ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3519/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Romanit ja kiertolaiset — sosiaalisen syrjäytymisen uhka EU:ssa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3519/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Romanit ja kiertolaiset sosiaalisen syrjäytymisen uhka EU:ssa Ulkopuoliset tarkastajat ovat hylänneet komissiolle jätetyt määrärahahakemukset, jotka koskevat sellaisten hankkeiden rahoittamista, joiden tarkoituksena on kehittää ja parantaa romanien ja kiertolaisten (mm. tivoli- ja sirkusryhmät ja jokiproomuissa asuvat ryhmät) koulutusta ja ammattikoulutusta. Onko komissio pyrkinyt yhteistyöhön näistä hankkeista vastuussa olevien tahojen kanssa ja auttamaan heitä rahoituskriteerit täyttävien hakemusten laatimisessa, jolloin romaneja ja kiertolaisia voitaisiin auttaa? Jos komissio ei ole pyrkinyt yhteistyöhön, mikä tähän on syynä? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2002) Komissio on rahoittanut huomattavan määrän hankkeita, joilla on määrä kehittää ja parantaa romanien ja liikkuvan väestön (johon luetaan myös tivoli- ja sirkusryhmät ja jokiproomuissa asuvat) yleissivistävää ja ammatillista koulutusta. Koska tämä kohderyhmä on Sokrates-ohjelman (Comenius) painopistealueita, rahoitusta on myönnetty joka vuosi ohjelman alkuvuosista lähtien tällä alalla toimivien organisaatioiden esittämille hankkeille. Myös Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelmista on rahoitettu huomattava määrä hankkeita. Hankkeiden rahoittamista tai hylkäämistä koskevat komission päätökset perustuvat alan asiantuntijoiden toteuttamiin riippumattomiin, ulkopuolisiin arviointeihin. Jos uutta hanke-ehdotusta ei valita rahoitettavaksi, hanke-ehdotuksen tekijöille lähetetään kirje, jossa kerrotaan syyt hylkäävään päätökseen. Heitä kehotetaan lisäksi ennen uuden hakemuksen esittämistä pyytämään neuvoa asian parissa työskenteleviltä komission yksiköiltä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3581/01 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Komissioon kohdistetut petos- ja suosimisepäilyt.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3581/01 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Komissioon kohdistetut petos- ja suosimisepäilyt Euroopan parlamentti antoi 29. marraskuuta 2001 vuoden 2000 petostentorjuntakertomusta koskevan päätöslauselman (A5-0393/2001), jossa se arvosteli komissioon kohdistettujen petos- ja suosimisepäilyjen käsittelyn hidasta etenemistä. Päätöslauselman 21 kohdassa muistutettiin, että erästä entistä komission jäsentä epäillään virka-ajoneuvon käyttämisestä yksityistarkoituksiin. Lisäksi muistutettiin, että entisen komission jäsenen epäillään mm. myöntäneen epäasianmukaisesti juuri ennen toimikautensa päättymistä useampia sopimuksia yritykselle, johon hänellä on sidoksia. Hänen epäillään vaikuttaneen siihen, että eräs hänen konsulteistaan sai Brysselissä kalliin asunnon ilmaiseksi käyttöönsä. Eräälle saksalaiselle asianajajalle oli myönnetty merkityksettömiä tutkimuksia varten sopimuksia, joiden verukkeella hän pääsi liikkumaan vapaasti komission jäsenen kabinetissa. Asianajaja on saattanut tällöin perehtyä ja vaikuttaa arkaluontoisiin asiakirjoihin (Leuna-tapaus), joita komissio tuolloin käsitteli. Parlamentti pyysi uudelleen komissiota saattamaan komission entisten jäsenten mahdolliset velvollisuuksien laiminlyömistapaukset yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäviksi EY:n perustamissopimuksen 213 artiklan perusteella. Voiko komissio ilmoittaa, mitä toimia se toteuttaa täyttääkseen tämän pyynnön? Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, milloin asianosaista komission jäsentä on kuultu tai kuullaan tästä asiasta? Michaela Schreyerin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2002) Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on ilmoittanut selvittävänsä parhaillaan erään entisen komission jäsenen tapaa käyttää virka-autoja. Tutkinta saataneen päätökseen lähiaikoina. Komissio huomauttaa, että arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamaa erästä toista entistä komission jäsentä koskeva rikostutkinta on vielä monilta osin kesken ja asia on edelleen tutkintatuomarin käsiteltävänä Brysselissä. OLAF on ilmoittanut seuraavansa tutkintaa yhteistyössä Belgian viranomaisten kanssa. Kuten komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-4073/00(1) todettiin, komissio on käynnistänyt hallinnollisen tutkimuksen, joka koskee yhtä arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittaman päätöslauselman kohdista. Tässä vaiheessa on vielä ennenaikaista tarkastella näiden asioiden viemistä yhteisöjen tuomioistuimeen EY:n perustamissopimuksen 213 artiklan perusteella. Edellä tarkoitettujen tutkintatoimien yhteydessä voidaan luonnollisesti järjestää tarpeellisiksi katsotut kuulemiset. (1) EYVL C 235 E, 21.8.