ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2843/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Kreikalta perittävä sakko.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2843/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Kreikalta perittävä sakko Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tehnyt hiljattain merkittävän päätöksen, jonka mukaan Kreikan on maksettava päivittäistä sakkoa ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisen takia. Voisiko komissio ilmoittaa, paljonko Kreikka on maksanut tähän mennessä tai milloin se aikoo suorittaa ensimmäisen maksuerän? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2000) Tuomioistuin on 4. heinäkuuta 2000 antamassaan tuomiossa(1) velvoittanut Kreikan maksamaan komissiolle EU:n omat varat -nimiselle tilille uhkasakkona 20 000 euroa päivässä kultakin päivältä, jonka viivästys toteuttaa kyseessä olevassa asiassa komissio vastaan Kreikka 7. huhtikuuta 1992 annetun tuomion noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet kestää 4. heinäkuuta 2000 annetun tuomion julistamisesta lukien siihen saakka, kunnes kyseinen tuomio on pantu täytäntöön. Kysymyksessä on ensimmäinen EY:n perustamissopimuksen 228 artiklaan (entinen 171 artikla) perustuva tuomio, jossa jäsenvaltio velvoitetaan maksamaan uhkasakkoa. Tämän vuoksi komissio ottaa huomioon olemassa olevat säännöt(2) ja lähettää Kreikan viranomaisille kirjeen, jossa määritellään, miten päiväsakko maksetaan ajalta, joka on alkanut kulua edellä mainitun tuomion julkistamispäivästä ja joka jatkuu siihen saakka, kunnes Kreikka on noudattaa tuomiota. (1) Asia C-387/97. (2) Tuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla määräämiin kiinteämääräisten hyvitysten tai uhkasakkojen suorittamiseen sovellettavan sisäisen menettelyn säännöksiä koskeva päätös (tehty 14. joulukuuta 1994).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2369/00 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle. Komission kalastuspolitiikka.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0137 - 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2369/00 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle (13. heinäkuuta 2000) Aihe: Komission kalastuspolitiikka Mikä on komission kanta kalansaaliiden poisheittämiseen ja kalan polkumyyntiin vesiltämme saatujen kalamäärien pienentämiseksi? Voiko komissio taata, että se pyrkii ratkaisemaan tämän vakavan ongelman yhteisen kalastuspolitiikan vuoden 2002 uudelleentarkastelua valmistellessaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) On selvää, että etenkin nuorten pyydettyjen kalojen heittäminen takaisin veteen kuolleina tai kuolevina on vastoin kalakantojen säilyttämisen ja niiden kestävyyden periaatteita. Komissio on sitoutunut löytämään keinoja, joilla tällaista toimintaa voidaan huomattavasti vähentää ja mahdollisuuksien mukaan lopettaa se kokonaan. Edeltäjiään huomattavasti parempi on kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30. maaliskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 850/98(1), jossa käsitellään silmäkokoja ja kiellettyjä alueita. Komissio aikoo seurata kehitystä pyydysten valikoivuuden parantamisessa ja pyrkii kaikin mahdollisin tavoin varmistamaan sen, että tässä suhteessa saavutetut tulokset otetaan huomioon yhteisön lainsäädännössä. Kysymystä on tarkoitus käsitellä yhteistä kalastuspolitiikkaa vuoden 2002 jälkeen käsittelevässä komission vihreässä kirjassa, jonka on tarkoitus ilmestyä vuoden 2001 aikana. (1) EYVL L 125, 27.4.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2230/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Vahingonkorvaukset luonnonmullistuksista (maanjäristys) Emilia-Romagnan alueelle.