ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0075/01 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Kieliuudistus Navarran autonomisella alueella.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0251 - 0252



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0075/01 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (22. tammikuuta 2001) Aihe: Kieliuudistus Navarran autonomisella alueella Kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen on yksi Euroopan unionin perusteista. Näin alkaa vastaus kirjalliseen kysymykseeni E-1179/00(1). Mainitsin kysymyksessäni, että Navarra on jaettu kielialueisiin. Navarran autonomian lailla 372/2000, annettu 11. joulukuuta 2000, Navarran hallitus muutti baskin kielen käyttöä julkisessa hallinnossa, ja pian sen jälkeen, eli 9. tammikuuta, hallitus hyväksyi asiaa koskevan toimintasuunnitelman. Lyhyesti sanottuna laissa säädetään, että tätä Navarran omaa kieltä ei enää käytetä seka-alueen ja ei-baskinkielisen alueen (lähes 90 prosenttia väestöstä) hallinnossa. Näillä alueilla baskin kieli hävitetään korporatiivisesta ja institutionaalisesta maisemasta (julkaisut, ilmoitukset, mainonta, tienviitat, jne.) ja asukkaiden palvelua heikennetään luomalla nykyistä rajoitetumpi tulkkauspalvelu, joka tekee asioimisen baskiksi käytännössä lähes mahdottomaksi. Mitä mieltä komissio on siitä, että hallitus lopettaa alueen oman kielen käytön hallinnossa? Monelta ehdokasvaltiolta on vaadittu kielilainsäädäntöä, jossa kunnioitetaan kansalaisten oikeuksia. Eikö komissio katso, että Navarra antaa erittäin huonon esimerkin ehdokasvaltioille? (1) EYVL C 53 E, 20.2.2001, s. 92. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2001) Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, jäsenvaltioiden kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen on yksi Euroopan yhdentymiskehityksen tärkeimmistä periaatteista. Jäsenvaltioiden sisäisissä kieliasioissa toimivalta kuuluu kuitenkin jäsenvaltioille tai niiden toimivaltaisille viranomaisille. Periaate koskee myös ehdokasmaita, ja niiden on täytettävä tietyt liittymisehdot (joita kutsutaan Kööpenhaminan kriteereiksi, koska ne määritettiin siellä kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1993). Komissio laatii säännöllisiä raportteja ehdokasmaiden edistymisestä jäsenyyttä koskevien edellytysten täyttämisessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0139/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Taloustilastojen ajankohtaisuus.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0194 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0139/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: Taloustilastojen ajankohtaisuus Kun otetaan huomioon, että valuuttamarkkinat ottavat laajalti huomioon eurovyöhykkeen BKT:ta, työllisyyttä ja tuottavuutta koskevat tilastotiedot, kun ne arvioivat euron arvoa suhteessa dollariin ja jeniin, ja kun otetaan huomioon, että kyseisten tilastotietojen on näin ollen kilpailtava tarjottujen muita alueita koskevien tilastotietojen kanssa, voisiko komissio kertoa, kuinka tiheään kansallista tuotantoa, työllisyyttä, tuottavuutta ja tuloja kuvaavia lukuja julkaistaan ja kuinka pitkä viive on sen ajankohdan, jota tilastotiedot koskevat, ja tilastotietojen julkistamisen välillä Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Japanissa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2001) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle lähetetään taulukko, josta käy ilmi Yhdysvaltain, Japanin ja Kanadan keskeisten tilastotietojen julkaisupäivämäärät kysymyksessä mainittujen alojen osalta. Komissio on täysin tietoinen valuuttamarkkinoiden kiinnostuksesta bruttokansantuotetta (BKT), työllisyyttä ja tuottavuutta koskevia tilastotietoja kohtaan ja on huolissaan siitä, että euroalueen tilastot julkaistaan useimmissa tapauksissa myöhemmin kuin Yhdysvalloissa, Japanissa ja Kanadassa. Komissio ja Euroopan keskuspankki ovat sen vuoksi äskettäin tehneet yhdessä ehdotuksen toimintasuunnitelmaksi, jonka Ecofin-neuvosto on hyväksynyt. Toimintasuunnitelman tarkoituksena on parantaa tietojenkeruuta ja tilastojen laatimista jäsenvaltioiden kansallisissa tilastokeskuksissa ja Euroopan yhteisöjen tilastotoimistossa (Eurostat). Parannukset tekevät keskeisten tilastojen nopeamman julkaisemisen mahdolliseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0207/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle. Kestävän kalastuksen edistämiseen tarkoitetut kannustimet.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0207/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle (2. helmikuuta 2001) Aihe: Kestävän kalastuksen edistämiseen tarkoitetut kannustimet Aikooko komissio laatia EU:n laajuisen ohjelman, joka sisältää taloudellisia kannustimia, ja esittää sitä koskevan ehdotuksen kestävän kalastuksen edistämiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0178/01 ja E-0207/01 (12. maaliskuuta 2001) Kalastusalalle myönnetään rahoitustukea kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (FIFG). FIFG myöntää rahoitustukea kalastusalan rakenneuudistusta varten ja siten sen kestävyyden varmistamiseksi. Tätä koskeviin toimenpiteisiin kuuluu tuki kalastuslaivastojen kapasiteetin vähentämisohjelmiin ja niihin liittyviin toimenpiteisiin, joilla pienennetään rakenneuudistuksen sosiaalisia vaikutuksia. Kalastustoiminnan väliaikainen lopettaminen on myös tukikelpoinen toimenpide, jos se on tarpeen kalakantojen elvyttämiseksi. Lisäksi rahallista korvausta voidaan myöntää kalastajille ja kalastusalusten omistajille teknisistä muutoksista aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, jos neuvosto säätää tiettyjä välineitä tai kalastusmenetelmiä koskevia rajoituksia. Nämä toimenpiteet ovat voimassa ainakin vuoteen 2006 saakka.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0205/01

esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(2. helmikuuta 2001)

Aihe: Kestävä kalatalous

Kalastusalan indikaattoreiden laatiminen on edistynyt tähän saakka hitaasti, vaikka ne ovat tarpeen kestävän kehityksen mittaamiseksi pitkällä aikavälillä. Mitä indikaattoreita komissio laatii, jotta voidaan valvoa a) kalastuksen ja meriekosysteemien tilaa, b) menettelytapoja (vaikutukset) ja c) kalastustoimintaa (vaikeudet)?

Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0180/01 ja E-0205/01

(15. maaliskuuta 2001)

Kesäkuun 29 päivänä 2000 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1543/2000(1) säädetään yhteisön puitteista yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamista varten tarvittavien tietojen keruulle ja hallinnalle.

Kyseisen asetuksen tarkoituksena on yhdenmukaistetun tietojärjestelmän kehittäminen ottamalla työhön mukaan tutkijat, kuten tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF), jäsenvaltioiden hallinnot ja kalastusala sekä neuvoa-antava kalatalous- ja vesiviljelykomitea (ACFA). Kerätyt tiedot kattavat koko alan ja ne ovat luonteeltaan biologisia ja taloudellisia. Asetus täydentää tätä alaa koskevia aikaisempia asetuksia, joihin kuuluvat säännökset kalastusaluksiin, niiden toimintaan ja saaliisiin liittyvien tietojen keruusta ja hallinnasta sekä hintojen seurannasta.

Samaan tavoitteeseen pyrkien komissio ja jäsenvaltiot osallistuvat Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n kalatalouskomitean kestävää kehitystä koskevaan tutkimukseen, joka liittyy kalastusalueiden sosiaalis-taloudellisiin indikaattoreihin ja joka valmistuu vuonna 2002. Lisäksi komissio on käynnistämässä tutkimusta kalastusalan sosiaalis-taloudellisista indikaattoreista tavoitteena hankkia mahdollisimman täydellinen kuva erilaisista tiedoista, jotka liittyvät kalastusalan sosiaalis-taloudellisiin näkökohtiin ja arvioida näiden tietojen vertailukelpoisuutta EU:n sisällä.

Tulossa olevan komission tiedonannon aiheena on työohjelma ympäristönsuojeluvaatimusten sisällyttämistä yhteiseen kalastuspolitiikkaan koskevien indikaattoreiden määrittelemiseksi.

