ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1862/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Euroopan ihmisoikeusverkoston perustaminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0073 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1862/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (14. lokakuuta 1999) Aihe: Euroopan ihmisoikeusverkoston perustaminen Wienin ministerikokouksessa joulukuussa 1998 päätettiin, että Euroopan unioni laatii vuosittaisen ihmisoikeuskertomuksen. Katsooko komissio, että Euroopan kansalaisjärjestöjen ihmisoikeusverkoston perustaminen tarjoaisi hyödyllisen yhteydenpitokanavan ihmisoikeuskysymyksissä toimivien kansalaisjärjestöjen ja Euroopan komission välille? Onko komissio valmis tekemään tutkimuksen tällaisen verkon toimintamahdollisuuksista? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. marraskuuta 1999) Komissio pitää ihmisoikeuksia ajavien kansalaisjärjestöjen toimintaa erittäin tärkeänä kyseisten oikeuksien suojelijoina ja edistäjinä. Wienissä 10. joulukuuta 1998 annetussa julistuksessa Euroopan unioni sitoutui tarkastelemaan mahdollisuutta järjestää määräajoin ihmisoikeusfoorumi, johon osallistuisivat EU:n eri toimielimet sekä korkeakoulujen ja kansalaisjärjestöjen edustajat. Puheenjohtajamaan 30. marraskuuta 1999 järjestämään foorumiin on kutsuttu unionin toimielinten, kansalaisjärjestöjen ja korkeakoulujen edustajia, ja se on ensiaskel perustavanlaatuisessa vuoropuhelussa. Komissio on myös tyytyväinen Amnesty Internationalin, Human Rights Watchin ja kansainvälisen ihmisoikeusliiton aloitteesta vuonna 1997 perustettuun kontaktiryhmään, joka tarjoaa kansalaisjärjestöille, Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston jäsenille sekä jäsenvaltioiden edustajille mahdollisuuden keskustella ihmisoikeuskysymyksistä. Tämä kontaktiryhmä muodostaa lähtökohdan ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja edistämiseksi toimivien kansalaisjärjestöjen verkostolle, joka voi kehittyä edelleen ottamalla huomioon alalla jo saadut tuloksekkaat kokemukset kuten kehitysyhteistyön alalla toimivien kansalaisjärjestöjen yhteiskokous. Komissio aikoo antaa vuonna 2000 ihmisoikeuksia käsittelevän tiedonannon, jonka laatimisen yhteydessä on tarkoitus kuulla kansalaisjärjestöjä. Tiedonannossa käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa se, miten kansalaisjärjestöjen osuutta komission ihmisoikeustoiminnassa voitaisiin parhaiten nostaa, sekä mahdollisen ihmisoikeusverkoston perustaminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1911/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön Urban-aloitteen täytäntöönpanon edistyminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0087 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1911/99 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Yhteisön Urban-aloitteen täytäntöönpanon edistyminen Kreikassa Voisiko komissio kertoa, miten yhteisön Urban-aloitteen täytäntöönpano on edistynyt Kreikassa suunniteltujen määrärahojen maksamisen osalta, katsooko komissio edistymisen olevan tyydyttävää ja jos näin ei ole, mistä se uskoo mahdollisten viivästymisten johtuvan? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1999) Kreikassa toteutetun URBAN-yhteisöaloitteen täytäntöönpanon alkuvaiheessa havaittu viivästyminen johtui siitä, että hallintorakenteita oli välttämätöntä hajauttaa, mikä edellytti pitkiä keskusteluja ja aloitteen hallinnointi koskevien sopimusten allekirjoittamista kansantalousministeriön ja mainitun ohjelman täytäntöönpanosta kyseisessä kuudessa kaupungissa vastaavien elinten kesken. Järjestelmän perustamisen jälkeen aloitteen edistyminen on ollut nopeata, ja kaikki sopimukset on nyt allekirjoitettu. Hankkeita toteutetaan parhaillaan ja eräät hankkeet on saatu jopa valmiiksi. Koska nämä hankkeet ovat pienimuotoisia, niiden voidaan arvioida valmistuvan vuoden 2000 ensimmäisen puoliskon loppuun mennessä. Kreikan viranomaisten komissiolle toimittamien tietojen perusteella kaikki URBAN-aloitteen määrärahat on sidottu, minkä vuoksi voidaan olettaa, että mainittujen määrärahojen kokonaiskäyttöaste toteutuu. Tilanne ei ilmene vielä maksumäärärahojen määrässä, joka on ohjelman alkuvaiheessa tapahtuneen viivästymisen vuoksi vielä melko pieni.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1897/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Leader II -ohjelma (1994‐1999).



