ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3659/97 komissiolle esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Autottomat kaupungit Pitääkö komissio järkevänä lausumaa, että ¨autottomien kaupunkien kerho¨ ja sen hankkeet ¨ovat vain sitä varten, että eräät kaupunkien johtavat virkamiehet pääsevät reissaamaan¨ ja ¨hanke merkitsee kaupungille turhaa menoerää, jonka ainoa merkitys on, että eräät kaupunkien johtavat virkamiehet saavat mainion tilaisuuden matkustella, eikä hankkeesta opita mitään uutta¨? Tällaiset väitteet vahingoittavat hyvää mainetta, joka aloitteella oli Granadassa. Mikä on komission mielipide asiasta? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 1998) Autottomien kaupunkien verkostoon kuuluu tällä hetkellä noin 60 paikallishallintoaluetta eri puolilta Eurooppaa. Verkostoon kuuluvissa kaupungeissa on sitouduttu vähentämään liikenteen määrää ja edistämään ympäristöystävällisiä liikennemuotoja kaupunkialueella. Verkosto, jonka rahoitukseen komissio osallistuu, mahdollistaa näihin tavoitteisiin pyrkimisen sekä teknisesti että poliittisesti edistämällä tiedon- ja kokemustenvaihtoa, ratkaisujen löytämistä kestävän liikkuvuuden ongelmaan ja parhaan käytännön levittämistä. Toimintaan osallistuminen edellyttää kaupunkien edustajilta jonkin verran matkustamista. Komission tietojen mukaan matka- ja majoituskuluihin on vuonna 1997 käytetty alle 12 prosenttia autottomien kaupunkien hankkeen budjetista. Autottomien kaupunkien hankkeessa pyritään lisäämään kaupunkiliikenteestä vastaavien henkilöiden keskinäistä yhteydenpitoa. Tämä on kuuden kaupunkiliikenteen keskeisiä kysymyksiä käsittelevän työryhmän työskentelylle asetettu pääasiallinen tavoite. Työryhmien toimintaa tuetaan järjestämällä suuria tapahtumia, kuten seminaareja ja konferensseja, joihin osallistuu sekä poliittisissa että teknisissä tehtävissä toimivia paikallisviranomaisia. Kaupungeissa kehitetyt lukuisat hankkeet ovat osoitus verkoston onnistumisesta. Nämä hankkeet ovat syntyneet joko tiedon- ja kokemustenvaihdon seurauksena tai useamman verkoston jäsenen välisenä yhteistyönä. Nykyään komission kanssa säännöllistä yhteistyötä tekevän verkoston saavutuksia ovat yksityisautoilun väheneminen, ilmanlaadun paraneminen, järkiperäisempi energian käyttö ja elämänlaadun paraneminen useassa kaupungissa.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3988/97 neuvostolle esittäjä(t): Georges Berthu (I-EDN) (15. tammikuuta 1998) Aihe: Eurosetelit ja kansalliset tunnusmerkit ERI:n neuvosto omaksui 3. joulukuuta 1996 kannan, että tulevissa euro-seteleissä ei saa olla mitään kansallisia tunnusmerkkejä. Voiko neuvosto ilmoittaa, mitkä syyt ovat tämän seteleitä koskevan ratkaisun taustalla ja mistä syistä, jotka ovat ilmeisesti erilaisia kuin setelien kohdalla, neuvosto itse valitsi toisenlaisen ratkaisun metallirahoille? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3986/97, E-3987/97, E-3988/97, E-3989/97 ja E-3990/97 (19. maaliskuuta 1998) Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määrätyn jaetun toimivallan mukaisesti Euroopan keskuspankilla on yksinoikeus antaa lupa euron setelien liikkeeseen laskemiseen setelin ulkoasuun liittyvät kysymykset mukaanluettuna. (EY:n perustamissopimuksen 105 a artikla ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 16 artikla). Eurooppa-neuvosto oli 13. ja 14. joulukuuta 1996 Dublinissa pitämässään kokouksessa tyytyväinen Euroopan rahapoliittisen instituutin sille esittämiin euron setelien malleihin. Euroopan keskuspankki tekee päätöksen asiassa sitten, kun se on perustettu EY:n perustamissopimuksen mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3265/97 komissiolle esittäjä(t): María Estevan Bolea (PPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Jäteöljy Kuinka paljon jäteöljyä Euroopan unionissa kertyy vuosittain? Mikä on tilanne maittain ja miten sitä hoidetaan? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Komissio on teettänyt selvityksen, josta saadut tiedot voivat vastata arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin. Tiedot koskevat vuosia 1994*1995, ne on ilmaistu tonneina ja ne koskevat kaikkia jäteöljyn käsittelyn vaiheita Euroopan yhteisön jäsenvaltioissa ja koko yhteisössä. Taulukko osoittaa, että 1 827 300 tonnia (eli 75,6 % jäteöljystä) kerätään talteen. Loput 24,4 % todennäköisesti poltetaan laittomasti, hävitetään jätteiden mukana tai levitetään ympäristöön taikka niitä tuottavat yritykset käyttävät ne energiantuotantoon. Kerätyistä 75,6 prosentista 677 000 tonnia (37,1 %) regeneroidaan: 657 000 tonnia (36 %) kierrätetään voiteluöljyinä ja 20 000 tonnia (1,1 %) hyödynnetään hyvälaatuisina öljyinä energiakäytössä (lämmityksessä). Loput 1 150 300 tonnia (63 %) hävitetään polttamalla ne jätteenpolttolaitoksissa tai luvan saaneissa sementtitehtaissa joko sitten, kun ne on käsitelty (suodatettu) (584 600 tonnia eli 32 %) teollisuuden (sementtiteollisuuden) tai alusten moottorien korvaavana energialähteenä, taikka ilman käsittelyä (566 000 tonnia eli 31 %). Jäteöljyn käsittely 1994-1995 (tonnia) >TABLE> Lähde: Economics of waste oils Regeneration - Coopers & Lybrand, 1997
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3920/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (11. joulukuuta 1997) Aihe: Kreikan saarten kuvaaminen euro-kolikoissa ja -seteleissä Vastauksessa, jonka komissaari de Silguy kohteliaasti lähetti edelliseen kirjalliseen kysymykseeni (E-0895/97 ((EYVL C 319, 18.10.1997, s. 186. ))), hän ilmoitti minulle, että Euroopan kartan kuvat euro-kolikoissa ja -seteleissä olivat tilapäisiä ja lopullisessa muodossaan ne sisältäisivät myös ne Kreikan saaret, jotka olivat jääneet pois uuden yhtenäisen eurooppalaisen valuutan pienoismalleista, jotka olivat jo kauan sitten tulleet julkisuuteen. Haluaisin pyytää Euroopan komissiota selventämään, onko asiasta vastaavan komissaarin lupauksesta pidetty kiinni määriteltäessä lopullisesti uusien euro-kolikoiden ja -setelien ulkonäköä, kun otetaan huomioon, että tämä kysymys oikeutetusti kiinnostaa suurta yleisöä Kreikassa ja liittyy psykologiseen hyväksyntään, joka maanosamme historian ensimmäisen yhteisen valuutan tulee tietenkin saada Euroopan kansoilta. Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1998) Euroopan rahapoliittisen instituutin neuvosto hyväksyi toukokuussa 1997 euroseteleihin painettavien kuvien lopulliset mallit. Kuviin tehdyt muutokset koskivat muun muassa Euroopan karttaa, jota korjattiin, jotta Euroopasta annettaisiin maantieteellisesti oikea kuva. Karttaan on nyt merkitty esimerkiksi kaikki yli 400 neliökilometrin suuruiset saaret, saaristot ja alueet. Komissio ilmoitti Amsterdamin Eurooppa-neuvoston kokouksessa, että eurokolikoiden yhteisen eurooppalaisen sivun kuvia oli muutettu hieman Euroopan kartan tarkentamiseksi. Nämä muutokset on nyt tehty unionin jäsenvaltioiden viranomaisten esittämien huomautusten perusteella, ja Ecofin-neuvosto hyväksyi lopulliset kuvat kokouksessaan 17. marraskuuta 1997. Koska kolikoiden koko asettaa kuville tiettyjä teknisiä rajoituksia, karttaan merkittävien saarten vähimmäiskooksi on asetettu 2 500 neliökilometriä. Tämä on merkinnyt muun muassa, että Kreetan saaren kuva lyödään kolikoihin, joiden nimellisarvo on vähintään kymmenen senttiä ja enintään kaksi euroa. Karttaa on lisäksi korjattu Kreikan osalta Kreikan viranomaisten esittämien huomautusten perusteella. Huomautukset koskivat muun muassa kartan korjaamista Peloponnesoksen ja Halkidhikin niemimaiden kohdalta.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3990/97 neuvostolle esittäjä(t): Georges Berthu (I-EDN) (15. tammikuuta 1998) Aihe: Euro-setelit ja kansalliset tunnusmerkit ERI:n neuvosto omaksui 3. joulukuuta 1996 kannan, että tulevissa euro-seteleissä ei saa olla mitään kansallisia tunnusmerkkejä. Mikäli tämä kysymys ylittää laajasti toimivallan ¨setelien teknisestä valmistelusta¨ (109 f artiklan 3 kohta), on kysymys aivan eri asiasta kuin ¨setelien liikkeelle laskemisesta¨ (105 a artiklan 1 kohta). Olisiko neuvoston mielestä aiheellista löytää asialle uusi oikeudellinen perusta? Voidaanko katsoa, että kyseinen päätös liittyy 109 l artiklan 4 kohtaan, jossa määrätään, että ¨neuvosto toteuttaa samaa menettelyä noudattaen myös muut toimenpiteet, jotka ovat tarpeen otettaessa ecu (euro) nopeasti käyttöön näiden jäsenvaltioiden yhtenäisvaluuttana¨? Eikö tämä tulkinta olisi sitä paitsi ainoa tapa säilyttää jäsenvaltioiden valvonta tässä mitä suurimmassa määrin poliittisessa päätöksessä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3986/97, E-3987/97, E-3988/97, E-3989/97 ja E-3990/97 (19. maaliskuuta 1998) Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määrätyn jaetun toimivallan mukaisesti Euroopan keskuspankilla on yksinoikeus antaa lupa euron setelien liikkeeseen laskemiseen setelin ulkoasuun liittyvät kysymykset mukaanluettuna. (EY:n perustamissopimuksen 105 a artikla ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 16 artikla). Eurooppa-neuvosto oli 13. ja 14. joulukuuta 1996 Dublinissa pitämässään kokouksessa tyytyväinen Euroopan rahapoliittisen instituutin sille esittämiin euron setelien malleihin. Euroopan keskuspankki tekee päätöksen asiassa sitten, kun se on perustettu EY:n perustamissopimuksen mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3463/97 komissiolle esittäjä(t): Rijk van Dam (I-EDN) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Pääsy Ranskan sisävesille 1. 30. syyskuuta 1997 ilmestyneessä vesiliikennettä käsittelevässä lehdessä olleen uutisen mukaan ulkomaalaisilta laivureilta estetään pääsy sisävesille heidän matkustaessaan Ranskan sisällä. Erityisesti Etelä-Ranskassa kuuluu kabotaasiliikenteen harjoittaminen olevan lähes mahdotonta. Lisäksi Ranskan rahtimarkkinoilla kieltäydytään järjestelmällisesti rahtaamasta ulkomaalaisia laivoja Ranskan sisäisiä kuljetuksia varten. Voiko komissio varmistaa näiden tietojen paikkansapitävyyden? 2. Jos tiedot pitävät paikkansa, mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa tämän vapaiden markkinoiden periaatteeseen ja erityisesti kabotaasi-asetukseen kohdistuvan rikkomuksen osalta? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1997) Komissio on tietoinen siitä, että on esitetty väitteitä muiden kuin ranskalaisten proomunomistajien syrjimisestä Ranskan sisävesiliikenteen vuorojärjestelmässä. Tämäntyyppinen syrjintä olisi selkeästi yhteisön oikeuden vastaista ja rikkoisi erityisesti muita kuin jäsenvaltiosta olevia liikenteenharjoittajia koskevista edellytyksistä saada harjoittaa siellä sisävesiväylien tavara- tai henkilöliikennettä 16. joulukuuta 1991 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3921/91 ((EYVL L 373, 31.12.1991. )) vastaan. Komissio on ottanut yhteyttä Ranskan viranomaisiin saadakseen selville, onko alalla todella tapahtunut syrjintää.