ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3289/97 komissiolle esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (V) (20. lokakuuta 1997) Aihe: OECD-neuvottelut sijoituksia koskevasta monenkeskisestä sopimuksesta Tiedonannossaan ¨Tasa-arvoinen toimintakenttä maailmanlaajuisille suorille sijoituksille¨ (KOM(95) 0042 - C4-0118/95) komissio käsittelee kehitysmaiden kannalta erityisen tärkeitä seikkoja suorien ulkomaan sijoitusten yhteydessä. Kehitysmaat kiinnittävät erityistä huomiota siihen, että suorien ulkomaan sijoitusten on vaikutettava inhimillisten voimavarojen kehittämiseen ja että kohdemaan monikansallisten yritysten on otettava kantaakseen sosiaalista vastuuta. Kehitysmaat haluaisivat ennen kaikkea estää sen, että maahan suuntautuisi sijoitusvirtoja alhaisempien ympäristö- ja sosiaalistandardien vuoksi tai että näitä standardeja alennettaisiin edelleen suorien ulkomaan sijoitusten houkuttelemiseksi. Yhteisön olisi tämän vuoksi laadittavat uusia suojatoimenpiteitä, kuten monikansallisia yrityksiä koskevia käytännesääntöjä, jotta sen on mahdollista ottaa tämä kehitysmaiden kannalta tärkeä asia huomioon sellaisten yleisten perusperiaatteiden lisäksi, jotka koskevat esteettömien sijoitusvirtojen sekä sijoitussuojan varmistamista. Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut varmistaakseen sen, että monikansalliset yritykset kunnioittavat sosiaalisia, taloudellisia ja ekologisia standardeja? Kuinka pitkälle on päästy keskusteluissa, joissa käsitellään monikansallisia yrityksiä kokevien käytännesääntöjen käyttöönottoa? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1997) Komissio uskoo edelleen, että ympäristöä koskevien tai sosiaalisten standardien alentamista ulkomaisten suorien sijoitusten houkuttelemiseksi olisi vältettävä muuallakin kuin kehitysmaissa. Komissio kannattaa sen vuoksi tämänsuuntaista määräystä, jota käsitellään parhaillaan monenvälistä sijoitussopimusta (MIA) koskevissa neuvotteluissa. Komissio tukee ehdotuksia taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) monikansallisia yrityksiä koskevien suuntaviivojen sisällyttämisestä monenväliseen sijoitussopimukseen. Komissio haluaa painottaa, että on vähän todisteita siitä, että ulkomaiset suorat sijoitukset virtaavat yhteisön ulkopuolisiin maihin sen vuoksi, että halutaan hyötyä alemmista ympäristöä koskevista tai sosiaalisista standardeista, tai että kyseisiä standardeja on alennettu ulkomaisten sijoitusten saamiseksi.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3253/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Elävän karjan vienti kolmansiin maihin Kun otetaan huomioon Fischlerin komission puolesta 5. maaliskuuta 1997 antama vastaus kysymykseeni P-0469/97 ((EYVL C 217, 17.7.1997, s. 197. )), voiko komissio nyt ilmoittaa, kuinka paljon elävää karjaa vietiin EU:sta kolmansiin maihin vuonna 1996, ja miten paljon tästä elävän karjan viennistä kolmansiin maihin maksettiin vientikorvauksia 16. lokakuuta 1995 ja 15. lokakuuta 1996 välisenä ajanjaksona? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Yhteisöstä kolmansiin maihin viedyn karjan määrä vuonna 1996 oli 497 491 elävää eläintä. Elävien eläinten vientiä koskevaa tukea myönnettiin 16.10.1995 - 15.10.1996 välisenä aikana 296,2 miljoonaa ecua.