ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3771/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (21. marraskuuta 1997) Aihe: Humanitaarinen apu Bulgarialle - valtiosta riippumattomien järjestöjen toiminta Euroopan parlamentti hyväksyi istunnossaan 10. huhtikuuta 1997 päätöslauselman Bulgarialle annettavasta humanitaarisesta avusta. Euroopan parlamentti mainitsee päätöslauselmassaan muun muassa: ¨että Eurooppa-sopimus asettaa Euroopan unionille moraalisen velvoitteen tukea Bulgarian kansaa¨ sekä ¨vaatii tämän avun kiireellistä lähettämistä ja sen suuntaamista Bulgarian vähempiosaisille, erityisesti vanhuksille ja naisille sekä terveyspalveluihin¨. Komissiolta kysytään: 1. Mitä toimenpiteitä se on toteuttanut Bulgarialle annettavan humanitaarisen avun rahoittamiseksi? 2. Onko laadittu valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa yhteistyössä toimeenpantavia ohjelmia, minkä suuruisia summia niille on varattu, mitkä maat ovat niissä mukana ja mikä on niiden sisältö? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (23. joulukuuta 1997) Yhteisö on jatkanut sosiaalisen ja humanitaarisen avun toimittamista Bulgarialle pääasiassa Euroopan yhteisön humanitäärisen toimiston (ECHO) ja Phare-ohjelman kautta koko vuoden 1997 ajan. Vastauksena eniten avun tarpeessa olevien yhteiskuntaryhmien kohtaamiin vaikeuksiin komissio ja Bulgarian viranomaiset sopivat tammikuussa 1997 ensimmäisestä Phare-ohjelman kautta annettavasta 20 miljoonan ecun arvoisesta sosiaalisesta hätäapuohjelmasta (ESAP1), jonka avulla ohjataan välitöntä taloudellista apua erityisen köyhille talouksille sekä tietyille työ-, opetus- ja terveysministeriöiden alaisuudessa toimiville sosiaalialan oppilaitoksille. Komission ja Bulgarian viranomaisten 16. lokakuuta 1997 allekirjoittaman toisen 20 miljoonan ecun Phare-ohjelman (ESAP2) avulla yhteisö antaa suoraa lisätukea tarpeessa oleville perheille ja laitoksille sekä luo yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) kanssa kaupunkien kunnostusohjelmia, joilla pyritään edistämään työpaikkojen luomista viidessä valitussa kunnassa. Vuoden 1997 aikana Bulgaria sai komission myöntämiä ohjelmavaroja 1,8 miljoonaa ecua, joilla neljä eurooppalaista hallituksista riippumatonta järjestöä kustansi lääkkeitä terveydenhuoltolaitoksille, ylimääräisen ruoka-apuohjelman, ruokapaketteja kaikista uhanalaisimmassa tilanteessa oleville ja kouluaterioita. Maaliskuussa 1997 komissio pyysi myös Phare-varoin rahoitettua kansalaisyhteiskunnan kehityssäätiötä ohjaamaan varoja edelleen sosiaalisella ja humanitaarisella alalla toimiville kansalaisjärjestöille, jotta sosiaaliseen kriisiin voitaisiin vastata välittömästi käytännöllisellä tavalla. Viimeisimpien tietojen mukaan noin 630 000 ecua on ohjattu tätä kautta ja 250 000 ecun suorasta lisärahoituksesta pyritään tekemään sopimus ennen vuoden loppua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3430/97 neuvostolle esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) (3. marraskuuta 1997)

Aihe: Indonesian metsäpalokatastrofin poliittiset, taloudelliset ja ekologiset vaikutukset

Useissa eri tiedotusvälineissä on viitattu siihen yhteyteen, mikä on suurten konsernien erityisesti palmuöljyteollisuuden etujen mukaisen tarkoituksellisen maan kulotuksen, presidentti Suharton tai hänen perheensä henkilökohtaisten taloudellisten intressien ja äskettäisten suurpalojen ja niistä ympäristölle aiheutuneiden seurausten välillä.

Missä määrin neuvosto on käsitellyt näitä Indonesian hallituksen vastaisia syytteitä ja mihin toimiin neuvosto ryhtyy estääkseen tulevaisuudessa tällaiset ympäristön kannalta tuhoisat kulotukset, sekä pientilallisten karkottamisen ja tuhoamisen?

