KIRJALLINEN KYSYMYS E-1951/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) ja Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Unohdetut torjunta-aineet.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0159 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1951/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) ja Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (3. heinäkuuta 2002) Aihe: Unohdetut torjunta-aineet Voidaan katsoa, että Saksassa hiljattain sattunut ruokaskandaali johtui huolimattomuudesta ja vakavasta virheestä: vehnää ja ohraa varastoitiin entisen Itä-Saksan alueella sijaitsevaan varastoon, jossa kommunistihallinnon aikana säilytettiin nykyään kiellettyjä torjunta-aineita. Tämä skandaali osoittaa toisaalta, että on kiinnitettävä enemmän huomiota unohdetuista eli vanhentuneista torjunta-aineista johtuvaan ongelmaan. Näitä torjunta-aineita, joista suurin osa on Euroopassa kokonaan kielletty, on tonnikaupalla esimerkiksi entisen itäblokin alueella. Niitä vuotaa maaperään, mistä aiheutuu monia vakavia seurauksia. On luultavaa, että alueet, joissa torjunta-aineita tuotetaan, ovat myös erittäin saastuneita. Vaikka ei ole täydellistä kuvaa siitä, missä näitä torjunta-aineita säilytetään, tiedetään esimerkiksi, että Puolassa, joka on ehdokasvaltio, on varastoissa valvomattomana 50 00060 000 tonnia samanlaisia torjunta-aineita. On arvioitu, että koko maailmassa on varastoissa ilman valvontaa noin miljoona tonnia hitaasti hajoavia orgaanisia yhdisteitä, dioksiinia ja PCB:tä. Onko komissio tietoinen torjunta-aineiden kansanterveydelle aiheuttamasta vaarasta? Mihin toimiin komissio ryhtyy ongelman ratkaisemiseksi? Onko komissio kehottanut ehdokasvaltioita laatimaan selvityksen unohdetuista torjunta-aineista? Miten komissio auttaa ehdokasvaltioita tuhoamaan niiden unohdetut torjunta-aineet turvallisella, vastuullisella ja ympäristöä saastuttamattomalla tavalla? Mihin toimiin komissio ryhtyy, jotta tähän ongelmaan puututaan ja se ratkaistaan muualla maailmassa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2002) Komissio on tietoinen terveys- ja ympäristöriskeistä, joita aiheutuu riittämättömällä tavalla varastoiduista tai hävitetyistä, vanhentuneista ja kielletyistä torjunta-aineista. Komissio on myös vakaasti sitoutunut kannattamaan ja edistämään ympäristön kannalta järkeviä menetelmiä kaikkien tällaisten varastojen hävittämisessä. Ongelmajätteitä koskevan voimassa olevan yhteisön lainsäädännön tarkoituksena on taata, että torjunta-ainevarastot hävitetään oikealla tavalla. Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasvaltiot ovat parhaillaan siirtämässä omaan lainsäädäntöönsä sellaisia EU:n säädöksiä, joilla annetaan sääntelykehys vanhentuneiden torjunta-aineiden hävittämiseksi ympäristön kannalta järkevällä tavalla. Siinä säädetään vaatimuksista, jotka koskevat esimerkiksi lupia, jätteenkeräystä, kirjanpitoa sekä velvoitetta laatia vaarallisten jätteiden huoltosuunnitelma. Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto tutkii varastoituihin torjunta-aineisiin liittyviä ongelmia suorittaessaan tarkastuksia ehdokasmaissa. Valmistellessaan torjunta-aineiden käyttöä ja elintarvikkeiden ja rehuaineiden torjunta-ainejäämien enimmäismääriä koskevan yhteisön lainsäädännön muutosehdotuksia, komissio arvioi, mitkä toimenpiteet ovat mahdollisesti tarpeen kyseisten varastojen kuluttajille aiheuttamien riskien hallintaa varten. Vaikka Keski- ja Itä-Euroopassa saattaa olla suuria määriä vanhentuneita torjunta-aineita, yhteisöltä on pyydetty hyvin vähän taloudellista apua niiden tuhoamiseen. Mikään ehdokasvaltio ei ole tähän mennessä tuonut vanhentuneiden torjunta-aineiden tuhoamista esille liittymisneuvottelujen aikana. Aloitteen tekeminen tässä asiassa kuuluu nimenomaan ehdokasvaltioille. Komissio voi kuitenkin tarvittaessa käyttää toimivaltaansa edistääkseen ja rahoittaakseen tällaisten jätteiden hävittämishankkeita kyseisissä maissa. Esimerkkinä mainittakoon PHARE-rahoitusohjelma, jonka kautta komissio osallistuu vanhentuneiden torjunta-aineiden (yhteensä 1 130 tonnia) keräämisen, uudelleenpakkaamisen, kuljetuksen ja hävittämisen rahoitukseen Romaniassa. Uusilta itsenäisiltä valtioilta komissio ei ole saanut selviä rahoitusapupyyntöjä vanhentuneiden torjunta-aineiden aiheuttamiin ongelmiin liittyviä hankkeita varten. Kuten useimmat Keski- ja Itä-Euroopan maat, kaikki ehdokasvaltiot kahta maata (Viro ja Kypros) lukuun ottamatta ovat allekirjoittaneet hitaasti hajoavia orgaanisia yhdisteitä (POP-yhdisteet) koskevan Tukholman yleissopimuksen. Yleissopimus määrää kaikkia osapuolia määrittämään varastot, jotka sisältävät yleissopimuksen liitteissä mainittuja yhdisteitä joista suurin osa on torjunta-aineita. Osapuolten on myös hoidettava jätteiksi luokiteltavia aineita sisältäviä varastoja ympäristön kannalta järkevällä tavalla. Kehittyneet maat tukevat teknisesti ja taloudellisesti kehitysmaita sekä siirtymätalouden maita, jotta ne pystyvät paremmin noudattamaan niille yleissopimuksen mukaisesti kuuluvia velvollisuuksia. Samalla tavalla kun yhteisö tukee kehitysmaita niiden pyrkiessä ottamaan ympäristökysymykset huomioon kehitysprosessissa, se antaa kehitysmaille rahoitus- ja asiantuntija-apua, jotta ne voivat panna täytäntöön hitaasti hajoavia orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen.