ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0543/00 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) neuvostolle. Luonnos uusiksi valtiollisia ympäristötukia koskeviksi yhteisön suuntaviivoiksi.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0101 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0543/00 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) neuvostolle (2. maaliskuuta 2000) Aihe: Luonnos uusiksi valtiollisia ympäristötukia koskeviksi yhteisön suuntaviivoiksi Komission yksiköt käyvät parhaillaan keskustelua jäsenvaltioiden kanssa tärkeästä asiakirjasta, joka käsittelee valtiollisia ympäristötukia koskevia yhteisön suuntaviivoja. Niiden on tarkoitus tulla voimaan heinäkuussa 2000. Yhteisön suuntaviivat ovat oleellisen tärkeitä ympäristöasioita koskevien valtiontukien hallinnoinnille ja esimerkiksi uusiutuvien energianlähteiden käytön edistämiselle jäsenvaltioissa. 1. Mitkä ovat ne pääasialliset kriteerit, joiden perusteella neuvosto arvioi valtiollisia ympäristötukia? 2. Mihin lähestymistapaan uusiutuvien energianlähteiden käytön edistämistä koskevat yhteisön suuntaviivat tarkemmin perustuvat? 3. Miten neuvosto aikoo varmistaa komission puheenjohtaja Prodin lupaaman avoimuuden ja yhteistyön Euroopan parlamentin kanssa? Vastaus (18. toukokuuta 2000) Neuvosto on monissa yhteyksissä korostanut uusiutuvien energialähteiden käytön merkitystä sekä energiapolitiikan että ympäristöpolitiikan tavoitteiden saavuttamisen keinoina. Komissio aikoo lähiaikoina esittää ehdotuksen direktiiviksi uusiutuvista energialähteistä saatavan sähkön käyttöönotosta sähkön sisämarkkinoilla. Valtionavun osalta neuvosto palauttaa mieleen 8. kesäkuuta 1998 annetun päätöslauselmansa uusiutuvista energialähteistä(1), jossa neuvosto totesi että jäsenvaltiot valitsevat uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi sopivimmat keinot mldr jotka parhaiten soveltuvat niiden kansallisiin olosuhteisiin ja ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen velvoitteiden mukaisia eivätkä ole ympäristönsuojelun osalta valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen vastaisia. Neuvosto suhtautuu niinikään myönteisesti komission aikomukseen harkita valtiontukia koskevien yhteisön yleislinjojen tarkistuksen yhteydessä mahdollisesti tarvittavia muutoksia uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi. (1) EYVL C 198, 8.6.1998, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0479/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle. Baleaareja koskevat tavoite 2 -toimet.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0048 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0479/00 esittäjä(t): Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Baleaareja koskevat tavoite 2 -toimet Consellin kunta (Baleaarien saaret, Mallorca) esitti Baleaarien saarten aluehallitukselle ehdotuksen Consellin kunnan koulun laajentamisesta aikuis- ja ammattikoulutuksen edistämiseksi ja tämän hankkeen sisällyttämisestä tavoitteeseen 2. Baleaarien saarten autonomisen alueen hallituksen talousneuvoston pääsihteeri Rechach ilmoitti kunnanjohtajalle, että komissio ei hyväksynyt kyseistä hanketta, koska se koski edellä mainittua koulua. Onko olemassa jokin Consellin kunnan ehdotus. joka koskee edellä mainittua hanketta ja sen sisällyttämistä tavoite 2:een? Onko olemassa jokin komission päätös, jossa tätä hanketta ei hyväksytä? Jos on, pitävätkö Rechachin ilmoittamat tiedot paikkansa? Onko järjestetty mitään asiaa koskevaa kokousta Baleaarien saarten autonomisen alueen hallituksen kanssa? Jos on, mitä tietoja tavoite 2:sta on annettu Baleaarien saarten autonomisen alueen hallitukselle? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Ennen 10. joulukuuta 1999 pidettyä seurantakomitean kokousta järjestettiin teknisiä kokouksia, joissa käsiteltiin Baleaarien tavoitteen 2 toimenpideohjelmaa ohjelmakaudeksi 19971999. Niissä aluehallinnon edustajat esittivät komissiolle alustavan luettelon hankkeista, joita voitaisiin yhteisrahoittaa toimenpiteessä 5.2 Ammatti- ja täydennyskoulutuskeskukset. Luetteloon sisältyi myös Consellin kunnan hanke. Teknisissä kokouksissa analysoitiin kaikkien hanke-ehdotusten, myös Consellin, eri näkökohtia (tavoitteita, arvioituja kustannuksia ja seurantaindikaattoreita, sisältöä ja menojen tukikelpoisuutta, paikallisista viranomaisista riippumattomia hankkeiden taloudellisia ja fyysisiä indikaattoreita, kansallisten sitoumusten toteutumista 31. joulukuuta 1999 mennessä sekä julkisia hankintoja koskevien menettelyjen noudattamista). Alueellisten viranomaisten oli määrä esittää lopullinen hankeluettelo viimeistään seurantakomitean kokouspäivänä. Alueelliset viranomaiset esittivät 10. joulukuuta pidetyssä seurantakomitean kokouksessa 11 hankkeen luettelon, jonka komitea hyväksyi. Luettelo sisältää Alarón, Binissalemin, Búgerin, Campanetin (2), Incan (3), Llosetan, Santa Marian ja Selvan kunnissa toteutettavat tukitoimet. Arvioidut kokonaiskustannukset ovat 6,24 miljoonaa euroa, josta Euroopan aluekehitysrahasto rahoittaa 50 prosenttia. Kumppanuudessa komissio pitää tärkeänä menettelyn selkeyttä ja alueellisten viranomaisten avointa toimintaa ohjelman viimeistelyvaiheessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0993/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Vakautussopimuksen täytäntöönpanomenettelyt entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa (FYROM).



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0993/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (30. maaliskuuta 2000) Aihe: Vakautussopimuksen täytäntöönpanomenettelyt entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa (FYROM) Euroopan parlamentin viime aikoina hyväksymä Swobodan mietintö(1), joka koskee neuvottelujen aloittamista vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta FYROMin kanssa, luo maan turvallisuuden ja kehityksen takaavat puitteet, jotta FYROM voi asteittain lähestyä eurooppalaista yhteisöä. Neuvostolta kysytään: Mitkä ovat seuraavat askeleet, jotka se aikoo ottaa, jotta kaikki Swobodan mietinnössä ilmoitetut ja FYROMille luvatut asiat toteutettaisiin pikaisesti? (1) 17. helmikuuta 2000 pidetyn istunnon pöytäkirja, s. 81. Vastaus (26. kesäkuuta 2000) Vakautus- ja assosiaatioprosessi on Euroopan unionin Balkanin-politiikan kulmakivi. Unionin yleistavoitteena on alueen maiden mahdollisimman täydellinen integroituminen Euroopan poliittiseen ja taloudelliseen valtavirtaan. Vakautus- ja assosiaatiosopimus on uudenlainen kahdenvälinen sopimus, jonka Euroopan unioni tarjoaa alueen maille, mikäli ne täyttävät tietyt poliittiset ja taloudelliset edellytykset. Neuvosto hyväksyi neuvotteluohjeet vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemiseksi entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa 24. tammikuuta 2000. Kyse oli ensimmäisistä neuvotteluohjeista tämänkaltaisen sopimuksen tekemiseksi alueella, ja se on tärkeä edistysaskel EU:n vakautus- ja assosiaatioprosessin kehittämisessä. Neuvottelut aloitettiin Euroopan komission johdolla maaliskuussa, ja molemmat osapuolet ovat ilmoittaneet pyrkivänsä saamaan neuvottelut päätökseen