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0075 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2230/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (5. heinäkuuta 2000) Aihe: Vahingonkorvaukset luonnonmullistuksista (maanjäristys) Emilia-Romagnan alueelle Emilia-Romagnan alueella sattui 18.6.2000 maanjäristys, jonka voimakkuus oli 4,8 astetta Richterin asteikolla ja jonka keskus sijaitsi Reggio Emilian maakunnan tasangolla Bagnolo in Pianon ja Novellaran kuntien alueella. Maanjäristys ei aiheuttanut ihmishenkien menetyksiä, mutta se vahingoitti monin tavoin asuntoja, kirkkoja ja muita rakennuksia. Samalla Emilia-Romagnan alueella sattui myös vuosina 1996 ja 1999 huomattavan voimakkaita maanjäristyksiä, joiden keskus oli Reggio Emilian maakunnassa ja jotka aiheuttivat huomattavia vahinkoja, kuten asuntojen ja perusrakenteiden sortumisia, ja useat asukkaat menettivät kotinsa. Kyseisen alueen seismisyys on voimakasta ja siellä on viime vuosina sattunut useasti maanjäristyksiä. Voiko komissio myöntää varoja vahinkojen korvaamiseksi Emilia-Romagnan alueelle, joka ohjaisi varat vahinkoa kärsineiden kuntien asukkaiden käyttöön? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 2000) Reggio Emilian maakunnassa 18. kesäkuuta 2000 sattuneen maanjäristyksen aiheuttamat vahingot eivät voi sellaisenaan saada rahoitusta yhteisön rakennerahastoista. Italian viranomaiset voivat ryhtyä toimiin ja käyttää kiireellisiin tukitoimiin tarkoitettuja kansallisia varoja, jos ne katsovat sen tarpeelliseksi. Komissio hyväksyi 25. heinäkuuta 2000 Italiaa koskevan luettelon rakennerahastojen tavoitteen 2 alueista kaudelle 20002006. Emilia-Romagnassa tämän tavoitteen mukaisilla alueilla asuu lähes 388 000 asukasta. Tämän perusteella näillä alueilla voidaan toteuttaa mainittujen rahastojen tukitoimia erityisesti taloudelliselle toiminnalle välttämättömien perusrakenteiden kunnostamiseen tähtääviin toimenpiteisiin. Lisäksi edellisellä ohjelmakaudella tavoitteeseen 2 tai 5b kuuluneet alueet, jotka eivät kuulu enää mainittuun luetteloon, voivat kuitenkin saada edelleen varoja Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) vuoden 2005 loppuun asti vähenevän siirtymäkauden tuen mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2108/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Komission uudistaminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2108/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Komission uudistaminen Van Hultenin mietinnön 55 kohdassa komissiota pyydetään uudistamaan henkilöstöpolitiikkaa perusteellisesti, mukaan lukien riippumattoman ulkoisen tahon käyttöön ottaminen kurinpitomenettelyissä. Mitä komissio aikoo tehdä reagoidakseen ulkoista elementtiä koskevaan suositukseen? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (20. syyskuuta 2000) Komission suunnitelmat kurinpitomenettelyitä koskevien sääntöjen uudistamiseksi on esitetty 1. maaliskuuta annetussa valkoisessa kirjassa Komission uudistamisesta(1). Asiakirjassa tunnistetaan nykyisen järjestelmän puutteet, joihin kuuluu se, että se perustuu kokoonpanoltaan vaihtelevaan kurinpitolautakuntaan, joka on täysin sisäinen. Riippumattoman ulkoisen elementin ottaminen käyttöön voisi parantaa tällaisia puutteita ja kohentaa kurinpitomenettelyiden käsittelyn johdonmukaisuutta ja ammatillisuutta. Kurinpitojärjestelmän uudistusta koskeva neuvoa-antava asiakirja ja komission luonnos kurinpitomenettelyiden hallinnollisia parannuksia koskevaksi päätökseksi on suunniteltu annettavan vuoden 2000 lokakuussa uudistusta koskevassa toimintasuunnitelmassa (joka on julkaistu valkoisessa kirjassa). Neuvoa-antava asiakirja sisältää ehdotuksia menettelyiden parantamiseksi ja asiaankuuluvien muutosten tekemiseksi henkilöstösääntöihin. Samaan aikaan harkitaan muiden siihen liittyvien seikkojen lisäksi mahdollisuutta nimittää sellaisia henkilöitä, jotka eivät ole