ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4073/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Komission Agenda 2000 koskevat tutkimukset Salzburger Nachrichten -sanomalehteä varten Itävaltalaisessa Salzburger Nachrichten -sanomalehdessä ilmestyy säännöllisesti Agenda 2000 koskevia sarjoja ja kertomuksia. Lehti mainitsee 26.11.1998 ilmestyneessä numerossaan, että Agenda 2000 koskevat tutkimukset ovat komission tukemia. Tämä herättää seuraavat kysymykset: - Kuka komission henkilöstön jäsen tai mikä osasto vastaa suhdetoiminnasta/yhteyksistä tiedotusvälineisiin? - Onko tutkimukselle annettu myös taloudellista tukea? Jos vastaus on myönteinen, kuinka paljon? Jos vastaus on kielteinen, mitä "tuella" tarkoitetaan? - Miten valitaan Salzburger Nachrichten -sanomalehden toimitukselle annettavat aiheet ja tiedot? - Toimitettiinko Salzburger Nachrichten -sanomalehdelle rajoittamattomat tiedot käsiteltävänä olevasta aiheesta? - Olivatko nämä tiedot myös muiden tiedotusvälineiden saatavilla? - Kuka vastaa "tukikelpoisten" tiedotusvälineiden valinnasta? - Mihin komissio pyrkii tällä tuella? - Onko komissio antanut aikaisemmin tukea Salzburger Nachrichten -sanomalehdelle tai muille itävaltalaisille sanomalehdille? Jos vastaus on myönteinen, mitä aihetta tuki koski (euro, itälaajentuminen, Agenda 2000 jne.) ja millaisista määristä oli kysymys? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Lehdistöpalvelun lisäksi suhteista viestimiin vastaa tiedotuksen, viestinnän, kulttuurin ja audiovisuaalialan pääosasto. Vuonna 1998 komission Itävallassa oleva edustusto tuki Salzburger Nachrichten -lehteä kahdesti, keväällä 7 267 eurolla (sis. verot) euroa käsittelevän liitteen tuottamisessa ja kesällä 10 832 eurolla (sis. verot) julkaisemalla hallitusten välistä konferenssia koskevan ilmoituksen. Salzburger Nachrichten valikoi itse aineistonsa komission toimittamista tiedoista, ja aihehan oli tuolloin ensisijainen komission tiedotustoiminnassa. Lehti sai käyttää sille toimitettuja tietoja rajoituksitta. Sama aineisto on muidenkin viestinten käytettävissä. Viestinten valinnasta on ensisijaisesti vastuussa komission Itävallan-edustuston päällikkö, joka on Brysselissä olevan tiedotuksen pääosaston alainen. Tämän toiminnan tarkoituksena on tiedottaa itävaltalaisille yhteisöstä. Muut sanomalehdet ovat saaneet taloudellisia avustuksia periaatteessa samoihin tarkoituksiin yhteensä 40 320 euroa.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3700/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Tutkimukset siirtymäajoista Itävallan liittokansleri puhui ennen Pörtschachin huippukokousta tutkimuksesta, joka on jäsenehdokasmaiden hallitusten päämiesten kanssa sovittuun tapaan annettu tutkimuslaitosten tehtäväksi jossa "käsitellään siirtymäajan laskemiseksi tarpeellisia tietoja". 1. Onko komissio tietoinen tästä asiasta? 2. Onko komissiolla tietoja siitä, onko nämä tutkimukset tilattu ja mistä ne on tilattu? 3. Onko tutkimuksista julistettu unionin laajuinen tarjouskilpailu tai aiotaanko sellainen julistaa, vai onko kyseessä puhtaasti itävaltalainen aloite? 4. Osallistuuko komissio tutkimusten tekoon sen käytössä olevin tiedoin? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 1999) Komissiolla ei ole tietoa arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamasta tutkimuksesta. Liittymisneuvotteluihin kytkeytyvistä asioista tehdään monta tutkimusta. Siirtymäkausista päätetään liittymisneuvottelujen yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4078/98 esittäjä(t): James Nicholson (PPE) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: "Vadelmajäätelösota" -julkaisu Voiko komissio ilmoittaa, mitä se aikoo tehdä "Vadelmajäätelösota" -nimiselle julkaisulleen, jonka englanninkielistä painosta säilytetään Oxfordshiressä, Englannissa sijaitsevassa varastossa, ja voiko komissio ilmoittaa seuraavien toimien kustannukset: (a) julkaisun kääntäminen ja painaminen englannin kielellä, (b) englanninkielisten kopioiden toimittaminen Englantiin ja (c) painoksen säilyttäminen Oxfordshiressä sijaitsevassa varastossa? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1999) "Vadelmajäätelösota" -julkaisua ei säilytetä varastossa Oxfordshiressä. Kaikki kappaleet palautettiin Luxemburgiin sen jälkeen kun oli päätetty, että julkaisua ei jaeta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Niitä on jaettu englanninkielistä versiota haluaville Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolella. Julkaisun tuotantokustannukset yhdellätoista virallisella kielellä olivat 181 970 euroa. Käsittely- ja lähetyskulut Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja takaisin olivat 7 885 euroa. Varastointikustannuksia ei ole.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3920/98 esittäjä(t): Armelle Guinebertière (UPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Maataloustuotteiden luonnonmukaista tuotantoa koskevan Euroopan unionin lainsäädännön laajentaminen eläimistä peräisin oleviin tuotteisiin ilman Euroopan parlamentin lausuntoa uudesta ehdotuksesta Euroopan parlamentti antoi toukokuussa 1997 lausunnon komission ehdotuksesta luonnonmukaisia eläimistä peräisin olevia tuotteita koskevaksi asetukseksi. Uusi ehdotus on pitänyt jättää neuvoston käsiteltäväksi 14. joulukuuta 1998. Sitä ei ole kuitenkaan vielä tuotu Euroopan parlamentin esityslistalle, vaikka se sisältää toimia, jotka ovat herättäneet asianomaisten ammattijärjestöjen piirissä vastustusta koko yhteisön alueella. Voisiko komissio asiantilan huomioon ottaen estää, että neuvosto tekee asiasta liian nopean päätöksen ilman Euroopan parlamentin alustavaa lausuntoa uudesta ehdotuksesta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1999) Saatuaan 14. toukokuuta 1997 parlamentin lausunnon ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) 2092/91(1) täydentämisestä kotieläintuotannon osalta(2) komissio laati uuden ehdotuksen(3), johon se sisällytti parlamentin esittämät muutokset. Uusi ehdotus on annettu neuvostolle, joka jatkaa sen käsittelyä ehdotuksen oikeusperustana olevassa EY:n perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. (1) EYVL C 293, 5.10.1996. (2) EYVL L 198, 22.7.1991. (3) KOM(97) 747 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3933/98 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin tuki Välimeren alueen metsien suojelemiseksi Välimeren alueen metsät tuottavat vähemmän kuin Pohjois-Euroopan metsät, mutta niiden suojeleminen on välttämätöntä ekosysteemin säilyttämiseksi. Tätä mieltä olivat Benalmádenassa (Malaga) Espanjassa pidettyyn Välimeren metsiä koskevan kansainvälisen konferenssin osanottajat. Konferenssin tavoite oli hahmotella Välimeren maiden yhteistä politiikkaa ja varmistaa kansallisten ja EU:n viranomaisten tuki Etelä-Euroopan metsille. Mikä on komission kanta Välimeren alueen metsien suojelemista varten pyydettyyn tukeen, ja mitä