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3719/97 komissiolle esittäjä(t): Stelios Argyros (PPE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Yhteisen tutkimuskeskuksen tiedotusjulkaisut Eurooppalainen tutkimuskeskus (Euroopan komissio, PO XII) julkaisi äskettäin yhteisiä tutkimuslaitoksia koskevan monitaitteisen tiedotuslehtisen, jonka mitat olivat A4 x 8. Tämä painotuote on kaksipuolinen ja painettu autotypiapaperille, jonka päällyste sisältää muoviainesta. Mittojensa vuoksi painotuote ei ole kovin käytännöllinen, kun taas paperin koostumuksen vuoksi se ei ole kierrätettävissä eikä siis ympäristöystävällinen. Kyse on kuitenkin epäilemättä kalliista painotuotteesta, vaikka yhteisten tutkimuslaitosten menoja on pyritty rajoittamaan osana yhteisön tutkimuspolitiikan yleisempää taloudellista säästölinjaa. Haluaisimme komission kertovan meille: - Paljonko kyseisen painotuotteen tuottaminen maksoi? - Mikä yksikkö hyväksyi tämän menoerän? - Minkä se uskoo olevan tämän julkaisun tarkoituksen ja mitä hyötyä se uskoo sillä tavoiteltavan? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 1998) Komission yhteisellä tutkimuskeskuksella on olennaisen tärkeä asema tieteellisen tuen antamisessa yhteisön politiikoille. Lisäksi se tarjoaa kilpailun alaan liittyvien toimiensa kautta huomattavia mahdollisuuksia innovaatioihin eurooppalaisessa teollisuudessa, mutta nämä mahdollisuudet eivät ole vielä nykyisin riittävän hyvin tunnettuja. Tästä syystä on omaksuttu aktiivinen lähestymistapa tekniikan siirron, tutkimusyhteistyön ja tutkimuskeskuksessa tapahtuvan koulutuksen edistämiseksi, jotta yhteisestä tutkimuskeskuksesta kansalaisille ja Euroopan teollisuudelle koituvaa hyötyä voitaisiin lisätä. Tämä lähestymistapa merkitsee myös sitä, että yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta on tehtävä tunnetummaksi ja avoimemmaksi. Parlamentin jäsenen tarkoittama juliste julkaistiin tässä tarkoituksessa. Juliste julkaistiin 10 000 kappaleen painoksena ja sen kustannukset olivat 6 114 ecua.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3567/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Mather (PPE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Komission tiedonanto verotuksen yhteensovittamisesta (KOM (97)0495) Komission tiedonannosta keskusteltiin ensimmäistä kertaa 13. lokakuuta 1997 pidetyssä Ecofin-neuvoston kokouksessa. Asiakirjassa ehdotetaan toimenpidepakettia, jolla pyritään puuttumaan vahingolliseen verokilpailuun. Neuvosto pyysi komissiota marraskuun 12. päivään mennessä esittämään uuden tiedonannon, jossa otetaan huomioon tämän kokouksen ja 20. lokakuuta järjestetyn veropolitiikkaa käsittelevän työryhmän kokouksen tulokset. Ministerit korostivat yksimielisesti pyrkimystään saavuttaa poliittinen sopimus asiasta 1. joulukuuta pidettävässä Ecofin-neuvoston kokouksessa. Tiedonannon 19 III kohdassa sanotaan pääomatulojen verotuksesta, että ¨jokaisen jäsenvaltion olisi joko perittävä vähimmäislähdevero tai annettava tiedot talletuksista saatavista tuloista toisille jäsenvaltioille¨. 1. Miten komissio varmistaa tietojen laskenta- ja vertailukelpoisuuden tällaisessa tietojenvaihdossa? 2. Miten komissio aikoo taata tietosuojan tässä tietojenvaihdossa? 3. Mitä tutkimuksia komissio on toteuttanut tällaisen järjestelmän kehitystyöstä ja toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten arvioimiseksi? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3563/97, E-3564/97, E-3565/97, E-3566/97 ja E-3567/97 (3. helmikuuta 1998) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentinjäsentä tutustumaan 5. marraskuuta 1997 annettuun komission uuteen tiedonantoon ((Asiak. KOM(97)564 lopullinen. )) sekä Ecofin-neuvoston kokouksessaan 1. joulukuuta 1997 veropolitiikasta tekemiin päätelmiin. Näissä päätelmissä neuvosto hyväksyi talletusten verotusta koskevan asiakirjan, johon sisältyi neljä keskeistä kohtaa. Nämä kohdat voivat toimia uuden direktiiviehdotuksen perustana. Kuten edellä mainitussa tiedonannossa ennakoitiin, komissio aikoo esittää direktiiviehdotuksen varsin pian, periaatteessa viimeistään huhtikuussa 1998. Komissio pitää ennenaikaisena ottaa tässä vaiheessa kantaa arvoisan parlamentinjäsenen esittämiin arkaluonteisiin kysymyksiin. Komissio harkitsee edelleen asiaa ja ilmaisee kantansa selkeästi direktiiviehdotuksessa.