ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0096/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Lasten turvaistuimet autoissa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0241 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0096/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. tammikuuta 2002) Aihe: Lasten turvaistuimet autoissa 1. Voiko komissio kertoa, sovelletaanko nykyisin autoihin kiinnitettäviin lasten turvaistuimiin minkäänlaisia EU:n säännöksiä? 2. Onko näiden normien tavoitteena, että istuimet pitäisi pystyä kiinnittämään vaivattomasti kaikkiin automalleihin? 3. Onko lasten turvaistuinten kiinnikkeiden yleiseksi standardisoimiseksi ryhdytty minkäänlaisiin toimiin? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2002) Moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan neuvoston direktiivin 77/541/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 22 päivänä helmikuuta 2000 annetussa komission direktiivissä 2000/3/EY(1) säädetään teknisistä vaatimuksista, jotka koskevat lasten turvajärjestelmiä, erityisesti irrotettavia lastenistuimia. Direktiivin 2000/3/EY liitteessä XVII viitataan nimenomaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön N:o 44, jossa esitetään lasten turvajärjestelmien hyväksyntää koskevat vaatimukset. On syytä huomata, että yhteisö on liittynyt sääntöön N:o 44 muutossarjaan 03 saakka ja se mukaan lukien neuvoston 27 päivänä marraskuuta 1997 tekemällä päätöksellä 97/836/EY Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus)(2). Säännössä N:o 44 sallitaan lastenistuimen kiinnittäminen ajoneuvoon aikuisten turvavöitä käyttäen. Käytännössä jokainen lasten turvajärjestelmä on hyväksyttävä joko direktiivin 2000/3/EY tai säännön N:o 44 mukaisesti, ennen kuin se voidaan saattaa yhteisön markkinoille. Osoitus vaatimustenmukaisuudesta annetaan istuimeen kiinnitettävällä hyväksymismerkillä. Komissio osallistuu aktiivisesti työhön passiivista turvallisuutta käsittelevässä YK:n Euroopan talouskomission työryhmässä (Groupe de Rapporteurs sur la Sécurité Passive, GRSP), joka on parhaillaan asettamassa teknisiä vaatimuksia yksinkertaisemmalle kiinnitysjärjestelmälle, jota kutsutaan Isofix-järjestelmäksi. Kun Isofix-järjestelmä on hyväksytty, se helpottaa lasten turvajärjestelmien asentamista mihin tahansa ajoneuvoon. Heti kun asianomaisia YK:n Euroopan talouskomission sääntöjä on muutettu, komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet uusien vaatimusten sisällyttämiseksi yhteisön lainsäädäntöön. (1) EYVL L 53, 25.2.2000. (2) EYVL L 346, 17.12.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0407/02 esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (NI) komissiolle. Vainajien palauttaminen kotimaahan yhteisössä.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0180 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0407/02 esittäjä(t): Nicole Thomas-Mauro (NI) komissiolle (11. helmikuuta 2002) Aihe: Vainajien palauttaminen kotimaahan yhteisössä Vainajien maallisten jäännösten kuljettaminen rajojen yli perustuu Berliinissä vuonna 1937 tehtyyn sopimukseen ja Strasbourgissa vuonna 1973 tehtyyn yleissopimukseen. Näitä sopimuksia ei voida kuitenkaan enää soveltaa, koska ne edellyttäisivät rajavalvontaa, joka on lakkautettu. Voiko komissio ilmoittaa seuraavaa: - Millä tavoin perussopimuksissa velvoitetaan jäsenvaltiot huolehtimaan siitä, että vainajat siirretään yhteisössä kotimaahansa? - Aikooko komissio harkita tapoja, joilla vainajien jäännösten siirtämistä yhteisössä voitaisiin yksinkertaistaa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0073/02, E-0087/02,E-0210/02, E-0344/02, E-0346/02, P-0407/02 ja E-0679/02 (25. maaliskuuta 2002) Komissio myöntää, että