Vastaus (26. tammikuuta 1998)

ASEMin (Aasian ja Euroopan huipputapaaminen) talousministerien kokouksessa Makuharissa Japanissa 30. syyskuuta 1997 Euroopan unionin jäsenvaltioiden ministerit, neuvoston puheenjohtaja ja komissio keskustelivat Aasian maiden (Indonesia mukaan luettuna) kanssa tulipaloihin liittyvästä ongelmasta. Ministerit korostivat alueiden välisen yhteistyön ja yhteisvastuun tärkeyttä suurten ympäristökatastrofien, esimerkiksi metsäpalojen ja tulvien, ehkäisyssä ja niiden vaikutusten lieventämisessä.

Euroopan unioni sitoutui 27. lokakuuta 1997 myöntämään yhteensä 326 000 ecua Indonesialle nykyisistä maa- ja metsäpaloista aiheutuneiden vakavien ongelmien voittamiseksi. Sitoumus perustuu Euroopan komission yhteisön ja jäsenvaltioiden puolesta tekemään päätökseen noudattaa yhteensovitettua EU:n lähestymistapaa Indonesian hallituksen ja kansan avustamiseksi vallitsevassa hätätilanteessa. Tuki käsittää 194 000 ecun arvoisen palontorjuntavälineistön toimittamisen, 115 000 ecua etäseurantaa varten ja 17 000 ecua palontorjunnan asiantuntemukseen. Tarjous perustuu Euroopan unionin palontorjuntaryhmän (European Union Fire Response Group), komission ja jäsenvaltioiden perustaman neuvoa-antavan asiantuntijaryhmän suosituksiin.

Edellä mainittu sitoumus tarjoaa lisätukea EU:n avustamille metsäpaloon liittyville hankkeille Etelä-Sumatralla ja Itä-Kalimantanissa palontorjuntavälineistön ja peruskoulutusmenetelmien ja asiantuntemuksen muodossa.

EU:n jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö myöntävät yhdessä lähes 35 prosenttia kaikesta ulkopuolisesta tuesta Indonesian metsäsektorille. Euroopan unioni on siten sitoutunut pitkällä aikavälillä Indonesian metsätalouden hoitoon useiden hankkeiden muodossa, jotka keskittyvät Indonesian metsävarojen suojeluun ja kestävään hoitoon.

Euroopan unionin ja ASEAN-maiden välisten tulevien neuvotteluiden osalta suunnitellaan, että lähikuukausina järjestettäisiin neuvottelut, joissa käsiteltäisiin ympäristönsuojelun tukemista ja luonnonvarojen kestävää käyttöä edistäviä yhteisiä pyrkimyksiä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3652/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (19. marraskuuta 1997)

Aihe: Kreikkalaista alkuperää oleville Mustanmeren alueelta muuttaneille suunnattu ohjelma

Mustanmeren alueelta isänmaahan Kreikkaan palanneet kreikkalaiset (kreikkalaista alkuperää olevat venäläiset) ovat yhteisön Horizon-, Tacis- ja Phare-ohjelmien sekä Kreikalle suunnatun toisen yhteisön tukikehyksen 1994-1999 alaisen, työmarkkinoilta syrjäytymisen torjumiseen tarkoitetun toimintaohjelman yksi tuensaajaryhmä. Komissiolta kysytään:

1. Mitä edellä mainitun ryhmän tukemiseen tarkoitettuja toimenpiteitä kyseisiin ohjelmiin sisältyy?

2. Mikä on kullekin toimenpiteelle varattujen määrärahojen käyttöönottoaste vuosina 1994, 1995, 1996 ja 1997?

3. Onko määrärahojen käyttöönotto viivästynyt ja mikäli näin on tapahtunut, mitkä ovat pääasialliset syyt siihen?

Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (9. tammikuuta 1998)

Mustanmeren alueelta Kreikkaan palaavat kreikkalaista alkuperää olevat venäläiset ovat työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuntaa koskevan toimintaohjelman (vuosien 1994-1999 yhteisön tukikehykset Kreikalle) 2 alaohjelman (siirtolaiset, Kreikkaan palaavat kreikkalaista alkuperää olevat muun valtion kansalaiset ja poliittiset pakolaiset) kohderyhmä.

