KIRJALLINEN KYSYMYS E-0477/03 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle. Mahdollisuus siihen, että EU:n jäsenvaltion sallitaan käyttää ydinaseita Irakia vastaan käytävässä sodassa.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0029 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0477/03 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle (20. helmikuuta 2003) Aihe: Mahdollisuus siihen, että EU:n jäsenvaltion sallitaan käyttää ydinaseita Irakia vastaan käytävässä sodassa 1. Voiko neuvosto vahvistaa, että ne EU:n jäsenvaltiot, jotka ovat myös Naton jäseniä, ovat tähän mennessä sitoutuneet käyttämään ydinaseita vain sellaisia valtioita vastaan, jotka uhkaavat niitä ydinaseilla? 2. Laskeeko neuvosto Irakin kuuluvaksi niihin maihin, joilla on Yhdysvaltojen, Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Venäjän, Kiinan, Intian, Pakistanin, Israelin ja tulevaisuudessa mahdollisesti Pohjois-Korean lisäksi hallussaan ydinaseita? 3. Eikö kohdassa 1 mainittu rajoitus ydinaseiden käytöstä koske enää Yhdistynyttä kuningaskuntaa ottaen huomioon maan puolustusministerin äskettäin antama lausunto ydinaseiden käytöstä ja se, että lentotukialus Ark Royal teki 11. tammikuuta 2003 Portsmouthista lähdettyään pitkän viiden päivän kiertomatkan salaiseen ase- ja ydinasevarastoon, joka sijaitsee Trident-sukellusveneissä Loch Longissa Skotlannin länsirannikolla, ennen kurssin suuntaamista kohti Irakia? 4. Käytetäänkö mahdollisia ydinaseita alueiden ja niiden asukkaiden saastuttamiseen radioaktiivisen laskeuman avulla vai räjäyttämällä ydinaseet suuressa korkeudessa, minkä seurauksena syntyneet paineaallot tuhoavat kaiken maan pinnalla? 5. Kuinka suureksi neuvosto arvioi vaaran, että ydinaseiden tosiasiallinen käyttö, jota ei ole tapahtunut sitten vuoden 1945, johtaa siihen, että yhä useammat maat haluavat saada käyttöönsä tällaiset aseet itsepuolustusta varten? 6. Mitä toimia neuvosto aikoo toteuttaa estääkseen joukkotuhoydinaseiden käytön ja leviämisen myös tulevaisuudessa? Lähde: Alankomaiden TV 1, ohjelma Knevel op zaterdag, 8. helmikuuta 2003. Vastaus (29. syyskuuta 2003) Kohdissa 1 ja 3 esitetty kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan. On muistettava, että EU:n jäsenvaltiot tekevät sotilaallisen voiman käyttöä koskevat päätökset kansallisen itsemääräämisoikeutensa mukaisesti. Ydinsulkusopimuksessa (NPT-sopimuksessa), jonka osapuolia kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat, tunnustetaan viisi ydinasevaltiota (Kiina, Ranska, Venäjä, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat). Intiaa, Israelia ja Pakistania lukuun ottamatta kaikki Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltiot kuuluvat NPT-sopimukseen. EU on toistuvasti kehottanut kyseisiä valtioita liittymään NPT-sopimukseen ydinaseettomina valtioina. Lisäksi EU katsoo, että Korean demokraattinen kansantasavalta on edelleen NPT:hen kuuluva ydinaseeton valtio, jota kaikki sopimuksen velvoitteet koskevat. Neuvosto ei ole tutkinut kysymyksen 4 ja 5 kohdassa mainittuja asioita. Neuvosto on kuitenkin vakavasti huolissaan joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen riskistä ja on ottanut asian säännöllisesti esille eri tasoilla järjestettävissä kokouksissa. Yksi EU:n keskeisistä politiikoista on jo vuosien ajan ollut pyrkimys edistää yleismaailmallista sitoutumista monenvälisiin aseriisunta-, asevalvonta- ja asesulkusopimuksiin sekä niiden tinkimätöntä noudattamista. Lisäksi aseriisuntaan ja aseiden leviämiseen liittyvät asiat on sisällytetty järjestelmällisesti kolmansien maiden kanssa käytävään poliittiseen vuoropuheluun kaikilla tasoilla. EU pyrkii 20. ja 21. maaliskuuta 2003 pidetyn Brysselin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti myös tehokkaammin saamaan aikaan kansainvälisen yhteisön kattavan, johdonmukaisen ja tehokkaan monenvälisen politiikan joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiseksi. Neuvosto aikoo käsitellä asiaa kohdennetusti lähikuukausina tehostaakseen toimintaansa tällä alalla.