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3332/01 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) neuvostolle. Andorran ruhtinaskunnassa asuvien yhteisön kansalaisten tulovero.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3332/01 esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) neuvostolle (3. joulukuuta 2001) Aihe: Andorran ruhtinaskunnassa asuvien yhteisön kansalaisten tulovero Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toimiin rahanpesun ja veronkierron torjumiseksi niin kutsutuissa veroparatiiseissa. Näissä toimissa, joiden tavoitteista kysymyksen esittäjä on täysin samaa mieltä, on jo saavutettu huomattavia tuloksia, mutta ne ovat kuitenkin jo vaatineet ensimmäiset viattomat uhrinsa: Andorrassa asuvat ja työskentelevät yhteisön kansalaiset. Fyysisten henkilöiden tuloveroa koskevien espanjalaisten säännösten viimeaikaisilla muutoksilla on nimittäin tehty loppu entisestä tilanteesta, ja muutokset ovat johtaneet siihen, että niitä espanjalaisia, jotka asuvat vakituisesti Andorran ruhtinaskunnassa, jossa he muodostavat yhteisön kansalaisten suurimman ryhmän, verotetaan liikaa. Ongelma näyttää olevan siinä, että verotuspaikan ja vakinaisen asuinpaikan käsitteet sekoitetaan keskenään. Tätä ei tapahdu muiden jäsenvaltioiden kansalaisten kohdalla. Kaikki tämä johtaa syrjintään yhteisön kansalaisten välillä. Onko neuvosto tietoinen tästä asiasta? Aikooko neuvosto säilyttää tällaiset erilaiset verotuskäytännöt edellä mainittujen toimien ja verotuksen yhdenmukaistamisen yhteydessä? Ottaako neuvosto huomioon näiden kansalaisten oikeutetut edut, koska heillä ei ole mitään tekemistä rikollisen toiminnan kanssa? Vastaus (18. maaliskuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3022/01 esittäjä(t): Anne Van Lancker (PSE) komissiolle. Komission yhtäläisten mahdollisuuksien politiikka.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3022/01 esittäjä(t): Anne Van Lancker (PSE) komissiolle (30. lokakuuta 2001) Aihe: Komission yhtäläisten mahdollisuuksien politiikka Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat komissiossa noudatettua yhtäläisten mahdollisuuksien politiikkaa: - Voiko komissio selittää, miksi TAXUDin (verotuksen ja tulliliiton PO) rikkomisesta johtuvien menettelyiden hallinnosta vastaavan yksikön päällikön virkaan (A3), jossa vaatimuksena on rikkomuksiin ja menettelyihin liittyvän hallinnon tuntemus, valittiin miespuolinen hakija, jolla ei ole lainkaan kyseisen alan ammatillista kokemusta, vaikka ehdolla oli myös kolme naista, joilla oli vaadittu kokemus? - Voiko komissio myös kertoa, kuinka monta miespuolista A2- ja A3-palkkaluokan virkamiestä verotuksen ja tulliliiton pääosastossa on ja vastaavasti kuinka monta naispuolista A2- ja A3-virkamiestä? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2002) TAXUDin yksikönpäällikön A3-virkaan (COM/224/00) haki yhdeksän virkamiestä, joista kolme oli naisia. Yksi kolmesta naispuolisesta hakijasta peruutti hakemuksensa. Hakemuksia arvioi - valintaraati, joka katsoi, että kolme ehdokasta, joista yksi oli nainen, voitaisiin ottaa huomioon tällä tasolla - nimitysasioita käsittelevä neuvoa-antava komitea (CCA), joka katsoi, että kahdella ehdokkaalla oli vaadittu pätevyys. Naispuolinen ehdokas ei kuulunut näiden kahden ehdokkaan joukkoon. (Komissio kuitenkin totesi, että hänen yleispätevyytensä oli hyvä.) - asianomainen pääjohtaja, joka nimitti (luonnollisesti asiasta vastaavan komission jäsenen suostumuksella) toisen CCA:n nimeämistä ehdokkaista. Edellä esitetyn perusteella komissio ei ymmärrä, millä perusteella arvoisa parlamentin jäsen toteaa, että ehdokkaina oli kolme naista, joilla oli vaadittu pätevyys ja että lopuksi valitulla ehdokkaalla ei ollut vaadittua pätevyyttä. Verotuksen ja tulliliiton pääosastossa on tällä hetkellä neljä miespuolista A2-palkkaluokan virkamiestä ja kymmenen miespuolista A3-palkkaluokan virkamiestä. Pääosaston organisaatiokaaviossa on kolme naispuolista viranhaltijaa. A2- ja A3-tasolla ei ole yhtään naispuolista virkamiestä, mutta yksikönpäälliköistä kaksi on naisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2632/01