(1) EYVL L 176, 15.7.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0149/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kahdentoista meripeninkulman kalastusvyöhyke kreikkalaisille kalastajille.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0149/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (23. tammikuuta 2001) Aihe: Kahdentoista meripeninkulman kalastusvyöhyke kreikkalaisille kalastajille Voimassaolevan yhteisön lainsäädännön mukaan alueeksi, jolla kreikkalaisilla kalastajilla on yksinoikeus kalastukseen, on määrätty kuusi meripeninkulmaa muissa EU:n jäsenvaltioissa ja erityisesti Välimeren maissa voimassaolevien kahdentoista meripeninkulman sijasta. Näin ollen kreikkalaisia kalastajia ei kohdella tasavertaisesti ja he ovat epäsuotuisassa asemassa yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa, koska mahdollisuus yksinoikeutettuun kalastukseen rajoittuu vain kolmeen meripeninkulmaan toisten maiden yhdeksän meripeninkulman sijasta. Kun otetaan huomioon, että kansainvälisen merioikeusyleissopimuksen liitteen IX 5 artiklan 1 kohdassa olevan julistuksen mukaan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta, mitä tulee merien kalakantojen säilyttämiseen ja hallintaan, ja näin ollen valta säätää asiaa koskevat säännöt ja järjestelyt, komissiolta kysytään: Aikooko se, käyttäen edellä mainittua toimivaltaansa, lopettaa kreikkalaisten kalastajien epätasavertaisen kohtelun ja määrätä myös heille yksinoikeuden kalastukseen kahdentoista meripeninkulman alueella tai 24 meripeninkulman alueella, mikäli Euroopan parlamentin ehdotus sehän on pyytänyt päätöslauselmassaan A4-0018/1999(1) 24 meripeninkulman laajuisen yksinomaisen talousvyöhykkeen perustamista kalastukselle tulee hyväksytyksi? (1) EYVL C 153, 1.6.1999. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 2001) Kansainvälisen tapaoikeuden, sellaisena kuin se on kodifioituna YK:n merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) 3 artiklassa, mukaan jokaisella valtiolla on oikeus vahvistaa aluemerensä laajuus. Se ei kuitenkaan voi olla enemmän kuin 12 meripeninkulmaa mitattuna kyseisen yleissopimuksen mukaisesti vahvistetuista peruslinjoista. Sääntöä sovelletaan sellaisenaan myös yhteisön jäsenvaltioihin, koska jäsenvaltiot eivät ole siirtäneet tältä osin määräysvaltaa yhteisölle. Yhteisöllä ei ole toimivaltaa tässä asiassa, eikä se voi puuttua jäsenvaltioiden vahvistamiin aluemerien laajuuksiin. Tämän vuoksi se ei voi myöskään puuttua vaikutuksiin, jotka johtuvat siitä, että jäsenvaltio on päättänyt olla muuttamatta aluemerensä laajuutta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0571/01 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Luottamuksellisten tietojen toimittaminen komissiosta.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0226 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0571/01 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (20. helmikuuta 2001) Aihe: Luottamuksellisten tietojen toimittaminen komissiosta EY:n perustamissopimuksen 197 artikla on oikeusperusta Euroopan parlamentin ja sen jäsenten suorittamalle komission valvonnalle. Tähän kuuluu tarvittaessa se, että komissio toimittaa luottamuksellisia tietoja. Voiko komissio toimittaa minulle kopiot varainhoidon valvontansa laatimasta ECHO-Flightia koskevasta tarkastuskertomuksesta ja Ernst & Youngin Berlaymont-rakennusta koskevista tarkastuskertomuksista? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2001) Arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemiin tapauksiin liittyvistä tarkastuskertomuksista samoin kuin niistä tehdyistä johtopäätöksistä on tiedotettu luottamuksellisuuden periaatetta ja EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan (ent. 206 artikla) määräyksiä noudattaen. Komissio on jo tiedottanut Echo Flightiin liittyvästä kertomuksesta vuoden 1998 vastuuvapauden käsittelyn yhteydessä. Ernst and Youngin luottamuksellisista tarkastuskertomuksista on 9. helmikuuta 2001 toimitettu jäljennökset talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle Diemut Theatolle vuoden 1999 vastuuvapauden käsittelyä varten.