ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0825/00 esittäjä(t): Ieke van den Burg (PSE) komissiolle. Alankomaiden yksityisten sairausvakuutuslaitosten kieltäytyminen hyväksymästä pakollisen AWBZ-vakuutuksen turvaamia rajatyöntekijöitä.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0114 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0825/00 esittäjä(t): Ieke van den Burg (PSE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Alankomaiden yksityisten sairausvakuutuslaitosten kieltäytyminen hyväksymästä pakollisen AWBZ-vakuutuksen turvaamia rajatyöntekijöitä 1. Onko komissio tietoinen, että Alankomaiden yksityiset sairausvakuutuslaitokset eivät myönnä Alankomaissa työskenteleville, mutta toisessa jäsenvaltiossa asuville rajatyöntekijöille, joilla on asetuksen 1408/71(1) mukaisesti erityisiä sairaanhoitokustannuksia koskevan yleisen lain (AWBZ) tarkoittama pakollinen vakuutus, vakuutusta näiden asuinpaikan johdosta? Tämän seurauksena kyseisten rajatyöntekijöiden on täydennettävä vakuutusturvaansa ulkomaisessa yksityisessä vakuutuslaitoksessa, vaikka heillä on Alankomaissa pakollinen AWBZ-vakuutus, mikä on kallis ja epäkäytännöllinen yhdistelmä. 2. Eikö komissio katso, että kyseinen kieltäytyminen on ristiriidassa työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaatteen kanssa? (1) EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että yhteisön lainsäädännössä ei puututa jäsenvaltioiden toimivaltaan järjestää sosiaaliturvajärjestelmänsä. Sosiaaliturva-asioita ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla, ja näin ollen kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan säätää vapaasti oikeudesta ja velvollisuudesta kuulua sosiaaliturvajärjestelmiin sekä oikeuksista sosiaaliturvaetuuksiin. Nämä periaatteet ovat Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaiset. Yhteisön oikeus siis sallii Alankomaissa sovellettavan kaltaisen kansallisen järjestelmän, joka ei tarjoa pakollista sairausvakuutusta työntekijöille, joiden palkka ylittää tietyn määrän. Kyseisten työntekijöiden on näin ollen otettava yksityinen sairausvakuutus. Jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvissa asioissa on todellakin kunnioitettava yhteisön oikeutta. Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa erityisesti sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetusta neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 1408/71(1) sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetusta asetuksesta (ETY) N:o 574/72(2), joilla pyritään koordinoimaan jäsenvaltioiden lakisääteisiä sosiaaliturvajärjestelmiä(3). Kyseiseen yhteisön lainsäädäntöön ei voida kuitenkaan vedota tässä tapauksessa, sillä asianomaisilla työntekijöillä ei ole Alankomaiden sairaskassoja koskevan lain (Ziekenfondswet) mukaista pakollista sairausvakuutusta. (1) EYVL L 149, 5.7.1971. (2) EYVL L 74, 27.3.1972. (3) Viimeinen konsolidoitu versio: asetus (EY) N:o 118/1997, EYVL L 28, 30.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0491/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Yhdysvaltojen maanviljelijöille maksetut maataloustuet.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0087 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0491/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Yhdysvaltojen maanviljelijöille maksetut maataloustuet Onko komissiolla ajantasaista tietoa Yhdysvaltojen maanviljelijöille maksettavien maataloustukien kokonaismäärästä ja siitä, ovatko äskettäiset Yhdysvaltojen maanviljelijöille myönnetyt tulotukien korotukset yhdenmukaiset Maailman kauppajärjestön sääntöjen kanssa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) Yhdysvaltojen maatalousbudjetti (63 miljardia euroa vuonna 1999 ja 69 miljardia euroa vuonna 2000) on huomattavasti suurempi kuin yhteisön yhteistä maatalouspolitiikkaa koskeva talousarvio. Huomattava osa budjetista käytetään kuitenkin sellaisiin toimenpiteisiin, joista on ainoastaan välillistä hyötyä Yhdysvaltojen maanviljelijöille, kuten elintarvikkeisiin, ravintoon ja kuluttajapalveluihin. Niiden