ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1148/01

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(10. huhtikuuta 2001)

Aihe: Valtionyhtiöt ja kilpailu

1. Voiko komissio arvioida, mikä osuus jäljellä olevista valtion omistamista ja valtion valvomista yhtiöistä toimii kussakin jäsenvaltiossa kilpailluilla tai kilpailtavissa olevilla aloilla?

2. Voiko se kuvailla kilpailun tärkeimpiä esteitä edellä mainituilla aloilla?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(7. kesäkuuta 2001)

1. Komissiolla ei ole tilastotietoja kilpailluilla tai kilpailtavissa olevilla aloilla toimivien, valtion omistamien tai sen määräysvallassa olevien yritysten markkinaosuuksista jäsenvaltioissa. Koska markkinoiden rakenne vaihtelee jäsenvaltioittain ja sektoreittain ja muutoksia tapahtuu jatkuvasti, komissio ei myöskään pysty esittämään luotettavaa arviota kyseisistä markkinaosuuksista.

2. Pelkästään se, että yritys on valtion omistuksessa tai määräysvallassa, ei muodosta estettä kilpailulle. Vaikka EY:n perustamissopimuksen 295 (ent. 222 artikla) velvoittaa komission puolueettomuuteen sen suhteen, olisiko julkiset yritykset yksityistettävä tai yksityiset yritykset kansallistettava, perustamissopimuksessa (erityisesti 86 (ent. 90) artiklassa) tehdään selväksi, että julkisten yritysten on noudatettava yhteisön kilpailuoikeutta samalla tavalla kuin muidenkin yritysten eivätkä jäsenvaltiot saa käyttää julkisia yrityksiään kilpailun rajoittamiseen tai sisämarkkinasääntöjen mukaisten velvollisuuksiensa rikkomiseen. Perustamissopimuksessa ja johdetussa oikeudessa kielletään kilpailua rajoittavien sopimusten tekeminen ja määräävän aseman väärinkäyttö sekä yksityisiltä että julkisilta yrityksiltä ja valvotaan, että yrityskeskittymät eivät johda määräävien asemien syntymiseen tai vahvistumiseen.

