KIRJALLINEN KYSYMYS E-4061/98

esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle

(13. tammikuuta 1999)

Aihe: Maatalousasioita käsittelevän neuvoston 15. joulukuuta 1998 tekemä päätös antibioottisten ruoansulatusta edistävien aineiden kieltämisestä

Maatalousasioita käsittelevän neuvoston kokouksessa tehtiin päätös siitä, että sinkki, basitrasiini, spiramysiini, virginiamysiini ja tysoliinifosfaatti poistetaan vähitellen käytöstä kuuden kuukauden kuluessa 1. tammikuuta 1999 alkaen.

Voiko komissio antaa täydellisen selonteon tästä päätöksestä ja erityisesti siitä, miltä tieteelliseltä pohjalta päätös tehtiin?

Voiko komissio myös kommentoida tämän päätöksen valossa:

1. ihmislääketieteessä ja maataloudessa tapahtuvaa antibioottien käyttöä ja niiden aiheuttamia terveysvaikutuksia tutkivan PO XXIV:n monialaisen työryhmän tutkimustyötä, sekä

2. eläinten terveydenhoitoalan ja PO VI:n komission valtuuttamana toteuttaman valvontaohjelman työtä, joka tutkii edellä mainittujen tuotteiden turvallisuusnäkökohtia?

Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus

(16. helmikuuta 1999)

Liittymisasiakirjan liitteen XV määräysten mukaisesti komission oli Ruotsin pyynnöstä tehtävä ennen 31. joulukuuta 1998 päätös kaikkien rehujen lisäaineista 23. marraskuuta 1970 annetussa direktiivissä 70/524/ETY(1) sallittujen antibioottien kieltämisestä. Lisäksi komission oli tehtävä päätös siitä, olivatko Suomen ja Tanskan antibioottikiellot perusteltuja. Suomi kielsi spiramysiinin ja tylosiinin ja Tanska virginiamysiinin.

Kuten rehujen lisäaineista annetun neuvoston direktiivin 70/524/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen antibioottien hyväksymisen peruuttamista 17. joulukuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) 2821/98(2) johdantokappaleissa todetaan, sinkkibasitrasiinin, spiramysiinin, virginiamysiinin ja tylosiinifosfaatin käytöstä poistamisen tieteellisenä perusteena ovat eläinten ravitsemusta käsittelevän tiedekomitean lausunnot sekä Berliinissä lokakuussa 1997 kokoontuneen Maailman terveyskonferenssin, talous- ja sosiaalikomitean, Maailman eläintautijärjestön ja Kööpenhaminassa syyskuussa 1998 kokoontuneen mikrobiuhkaa koskeneen konferenssin päätöslauselmat ja suositukset. Niiden mukaan mikrobien antibioottiresistenssiä pidetään tästedes tärkeänä, monitahoisena ja kansainvälisenä ongelmana. Sairaaloissa ja väestössä esiintyvä resistenssin lisääntyminen on pyrittävä pysäyttämään kaikin käytettävissä olevin keinoin.

Kyseisten neljän antibiootin hyväksyminen peruutettiin ihmisen terveyden suojeluun liittyvistä syistä. Enää ei pitäisi sallia sellaisten antibioottien käyttöä lisäaineina, jotka ovat sallittuja ihmislääkkeinä tai joiden tiedetään aiheuttavan ristiresistenssin kehittymistä useille ihmislääkinnässä käytetyille antibiooteille. Tästä lähtien nämä aineet on painavista syistä rajoitettava ihmislääkinnälliseen käyttöön. Kyseisten neljän antibiootin käyttö eläinrehussa kiellettiin, jotta vastustuskykyisten mikrobien määrä eläimissä ei lisääntyisi. Tavoitteena on pienentää riskiä, että ne siirtyvät eläimestä ihmiseen. Kyseessä on suojaava varotoimenpide, jota voidaan tarkistaa tutkimusten ja valvontaohjelman tulosten perusteella.

Komissio on pyytänyt tieteellistä ohjauskomiteaa pohtimaan antimikrobilääkkeiden käyttöön ja resistenssin kehittymiseen liittyviä kysymyksiä. Komitea perusti monialaisen työryhmän, jonka tehtävänä on käsitellä muun muassa seuraavia asioita: ongelman laajuus, sen tieteellisiin mekanismeihin perustuvat syyt sekä vaikutus ihmis- ja eläinlääketieteen käytäntöihin, karjanhoitoon ja kasvien terveyden suojeluun. Ensimmäisen mietinnön odotetaan valmistuvan lähiaikoina. Komiteaa on pyydetty antamaan lopullinen lausuntonsa huhtikuussa.

Komissio käynnisti vuoden 1998 alussa mikrobivastustuskyvyn valvontaohjelman yhteistyössä alan teollisuuden kanssa. Ohjelman tulokset on tarkoitus esittää vuoden 2000 ensimmäisen neljänneksen aikana.

(1) EYVL L 270, 14.12.1970.

(2) EYVL L 351, 29.12.1998.