osuus maatalousbudjetista oli 35 miljardia euroa vuonna 1999. Maanviljelijöiden tärkeimmät tukimuodot ovat AMTAn (Agricultural Market Transition Act) mukaiset suorat tuet ja lainavajauksen maksujärjestelmä, jolla katetaan markkinahinnan ja ennalta määrätyn tonnihinnan välinen ero eli lainan korko. Vuonna 1999 Yhdysvallat maksoi liittovaltiotasolla suorina tukina 22,7 miljardia euroa maanviljelijöille. Ne olivat AMTAn mukaisia ennalta määriteltyjä maksuja sekä vuosina 1998 (jotkin niistä maksettiin vasta vuonna 1999) ja 1999 hyväksyttyjä erityisiä hätäpaketteja. Määrä, joka oli 11 000 euroa maatilaa kohden, kasvoi huomattavasti edellisiin vuosiin verrattuna. Se on kaksi kertaa suurempi kuin Euroopan yhteisön maanviljelijöille maksettava tuki. Komissio on luonnollisesti huolestunut siitä, että Yhdysvallat on kasvattanut maatalousbudjettiaan viime vuosina, ja seuraa sen kehittymistä tiiviisti. Yhdysvaltojen toimenpiteiden yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa voidaan todeta, että Yhdysvallat ei ole vielä ilmoittanut maataloutta koskevia toimenpiteitään vuosilta 1998 ja 1999. Se on tehnyt ilmoituksen viimeksi markkinointivuodelta 1997. Ilmoituksesta kävi ilmi, että Yhdysvaltojen kokonaistuen mittausmenetelmän (AMS) mukaisten sitoumusten määrä oli 21 491 miljoonaa dollaria ja AMS-menot 6 238 miljoonaa dollaria vuonna 1997. Yhdysvalloilla oli näin ollen huomattavasti liikkumatilaa AMS:n katon suhteen. Toisaalta green box -tukimuodoista aiheutuvat kokonaismenot olivat 51 250 miljoonaa dollaria. Vertailukaudella 19861988 ne olivat 26 150 miljoonaa dollaria. Green box -tukitoimille ei ole kuitenkaan asetettu WTO:n kattoa. Komissio seuraa tiiviisti Yhdysvaltojen WTO:lle tulevaisuudessa antamia ilmoituksia sen varmistamiseksi, että maatalouden menot luokitellaan oikein WTO:n sääntöjen mukaisesti ja että sitoumuksia noudatetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0610/00 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle. Ftalaatin käyttämistä leluissa koskeva EU:n kielto.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0118 - 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0610/00 esittäjä(t): Roger Helmer (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Ftalaatin käyttämistä leluissa koskeva EU:n kielto Voisiko komissio toimittaa kopion James Bridgesin (myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean CSTEE:n johtaja) komissiolle lähettämästä kirjeestä, jossa todettiin, että komitea ei hyväksynyt ehdotettua kieltoa ja esitti ajatuksen ftalaattien migraatiota koskevien raja-arvojen asettamisesta käyttökiellon vaihtoehtona? Lisäksi olisi erittäin hyödyllistä, jos professori Bridges voisi esitellä tätä kysymystä koskevat tieteelliset tuloksensa Euroopan parlamentin ympäristövaliokunnalle. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2000) Komissio on jo toimittanut pyydetyn kirjeenvaihdon parlamentin ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan puheenjohtajalle. Pyyntö, joka koskee professori Bridgesin läsnäoloa valiokunnan kokouksessa, on esitettävä hänelle suoraan, koska tiedekomitean jäsenet ovat komissiosta riippumattomia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0613/00 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle. Rokotus IBR:ää vastaan Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0191 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0613/00 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Rokotus IBR:ää vastaan Euroopan unionissa Tuhannet alankomaalaiset karjankasvattajat kärsivät vahinkoa lehmien oudosta taudista (hollanniksi ns. slijters). Arvellaan, että tämä sairaus johtuu viallisesta rokotteesta IBR:ää (naudan tarttuva rinotrakeiitti) vastaan. 1. Mitä mieltä komissio on tästä ilmiöstä? 2. Voiko komissio ilmoittaa, onko samanlaista vahinkoa aiheutunut myös muualla unionissa? Jos on, mitä varotoimenpiteitä komissio on asian suhteen toteuttanut? 