Tämän perusteella ei ole mahdollista eritellä yleisesti valtion omistamille tai määräysvallassa oleville yrityksille ominaisia kilpailun esteitä. Komissio on kuitenkin sitoutunut purkamaan vähitellen eri sektoreilla ja markkinoilla jäljellä olevia kilpailuongelmia sekä estämään uusien kilpailunrajoitusten syntymisen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0529/01 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle. Talouden suhdanteet.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0137 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0529/01 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: Talouden suhdanteet Komission jäsen Solbes sanoi 18. tammikuuta 2001, että Yhdysvaltojen bruttokansantuotteen supistuminen kahdella prosenttiyksiköllä aiheuttaa 0,15 prosenttiyksikön laskun Euroopan unionin bruttokansantuotteessa. Mihin ekonometriseen malliin tämä väite perustuu? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 2001) Kysymyksessä mainitut luvut viittaavat vain Yhdysvaltain talouskasvun hidastumisen suoriin vaikutuksiin yhteisön talouteen keskinäisen kaupankäynnin kautta. Yhdysvallat on Euroopan yhteisön tärkein vientimarkkina-alue. Vienti Yhdysvaltoihin oli vuonna 1999 noin 24,1 prosenttia yhteisön viennistä. Koska yhteisö on verraten suljettu talousalue, tämän viennin arvo on vain 2,3 prosenttia yhteisön bruttokansantuotteesta. Oletuksella, että Yhdysvaltojen tuontikysyntä joustaa suoraan BKT:n kehityksen mukaan, 2 prosenttiyksikön lasku Yhdysvaltain talouskehityksessä heikentää yhteisön vientiä 68 prosenttiyksikköä, mikä vastaa noin 0,15 prosenttiyksikön laskua yhteisön BKT:ssä. Kyseessä on arvio suorasta vaikutuksesta, välillisiä vaikutuksia ei ole tällöin otettu huomioon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0128/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Taloustilastojen ajankohtaisuus.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0128/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: Taloustilastojen ajankohtaisuus 1. Jatkona komission kirjalliseen kysymykseen E-3426/00(1) 22. joulukuuta antamaan vastaukseen kysytään, voisiko komissio antaa tietoja tulotiedoista kuten tuossa kysymyksessä pyydettiin? 2. Voisiko komissio myös kertoa, mitä vakuutuksia se on saanut, mikäli se on lainkaan niitä saanut, Kreikalta, Irlannilta ja Luxemburgilta, että ne parantavat BKT-, työllisyys- ja tuottavuuslukujensa antamisen säännöllisyyttä ja tiheyttä? (1) EYVL C 151 E, 22.5.2001, s. 166. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2001) Euroopan talous- ja rahaliittoa varten tarvittavia tilastoja koskevan toimintasuunnitelman (Euroopan komissio (Eurostat) läheisessä yhteistyössä Euroopan keskuspankin kanssa) mukaisesti jäsenvaltioilta pyydetään palkansaajien tuloista samoja tietoja kuin bruttokansantuotteesta (BKT), työllisyydestä (ja tuottavuudesta). Näin esitettiin jo vastauksessa E-3426/00(1) arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen aggregaateista. Neuvosto hyväksyi syyskuussa 2000 komission ehdottaman toimintasuunnitelman kansantaloutta koskevien tietojen (BKT:n, bruttokansantulon (BKTL) sekä niiden ala-aggregaattien) laadun ja erityisesti ajantasaisuuden parantamiseksi. Komission tehtävänä on nyt toteuttaa tämä toimintasuunnitelma (ks. myös vastaukset arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin E-3426/00 ja E-0138/01(2)). Jäsenvaltiot ovat vastanneet neuvoston toimintasuunnitelmaan kansallisilla toimintasuunnitelmilla, joista ilmenevät neuvoston suunnitelman täytäntöönpanon yksityiskohdat ja määräajat. Yleisesti useimmat jäsenvaltiot ovat selvästi edistyneet BKT-tietojen toimittamisessa (ks. myös 19. tammikuuta 2001 annettu neuvoston kolmas edistymisraportti), vaikka joissakin maissa on yhä tiettyjä ongelmia. Komissiolla ei ole vielä tarkkoja tietoja siitä, milloin Kreikka, Luxemburg ja Irlanti pystyvät noudattamaan toimintaohjeita sekä BKT-tietojen että työllisyyttä (ja siten myös tuottavuutta) koskevien tietojen osalta. Tämä määritellään asiaa koskevassa neuvoston asetusehdotuksessa, jonka komissio antaa lähiaikoina ja joka korvaa Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun nykyisen asetuksen (EY) N:o 2223/96(3), jossa säädetään kyseisiä jäsenvaltioita koskevista poikkeuksista. (1) EYVL C 151 E, 22.5.2001, s. 166. (2) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 193. (3) EYVL L 310, 30.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0814/01

esittäjä(t): Gian Gobbo (TDI) komissiolle

(19. maaliskuuta 2001)

Aihe: Tuki eurooppalaiselle Alemagna-yhteydelle

Koko mantereen laajuisen, tehokkaan, yhdennetyn kuljetusverkoston toteuttaminen on keskeinen edellytys Euroopan unionin taloudelliselle ja kulttuuriselle kehitykselle.

CIPE:n (ministeriöiden välinen taloussuunnittelukomitea) 2. marraskuuta 2000 tekemän päätöksen (julkaistu Italian edustajainhuoneen virallisessa lehdessä 20.12.2000) mukaisesti Italian valtio on liittänyt Alemagna-yhteyden (Venetsia-Dobbiaco sekä Fortezzan ja S. Candidon välinen E66-tie) TEN-T-verkkoon tehtäviin muutoksiin.

- Historiallinen Alemagna-tie on luonnollinen Venetsian Keski-Eurooppaan yhdistävä reitti.

- Sitä kehittämällä voitaisiin luoda pohjoisen Adrianmeren satamat ja Brennerin solan yhdistävä väylä.

- Tien kehittämiseen tähtäävä hanke olisi siis hyödyllinen koko Euroopan kannalta.