palveluksessa olevia virkamiehiä, kurinpitolautakunnan puheenjohtajiksi. Nykyisten henkilöstösääntöjen mukaan tämä on ainoa keino ottaa ulkoinen elementti mukaan kurinpitomenettelyihin, koska liitteessä II olevan 5 artiklan määräysten mukaan lautakunnan jäsenten on oltava palveluksessa olevia virkamiehiä. Tämän lisäksi arvoisa parlamentin jäsen on varmaankin huomannut, että valkoisessa kirjassa esitettiin aikomus ehdottaa toimielinten välisen kurinpitolautakunnan perustamista. Tämä ehdotus liitetään tulevaan neuvoa-antavaan asiakirjaan tarkoituksenaan lautakunnan jatkuvuuden ja johdonmukaisuuden parantaminen varmistamalla, että se koostuu kaikissa tapauksissa yhdestä virkamiesten ryhmästä, joka on valittu enintään kolmen vuoden toimikaudeksi, ja joka koostuu hallintoviranomaisista ja henkilöstön edustajista. (1) KOM(2000) 200 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2428/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Kansallisen veto-oikeuden poistaminen verotusta ja muita asioita koskevissa kysymyksissä.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0155 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2428/00 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (18. heinäkuuta 2000) Aihe: Kansallisen veto-oikeuden poistaminen verotusta ja muita asioita koskevissa kysymyksissä Viitaten toimielinuudistusta koskevaan Euroopan unionin asiakirjaluonnokseen onko oikein, että siinä kehotetaan poistamaan kansallinen veto-oikeus 39 erillisellä politiikanalalla mahdollisen blokkaamisen välttämiseksi laajentuneessa Euroopan unionissa? Mitkä nämä 39 politiikanalaa ovat? Ilmeisesti asiakirjassa on luettelot verotuskysymyksistä, jotka liittyvät läheisesti sisämarkkinoihin ja kysymyksistä, jotka eivät liity niihin läheisesti. Voiko komissio antaa täydellisen luettelon verotuskysymyksistä, joiden katsotaan liittyvän läheisesti sisämarkkinoihin, sekä kysymyksistä, jotka eivät liity niihin? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa puheenjohtajavaltion Feiran Eurooppa-neuvostolle toimittamaan selvitykseen toimielinuudistusta käsittelevästä hallitustenvälisestä konferenssista (Confer 4750/00(1)). Selvityksen liitteessä 3.1. on 39 kohdan luettelo määräyksistä, joiden osalta olisi syytä tutkia mahdollista siirtymistä määräenemmistöpäätöksiin. Selvityksen liite 3.2. sisältää puheenjohtajavaltion laatiman luonnoksen EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan (entinen 99 artikla) uudelleenmuotoilusta, jonka pääperiaatteena on yksimielisen päätöksenteon säilyttäminen verotuksessa ja joka sisältää hyvin suppean luettelon sisämarkkinoihin liittyvistä erityiskysymyksistä, joissa määräenemmistöpäätöksen käyttöönottoa voitaisiin tutkia. Puheenjohtajavaltion selvityksessä (I osa, 3 luku, 68 kohta) täsmennetään neuvottelujen tilannetta. (1) http://db.consilium.eu.int/cigdocs/FR/04750f.pdf.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2306/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle. Urban-ohjelma ja Ceuta.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2306/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Urban-ohjelma ja Ceuta Kuinka paljon komission arvion mukaan Urban-ohjelman varoja myönnetään Espanjaan kuuluvalle Ceutalle seuraavaksi kaudeksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2302/00, E-2304/00 ja E-2306/00 (29. syyskuuta 2000) Tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida täsmällisesti Ceutan ja Melillan alueelle myönnettyjen rakennerahastomäärärahojen määrää ja jakautumista ohjelmakaudella 20002006. Itse asiassa Espanjan viranomaisten kanssa neuvotellaan parhaillaan tavoitteeseen 1 ja 2 kuuluvista tukitoimista Espanjassa. Tällä hetkellä ei voida myöskään päättää ennakolta kyseisille alueille Interreg- ja Urban-yhteisöaloitteiden mukaisesti myönnettäviä