3. Voiko komissio myös ilmoittaa, onko se tehnyt erityistä tutkimusta tai toteuttanut erityisiä toimenpiteitä IBR-rokotteen suhteen, jotta todetut ongelmat eivät enää toistuisi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2000) Komissio on saanut Alankomaiden viranomaisilta kuulla lypsykarjatiloilla Alankomaissa esiintyvästä taudista. Näiden viranomaisten mukaan useilta lypsykarjatiloilta on ilmoitettu lypsylehmien laihtumisesta. On tehty tutkimuksia taudin tarkan syyn selvittämiseksi. Tulosten mukaan joillakin tiloilla oireita esiintyi, kun oli annettu rokote nautojen tarttuvaa rinotrakeiittia (IBR) vastaan. Rokotteeseen oli päässyt naudan virusripulin virus. Kyseessä on tunnettu märehtijöiden virus, jota esiintyy useimmissa maailman maissa. Sen ei ole osoitettu tai epäilty pystyvän vaikuttamaan ihmisiin. Kaikki näiden tilojen eläimet on teurastettu ja tuhottu. Tartuntatekijöiden osuutta asiaan ei ole vahvistettu muilla tiloilla, ja ilmiöön vaikuttavatkin todennäköisesti muut seikat (koboltin ja B12-vitamiinin puute). Yhtä ainoaa Italiasta raportoitua tapausta lukuun ottamatta (jonka epäiltiin liittyvän IBR-rokotteeseen) komissio ei ole saanut tietää, että yhteisössä olisi sattunut muita mahdollisesti samankaltaisia tilanteita. Yhteisön vastikään toteuttamista toimista IBR-rokotteiden osalta on kerrottu komission vastauksessa Cristiana Muscardinin kirjalliseen kysymykseen E-0634/00(1). (1) Katso sivu 194.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1095/00 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Aboñon (Asturia) lämpövoimalaitos.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1095/00 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Aboñon (Asturia) lämpövoimalaitos Carreñossa sijaitsevan Perveran asukkaille aiheutuu jatkuvasti harmia alueen teollisuudesta. Jokin aika sitten he joutuivat Aboñon lämpövoimalaitoksesta peräisin olleen suuren tuhkapäästön uhreiksi. Suureksi hämmästykseksi yrityksen johto kieltäytyi antamasta tapahtuneessa kärsineille henkilöille tietoa päästöstä ja siihen johtaneista syistä. Voiko komissio varmistaa, että tämä lämpövoimalaitos on ympäristöä koskevan yhteisön säännöstön ja erityisesti suurten polttolaitosten epäpuhtauspäästöjen rajoittamista koskevan direktiivin 88/609 mukainen? Mihin toimenpiteisiin komissio voi ryhtyä yhdessä toimivaltaisten viranomaisten kanssa, jotta kyseinen yritys muuttaisi toimintatapojaan ympäristöystävällisemmiksi ja takaisi alueen asukkaiden elämänlaadun ja ympäristön säilymisen? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) Komissiolla ei ole tietoa kunnianarvoisan jäsenen viittaamista tosiseikoista. Komissio on pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta tietoja ja ilmoittaa kunnianarvoisalle jäsenelle näistä tuloksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0265/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Valtioiden rajat ylittävän sekä valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön alueellinen seurantakeskus.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0265/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Valtioiden rajat ylittävän sekä valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön alueellinen seurantakeskus Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävää Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (Interreg) mainitaan valtioiden rajat ylittävän sekä valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön seurantakeskus. Mitä mahdollisuuksia Kanariansaarilla on sosiaalis-taloudellisten ominaisuuksiensa ja maantieteellisesti strategisen asemansa Atlantilla sijaitseva syrjäinen alue johdosta perustaa maaperälleen valtioiden rajat ylittävän sekä valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön seurantakeskus? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Tähän päivään mennessä komissio ei ole päättänyt mitään rajaseutuyhteistyön sekä valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön seurantakeskuksen sijaintipaikasta. Joka tapauksessa kyseessä ei ole missään nimessä suuren luokan laitos, jonka päätoimipaikan sijainnista tulisi käydä suurempaa keskustelua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0059/00

esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle

(20. tammikuuta 2000)

Aihe: Rakennerahastojen ja jäsenvaltion EU:n ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisen välinen suhde

Kun otetaan huomioon, että 23. kesäkuuta 1999 silloiset komission jäsenet Ritt Bjerregaard ja Monika Wulf-Mathies lähettivät jäsenvaltioiden hallituksille kirjeen, jossa niitä varoitettiin, että ohjelmien ja projektien hyväksyminen saattaa hidastua mikäli ne eivät lähettäisi ilmoituksia erityisesti elinympäristödirektiivin ja luonnonvaraisten lintujen suojelua koskevan direktiivin mukaisten suojeltujen alueiden perustamisesta, ja että helmikuussa 1999 aloitettiin oikeustoimet Irlannin valtiota vastaan, koska sen elinympäristödirektiivin mukaisten suojeltujen alueiden osoittaminen oli viivästynyt ja ilmoitus niistä oli ollut epäasianmukainen, ja että komissio on myös harkinnut syytetoimia Irlantia vastaan maan rikottua luonnonvaraisten lintujen suojeludirektiiviä, miten todennäköistä on, että komissio ei aio jatkaa irlantilaisten suunnitelmien ja toimintaohjelmien käsittelyä, ja/tai miten todennäköistä on, että yhteisöltä tuleva rahoitus keskeytetään osittain tai kokonaan sen vuoksi, että Irlannin katsotaan laiminlyöneen täytäntöönpanovelvoitteensa näillä aloilla?

Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus

(14. maaliskuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman kirjeen seurannasta on huolehdittu tai huolehditaan samassa yhteydessä, jossa komissio arvioi jäsenvaltioiden ohjelmakaudeksi 20002006 esittämiä suunnitelmia ja jossa ohjelmista neuvotellaan alueiden kanssa.

Komissio arvioi jokaisen suunnitelman ja ohjelman sen sisällön perusteella ottaen huomioon myös luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(2) vaatimukset. Jos joitakin tietoja puuttuu, asianomaisen viranomaisen (usein jäsenvaltion välityksellä) on annettava vakuutus siitä, että kaikki mahdolliset kielteiset vaikutukset jo suojeltuihin kohteisiin tai Natura 2000 -ohjelmassa suojeltavaksi tuleviin kohteisiin arvioidaan perusteellisesti ja että soveltuviin toimenpiteisiin ryhdytään. Tarvittaessa tälle sitoumukselle on ohjelmassa määritettävä aikataulu. Tämän jälkeen ohjelman edistyminen riippuu aikataulun noudattamisesta.

Komissio valittaa sitä, että jotkin jäsenvaltiot, Irlanti mukaan luettuna, eivät ole noudattaneet luontotyyppejä ja lintuja koskevia direktiivejä. Asiassa on ryhdytty soveltuviin toimenpiteisiin, esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuimessa on jo aloitettu asian käsittely.

Irlannin viranomaisten kanssa käytävät neuvottelut vuosien 20002006 rakennerahoitussuunnitelmasta edistyvät sen aikataulun mukaisesti, josta on säädetty yleisessä rakennerahastoja koskevassa asetuksessa, ja komissio uskoo, että luontotyyppejä ja lintuja koskeviin direktiiveihin liittyviin kysymyksiin löydetään tyydyttävä ratkaisu.

(1) EYVL L 206, 22.7.1992.