vuoden loppuun mennessä. Neuvosto luottaa siihen, että Euroopan komissio on täysin tietoinen Swobodan mietinnössä olevista suosituksista. Kun neuvottelut saadaan päätökseen, sopimuksen tekeminen ja allekirjoittaminen tapahtuvat perustamissopimusten asianomaisiin määräyksiin sisältyvien menettelyjen mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0503/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Henkilöstön siirrot neuvostossa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0503/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (25. helmikuuta 2000) Aihe: Henkilöstön siirrot neuvostossa Mitä menettelyjä neuvostolla on käytössään henkilöstön siirtämiseksi yhdestä pääosastosta toiseen pääosastoon, jonka henkilöstötarve on suurempi? Kuinka usein näitä menettelyjä sovelletaan? Kuinka suurta vuosittaista prosenttiosuutta näillä pääosastojen välisillä toimenpiteillä siirretyt virat edustavat kaikista viroista? Voiko neuvosto antaa muita tietoja henkilöstönsä siirroista? Vastaus (2. toukokuuta 2000) Neuvostossa otettiin käyttöön jo 1980- luvulla ns. liikkuvuuspolitiikka, joka nojautuu henkilöstösäännöissä tunnustettuun, jokaiselle virkamiehelle kuuluvaan mahdollisuuteen hakea siirtoa muihin tehtäviin siinä toimielimessä, jonka palveluksessa hän on (7 artiklan 1 kohta). Tässä noudatetaan periaatetta, jonka mukaan ei ole ainoastaan siirtoa hakevan vaan toimielimen itsensäkin edun mukaista, että siirtoa hakevalle todella annetaan mahdollisuuksia niihin. Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen todetaan, että pääsihteeristö ei ole tähän mennessä luonut erityisiä sisäisiä menettelyjä tai sääntöjä henkilökunnan siirtymiselle muihin tehtäviin tai tehtävien uudelleen järjestämiselle yksiköissä ja pääosastoilla. Käytännössä on kuitenkin viime vuosien aikana järjestetty yksittäisiä tehtäviä uudelleen jo olemassa olevien yksikköjen vahvistamiseksi tai uusien luomiseksi riippuen kulloinkin käsiteltävinä olevien asioiden kiireellisyydestä ja tärkeydestä. Näissä uudelleenjärjestelyissä on noudatettu liikkuvuusmenettelyä. Kysymys on ollut erityisesti toimintapolitiikan suunnittelu- ja varhaisvaroitusyksikköön sekä yhteispäätösmenettely-yksikköön osoitetuista virkamiehistä. Tämän ohella pääsihteeristö on myös luonut Task Force- työryhmän. Task Force- työryhmä muodostuu väliaikaisesti tavanomaisista tehtävistään muihin tehtäviin siirretyistä virkamiehistä, jotka toimivat määräaikaisena tukiryhmänä huolehtien toimielimen aivan erityisistä ja poikkeusluonteisista tehtävistä kuten esimerkiksi hallitusten välisestä konferenssista tai laajentumisneuvotteluista. Neuvoston pääsihteeristö pitää tärkeänä, että tehtävien uudelleen järjestely on tietyssä määrin joustavaa, jotta uusien ja kiireellisten asioiden hoidosta voidaan suoriutua tarpeen niin vaatiessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0179/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Koeporaukset De Biesboschissa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0099 - 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0179/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (27. tammikuuta 2000) Aihe: Koeporaukset De Biesboschissa Alankomaiden talousministeri A. Jorritsma on antanut öljyalan yritys NAM:lle (Nederlandse Aardolie Maatschappij) luvan suorittaa De Biesboschissa koeporauksia. NAM odottaa löytävänsä maakaasuesiintymän. De Biesbosch on luonnonpuisto, joka kuuluu yhteisön lintudirektiivin soveltamisalaan. Alankomaiden hallitus on myös nimennyt sen eurooppalaiseksi luonnonsuojelualueeksi (Special Protection Area). Alankomaiden parlamentti päättää asiasta helmikuun puolessa välissä. 