määriä. Tavoitteen 1 osalta komissio on lähettänyt jokaiselle jäsenvaltiolle ehdotuksen tämän tavoitteen mukaisten käytettävissä olevien määrärahojen jakamisesta jäsenvaltion kyseisten alueiden kesken. Tämä ehdotus perustuu komission käyttämään menetelmään tätä tavoitetta varten myönnettyjen määrärahojen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken. Komissio lähettää suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle jäljennöksen Espanjaa koskevasta ehdotuksesta. On kuitenkin syytä korostaa, että kyse on ohjeellisesta ehdotuksesta. Määrärahojen lopullisesta jakautumisesta päätetään jäsenvaltion ja komission yhteisellä päätöksellä yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1918/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) neuvostolle. Bulgarian ja Romanian kansalaisille myönnettäviä viisumeja koskevat rajoitukset.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1918/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) neuvostolle (19. kesäkuuta 2000) Aihe: Bulgarian ja Romanian kansalaisille myönnettäviä viisumeja koskevat rajoitukset Komissio ehdotti 26. tammikuuta 2000 jäsenvaltioille Bulgarian ja Romanian poistamista sellaisten kolmansien maiden listalta, joiden kansalaiset tarvitsevat viisumin matkustaakseen johonkin unionin jäsenvaltioon. Piemonten aluejohtaja kertoi 11. toukokuuta 2000 lähettämässään kirjeessä, että kyseisellä ehdotuksella ei vielä ole ollut käytännön seurauksia, mikä haittaa huomattavasti Piemonten alueen ponnisteluja yhteistyön käynnistämiseksi ja yhteistyöverkostojen luomiseksi Bulgarian ja Romanian kanssa. Eikö neuvosto katso, että tämän tilanteen takia näiden kahden maan koko unioniin liittymisprosessi saattaa vaarantua? Eikö neuvosto pidä välttämättömänä panna täytäntöön Bulgarian ja Romanian kansalaisille myönnettäviä viisumeja koskevaa komission ehdotusta? Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä helpottaakseen Bulgarian ja Romanian kansalaisten liikkumista Euroopan unionissa? Vastaus (16. marraskuuta 2000) Komissio esitti 26. tammikuuta 2000 neuvostolle perustamissopimuksen 62 artiklan 2 b kohdan i alakohtaan perustuvan ehdotuksen asetukseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Niiden maiden joukossa, joille komissio ehdottaa poikkeusta viisumipakkoon, ovat Bulgaria ja Romania. Ehdotus on parhaillaan neuvoston käsittelyssä. Euroopan parlamenttia kuultiin 16. maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä ja se antoi lausuntonsa 5. heinäkuuta 2000. Komissio ilmoitti tämän lausunnon johdosta, että se esittää tarkistetun asetusehdotuksen. Tämä ehdotus on juuri toimitettu neuvostolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2757/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Saksan korvaukset keskitysleireillä työskentelemään pakotetuille pidätetyille.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0085 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2757/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Saksan korvaukset keskitysleireillä työskentelemään pakotetuille pidätetyille Seitsemäntoista kreikkalaista naista, jotka Saksan miehityksen aikana tekivät pakkotyötä keskitysleireillä, jättivät huhtikuussa 1996 Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalle vetoomuksen (numero 987/97). Kun otetaan huomioon Saksan hallituksen heinäkuussa 2000 allekirjoittama sopimus, jossa se ottaa kantaakseen velvoitteen maksaa erityisrahaston kautta korvauksia 1,5 miljoonalle iäkkäälle henkilölle, jotka lähetettiin pakkotyöhön toisen maailmansodan aikana, komissiolta kysytään: a) Ovatko edellä mainitun vetoomuksen allekirjoittaneet kreikkalaiset naiset ja muut vastaavat tapaukset oikeutettuja saamaan korvauksia edellä mainitun sopimuksen perusteella? b) Mikäli he eivät ole, mitä keinoja he voivat käyttää