ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3671/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (19. marraskuuta 1997) Aihe: EU:n valtiosta toiseen muuttavien vammaisten oikeudet sosiaalietuuksiin Nykyisin ne vammaiset, jotka saavat vammaisavustusta kotimaassaan, eivät saa samoja tukia, jos he muuttavat toiseen EU:n valtioon. Tämä näyttäisi olevan ristiriidassa syrjintäkieltoa koskevan EU:n sitoumuksen kanssa. Onko komissiolla ehdotuksia tämän syrjinnän lopettamiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 1998) Vammaisavustus on sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71, sellaisena kuin tämä asetus on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna 2 päivänä joulukuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 118/97 ja asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetulla asetuksella (ETY) N:o 574/72 ((EYVL L 28, 31.1.1997. )), 4 artiklan 2a kohdan mukainen maksuihin perustumaton erityisetuus. Nämä maksuihin perustumattomat erityisetuudet, jotka kuuluvat samanaikaisesti sekä sosiaaliturvan että sosiaalihuollon alaan, on lueteltu liitteessä II a. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 10 a artiklassa säädetään, että kyseisiä erityisetuuksia myönnetään yksinomaan sen jäsenvaltion alueella, jossa hakija asuu. Toisin sanoen maksuihin perustumattomia erityisetuuksia ei voida ¨viedä¨ muihin jäsenvaltioihin. On kuitenkin huomattava, että henkilö, joka muuttaa toiseen jäsenvaltioon ja asuu siellä, on kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan oikeutettu maksuihin perustumattomiin erityisetuuksiin samojen ehtojen mukaisesti kuin asuinmaan kansalaiset. Näin ollen kansalaisuuden perusteella ei synny syrjintää, ja tilanne ei ole ristiriidassa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen kanssa (asetuksen (ETY) N:o 1408/71 3 artikla). Maksuihin perustumattomia erityisetuuksia koskevien, vuonna 1992 käyttöön otettujen erityisten yhteensovittamissääntöjen tulkinta ja pätevyys vietiin yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi asiassa Snares (C-20/96), joka koski Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntöön perustuvan vammaisen elämisavustuksen (disability living allowance) myöntämistä. Tutkittuaan asiassa esiin tuodut kiistanalaiset säännökset tuomioistuin totesi 4.11.1997 antamassaan tuomiossa, että ne ovat yhdenmukaisia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 51 artiklan kanssa.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0026