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0044 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1897/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Leader II -ohjelma (19941999) Yhteisön rakennerahastojen Italialle Leader II -ohjelmasta myöntämä rahoitus on yhteensä 282 miljoonaa ecua kaudella 19941999. Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille oppilaitoksille, yhtiöille, osuuskunnille tai yksityishenkilöille on myönnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja vielä toteuttamattomat maksut) Leader II -ohjelmasta? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) Yhteisö on myöntänyt Italialle Leader II -yhteisöaloiteohjelman osana yhteensä 329 miljoonaa euroa kaudeksi 19941999. Leader II -yhteisöaloitteelle on ominaista erityisesti sen hajautettu täytäntöönpano alueviranomaisten institutionaalisen toimivallan mukaisesti ja toissijaisuuperiaatetta noudattaen. Leader II -yhteisöaloitteesta jäsenvaltioille annetun tiedonannon(1) mukaisesti kunkin paikallisen toimintaryhmän (paikalliset toimintaryhmät ovat julkisia ja yksityisiä yhteistyökumppaneita, jotka panevat täytäntöön paikallistasolla yhtenäisellä alueella monialaista kehitysstrategiaa) maaseudun innovaatio-ohjelma voi käsittää useampia toiminta-aloja ja se voi koskea erilaisia edunsaajia. Komissio ei osallistu näiden paikallisten toimintaryhmien valintaan, joita Italiassa on 200. Paikalliset toimintasuunnitelmat, joiden täytäntöönpano kuuluu paikallisille toimintaryhmille, hyväksyy jäsenvaltio aluetason päätöksenteossa sovellettavan kumppanuuden mukaisesti. Hankkeiden yksittäinen valinta kuuluu paikallisten toimintaryhmien toimivaltaan yhteisön politiikkaa ja yhteisön rakennerahastojen toimien tukikelpoisuusedellytyksiä noudattaen. Sen vuoksi kaikkiin arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään esittämiin yksityiskohtiin ei voida tässä vaiheessa antaa vastausta. Leader II- aloiteohjelmien edunsaajat ovat lähinnä maaseudulla toimivia pieniä ja keskisuuria yrityksiä, maatalousyrityksiä, paikallisia yhteisöjä (erityisesti kuntia) sekä mainittuja paikallisia toimintaryhmiä kyseisen aloitteen mukaisten uutta luovien toimien toteuttajina. Yksityiskohtaiset ja täsmälliset tiedot kaikista toimenpiteitä voidaan toimittaa parlamentin jäsenelle sen jälkeen, kun tämä aloite on saatu toteutettua. (1) EYVL C 180, 1.7.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2050/99

esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle

(3. marraskuuta 1999)

Aihe: Valtiontuen perusteella tukikelpoiset menot puurunkoisten kalastusalusten valmistuksessa

Galiciassa samoin kuin Euroopan unionin monilla muilla alueilla harjoitetaan perinteistä teollisuudenalaa, jolla rannikkoseutujen kirvesmiehet rakentavat puurunkoisia kalastusaluksia. Ala nykyaikaistuu ja säilyttää asemansa ja pystyy kilpailemaan teräs- tai lasikuiturunkoisia aluksia rakentavien telakoiden kanssa. Galician alueella, joka kuuluu rakennerahastojen tavoitteen 1 alueisiin ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) piiriin ja jolla pienimuotoinen rannikkokalastus on erittäin tärkeä tekijä, on tällä hetkellä 65 yritystä, jotka valmistavat puurunkoisia aluksia, jotka muodostavat olennaisen osan maan kalastuslaivastosta. Nämä yritykset laajentavat markkinoitaan Galician alueen ulkopuolelle ja työllistävät suuren määrän ammattitaitoista työvoimaa.