vaatiakseen samanlaista kohtelua kuin saavat osakseen ne, joille maksetaan korvauksia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 2000) Komissio ei voi todeta, onko vetoomuksen nro 987/97 allekirjoittaneilla kreikkalaisnaisilla tai muilla vastaavassa tilanteessa olevilla henkilöillä oikeutta korvauksiin arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman sopimuksen yksityiskohtaisten sääntöjen ja ehtojen perusteella. Tästä asiasta päättäminen kuuluu Saksan hallitukselle. Vetoomuksesta nro 987/97 keskusteltiin parlamentin vetoomusvaliokunnan kokouksessa 1. joulukuuta 1998. Tuolloin päätettiin, että vetoomusvaliokunta ottaisi yhteyttä Saksan liittopäivien vetoomusvaliokuntaan yrittääkseen parantaa kyseisten uhrien asemaa, koska 14. kesäkuuta 1971 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71(1) ei kata sodan uhreja tukevia järjestelmiä. (1) Viimeisin konsolidoitu versio: neuvoston asetus (EY) N:o 118/97, annettu 2 päivänä joulukuuta 1996, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle, EYVL L 28, 30.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2875/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Espanjalaisille lentoyhtiöille myönnetyt alennukset lentokenttämaksuihin ja kansainvälisen lentoliikenteen hajauttaminen.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0201 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2875/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (14. syyskuuta 2000) Aihe: Espanjalaisille lentoyhtiöille myönnetyt alennukset lentokenttämaksuihin ja kansainvälisen lentoliikenteen hajauttaminen Katsooko komissio, että Espanjan kuninkaallinen asetus, jolla myönnetään espanjalaisille lentoyhtiöille alennuksia lentokenttämaksuihin, vääristää kilpailua ja vaikeuttaa tai estää muiden EU-maiden lentoyhtiöiden pääsyn Espanjan syrjäisillä alueilla sijaitseville lentokentille, jotka tarvitsevat suoria yhteyksiä muualle EU:n alueelle, mutta joita Iberia vastustaa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Komissio teki 26. heinäkuuta 2000 päätöksen 2000/521/EY(1) EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 3 kohdan (ent. 90 artikla) mukaisesta menettelystä. Päätöksessään komissio katsoi, että Espanjan syrjivä laskeutumismaksujen järjestelmä, josta on säädetty kuninkaallisissa asetuksissa 1064/91 ja 1268/94 sekä laissa 41/94, muodostaa toimenpiteen, joka on ristiriidassa perustamissopimuksen 86 artiklan 1 kohdan ja 82 artiklan (ent. 86 artikla) sekä ETA-sopimuksen kanssa. Päätöksessään komissio katsoi, että edellä mainitussa lainsäädännössä säädetty järjestelmä, jossa lennon lähtöpaikan perusteella myönnetään alennuksia ja veloitetaan erilaisia laskeutumismaksuja, suosii kansallisia lentoyhtiöitä. Yhteisön sisäisten lentojen maksut ovat kaikkien lentokoneryhmien osalta korkeammat kuin kotimaanlentojen maksut. Lisäksi on säädetty alennuksista, jotka ovat suhteessa kuukausittaisten laskeutumisten määrään. Alennukset ovat 935 prosenttia. Järjestelmä suosii kansallisia lentoyhtiöitä, sillä vain ne hyötyvät suurimmista alennuksista. Päätöksessä vaadittiin Espanjaa lopettamaan rikkominen ja ilmoittamaan toteuttamansa toimenpiteet komissiolle kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksi antamisesta. Toinen kysymys on se, heikentääkö Espanjan nykyinen laskeutumismaksujärjestelmä muiden jäsenvaltioiden lentoyhtiöiden mahdollisuutta käyttää Espanjan syrjäisillä alueilla sijaitsevia lentokenttiä tai tekeekö se tämän mahdottomaksi. Tähän mennessä yksikään lentoyhtiö ei ole ottanut asiaa esille komission kanssa. (1) EYVL L 208, 18.8.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2601/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Iraklion satamalaiturin sortuminen Kreetassa.