toisessa jäsenvaltiossa kuolleen henkilön ruumiin siirtäminen kotijäsenvaltioon on vaikea ja arkaluontoinen asia, joka saattaa aiheuttaa suurta kärsimystä vainajan perheelle. Komissio on tietoinen joistakin yksittäistapauksista erityisesti koska viime aikoina on esitetty kirjallisia kysymyksiä tapauksista, joissa vainajan siirtäminen jäsenvaltiosta toiseen on ollut ongelmallista. Komissiolla ei kuitenkaan ole tietoja tai tilastoja, joista saisi yleiskuvan mahdollisesta ongelmasta ja sen laajuudesta. Tällaiset seikat herättävät mahdollisesti kysymyksiä, joista osa koskee yhteisön politiikan eri aloja, kuten liikennettä, terveyttä ja vapaata liikkuvuutta. Näyttää kuitenkin siltä, että yhteisöllä ei ole selkeää toimivaltaa, joka kattaa kaikki nämä aspektit. Ruumiiden kuljettamisesta määrätään kansainvälisessä Berliinin sopimuksessa (1937, nro 4391 Kansainliiton sopimussarja) ja Euroopan neuvoston syyskuussa 1973 tekemässä ruumiiden kuljettamista koskevassa sopimuksessa. Joka tapauksessa on muistettava, että vainajien kuljetusta sääntelevien jäsenvaltioiden on yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti sovellettava kaikkia vaatimuksia syrjimättömällä tavalla. Myös kaikkien kansanterveyteen perustuvien poikkeusten on noudatettava tuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Edellä esitetyn perusteella komissio seuraa asiaa tarkasti, muttei toistaiseksi aio ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0070/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Luonnonkatastrofien aiheuttamat vahingot Kreikassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0070/02 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Luonnonkatastrofien aiheuttamat vahingot Kreikassa Voimakkaat ja pitkään kestäneet lumisateet sekä poikkeuksellisen alhaiset lämpötilat ovat aiheuttaneet Kreikassa monilla alueilla suuria ja laajoja tuhoja kasvi- ja eläintuotannolle, kasvistolle ja karjalle sekä viljelyksille (kasvihuoneet, eläinsuojat jne.). Kun otetaan huomioon, että tuottajien tulot sekä tuotantovälineet ovat kärsineet mittavia tuhoja, aikooko komissio rahoittaa toimia menetettyjen ansioiden kattamiseksi ja tuotantovälineiden korvaamiseksi? Aikooko komissio tutkia vuoden 2003 alustavan talousarvioesityksen hyväksyntämenettelyn aikana maatalouden kehittämiseen varattavien määrärahojen lisäämistä vahinkojen korvaamiseen myönnettävää rahoitusta varten, kuten se teki vuoden 2001 talousarvion hyväksymisen yhteydessä, jolloin myönnettiin määrärahoja vuoden 1999 lopulla monissa jäsenvaltioissa riehuneen hirmumyrskyn aiheuttamien tuhojen korjaamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2002) Komissio ei ole vielä saanut Kreikan viranomaisilta virallisia tietoja siitä, millaisia vaikutuksia hiljattain vallinneilla huonoilla sääolosuhteilla on ollut maatalouteen ja maaseudun talouteen. Kreikan viranomaiset arvioivat parhaillaan vahinkojen laajuutta kärsineillä alueilla ja aloilla. Komission yksiköt tarkastelevat tätä asiaa, kun Kreikka on toimittanut asiaa koskevat määrälliset ja laadulliset tiedot sekä virallisen pyynnön. Näiden vahinkojen merkittävyydestä riippuen yhteisön solidaarisuus voi osoittautua välttämättömäksi maaseutualueita uhkaavien ongelmien voittamiseksi ja tuotantopotentiaalin palauttamiseksi. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) rahoituskohteet olisi määriteltävä rakennerahastotoimiin Kreikassa myönnettyjen kokonaisvarojen rajoissa ohjelmakaudella 20002006 määrittämällä uudelleen komission hyväksymät ohjelman toimintalinjat. Kreikan nykyinen maaseudun kehittämisen kansallinen toimenpideohjelma (20002006), jonka kokonaisvarat ovat 1 233,42 euroa, kattaa myös luonnononnettomuudet ja hätätilanteet, joille on varattu 14 miljoonaa euroa. Jos tämä summa ei riitä, Kreikan viranomaiset voivat esittää pyynnön ohjelman toimintalinjojen ja vastaavien varojen uudelleenmäärittelystä. Lisäksi Kreikan viranomaiset voivat harkita mahdollisuutta käyttää Kreikkaa varten vahvistetun kolmannen yhteisön tukikehyksen (20002003) ohjelmatyövarausta. Olisi korostettava, että EMOTR:n tukitoimet rajoittuvat tuotantopotentiaalin palauttamiseen entiselleen eivätkä koske tulonmenetyksiä. Tulonmenetyksille tukea ei makseta. Jos tulonmenetykset on tarpeen korvata, komission hyväksyttäväksi olisi esitettävä kansallinen tukiohjelma. Muita erityisiä yhteisön varoja tai yhteisön korvauksia ei voida tarjota. Komissio on soveltanut samoja ehtoja muihin jäsenvaltioihin niiden kärsiessä haitallisista sääoloista vuoden 1999 lopussa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0071/02 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle. Katguttin käytön kieltäminen Saksan liittotasavallassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0176 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0071/02 esittäjä(t): Joachim Wuermeling (PPE-DE) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Katguttin käytön kieltäminen Saksan liittotasavallassa Saksan viranomaiset ovat kieltäneet katguttin käytön kirurgisena haavanompeluaineena sen eläinperäisyyden takia, siinäkin tapauksessa että raaka-aine on peräisin riskittömistä eläinkannoista. Direktiivin 93/42/ETY(1) perusteella asetettu tieteellinen ohjauskomitea luokitteli marraskuun 2001 lopussa katguttin vaarattomaksi. Katsooko komissio edellä mainitun olevan yhteisön oikeuden mukaista? Aikooko se ryhtyä toimiin Saksan liittotasavaltaa vastaan? (1) EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen komissiolle esittämässä kysymyksessä viitataan lausuntoon, jonka tieteellinen ohjauskomitea antoi marraskuun lopussa vuonna 2001. Komissio haluaa kiinnittää huomiota siihen seikkaan, että lausunnossa keskitytään ainoastaan raaka-aineen hankkimiseen maantieteellisen BSE-riskiluokan I alueelta (GBR I). Raaka-aineen hankkimista muiden riskiluokkien (GBR II, III ja IV) alueelta ei käsitelty. Komitea pitää turvallisena eläinperäistä ainetta, myös katguttia, joka on saatu suljetuista karjoista ja GBR I -alueen maista. Komissio korostaa, että katgutissa käytetylle kudokselle ei voida tehdä inaktivointikäsittelyä, jolla varmistettaisiin, että siinä ei ole prioneja kudoksen molekyylirakenne kärsisi käsittelystä, eikä sitä enää voisi käyttää kyseiseen tarkoitukseen. Tästä syystä raaka-aineen hankinnalla on ratkaiseva merkitys. Riskinhallinnan tasolla on kuitenkin useita vaikuttavia tekijöitä, kuten yleisön mielikuva turvallisuuden ja terveyden suojelun tasosta, erityisesti silloin, kun markkinoilla on käyttökelpoisia vaihtoehtoja. Komissio tutkii jäsenvaltioiden kanssa, mitä johtopäätöksiä lausunnon ja tällaisten seikkojen perusteella olisi tehtävä. Tässä yhteydessä se myös määrittelee kantansa Saksan toimenpiteistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0225/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Belize.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0225/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Belize Voiko komissio antaa selonteon Belizeä koskevista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettaviksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa rahoituksen kokonaissumman? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 ja E-0228/02 (25. maaliskuuta 2002) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0106/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Euro ja valuuttakurssijärjestelmän toinen vaihe.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0247 - 0247