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3181/97 komissiolle esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Thessalonikin ¨metro¨ Thessalonikin ¨metron¨ rakentamissuunnitelmat rajoittuvat pääosin yhteen kaupungin rantaviivaa myötäilevään linjaan, joka ei edes muodosta todellista yhteyttä lentokentän ja kaupungin keskustan kaltaisten solmukohtien välille. Joka tapauksessa suuri osa kaupungista, sen esikaupungeista, peruselinkeinoista ja palveluista jäävät ¨metron¨ suunnitellun palvelun ulkopuolelle. Vaikka jätetään huomiotta, että komissio vastustaa urakan myöntämismenettelyä, voisiko se myös tarkastella ongelmia, jotka liittyvät ympäristöystävällisen ja kannattavan liikennejärjestelmän luomiseen Thessalonikissa kaupungin mukautuessa uusiin olosuhteisiin? Voisiko komissio myös käyttää vaikutusvaltaansa, jotta kiistelty ¨metro¨ korvattaisiin koko kaupungin kattavalla raitiotieverkostolla, erityisesti, kun on arvioitu, että koko verkoston kustannukset olisivat pohjimmiltaan samat kuin vain 10 kilometrin pituisen metrolinjan? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1997) Vuosiksi 1994 - 1999 laaditun Kreikkaa koskevan yhteisön tukikehyksen mukaisesti Euroopan aluekehitysrahasto osallistuu Thessalonikin metrohankkeen rahoitukseen. Tämä toteutuu kuitenkin ainoastaan sillä edellytyksellä, että metrohankkeeseen saadaan mukaan yksityistä pääomaa (ja hanke on taloudellisesti elinkelpoinen). Komissio käsittelee tällä hetkellä julkisia hankintasopimuksia koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti valituksia, joita Kreikan viranomaisten vuonna 1993 käynnistämän kansainvälisen kilpailun osanottajat ovat tehneet. Ainoastaan tämän käsittelyn tulosten perusteella Kreikan viranomaiset voivat esittää komissiolle kaikki asiaan liittyvät näkökohdat ja siten käytännössä saada yhteisrahoitusta hankkeelle. Metrolinjan ja raitiotieverkoston mahdollinen yhdistäminen (tai metrolinjan korvaaminen raitiotieverkostolla) ja Thessalonikin kaupungin julkisen liikenteen järjestäminen yleensä kuuluu jäsenvaltion viranomaisten toimivaltaan. Komission tehtävänä on valvoa, että hankkeiden toteutuksessa noudatetaan yhteisön politiikkoja.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3160/97 komissiolle esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Newsteadin luostarin, lordi Byronin sukukartanon sortumisvaara Nottinghamin alueella on historiallinen Newsteadin luostari, joka on lordi Byronin sukukartano ja syntymäpaikka. Hän oli sekä suuri brittiläinen runoilija että Kreikan itsenäisyyssankari. Jo kauan on tiedetty, että luostarialueen maaperässä on hiiltä, mutta teollisen vallankumouksen aikana sitä ei ryhdytty käyttämään luostarin sortumisvaaran vuoksi. Viime aikoina tämä pelko on tullut todelliseksi, sillä yksityiset voittoa tavoittelevat tahot valmistautuvat kaivamaan hiiltä, vaikka luostarin sortumisvaara tunnustetaan. Ottaen tämän huomioon, kysyn komissiolta, 1. onko se tietoinen vaarasta, joka uhkaa tätä eurooppalaisen kulttuuriperinnön merkittävää monumenttia, 2. mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä estääkseen rakennuksen tuhoamisen? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan kirjalliseen vastaukseen, jonka komissio antoi herra Alavanosin esittämään suulliseen kysymykseen H-813/97 kyselytunnilla parlamentin marraskuun 1997 istuntojaksolla ((Parlamentin keskustelut (joulukuu 1997). )).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2948/97 komissiolle esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (17. syyskuuta 1997)