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2601/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Iraklion satamalaiturin sortuminen Kreetassa Heinäkuun 9. päivänä 2000 Kreetassa sijaitsevan Iraklion kaupungin satamalaiturin nro 2 läntinen osa sortui. Tätä hanketta on rahoitettu toisesta yhteisön tukikehyksestä. 1. Oliko laadunvalvonnan erityiselin ESPEL tarkastanut hankkeen ja oliko tarkastuksen aikana havaittu huonolaatuista työtä? 2. Mitkä ovat syyt siihen, että osa satamalaituria sortui, ja ketkä ovat vastuussa edellä mainitun osan sortumisesta? 3. Onko satama turvallinen, mitä tulee matkustaja-alusten ja autolauttojen kiinnittymiseen laituriin? 4. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa laiturinosan sortumisen johdosta rangaistusten määräämiseksi ja sataman korjaamiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 2000) Komissio ei ole osarahoittanut Iraklion kaupungin satamalaiturin n:o 2 läntisten osan rakennustöitä. Käytettävissään olevien tietojen perusteella nämä työt on toteutettu sataman omilla varoilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2255/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Toimet euron vahvistamiseksi.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2255/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Toimet euron vahvistamiseksi Ranskan valtiovarainministeri Laurent Fabius ilmoitti 8. toukokuuta 2000 pidetyn Ecofin-neuvoston kokouksen johdosta, että euron vahvistamiseksi voitaisiin ryhtyä konkreettisiin toimiin. Kokouksen pöytäkirjan mukaan valtiovarainministerit olivat yhtä mieltä siitä, että euron vahvistamiseksi on olemassa keinoja ja niitä voidaan käyttää, millä viitataan Euroopan keskuspankkijärjestelmän valuuttavarantoihin. Voiko neuvosto osoittaa, mitä keinoja voitaisiin käyttää euron vahvistamiseksi, millä ehdoilla niihin voitaisiin turvautua ja kuka olisi vastuussa tähän liittyvän päätöksen tekemisestä? Vastaus (30. marraskuuta 2000) Euron pitkän aikavälin kehitykseen vaikuttavat ensisijaisesti euroalueen talouden keskeiset muuttujat. Nämä perusteet toiminnassaan huomioon ottamalla jäsenvaltiot voivat kestävällä tavalla vaikuttaa eurooppalaisen rahan muuntokurssiin. Jäsenvaltiot ja yhteisö ovat näin ollen sitoutuneet toteuttamaan käytännön toimia, joilla nykyisen talouspolitiikan uskottavuutta voidaan vahvistaa siten, että talous saatetaan kestävälle, nopeamman kasvun ja työllisyyden uralle inflaatiota kiihdyttämättä. Vuotta 2000 koskevat talouspolitiikan laajat suuntaviivat, jotka äskettäin hyväksyttiin neuvostossa, sisältävät konkreettisia, maakohtaisia suosituksia. Yleisesti ottaen niissä kehotetaan euroon osallistuvia jäsenvaltioita nopeuttamaan hellittämättä julkisen talouden vakauttamisprosessia ja toteuttamaan tarvittavat rakennemuutokset. Jäseniä kehotetaan saavuttamaan lähes tasapainoinen tai ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema vakaus- ja lähentymisohjelmissa asetettua tavoitetta nopeammin ja yleensä vuoden 2001 aikana. Tämän politiikan tehokkuuden varmistamiseksi Euro-11-ryhmä valvoo edelleen koko ajan euroon osallistuvien jäsenvaltioiden julkisen talouden kehittymistä ja budjettipolitiikan valvontaa tehostamalla sitä tarvittaessa. Selvää on, että suorat interventiot valuuttamarkkinoilla ovat edelleen keino, jolla euron kurssiin voidaan vaikuttaa ja jota EKP voisi käyttää. Jos interventiota käytetään, otetaan käyttöön EKP:ssa oleva keskitetty valuuttavaranto. EKP:n taseen vastaavat koostuvat pääosin tästä varannosta (vrt. EKP:n vuosikertomus 1999). Neuvosto antoi 8. toukokuuta 2000 pitämässään istunnossa asetuksen (EY) 1010/2000, jonka tarkoituksena on antaa EKP:lle mahdollisuus vaatia tarvittaessa kansallisten keskuspankkien hallussa olevia ylimääräisiä perussäännön 30.1 artiklassa vahvistetun rajanylittäviä valuuttavarantosaamisia 50:tä miljardia euroa vastaavaan määrään asti.