1. Alaohjelman perusteella myönnetään varoja toisiansa täydentäville toimenpidekokonaisuuksille, jotka helpottavat edellä mainitun kohderyhmän siirtymistä työmarkkinoille. Tällaisia toimenpiteitä ovat valmentava koulutus (Kreikan opettaminen vieraana kielenä, tieteellisen tai ammattisanaston opettaminen tiedemiehille tai erityisammattilaisille sekä oikeudellisia seikkoja, työelämää ja yhteiskuntaa koskevan tiedon antaminen), koulutus, työllistymisen edistäminen sekä oheis- tai tukipalvelut (sosiaalinen ja psykologinen tuki, omaisille tarkoitettu apu ja asunnon hankinnassa avustaminen).

2. Koko alaohjelman käyttöaste (useimmat toteutetut toiminnat suunnattiin varsinaiselle kohderyhmälle) oli 16 % vuonna 1994, 0 % vuonna 1995, 74 % vuonna 1996 ja 43 % (arvio) vuonna 1997 Euroopan sosiaalirahaston (ESR) vastaavista vuotuisista maksusitoumusmäärärahoista.

3. Komissio on jo aiemmin vastannut kysymyksiin, jotka koskivat tämän toimintaohjelman muita kohderyhmiä. Kuten näissä vastauksissa mainittiin, käyttöaste on ollut alhainen, koska toimintaohjelman lähestymistapa on uutta luova, toteuttamiselta puuttuu sopivia rakenteita ja koska erityisesti vuosina 1995-1996 oli vaikeuksia ottaa käyttöön ja soveltaa tehokkaan toteuttamisen takaavia järjestelmiä ja menettelytapoja.

Ensimmäisenä toteuttamisjaksona saatujen kokemusten pohjalta Kreikan viranomaiset valmistelevat toimintaohjelman perusteellista muuttamista siten, että kehitetään politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka on vastaavat paremmin kunkin kohderyhmän erityistarpeita.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3531/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Munivien kanojen tehokasvatus Neubukowissa Mecklenburg-Etu-Pommerissa sijaitsevaan Neubukowiin ollaan rakentamassa 800 000 munivan kanan häkkikompleksia. 1. Missä määrin EU tukee tämän kompleksin rakentamista joko suoraan tai epäsuoraan? 2. Käytetäänkö EU:n varoja infrastruktuurin kehittämiseen? 3. Käytetäänkö tämän kompleksin kehittämiseen rakennerahastojen varoja? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 1997) Siltä osin kuin on kyse Neubukowiin, Mecklenburg-Vorpommerniin (Saksa), rakennettavan 800 000 kanan häkkikanalan rahoituksesta, ei laitoksen rakentamiseen eikä siihen liittyvään infrastruktuuriin aiota myöntää yhteisön tukea. Yhteisön maatilojen investointitukia koskevan, maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) 950/97 ((EYVL L 142, 2.6.1997. )) mukaisesti tukia ei myönnetä muna- ja siipikarja-aloille paitsi ympäristönsuojeluun sekä karjankasvatuksen hygieniaan ja eläinten hyvinvointiin edellyttäen, etteivät ne lisää kapasiteettia. Tähän hankkeeseen ei myöskään ole suunniteltu minkäänlaista yhteisrahoitusta osana Mecklenburg-Vorpommernin tavoitteen 1 toimenpideohjelmaa. Myös kansallisella tasolla liittohallitus on kieltäytynyt myöntämästä infrastruktuuritukea maaseudun teiden rakentamiseen. Kysymykseen rakentamisen kansallisista tuista ei voida vielä antaa vastausta, sillä kansallinen hyväksymismenettely on vielä kesken.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3826/97 komissiolle esittäjä(t): Roberto Mezzaroma (UPE) (28. marraskuuta 1997) Aihe: Euroopan turvallisuus Tiedustelisin, ovatko komissio ja Euroopan parlamentti tietoisia päivälehti Il Giornalen 10. elokuuta 1997 ilmestyneessä numerossa olleesta uutisesta, jossa kerrottiin yhden yrityksen La Speziasta ja toisen yrityksen Piacenzasta lähettäneen Libyalle kalustoa, jonka avulla on mahdollista pidentää ja tehostaa ohjusten kantomatkaa, mikä vaarantaisi rauhan Lähi-idässä ja Välimeren rannikoilla Euroopassa. Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1997) Komissiolla ei ole tietoa mahdollisesta toimituksesta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3116/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Turvapaikanhakijoita koskeva kielto kuljettaa moottoriajoneuvoa 1. Onko komissio tietoinen ¨Nederlandse Landelijke Allochtonenkrant¨ -lehdessä keskiviikkona 17. syyskuuta julkaistusta artikkelista, jonka mukaan turvapaikanhakijoilta on kokonaan kielletty moottoriajoneuvojen kuljettaminen sen jälkeen, kun he ovat olleet Alankomaissa kuusi kuukautta? 2. Eikö komissio ole sitä mieltä, että Alankomaiden tieliikennelain 111 artiklan 3 kohta, jonka mukaan ajokortti voidaan myöntää vain pysyvästi Alankomaissa asuville henkilöille, loukkaa tarpeettomasti turvapaikanhakijoiden perusoikeutta liikkumiseen? 3. Voiko neuvosto kehottaa komissiota antamaan direktiivejä sen varmistamiseksi, että Euroopan unionin maissa olevat turvapaikanhakijat, joilla on voimassa oleva todistus ajotaidosta tai voimassa oleva kotimaasta saatu ajokortti, voivat ajaa moottoriajoneuvoa rajoituksitta maassa, josta he hakevat turvapaikkaa? Vastaus (16. helmikuuta 1998) 1. ¨Nederlandse Landelijke Allochtonenkrant¨ -lehdessä julkaistua artikkelia ei ole saatettu neuvoston tietoon. 2. Yhteisön oikeus ei tarjoa turvapaikanhakijoille vapaata liikkuvuutta koskevia takuita. Lisäksi 29. heinäkuuta 1991 annetun ajokorttia koskevan direktiivin 91/439/ETY 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan ((EYVL L 237, 24.8.1991, s. 1. )) mukaan ajokortin myöntäminen edellyttää, että pysyvä asuinpaikka sijaitsee ajokortin myöntävän jäsenvaltion alueella. Jos turvapaikanhakijalle myönnetään oikeus jäädä jäsenvaltion alueelle, hän kuuluu kyseisen säännöksen piiriin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3478/97 komissiolle esittäjä(t): Anne McIntosh (PPE) (27. lokakuuta 1997)

