ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2886/00 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle. Lufthansan erityisoikeudet.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2886/00 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Lufthansan erityisoikeudet Miksi Euroopan komissio on luopunut Saksaa ja Saksan kansallista lentoyhtiötä Lufthansaa vastaan nostetuista kanteista, joissa yhtiö olisi velvoitettu sallimaan ulkomainen omistus valtaosalle sen osakkeista? Näin komissio on hyväksynyt yhtiössä voimassaolevan ulkomaisen omistuksen kieltävän säännön, joka ei ole pääoman vapaata liikkuvuutta yhtenäismarkkinoilla koskevien säädösten mukainen. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (8. marraskuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa todennäköisesti rikkomisesta johtuvaan menettelyyn, jonka komissio on aloittanut Saksaa vastaan ja joka koskee tiettyjä Luftverkehrsnachweissicherungsgesetz -lain (LuftNaSiG, annettu 5. kesäkuuta 1997) 4 ja 5 pykälän sisältämiä määräyksiä. Kyseiset määräykset koskevat toimenpiteitä, joita sellaiset saksalaiset yhtiöt voivat toteuttaa, jotka ovat yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2407/92(1) tarkoitettuja lentoliikenteen harjoittajia. Toimenpiteiden tarkoituksena on varmistaa, että tällaisten yhtiöiden osake-enemmistö säilyy Saksan kansalaisten omistuksessa, jolloin ei ole vaaraa laskeutumislupien menettämisestä niissä maissa, joiden kanssa Saksa on neuvotellut kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia. Komissio on pyytänyt Saksan hallitukselta tietoja Saksan tekemien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten laajuudesta ja sisällöstä sekä kyseessä olevien määräysten soveltamisesta saadusta kokemuksesta. Saksan toimitettua kyseiset tiedot komissio on aloittanut niiden tutkimisen selvittääkseen, syrjivätkö kyseiset määräykset niitä unionin kansalaisia, jotka eivät ole Saksan kansalaisia. (1) EYVL L 240, 24.8.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3051/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Eläinopin opetukselle myönnettävä rahoitus.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0047 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3051/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Eläinopin opetukselle myönnettävä rahoitus Komissio on useaan otteeseen myöntänyt, että nuorten tulevaisuudennäkymiä on välttämätöntä parantaa opetusalan uudistusten ja ohjelmien avulla. Voiko komissio ilmoittaa, kuuluuko nykyisiin ohjelmiin aloitteita erityisesti nuorten tietämyksen lisäämiseksi eläinopin ja luonnontieteiden alalla? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että koulutusjärjestelmien järjestäminen ja näin ollen myös oppilaitostyypeistä ja opetuksen sisällöstä päättäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. EY:n perustamissopimuksen 149 artiklassa (entisessä 126 artiklassa) määrätäänkin seuraavaa: Yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä (mldr) pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien järjestämisestä (mldr). Komissio ei ole toimivaltainen ryhtymään toimiin parlamentin jäsenen mainitsemassa tapauksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3112/00

esittäjä(t): Evelyne Gebhardt (PSE) komissiolle

(27. syyskuuta 2000)

Aihe: Sokrates Comenius -ohjelman luvattujen määrärahojen maksaminen

Sokrates Comenius -ohjelmaan osallistuvat Baden-Württembergin koulut odottavat edelleen turhaan luvattuja Euroopan komission määrärahoja.

Miten Euroopan komissio perustelee viipeitä Sokrates Comenius -ohjelman määrärahojen maksamisessa?

Onko kyse yksittäistapauksista, vai liittyykö ongelma Sokrates Comenius -ohjelman toteuttamiseen?

Milloin Euroopan komissio aikoo maksaa vielä jäljellä olevan tuen?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(30. lokakuuta 2000)

Sokrates-ohjelman hajautettuihin toimiin liittyvien ennakkomaksujen viivästymiset ovat poikkeuksellisia ja johtuvat pääasiassa siitä, että vuosi 2000 on uuden ohjelman ensimmäinen täytäntöönpanovuosi (Sokrates-ohjelman toista vaihetta koskeva päätös hyväksyttiin vasta vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla).

Tämän johdosta komission ja jäsenvaltioiden oli toteutettava useita toimenpiteitä. Joissakin jäsenvaltioissa kansallisten toimistojen perustaminen samoin kuin kansallisten työohjelmien ja toimintabudjettien laatiminen viivästyivät.