esittäjä(t): Hans Karlsson (PSE) komissiolle

(27. syyskuuta 2001)

Aihe: Työntekijöiden oikeus saada tietoja

Työntekijöille on erittäin tärkeää saada ajoissa tietoja työpaikkaansa koskevista muutoksista. Tiedonsaantioikeutta on jo pitkään pyritty parantamaan. Asia oli viimeksi ajankohtainen Ruotsin puheenjohtajakaudella viime vuonna.

Nykyisenä suuntauksena näyttää olevan, että työnantajat eivät kerro työntekijöilleen yrityksen toiminnassa tehtävistä muutoksista. On syytä epäillä, että työnantajat pimittävät tahallaan tärkeitä tietoja. Viimeksi näin tapahtui, kun Avesta Polarit päätti lakkauttaa Degerforsin rautatehtaan ja kun Carrier päätti siirtää tuotantonsa Arvikista Unkariin.

Onko komissio pannut merkille tällaisen kehityksen?

Mihin toimiin komissio voi ryhtyä varmistaakseen, että työntekijät saavat tietoja työpaikallaan suunniteltavista muutoksista?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(9. marraskuuta 2001)

Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tapaan huolestunut työntekijöiden oikeudesta saada ajoissa tietoja suunnitelluista työpaikkaansa koskevista muutoksista. Tiedonsaannin varmistamiseksi komissio teki vuonna 1998 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä(1).

Ehdotuksella pyritään täyttämään ne tiedottamiseen ja kuulemiseen liittyvät vajavuudet ja puutteet, joita on kansallisissa lainsäädännöissä, ja varmistaa, että työntekijöille tiedotetaan ja heitä kuullaan ennen heitä koskevien päätösten tekemistä. Jotta voidaan torjua huoli työnantajan tiedottamis- ja kuulemisvelvollisuuden laiminlyönnistä mihin arvoisa parlamentin jäsenkin viittaa komissio ehdotti, että lainvoimaa ei olisi tietyillä työnantajan päätöksillä, jotka ovat vakavasti ristiriidassa direktiivin säännösten kanssa.