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0192/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Valuutanvaihtopisteet.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0192/01 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Valuutanvaihtopisteet Onko olemassa tai suunnitteilla yhteisön lainsäädäntöä, jolla pyritään estämään matkailijoihin kohdistuvat petokset valuutanvaihtopisteissä, joissa annetaan harhaanjohtavaa tietoa valuuttakursseista ja peritään liian suuria palkkioita, vai pidetäänkö tällaista kuluttajansuojaa pelkästään kansallisten hallitusten asiana? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2001) Euroa koskevassa yhteisön lainsäädännössä säädetään euroalueen jäsenvaltioiden seteleiden vaihtamisesta. Lainsäädännön mukaan vaihdossa on ehdottomasti käytettävä virallista muuntokurssia; näin ollen kulut on ilmoitettava eriksee.(1). Tämä lainsäädäntö vanhentuu, kun kansalliset rahayksiköt lakkaavat olemasta laillisia maksuvälineitä eli viimeistään 28. helmikuuta 2002. Muiden valuuttojen seteleiden vaihtoa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ei ole olemassa. Joissakin tapauksissa on kuitenkin mahdollista vedota harhaanjohtavaa mainontaa koskevaan yleiseen lainsäädäntöön eli harhaanjohtavaa mainontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 10 päivänä syyskuuta 1984 annettuun neuvoston direktiiviin 84/450/ETY(2). On tärkeää, että kuluttajilla on selkeät tiedot toimien kustannuksista, jotta he voivat vertailla ja siten valita edullisimman valuutanvaihtotoimiston. Joissakin jäsenvaltioissa on annettu tätä koskevia lakeja. Komissio katsoo, ettei tämän tyyppistä lainsäädäntöä ole tarpeen yhdenmukaistaa. Komissio haluaa kiinnittää huomiota siihen, että usein paikallisia seteleitä saa edullisemmin seteliautomaateista. (1) Katso vastausta parlamentin jäsenen Taminon esittämään kirjalliseen kysymykseen N:o P-0052/99 EYVL C 325, 12.11.1999. (2) EYVL L 250, 19.9.1984.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0348/01 esittäjä(t): Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) komissiolle. Messinan kunnan rakennusurakkaa koskeva sopimus raitiovaunulinjan rakentamiseksi yhteisön varoin.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0219 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0348/01 esittäjä(t): Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) komissiolle (6. helmikuuta 2001) Aihe: Messinan kunnan rakennusurakkaa koskeva sopimus raitiovaunulinjan rakentamiseksi yhteisön varoin Komissio vastasi 14. huhtikuuta 2000 esittämääni kirjalliseen kysymykseen E-1243/00(1), että se päättää kyseessä olevan hankkeen mahdollisesta rahoittamisesta ja antoi ymmärtää, että päätös oli edelleen tekemättä. Paikallisten tiedotuselinten mukaan Sisilian aluehallituksen puheenjohtaja Vincenzo Leanza olisi vuoden 2000 lokakuussa julkisesti vahvistanut rahoituksen myöntämisen. Tiedustelisin komissiolta, mitä päätöksiä kyseessä olevan raitiovaunulinjahankkeen suhteen on tehty? (1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 30. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2001) Komissio ei ole voinut tehdä muodollista päätöstä kyseisen hankkeen rakennerahastoista tapahtuvasta yhteisrahoituksesta, koska Sisilia ei ole vielä toimittanut pyydettyjä tietoja ympäristövaikutusten arvioinnista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0114/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle. Turkkiin tehtävät asetoimitukset.