KIRJALLINEN KYSYMYS E-2544/01

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(19. syyskuuta 2001)

Aihe: Tuulivoiman käytön edistäminen

Euroopan unioni julistaa usein aikomustaan edistää ympäristöystävällisten energiamuotojen kuten tuulienergian käyttöä. Näissä puitteissa on perustettu useita tuulipuistoja, erityisesti sellaisissa maissa, joissa tuulivoima tarjoaa suuria mahdollisuuksia. Kuitenkin monet näistä tuulipuistojen generaattoreista on poistettu toiminnasta, ja toimimattomat generaattorit lienevät masentava näky alueilla, joilla ei ole muita energialähteitä, esimerkiksi Skirosin, Ikarian, Evian ja Kreetan saarella jne.

Voiko Euroopan komissio kertoa, tietääkö se, monetko niistä generaattoreista, joiden rahoittamiseen se on osallistunut ja jotka on asennettu tuulipuistoihin Kreikassa, ovat nykyisin toiminnassa? Kuinka moni näistä generaattoreista on lopettanut toimintansa? Mikä on niiden määrärahojen täsmällinen summa, jotka EU on antanut käytettäväksi tuulivoimageneraattoreiden asentamiseen Kreikassa? Mille tahoille nämä määrärahat on annettu?

Onko komissio tutkinut, mistä syystä näissä generaattoreissa esiintyy suuri määrä vikoja? Mitä aloitteita tutkimuksen pääosasto on tehnyt tämän ympäristöystävällisen energiamuodon edistämiseksi ja mitä ennakkotoimia on tehty viidettä puiteohjelmaa seuranneen uuden ohjelman puitteissa, jotta varoja olisi jatkuvasti riittävä määrä, eikä epämiellyttäviä tilanteita esiintyisi kuten tapahtui esimerkiksi kun vuoden 2002 alustavassa talousarvioesityksessä leikattiin ympäristöystävälliseen lämpöydinfuusiotutkimukseen myönnettäviä määrärahoja?

Loyola de Palacion komission puolesta antamatäydentävä vastaus

(5. joulukuuta 2001)

Kolme komission pääosastoa on tukenut tuulivoimahankkeita:

Tutkimuksen pääosasto on myöntänyt rahoitusta yli 130 eurooppalaiselle tuulivoimahankkeelle tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn (TTK) kolmannesta, neljännestä ja viidennestä puiteohjelmasta. Kyseisissä hankkeissa suoritettiin perustutkimusta ja soveltavaa tutkimusta, joiden tavoitteeksi asetettiin tuulivoiman luotettavuuden lisääminen vaihtoehtoisena energialähteenä parantamalla tuuligeneraattoreiden osien laatua ja kestävyyttä sekä vähentämällä tuulivoimatuotannon kustannuksia.

Ainoastaan hyvin harvaan tutkimus- ja kehityshankkeeseen (T & K) kuului kokonaisen tuuligeneraattorin asentaminen. Joitakin generaattoreita on kuitenkin asennettu kokeilumielessä, kun niiden innovatiivisia piirteitä on haluttu testata pidemmän ajanjakson aikana. Kreikassa on yhdessä hankkeessa asennettu tuulivoimageneraattori (0,5 megawattia), johon on yhdistetty suolanpoistolaitteisto; tosin tämäkään generaattori ei ole vielä toiminnassa.

Energian ja liikenteen pääosasto on vuodesta 1983 lähtien tukenut 264 eurooppalaista tuulivoimahanketta Demonstration- (19831989) ja Thermie- (19901994) energiatukiohjelmista sekä neljännestä (19951998) ja viidennestä (19992002) TTK:n puiteohjelmasta. Näiden hankkeiden tavoitteena oli innovatiivisten tuuligeneraattorihankkeiden kehittäminen, niiden kaupallista toimintaa edeltävä esittely ja toiminnasta tiedottaminen, ja useiden hankkeiden yhteydessä asennettiin prototyyppigeneraattoreita. Viimeisten 18 vuoden aikana Kreikassa on toteutettu 13 tällaista hanketta. Kuuden hankkeen yhteydessä asennetut tuuligeneraattorit eivät ole tällä hetkellä toiminnassa, ja yhden hankkeen yhteydessä asennetut generaattorit on poistettu käytöstä.

Edellä kuvattujen hankkeiden tavoitteena oli pääasiassa innovatiivisten tekniikoiden, materiaalivaihtoehtojen ja laitteiston testaaminen sekä niistä tiedottaminen. Kaikissa hankkeissa yhtä lukuun ottamatta asennettiin yksi tuulivoimayksikkö. Hankkeita toteutettiin 1980-luvulla, jolloin tuulivoimateknologia oli vielä kehityksensä alkuvaiheessa, ja näin ollen hankkeisiin liittyi suuria teknisiä ja taloudellisia riskejä. Huolimatta joistakin epäonnistumisista, jotka antoivat osaltaan arvokasta palautetta, ohjelmat edistivät ja nopeuttivat luotettavien ja tehokkaiden tuuligeneraattoreiden ja myöhemmin tuulivoimaloiden asentamista Euroopassa. Komission energiatukiohjelmista on tuettu useimpia tällä hetkellä markkinoilla olevia tuuligeneraattoreita niiden tutkimus-, kehitys- tai esittelyvaiheessa.