Komissio on erittäin tyytyväinen siihen, että neuvosto on hyväksynyt ehdotusta koskevan yhteisen kannan Ruotsin puheenjohtajakaudella(2). Parlamentti on aloittamassa toista käsittelyä, ja komissio tarjoaa kaiken tarvittavan avun, jotta neuvosto ja parlamentti pääsisivät lopulliseen yhteisymmärrykseen direktiivistä ennen vuoden 2001 loppua.

(1) EYVL C 2, 5.1.1999.

(2) Lehdistötiedote nro 9397/01.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1594/01 esittäjä(t): Luckas Vander Taelen (Verts/ALE) komissiolle. Brysselin Gare de Luxembourg -rautatieasema ja palvelujen vapaa liikkuvuus.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1594/01 esittäjä(t): Luckas Vander Taelen (Verts/ALE) komissiolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Brysselin Gare de Luxembourg -rautatieasema ja palvelujen vapaa liikkuvuus Belgian kansallinen rautatieyhtiö SNCB (Société Nationale des Chemins de Fer Belge) teettää Brysselin Gare de Luxembourg -rautatieasemaa koskevat tutkimukset, jotka liittyvät Place du Luxembourg -aukiolla sijaitsevia D4- ja D5 -rakennuksia koskevaan hankkeeseen, AEL-GROUP T-Tractabel -konsortiolla. SNCB vastaa omistajana aseman korjaustöistä ja se on hakenut Brysselin kaupunki Ixellesin kunta -alueelta rakennuslupaa aseman kunnostustöihin (pyyntö jätettiin 28. huhtikuuta 1998). Kaikkien direktiivissä 71/305/ETY(1) tarkoitettujen hankintayksiöiden on sovellettava julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18. kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/50/ETY(2) ja kaikkia esteitä palvelujen vapaalle liikkuvuudelle olisi vältettävä. Voiko komissio varmistaa, onko SNCB järjestänyt Gare de Luxembourg -aseman suunnitelmia ja korjaustöitä koskevien palveluiden tarjouskilpailun direktiivin 92/50/ETY säännösten mukaisesti? (1) EYVL L 185, 16.8.1971, s. 5. (2) EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (14. tammikuuta 2002) Belgian viranomaisten ja asianomaisten osapuolten toimittamien tietojen mukaan SNCB ei allekirjoittanut Brysselin Gare de Luxembourg -aseman korjaustöitä koskevaa suunnittelusopimusta, sillä sopimus tehtiin SA Forum Leopoldin (yksityinen hanke-ehdotuksen tekijä) ja Tractabelin välillä. On totta, että sopimus tehtiin SNCB:n läsnäollessa, mutta SNCB oli paikalla maanomistajana toimittaakseen sopimuksen tekijöille tutkimuksia ja asemalle pääsyyn liittyviä teknisiä tietoja. SNCB ei siis osallistunut sopimuksen tekoon sopimusviranomaisena eikä rakennuttajana. SNCB ei puutu muutenkaan kyseisten suunnitelmien rahoitukseen. Koska kyseessä on kahden yksityisoikeudellisen oikeushenkilön tekemä sopimus, jonka osapuolena SNCB ei ollut, ei julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/50/ETY(1) näin ollen voida soveltaa. (1) EYVL L 209, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3259/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. Oksitaanin kielen käyttö Torinon talviolympialaisissa vuonna 2006.