Aihe: Yhteisön satamien valtiontuki

Aikooko komissio yhtenäistää yhteisön satamien kilpailuedellytykset?

Onko komissio tietoinen siitä, että keskenään kilpailevat yhteisön satamat toimivat hyvin erilaisten valtiontukien varassa? Harwich ja Felixstowe esimerkiksi joutuvat perimään kaikilta satamiinsa saapuvilta aluksilta satamamaksuja, joilla katetaan sataman pääomahuolto, ruoppaus, VTS-operaatioiden henkilöstö ja varusteet, majakat ja navigointilaitteet, ympäristönsuojelu sekä saasteiden valvonta ja luotsipalvelut.

Onko komissio tietoinen siitä, että naapurisatamissa kaikki nämä maksut rahoitetaan joko kokonaan tai osaksi valtion laitosten tuella? Esimerkkinä voidaan mainita, että äskettäin julkaistujen tietojen mukaan Saksan valtio tukee Bremerhavenin ja Hampurin satamien ruoppausta DEM 320 miljoonalla kun taas Harwich ja Felixstowe joutuvat ottamaan ruoppausta varten pankkilainan. Pitääkö komissio hyväksyttävänä sitä, että nämä satamat joutuvat sen vuoksi korottamaan satamamaksuja?

Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 1997)

Yhteisön eri satamien rahoitus- ja satamamaksujärjestelmissä on huomattavia eroja. Kukin jäsenvaltio päättää itse, veloittaako satamapalveluista ja -tiloista, kuten satamaan pääsystä ja navigointilaitteista, ja kuinka paljon. Komissio ei tavallisesti seuraa maksukäytäntöjä, eikä sen tavoitteena ole yhtenäistää satama-alan maksuja.

Sataman infrastruktuurin julkista tukea ei yleensä katsota EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan mukaiseksi valtiontueksi niin kauan kuin infrastruktuuri on yleisen edun mukainen ja avoinna kaikille käyttäjille ketään syrjimättä. Jos pääsy sataman rakennuksiin ja osittain tai kokonaan liikuteltaviin laitteisiin (ns. superstruktuuriin) on rajoitettu tiettyihin käyttäjiin, näiden rakenteiden julkinen rahoitus katsotaan valtiontueksi ja niiden EY:n perustamissopimuksen mukaisuutta on tarkasteltava tältä pohjalta.