Uudella ohjelmalla komissio halusi vahvistaa ja parantaa hajautettujen varjojen hallintoa. Tähän liittyen oli laadittava uudenlainen standardoitu toimintasopimus kansallisten toimistojen kanssa. Komissio tekee voitavansa, jotta hajautettuja toimia koskevat maksut saadaan hoidettua mahdollisimman pian.

Mitä tulee koulujen tilanteeseen Saksassa, komissio on hyväksynyt Pädagogischer Austauschdienstin PAD:n (kansallisen toimiston, joka huolehtii Saksassa Sokrates-ohjelman mukaisten Comenius-apurahojen maksamisesta kouluille) esittämän työohjelman. PAD:lle on lähetetty allekirjoitettavaksi sopimus, joka mahdollistaa maksujen suorittamisen hajautettuihin toimiin.

Saksan viranomaiset ovat nyt kuitenkin ilmoittaneet komissiolle, että työnjakoa PAD:n ja kouluille maksettavia apurahoja käsittelevän toisen kansallisen toimiston (Carl Duisberg Gesellschaft) välillä ei voidakaan toteuttaa suunnitellulla tavalla. Tämä merkitsee sitä, että PAD:n kanssa alunperin tehty sopimus ei ole enää asianmukainen, ja se on palautettava komissioon peruuttamista varten. Samalla Carl Duisberg Gesellschaftille on osoitettava osa asiaan liittyvistä varoista.

Tämä viivästyttää PAD:n kanssa tehtävän sopimuksen allekirjoittamista ja ensimmäisen maksuerän maksamista muutamalla viikolla. Rahojen pitäisi kuitenkin olla PAD:in käytettävissä ennen marraskuun 2000 puoliväliä. Sen jälkeen on PAD:in tehtävänä käsitellä maksut mahdollisimman nopeasti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1922/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Delfiinit.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0037 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1922/00 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Delfiinit Voisiko komissio tarkentaa, onko käytössä riippumattomia tarkkailumekanismeja, joilla varmistetaan, että delfiinien riski joutua EU:n kalastusalusten verkkoihin on mahdollisimman pieni? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2000) Komissiolla itsellään ei ole käytössä tällaisia tarkkailumekanismeja. Se seuraa kuitenkin kalastustarkastajiensa avulla, kuinka jäsenvaltiot panevat täytäntöön kalastusta koskevat yhteisön säännöt. Valaat sisältyvät luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annettuun neuvoston direktiiviin 92/43/ETY(1), ja tämän vuoksi jäsenvaltioiden pitäisi panna täytäntöön 11 artiklan ja 12 artiklan 4 kohdan vaatimukset, jotka koskevat sellaisten kalastustoimien seurantaa ja valvontaa, joissa sivusaaliina on valaita. Jäsenvaltioiden kalastuksen valvontaviranomaisten oikeudellinen velvollisuus on valvoa sääntöjä ja varmistaa niiden noudattaminen. Yhteisö on antanut 8. kesäkuuta 1998 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1239/98 tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 894/97 muuttamisesta(2). Asetuksessa kielletään 1. tammikuuta 2002 alkaen ajoverkkojen käyttö. Ajoverkot yhdistetään usein muiden kuin kohdelajien, delfiinit mukaan luettuina, sivusaaliisiin. Kalastuksesta vastaava komissaari viittasi kalastusneuvoston kokouksessa 16. kesäkuuta 2000 vaatimukseen yhdentää kalastus ja ympäristöseikat, delfiineihin liittyvät seikat mukaan luettuina, ja ilmaisi aikomuksensa helpottaa ja nopeuttaa tätä prosessia. (1) EYVL L 206, 22.7.1992. (2) EYVL L 171, 17.6.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2692/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Latvian liittyminen.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2692/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Latvian liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Latviaan sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän takuu- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2692/00, E-2693/00, E-2694/00, E-2696/00, E-2697/00 ja E-2698/00 (13. lokakuuta 2000) Latvian, Liettuan, Maltan, Slovakian, Bulgarian ja Romanian yhteisöön liittymisestä aiheutuvien maataloustuen lisäkustannusten arvioiminen edellyttäisi, että liittymisen ajankohdasta, ehdoista ja edellytyksistä on käytettävissä kohtuullisen tarkat tiedot. Nämä seikat on määriteltävä kyseisten maiden kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joiden maataloutta koskevaa osaa ei ole vielä alettu käsitellä. Tämän vuoksi kustannusten arvioiminen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien olettamusten perusteella olisi mitä ilmeisimmin varsin hypoteettista, spekulatiivista ja epävarmaa. Neuvotteluprosessin tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata esitettyihin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2269/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Vakuutuskysymykset Venäjällä.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0101 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2269/00 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Vakuutuskysymykset Venäjällä Suomen viranomaisilta saatujen tietojen mukaan Venäjän viranomaiset vaativat maassa matkustavilta suomalaisilta erillisen, venäläisestä vakuutusyhtiöstä otetun vakuutuksen eivätkä tunnusta Euroopan unionin alueella toimivien vakuutusyhtiöiden antamia matkavakuutuksia. Periaate on räikeässä ristiriidassa kansainvälisten vakuutussopimusten kanssa ja aiheuttaa kohtuutonta vaivaa Venäjällä matkustaville suomalaisille. Yllä mainittuun viitaten kysyn komissiolta, mihin toimiin se ryhtyy painostaakseen Venäjän hallitusta lopettamaan harjoittamansa vakuutusten voimassaoloa koskevan mielivallan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan Venäjän uusista matkavakuutusvaatimuksista, jotka perustuvat Venäjän federaation lakiin n:o 1488. Komissio otti asian esille EU:n ja Venäjän kauppa- ja teollisuusasiain alakomitean viimeisimmässä kokouksessa Moskovassa 9.10. maaliskuuta 2000. Venäjän edustajien mukaan uusi käytäntö perustuu vastavuoroisuuteen, koska Schengen-maissa sovelletaan vastaavia vaatimuksia venäläisiin matkailijoihin. Komissio tutkii edelleen asiaa ja sen vaikutuksia kansainvälisten vakuutussopimusten kannalta ja selvittää myös unionin jäsenvaltioiden matkavakuutuskäytäntöjä. Komissio saattaa ottaa asian uudelleen käsiteltäväksi Venäjän kanssa käytävissä tulevissa keskusteluissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3657/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Kreikan valtionrautateiden junan raiteilta suistuminen Kallipefkissa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0237 - 0237



