ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/208

(2004/C 33 E/211)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2075/03

esittäjä(t): Elspeth Attwooll (ELDR) ja Catherine Stihler (PSE) komissiolle

(24. kesäkuuta 2003)

Aihe: Kalajauhon käyttämistä märehtijöiden rehuna koskevan kiellon kumoaminen

Nykyinen kielto käyttää kalajauhoa märehtijöiden rehuna pantiin täytäntöön joulukuussa 2000 varotoimena BSE-tilanteen jälkeen. Kalajauhon kulutuksen ja TSE:n tai BSE:n välistä yhteyttä ei kuitenkaan ole todistettu.

TSE-säännöksiä ja tarkistettua eläimistä saatavia sivutuotteita koskevaa lainsäädäntöä on sovellettu joulukuusta 2000 lähtien. On myös kehitetty melko hyvä yhteistesteihin perustuva analyysimenetelmä, jonka avulla lihaluujauho voidaan erottaa kalajauhosta. Kalajauhoteollisuus on ottanut käytäntöön laatutarkkailujärjestelmiä, jotka varmistavat, että markkinoille tuleva kalajauho on puhdasta, turvallista ja että sen alkuperä voidaan jäljittää. Riskiarviointien mukaan pahimmassa tapauksessa kalajauhon ristikontaminaatio voisi olla mahdollinen kerran sadassa vuodessa.

Aikooko komissio edellä mainitun ja kiellon työllisyysvaikutuksen huomioon ottaen kumota kiellon säännökset sen voimassaolon päättymispäivänä 30. kesäkuuta 2003?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(5. elokuuta 2003)

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät hiljattain ehdotuksen asetukseksi (1), jolla pidennetään tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (2) siirtymätoimenpiteiden täytäntöönpanokautta 30. päivään heinäkuuta 2005. Täytäntöön-panokauden pidentäminen on tarpeen, koska valtioiden BSE-tilanteen määrittäminen on viivästynyt jonkin verran. Kalajauhon käyttökielto märehtijöiden ruokinnassa on yksi siirtymätoimenpide, jonka täytäntöönpanokautta jatkettiin.

Lisäksi parhaillaan on hyväksyttävänä komission ehdotus nykyisten rehunkäyttökieltojen sisällyttämisestä asetukseen (EY) N:o 999/2001 ilman vahvistettua aikataulua, ja näin ollen rehunkäyttökieltoa koskevan siirtymätoimenpiteen päättämisestä. Ehdotusta sovelletaan 1. syyskuuta 2003 alkaen.

Kalajauhoon sellaisenaan ei liity BSE-vaaraa. Kalajauhon käyttökielto ruokinnassa perustuu valvonta-ongelmiin. Kalajauho saattaa haitata märehtijäperäisen lihaluujauhon esiintymisen valvontaa rehussa. Hiljattain tehdyn yhteistestin alustavat tulokset osoittavat, että puolella laboratorioista oli nykyisin menetelmin vaikeuksia havaita 0,1 prosentin nisäkäsperäisen proteiinin esiintymistä rehussa, joka sisältää 5 prosenttia kalajauhoa. Tutkimuksia menetelmien kehittämiseksi jatketaan.

Tämän vuoksi on asianmukaista tarkastella uudelleen kalajauhon käyttöä märehtijöiden ruokinnassa vasta, kun käytettävissä on uuden tieteellisen kehityksen mukaisia parempia valvontamenetelmiä, sekä tarvittaessa riskinarvioinnin tulosten mukaan.

Käyttökieltoa koskevaa tilannetta arvioiva komission valmisteluasiakirja toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle lähiviikkoina.

(1) KOM(2003) 103 lopullinen.

(2) EYVL L 147, 31.5.2001.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/261

(2004/C 65 E/275)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3034/03

esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle

(17. lokakuuta 2003)

Aihe: Tietokoneella toteutettujen keksintöjen patenttien voimassaoloaika

Syyskuun 24. päivänä pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti äänesti ensimmäisessä käsittelyssä ehdotuksesta direktiiviksi, joka koskee tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuutta.

Parlamentin tarkistaman ehdotuksen 8 artiklan b kohdan mukaisesti komission on annettava parlamentille ja neuvostolle kertomus siitä, ovatko patenttien voimassaoloaikaa koskevat säännöt asianmukaisia sekä siitä, ovatko patentoitavuudelle asetettujen vaatimusten ja etenkin uutuuden, keksinnöllisyyden ja patenttivaatimuksen laajuuden määrittelystä annetut säännöt asianmukaisia.