(2) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0874/00 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle. Irakille asetettu vientikielto ja öljynhinta.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0068 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0874/00 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle (23. maaliskuuta 2000) Aihe: Irakille asetettu vientikielto ja öljynhinta Jalostettujen öljytuotteiden hinta on viimeisten 12 kuukauden aikana noussut voimakkaasti (21,1 prosenttia Italiassa), ja viime päivinä raakaöljyn hinta nousi New Yorkin pörssissä yli 32 dollariin barrelilta. Tämä polttoaineiden ja niiden johdannaisten huolestuttava hinnannousu johtuu yksinomaan siitä, että Opec-maista markkinoille tulevan öljyn määrää on supistettu. Samanaikaisesti Irak kärsii huomattavasti vientikiellosta, joka koskettaa voimakkaimmin kaikkien heikoimpia väestönosia (Maailman terveysjärjestö ilmoitti jo vuonna 1996, että pakotteet olivat aiheuttaneet suoraan yli miljoonan ihmisen kuoleman, joista puolet oli lapsia). Eikö neuvosto katso, että vientikielto, jolla rangaistaan ainoastaan väestön heikoimpia osia, on hyökkäys kaikkein perustavanlaatuisimpia ihmisoikeuksia vastaan? Eikö neuvosto katso, että sen olisi puututtava asiaan, jotta Yhdistyneet Kansakunnat harkitsisi kiireellisesti uudelleen Irakin vientikiellon tarpeellisuutta? Eikö neuvosto katso, että Irakin paluu raakaöljymarkkinoille saattaisi pehmentää Opecin tiukkaa kantaa? Vastaus (10. heinäkuuta 2000) Euroopan unionin jatkaa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa määrättyä vientikieltoa. Alueen kestävä turvallisuus ja vakaus sekä Irakin kansan elinolot ovat unionille ensisijaisen tärkeitä seikkoja. Unioni on huolestunut Irakin humanitaarisesta tilanteesta ja yrittää helpottaa sitä asiaan kuuluvien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien puitteissa. Tämän vaikuttamatta hyötyyn, joka Irakille koituu viimeisten kahdentoista kuukauden aikana tapahtuneesta öljyn hinnan voimakkaasta noususta, Euroopan unioni huomauttaa, että on myös tärkeää, että Irakin hallitus noudattaa täysimääräisesti päätöslauselmia ja tekee yhteistyötä humanitaarisen tilanteen parantamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0898/00 esittäjä(t): Umberto Bossi (TDI) komissiolle. Yhteisön toimielinten palveluntarjoajat.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0181 - 0181



