Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0860/99 esittäjä(t): Marie-Paule Kestelijn-Sierens (ELDR) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Kuulovammaispolitiikka Kysymyksen esittäjä viittaa 18. marraskuuta 1998 annettuun päätöslauselmaan B4-0985/98 viittomakielestä ja pyytää komissiota ilmoittamaan, miten se aikoo toimia seuraavien Euroopan parlamentin esittämien pyyntöjen suhteen: 1. Aikooko komissio tehdä ehdotuksen erilaisia tekstitelevisio- ja näköpuhelinjärjestelmiä koskevien normien yhdenmukaistamiseksi EU:ssa? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä huolehtiakseen siitä, että vähimmäismäärä julkisten televisiokanavien uutislähetyksistä ja poliittisesti merkittävistä ohjelmista tekstitetään tai käännetään viittomakielelle? 3. Aikooko komissio huolehtia siitä, että kuulovammaiset pääsevät osallistumaan EU:n toimielinten järjestämiin julkisiin tilaisuuksiin? 4. Mihin toimiin komissio tai jäsenvaltiot voivat ryhtyä viittomakielen opettajien ja tulkkien tukemiseksi? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 1999) Komissio tiedostaa hyvin viittomakielen merkityksen kuulovammaisille ja on tukenut viittomakieltä käsittelevää Bristolin yliopiston tutkimusprojektia, joka käynnistettiin parlamentin päätöslauselman seurauksena. Tutkimuksessa ilmeni, että viittomakielen virallinen tunnustaminen vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. 1. Yhteisössä käytettäviin eri tekstipuhelinjärjestelmiin liittyy todellakin yhteensopivuusongelmia. Ongelmat voidaan parhaiten korjata panemalla täytäntöön sovitut standardit, ja komissio tukee tätä työtä. 2. Pääasiallinen vastuu tämän alan työstä on jäsenvaltioilla. Komissiolla ei ole tässä vaiheessa aikomusta tehdä erityisiä ehdotuksia aiheesta. 3. Yhteisössä käytetään useita eri viittomakieliä, ja kuulovammaiset oppivat vain yhden niistä. Tämän vuoksi viittomakielen tulkin käyttö yhteisön julkisissa tilaisuuksissa ei välttämättä takaa, että kuulovammaiset saisivat täyden hyödyn tilaisuudesta. Jotta kuulovammaiset voisivat osallistua yhteisön toimintaan mahdollisimman täysipainoisesti, he voivat kuitenkin tuoda mukanaan omat viittomakielen tulkkinsa. Yhteinen tulkkaus- ja konferenssipalvelu kohtelee viittomakielen tulkkeja samalla tavoin kuin muitakin tulkkeja eli veloittaa heidän palkkionsa yhteisen tulkkaus- ja konferenssipalvelun hallinnoimista freelance-tulkkeja koskevista budjettikohdista. 4. Komissio on tukenut viittomakielen käyttöä koskevia projekteja, kuten Lingua Surda -projektia, yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman Lingua-toimen yhteydessä. Lisäksi komissio on tukenut kuulovammaisten ja huonokuuloisten koulutusalan vaihto- ja tiedotustoimia Helios II -ohjelman (1993-1996) kolmen toimintavuoden aikana. Näiden toimien yhteenveto käsittelee myös viittomakielten ongelmia temaattisessa julkaisussa, johon voi tutustua tämän vuoden alkupuoliskolla komission Europa/PO XXII -palvelimella. Muita projekteja, jotka liittyvät sellaisten ihmisten kouluttamiseen, joilla on erityistarpeita (kuten kuulovammaiset), voidaan tukea joistakin Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittamista lukuisista ohjelmista. Komissio on ehdottanut, että yhden ESR:n viidestä toimintakentästä seuraavan ohjelmakauden aikana pitäisi olla "kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet päästä työmarkkinoille". Tässä yhteydessä voidaan ottaa huomioon erityisesti kuulovammaiset ja järjestää koulutusta viittomakielen opettajille tai tulkeille.