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0106/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (21. tammikuuta 2002) Aihe: Euro ja valuuttakurssijärjestelmän toinen vaihe Jos Yhdistynyt Kuningaskunta päättää liittyä euro-alueeseen, täytyykö sen osallistua valuuttakurssijärjestelmän toiseen vaiheeseen? Jos sen täytyy, kuinka kauan sen pitää olla valuuttakurssijärjestelmän toisen vaiheen jäsen? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen kirjalliseen kysymykseensä E-3181/00(1). Sama vastaus on voimassa edelleen. (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0222/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Bahama.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0200 - 0200



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0222/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Bahama Voiko komissio ilmoittaa, mitä Bahamaa koskevia hankkeita EU:n talousarviosta rahoitettiin 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli Bahamaa koskevien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 ja E-0228/02 (25. maaliskuuta 2002) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3653/01 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Välimeren pankin ja siirtolaisuuden tutkimuslaitoksen perustaminen.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0003 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3653/01 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (14. tammikuuta 2002) Aihe: Välimeren pankin ja siirtolaisuuden tutkimuslaitoksen perustaminen Lehdistössä on liikkunut tietoja eräistä komission puheenjohtajan Romano Prodin ehdotuksista. Eräs niistä koski Välimeren pankin perustamista. Pankki tukisi yhteisiä investointi- ja kehityshankkeita Välimeren alueella. Toinen ehdotus koski Välimeren etelärannan maista tulevaa siirtolaisuutta tutkivan laitoksen perustamista. - Ovatko nämä tiedot oikeita? - Miten ja milloin komissio aikoo perustaa nämä elimet? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 2002) Komission puheenjohtaja on ilmoittanut useista aloitteista suhteiden vahvistamiseksi Välimeren alueen kumppanimaihin; näihin sisältyy ehdotus EuroVälimeri-pankin ja siirtolaisuuden säännöllistä seurantaa koskevan mekanismin perustamisen tarkastelemiseksi. Tämän seurauksena ja Laekenissa joulukuussa 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnöstä komissio ja neuvosto ovat tarkastelleet uuden EuroVälimeri-pankin perustamista. Pohdintojen perusteella Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta kokoontunut Eurooppa-neuvosto tuki vahvistetun EuroVälimeri-investointijärjestelyn luomista Euroopan investointipankin (EIP) yhteyteen. Sitä täydentäisi EuroVälimeri-kumppanuusjärjestely ja kohdealueella sijaitseva EIP:n toimisto. Samoin sovittiin, että vuoden kuluttua järjestelyn käyttöönotosta tarkastellaan päätöksen tekemistä Välimeren kumppanimaille tarkoitetun EIP:n enemmistöomisteisen tytärpankin perustamisesta. Siirtolaisuuden osalta komissio toimii aktiivisesti neuvoston ja Välimeren kumppanimaiden kanssa oikeus- ja sisäasioita koskevan alueellisen EuroVälimeri-yhteistyöohjelman suuntaviivojen laatimiseksi. Ohjelmaan otetaan mukaan huomattava siirtolaiskysymyksiin liittyvä osuus, jonka yhteydessä voidaan tarkastella ehdotetun seurantamekanismin perustamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3695/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. EU-edustustot.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3695/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (16. tammikuuta 2002) Aihe: EU-edustustot EU-edustustojen toimiminen eri maissa kuvastaa näiden maiden merkitystä yhteisölle. Voiko komissio antaa katsauksen - maista, joista EU-edustustot on lakkautettu; - maista, joihin on perustettu uusi EU-edustusto; - maista, joissa EU-edustusto pysyy ennallaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 2002) Komissio ei suunnittele minkään lähetystönsä sulkemista. Heinäkuun 3. päivänä 2001 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ulkomaanedustuksen kehittämisestä(1) ennakoidaan kolmen lähetystön (Costa Rica, Sri Lanka sekä Trinidad ja Tobago) keventämistä. Tämän päätöksen seurauksena komissio ehdottaa, että kyseisiin maihin akkreditoidaan naapurimaasta toimiva lähetystön päällikkö. Lähetystöt säilytetään, mutta niiden henkilöstö rajoittuu yhteen virkamieheen, joka toimii asiainhoitajana paikallisen henkilöstön avustamana. Näin lähetystö pystyy seuraamaan nykykäytännön mukaisesti perinteisiä kehitysyhteistyökysymyksiä mutta myös poliittisia ja taloudellisia kysymyksiä kauppa mukaan lukien. Saman tiedonannon yhteydessä komissio päätti sulkea seitsemän nykyisistä toimistoistaan (Antigua ja Barbuda, São Tomé ja Príncipe, Päiväntasaajan Guinea, Belize, Komorit, Alankomaiden Antillit ja Tonga). Näiden toimistojen sulkeminen ei kuitenkaan tarkoita, että komissio olisi muuttanut kantaansa suhteiden ylläpitämisestä näihin maihin. Toiminnasta vastaavat jatkossa alueelliset lähetystöt, joiden päälliköt akkreditoidaan edelleen kyseisiin maihin. Komissio on vakuuttunut siitä, että tämä ulkomaanedustuksen uudelleenjärjestely antaa sille mahdollisuuden ylläpitää nykyistä tiivistä yhteistyötä kyseisten maiden kanssa. Komission tavoitteena on vahvistaa suhteita, tehostaa avun hallinnointia ja hyödyntää niukkoja voimavaroja niin hyvin kuin mahdollista keskittämällä asiantuntemus yhteen lähetystöön ja saattamalla se koko alueen käyttöön. Heinäkuun 3. päivänä 2001 annetussa tiedonannossa ulkomaanedustuksen kehittämisestä esitetään seitsemän uuden lähetystön perustamista (Kamboda, Laos, Malesia, Nepal, Saudi-Arabia, Paraguay ja Singapore). Lisäksi harkittavana on kaupallisen toimiston avaaminen Taiwaniin. Myös vakituisen edustuksen perustamista Kuubaan harkitaan maan sisäisen kehityksen perusteella ja ottaen huomioon, että humanitaarisen avun toimisto (ECHO) on tarkoitus sulkea. Luettelo ulkomaanedustustoista (edellä mainitut muutokset on tarkoitus toteuttaa vuoden 2002 loppuun mennessä) toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. (1) KOM(2001) 381 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3436/01 esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) komissiolle. Gibraltarin ruuhkat ja kansalaisten vapaa liikkuvuus.