yhteisön ohjelmaa voitaisiin käyttää sen takaamiseksi, että Välimeren alueen ekosysteemiä voitaisiin tehokkaammin suojella yhä pahenevammalta aavikoitumiselta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 1999) Komissio on tietoinen Välimeren alueen metsien erikoislaadusta ja tarpeesta taata niiden suojelu. Välimeren alueen metsiä voidaan nykyisin suojella useilla yhteisön toimenpiteillä. Niitä ovat maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä 30. kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2080/92(1) mukaisesti myönnetyt tuet maatalousmaan metsitykseen ja metsitettyjen alueiden parantamiseen, metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2158/92(2) mukaiset toimenpiteet metsien suojelemiseksi metsäpaloilta sekä rakennerahastojen alueohjelmissa toteutettavat toimet (EMOTR:n ohjausosasto, koheesiorahasto). Agenda 2000 -tiedonannon(3) yhteydessä komissio laati ehdotuksen asetukseksi Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen(4). Siihen sisältyy kohta, jossa käsitellään erityisesti metsätaloutta ja korostetaan metsien ekologisen tasapainon säilyttämistä ja parantamista sekä vaurioituneiden metsien uudistamista alueilla, joilla metsillä on yleishyödyllinen suojaava ja ekologinen tehtävä, eikä metsänviljelystä saatavilla tuloilla yksin voida taata tämän aseman säilymistä (30 artikla). Uudessa asetuksessa säädettyjen metsänsuojelutoimenpiteiden ja nykyisissä asetuksissa säädettyjen metsäpalojen torjuntatoimenpiteiden pitäisi mahdollistaa alueiden toimet Välimeren alueen metsien suojelemiseksi sekä vahvistaa niitä vuodesta 2000 alkaen. (1) EYVL L 215, 30.7.1992. (2) EYVL L 217, 31.7.1992. (3) KOM(97) 2000 lopullinen. (4) EYVL C 170, 4.6.1998.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2312/98 esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: Direktiivi 93/42/ETY Lääkinnällisistä laitteista annettu direktiivi 93/42/ETY(1) tuli voimaan 15. kesäkuuta 1998. Italian hallituksen tulkinta direktiivin soveltamisesta optikoihin on seuraava: "Säädöstä ei sovelleta avustaviin optiikan alan ammattilaisiin" (12. kesäkuuta 1998 päivätty terveysministeriön kiertokirje). Tämä on täysin ristiriidassa terveysministeriön aiemmin esittämän tulkinnan kanssa. Avustavat optiikan alan ammattilaiset kuuluvat selvästi direktiivin soveltamisalaan, sillä he vastaavat täysin nimitystä "valmistaja", sillä he ovat ammattiteknikkoja, jotka tuottavat laitteita mittatilaustyönä ja markkinoivat ne omalla nimellään. Kaikki maat Belgiaa lukuun ottamatta ovat tulkinneet direktiiviä 93/42/ETY niin, että se koskee myös optikkoja, sillä he vastaavat valmistajan tai kokoajan tehtävistä. Katsooko komissio, että sen olisi kehotettava Italian hallitusta tulkitsemaan direktiiviä 93/42/ETY enemmän sen sisällön mukaisesti? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1998) Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja niistä tosiseikoista, joihin kunnianarvoisa jäsen on viitannut. Komissio ilmoittaa hänelle näistä tiedoista. (1) EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3931/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Alueelliset sopimukset työllisyyden edistämiseksi 8.-10. lokakuuta 1998 komissio järjesti Turussa (Suomi) ensimmäisen maaseudun kehitystä ja työllisyyttä koskevan keskustelufoorumin. Tässä tilaisuudessa komissio ilmoitti harkitsevansa mahdollisuutta myöntää lisärahoitusta parhaiden käytänteiden siirtämisen edistämiseksi, jotta niitä voidaan hyödyntää tulevassa rakennerahastojen ohjelmatyössä. Mitä tätä asiaa koskevia päätöksiä komissio on tehnyt? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamassa tapahtumassa käsiteltiin 89 alueellista työllisyyssopimusta ja sen yhteydessä voitiin järjestää yli 700 kahdenvälistä tapaamista. Komission edustajat muistuttivat tilaisuudessa alueellisille työllisyyssopimuksille tarkoitetusta yhteisön teknisen avun lisäämisen periaatteesta. Sen avulla voidaan valmistautua esittämään rakennerahastojen uudella ohjelmakaudella 2000-2006 alueellisiin työllisyyssopimuksiin liittyviä suunnitelmia. Parhaillaan tarkastellaan avun lisäämiseen liittyviä käytännön yksityiskohtia siten, että ylärajana olisi 100 000 euroa sopimusta kohti. Lisärahoituksen edellytyksenä on joka tapauksessa jo myönnetyn teknisen avun käyttötapojen perustelu ja vuoden 1999 jälkeistä aikaa koskevan työohjelman laatiminen. Viimeksi mainitun on keskityttävä Turun keskustelufoorumissa esitettyjen, sopimusten toimintasuunnitelmiin sovellettavien hyvien käytäntöjen paikalliseen mukauttamiseen.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3749/98 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Färsaarten itsenäisyys Mistä Färsaarten ja EU:n välisistä järjestelyistä ja sopimuksista olisi neuvoteltava uudelleen, jos Tanska myöntäisi näille saarille itsenäisyyden? Kuinka kauan tämä kestäisi? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1999) Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 1999) Yhteisön ja Färsaarten välisiä suhteita sääntelee tällä hetkellä kaksi perussopimusta. Toinen koskee kalastusta (neuvoston asetus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1980,(ETY) 2211/80 Euroopan talousyhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisen kalastussopimuksen hyväksymisestä(1)), toinen kauppaa (neuvoston päätös, tehty 6 päivänä joulukuuta 1996, Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Färsaarten maakuntahallituksen välisen sopimuksen tekemisestä(2)). Nämä sopimukset olisi neuvoteltava uudelleen, jos Färsaarten itsenäisyys tulee ajankohtaiseksi. (1) EYVL L 226, 29.8.1980. (2) EYVL L 53, 22.2.1997.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3104/98 esittäjä(t): Sirkka-Liisa Anttila (ELDR) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Aasian ja Venäjän kriisien aiheuttaman EU:n sianlihan vientiylijäämän purkaminen Euroopan unionin alueella BSE-kriisi teki tilaa sianlihan kulutukselle vuosina 1996-1998. Myönteinen kulutuskysyntä rohkaisi tuottamaan entistä enemmän sianlihaa. Seurauksena oli tuotannon kasvaminen EU-alueella yli 30 %:lla, mikä on saman verran kuin EU vuosittain vie sianlihaa Venäjälle. Nyt Venäjän markkinat ovat tukossa. BSE-kriisin tuoma kulutuksen kasvukin on taittunut. Alan ylituotanto-ongelma onkin vakava asia. Sen hoitaminen viennin avulla vaatisi uusia markkinoita yhtä paljon kuin on ollut vuosittainen vienti kolmansiin maihin. Alan hallintokomitea on suositellut yksityisen varastoinnin tuen ottamista käyttöön. Se ei yksistään riitä vaan tarvitaan tehokkaampia toimia alan ylituotannon purkamiseksi. Ylituotantoa tulisi vähentää ympäristötukea maksamalla juuri niiltä alueilta, joissa on olemassa suurimmat ympäristöriskit. Salmonella on ongelma monissa tuottajamaissa. Tässä tuotannon vähentämisessä olisikin yhdeksi tavoitteeksi asetettava korkealaatuisen lihan tuottaminen ja salmonellaa sisältävän tuotannon vähentäminen. Sikataloudessa tuottajahintatasot ovat jo nyt niin alhaiset, että ne eivät kata kuin osan tuotantokustannuksista. Siksi alalla vallitseekin vakava markkinahäiriö. Tällaisen tilanteen emme saa antaa jatkua, koska se johtaa laajamittaisiin alan konkursseihin. Mihin toimiin ja missä aikataulussa komissio aikoo ryhtyä poistaakseen sianlihantuotantosektorilta ylituotantotilanteen ja sen tuoman vakavan markkinahäiriön? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1998) On totta, että sianlihan tuotanto on lisääntynyt yhteisössä vuoden 1997 tasosta todennäköisesti noin kuusi prosenttia. Tämä ylituotanto on luonut vaikean markkinahäiriön, jota vaikeudet vientimarkkinoilla luonnollisesti kärjistävät. Yhteisöstä vietiin vuonna 1997 kolmansiin maihin yhteensä 1,06 miljoonaa tonnia sianlihaa. Venäjän osuus viennistä oli 32 prosenttia. Elokuussa alkaneen Venäjän kriisin myötä yhteisön vienti väheni nopeasti. Elpyminen on kuitenkin käynnissä, ja eräät jäsenvaltiot vievät jo Venäjälle. Viime viikkojen kehitys osoittaa, että Kaukoidän vienti on kehittymässä ja myös uusia markkinakanavia on löytynyt. Vientitukien nostamista ei katsottu tehokkaaksi niin kauan, kun vientinäkymät olivat heikot. Nyt ne vaikuttavat jälleen olevan paranemassa, joten sianruhojen ja palojen vientitukea on nostettu 15. lokakuuta 1998 alkaen. Vientituet ja yksityisen varastoinnin tukeminen ovat ainoat sianlihan markkinajärjestelyjen mukaiset markkinatukitoimet. Molemmat ovat parhaillaan tehokkaassa käytössä.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3860/98 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Sairaalan rakentaminen arkeologisesti merkittävälle metsäalueelle Varin kunnassa Kreikan ympäristö- ja terveysministeriöt ovat myöntäneet luvan suuren, pinta-alaltaan 5 010 neliömetrin lääketieteen tutkimusyksikön rakentamiseen Attikan Varin kuntaan. Tutkimusyksikön tiloihin sijoitetaan Kansanterveyskeskuslaboratorio, Kansallinen tutkimuslaitos sekä Terveyspalveluiden tutkimuksen ja laadunvalvonnan instituutti. Kyseessä on kemian ja biologian alan tutkimusyksikkö, jonka toiminta tuottaa ympäristölle vaarallisia myrkkyjä ja kemiallisia jätteitä. Yksikkö, joka rahoitetaan EU:n taloudellisella tuella, on suunniteltu rakennettavaksi arkeologisesti merkittävälle metsäalueelle. Itse asiassa 8000 neliömetriä metsää on jo kaadettu yhden yön aikana. Rakennushanke on aiheuttanut voimakasta vastustusta alueen asukkaiden ja paikallisviranomaisten keskuudessa. Kulttuuriministeriön muinaismuistolautakunta vastustaa hanketta, jos ennen sen käynnistämistä alueella ei suoriteta vaadittavia arkeologisia tutkimuksia sen varmistamiseksi, että rakennustyöt voidaan käynnistää alueen merkittäviä arkeologisia kohteita vaarantamatta. Edellä esitetyn nojalla pyydän komissiolta vastauksia seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko komissio tietoinen tilanteesta? Onko asiassa noudatettu kaikkia lain edellyttämiä määräyksiä ja menettelyitä? Toimittivatko Kreikan viranomaiset komissiolle kaikki tarvittavat asiakirjat, jotka vaadittiin tutkimusyksikön rahoituksen myöntämiseksi? 2. Onko hanketta varten toteutettu direktiivin 85/337/ETY mukainen ympäristövaikutusten arviointi ja onko arviointia varten tehdyissä tutkimuksissa todettu, että hanke ei vaaranna ympäröiviä arkeologisia kohteita? 3. Mitä komissio aikoo tehdä selvittääkseen ovatko edellä esitetyt hanketta koskevat väitteet perusteltuja ja ovatko Kreikan viranomaiset noudattaneet kaikkia lain edellyttämiä määräyksiä ja menettelyitä? 