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0114/01 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Turkkiin tehtävät asetoimitukset Belgian ulkoministeriö hyväksyi lokakuussa 1999 ammusten valmistukseen tarkoitettujen koneiden myynnin Turkkiin. Tämän toimituksen myötä turkkilaisten tehtaiden on mahdollista valmistaa tulevaisuudessa ammuksia Heckler&Koch 33 -konekivääreihin. Ei ole epäilystäkään, etteivätkö Turkin poliisi ja sotilasvoimat ota näitä tuhoaseita käyttöönsä. Asevientiä koskevissa EU:n menettelysäännöissä (toinen peruste a kohta) kuitenkin mainitaan, että vientilupa on hylättävä, jos on olemassa vaara siitä, että vientiin tarkoitettuja aseita käytetään kansalliseen sortoon. Lisäksi, kun otetaan huomioon Turkin huono maine ihmisoikeuksien alalla, kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen tekemät ilmoitukset kidutuksen harjoittamisesta Turkissa ja Turkin sotavoimien kurdialueelle tekemät hyökkäykset, on suotavaa, että asevientiä koskevia EU:n menettelysääntöjä noudatetaan. Ovatko nämä Turkkiin tehtävät asetoimitukset neuvoston mielestä yhdenmukaisia edellä mainittujen EU:n käyttäytymissääntöjen mukainen? Jos ovat, pitääkö menettelysääntöjä tiukentaa? Jos eivät ole, kuinka neuvosto suhtautuu kyseessä olevaan jäsenvaltioon, Belgiaan? Vastaus (14. toukokuuta 2001) Euroopan unionin kanta aseiden vientiin käy ilmi 8. kesäkuuta 1998 hyväksytyistä aseiden vientiä koskevista käytännesäännöistä. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on käytännesäännöissä vahvistettujen kriteerien mukaisesti yksi luvan myöntämisen tärkeimmistä edellytyksistä. Kukin jäsenvaltio tekee päätökset itsenäisesti ottaen käytännesäännöt kokonaisuudessaan huomioon. Neuvostolle ei toimiteta tietoja perusteista, joilla jäsenvaltiot myöntävät tai epäävät vientilupia, eikä asiaa koskevien näkemysten esittäminen kuulu neuvoston toimivaltaan. Jäsenvaltioiden on kuitenkin esitettävä neuvostossa vuosittain toisilleen omaa asevientiään koskevat tiedot, joiden pohjalta laaditaan vuosikertomus. Tämä antaa mahdollisuuden käytännesääntöjen toimivuuden yhteiseen arviointiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0179/01 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle. Kalastussopimusten sosiaaliset vaikutukset ja ympäristövaikutukset.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0146 - 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0179/01 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Kalastussopimusten sosiaaliset vaikutukset ja ympäristövaikutukset Äskettäin annetussa kalataloutta ja köyhyyden vähentämistä koskevassa tiedonannossa(1) mainitaan tuen antaminen sosiaalisten ja ympäristövaikutusten arvioinnille ennen sellaisiin toimiin ryhtymistä, joilla näitä vaikutuksia saattaa olla. Kuinka komissio aikoo toteuttaa tämän tehtävän EU:n ja kolmansien maiden välisten kalastussopimusten suhteen? (1) KOM(2000) 724. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0179/01 ja E-0206/01 (12. maaliskuuta 2001) Komissio ottaa kumppaniensa suvereniteettiin ja/tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä harjoitettavaan kalastukseen liittyvät ympäristönäkökohdat ja sosiaaliset näkökohdat huomioon aiempaa paremmin kalastusalaa koskevissa kahdenvälisissä suhteissaan. Komission usean yksikkönsä avulla suorittamien arviointien ansiosta nämä näkökohdat voidaan ottaa huomioon käytettävissä olevien tietojen rajoissa ennen asiaa koskevien neuvottelujen aloittamista. Arvioinnit toimitetaan neuvostolle ja parlamentille. Lisäksi komissio, joka on tietoinen asiaan liittyvistä puutteista, pyrkii kalastusalaa koskevissa kahdenvälisissä suhteissaan vakuuttamaan kumppaninsa vastuuntuntoisen kalastuksen kehittämisen ja sekä kalavaroja että kalastuskäytäntöjä ja paikallisten väestöjen tarpeita koskevan tietämyksen lisäämiseksi tarkoitettujen toimien merkityksestä. Lisäksi komissio kannustaa kehitysyhteistyötä koskevan politiikkansa mukaisesti kumppaneitaan laatimaan pyyntöjä tällaisten tavoitteiden edistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0484/01 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) ja Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle. Kalastusteollisuuden valtiontuki.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0214 - 0215