Virallinen lehti nro 301 E , 05/12/2002 s. 0007 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3436/01 esittäjä(t): Riitta Myller (PSE) komissiolle (12. joulukuuta 2001) Aihe: Gibraltarin ruuhkat ja kansalaisten vapaa liikkuvuus Kansalaisten vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan unionin neljästä perusvapaudesta. Tietooni on kuitenkin tullut, että liikkuminen Gibraltarin rajalla on vaikeaa, eikä näin vastaa vapaan liikkuvuuden periaatetta. Seurauksena vuosia jatkuneesta Espanjan ja Iso-Britannian välisestä kiistasta Gibraltarin kysymyksessä Espanjan viranomaiset tarkoituksellisesti hidastavat toiminnallaan liikennettä raja-asemalla. Tämä johtaa valtaviin ruuhkiin sekä Gibraltarille mentäessä että sieltä poistuttaessa. Henkilöautot tarkastetaan ja linja-autojen matkustajat joutuvat kulkemaan jalan matkatavaroineen rajavalvontarakennusten kautta. Joustavuutta käytännöissä ei ole, vaan toiminta on tehty tarkoituksellisen hankalaksi. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tilanteen korjaamiseksi ja turvatakseen unionin kansalaisille vapaan liikkumisen mahdollisuuden unionin maasta toiseen myös Gibraltarin alueella? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2002) On syytä huomata, että Espanjan viranomaisilla on paitsi oikeus myös velvollisuus toimittaa Gibraltarin ja Espanjan välistä rajaa ylittävien henkilöiden ja tavaroiden tarkastuksia, koska kyseessä on EU:n ulkorajojen virallinen ylityspaikka (Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 3 ja 5 artikla sekä 6 artiklan 2 kohta), ja koska Gibraltar ei kuulu yhteisön tullialueeseen (Yhdistyneen kuningaskunnan liittymissopimuksen 29 artikla). Komissio on saamiensa valitusten johdosta kiinnittänyt Espanjan hallituksen huomion siihen, että tarkastukset ovat saattaneet olla kohtuuttoman tiukat. Tutustuttuaan Espanjan viranomaisten antamaan vastaukseen komissio päättää, miten asian käsittelyssä on edettävä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3612/01

esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle

(8. tammikuuta 2002)

Aihe: Laiton lapsilla käytävä kauppa ja lasten hyväksikäyttö Albaniassa

Albanian yleisen järjestyksen ministeriön tietojen mukaan Albaniassa on kaudella 19922000 joutunut 4000 lasta järjestäytyneen rikollisuuden uhreiksi. Nämä lapset on viety laittomasti lähinnä läntiseen maailmaan, tarkoituksena markkinoida heitä pedofiileille, käyttää heitä kerjäämisessä ja joissakin tapauksissa hyödyntää heitä ihmiselinten kaupassa.

Aikooko komissio ryhtyä yhteensovitettuihin toimiin siten, että Europol tulee mukaan mahdollisimman suuressa määrin ja tiivistä yhteistyötä tehdään albanialaisten, italialaisten ja kreikkalaisten viranomaisten kanssa, jotta laitonta kauppaa ja lasten hyväksikäyttöä harjoittavien verkostojen toiminta saadaan lakkautettua?

Tietääkö komissio, missä vaiheessa on Euroopan parlamentin 12. kesäkuuta 2001 hyväksymän, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumista koskevan lainsäädäntökehyksen(1) eteneminen?

(1) Parlamentin 12. kesäkuuta 2001 hyväksymä teksti.

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(1. helmikuuta 2002)

Ihmiskauppa on huolenaihe Albaniassa. Komissio on yhdessä jäsenvaltioiden ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen kanssa auttanut Albanian viranomaisia käsittelemään tätä kysymystä. Vaikka edistystä on tapahtunut ja on tehty useita tärkeitä aloitteita, esimerkiksi ihmiskauppaa torjuvan keskuksen perustaminen Vloraan (Saksan, Kreikan ja Italian tuella) ja Albanian hallituksen hyväksymän ihmiskauppaa torjuvan strategian laatiminen, paljon on vielä tehtävä ihmiskauppaan liittyvien toimien pysäyttämiseksi Albaniassa.

Albanian maastrategiassa vuosille 20022006(1) komissio katsoo oikeus- ja sisäasioiden (muun muassa järjestäytyneen rikollisuuden ja ihmiskaupan torjunnan) olevan tärkeimpiä yhteisön rahoitustuen piiriin kuuluvia alueita. Pannakseen täytäntöön hankkeita näillä alueilla komissio tekee yhteistyötä kaikkien niiden tahojen ja laitosten kanssa, joita asia koskee, sekä Albaniassa että kansainvälisesti. Näiden hankkeiden tarkoituksena on muun muassa lakkauttaa sellaisten verkostojen toiminta, jotka osallistuvat lapsilla käytävään kauppaan ja lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön, sekä tukea Albanian jatkuvia toimia Euroopan parlamentin kesäkuussa 2001 hyväksymien, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjumista koskevien suuntaviivojen toteuttamiseksi.

(1) C/2001/4394.