Katsooko komissio, että patentin perinteinen voimassaoloaika (20 vuotta) sopii todella myös atk-ohjelmistoihin liittyviin keksintöihin? Olisiko komission mielestä suotavaa, että kyseisten huipputekniikan keksintöjen patenttien perinteistä voimassaoloaikaa lyhennettäisiin? Katsooko komissio, että asiaa koskeva päätös voisi edistää atk-ohjelmistoihin liittyvien keksintöjen välistä kilpailua yhteisön markkinoilla?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(18. marraskuuta 2003)

Patenttilainsäädännölle on jo kauan ollut luonteenomaista, että kaikkien keksintöjen suojan voimassaoloaika on sama kaikilla tekniikan aloilla. Tätä periaatetta on vaalittu vankkana oikeudellisena velvoitteena kansainvälisellä tasolla teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevassa sopimuksessa (TRIPS-sopimuksessa). Ainoa tästä säännöstä nykyisin tehtävä poikkeus on se, että suojan voimassaoloaikaa voidaan jatkaa sellaisten tuotteiden tapauksessa, joiden hyväksyntämenettely on pitkä ja joiden tehokas suoja markkinoilla olisi siten suhteellisen lyhytaikainen tällaisen järjestelyn puuttuessa.

Komissio on kuitenkin tietoinen väitteistä, joiden mukaan kaikilla tekniikan aloilla ei ole tarkoituksenmukaista, että suoja on voimassa tavanomaiset 20 vuotta. Tästä syystä komissio on vastauksessaan ehdotuksen ensimmäisessä käsittelyssä tehtyihin tarkistuksiin luvannut tarkastella asiaa. Tarkastelussa otetaan luonnollisesti huomioon tarve edistää innovaatioita ja kilpailua. On kuitenkin ymmärrettävä, että tällä osa-alueella tehtäviin muutoksiin liittyy merkittäviä oikeudellisia ja teknisiä haasteita. Esimerkiksi käytännössä on vaikeaa määritellä riittävän tarkoin ja aukottomin oikeudellisin termein, mihin kohteisiin erilaisia suojan ehtoja sovelletaan. Jos kuitenkin katsotaan, että tällaisen muutoksen tekeminen on edellä mainituista syistä toivottavaa ja toteutettavissa, asia olisi tarpeen asettaa poliittiseksi tavoitteeksi kansainvälisissä neuvotteluissa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/128

(2004/C 78 E/0130)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2566/03

esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle

(6. elokuuta 2003)

Aihe: EU-tuki rakennushankkeille Italiassa

Saksan Batzenhofenissa kotipaikkaansa pitävä yritys Planten en Bloemen on rakennuttanut Italian Salernossa pääpaikkansa omaavalla yrityksellä Europepartner Geom. Cataffo Doriano varastohallin Saksan Täfertingeniin. Hankkeen arvo on 850 000 euroa. Rakennusfirma on toivonut EU:lta tukea ja on jo ilmoittanut anoneensa sitä. Rakennushanke ei ole valmistunut, ja italialainen rakennusyrittäjä on muuttanut tuntemattomaan paikkaan.

1. Onko yleensä mahdollista tukea tällaisia hankkeita?

2. Jos on, mistä ohjelmasta tukea voidaan maksaa?

3. Onko edellä mainittuun hankkeeseen anottu tukea?

4. Jos on, milloin ja kuinka paljon tukia on maksettu?

5. Onko tilitykset tehty oikein?

6. Onko komissio tietoinen, että hanke on keskeneräinen?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(23. syyskuuta 2003)

Komissio voi vahvistaa, että kyseiselle alueelle ei voida myöntää Euroopan aluetukea rakennerahastoista eikä se kuulu yhteisen maatalouspolitiikan maaseudun kehittämisohjelman piiriin. Näin ollen Baijerin viranomaiset eivät voi myöntää kyseiselle hankkeelle tukea mistään yhteisön rahoitusvälineestä.