Näistä tosiasioista huolimatta ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä (21.1.1999, KOM(98) 728 lopull.)(1) sisältää laivaston uudistamiselle ja alusten nykyaikaistamiselle myönnettävää julkista tukea koskevan 10 artiklan 2 kohdassa puurunkoisia kalastusaluksia syrjivän määräyksen, jonka mukaan valtiontuen perusteella tukikelpoiset menot kalastusalusten rakentamisessa voivat olla liitteen IV taulukossa 1 annetut asteikot korotettuina 92,5 prosentilla, jos alusten runko on terästä tai lasikuitua, kun taas puurunkoisten alusten tapauksessa korotuskerroin on vain 37,5 prosenttia.

Aikooko komissio yhdenmukaistaa nämä prosenttiosuudet 92,5 prosentin tasolle, jotta perinteistä kirvesmiesteollisuutta ei asetettaisi heikompaan asemaan?

(1) EYVL C 16, 21.1.1999, s. 12.

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(22. joulukuuta 1999)

Komissio ilmoittaa, että kalastusministerien neuvoston kokouksessa 22. marraskuuta 1999 päästiin poliittiseen sopimukseen kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetusta asetuksesta. Lopullinen hyväksyminen tapahtuu A asiakohtana neuvoston kokouksessa 16. joulukuuta 1999.

Vuoden 1999 loppuun asti voimassa olevaan asetukseen verrattuna 1. tammikuuta 2000 voimaan tulevassa uudessa asetuksessa on monia uudistuksia. Erityisesti uudistetaan kalastusalusten rakentamiseen annettavan julkisen tuen tukikelpoisten kustannusten rajoja, jotka eivät enää ole riippuvaisia käytetystä materiaalista.

Kaikki saman vetoisuusluokan kalastusalukset voivat siis saada rakennusvaiheessa saman verran julkista tukea riippumatta siitä, onko ne tehty puusta, metallista vai lasikuidusta.

Tällaisen säännöksen soveltaminen ei tietenkään rajoita saman asetuksen niiden edellytysten noudattamista, joiden perusteella kalastusalusten rakentamiseen voidaan myöntää julkista tukea.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2042/99

esittäjä(t): Lennart Sacrédeus (PPE-DE) komissiolle

(3. marraskuuta 1999)

Aihe: Ruotsissa teurastetut lehmät

Etelä-Ruotsin Ljungskilessä teurastettiin kuusi tervettä lehmää 7. lokakuuta, koska niiden omistaja ei ollut halunnut merkitä lehmiä 1. tammikuuta 1998 voimaan tulleiden EU:n säännösten mukaisesti. Lehmät ammuttiin niityllä ja kuljetettiin sen jälkeen polttolaitokseen. Ruotsin maatilahallituksen näkemyksen mukaan EU:n säännökset on muotoiltu siten, että merkitsemättömät lehmät on tapettava paikan päällä ilman, että niitä saa kuljettaa edes teurastamoon. Poikkeuksiin ei ole mahdollisuuksia. Onko tällainen säännösten tulkinta komission tarkoituksena?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 1999)

Komissiolla ei ole tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta erityistapauksesta. Yleisesti ottaen on kuitenkin tärkeää pitää mielessä tällä alalla sovellettavat säännöt, sellaisena kuin niistä on säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän hallinnollisten vähimmäisseuraamusten soveltamisen osalta(1) 27. helmikuuta 1998 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 494/98. Asetuksen 1 artiklassa säädetään seuraavaa: Jos tilalla on yksi tai useampi eläin, joka ei täytä yhtään asetuksen (EY) N:o 820/97 3 artiklassa säädettyä vaatimusta, kaikkia eläinten siirtoja kyseisen pitäjän tilalle tai tilalta rajoitetaan. Jos eläinten pitäjä ei voi todistettavasti tunnistaa eläintä kahden työpäivän kuluessa, se on hävitettävä välittömästi eläinlääkintäviranomaisten valvonnassa ja ilman toimivaltaisen viranomaisen myöntämää korvausta.

Artiklassa tarkoitetaan niitä nautaeläimiä, joilla ei ole mitään tunnistusmerkkiä (korvamerkkiä, mainintaa atk-pohjaisessa tietokannassa, passia, merkintää tilan omassa rekisterissä). Tällaisessa poikkeuksellisen vakavassa tapauksessa, säädetyn määräajan kuluttua, eläin voidaan perustellusti teurastaa, jos määräysten rikkominen voi aiheuttaa vaaran ihmisten ja eläinten terveydelle.

