KIRJALLINEN KYSYMYS E-0429/00 esittäjä(t): Ioannis Averoff (PPE-DE), Antonios Trakatellis (PPE-DE) ja Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Kreikan maaseudun kehittämisen rahoitus.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0073 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0429/00 esittäjä(t): Ioannis Averoff (PPE-DE), Antonios Trakatellis (PPE-DE) ja Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Kreikan maaseudun kehittämisen rahoitus Maaseudun kehittäminen muodostaa vastedes yhteisen maatalouspolitiikan toisen pilarin, ja sen oikeusperusta on 17 päivänä toukokuuta 1999 annettu asetus 1257/1999(1). Euroopan komissio neuvottelee parhaillaan yhteisön kolmannesta tukikehyksestä jäsenvaltioiden kanssa. Kreikan tapauksessa maaseutuväestön osuus on erityisen suuri, noin 20 prosenttia väestöstä, ja maaseudun kehittäminen on poikkeuksellisen merkittävä kysymys, johon tulee kiinnittää erityistä huomiota. Lisäksi Kreikan viranomaisten ehdotuksessa yhteisön tukikehykseksi myönnettävä osuus on vain 11,87 prosenttia, ja tähän osuuteen sisältyvät maatalous ja kalastus yhdessä, kun taas liikenteelle on varattu 36,7 prosentin osuus. Yhteisön ensimmäisen tukikehyksen aikana, jolloin voimassa ei ollut erityistä maaseudun kehittämistä koskevaa asetusta, osuus oli 12,9 prosenttia ja toisessa tukikehyksessä 13,7 prosenttia. Näin ollen kolmannen tukikehyksen osuus on huomattavasti edellisiä pienempi. Kysyn komissiolta, mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta Kreikan viranomaiset kiinnittäisivät riittävästi huomiota maaseutuun ja Kreikan maaseutuväestöön? (1) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Komissio haluaa vakuuttaa parlamentin jäsenille, että maaseudun kehittäminen todellakin on yhteisen maatalouspolitiikan toinen pilari. Lisäksi maatalouden kehittämistä koskevassa neuvoston perusasetuksessa (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisestaa 17. toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999) säädetään toimenpiteistä, joita rahoitetaan tapauksen mukaan EMOTR:n ohjaus- tai tukiosastosta. Mitä tulee tavoitteen 1 rakennetoimien piiriin luokiteltuihin alueisiin ja jäsenvaltioihin (joihin Kreikkakin kuuluu), kyseisen asetuksen mukaisia toimia rahoitetaan kahdesta lähteestä. Joitakin niistä rahoitetaan EMOTR:n tukiosastosta ja joitakin EMOTR:n ohjausosastosta. Kreikan viranomaiset ovat jo esittäneet komissiolle ohjelmia, joihin ne hakevat rahoitusta. Hakemusten perusteella maatalouden kehittämistä koskevien erityisohjelmien (joita yhteisrahoitetaan EMOTR:n kummastakin osastosta) kustannukset nousevat 2 600 miljoonaan drakmaan (vuoden 1999 hinnat) ohjelmakaudella 20002006. Haettu määrä on noin 16 prosenttia kaikkien yhteisön rahoittamien kehitysohjelmien, eli yhteisön tukikehyksen, koheesiorahaston ja EMOTR:n tukiosaston, kokonaismäärärahoista. Lopuksi on todettava, että Kreikan maaseutua ja sen väestöä tuetaan EMOTR:n lisäksi Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), Euroopan sosiaalirahastosta (ESR), koheesiorahastosta ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR). Nämä varat, joilla rahoitetaan alueiden välisiä, alueellisia ja paikallisia ohjelmia, vaikuttavat suoraan ja myönteisesti maaseudun väestöön.