Voisiko komissio ilmoittaa, millaista teknistä ja taloudellista apua sen mielestä voitaisiin antaa Alemagna-yhteyden perustamiselle?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(7. toukokuuta 2001)

Venetsian ja Dobbiacon välisen tieosuuden ja Fortezzan ja S. Candidon välisen E66-tien muodostama Alemagna-yhteys ei kuulu yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 1692/96/EY(1) mainitun Euroopan laajuisen verkon reitteihin. Päätöksen mukaan kyseisen reitin kehittämistä ei voida siis pitää yhteistä etua koskevana hankkeena.

Komissio pohtii parhaillaan, miten päätöksessä mainittuja Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevia suuntaviivoja olisi muutettava niiden mukauttamiseksi talouden sekä liikenteen alan, erityisesti rautatieliikenteen teknologian kehitykseen. Tässä tarkastelussa otetaan huomioon yhteisen liikennepolitiikan painopistealueet, erityisesti entistä ympäristöystävällisempien liikennemuotojen suosiminen. Tarkastelun tulokset esitetään lähiviikkoina annettavassa koko liikennepolitiikkaa koskevassa yleisluonteisessa valkoisessa kirjassa, jonka julkaisemisen jälkeen komissio on jo päättänyt antaa ehdotuksen edellä mainitun päätöksen muuttamiseksi.

Komissio ei ole vielä tehnyt päätöstä tulevan ehdotuksensa lopullisesta sisällöstä, mutta se haluaa muistuttaa ehdottaneensa jo aikaisemmin, että yhteisö allekirjoittaisi Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen, jonka täytäntöönpano rajoittaa konkreettisesti uusien vilkasliikenteisten teiden rakentamista Alppien kauttakulkuliikennettä varten.

Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18. syyskuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95(2) mukaisesti kyseisen alan

rahoitustukea myönnetään edellä mainituissa suuntaviivoissa esitetyille yhteistä etua koskeville hankkeille. Tässä todettujen seikkojen perusteella komissio ei voi myöntää rahoitustukea edellä mainitun tiehankkeen toteuttamiseen.

(1) EYVL L 228, 9.9.1996.

