 0,051 prosentin vuotuista korkoa tilillä olevalle pääomalle, mutta perivät myöntämistään lainoista 1012 prosentin korkoa tai jopa enemmän. Onko tällainen toiminta yhteisön lainsäädännön mukaista? Harkitseeko komissio toimia, joilla estettäisiin tämä useimpien italialaisten pankkien harjoittama järjetön ja lyhytnäköinen toiminta, jolla yksityisiltä kansalaisilta, yhtiöiltä ja yhteisöiltä, myös julkisilta yhteisöiltä, verotetaan aiheettomasti suuria rahamääriä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) Yhteisön lainsäädännössä ei ole säännöksiä, joilla pyritään säätelemään korkoja, joita luottolaitokset soveltavat asiakkaidensa pankkitileihin ja lainoihin. Korkotason määrittäminen on jätettävä markkinavoimien tehtäväksi. Perustamissopimusten perusteella ei voida ehdottaa lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, joilla puututtaisiin parlamentin jäsenen esiin tuomiin seikkoihin, eikä komissiolla ole valtuuksia ryhtyä suoriin toimiin tällä alalla. Komissio, kansalliset keskuspankit ja Euroopan keskuspankki eivät voi suoraan säännellä korvauksia, joita luottolaitokset perivät palveluistaan, tai pääomalle maksettavia korkoja. Kukin luottolaitos päättää koroista ja palkkioista liiketoimintastrategiansa perusteella vapaiden markkinoiden periaatteiden mukaisesti. Komissio ei tämän vuoksi suunnittele aloitteita, joilla säänneltäisiin käytänteitä, joita yhteisön luottolaitokset soveltavat asiakkaisiinsa.