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0241 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3259/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Oksitaanin kielen käyttö Torinon talviolympialaisissa vuonna 2006 Chambra Economica Europèa Dels Paìses Occitans CHAMBRA D'OC on vedonnut toimivaltaisiin instituutioihin, jotta ne tukisivat XX talviolympialaisten järjestämisestä Torinossa vuonna 2006 vastaavalle komitealle osoitettua pyyntöä, joka on tehty historiallisten kielivähemmistöjen suojelemista koskevan lain 482/99 nojalla ja jossa esitetään kyseisen lain täytäntöönpanoa olympialaisten johdosta sekä oksitaanin kielen käyttöä olympialaisten kaikissa virallisissa tilaisuuksissa ja varsinkin avajaisjuhlallisuuksissa. Oksitaanin kieli, jota yksi Euroopan suurista kansoista puhuu, ulottuu kolmen Euroopan valtion alueelle Italiaan (Padaniaan), Ranskaan ja Espanjaan ja sitä puhutaan myös vuoden 2006 talviolympialaisia isännöivässä Valli Occitane -laaksossa. Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä esimerkiksi vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen nojalla, jotta Torino 2006 -järjestelykomitea (TOROC) huomioisi oksitaanien oikeutetun pyynnön? Pyynnön tukemisella olisi tärkeä symbolinen arvo, ja se osoittaisi, että Euroopan unioni tunnustaa kaikki Euroopan kielivähemmistöt ja suojelee niitä konkreettisesti. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2001) Komissio onnittelee Piemontea vuoden 2006 talviolympialaisten isännöimisestä ja on vakuuttunut, että Piemonte käyttää tämän ainutlaatuisen tilaisuuden hyväkseen tehdäkseen tämän Euroopan sydämessä sijaitsevan alueen nähtävyyksiä ja kulttuurin ominaispiirteitä tunnetuksi maailmanlaajuisesti. Alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskeva eurooppalainen peruskirja on Euroopan neuvoston laatima teksti, joka on annettu Euroopan neuvoston eurooppalaisten jäsenvaltioiden ratifioitavaksi. Vaikka Italia ei ole vielä allekirjoittanut peruskirjaa, peruskirja on kuitenkin vaikuttanut historiallisten kielivähemmistöjen suojelua koskevan Italian lain nro 482/99 laadintaan. Unionilla ei ole tällä eikä urheilun alalla tarvittavaa toimivaltaa ryhtyä arvoisan parlamentin jäsenen ehdottamiin toimiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3045/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Hengenpelastajien palkkaaminen.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0218 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3045/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Hengenpelastajien palkkaaminen Onko komissio tietoinen Isossa-Britanniassa äskettäin tehdystä tutkimuksesta, joka käsitteli EU:n jäsenvaltioissa uima-altaisiin ja mereen vuosittain hukkuvien lasten lukumäärää? Voisiko komissio tämän tutkimuksen perusteella harkita kyseisten lukumäärien järjestelmällistä rekisteröintiä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa? Onko komissiolla suunnitelmia antaa asetus hengenpelastajien palkkaamisesta julkisille uima-altaille ja uimarannoille? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Komissio ei tunne arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa tutkimusta, mutta on kokoamassa tietoja vastatakseen kysymykseen ja ilmoittaa havainnoistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3361/01 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Ruoka-aineallergiat.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0222 - 0222