4. Siinä tapauksessa, että alueen asukkaiden esittämät väitteet ovat perusteltuja, mitä olisi tehtävissä hankkeen erityisesti ympäröiville metsäalueille aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 1999) Kyseinen hanke yhteisrahoitetaan toimintaohjelmasta "Terveys ja sosiaalihuolto", joka sisältyy Kreikkaa koskevaan yhteisön tukikehykseen. Ohjelman seurantakomitea hyväksyi rahoituksen sen jälkeen, kun sille oli toimitettu tarvittavat tiedot ja asiakirjat voimassaolevien menettelyjen mukaisesti. Kansallisten viranomaisten toimittamien tietojen mukaan laboratorio ei tuota myrkyllisiä tai vaarallisia jätteitä. Siksi tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettua neuvoston direktiiviä 85/337/ETY(1) ei sovelleta kyseiseen hankkeeseen. Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että kaikki kansallisessa lainsäädännössä säädetyt luvat, jotka liittyvät arkeologisten kohteiden, metsien tai muiden alueiden suojeluun, on myönnetty. (1) EYVL L 175, 5.7.1985.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3346/98 esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle (16. marraskuuta 1998) Aihe: Sonnipalkkio ja kadonnut ilmoitus Suomessa viljelijän on pidettävä tilallaan nautarekisteriä. Siihen on merkittävä mm. kaikkien syntyneiden nautojen syntymäaika ja korvamerkkien numerot. Tämän lisäksi viljelijän on lähetettävä tiedot maataloushallinnon ylläpitämään laskentakeskukseen. Lähetetyistä tiedoista ei tule mitään vastaanottoilmoitusta. Eräs suomalainen viljelijä lähetti vuosi sitten tammikuussa laskentakeskukseen kirjeen, joka katosi. Maaliskuussa hän haki sonnipalkkiota, josta tuli hylkäävä päätös lokakuussa, koska laskentakeskuksessa ei ollut noista eläimistä tietoja, olihan kirje kadonnut. Tilalla pidettiin tarkastus, jossa todettiin, että eläimet olivat olemassa ja ne oli merkitty tilalla pidettyyn nautarekisteriin. Naudat on sittemmin myyty, mutta sonnipalkkiota ei ole myönnetty, vaan viljelijä on jäänyt ilman tukea. Asiasta tehty valitus on edelleen käsittelyssä. Edellä olevan perusteella kysyn, maksetaanko sonnipalkkio siitä, että tilalla tuotetaan naudanlihaa, vai siitä että ilmoituskirje saapuu laskentakeskukseen? Eikö tilalla pidettävällä nautarekisterillä ja paikan päällä pidetyllä tarkastuksella ole mitään merkitystä? Mikä komissio aikoo tehdä, jotta suomalaisten viljelijäin oikeusturva toteutuisi myös silloin, kun posti tai laskentakeskus on kadottanut ilmoituskirjeen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1998) Sekä eläinlääkintää että nautapalkkioita koskevan yhteisön lainsäädännön mukaan tuottajien on pidettävä ajan tasalla olevaa rekisteriä nautakarjastaan ja sen liikkeistä tilalle ja tilalta pois. Eläinten syntymästä ja liikkeistä on ilmoitettava kansalliseen tietokantaan. Näiden vaatimusten tarkoituksena on taata nautojen terveys ja palkkiokelpoisuus. Jäsenvaltioiden viranomaiset valvovat sääntöjen noudattamista tarkastuksia tekemällä. Näihin tarkastuksiin sisältyy nautarekisterien ja kaupallisten asiakirjojen tarkastuksia, jotta oikeus nautapalkkioon pystytään varmistamaan. Koska on luonnollisesti tarpeen ehkäistä petoksia ja sääntöjenvastaisuuksia, yhteisön lainsäädännössä säädetään myös seuraamuksista ja sakoista silloin kun säännöksiä jätetään noudattamatta. Nämä seuraamukset ja sakot on määritelty niin, että ne ovat oikeassa suhteessa rikkomiseen.