Tästä asiasta on yhteisön lainsäädännössä säädetty asetuksen muodossa (asetus (EY) N:o 494/98). Tällainen säädös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja joustavampi jäsenvaltion lainsäädäntö on ristiriidassa sen kanssa.

Ruotsin viranomaiset eivät kuitenkaan ole esittäneet komissiolle alalla sovellettavan asetuksen muuttamista koskevaa pyyntöä.

(1) EYVL L 60, 28.2.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1947/99 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle. Kosovo.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1947/99 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Kosovo Kosovon itsenäisyyttä kannattavat yhä useammat tahot, erityisesti yhdysvaltalaiset poliitikot. Euroopassa taas tuetaan toisaalta rigoristisesti Jugoslavian alueellista yhtenäisyyttä ja toisaalta sellaisen politiikan harjoittamista käytännössä, jossa otetaan huomioon Kosovon uusi todellisuus. Eikö neuvosto ole sitä mieltä, että Euroopan kaksijakoinen suhtautuminen saattaa ajan mittaan vaarantaa Kosovon lopullisen aseman määrittelyn? Eikö neuvosto ole sitä mieltä, että Euroopan unionin olisi ripeästi esitettävä Kosovon lopullisen aseman ratkaisemista poliittisesti ja ehdotettava Kosovon ja Albanian yhdistymistä? Näin päästäisiin eroon sekä kaksijakoisista kannanotoista ja niistä keskipitkällä aikavälillä seuraavista riskeistä että Balkanin pirstoutumista entistään pahentavan itsenäistymisen tukemisesta. Onko neuvosto joka tapauksessa valmis osoittamaan merkittävän osan jälleenrakennussuunnitelman varoista uusien kulkuväylien rakentamiseen ja olemassaolevien kunnostamiseen Albanian ja Kosovon välillä? Vastaus (31. tammikuuta 2000) EU:n Kosovon-politiikka on perustunut vakaasti siihen, että kaikki osapuolet noudattavat kaikilta osin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1244. Tämän vuoksi neuvosto ei pidä EU:n suhtautumista kaksijakoisena. Huhuilla Kosovon itsenäisyyden väistämättömyydestä on kielteinen vaikutus, ja neuvosto torjuu ne tiukasti sekä pitää kiinni Jugoslavian liittotasavallan alueellisesta yhtenäisyydestä. Vakaussopimuksen jossa EU:lla on keskeinen asema kaikki osapuolet vahvistivat äskettäin juhlallisesti sitoutumisensa muun muassa kaikkiin YK:n peruskirjassa, Helsingin päätösasiakirjassa, Pariisin peruskirjassa sekä vuoden 1990 Kööpenhaminan asiakirjassa vahvistettuihin periaatteisiin ja normeihin. Neuvosto haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että vakaussopimuksen pohjalta perustettu taloudellisen jälleenrakennuksen, kehityksen ja yhteistyön työryhmä käsittelee myös kysymystä uusien liikenneväylien rakentamisesta Kaakkois-Eurooppaan. Työryhmän perustamiskokouksessa 9. lokakuuta Barissa useat alueen maat ja EIP esittivät infrastruktuureihin liittyviä hankkeita, joiden toteuttamisedellytyksiä ja rahoitusta tarkastellaan parhaillaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1907/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Toimintaohjelma Aidsin ennaltaehkäisemiseksi (1996‐2000).