Komission saamien tietojen mukaan hanke on vielä kesken, mutta komissio haluaa tarkentaa, että yhteisön osarahoitusta voi hakea Baijerin viranomaisilta ainoastaan investoija (tässä tapauksessa Planten en Bloemen, Batzenhofen) eikä yksittäinen urakoitsija.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/190

(2004/C 78 E/0196)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2924/03

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(6. lokakuuta 2003)

Aihe: EU:n neuvosto energiatoimitusten varmistamiseksi

Juuri päättynyt kesä 2003 jää historiaan muun muassa lukuisten sähkökatkosten vuoksi. Monet alueet jäivät vaille energiaa, joka julkisen tahon on taattava kansalaisilleen.

Koska yksi näistä alueista oli Lontoon alue Yhdistyneessä kuningaskunnassa, analyytikot ovat alkaneet miettiä, olisiko Euroopan unioniin perustettava neuvosto, joka valvoisi energiantoimitusten takaamista niiden eri muodoissa, jotta edellä mainituilla alueilla koettu ahdistus ei leviäisi yhteisön muille leveysasteille.

Katsooko komissio, että olisi perustettava energiatoimitusten varmuutta käsittelevä neuvoa-antava neuvosto, jotta koko EU:ta suojeltaisiin mahdollisilta sähkökatkoksilta, joita sattui monin paikoin kesällä 2003?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(13. marraskuuta 2003)

Mikään sähköjärjestelmä ei voi olla sataprosenttisen toimintavarma. Tästä huolimatta vuonna 2003 sattuneiden lukuisten sähkökatkosten säännöllinen toistuminen olisi kiusallista Euroopan kansalaisten kannalta.

Yleisesti ottaen komission kanta on, että sähköntoimitusten jatkuvuuden varmistaminen on jäsenvaltioiden tehtävä. Kanta koskee sekä riittävää sähköntuotantoa (kulutuksen suhteen riittävä tuotantokapasiteetti kaikkina aikoina) että riittävää verkostoa (kuormituksen kannalta riittävä siirto- ja jakeluverkoston kapasiteetti kaikkina aikoina).

Koska koko Euroopan sähkönsiirtoverkot ovat kuitenkin yhteydessä toisiinsa, tarvitaan siirtoverkon haltijoiden välistä tiivistä yhteistyötä. Tämän vuoksi sähkönsiirron koordinointiliitto (Union of Co-ordination of Transmission of Electricity, UCTE) on sähköalan sääntelyä käsittelevän Firenzen foorumin pyynnöstä aloittanut toimintakäsikirjan laatimistyön tavoitteenaan luoda UCTE-verkkoa koskevia sitovia turvallisuus- ja luotettavuussääntöjä.

Tämän työn avulla pyritään pääasiassa yhdistämään siirtoverkon haltijoiden välisiä nykyisiä sopimuksia, jotka ovat olleet voimassa useita vuosia. Komissio, eurooppalaiset sääntelyviranomaiset, UCTE-alueen ulkopuoliset siirtoverkon haltijat ja muut sidosryhmät ovat myös osallistuneet tähän työhön. Rajat ylittävää sähkön kauppaa koskeva asetus antaa mahdollisuuden sisällyttää ylikuormituksen hallintaa koskeviin suuntaviivoihin yhteisiä sääntöjä verkon käyttöä ja toimintaa koskevista turvallisuuden ja toiminnan vähimmäisvaatimuksista. Komission tavoitteena on, että tuleviin suuntaviivoihin sisällytetään tämäntyyppisiä perussääntöjä käsikirjan kehittämisen tueksi.

Myös sitä pidetään tärkeänä, että voimassa oleva sääntelykehys varmistaa riittävät investoinnit sähkön tuotanto- ja jakeluinfrastruktuuriin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Komissio aikoo vuoden 2003 loppuun mennessä antaa asiaa koskevan tiedonannon, joka sisältää täsmällisiä ehdotuksia.
4.