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3607/97 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Komission tiedonanto euron käyttöönoton vaikutuksista pääomamarkkinoihin (KOM(97)0337 lopullinen) Joukkovelkakirjamarkkinoita käsiteltäessä yksi asiakirjassa ehdotetuista mahdollisuuksista velkakirjojen denominaation muuttamiseksi on denominaation muuttaminen kiinteällä vähimmäisnimellisarvolla ja rahallisilla korvauksilla (¨ylhäältä alas¨ -malli). Onko komissio laatinut tätä menetelmää yksityiskohtaisemmin käsittelevää työasiakirjaa? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3607/97 ja E-3608/97 2X>(13. helmikuuta 1998) Komission tiedonannossa euron käyttöönoton vaikutuksista pääomamarkkinoihin ((Asiak. KOM(97) 337 lopullinen. )) tutkittiin useita velkojen denominaation muuttamistapoja. Kaksi tärkeintä tutkittua mallia ovat ¨ylhäältä alas¨- ja ¨alhaalta ylös¨ -menetelmät. Tiedonannossa pidetään parhaimpana ¨alhaalta ylös¨ -menetelmää. Tässä menetelmässä denominaation muuttaminen ei vaikuttaisi liikkeessä olevien arvopaperien kokonaismäärään ja pyöristyserojen mahdollisuus olisi häviävän pieni. ¨Ylhäältä alas¨ -menetelmässä alkuperäinen emissio pilkotaan ¨osuuksiin¨, joilla on yhtä suuret vähimmäisnimellisarvot. Kukin vähimmäisnimellisarvo muutetaan euroksi muuntokertoimen avulla ja tulos pyöristetään lähimpään senttiin. Emission uusi kokonaismäärä lasketaan kertomalla euromääräinen vähimmäisnimellisarvo osuuksien lukumäärällä. Uusi kokonaismäärä on todennäköisesti - pyöristyserojen vuoksi - erisuuruinen kuin jos emission alkuperäinen kokonaismäärä muutettaisiin suoraan euroiksi. Poikkeamat jouduttaisiin tasoittamaan korvauksilla. Korvaukset olisivat tarpeellisia, jottei keinotekoisesti lisättäisi tai vähennettäisi velkakannan kokonaismäärää. Käteiskorvausten maksu altistaisi joko liikkeeseenlaskijan tai sijoittajan jälleensijoitusriskille. Käteiskorvausten johdosta kuponkimaksujen muodostama kassavirta sekä velkakirjan arvo eräpäivänä muuttuisivat hieman. Tällä voisi olla vaikutusta velkakirjaan liittyviin johdannaisiin, sillä ennen denominaation muuttamista toteutetut suojaukset perustuisivat kuponkimaksujen muodostamaan tarkasti arvioituun kassavirtaan ja velkakirjan arvoon eräpäivänä. Jos kyseinen kassavirta muuttuisi vaikka vain vähän, se ei enää vastaisi siihen liittyvää johdannaistoimenpidettä. Jos ¨ylhäältä alas¨ -menetelmä valitaan, se olisi toteutettava tavalla, jolla vältetään mahdolliset ongelmat. Kuten edellä mainittiin, mahdollinen häiriö esiintyisi kuitenkin vain silloin, kun velkakirjaan liittyy johdannaisia. Yksityiskohtaisia esimerkkejä ¨ylhäältä alas¨ -mallista on komission tiedonannossa (sivu 12 englanninkielisessä painoksessa).
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3930/97 komissiolle esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Worldcomin ja MCIin suunnittelema fuusio Internet-markkinoilla Sanomalehdet ovat viime aikoina kirjoittaneet Worldcom- ja MCI-yhtiöiden suunnittelemasta fuusiosta. Tämän fuusion toteutumisen seurauksena syntyvä yritys tulee olemaan erittäin hallitsevassa asemassa Internet-markkinoilla. 1. Aikooko komissio tutkia tämän suunnitteilla olevan, Internet-yhteyksiin liittyvän fuusion vaikutuksia Euroopan unionin kilpailusäännöstön ja erityisesti perustamissopimuksen 90, 85 ja 86 artiklojen valossa? 2. Katsooko komissio, että Euroopan unionin markkinoiden kehittymistä silmälläpitäen on aiheellista asettaa tälle fuusiolle ehtoja? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 1998) Marraskuun 20. päivänä 1997 komissio vastaanotti WorldCom Inc:n ja MCI Communications Corporationin yhteisen ilmoituksen toimenpiteestä, jolla kyseiset kaksi yhtiötä fuusioituvat yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 ((EYVL L 257, 21.9.1990. )) (¨sulautuma-asetus¨) tarkoitetulla tavalla. Ilmoitus on tutkittavana asetuksen säännösten mukaisesti. Ilmoitettua toimenpidettä koskevaa EY:n perustamissopimuksen 90, 85 tai 86 artiklan mukaista menettelyä ei ole käynnissä. Joulukuun 18. päivänä 1997 ilmoitus julistettiin puutteelliseksi. Komissio odottaa täydellisiä tietoja. Täydelliset tiedot saatuaan komissiolla on