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0085 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1907/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Toimintaohjelma Aidsin ennaltaehkäisemiseksi (19962000) Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille oppilaitoksille, yhtiöille, osuuskunnille tai yksityishenkilöille on myönnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja vielä toteuttamattomat maksut) toimintaohjelmasta Aidsin ennaltaehkäisemiseksi (19962000) (jota varten varatut yhteisön varat koko ohjelman ajaksi ovat 49,6 miljoonaa ecua)? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1999) Aidsin ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä 29. maaliskuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 647/96/EY(1) mukaisesti rahoitustukea voidaan myöntää hankkeille, jotka vastaavat ohjelman tavoitteita ja joista saadaan lisäarvoa yhteisön tasolla. Komission täytäntöönpanovaltuuksia koskevien yksityiskohtaisten ohjeiden mukaisesti parlamentille toimitetaan vuosittain luettelo saaduista rahoituspyynnöistä (myös niistä, jotka on katsottu tukikelpoisiksi). Vuosina 1996, 1997 ja 1998 tuettuja hankkeita koskevat keskeiset tiedot ovat kaikkien asiasta kiinnostuneiden henkilöiden ja elinten saatavilla. Vuotta 1999 koskeva aineisto saadaan valmiiksi marraskuun 1999 kuluessa. Tuettuja hankkeita koskevat yleiset tiedot ovat saatavilla myös Internetissä(2). Komissio arvioi kaikkia ohjelmasta tukea saaneita hankkeita sekä tieteellisten ansioiden että rahoituksen kannalta. Komissio on toimittanut parlamentille ja neuvostolle ohjelman arviointia koskevan väliraportin(3), jossa käsitellään pääasiassa vuosia 1996 ja 1997. Raportissa komissio tarkastelee johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä kyseisen ohjelman ja siihen liittyvien muiden yhteisön politiikan osa-alueiden, ohjelmien ja aloitteiden välillä. Lisäksi siinä arvioidaan toteutettuja toimia, jotta voitaisiin lisätä ohjelman kiinnostavuutta ja vaikutusta. Tässä tarkoituksessa komissio on tukeutunut ulkopuolisen asiantuntijaryhmän ja ohjauskomiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien lausuntoihin. (1) EYVL L 95, 16.4.1996. (2) http://europa.eu.int/comm/dg05/phealth/aids/projects.htm. (3) KOM(1999) 463 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1457/99 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Terveysvaikutteiset elintarvikkeet.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0004 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1457/99 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Terveysvaikutteiset elintarvikkeet Onko komission mielestä oikeutettua viivästyttää Unileverin kolesterolia alentavan margariinin markkinoille pääsyä, kun otetaan huomioon, että suomalaisen Raision vastaava tuote on jo Suomen markkinoilla ja McNiels aloittaa sen markkinoinnin useissa EU:n jäsenvaltioissa? Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1455/99, E-1456/99, E-1457/99 ja E-1458/99 (15. lokakuuta 1999) Komissio ei aio ehdottaa uusia säännöksiä ns. terveysvaikutteisten elintarvikkeiden merkitsemisestä. Terveysvaikutteisten elintarvikkeiden luokkaa ei ole tällä hetkellä lainkaan yhteisön lainsäädännössä, ja siksi niihin sovelletaan kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 79/112/ETY(1) yleisiä säännöksiä. Vuonna 1997 Unilever pyysi Alankomaissa lupaa saattaa yhteisön markkinoille keltaisesta rasvasta valmistetun levitteen, johon on lisätty fytosteroliestereitä. Tämä oli tarkoitus toteuttaa uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97(2) mukaisesti. Unileverin oli täytynyt myös olettaa, ettei heidän tuotteensa olennaisilta osiltaan vastannut suomalaisen Raision tekemää tuotetta, koska se ei vedonnut asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 4 kohtaan. Siinä määrätään lyhyempi markkinoillesaattamismenettely sellaisille tuotteille, jotka ovat olennaisilta osiltaan samanlaisia jo olemassa olevien elintarvikkeiden tai elintarvikkeiden ainesosien kanssa. Komissiolla ei ollut mitään huomautettavaa Unileverin tuotteen ensiarviointiraportista, jonka Alankomaiden viranomaiset laativat. Useat jäsenvaltiot esittivät kuitenkin perusteltuja vastalauseita. Tällöin lupa voidaan antaa ainoastaan, jos noudatetaan asetuksen (EY) 258/97 13 artiklassa määrättyä menettelyä. Koska jäsenvaltioiden esittämät vastalauseet liittyivät kansanterveydellisiin seikkoihin, komissio kuulee elintarvikealan tiedekomiteaa asetuksen (EY) 258/97 11 artiklan mukaisesti. Elintarvikealan tiedekomitean lausuntoa odotetaan parhaillaan. Raision tuotteen osalta komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan komission vastaukseen Jan Mulderin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1506/99(3). (1) EYVL L 33, 8.2.1979. (2) EYVL L 43, 14.2.1997. (3) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 4.