Useimmissa jäsenvaltioissa julkiset yleisradioyhtiöt rahoitetaan ainakin osittain televisiolupamaksuilla. Niiden määrissä ja perimistä koskevissa käytännön järjestelyissä on eroja. Yleistä on myös kaksois-rahoitusjärjestelmä, joka on julkisten varojen ja mainostulojen yhdistelmä. Komissio katsoo, että kyseisen kotitalouksia koskevien lupamaksujen käyttöönotto ja kaksoisrahoitusjärjestelmän valinta on valtiontukisääntöjen mukaista, kunhan julkiselle yleisradioyhtiölle myönnettyjen varojen kokonaismäärä ei ylitä julkisen palvelun tehtävien täyttämisestä aiheutuvia nettokustannuksia. Tämä merkitsee, että julkisten palvelujen kustannusten lisääntymisellä perusteltavissa oleva kokonaisrahoituksen lisääminen on valtiontukia koskevien EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaista.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/619

(2004/C 88 E/0638)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1891/03

esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) ja Jan Wiersma (PSE) komissiolle

(6. kesäkuuta 2003)

Aihe: Iranin ydinalan toimet

Euroopan unioni neuvottelee parhaillaan Iranin kanssa osapuolten välisestä kauppasopimuksesta. Iran harjoittaa ydinalan toimintaa, joka ei ole Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) mielestä täysin avointa. IAEA:n tarkastajat vierailivat Iranissa helmikuussa 2003. He ovat edelleen epäluuloisia ja ovat pyytäneet Irania vastaamaan kirjallisesti kysymyksiinsä.

Onko komissio samaa mieltä siitä, että ydinalan toimia koskeva ehdoton avoimuus on kauppasopimuksen tekemisen ennakkoehto?

Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jos Iran ei ole ehdottoman avoin ydinalan toimiensa suhteen?

Onko komissio valmis lopettamaan neuvottelut, jos ehdottomaan avoimuuteen ei päästä tässä kysymyksessä?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(17. heinäkuuta 2003)

Euroopan unioni on toistuvasti ilmoittanut, että joukkotuhoaseet ovat eräs tärkeimmistä huolenaiheista sen ja Iranin välisissä suhteissa. Komissio tunnustaa, että Iranilla on oikeus ydinsulkusopimuksen sopimus- puolena kehittää ydinenergiaa rauhanomaisiin tarkoituksiin, mutta se tukee voimakkaasti unionin näkökantaa, jonka mukaan Iranin toiminnan on oltava täysin avointa kyseisen sopimuksen mukaisesti. Tässä yhteydessä komissio on tyytyväinen Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) kertomukseen, mutta panee huolestuneena merkille, että Iranin kerrotaan jättäneen täyttämättä tietyt ydinmateriaa-livalvontasopimuksen mukaiset velvoitteensa. Komissio luottaa siihen, että Iran korjaa nämä puutteet viipymättä ja toivoo, että Iran liittyy asianmukaisiin kansainvälisiin sopimuksiin avoimuuden lisäämisen varmistamiseksi.

Unioni tulee jatkuvasti tarkkailemaan Iranin kehitystä tällä alalla. Iranin lähitulevaisuudessa toteuttamat myönteiset toimenpiteet sen ydinvoimaan liittyvien toimien osalta, mukaan luettuna täyden avoimuuden saavuttaminen, auttaisivat epäilemättä kauppa- ja yhteistyösopimusneuvotteluja. Päinvastaisessa tapauksessa vaikutukset neuvotteluihin saattaisivat olla kielteiset.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/597

(2004/C 88 E/0610)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0306/03

esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle

(4. helmikuuta 2003)

Aihe: Ihmisoikeustilanne Zimbabwessa

Onko komissio tietoinen siitä, että 22. tammikuuta Zimbabwessa uhkailtiin palopommein Amani Trust -kansalaisjärjestöä, joka tukee kidutuksen uhreja? Tietääkö komissio, että Amani Trust on tämän takia joutunut keskeyttämään toimintansa?

Onko komissio selvillä siitä, minkälaisessa tilanteessa elävät parlamentin jäsen ja MDC:n edustaja Job Shikala, Ihmisoikeusfoorumi-kansalaisjärjestössä lakimiehenä toimiva Gabriel Shumba, Charles Mutama, piispa Shumba ja T. Magaya? Lääketieteellisissä tutkimuksissa on ilmennyt, että heitä on kidutettu sähköšokein.

Onko komissio valmis tiedustelemaan, mikä on kyseisten Zimbabwen kansalaisten kohtalo ja Amani Trustin nykyinen tilanne? Voiko komissio vastatessaan tähän kysymykseen antaa tietoja selvityksen tuloksista?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(7. maaliskuuta 2003)

Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamista tosiasioista, joita voidaan pitää konkreettisina esimerkkeinä Zimbabwen ihmisoikeustilanteen huononemisesta tällä hetkellä. Komission Hararen lähetystöstä saadut raportit vahvistavat poliittisiin syihin perustuvien väkivallantekojen lisääntymisen, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa.