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0484/01 esittäjä(t): Niels Busk (ELDR) ja Elspeth Attwooll (ELDR) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: Kalastusteollisuuden valtiontuki Komissio päätti vastikään toteuttaa virallisen tutkimuksen Ranskan ja Espanjan valtiontukijärjestelmän selvittämiseksi. Nämä maat myöntävät tukea kalastusteollisuudelle polttoaineiden viimeaikaisten hinnankorotusten vuoksi. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä kalastusteollisuudelle myönnettävän valtiontuen muodot ovat yhtenäismarkkinoiden kilpailusäännösten mukaisia? Onko komissiolle tiedotettu muiden jäsenvaltioiden valtiontukijärjestelmistä, joilla on tarkoitus tukea kalastusalaa rakenteellisesti? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2001) Kalatalousalan valtiontukijärjestelmien tutkiminen perustuu kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskeviin suuntaviivoihin riippumatta syistä, joilla järjestelmiä perustellaan. Kun polttoainekriisi syntyi viime vuonna, voimassa olivat suuntaviivat, jotka komissio oli hyväksynyt vuonna 1997(1), ja nyt voimassa olevat suuntaviivat on hyväksytty 29. marraskuuta 2000(2). Nämä uudet suuntaviivat on laadittu muun muassa siksi, että voitaisiin ottaa huomioon yhteisön kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevat uudet säännöt ja edellytykset, jotka neuvosto on hyväksynyt 17. joulukuuta 1999 neuvoston asetuksella (EY) N:o 2792/1999(3). Kuten kyseisen asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tukijärjestelmät, jotka kuuluvat näihin rakenteellisiin toimiin ja jotka rahoitetaan sen vuoksi osittain kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR). Useimmat jäsenvaltiot ovat nyt alkaneet ilmoittaa tällaisia yhteisesti rahoitettavia tukijärjestelmiä. Komissio on jo hyväksynyt joitakin niistä. Lisätietojen saamiseksi yhteismarkkinoille soveltuvien valtiontukien muodoista kunnioitettua parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan edellä mainittuihin suuntaviivoihin. KOR:n mukaisiin rakenteellisiin toimiin, joita voidaan toteuttaa polttoaineiden hinnannousun vuoksi korostuneiden ongelmien ratkaisemiseksi, kuuluvat esimerkiksi tuki kalastusalusten toiminnan lopulliseen lakkauttamiseen, tuki kalastustoiminnan väliaikaiseen lopettamiseen tai kokeiluhankkeet polttoaineenkulutuksen vähentämiseksi kalastustoiminnassa. Kuten suuntaviivojen 1.2 kohdassa todetaan, tuensaajille ilman velvoitetta myönnetyt valtiontuet, joiden takoituksena on yritysten taloudellisen tilanteen ja maksuvalmiuden parantaminen , ovat toimintatukina yhteismarkkinoille soveltumattomia. (1) EYVL C 100, 27.3.1997. (2) EYVL C 19, 20.1.2001. (3) EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0521/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Entisessä turvallisuusyksikössä tapahtuneet skandaalit.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0220 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0521/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (22. helmikuuta 2001) Aihe: Entisessä turvallisuusyksikössä tapahtuneet skandaalit Syksyllä 1997 komission silloinen puheenjohtaja ryhtyi toimiin komission turvallisuudesta vastaavassa yksikössä tapahtuneiden skandaalien takia. Euroopan komission sisäistä ja ulkoista turvallisuutta koskevasta sopimuksesta vastaava Group4/Securitas-yritys oli toiminut epäasiallisesti useissa kohdin. Selvitys jätettiin belgialaiselle syyttäjälle, joka Ruotsin tiedotusvälineiden mukaan vaati syksyllä 1998 kahdeksan virkamiehen diplomaattisen koskemattomuuden pidättämistä. Onko komissio seurannut belgialaisen syyttäjän selvitystä? Onko Belgian oikeuslaitos langettanut tuomiot virkamiehille, joiden diplomaattinen koskemattomuus pidätettiin? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2001) Komissio toimitti vuonna 1998 petostentorjunnan koordinoinnin erityisryhmän (UCLAF) laatiman tutkimuskertomuksen Belgian viranomaisille, jotta Group 4/Securitas -tapaukseen liittyvien epäiltyjen väärinkäytösten selvittämistä voitaisiin tarvittaessa jatkaa. Belgian oikeusviranomaisten tekemien tutkimusten aikana ja näiden viranomaisten pyynnöstä komissio pidätti kahdeksan virkamiehen diplomaattisen koskemattomuuden oikeudenkäynnin ajaksi tai (mikäli oikeusviranomaiset olivat sitä vaatineet) antoi oikeusviranomaisille luvan antaa eteenpäin merkityksellisiä tietoja, jotka oli saatu vastauksina kansallisten viranomaisten esittämiin kysymyksiin. Kansallisille viranomaisille on myös myönnetty lupa päästä komission rakennuksiin ja tutustua komission asiakirjoihin. Oikeudellinen menettely on tällä hetkellä tutkintavaiheessa. Belgian rikosprosessioikeuden mukaan henkilöiden syytteeseen asettamista koskeva päätös tehdään vasta sitten kun tutkintavaihe on saatettu päätökseen. Tämä päätös riippuu tietenkin täysin Belgian viranomaisista. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) seuraa tiiviisti asiaa koskevaa kansallista menettelyä.