Aluepolitiikan pääosasto on osarahoittanut Kreikan tuuligeneraattoreita ja -voimaloita Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) vuodesta 1990 lähtien seuraavien tukiohjelmien välityksellä: 1) Hors-quota Energy, 2) integroitu Välimeri-ohjelma (IMP), 3) Valoren (yhteisöaloite) ja 4) energian toimenpideohjelma (OP) (YTK II, 19941999). Vuoteen 1994 mennessä kolmesta ensimmäisestä tukiohjelmasta oli myönnetty osarahoitusta 21 hankkeelle. Käynnissä olevasta energian toimenpideohjelmasta on osarahoitettu 16 tuuligeneraattori tai -voimalahanketta vuoden 1994 jälkeen. Kreikan viranomaiset ovat jättäneet edellä mainittuja tukiohjelmia koskevan loppukertomuksen, eikä komission tiedossa ole, että näiden tuuligeneraattoreiden toimintaan liittyisi mitään ongelmia. Ainoastaan kahdessa Valoren-aloitteeseen kuuluvan hankkeen yhteydessä pystytetyissä generaattoreissa, joista toinen sijaitsee Etelä-Eviassa ja toinen Kreetalla, on havaittu tilapäisiä teknisiä ongelmia. Nämä ongelmat on nyt kuitenkin ratkaistu, ja generaattorit ovat jälleen toiminnassa. Lisäksi komission tiedossa on, että kolme myös Valoren-hankkeeseen kuuluvaa, suhteellisen vanhaa, pienikokoista ja syrjäisessä paikassa sijaitsevaa tuuligeneraattoria ei ole tällä hetkellä toiminnassa.

Komission tukemista tuuligeneraattorihankkeista vastaavat tahot Kreikassa ovat DEH (PPC), OTE (Greek Telecom), paikalliset kehitysyhtiöt, paikallisviranomaiset ja viime aikoina myös yksityiset sijoittajat.

Kreikkaan asennettujen tuuligeneraattoreiden nimellistehon arvioidaan ylittävän 254 MW, josta noin 152 MW:n kapasiteetti on osarahoitettu komission ohjelmista. Tiedossa olevien 11 toimimattoman tuuligeneraattorin kokonaiskapasiteetti on vain 1,7 MW eli 0,68 prosenttia asennetusta kapasiteetista. Vaikka tämä energianmenetys on valitettavaa, epäonnistumista ei voida pitää merkittävänä varsinkin kun otetaan huomioon TTK-hankkeiden kokonaistavoitteet kehittää innovatiivisia teknologioita, joihin liittyy aina välttämättä riskitekijöitä.

Komissiolle on jätettävä määräajoin kertomus tukea saavien hankkeiden toiminnallisista tuloksista. Kertomuksia ei kuitenkaan tarvitse jättää enää sopimuskauden päätyttyä. Komission yksiköt arvostavat kuitenkin asianmukaisten tietojen saamista uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden myöhemmästä toiminnasta jäsenvaltioissa.

Komission ehdotus uudeksi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen sekä esittelyn (TTK) puiteohjelmaksi(1) (20022006) sekä myöhemmin esitetty erityisohjelma(2) ovat tällä hetkellä parlamentin ja neuvoston käsittelyssä (yhteispäätösmenettelyssä). Näissä ehdotuksissa uusiutuvia energialähteitä (mukaan luettuna tuulivoima) koskevaa TTK:n rahoitusta käsitellään ensisijaisen aihepiirialueen Kestävä kehitys ja globaalimuutos yhteydessä. Yhteisön lyhyen ja keskipitkän aikavälin toiminnassa keskitytään siirtämään energiataseen painopistettä kestävämpien energiajärjestelmien suuntaan, joissa yhdistetään lämmön ja sähkön tuotanto sekä uudet ja uusiutuvat energialähteet, ja kasvattamaan uusiutuviin energialähteisiin perustuvien järjestelmien osuutta energiatuotannosta 6 prosentista 12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Tutkimuksessa keskitytään tärkeimpien uusien ja uusiutuvien energialähteiden kustannustehokkuuden ja luotettavuuden parantamiseen sekä näiden energialähteiden yhdistämiseen tavanomaisen energiatuotannon kanssa. Pitkällä aikavälillä on tarkoitus kehittää uusiutuvia energialähteitä, jotka ovat luontaisesti puhtaita ja jotka voidaan helposti yhdistää kestäväksi energialähteiden yhdistelmäksi sekä kiinteitä että liikenteen sovelluksia varten.

Uudessa puiteohjelmaehdotuksessa uusiutuvia energialähteitä koskevan TTK:n voidaan katsoa olevan osa toimintaa, jonka tarkoituksena on tukea unionin politiikkoja ja lujittaa eurooppalaista tutkimusaluetta koordinoimalla yhteisön ja jäsenvaltioiden toimia. Yhteisön tutkimustoiminnan odotetaan saattavan yhteen johtavia toimijoita ja näin ollen vahvistavan Euroopan asemaa kansainvälisessä kilpailussa.

(1) EYVL C 180 E, 26.6.2001.

(2) EYVL C 240 E, 28.8.2001.