(2) EYVL L 228, 23.9.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0690/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Alueellinen itsehallinto Romaniassa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0069 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0690/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Alueellinen itsehallinto Romaniassa Romaniassa maan korkein oikeusaste on todennut Pro Transilvania -kansalaisjärjestön olevan lainvastaisen. Romanialaisten viranomaisten antamissa oikeudellisissa perusteluissa todetaan, että itsehallintoa tavoittelevat järjestöt ovat vaaraksi valtion yhtenäisyydelle. On selvää, että kyseisen Romanian perustuslakiin kohdistuvan juridisen tulkinnan kiistäminen ei kuulu komission toimivaltaan. Romania on kuitenkin allekirjoittanut vuonna 1994 Euroopan neuvoston jäsenenä Euroopan neuvoston paikallista itsehallintoa koskevan peruskirjan ja ratifioinut sen vuonna 1998 (laki tuli voimaan 1. toukokuuta 1998). Miten komissio selittää sen, että valtio, joka on allekirjoittanut alueellista itsehallintoa koskevan kansainvälisen peruskirjan, voi käyttää samaista peruskirjaa oikeusperustana omassa maassaan tapahtuvalle vainolle kansallisen yhtenäisyyden vaarantamisesta? Aikooko komissio Romanian unioniin liittymisen yhteydessä pyytää kyseiseltä valtiolta virallista selitystä tälle ilmeiselle juridiselle ristiriitaisuudelle? Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio olla puuttumatta asiaan, jos muut jäsenvaltiot haluavat rajoittaa tiettyjä vapauksia (oli perusteena sitten uhka kansalliselle tai alueelliselle yhtenäisyydelle tai jokin muu syy) perustuslakiinsa vedoten? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2001) Komissio huomauttaa, että peruskirja, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, koskee paikallista itsehallintoa eikä alueellista itsehallintoa. Kuten vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3957/00(1) todetaan, komission käsityksen mukaan pyrkimys alueelliseen itsehallintoon oli syynä Romanian korkeimman oikeusasteen päätökselle, jossa Pro Transylvania -järjestön peruskirja todettiin perustuslain vastaiseksi. Paikallisen itsehallinnon periaate on kirjattu Romanian perustuslakiin (119 artikla). Euroopan neuvoston paikallista itsehallintoa koskevan peruskirjan 4 artiklassa määritellään paikallisen itsehallinnon laajuus (kyseisen peruskirjan määritelmän mukaan) ja sen ensimmäisessä kohdassa määrätään, että paikallisten viranomaisten perusvaltuudet ja vastuu määritellään perustuslaissa. Vaikka oikea taho kyseisen peruskirjan määräyksiä tulkitsemaan onkin Euroopan neuvosto, komission käsityksen mukaan tässä määräyksessä vahvistetaan, että paikallishallinnon toimivallan määrittely Romanian perustuslaissa on asianmukaista. Komissio toteaa myös, että kyseinen peruskirja ei kuulu yhteisön säännöstön soveltamisalaan eivätkä kaikki jäsenvaltiot ole ratifioineet sitä. Tämän vuoksi sillä ei myöskään ole merkitystä jäsenyysneuvottelujen kannalta. (1) Katso sivu 7.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1394/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Yhtiövero.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0100 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1394/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (10. toukokuuta 2001) Aihe: Yhtiövero Kuinka paljon veroja tai muita maksuja julkiset viranomaiset perivät yhtiöiltä kunakin vuonna kussakin jäsenvaltiossa kussakin tapauksessa BKT-osuutena ilmaistuna? Mitä johtopäätöksiä komissio on tehnyt näistä luvuista liittyen keskusteluun, joka koskee yritysveron vähimmäisrajan säätämistä alhaisimmalla yhtiöverotuksella kilpailemisen lopettamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (4. heinäkuuta 2001) Arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenelle ja Euroopan parlamentin kansliaan lähetetään taulukko yhtiöverotuksesta vuosina 1980-2001 prosenttimääränä jäsenvaltioiden bruttokansantuotteesta (BKT) ilmaistuna. Komission mielestä ei ole olemassa näyttöä alhaisimmalla yhtiöverotuksella kilpailemisesta. Komissio on äskettäin antamassaan tiedonannossa katsonut, että verokantojen vahvistaminen kyseisellä alalla kuuluu jäsenvaltioille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0668/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) neuvostolle. Lissabonin Eurooppa-neuvosto ja eläkkeiden kestävyys.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0065 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0668/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) neuvostolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Lissabonin Eurooppa-neuvosto ja eläkkeiden kestävyys Vuonna 2000 Lissabonissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kehotettiin neuvostoa antamaan sosiaalista suojelua käsittelevälle korkean tason työryhmälle tehtäväksi tukea [sosiaalipolitiikkaan liittyvää] yhteistyötä ja ensimmäisenä painopistealueenaan laatia komission tiedonannon pohjalta tutkimus sosiaalisen suojelun kehityksestä pitkällä aikavälillä. Samoin tutkimuksessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota eläkejärjestelmien kestävyyteen eri ajanjaksoina vuoteen 2020 saakka ja tarvittaessa sen jälkeenkin. Oliko tällainen kehityskertomus saatavissa joulukuuhun 2000 mennessä, ja millainen