Aihe: Liikakalastuksen vaara Afrikan rannikolla

Onko komissio tietoinen Alankomaissa ilmestyvässä ¨De Volkskrant¨ -nimisessä lehdessä 31. heinäkuuta 1997 julkaistusta artikkelista (saatu ¨The Guardian¨ -nimisestä lehdestä), jossa Euroopan unionia syytetään siitä, että se myötävaikuttaa länsiafrikkalaisten maiden kanssa tekemiensä kalastussopimusten puitteissa liikakalastuksen edistämiseen Länsi-Afrikan edustalla?

Minkä länsiafrikkalaisten maiden kanssa unioni on jo tehnyt kalastussopimuksen ja millä tavoin pidetään huolta siitä, että kalastus tapahtuu luontoa kunnioittaen ja ettei sitä harjoiteta paikallisen/alueellisen kalastuksen kustannuksella?

Minkä länsiafrikkalaisten maiden kanssa suunnitellaan kalastussopimuksen tekemistä, millaisia ympäristölausekkeita niihin sisältyy ja miten komissio aikoo suojella asianomaisten maiden paikallista ja alueellista kalastusta?

Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1997)

Komissio ei tunne artikkelia, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, sen sijaan muissa eurooppalaisissa lehdissä esiintyneisiin samankaltaisiin kriittisiin havaintoihin komissio on antanut useita vastauksia.

Yhteisö ei voi olla yksin vastuussa yhteisön kalastusalusten harjoittamasta liikakalastuksesta Afrikan rannikkovesillä, sillä samoilla vesillä kalastaa myös lukuisia yhteisön ulkopuolisia aluksia. Lisäksi kalastussopimusten nojalla toimivien yhteisön alusten toiminnalle on asetettu erittäin tarkat ja sitovat edellytykset. Kaikki sopimukset perustuvat merioikeudesta annettujen asiaankuuluvien säännösten noudattamiseen ja muihin Euroopan unionin noudattamiin kansainvälisiin sitoumuksiin kalavarojen järkevän ja ennen kaikkea kestävän hoidon takaamiseksi. Tästä syystä sopimuksissa määrätään yhteisön kalastusalusten toimintaa koskevista edellytyksistä ja ennen kaikkea taloudellisista ja muista keinoista, joilla rannikkovaltio voi varmistaa niiden noudattamisen.

Yhteisö on tehnyt kalastussopimuksen seuraavien Länsi-Afrikan maiden kanssa: Marokko, Mauritania, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea Conakry, Norsunluurannikko, São Tomé ja Príncipe, Päiväntasaajan Guinea ja Angola.

Uusien kalastussopimusten tekemistä varten komissio on käynyt alustavia keskusteluja Namibian ja Gabonin kanssa. Komissio jatkaa yhä toimintaansa järkevän kalastuksen puolesta, mikä perustuu osapuolten ja erityisesti Länsi-Afrikan valtioiden kansallisten kalastusalusten keskinäisten etujen huomioon ottamiseen.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3043/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Valkoinen kirja rautateistä Asiani liittyy talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon aiheesta ¨Valkoinen kirja: Strategia yhteisön rautateiden elvyttämiseksi¨ ((EYVL C 206, 7.7.1997, s. 23. )). On välttämätöntä leikata kuivat oksat direktiiveistä ja asetuksista ja analysoida selkeästi, onko direktiivit saatettu osaksi kansallisia lainsäädäntöjä. Tämä mahdollistaisi rautatiealalla käytettyjen välineiden tosiasiallisen täytäntöönpanon ja tulosten toteamisen, siten että yksittäiset valtiot voisivat saada keskinäistä hyötyä toistensa kokemuksista ja tutkia tulevaisuuden soveltamismahdollisuuksia. Erityisesti pyydän selvittämään, missä määrin yksittäisten valtioiden tosiasiallinen täytäntöönpano poikkeaa toisistaan tai on samansuuntaista. Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 1997) Yhteisön tärkein säädös rautateiden kehittämisen alalla on yhteisön rautateiden kehittämisestä annettu direktiivi 91/440/ETY ((EYVL L 237, 24.8.1991. )), jolla on ollut huomattava vaikutus rautateiden uudelleenjärjestelyyn viime vuosina ja johon vuonna 1996 valkoisessa kirjassa julkaistu, yhteisön rautateiden elvyttämistä koskeva komission strategia perustuu. Komissio hyväksyy kuitenkin täysin sen, että kussakin jäsenvaltiossa on tutkittava, kuinka direktiivi on itse asiassa pantu täytäntöön ja mitkä ovat olleet sen tulokset. Komissio on sen vuoksi aloittanut laajan selvityksen direktiivin täytäntöönpanosta ja tuloksista ja aikoo esittää kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuoden 1998 alkupuolella. Tarkasteltaessa direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä komissio on havainnut, että kolme jäsenvaltiota ei ole vielä pannut täytäntöön rautateiden infrastruktuurin käyttöoikeuksia koskevaa artiklaa, ja aloittanut EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisen menettelyn niitä vastaan.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3020/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen edistäminen Viite: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi yhteisössä tarkoitettujen toimien soveltamista koskevista yleisistä säännöistä (KOM(96)0596 lopull. - 96/0282 CNS ((EYVL C 378, 13.12.1996, s. 20. )).Voiko komissio toteuttaa ampiaisiin tarttuvien tautien torjumiseksi toimia, joissa ei rajoituta yksinomaan varroa-punkin torjuntaan? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3019/97, E-3020/97, E-3021/97 ja E-3022/97 (29. lokakuuta 1997) Ensinnäkin komissio haluaisi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että neuvosto antoi 25. kesäkuuta 1997 asetuksen N:o (EY) 1221/97 ((EYVL L 173, 1.7.1997. )) hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi yhteisössä tarkoitettujen toimien soveltamista koskevista yleisistä säännöistä. Asetuksen mukaan yksi ensisijaisista tavoitteista on mehiläishoitajille myönnetty tekninen apu, johon on mahdollista sisällyttää mehiläishoidosta kiinnostuneiden nuorten maanviljelijöiden kouluttaminen. Asetuksen tavoite on parantaa hunajan tuotantoa ja kaupan pitämistä, joten siinä ei ole kysymys tautien hävittämistä koskevasta ohjelmasta. Asetuksessa säädetään yhteisön osallistumisesta kansallisten ohjelmien rahoittamiseen, ja sitä sovelletaan periaatteessa erotuksetta kaikkiin mehiläishoitajiin. Yhteisössä kaupan pidetyn hunajan tuontiin ja laatuvaatimuksiin sovelletaan hunajaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta annettua neuvoston direktiiviä N:o 74/409/ETY ((EYVL L 221, 12.8.1974. )). Tämän direktiivin muutosehdotus on parhaillaan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä. Virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta annetun neuvoston direktiivin N:o 89/397/ETY ((EYVL L 186, 30.6.1989. )) mukaan kolmansista maista peräisin olevia hunajatuotteita koskevat samat valvontasäännöt kuin yhteisössä tuotettuja tuotteita. Jäsenvaltioiden viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tarkastukset tehdään edellä mainitun direktiivin mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2251/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (18. heinäkuuta 1997)