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3657/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (27. marraskuuta 2000) Aihe: Kreikan valtionrautateiden junan raiteilta suistuminen Kallipefkissa Kreikan valtionrautateiden (OSE) junien raiteilta suistumiset ovat yleistyneet huolestuttavasti: vuodesta 1992 tähän päivään mennessä on sattunut lähes 140 tällaista tapausta. Yksi tapausten pääsyistä on epäilyksettä maan rautatieverkon vanhentuminen. Viimeksi juna suistui raiteilta Kallipefkin asemalla Ateenan ja Thessalonikin välisellä rautatielinjalla 9. marraskuuta 2000. Kyseinen rataosuus oli kunnostettu kuukautta aiemmin yhteisön toisen tukikehyksestä myönnetyin varoin. Huomattakoon, että ennen kunnostamista rataosuuden nopeusrajoitus oli 70 km/h, ja kunnostamisen jälkeen uudeksi rajoitukseksi oli asetettu 50 km/h. 1. Onko komissiolla tietoja kyseiseen onnettomuuteen johtaneista syistä? 2. Johtuiko onnettomuus rataosuuden korjaustöiden huonosta toteutuksesta? 3. Onko komissiolla tietoja yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitettujen Kreikan uusien rautatielinjojen rakennustöiden mahdollisesta huonosta toteutuksesta? 4. Mikä yhteys on yhteisön toisen tukikehyksen kautta viimein toteutetuilla Kreikan rautatieverkon ajanmukaistamistöillä vastaaviin hankkeisiin, jotka oli suunniteltu vuonna 1994? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2552/00

esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle

(28. heinäkuuta 2000)

Aihe: Sillan rakentaminen Messinan salmen yli

Kymmenien vuosien tuloksettomien ja turhien keskustelujen jälkeen Italian hallitus ei ole vieläkään muodostanut kantaansa Messinan salmen yli rakennettavaan siltaan, joka yhdistäisi kiinteästi Sisilian ja Manner-Euroopan.

Hanketta ei tavoitteensa ja luonteensa vuoksi voida pitää Italian valtion sisäisenä asiana.

1. Katsooko komissio, että hanke kiinteän sillan rakentamiseksi Messina salmen yli olisi sisällytettävä yhteisölle tärkeisiin liikenteen infrastruktuuriverkkoja koskeviin hankkeisiin?

2. Katsooko komissio, että Sisilian ja Calabrian välinen silta olisi luonnollinen jatke Euroopan laajuiselle tieverkostolle, joka lähtee Baltiasta ja jonka olisi kuljettava unionin halki aina Sisilian kaukaisimpaan kolkkaan asti?