sulautuma-asetuksen 10 artiklan mukaisesti yksi kuukausi aikaa tehdä kyseisen asetuksen 6 artiklan mukainen päätös. Kyseinen määräaika alkaa kulua täydellisten tietojen vastaanottamista seuraavasta päivästä. Jos sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukainen menettely aloitetaan, 8 artiklan mukaan osapuolet voivat menettelyn aikana tehdä alkuperäisen keskittymäsuunnitelman muuttamista koskevia ehdotuksia, joiden tarkoituksena on taata, ettei yrityskeskittymä luo tai vahvista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy. Jos kyseinen menettely aloitetaan, on osapuolten omassa harkinnassa ehdottaa muutoksia.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3212/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Lentoyhtiöiden aikataulut Kun otetaan huomioon, että lentoyhtiöt julkaisevat aikatauluja, jotka vain harvoin toteutuvat, katsooko komissio, että sen pitäisi ryhtyä toimiin näiden aikataulujen säätelemiseksi? Saattaisiko se harkita paremman asiakaspalvelun nimissä suosittavansa, että aikataulujen on yllettävä keskimäärin samaan toteutumistasoon kuin edellisten kahdentoista kuukauden aikana? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1997) Komissio ymmärtää arvoisan parlamentin jäsenen osoittaman huolen ja on myös itse huolestunut siitä, että käytännössä lentokoneiden lähtöajat * ja usein myös saapumisajat * poikkeavat usein lentoyhtiöiden aikataulujen mukaisista ajoista. Vuonna 1996 myöhästymisiä oli hieman vähemmän kuin vuonna 1995, jolloin tulokset olivat erityisen huonoja Euroopassa, mutta vuonna 1997 tilanne näyttää jälleen kerran pahentuneen. Vuonna 1995 kaikista lähdöistä keskimäärin 18,4 prosenttia myöhästyi enemmän kuin 15 minuuttia, kun taas vuoden 1997 tammikuun ja syyskuun välisenä aikana kaikista lennoista keskimäärin jopa 19,6 prosenttia myöhästyi enemmän kuin 15 minuuttia. Komissionkin mielestä on tärkeää antaa matkustajille riittävästi tietoa. Se ei kuitenkaan halua suosittaa, että aikataulut sovitettaisiin keskimääräisten tulosten mukaan, koska se voisi johtaa väärinkäsityksiin. Komissio tutkii kuitenkin muita menetelmiä, joilla matkustajille suunnattua tiedotusta voitaisiin parantaa. Vuosi sitten käynnistettiin ¨yhteisön täsmällisyystilastointijärjestelmän¨ perustamista koskeva toteutettavuustutkimus, joka on jatkoa lentoliikenteen ruuhka- ja kriisitilanteita koskevalle tiedonannolle ((Asiak. KOM(95) 318. )). Tarjouskilpailun jälkeen tehtiin sopimus Kansainvälisen lentokuljetusliiton (IATA) kanssa, jonka antoi kertomuksensa äskettäin. Tutkimuksessa tarkasteltiin mahdollisuuksia perustaa tietojärjestelmä, jonka avulla täsmällisyystilastoja voitaisiin julkaista säännöllisesti. Nämä tiedot suunnattaisiin pääasiassa matkustajille, jotta he saisivat tietoja tarjottujen palvelujen laadusta ja voisivat suorittaa vertailuja ja suunnitella matkansa niiden perusteella. Komissio aikoo kehittää tätä ajatusta edelleen selvittääkseen, mihin ja minkä tason toimiin olisi ryhdyttävä, jotta voitaisiin luoda luja perusta täsmällisyystilastointijärjestelmää toteuttaville toimille.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3372/97 komissiolle esittäjä(t): Lis Jensen (I-EDN) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Priorisointi energia-alalla Miten Euroopan komissio suhtautuu siihen, että jäsenvaltiot energiapolitiikassaan velvoittavat energian tuottajat ja jakelijat ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon energiatuotannon suunnittelussa - ja että tämä vaikuttaa epäsuorasti sisämarkkinoiden toimintaan energia-alalla? Konkreettisena esimerkkinä on Tanskan energiatuotanto. Muuttamalla sähköntuotantoa koskevaa lainsäädäntöä valtio on velvoittanut energiantuottajat ostamaan energiaa myös hajautetuilta kombilaitoksilta ja uusiutuvan energian tuotantolaitoksilta. Samaan aikaan valtio tukee näitä tuotantomuotoja. Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (5. joulukuuta 1997) Sähkön sisämarkkinoita säädellään 19. joulukuuta 1996 annetulla direktiivillä 96/92/EY ((EYVL L 27, 30.1.1997. )), jossa vahvistetaan sähkön tuotantoa, siirtämistä ja jakelua koskevat yhteiset säännöt Kyseinen direktiivi tuli voimaan 19. helmikuuta 1997, ja jäsenvaltioilla on yleisesti ottaen kaksi vuotta aikaa sen säännösten täytäntöönpanemiseksi. Direktiivin mukaan jäsenvaltiot voivat halutessaan ottaa sen täytäntöönpanossa ympäristönäkökulmat täysipainoisesti huomioon. Direktiivin 8 artiklan 3 kohdan nojalla jäsenvaltiot voivat vaatia verkko-operaattoria antamaan ajojärjestyksessä etusijan sähköntuotantolaitoksille, jotka käyttävät uusiutuvia energialähteitä tai tuottavat yhdistetysti sekä lämpöä että sähköä. Edelleen jäsenvaltiot voivat 3 artiklan 2 kohdan mukaan asettaa sähkölaitosalalla toimiville yrityksille julkisiin palveluihin liittyviä velvollisuuksia, jotka voivat koskea muun muassa ympäristönsuojelua. Säätäessään perusteita lupien myöntämiselle uuden sähköntuotantokapasiteetin rakentamiseksi tai laatiessaan luetteloa niistä vaatimuksista, jotka uuden generaattorin on täytettävä, jäsenvaltio voi soveltaa ympäristönsuojelua koskevia perusteita (direktiivin 5 artiklan 1 kohta). On kuitenkin korostettava, että jäsenvaltioiden on direktiivin säännöksiä soveltaessaan oltava puolueettomia, avoimia ja syrjimättömiä. Säännöksiä ei saa soveltaa jäsenvaltion omien tuottajien suosimiseksi. Tanskan tapaus aiotaan tutkia direktiivin säännöksiä vasten, mukaan lukien edellä mainitut säännökset, joilla jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus ottaa ympäristönäkökulmat huomioon.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3959/97 komissiolle esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Kiinan väestöpolitiikka Onko komissio tietoinen raporteista, joissa TSG Nieuwsbrief NL:n mukaan kerrotaan oletettavasti vuoden 1996 syys- ja lokakuun aikana suoritetuista laaja-alaisista pakkosterilisaatioista Tiibetissä? Onko komissio tietoinen, että Kiinan hallintoviranomaiset käyttävät pakollista arpajärjestelmää määritelläkseen sen, voiko aviopari vielä saada lapsia? Yhtyykö komissio siihen johtopäätökseen, että Kiinan väestöpolitiikka on suunnattu tiibetiläisten määrän vähentämiseksi? Onko komissio halukas esittämään vastalauseensa Kiinan viranomaisille tämän toiminnan johdosta? Onko komissio halukas ottamaan tämän kysymyksen esille Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomiteassa? Voisiko komissio ilmoittaa, mihin Kiinan vastaisiin toimenpiteisiin se on jo ryhtynyt harjoitetun väestöpolitiikan vuoksi? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1998) Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen Kiinassa aiheuttaa yhä komissiolle jatkuvaa huolta. Komissio on aina ilmaissut, kun se on ollut sen mielestä perusteltua, huolensa ihmisoikeustilanteesta erityisesti Tiibetissä. Komissiolla ei ole tarkkoja tietoja arvoisan parlamentin jäsenen ilmoittamista seikoista. Jos komissio saisi varmistuksen näistä seikoista, se voisi kuten ennenkin Kiinan kanssa käytävässä ihmisoikeuksia koskevassa vuoropuhelussa ottaa esille ihmisoikeuksien ja ihmisarvon loukkaamisen.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4015/97 komissiolle esittäjä(t): Thomas Megahy (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Lentoyhtiöiden harhaanjohtava mainonta Yhdistyneen kuningaskunnan mainontaa säätelevä elin (Advertising Standards Authority) on äskettäin päättänyt, että lentoyhtiöiden ja matkatoimistojen on ilmoitettava mainoksissa matkustajille lentojen todellinen hinta, johon sisältyy lentokenttä- ja muut verot, kausiluontoisuudesta johtuvat lisämaksut ja kaikki muut kulut. Onko komissio tietoinen muiden jäsenvaltioiden tilanteesta ja voisiko se harkita direktiiviä, joka yleistäisi Britanniassa 1. tammikuuta 1998 voimaantulevan käytännön? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 1998) Komissio oli tyytyväinen kuullessaan Yhdistyneen kuningaskunnan aloitteesta parantaa lentomatkustajille annettavia tietoja kaikkien lentojen todellisista kustannuksista. Komissio ei ole kuullut vastaavanlaisista aloitteista muissa jäsenvaltioissa. Komissio on kuitenkin käynnistänyt laajan tutkimuksen arvioidakseen lentokuljetuksesta tehtäviin sopimuksiin sisältyviä ehtoja kuluttajien näkökulmasta. Yksi tarkasteltavista kysymyksistä on, miten matkustajille voidaan parhaiten riittävällä tavalla ilmoittaa ne tiedot (mukaan lukien hinnat), joiden perusteella he päättävät sopimuksen tekemisestä. Asiasta kuullaan parhaillaan koko toimialaa. Komissio harkitsee, tarvitaanko tutkimuksen ja kuulemismenettelyn perusteella uusia aloitteita.