Aihe: Kahden Alankomaiden kansalaisen Alankomaiden oikeuslaitokselle osoittama pyyntö syytteen nostamiseksi ihmisoikeuksien rikkomusten vuoksi

1. Amsterdamin yleinen syyttäjä Mr. C. J. M. Goes kirjoittaa 13. toukokuuta 1997 uhrien kahdelle jälkeenjääneelle, Rob Wijngaardelle ja Romeo Hoostille, jotka olivat veli ja veljenpoika kahdelle 15 uhrista: ¨Oikeusministeriö ilmoitti 4. huhtikuuta 1997 minulle viitaten vastauksiin, jotka annettiin 30. toukokuuta 1996 esitettyihin parlamentaarisiin kysymyksiin (jotka oletan teidän tuntevan), että on oletettava, että Bouterse menetti Alankomaiden kansalaisuuden jo ennen vuotta 1982. Tänään minulle selvisi, että ministeriö ei aio ryhtyä muihin toimiin, koska sillä ei ole mitään syytä olettaa, että tarkemmat tiedot johtavat muuhun johtopäätökseen¨. Ymmärtääkö alankomaalainen puheenjohtaja, että tässä asiassa kyse on ihmisoikeuksien vakavasta rikkomuksesta ja että on tutkittava perinpohjin, minkä maan kansalaisuus Boutersella oli hänen suorittamansa tai hänen toimeksiannostaan suoritetun 15-kertaisen murhan ajankohtana?

2. Ministeri vastasi 30. toukokuuta 1996 esitettyihin parlamentaarisiin kysymyksiin, että on oletettava, että Boutersella oli Surinamin kansalaisuus hänen toimeksiannostaan suoritettujen tai hänen suorittamiensa murhien ajankohtana. Onko Alankomaiden ministereillä jo enemmän selvyyttä Boutersen kansalaisuudesta hänen suorittamiensa ihmiskuntaan kohdistuvien rikosten tai ihmisoikeusrikkomusten ajankohtana? Ymmärtääkö neuvoston puheenjohtaja, että jos lisäselvyyttä ei ole saatu tai jos neuvoston puheenjohtaja vetoaa pelkästään oletettavuuteen, tämä puheenjohtajan huolimaton toiminta horjuttaa Euroopan kansalaisten luottamusta oikeusjärjestykseen ja oikeusvaltioon?