Unioni reagoi tähän antamalla 20. helmikuuta 2003 julistuksen, jossa se ilmaisi huolestumisensa opposition ja kansalaisjärjestöjen jäsenten viimeaikaisista mielivaltaisista pidätyksistä, epäinhimillisestä kohtelusta ja kidutuksista. Unioni vaatii Zimbabwen hallitusta lopettamaan kaiken em. henkilöihin kohdistuvan häirinnän, pelottelun ja väkivallan. Se kehottaa hallitusta ja politiikkaan osallistuvia tahoja aloittamaan vakavan vuoropuhelun nykyisten mittavien ongelmien voittamiseksi humanitaarisella, sosiaalisella ja talouden aloilla.

Ihmissoikeuksien kunnioitus, joka on Cotonoun sopimuksen keskeisiä osia, on yksi keskeisistä ehdoista, joita tarkastellaan jatkuvasti neuvoston 18. helmikuuta 2002 tekemän päätöksen yhteydessä, joka koski Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen saattamista päätökseen. Tästä syystä komissio seuraa tarkasti ihmisoikeustilannetta ja se on ryhtynyt ja vastedeskin ryhtyy asianmukaisiin toimiin maan heikkenevän ihmisoikeustilanteen korjaamiseksi. Komissio ei kuitenkaan voi tehdä tutkimuksia ja raportoida yksittäisistä tapauksista.

Komissio pitää valitettavana Amani Trustiin kohdistunutta häirintää, jonka vuoksi se joutui lopettamaan toimintansa. Se oli riippumaton ja maineikas järjestö, joka tarjosi apuaan kaikille järjestäytyneen väkivallan eri muotojen uhreille ja jonka toimintaa Zimbabwen vaikeissa oloissa aina arvostettiin.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/359

(2004/C 88 E/0365)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-1631/03

esittäjä(t): Carlos Coelho (PPE-DE) komissiolle

(12. toukokuuta 2003)

Aihe: Kansalaisuuteen perustuva syrjintä

Euroopan yhteisön kehitys on jo ylittänyt puhtaasti taloudellisen ulottuvuutensa. Yhteisön väkiluku on tällä hetkellä 375 miljoonaa, eikä kyse ole pelkästään laajojen yhtenäismarkkinoiden kuluttajista vaan myös Euroopan unionin kansalaisista, joilla on oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella sekä henkilökohtaisista että ammatillisista syistä ja jotka toivovat voivansa elää ilman pelkoa minkäänlaisesta syrjinnästä.

Eräs kansainvälistä uraa luova Shell Accounting Service -yksikön palveluksessa Glasgowissa oleva Portugalin kansalainen on työskennellyt ja asunut Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Skotlannissa) lähes kahden vuoden ajan. Kyseinen henkilö katsoo joutuneensa syrjinnän kohteeksi kansalaisuutensa perusteella, koska Royal Bank of Scotland -pankkiryhmään kuuluva Banco Halifax -pankki kieltäytyi tarkistamasta kyseisen henkilön pankkitilin ehtoja hänen sitä pyytäessä. Pankki perusteli päätöstään sillä, että kyseistä toimintoa varten henkilön tulee olla asunut maassa vähintään kolme vuotta. Eikö kyseisellä henkilöllä tulisi unionin kansalaisena olla samat oikeudet ja velvollisuudet kuin syntyperäisillä Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisilla?

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 12 artiklassa vahvistetaan, että ”kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä tämän sopimuksen soveltamisalalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen erityismääräysten soveltamista”. Eikö Banco Halifax -pankin harjoittamaa politiikkaa voida näin ollen pitää syrjivänä, koska se on unionin perusluonteen vastaista ja rikkoo selvästi perustamissopimuksessa vahvistettua syrjinnän vastaista periaatetta?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(13. hesäkuuta 2003)

Lähtökohtaisesti pankki voi sopimusvapautensa puitteissa vapaasti tehdä sopimuksia potentiaalisten asiakkaiden kanssa. Tämä pätee sekä siihen, aiotaanko ylipäänsä ryhtyä sopimussuhteeseen (esimerkiksi avata tili), että myös siihen, millaisin ehdoin tällainen sopimus tehdään (erityisesti tilinhoitomaksut, korot, tililuoton myöntäminen ym.).