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3540/97 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (12. marraskuuta 1997) Aihe: ECHO / Länsi-Saharan pakolaisten avustaminen Voiko Euroopan yhteisön humanitäärisen avun toimisto (ECHO) kertoa, kuinka paljon ja mikä prosenttiosuus Länsi-Saharan pakolaisille tarkoitetuista avustusrahoista käytetään julkaisuihin, mainoksiin ja tarroihin? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1997) Neuvoston humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 antamassa asetuksessa (EY) N:o 1257/96 ((EYVL L 163, 2.7.1996. )) on säädetty, että varoja voidaan käyttää avun yhteisöllisen luonteen korostamiseksi tarkoitettujen kulujen rahoittamiseen sekä valistusta ja tiedottamista koskeviin toimiin, joiden tarkoituksena on humanitaarisiin kysymyksiin liittyvien ongelmien tuntemuksen lisääminen Euroopassa ja niissä yhteisön ulkopuolisissa maissa, joissa yhteisö rahoittaa tärkeitä humanitaarisia toimia. Näiden periaatteiden ja humanitaarisen avun alalla tehdyn kumppanuuspuitesopimuksen asianmukaisten säädösten mukaisesti toimeenpanevia osapuolia vaaditaan osaltaan vaikuttamaan siihen, että yhteisön rahoittamat humanitaariset toimet tunnettaisiin paremmin edellyttäen, että siitä ei koidu haittaa niiden tehtäville, perusperiaatteille tai henkilökunnan turvallisuudelle. Länsi-Saharan pakolaisten osalta seuraavasta ecumääräisestä taulukosta ilmenevät vuosien 1996 ja 1997 avustusrahat ja niistä tunnettuuden lisäämiseksi käytetyt prosenttiosuudet. Humanitaarinen apu Tindoufin alueen leireissä (Algeriassa) eläville Saharan pakolaisille. >TABLE>
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3660/97 komissiolle esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) (19. marraskuuta 1997) Aihe: ¨Adrianmeren käytävän¨ tutkiminen Kun Euroopan parlamentti oli hyväksynyt 14 ensisijaista hanketta Euroopan laajuisen liikenneverkkojärjestelmän osalta, niin vaikka komissio ei pitänyt niitä ensisijaisina, se ei kuitenkaan kieltänyt, että ¨Adrianmeren käytävä¨ voisi olla mahdollinen intermodaalisena järjestelmänä. Se oli jopa sanonut, että hanketta koskevat tutkimukset aloitettaisiin vuonna 1995. Ottaen huomioon, että aikaa on kulunut kaksi vuotta, kysyn komissiolta, 1. milloin hankkeen toteutettavuutta koskevasta tutkimuksesta käyty tarjouskilpailu päättyi? 2. milloin tutkimukset päättyvät? 3. milloin hankkeen toteutettavuutta koskevien tutkimusten päättymisen jälkeen komissio ilmaisee kantansa hankkeen tarkoituksenmukaisuudesta? 4. miten paljon se avustaa näitä tutkimuksia? 5. milloin se aikoo liikennepolitiikan osalta esittää luettelon ¨yhteisön arvon¨ omaavista merisatamista? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1997) Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95 ((EYVL L 228, 23.9.1995. )) muodostaa oikeusperustan yhteisön rahoitustuen myöntämiselle Euroopan laajuisiin verkkoihin (TEN), varsinkin Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon, liittyviin hankkeisiin vuosina 1995-1999. Asetuksen mukaan asianomainen jäsenvaltio tai jäsenvaltion suostumuksella suoraan osallisena oleva laitos jättää rahoitustukea koskevat hakemukset komissiolle. Vuonna 1995 yhteisön rahoitus Adrianmeren käytävän toteutettavuustutkimusta varten oli miljoona ecua TEN-budjettikohdan B5-700 mukaan. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan toteutettavuustutkimuksen tarjouskilpailu päättyi kesäkuussa 1997, ja tutkimus valmistuu vuonna 1998. Yleensä kansalliset viranomaiset ja komissio suorittavat toteutettavuustutkimuksen teknisen ja rahoitusta koskevan arvioinnin tutkimuksen jälkeen, jolloin yhteisön tuen viimeisen erän maksamista haetaan. Komissio aikoo antaa tänä vuonna kertomuksen merisatamien, sisävesisatamien ja eri kuljetusmuotoja yhdistävien terminaalien yhdentämisestä Euroopan laajuisessa liikenneverkossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3578/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (13. marraskuuta 1997)