3. Oikeusministerien neuvoston tämänhetkinen puheenjohtaja ilmoitti lisäksi 30. huhtikuuta 1996 esitettyihin parlamentaarisiin kysymyksiin antamassaan vastauksessa, että Surinamin pääkonsulia on pyydetty antamaan selvitys Boutersen kansalaisuudesta hänen suorittamiensa ihmisoikeusrikkomusten tai ihmiskuntaan kohdistuvien rikosten ajankohtana 8. - 9. joulukuuta 1982. Onko oikeusministerien neuvoston alankomaalainen puheenjohtaja jo saanut Surinamin pääkonsulilta vastauksen, ja jos on, minkä maan kansalaisuus Boutersella silloin oli Surinamin pääkonsulin mukaan ja millä todisteilla tätä tuetaan? Jos Surinamin pääkonsuli ei vielä ole vastannut, minkä vuoksi oikeusministerien neuvoston alankomaalainen puheenjohtaja hyväksyy Surinamin pääkonsulin haitanteon tai minkä vuoksi ei suoriteta asianmukaista tarkempaa tutkimusta?

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2251/97, E-2319/97 ja E-2320/97 (7. marraskuuta 1997)

Arvoisan parlamentin jäsenen esittämät kysymykset eivä kuulu neuvoston toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1773/97 komissiolle esittäjä(t): Werner Langen (PPE) (27. toukokuuta 1997) Aihe: Vuodesta 1994 Rheinland-Pfalzin osavaltiolle myönnetyt EU-varat Minkä hankkeiden ja rahastojen kautta Rheinland-Pfalzin osavaltioon on virrannut EU-varoja ja kuinka paljon niitä on saatu 1. työllisyyden edistämiseen sekä pitkäaikaistyöttömyyden vastaisiin toimiin? a) Euroopan aluekehitysrahastosta? b) Euroopan sosiaalirahastosta? c) EMOTR:n kautta ja muista EU:n varoista? 2. tutkimuksen ja kehityksen edistämiseen? a) yliopistoissa ja korkeakouluissa? b) yksityistalouden alalla? 3. Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa solmittavien suhteiden ja niiden kanssa käytävän kaupan edistämiseen? 4. ympäristö ja energia-alojen ohjelmista? 5. nuorille tarkoitetuista ohjelmista? 6. koulutusohjelmista? 7. naisille tarkoitettuja hankkeita varten? 8. kulttuurihankkeita varten? 9. Miten EU arvioi toimenpiteiden menestyksen? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama täydentärä vastaus (7. marraskuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2676/97 komissiolle esittäjä(t): Inger Schörling (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: EU:n asevienti Svenska Freds -järjestön äskettäin julkaiseman raportin mukaan EU-maat myivät vuosien 1989 ja 1995 välisenä aikana aseita 32 sellaiselle valtiolle, jotka olivat aseellisen konfliktin osapuolena. Tämä merkitsee sitä, että useimmissa maailman aseellisissa konflikteissa käytettiin EU-maista peräisin olevia raskaita asejärjestelmiä. Raportissa kerrotaan myös, että vuoden 1989 jälkeen EU-maat ovat tehneet aseidenmyyntisopimuksia 27 sellaisen maan kanssa, jotka toistuvasti syyllistyvät vakaviin ihmisoikeuksien loukkauksiin. Tämän vuoksi haluan kysyä asiasta vastaavalta komissaarilta, onko EU ryhtynyt mihinkään toimiin rajoittaakseen kansainvälistä asevientiä tai vaatinut EU:n jäsenvaltioiden aseidenviennin ehtojen kiristämistä? Onko komissio tehnyt omaa raporttia aseviennistä tai laatinut suunnitelman, johon sisältyisi aseviennin rajoittamisehdotuksia? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1997) Valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat sopineet vuoden 1991 kesäkuussa, että aseiden kansallisten vientipolitiikkojen yhdenmukaistamiseen johtavaan yhteiseen lähestymistapaan päästään noudattaen tiettyjä tuolloin määriteltyjä perusteita, joita Eurooppa-neuvosto täydensi Lissabonissa vuoden 1992 kesäkuussa. Vuoden 1997 kesäkuussa käydyssä kokouksessa valtioiden ja hallitusten päämiehet päättivät, että työt yhteisössä olisi aloitettava nopeasti, jotta voitaisiin kehittää yhtenäinen ja vastuuntuntoinen aseiden viennin valvonnan politiikka. Aloitteet, joita yhteisö on tästä aiheesta tehnyt viime vuosien aikana, ovat jo mahdollistaneet edellämainittujen yhteisten perusteiden tulkitsemiseksi ja toteuttamiseksi luotujen yleisten suuntaviivojen hyväksymisen. Tässä yhteydessä erityistä huomiota kiinnitetään tällä hetkellä niiden käytännön toimien tutkimiseen, joilla pyritään varmistamaan aseiden päätyminen niiden lopulliseen määränpäähän. Siten voitaisiin välttää säännösten kiertäminen ja taata se, että viennit toteutuvat vientiluvan myöntämiseksi määriteltyjen edellytysten mukaisesti. Yhteisö toteuttaa niin pian kuin mahdollista vuoden 1997 kesäkuussa hyväksytyn Euroopan unionin ohjelman tavanomaisten aseiden laittoman kaupan ehkäisemiseksi ja vastustamiseksi. Komissio antoi vuoden 1996 tammikuussa neuvostolle ja parlamentille tiedonannon ¨Euroopan puolustukseen ((Asiak. KOM(96) 10. )) liittyvän teollisuuden haasteet¨, joka sisältää muun muassa aseiden vientipolitiikkaa koskevia ehdotuksia. Tämä tiedonanto esittelee yhteisön tason toimintaa koskevia tutkittavia vaihtoehtoja, joista useita osa käsitellään neuvostossa. Parlamentti hyväksyi täysistunnossaan vuoden 1997 toukokuussa Titleyn raportin sekä päätöslauselman, joka yhtyy komission ehdotuksiin. Titleyn mietinnöstä käydyn keskustelun ansiosta komissio pystyi vahvistamaan aikomuksensa jatkaa niiden aloitteiden aktiivista edistämistä, jotka pyrkivät tarjoamaan yhteisölle yhtenäisen politiikan tällä alalla.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2855/97 komissiolle esittäjä(t): Ria Oomen-Ruijten (PPE) ja Raphaël Chanterie (PPE) (11. syyskuuta 1997) Aihe: Homeopaattiset lääkkeet 1. Missä vaiheessa on homeopaattisten lääkkeiden rekisteröintiä koskevien direktiivien 92/73/EY ((EYVL L 297, 13.10.1992, s. 8. )) ja 92/74/EY ((EYVL L 297, 13.10.1992, s. 12. )) arviointi? 2. Onko totta, että näiden direktiivien tavoitteita, nimittäin homeopaattisten lääkkeiden harmonisointia EU:ssa, ei ole saatu aikaan, koska jäsenvaltiot eivät ole onnistuneet panemaan niitä kunnolla tai johdonmukaisesti täytäntöön? 3. Onko saatavissa arviointikertomusta, ja mikäli on, aikooko komissio toimittaa sen parlamentille? 4. Aikooko komissio arvioinnin perusteella ehdottaa lainsäädännön sopeuttamista, ja jos aikoo, minkä ajan kuluessa? 5. Mitkä ovat tärkeimmät asiat mahdollisen sopeuttamisen yhteydessä? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 1997) Komissio toimitti 14. heinäkuuta 1997 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksensa homeopaattisia lääkkeitä koskevien direktiivien 92/73/ETY ja 92/74/ETY soveltamisesta ((KOM(97) 362 lopull. )). Kaikkiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin on vastattu tässä kertomuksessa, jonka päätelmissä myös pyydetään parlamenttia ja neuvostoa esittämään mielipiteensä kertomuksessa esiin tuoduista erityisongelmista ja harkitsemaan, olisiko homeopaattisia lääkkeitä koskeviin direktiiveihin tarpeen tehdä joitakin tarkistuksia.