Periaatteessa ei siis ole mitään moitittavaa siinä, ettei Halifax-pankki halua myöntää asiakkaalle parempia ehtoja sillä perusteella, että asiakkaan on tätä varten oltava asunut maassa vähintään kolme vuotta. Tämä ei välttämättä ole kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää. Kieltäytyminen voi pikemminkin perustua konkreettisiin taloudellisiin syihin (riskinarviointi, tilihistoria, saapuneiden ja lähteneiden maksujen suuruus, maksumoraali tai muut itse asiakkaasta johtuvat syyt). Esitetyt tiedot eivät ole riittäviä yksiselitteisen oikeudellisen arvioinnin tekemiseksi.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/13

(2004/C 78 E/0014)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0201/03

esittäjä(t): Emilio Menéndez del Valle (PSE) komissiolle

(3. helmikuuta 2003)

Aihe: Gibraltarin poliisin väkivaltainen toiminta

Greenpeacen aktivistit järjestivät 20. tammikuuta 2003 Algecirasin lahden vesillä, joiden Espanja katsoo kuuluvan itselleen, rauhanomaisen vastalausemielenosoituksen yksirunkoiselle, Maltan lipun alla purjehtivalle Vemamagna-säiliöalukselle.

Suuri yleisö Espanjassa ja tietyissä muissakin Euroopan maissa reagoi tunnetusti hyvin herkästi tällaisiin asioihin Prestige-aluksen katastrofin vuoksi ja vielä enemmän sen jälkeen kun näille samoille Algecirasin vesille upposi 21. tammikuuta 2003 proomu, jossa oli yli tuhat tonnia polttoainetta.

Tästä johtui tiedotusvälineiden kiinnostus Greenpeacen toimintaa kohtaan. El Paísin, El Mundon, Tele-5:n, Antena 3:n, RTVE:n, Canal Surin ja Associated Pressin reportterit joutuivat työtään tehdessään Gibraltarin poliisin väkivallan kohteeksi ja pidätetyiksi (merellä, mikä on vähintäänkin kansainvälisen oikeuden vastaista). El Mundon etusivun uutisen (21. tammikuuta 2003) mukaan eräs gibraltarilainen poliisi antoi Tele 5:n kirjeenvaihtajalle korvapuustin.

Siitä huolimatta, että jäsenvaltio, jonka alaisuuteen Gibraltar kuuluu, on haluton vakuuttamaan Gibraltarille, että sen on sovellettava yksirunkoisia säiliöaluksia koskevia yhteisön direktiivejä, on yllättävää, että yhtä eurooppalaisuudelle tunnusomaista periaatetta tai arvoa — viestinnän ammattilaisten ilmaisunvapauden kunnioittamista — loukattiin niin räikeästi Gibraltarilla.

Aikooko komissio kääntyä neuvoston puoleen — mikä olisi erittäin sopivaa unionin meneillään olevan laajentumisen yhteydessä —, jotta se ehdottaisi jäsenvaltiolle, jonka alaisuuteen Gibraltarin siirtokunta kuuluu, että sen hallituksen on unionin arvovallan vuoksi noudatettava ja saatava Gibraltar noudattamaan edellä mainittua periaatetta?

António Vitorinon komission puolesta antama täydentävä vastaus

(9. tammikuuta 2004)

Arvoisa parlamentin jäsen teki 27. maaliskuuta 2003 komissiolle kirjallisen kysymyksen, jossa esitettyyn asiaan komissiolla on nyt mahdollisuus antaa lisätietoja saatuaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten vastauksen.

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kahdestakymmenestä pidätetystä henkilöstä vain kuudelle aiotaan esittää syyte. Kyseisten asioiden tuomioistuinkäsittely aloitettiin 22. syyskuuta 2003.

Lisäksi vastauksessa korostetaan, että pidättämis- ja syyttämispäätökset tehdään oikeusperiaatetta ja yksityiskohtaista lainsäädäntöä noudattaen. Poliisin toimista voidaan myös valittaa.

Komissio pitää voiman käyttöä mediaa vastaan valitettavana mutta esittää kuitenkin edellä kerrotun perusteella, että kyseessä olevan tapauksen tutkiminen komissiossa lopetetaan, ellei parlamentin jäsen halua lisäselvitystä joihinkin yksityiskohtiin.