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1823/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Alueellisten elinten poliittisen ja lainsäädännöllisen toimivallan harjoittaminen Eurooppa-neuvostossa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0058 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1823/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Alueellisten elinten poliittisen ja lainsäädännöllisen toimivallan harjoittaminen Eurooppa-neuvostossa Tulevan hallitusten välisen konferenssin on määrä tarkistaa unionin perussopimuksia ja komissiolla on siinä aloiteoikeus. Voiko komissio esittää uudistusta, jolla varmistettaisiin sellaisten alueellisten (autonomioiden, osavaltioiden jne.) poliittisten elinten, joilla on erityistä poliittista sekä talous-, sosiaali- ja kulttuuriasioihin liittyvää toimivaltaa, osallistuminen Eurooppa-neuvoston kokouksiin silloin kun neuvosto käsittelee niille erityisen tärkeitä asioita? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1999) Jäsenvaltioilla on hyvin erilaiset sisäiset rakenteet. EY:n perustamissopimuksen 203 artiklan (ent. 146 artikla) mukaan kukin jäsenvaltio saa valita edustajansa neuvoston kokouksiin oman erityistilanteensa mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1654/99 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle. Maataloustuotteiden käyttö muuhun tarkoitukseen kuin ravinnoksi.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1654/99 esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Maataloustuotteiden käyttö muuhun tarkoitukseen kuin ravinnoksi Kesannolla viljellyistä öljynsiemenistä saa Euroopan unionissa hehtaaripalkkiota 68,83 euroa tonnia kohden. Palkkio myönnetään kuitenkin ainoastaan öljynsiemenistä, jotka on lueteltu asetuksen (EY) N:o 1586/97(1) liitteessä I. Koska muista öljynsiemenistä ei myönnetä palkkiota, on vaikeaa ottaa käyttöön uusia kasvilajeja, joita voitaisiin viljellä muuhun tarkoitukseen kuin ravinnoksi. Onko Euroopan komissio valmis toteuttamaan toimia, jotta kaikki öljynsiemenet kuuluisivat samaan tukijärjestelmään, mikä mahdollistaisi maataloustuotteiden kehittämisen tällä tavalla muuhun tarkoitukseen kuin ravinnoksi? (1) EYVL L 215, 7.8.1997, s. 3. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. lokakuuta 1999) On totta, että kesannoidun maan käyttöä koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä sellaisten raaka-aineiden tuottamisen osalta, jotka käytetään yhteisössä ensisijaisesti muuhun tarkoitukseen kuin ihmisten tai eläinten ravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen, 29 päivänä heinäkuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1586/97 (ns. non-food-asetus) soveltamiseksi tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1765/92(1) 2 artiklan 5 kohdassa säädetty korvaus myönnettiin ainoastaan mainitun asetuksen liitteessä I tai tarvittaessa liitteessä II luetelluista raaka-aineista. Agenda 2000 -asiakirjan hyväksymisen jälkeen tapahtuneen non-food-asetuksen uudelleen laatimisen, sen seurauksena tapahtuneen asetuksen (ETY) N:o 1765/92 kumoamisen ja 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun uuden asetuksen (EY) N:o 1251/1999(2) voimaantulon vuoksi myös liitteisiin sisältyvien raaka-aineiden luokittelua on tarkistettu. Siten kesannoidun maan käytöstä muuhun kuin elintarvikkeiden ja rehun tuotantoon tarkoitettujen raaka-aineiden tuotantoon annetun asetuksen liitteessä I rypsin- ja rapsinsiemeniä koskeva yhdistetyn nimikkeistön koodi (CN) ex 1205 00 90 on nyttemmin muotoiltu uudelleen. Siinä otetaan huomioon, että korvaukseen oikeutettujen lajikkeiden määrittelemiseksi on johdonmukaisuuden, yksinkertaistamisen ja moitteettoman hallinnoinnin vuoksi tarpeen viitata yhteisön lajikeluetteloon, kuten asetuksen (EY) N:o 1251/1999 yksityiskohtaisia soveltamissääntöjä koskevassa uudessa asetusluonnoksessa täsmennetään. Tämän vuoksi pinta-alaan perustuvan korvauksen myöntämisellä pyritään tiettyjen öljysiementen osalta edistämään uusien, muuhun kuin elintarviketuotantoon tarkoitettujen viljelmien kehittämistä. (1) EYVL L 181, 1.7.1992. (2) EYVL L 160, 26.6.1999.