KIRJALLINEN KYSYMYS E-1063/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle. Montenegron kansan itsenäistymistään koskevan valinnan ja Jugoslavian hallituksen rankaisemisen ja palkitsemisen välisen yhteyden lopettaminen.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1063/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle (5. huhtikuuta 2001) Aihe: Montenegron kansan itsenäistymistään koskevan valinnan ja Jugoslavian hallituksen rankaisemisen ja palkitsemisen välisen yhteyden lopettaminen 1. Voiko neuvosto vahvistaa, että EU:n troikka vieraili 9. helmikuuta 2001 Montenegron pääkaupungissa Podgoricassa ja että se toi siellä Montenegron presidentille ja pääministerille esille kantansa, jonka mukaan Montenegron pitäisi päästä Serbian kanssa sopimukseen Jugoslavian liittotasavallan säilyttämisestä uudessa muodossa? 2. Muistaako neuvosto, että se omaksui vuodenvaihteessa 19911992 Euroopan unionin nimessä kannan, jonka mukaan kaikilla senaikaisen Jugoslavian Sosialistisen liittotasavallan kuudella osavaltiolla oli yhtäläinen oikeus tulla tunnustetuksi itsenäisenä valtiona, ja että Montenegro oli tuolloin ainoa osavaltio, joka vapaaehtoisesti päätti olla turvautumatta kyseiseen oikeuteen, koska sillä hetkellä poliittinen enemmistö osavaltiossa kannatti vuoden 1918 päätöksen jolla siihen asti itsenäinen Montenegro päätti luopua riippumattomuudestaan ja valita yhteisen tulevaisuuden Serbian kanssa pitämistä voimassa? 3. Voiko neuvosto kuvitella, että Euroopan unionin taannoinen valmius tunnustaa Montenegron valtio on vaikuttanut Montenegron sisäpolitiikkaan ja on myötävaikuttanut sellaisten puolueiden nousuun, jotka kannattavat palaamista itsenäisyyteen, Jugoslavian parlamentti- ja presidenttivaalien viralliseen boikotoimiseen ja siihen, että hallitus valmistelee kansanäänestystä, jossa Montenegron äänestäjät voivat ilmaista kantansa itsenäisyyden puolesta tai sitä vastaan? 4. Miten neuvosto suhtautuu siihen, että montenegrolaisilla itsellään on tilaisuus valita a. hyväksyäkö Jugoslavian uuden, ainoastaan serbialaisten valitseman presidentin Kostunican tarjous uuden Srbija-Crnagora -nimisen (Serbia-Montenegro) (kon)federaation muodostamisesta, vai b. säilyttääkö Milosevicin hallinnon eristyksen aikana syntynyt Montenegron tosiasiallinen itsenäisyys, jolloin maa saisi lopulta saman aseman kuin mikä on tällä välin myönnetty kaikille muille entisen Jugoslavian osavaltioille? 5. Onko neuvosto valmis luopumaan tästä lähtien eroamisen rohkaisemisesta tai vastustamisesta ja siitä, että se pitää eroamisen tai yhdistymisen valintaa syynä Jugoslavian hallinnon, oli se mikä tahansa, rankaisemiseen tai palkitsemiseen ja tunnustamaan, että demokratia, rauha ja vakaus turvataan parhaiten, jos valtion tulevaisuudesta eivät päätä ulkopuoliset tahot, vaan asukkaat itse? Vastaus (20. marraskuuta 2001) Neuvosto vahvistaa EU:n troikan vierailleen Podgoricassa 9. helmikuuta selvittääkseen muun muassa EU:n kantaa Serbian ja Montenegron tuleviin suhteisiin. Troikka korosti tarvetta vuoropuheluun ja yksipuolisten toimien välttämiseen, koska niillä voisi olla vahingollisia seurauksia Länsi-Balkanin alueen vakaudelle. Troikka ilmoitti myös, että EU:n mielestä olisi parempi määritellä uudelleen liittovaltion muoto. EU:n troikalta saatiin samanlainen viesti 22. huhtikuuta pidettyjen Montenegron parlamenttivaalien jälkeen. Neuvosto ei ole koskaan rohkaissut Montenegroa tulemaan itsenäiseksi valtioksi. Jopa Milosevicin hallinnon viime vaiheessa, jolloin EU tuki Montenegroa poliittisesti ja taloudellisesti Belgradin lisääntyvää painostusta vastaan, EU kehotti edelleen presidentti Djukanovicia pysymään liittovaltion piirissä. Montenegron itsenäisyys, etenkin joskaan ei pelkästään, jos se julistetaan yksipuolisesti, aiheuttaisi todennäköisesti domino-ilmiön alueen muissa osissa, kuten Kosovossa, Sandjakissa tai entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian albaniankielisissä osissa, ja siitä koituisi vakava uhka Balkanin vakaudelle. Kansainvälinen yhteisö maksaa Balkanin epävakaudesta kalliin hinnan, kuten alueen väestökin, ja sillä on sen vuoksi oikeus ottaa kantaa Balkanin tilanteeseen. Tämän vuoksi neuvosto kannattaa edelleen neuvotteluratkaisua, joka olisi molempia osapuolia tyydyttävä ja perustuisi demokraattiseen, avoimeen menettelyyn ja jonka pohjalta Belgrad ja Podgorica voisivat jälleen aloittaa vuoropuhelun niiden suhteiden taustalla olevien perustuslakijärjestelyjen määrittelemiseksi uudelleen uusissa liittovaltiollisissa puitteissa, demokratian periaatteita noudattaen ja alueen vakautta edistävissä oloissa. Äskettäin pidettyjen Montenegron vaalien tulokset ovat myös rohkaisevia tältä osin. Jugoslavian liittotasavallan radikaalisti muuttunut poliittinen tilanne ja demokraattisen hallituksen nimittäminen Belgradiin sekä federaation että tasavallan tasolla edistänee tällaista ratkaisua.