3. Mitä selvityksiä komissiolla on käytettävissään tällaisen infrastruktuurin merkityksestä yhteisölle?

4. Onko komission mielestä tämän suuren hankkeen toteuttamiselle olemassa esteitä tai sitä vastaan puhuvia seikkoja?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(11. syyskuuta 2000)

Komissio on tietoinen hankkeesta, joka koskee sillan rakentamista Sisilian ja Calabrian välille Messinan salmeen. Hanke ei kuitenkaan ole yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehdyn parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1692/96/EY(1) liitteen I kartoissa määriteltyjen yhteyksien joukossa.

Komissio on tarkastellut taloudellisia ja teknisiä muutoksia, joiden perusteella suuntaviivoja voitaisiin tarkistaa, ja pyytänyt tässä yhteydessä jäsenvaltioita ehdottamaan hankkeita, jotka voisivat kuulua Euroopan laajuisiin verkkoihin. Jos Italian viranomaiset pyytävät komissiota tarkastelemaan Messinan salmen siltahanketta, komissio paneutuu asiaan huolella, mutta vielä sillä ei ole käytettävissään asiaa koskevia tutkimuksia.

Jos yleisluonteisen tarkastelun tulokset johtavan siihen, että komissio ehdottaa suuntaviivojen tarkistusta, se ottaa luonnollisesti huomioon sen seikan, että Euroopan laajuisen liikenneverkon avulla on pyrittävä hyödyntämään parhaimmalla mahdollisella tavalla sisämarkkinoita, mutta myöskään yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ei sovi unohtaa.

Voidaan siis ehdottaa uusia hankkeita, jotka myötävaikuttavat taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kasvuun, esimerkiksi parantamalla yhteyksiä. Edellytyksenä on, että yhteistä etua koskevien hankkeiden muut perusteet täyttyvät.