aikataulu on määritetty korkean tason työryhmän työlle tulevaisuudessa? Vastaus (13. heinäkuuta 2001) Sosiaalista suojelua käsittelevä korkean tason työryhmä esitti sosiaalisen suojelun (eläkkeet) tulevaa kehitystä koskevan tilanneselvityksen marraskuussa 2000 neuvostolle (työllisyys ja sosiaalipolitiikka), joka toimitti sen Nizzan Eurooppa-neuvostolle joulukuussa 2000. Tämän työryhmän on myöhemmin korvannut sosiaalisen suojelun komitea, joka jatkaa eläkejärjestelmien kestävyyden käsittelyä asialistansa pääkohtana. Toinen tilanneselvitys, ensimmäinen eläkejärjestelmien pitkän aikavälin toimivuutta koskevan tarkastelu, joka perustuu jäsenvaltioilta saatuihin vastauksiin, esitettiin neuvostolle (työllisyys ja sosiaalipolitiikka) 6. maaliskuuta 2001 ja toimitettiin myöhemmin 23. ja 24. maaliskuuta 2001 kokoontuneelle Tukholman Eurooppa-neuvostolle. Sosiaalisen suojelun komitea valmistelee paraikaa kattavampaa selvitystä eläkejärjestelmien kestävyydestä kesäkuussa 2001 kokoontuvaa Göteborgin Eurooppa-neuvostoa varten. Komission tiedonantoon perustuva lisäselvitys aiotaan esittää neuvostolle syyskuussa 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1192/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. Yhteisön vakuutuksenantajien palvelujen vapaata tarjontaa rajoittavat veroja ja maksuja koskevat määräykset Ranskassa.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0221 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1192/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Yhteisön vakuutuksenantajien palvelujen vapaata tarjontaa rajoittavat veroja ja maksuja koskevat määräykset Ranskassa Kysymykseen E-3819/00(1) 12. helmikuuta 2001 antamassaan vastauksessa komissio täsmentää lähettäneensä 30. lokakuuta 2000 Ranskan viranomaisille kirjeen (kahden kuukauden vastausajalla), joka liittyy Ranskan verosäännöksiin, jotka koskevat rahoitusalan yrityksiä ja vakuutusyhtiöitä, joiden toimipaikka on Ranskan ulkopuolella. Onko komissio saanut vastauksen, kun yllä mainitun kirjeen lähettämisestä on kulunut viisi kuukautta? Jos on, voisiko komissio ilmoittaa, mitä huomioita Ranskan viranomaiset ovat tehneet? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa? (1) Katso sivu 11. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. kesäkuuta 2001) Komissio on saanut Ranskan viranomaisten huomiot vastauksena viralliseen ilmoitukseensa. Vastauksessaan Ranskan viranomaiset ilmoittivat olevansa valmiita mukauttamaan maan yleisen verolainsäädännön 125 A ja 125-0 A artiklassa tarkoitetuista tuloista kannettavaa kertasuoritteista veroa koskevia säännöksiä, mutta täsmensivät, että tämän asian yhteydessä on tarkasteltava myös veroedustajan nimeämistä henkivakuutussopimusten tuottojen osalta. Ranskan viranomaisten vastausta tarkastellaan parhaillaan, ja komissio päättää tämän tarkastelun tulosten perusteella asian jatkokäsittelystä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/01 esittäjä(t): Michel Hansenne (PPE-DE) komissiolle. Tietoyhteiskunta.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0084 - 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/01 esittäjä(t): Michel Hansenne (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2001) Aihe: Tietoyhteiskunta Tietoyhteiskuntafoorumi julkaisi raportin otsikolla A European Way for the Information Society. Raportissa käsitellään tietoyhteiskunnan ja tekniikan kehityksen mukanaan tuomia taloudellisia, yhteisöllisiä, kulttuurisia ja kansalaisuuteen liittyviä näkökohtia. Aikooko komissio laatia tiedonannon kyseisen raportin pohjalta? Miten komissio aikoo toimivaltansa puitteissa jatkossa ottaa huomioon kyseisen raportin suositukset? Mitä asioita tietoyhteiskuntafoorumin toimintaohjelmaan kuuluu vuonna 2001? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (19. kesäkuuta 2001) Komissio suhtautui myönteisesti tietoyhteiskuntafoorumin (IFS) tuoreimpaan raporttiin A European Way for the Information Society Brysselissä 23. maaliskuuta 2000 pidetyssä lehdistökonferenssissa, jossa olivat mukana yritystoiminnasta ja tietoyhteiskunnasta vastaava komission jäsen sekä tietoyhteiskuntafoorumin puheenjohtaja. Raportista keskusteltiin myös konferenssissa Information Society, Globalisation and Sustainable Development: The Promise of the European Way, joka pidettiin Hannoverin maailmannäyttelyn yhteydessä 6. lokakuuta 2000. Raporttia on jaettu noin 7 500 kappaletta ammatillisille järjestöille ja ammattiyhdistyksille sekä joillekin kansallisille ja paikallisille hallintolaitoksille, kirjastoille, kouluille ja yliopistoille. Useita tuoreimpaan IFS-sisältyvistä suosituksista on noudatettu, ja ne on toteutettu käytännön toimina eEurope-aloitteen yhteydessä. Tämä koskee erityisesti edullisempia yhteyksiä sähköisiin verkkoihin, elinikäistä oppimista, sähköistä asiointia viranomaisten kanssa sekä digitaalisten verkkojen eurooppalaisen sisällön edistämistä. Komissio ei tällä hetkellä suunnittele erillisen tiedonannon laatimista raportin perusteella vaan tarkastelee vaihtoehtoisia tapoja toteuttaa sen tärkeimmät suositukset. Komissio pohtii parhaillaan sitä, miten se voisi nostaa tietoyhteiskuntafoorumin profiilia niiden vähennettyjen henkilöstö- ja rahoitusresurssien puitteissa, jotka sillä on käytettävissään.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0713/01