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3361/01 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (6. joulukuuta 2001) Aihe: Ruoka-aineallergiat Onko komissio tietoinen gluteenin ja laktoosin mahdollisista terveysriskeistä monille ihmisille? Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se on ryhtynyt varmistaakseen, että ruokajalosteissa ja ravintoloiden ruokalistoissa ilmoitetaan sisältävätkö ruuat gluteenia tai laktoosia? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2002) Komissio on tietoinen siitä, että gluteeni aiheuttaa intoleranssin tietyille henkilöille ja että maitotuotteet, myös laktoosi, ovat yksi laajimmalle levinneistä allergeeneista. Henkilöiden, jotka kärsivät allergioista tai jotka ovat yliherkkiä yhdelle tai useammalle ainesosalle, on erittäin tärkeää tietää, onko elintarvikkeissa käytetty kyseisiä ainesosia. Tästä syystä komissio on toimittanut parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen elintarvikkeiden merkintää koskevan direktiivin muuttamiseksi(1). Komissio mainitsi tästä ehdotuksesta jo elintarviketurvallisuutta koskevassa valkoisessa kirjassaan(2). Ehdotus sisältää erityisesti luettelon allergian tai intoleranssin aiheuttavista ainesosista, ja siinä säädetään, että tällaiset ainesosat tai niistä valmistetut tuotteet on poikkeuksetta ilmoitettava niitä sisältävien elintarvikkeiden merkinnöissä. Kyseiseen luetteloon on sisällytetty gluteenipitoiset viljat ja maitotuotteet. Parlamentin ja neuvoston 20. maaliskuuta 2003 antamassa direktiivissä 2000/13/EY(3) säädetään, että kuluttajien on saatava tietoa pakkaamattomina myytävistä elintarvikkeista, mikä koskee myös ravintoloissa tarjottavia elintarvikkeita. Jäsenvaltiot voivat itse päättää ilmoittamistavasta. Nämä säännökset pysyvät voimassa myös edellä mainitun ehdotuksen hyväksymisen jälkeen. (1) EYVL C 332 E, 27.11.2001. (2) KOM(1999) 719 lopullinen. (3) EYVL L 109, 6.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2542/01 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Kreikan ja Euroopan unionin välisen sähköverkkoyhteyden palauttaminen.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2542/01 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (20. syyskuuta 2001) Aihe: Kreikan ja Euroopan unionin välisen sähköverkkoyhteyden palauttaminen Kuten tiedetään, entisessä Jugoslaviassa esiintyneiden selkkausten vuoksi sähköverkkoyhteyttä palveleva nk. Adrianmeren linja on tuhoutunut Mostarin kohdalla, ja vastaava Kroatian kautta kulkeva linja on tuhoutunut Ernestinovossa. Koska nämä linjat ovat ratkaisevan tärkeitä Kreikan kytkemiseksi muuhun eurooppalaiseen sähköenergiaverkkoon, kysytään: - Onko neuvosto tähän mennessä ryhtynyt konkreettisiin toimiin verkkoyhteyden palauttamiseksi? - Onko se sisällyttänyt tuhottujen linjojen kunnostamisen Bosnian ja Hertsegovinan jälleenrakennusohjelmien painopisteisiin? - Onko arvioita verkkoyhteyden palauttamisen kustannuksista tehty? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2540/01 ja E-2542/01 (12. helmikuuta 2002) Neuvosto on viime vuosina useaan otteeseen korostanut Euroopan unionin alueellista lähestymistapaa Balkanin alueen suhteen. Tähän liittyen tehokkaiden alueellisten infrastruktuurien välttämättömyys, erityisesti liikenteessä ja sähkönjakelussa, niin neuvostossa kuin vakaussopimuksenkin yhteydessä; Euroopan unionihan on siinä useaan kertaan tuotu esiin merkittävänä toimijana. Mitä tulee tie- ja rautatieverkon, tarkemmin sanoen Kreikan ja Keski-Euroopan yhdistävän verkon (X-väylän) kunnostamiseen ja Euroopan unionin mahdolliseen osallistumiseen asianomaisten valtioiden esittämien ensisijaisten hankkeiden toteuttamiseen, neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä kääntymään suoraan komission puoleen. Sähköverkkoyhteyden osalta neuvosto palauttaa kysyjän mieleen, että Kreikan ja toisaalta Albanian, Bulgarian sekä entisen Jugoslavian välisten sähköverkkoyhteyksien vahvistaminen, mukaan lukien yhteyksien palauttaminen entisen Jugoslavian pohjoisosan ja sähköntuotannon ja -siirron koordinoimiseksi toimivan liiton (UCPTE) verkoston kanssa, kuuluu Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta tehdyssä päätöksessä 1254/96/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 1741/1999/EY, määriteltyihin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin. Lisäksi asetuksessa (EY) 2236/95, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) 1655/1999, määritellään Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevat yleiset säännöt. Viimeksi mainitun asetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaan komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot seuraavat järjestelmällisesti hankkeiden edistymistä, tarvittaessa yhteistyössä Euroopan investointipankin tai muiden asianomaisten laitosten kanssa. Neuvosto pyytää kysyjää näin ollen varmistamaan tilanteen edellä mainituilta osapuolilta. Kysymyksen kolmannen luetelmakohdan osalta neuvosto korostaa, ettei vastauksen antaminen kuuluu sen toimivaltaan.