Satamia ja meriliikenteen infrastruktuuria käsittelevässä tulevassa vihreässä kirjassa infrastruktuurin rahoitusta ja maksuja tarkastellaan perusteellisesti. Vihreä kirja hyväksyttäneen vuoden 1997 lopussa ja annetaan myöhemmin parlamentin käsiteltäväksi. Satama-alalla myöhemmin tehtävät toimenpiteet riippuvat suurelta osin vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen muiden yhteisön toimielimien, jäsenvaltioiden ja kolmansien kanssa käytävien keskustelujen tuloksista.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1374/97 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (21. huhtikuuta 1997) Aihe: Kala- ja simpukkasäilykkeistä tehtyjen EU:n ja kolmansien maiden välisten sopimusten vaikutukset Kun otetaan huomioon, millaiset suorat vaikutukset tietyillä kolmansien maiden kanssa allekirjoitettavilla sopimuksilla on kala- ja simpukkasäilykealaan, ja se, että monissa tämän alan eurooppalaisissa yrityksissä ei tunneta näiden sopimusten sisältöä, voiko komissio ilmoittaa, mikä on neuvottelujen ja/tai suhteiden tilanne tai mahdollisesti missä vaiheessa ovat Euroopan unionin Turkin, KIE-maiden, Kaakkois-Aasian maiden liittoon kuuluvien maiden ja AKT-maiden kanssa tekemät viimeaikaiset sopimukset ja yhteinen tullietuusjärjestelmä - Andien (huumeita koskeva) sopimus tai muut, meren antimista valmistettuja säilykkeitä koskevat sopimukset? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama täydentävä vastaus (7. tammikuuta 1998) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3292/97 komissiolle esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (V) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Vähiten kehittyneiden maiden markkinoille pääsy Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt ottaen huomioon neuvoston päätöksen, jonka mukaan kolmansia maita olisi kehotettava lisäämään ponnisteluja vähiten kehittyneiden maiden markkinoille pääsyn parantamiseksi? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3292/97 ja E-3293/97 (1. joulukuuta 1997) Kesäkuussa 1997 neuvosto pyysi komissiota esittämään sille ehdotuksia, joilla saavutettaisiin samanlainen kohtelu kaikille vähiten kehittyneille maille 1. tammikuuta 1998 mennessä. Komissio valmistelee aktiivisesti kyseisiä ehdotuksia ottaen huomioon yhteisön Lomén sopimuksen mukaiset velvoitteet sekä yleisen tullietuusjärjestelmän määräykset. Ottaen huomioon rakenteelliset erot niissä kauppajärjestelyissä, joita yhteisöllä on toisaalta Lomén sopimuksen sopimuspuolina olevien vähiten kehittyneiden maiden kanssa ja toisaalta niiden vähiten kehittyneiden maiden kanssa, jotka eivät ole Lomén sopimuksen sopimuspuolia ja joihin sovelletaan yleistä tullietuusjärjestelmää, on olemassa tiettyjä teknisiä ongelmia, joihin etsitään mahdollisia ratkaisuja. Ratkaisujen löydyttyä ehdotus esitetään neuvostolle mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3514/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (29. lokakuuta 1997)

Aihe: Muuntogeenisten mikrobien käyttö biologisessa sodankäynnissä

Punaisen Ristin kansainvälinen komitea ja lääkärien maailmanjärjestö ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa siitä, että muuntogeenisiä mikrobeja tuotetaan käytettäviksi biologisina aseina. Useiden raporttien mukaan tällaisia aseita käytettiin Persianlahden sodassa.

1. Onko Euroopan yhteisö koskaan rahoittanut suoraan tai epäsuoraan tällaista käyttöä koskevaa tutkimusta?

2. Onko Euroopan yhteisö koskaan rahoittanut suoraan tai epäsuoraan tutkimusta, joka koskee muuntogeenisten biologisten aseiden vastaisten rokotteiden tai vasta-aineiden tuotantoa?

3. Onko jokin Euroopan yhteisön jäsenvaltio joskus vienyt Irakiin biologisia aineita, joita voitaisiin käyttää biologisena aseena tai jotka voitaisiin muuntaa biologisiksi aseiksi?

4. Onko komissiolla todisteita siitä, että jokin Persianlahden sodan osapuoli olisi käyttänyt muuntogeenisiä mikrobeja? Jos on, aikooko se julkaista nämä todisteet?

Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1997)

1., 2. ja 4. Ei.