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0898/00 esittäjä(t): Umberto Bossi (TDI) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Yhteisön toimielinten palveluntarjoajat Yhteisön toimielinten toiminnan avoimuutta koskevien uusien sitoumusten mukaisesti (vahvistettu myös komission uudistusta koskevassa tuoreessa valkoisessa kirjassa) Euroopan parlamentin internetsivuilla annetaan tietoja parlamentin ja muiden yhteisön toimielinten myöntämistä julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista. Asiasta kiinnostuneet voivat näiden verkkosivujen avulla tilata myös palvelun, joka ilmoittaa heille sivujen päivityksestä. Palvelua hoitaa yksityinen amerikkalainen yritys nimeltä Netmind, johon tilausmenettelyn yhteydessä saa automaattisesti yhteyden. Voiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Valitsivatko yhteisön toimielimet tämän amerikkalaisen yrityksen julkisen tarjouskilpailun perusteella ja ellei näin toimittu, millaisia valintamenettelyjä noudatettiin? 2. Pääsevätkö yhteisön toimielimet käsiksi rekisteröinnin aikana tiedusteltaviin henkilökohtaisiin tietoihin, ovatko nämä tiedot amerikkalaisyrityksen vai toimielinten omaisuutta ja kuinka näitä tietoja käytetään? 3. Miksi yksi toimielin valitsi yksityisen amerikkalaisyrityksen tarjoaman palvelun, vaikka muut Euroopan unionin tietopalvelimet tarjoavat täsmälleen saman palvelun, mutta hyödyntävät siinä yhteisön tietojenkäsittelyrakenteita? 4. Ottaen huomioon, että parlamentin käyttämän amerikkalaisen yrityksen tarjoama palvelu on edelleen beta-versio, katsooko komissio tämän antavan riittävät takuut palvelun tehokkuudesta, käyttäjäystävällisyydestä, suorituskyvystä ja ennen kaikkea luotettavuudesta? 5. Eikö tämä valinta olisi syytä kyseenalaistaa, erityisesti ottaen huomioon äskettäisen Echelon-verkkoa koskevan kuulemistilaisuuden? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 2000) Internet-sivusto, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, on yksinomaan Euroopan parlamentin hallinnassa. Näin ollen kysymys tulisi esittää parlamentille.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0594/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Tietoliikennedirektiivit.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0594/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Tietoliikennedirektiivit USA:n hallituksen tiedustelupalvelu NSA harjoittaa laajaa teleliikenteen salakuuntelua ECHELON-järjestelmän kautta. Sen lisäksi Ranskan valtiolla on lehtitietojen mukaan vastaava vakoilujärjestelmä. Voiko komissio vahvistaa näiden järjestelmien voimassaolon, ja jos se vahvistaa, miten nämä asiat otetaan huomioon uusia teleliikennedirektiivejä valmisteltaessa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 2000) Komissio viittaa Euroopan parlamentin kolmannessa maaliskuun istunnossa Echelonista antamaansa julkilausumaan(1). Komissio valmistelee parhaillaan henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla 15. joulukuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/66/EY(2) tarkistusta. Nykyinen ja tuleva tekninen kehitys pyritään ottamaan huomioon yksityisyyttä koskevissa säännöksissä. (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (maaliskuu 2000). (2) EYVL L 24, 30.1.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0631/00 esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle. Vientitukien poistamisen vaikutukset maataloustuottajiin.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0021 - 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0631/00 esittäjä(t): María Ayuso González (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Vientitukien poistamisen vaikutukset maataloustuottajiin Katsooko komissio, että alunperin lihantuotannossa syntyneiden varastojen purkamiseksi luotujen vientitukien poistaminen vaikuttaa suoraan tuottajiin (viljelijä-karvankasvattajat)? Mitä seurauksia tukien poistamisella olisi niihin maataloustuotannon sektoreihin, joiden tärkeimpänä asiakkaana on vienti- ja jalostusteollisuus, kun otetaan huomioon, että eräiden tuottajien jatkuvuus on uhattuna? Mitä tutkimuksia tai raportteja tästä asiasta on tehty? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0631/00 ja E-0633/00 (13. huhtikuuta 2000) Komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamassa tiedonannossa Maailman kauppajärjestön vuosituhannen vaihteen kierrosta koskeva Euroopan unionin lähestymistapa(1) luonnosteltu neuvottelutapa maatalouden osalta on edelleen pätevä. Tiedonannossa todettiin, että Agenda 2000:n osana tehdyt päätökset yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksesta olisivat tärkeässä asemassa määriteltäessä komission neuvotteluvaltuuksia maailman kauppajärjestön monenvälisiä neuvotteluja varten. Tiedonannossa ei viitata vientitukien poistamiseen. On kuitenkin muistettava, että YMP:n uudistusta koskevat päätökset vähentävät vientitukien tarvetta kun markkinahintatukea vähennetään ja viljelijöille maksetaan enemmän suoraa tukea. Näiden uudistusten seurauksena jalostusteollisuus saa edelleen maatalouden perustuotteita nykyistä alhaisemmilla hinnoilla ja jalostetuille tuotteille maksettavan vientituen tarve vähenee. Tämän lisäksi komissio aikoo nykyaikaistaa sisäisen jalostuksen järjestelmää avoimuuden ja ennakoitavuuden lisäämiseksi sen hallinnoinnissa. Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemista tutkimuksista tai raporteista. (1) KOM(1999) 331 lopullinen.