Aihe: Euro ja hintojen avoimuus

Euron käyttöönottaminen parantaa selvästi hintojen avoimuutta koko Euroopassa. Yleensä hintojen avoimuuden paranemisesta koituu seurauksia sekä kilpailukyvylle että kaupalle ja tuotannolle.

Miten komissio arvioi euron käyttöönottoa sekä siihen liittyviä työpaikkoihin kohdistuvia seurauksia?

Miten komissio arvioi kriteeriä, jossa edellytetään kahden vuoden mukana oloa Euroopan valuuttajärjestelmässä, ja millaisia vaihteluvälejä voidaan tässä yhteydessä pitää ¨normaaleina¨? (Tieto pyydetään ilmoittamaan prosenttiosuuksina.)

Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 1998)

Talous- ja rahaliiton (EMU) perustamisen ja euron käyttöönoton jälkeen kuluttajien ja yritysten on helpompi vertailla tavaroiden ja palvelujen hintoja eri jäsenvaltioissa. Tämän odotetaan johtavan tuottajien välisen kilpailun lisääntymiseen ja euroalueella käytävän kaupan huomattavaan helpottumiseen.

Kilpailun lisääntyminen, rajat ylittävien liiketoimien kustannusten väheneminen ja euroalueen yhtenäisten pääomamarkkinoiden luominen, joka johtanee korkojen alenemiseen, parantavat investointiedellytyksiä Euroopassa. Yhteinen raha on näin ollen tärkeimpiä tekijöitä yhteisön strategiassa, jolla pyritään parantamaan Euroopan kilpailukykyä ja luomaan edellytykset työllisyyden parantamiselle ja kestävälle kasvulle inflaatiota kiihdyttämättä.

Koska EMUn perustaminen edellyttää yhteistä raha- ja valuuttapolitiikkaa euroalueella, palkkaratkaisujen ja työllisyyden välinen yhteys tiivistyy entisestään. Kansallisella raha- tai valuuttapolitiikalla ei enää pystytä mukauttamaan palkka- ja hintakehitystä, jos se ei noudata Euroopan talouskehitystä.

Valuuttakurssien vakautta koskevan lähentymisperusteen osalta olisi huomattava, että EY:n perustamissopimuksen 109 j artiklan 1 kohdassa määrätään Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmässä määrättyjen tavanomaisten vaihteluvälien noudattamisesta ainakin kahden vuoden ajan siten, ettei valuutan ulkoista arvoa ole alennettu suhteessa toisen jäsenvaltion valuuttaan.

Vuoden 1993 elokuussa jäsenvaltioiden valtiovarainministerit ja keskuspankkien pääjohtajat päättivät laajentaa tilapäisesti Euroopan valuuttajärjestelmän (EMS) valuuttakurssijärjestelmään (ERM) osallistuvien valuuttojen vaihteluvälejä +/- 15 prosenttiin, jonka ylittäminen johtaa automaattisesti keskuspankkien interventioihin. Samalla he ilmoittivat kannattavansa edelleen EY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja menettelyjä ja perusteita, joiden tavoitteena on saavuttaa riittävä talouksien lähentyminen EMUn toteuttamisen mahdollistamiseksi.

Komissio arvioi tämän perusteen tältä pohjalta laatiessaan maaliskuussa 1998 luettelon jäsenvaltioista, jotka ovat saavuttaneet kestävän lähentymisen korkean tason.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3857/97 komissiolle esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Sevillan teknologisen tulevaisuustutkimuksen instituutti (IPTS) on ollut vuoden ilman johtajaa Vuoden 1996 lopussa Herbert J. Allegeier jätti IPTS:n johtotehtävän, jota hän oli hoitanut elokuusta 1994. Lähes vuotta myöhemmin laitokselle ei ole vieläkään nimitetty johtajaa. Se on erityisen huolestuttavaa kun otetaan huomioon, että tämä YTK:n (Yhteinen tutkimuskeskus) erikoisyksikkö aloitti toimintansa Sevillassa vasta syyskuussa 1994 ja sai vuotta myöhemmin, sen jälkeen kun uudet komission jäsenet oli nimitetty virkaansa, toimintaohjelmansa komission jäsen Edith Cressonilta. Milloin komissio aikoo täyttää kyseisen avoimen viran? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 1998) Komissio päätti 16. joulukuuta 1997 pidetyssä 1367. kokouksessaan nimetä yhteisen tutkimuskeskuksen Sevillassa sijaitsevan Teknologian alan ennusteita laativan tutkimuslaitoksen (IPTS) johtajaksi Jean-Marie Cadioun.