(1) EYVL L 228, 9.9.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2786/00 esittäjä(t): Alain Lipietz (Verts/ALE) komissiolle. EY:n ja Israelin välisen sopimuksen sääntöjen vastainen soveltaminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0217 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2786/00 esittäjä(t): Alain Lipietz (Verts/ALE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: EY:n ja Israelin välisen sopimuksen sääntöjen vastainen soveltaminen Marraskuussa 1997 EYVL:ssä olleessa ilmoituksessa eurooppalaisille tuojille(1) komissio toteaa, että sillä on tietoja, jotka vahvistavat tehokkaan hallinnollisen yhteistyön puuttumisen, josta määrätään yhteisön ja Israelin välillä tehdyissä erilaisissa suosituimmuussopimuksissa jopa siinä määrin, että kaikkien Israelin antamien suosituimmuustodistusten kelpoisuus on asetettu kyseenalaiseksi. Vuonna 1998 israelilaiset virkailijat kertoivat komissiolle, että osana maan virallista politiikkaa Israelin tulli merkitsi Israelin asutusalueilla tuotettujen tavaroiden alkuperämaaksi aina Israelin. Tammikuussa komissio ilmoitti meille, että sen laajat toimet ratkaisun löytämiseksi eivät olleet vielä tuottaneet tyydyttävää ratkaisua. Onko ilmoitus eurooppalaisille tuottajille vielä voimassa? Saiko komissio, ennen kuin se päätti panna uuden Israelin kanssa solmitun assosiaatiosopimuksen täytäntöön, Israelin vakuutuksen siitä, että Israel tulee tekemään yhteistyötä taatakseen kyseisen sopimuksen alkuperäsääntöjen ja aluelausekkeen asianmukaisen soveltamisen? (1) EYVL C 338, 8.11.1997. Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-2748/00 ja P-2786/00 (18. syyskuuta 2000) Eurooppalaisille tuojille osoitettu ilmoitus on yhä voimassa, koska uutta ilmoitusta sen voimassaolon päättymisestä ei ole julkaistu. Israelin viranomaiset ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet hallinnollisen yhteistyön mahdollistamiseksi, mutta maantieteellistä soveltamisalaa koskeva kysymys on yhä ratkaisematta, mistä syystä edellä mainittu ilmoitus on yhä voimassa. Komissio ei ole tehnyt päätöstä saattaa Euroopan yhteisön ja Israelin assosiaatiosopimus voimaan, vaan sen voimaantulo johtuu sekä Euroopan parlamentissa (29. helmikuuta 1996) että jäsenvaltioiden kansallisissa parlamenteissa päätökseen saatetusta ratifiointimenettelystä. Komissio vahvistaa, että EuroVälimeri-sopimusta assosiaation perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin välillä sovelletaan jäsenvaltioiden alueeseen ja Israelin valtion alueeseen. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että 13. kesäkuuta 2000 kokoontuneessa ensimmäisessä assosiaationeuvostossa sekä EU:n puheenjohtajavaltio että komissio ilmaisivat EU:n sitoutumisen noudattamaan Israelin kanssa tehdyn assosiaatiosopimuksen maantieteellistä soveltamisalaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2581/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Humaaneja ansapyyntinormeja koskeva kansainvälinen sopimus.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0052 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2581/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (25. heinäkuuta 2000) Aihe: Humaaneja ansapyyntinormeja koskeva kansainvälinen sopimus Euroopan yhteisö allekirjoitti humaaneja ansapyyntinormeja koskevan kansainvälisen sopimuksen joulukuussa 1997. Jo kauan on ollut selvää, että tällaisten normien asianmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioissa edellyttää sitä, että komissio laatii sitä koskevan oikeudellisen välineen. Voiko komissio selittää, miksi se ei ole vielä julkistanut tätä asiaa koskevaa oikeudellista välinettä ja koska sitä voidaan odottaa? Koska Euroopan parlamentti ja eläinsuojelujärjestöt ovat ankarasti arvostelleet tätä sopimusta, voiko komissio myös vakuuttaa, että se käyttää hyväkseen oikeudellisen välineen tarjoamaa tilaisuutta ja ottaa käyttöön mainittua sopimusta tiukemmat normit? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 2000) Kansainvälisistä kivutonta ansastusta koskevista standardeista tehdyn sopimuksen täysimääräinen täytäntöönpano edellyttää paljon työtä kaikilta sopimuspuolilta. Tarkoituksenmukaisten täytäntöönpanotoimenpiteiden määrittelyä varten komissio on teettänyt riippumattoman selvityksen ansastuksesta jäsenvaltiossa. Siinä kuvataan yksityiskohtaisesti ansastuksen laajuus, ansastustekniikat sekä alan tutkimus ja lainsäädäntö. Komissio on saanut selvityksen tulokset hiljattain käyttöönsä ja tarkastelee parhaillaan niiden pohjalta täytäntöönpanolainsäädännön sisältöä ja muotoa. Tässä yhteydessä komission ei ole tarkoitus ottaa käyttöön sopimuksessa edellytettyä tiukempia vaatimuksia. Sopimus on tulos yhteisön kansainvälisten kumppaneiden kanssa käydyistä pitkistä ja tiiviistä neuvotteluista. Komissio toimisi vilpillisesti, jos se nyt pyrkisi asettamaan tiukemmat vaatimukset kuin mitä neuvotteluissa sovittiin, ja tämä saattaisi heikentää sopimuksen toimivuutta kokonaisuudessaan. Sopimukseen sisältyy sitä paitsi määräys ansastusnormien saattamisesta ajantasalle kivutonta ansastusta ja eläinten hyvinvointia koskevan uuden tutkimuksen tuottamien tietojen mukaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2364/00 esittäjä(t): Lissy Gröner (PSE) neuvostolle. Euroopan unionin erisuuruiset postimaksut.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2364/00 esittäjä(t): Lissy Gröner (PSE) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin erisuuruiset postimaksut Eräässä Pariisin postitoimistossa kävi ilmi, että postikorteista peritään Euroopan unionissa erisuuruisia maksuja. Postikortti Suomeen maksaa 3,80 FF, kun taas postikortti Saksaan maksaa 3,00 FF. Miten on mahdollista, että EU:n nykyisen puheenjohtajavaltion postilaitos soveltaa eri jäsenvaltioihin erisuuruisia postimaksuja? Voiko neuvosto varmistaa, että ei syrjitä yksittäisiä jäsenvaltioita ja että julkisia palveluja ei hinnoitella eriarvoisesti? Liite: Pariisin postin 30.5.2000 päivätty hinnasto Vastaus (7. marraskuuta 2000) Yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/67/EY 12 artiklassa esitetään periaate, jonka mukaan hinnat on sovitettava kustannuksiin. Tämä selittää, miksi hinnat voivat vaihdella postilähetyksen määränpään mukaan. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin halutessaan soveltaa yhtenäistä hinnoittelua omalla alueellaan. Komissio hyväksyi 30. toukokuuta 2000 ehdotuksen direktiivin 97/67/EY muuttamisesta (KOM(2000) 319 lopull.). Ehdotus on jo käsiteltävänä neuvostossa.