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(1. maaliskuuta 2001)

Aihe: Aidsin torjunnan tukeminen kannattamalla Etelä-Afrikan lääkeainelakia

Vastauksessaan aiemmin esittämääni kysymykseen (E-2316/00(1)) komission jäsen Lamy ilmoitti 29. syyskuuta 2000, että on syytä huomata, että TRIPs-sopimus on tarpeeksi joustava kansanterveyteen liittyvien seikkojen suojelemiseksi, mikä saattaa tietyissä olosuhteissa johtaa turvautumiseen pakolliseen lupamenettelyyn. Kun otetaan huomioon aids-tilanteen vakavuus 4,3 miljoonan eteläafrikkalaisen sairastaessa tautia, onko komissio valmis tukemaan Etelä-Afrikan hallituksen lääkeainelakia?

Jos komissio on valmis tähän, aikooko se ilmoittaa Etelä-Afrikan hallitukselle sekä tästä tuesta että siitä, että 23. maaliskuuta 1998 päivätty, Lord Brittanin komission nimissä Etelä-Afrikan hallitukselle lähettämä kirje, jonka mukaan vuoden 1997 uuden lääkeainelain täytäntöönpano saattaa vaikuttaa kielteisesti Euroopan lääketeollisuuden etuihin, ei enää ole komission politiikan perustana?

(1) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 19.

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(4. huhtikuuta 2001)

Komissio katsoo, että teollis- ja tekijänoikeuksien kansainvälinen suoja on erittäin tärkeää hengenvaarallisiin tartuntatauteihin tarkoitettujen lääkkeiden ja rokotteiden tutkimus- ja kehitystoimiin suuntautuvien investointien rohkaisemiseksi. Komission mielestä teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus (TRIPs) tarjoaa Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenille riittävästi liikkumavaraa suojella kansanterveyteen liittyviä näkökohtia, mukaan luettuna tilaisuus turvautua TRIPs-sopimuksen

31 artiklassa tarkoitettujen edellytysten täyttyessä pakkolisensiointiin. Näin ollen, vaikka komissio pitää TRIPs-sopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa tärkeänä, se ei yllytä WTO:n jäseniä antamaan sellaista teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä, joka on rajoittavampaa kuin mitä TRIPs-sopimus edellyttää.

Edellisen kauppapolitiikasta vastanneen komission jäsenen kirje, jossa hän otti esille kysymyksen Etelä-Afrikan lääkkeiden ja lääkeaineiden valvontalain muutoksen yhdenmukaisuudesta TRIPs-sopimukseen nähden, lähetettiin maaliskuussa 1998. Komission tietojen mukaan kirjeeseen ei saatu vastausta. Komissio ei pidä aiheellisena peruuttaa kirjettä, sillä se on olemassa. Nykyinen komissio on asettanut merkittävimpien tartuntatautien torjumisen yhdeksi ensisijaiseksi tehtäväkseen. Tämä tavoitteenaan se on ottanut käyttöön yleisen strategian terveydenhuollon parantamiseksi ja käynnistänyt toimintaohjelman (lisätietoja WWW-sivustoilla: http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2000/com2000_0585en02.pdf ja http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2001/com2001_0096en01.pdf.).

Kun kyse on Etelä-Afrikalle HIV-/aids-epidemiasta ja siihen liittyvistä yhteiskunnallisista ja taloudellisista seurauksista aiheutuvista ongelmista, komissio on jo pitkän aikaa antanut Etelä-Afrikalle huomattavaa tukea kahdenvälisen yhteistyöohjelman kautta. Komissio jatkaa tätä toimintaansa ja on valmis lisäämään tukeaan, jos Etelä-Afrikka niin haluaa.