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4060/97 komissiolle esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Ehdotettu tavoitteiden 2 ja 5b yhdistäminen Komissio on ehdottanut nykyisten tavoitteiden 2 ja 5b yhdistämistä vuoden 2000 jälkeisellä kaudella uudeksi tavoitteeksi 2, joka on omistettu teollisten alueiden, maaseutu- ja kaupunkialueiden sekä kalastuksesta riippuvaisten alueiden rakennemuutokselle. Voiko komissio vahvistaa, että uuden tavoitteen jokaista osa-aluetta varten varataan erilliset, nimenomaan sen rahoitukseen tarkoitetut määrärahat? Ja edelleen, että kukin osa-alue tulee varmasti saamaan ohjelmilleen rahoitusta seuraavien rahoitusnäkymien kattamat täydet seitsemän vuotta? Voiko komissio vakuuttaa minulle, että siirtymäjärjestelyt entisille tavoitteiden 5b ja 2 alueille ovat samat kuin tavoitteen 1 alueille? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1998) Komissio ehdottaa Agenda 2000 -asiakirjassa ((Asiak. KOM(97) 2000 lopullinen. )), että uuden tavoitteen 2 kohteena pitäisi olla ¨elinkeinoelämän (teollisuus ja palvelut) rakennemuutosalueet, taantuvat maaseutualueet, kalastuksesta riippuvaiset kriisialueet tai vaikeuksissa olevat kaupunkialueet¨. Kaikki uuden tavoitteen 2 aluetyypit olisi määriteltävä taloudellis-yhteiskunnallisten kriteerien avulla. Komissio ei kuitenkaan pidä tarpeellisena ottaa käyttöön niin joustamatonta menettelyä, että kullekin aluetyypille määrättäisiin erilliset ja tiukkarajaiset määrärahat. Tavoitteena on, että uusien ohjelmien suunnitteluaika olisi samanpituinen kaikkien alueiden osalta. Komissio ehdottaa entisille tavoitteen 1 ja entisille tavoitteen 2 sekä tavoitteen 5b kohdealueille siirtymäjärjestelyjä, joissa otetaan huomioon niiden erilaiset olosuhteet. Määräraha henkilöä kohti on huomattavasti pienempi tavoitteeseen 2 ja 5b kuuluvilla alueilla kuin tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla, jotka vähiten kehittyneinä ovat yhteisön rakennepolitiikan ensisijaisia kohteita. Näin ollen komissio ehdottaa Agenda 2000 -asiakirjassa, että entisille tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueille ¨olisi myönnettävä siirtymäkauden ajan rajoitettua taloudellista tukea¨.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3679/97 neuvostolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Valtion harjoittama sorto Burmassa Useita ihmisiä pidätettiin Burmassa 28. lokakuuta 1997, kun kansallisen demokratialiikkeen (NLD) jäsenet yrittivät kokoontua maan pääkaupungin Rangoonin esikaupungissa Mayangonessa sijaitsevaan toimistoon. Aktivistit olivat aikoneet tavata johtajansa Aung San Suu Kyin, mutta turvallisuusjoukot rakensivat barrikaadeja estämään aktivistien pääsyn hänen luokseen. Kysymyksen kirjoittamisen aikaan kahdeksan ihmistä oli edelleen pidätettyinä. Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan on pelättävissä, että heitä on voitu kiduttaa. Onko neuvosto tietoinen tapauksesta? Mihin toimiin se on ryhtynyt? Aikooko se seuraavassa EU:n ja ASEANin välisessä kokouksessa nostaa esiin Burmassa ilmenneet rauhanomaisen toiminnan tukahduttamistapaukset? Jos kyseiset tapaukset jatkuvat, aikooko neuvosto harkita uusien taloudellisten pakotteiden käyttöä Burmaa vastaan? Vastaus (19. maaliskuuta 1998) Euroopan unionin neuvosto päätti 6. lokakuuta 1997 jatkaa jälleen kuudella kuukaudella Burmaa koskevaa yhteistä kantaa. Kanta vahvistettiin alun perin 28. lokakuuta 1996 ((EYVL L 287, 8.11.1996. )) ja se sisältää hallinnollisia seuraamuksia kuten kaikkien Euroopan unionissa olevien Burman diplomaattiedustustojen sotilashenkilöiden liikkumisen rajoittamisen, kaikkien sotilaallisten laitteiden Burmaan suuntautuvan myynnin kieltämisen, vallassa olevan neuvoston jäseniä ja heidän sukulaisiaan koskevien viisumirajoitusten määräämisen sekä kaikkien Euroopan unionin ja Burman viranomaisten välisten korkean tason neuvottelujen keskeyttämisen. Koska pidetään epätodennäköisenä, että Burman johdon joidenkin jäsenten viimeaikainen vaihtaminen, Burman valtion lain ja järjestyksen palauttamisesta vastaavan neuvoston (SLORC) lakkauttaminen sekä Burman valtion rauhan ja kehityksen neuvoston (SPDC) perustaminen johtaisivat todellisiin muutoksiin, pysyy Euroopan unionin politiikka toistaiseksi ennallaan. Tämä politiikka on hyvin tunnettu. Euroopan unioni on useassa yhteydessä antanut voimakkaita julkisia lausumia, joissa on pahoiteltu Burman ihmisoikeustilannetta ja demokratian puutetta. Euroopan unioni on toistuvasti kehottanut SLORC:a aloittamaan vuoropuhelun kaikkien demokraattisten oppositiopuolueiden kanssa, mukaan lukien Kansallinen demokraattinen liitto, jonka jäseniä pidätettiin 28. lokakuuta 1997. Euroopan unioni seuraa tiiviisti Burman tapahtumia ja korostaa jatkuvasti kansainvälisille vuoropuhelukumppaneilleen, erityisesti ASEANin valtioille, Burman uudistusten tarpeellisuutta ja sitä, kuinka merkittävä osuus näillä valtioilla on painostettaessa Rangoonin vallanpitäjiä hyväksymään muutos. Neuvoston elimissä käsitellään parhaillaan uudelleen 28. lokakuuta 1996 vahvistettua yhteistä kantaa Burmasta. Yhteisen kannan jatkamisesta kuudella kuukaudella 29. huhtikuuta alkaen, jolloin yhteisen kannan voimassaolo päättyy, vallitsee laaja yhteisymmärrys. Neuvosto ei tällä hetkellä harkitse muita toimenpiteitä kuten taloudellisia pakotteita.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3946/97 komissiolle esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Kroatian Open Society -instituutin mielipiteenvapaus Lehdistä saatujen tietojen mukaan Kroatian Open Society -instituutti on joutunut presidentti Tudjmanin ja hallituksen harjoittaman ankaran painostuksen kohteeksi (International Herald Tribune, 25.11.1997, s. 6 ¨Tudjman's Vendetta¨): Missä määrin tämä tieto pitää paikkansa ja mitä toimenpiteitä Euroopan komissio aikoo toteuttaa parantaakseen edellä mainitun instituutin sekä myös muiden instituuttien toiminnan- ja mielipiteenvapautta? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 1998) Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen sekä Euroopan neuvoston ja kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen huoleen sanan- ja yhdistymisvapauden kunnioittamisesta Kroatiassa. Komission mielestä Kroatian hallituksen viimeaikainen lainsäädännöllinen ja oikeudellinen toiminta kansalaisyhteiskuntaa ja ihmisoikeusjärjestöjä, kuten Open Society -instituuttia, sekä riippumattomia tiedotusvälineitä vastaan hankaloittaa suuresti moniarvoisen yhteiskunnan kehittämistä ja ihmisoikeuksien turvaamista. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on yksi Kroatian ja yhteisön suhteiden kehittymisen edellytyksistä. Sanan- ja yhdistymisvapaus mainitaan nimenomaisesti neuvoston 29. huhtikuuta 1997 tekemissä päätelmissä, joissa vahvistetaan edellytykset kahdenvälisten suhteiden kehittämiselle niiden maiden kanssa, jotka kuuluvat yhteisön Kaakkois-Eurooppaa koskevan alueellisen lähestymistavan piiriin. Kroatian suhtautuminen ihmisoikeuksia ja sananvapautta edistäviin kansalaisjärjestöihin on merkityksellistä tässä yhteydessä.