3. On julkisessa tiedossa, että Irak käytti väärin, myös biologisella alalla, kaksikäyttötuotteita ja -teknologioita, joita jotkut tietyissä jäsenmaissa sijaitsevat yritykset veivät Irakiin laillisiin tarkoituksiin vuoteen 1990 asti. Persianlahden sodan jälkeen jäsenvaltiot tarkistivat ja paransivat huomattavasti kansallisia kaksikäyttötuotteiden viennin valvontajärjestelmiään. Neuvosto hyväksyi 19. joulukuuta 1994 komission elokuussa 1992 tekemän ehdotuksen ((EYVL C 253, 30.9.1992. )) perusteella kaksikäyttötuotteiden vientiä koskevan valvontajärjestelmän. Toisaalta järjestelmään kuuluu yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) nimissä toteutettavat yhteiset toimet ja toisaalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 113 artiklaan perustuva kaksikäyttötuotteiden yhteisön vientiä koskevan yhteisön valvontajärjestelmän käyttöönottamisesta annettu asetus (EY) 3381/94 ((EYVL L 367, 31.12.1994. )). Järjestelmä on ollut käytössä 1. heinäkuuta 1995 lähtien. Liite 1 sisältää yleisen luettelon kaksikäyttötuotteista, jotka joutuvat yhteisöstä pois vietäessä valvonnan alaisiksi. Luettelo sisältää biologiset ja myrkylliset aineet. Muuntogeeniset mikrobit kuuluvat valvontajärjestelmään.

Lisäksi komissio muistuttaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat vuonna 1972 tehdyn sopimuksen bakteeri- (biologisten) ja myrkkyaseiden kehittämisen, tuotannon ja varastoinnin kieltämisestä sekä näiden tuhoamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimuspuolia. Neuvosto määritteli asiasta 25. kesäkuuta 1996 yhteisen kannan 96/408/YUTP. Tarkoituksena on edistää tämäntyyppisten aseiden leviämisen estävän kansainvälisen järjestelmän hyväksymistä pyrkimällä laajentamaan edellä mainittu yleissopimus maailmanlaajuiseksi ja saattamalla päätökseen neuvottelut tehokkaan ja oikeudellisesti sitovan tarkastuksia koskevan määräyksen laatimiseksi viimeistään vuonna 1998. Komissio tukee voimakkaasti kyseistä yhteistä kantaa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3180/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Tsakonan ja Kalamatasin välisellä tiellä tapahtuvat onnettomuudet Tsakonan ja Kalamatasin yhdistävän 30 kilometrin pituisen tien varrella sijaitsevien 12 kunnan johtajat ovat ilmoittaneet, että 60 ihmistä on saanut surmansa ja kymmenet ovat loukkaantuneet vakavasti, koska tie kulkee asuinalueiden halki, liikennevaloja ei ole, tie on huonossa kunnossa ja autoilijat ajavat ylinopeutta. Se, että tie halkoo kyliä, joissa ei ole alkeellisiakaan jalkakäytäviä, ja että näkyvyyttä ja valvontaa ei ole, vaikeuttaa asukkaiden ja erityisesti vanhusten, koululaisten ja pikkulasten elämää. Vastauksena paikallisiin protesteihin Peloponnesosin alue on todennut, että ainoa ratkaisu ongelmaan on uuden ohitustien rakentaminen. 1. Onko Peloponnesosin alue ehdottanut, että tämä tie sisällytetään toiseen yhteisön tukikehykseen sen tarkistuksen yhteydessä, ja 2. onko tien uuden linjauksen tai muiden uusien vaihtoehtojen esittäminen mahdollista toisen yhteisön tukikehyksen puitteissa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1997) Komission tietojen mukaan Kreikan viranomaiset ovat jo tehneet sopimuksia tutkimuksista, jotka koskevat tiettyjä osuuksia tulevasta Tripolin ja Kalamatan välisestä moottoritiestä, jonka osa Tsalonan ja Kalamatan välinen moottoritie on. Kyse on uudesta linjauksesta, joka ei kulje asuttujen alueiden halki, toisin kuin nykyinen reitti, josta kansalaiset ovat valittaneet. Edellä mainitut tutkimukset valmistuvat vasta vuonna 2000, ja näin ollen tälle uudelle linjaukselle ei voida myöntää yhteisrahoitusta yhteisön tukikehyksestä vuosina 1994 * 1999. Kreikan viranomaiset voivat kuitenkin tehdä ehdotuksen yhteisön osallistumisesta tutkimusten rahoitukseen nykyisen ohjelmakauden aikana. Lisäksi on selvää, että komission tehtävänä ei ole puuttua rahoittamiensa teiden linjauksiin eikä ainakaan sellaisten teiden linjauksiin, joille ei ole vielä pyydetty rahoitusta.