1. Katsooko Euroopan komissiokin, että yhteisön lintudirektiivin soveltamisalaan kuuluva luontoalue tulee säästää tällaiselta teolliselta toiminnalta? 2. Katsooko se myös, että tässä tapauksessa ekologisten intressien on mentävä (lyhyen aikavälin) taloudellisten intressien edelle? 3. Aikooko Euroopan komissio toimia niin, että Alankomaiden hallitus ja ministeri Jorritsma luopuvat näistä koeporauksista? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta asiasta. De Biesbosch on yksi tärkeimmistä Alankomaiden lainsäädännössä (Natuurbeschermingswet) nimetyistä suojelualueista. De Biesbosch täyttää myös vaatimukset, joiden mukaan sen voisi nimetä luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY(1) määritellyksi erityiseksi suojelualueeksi. Alankomaiden viranomaisilla onkin tarkoitus nimetä kyseinen alue tällaiseksi erityiseksi suojelualueeksi, mutta ne eivät ole vielä tehneet sitä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan alue, joka on nimitettävä erityiseksi suojelualueeksi, on suojeltava luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun direktiivin 92/43/ETY(2) 6 artiklan 3 ja 4 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti. Kyseisen 6 artiklan 3 kohdan mukaan suunnitelmat tai hankkeet, jotka saattavat vaikuttaa erityiseen suojelualueeseen merkittävästi, on arvioitava. Viranomaiset antavat hyväksyntänsä tälle suunnitelmalle tai hankkeelle vasta varmistuttuaan siitä, että se ei vaikuta kyseisen alueen koskemattomuuteen, ja kuultuaan tarvittaessa kansalaisia. Jos suunnitelma tai hanke on alueelle aiheutuvien vaikutusten arvioinnin kielteisestä tuloksesta huolimatta ja vaihtoehtoisten ratkaisujen puuttuessa kuitenkin toteutettava, jäsenvaltion on noudatettava kaikkia direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 4 kohdassa mainittuja erityisiä vaatimuksia. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen yhteisön ympäristölainsäädännön noudattamisen tässä tapauksessa. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1435/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle. Kaksi syytä syrjintään: sukupuoli ja vammaisuus.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0192 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1435/00 esittäjä(t): Carmen Cerdeira Morterero (PSE) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Kaksi syytä syrjintään: sukupuoli ja vammaisuus Euroopan komissio esitti äskettäin kolme direktiiviä sisältävän toimenpidepaketin, jossa sovelletaan Amsterdamin sopimuksen syrjinnän torjuntaa koskevaa 13 artiklaa. Kyseisessä artiklassa vahvistetaan muun muassa sukupuoli ja vammaisuus niiksi syrjinnän syiksi, joita unioni torjuu. Näin ollen vammaisiin naisiin kohdistuu kahdesta syystä johtuva syrjintä, mikä komission tulisi ottaa huomioon. Onko komissiolla syrjinnän torjuntaa koskevaan toimenpidepakettiin liittyvää ehdotusta, jolla pyritään torjumaan vammaisiin naisiin kohdistuvaa kaksoissyrjintää? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2000) Sukupuolirooleihin liittyvällä rakenteellisella eriarvoisuudella on usein paljon vakavampia vaikutuksia, kun kyseessä on kaksin-, kolmin- tai moninkertainen syrjintä, jolloin syrjintä perustuu sukupuolen lisäksi muihin EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa mainittuihin seikkoihin. Vammaisten naisten kohdalla tilanne on varmasti tämankaltainen. Miesten ja naisten yhdenvertainen kohtelu ei sinänsä kuulu marraskuussa 1999 komission hyväksymään toimenpidepakettiin(1), mutta EY:n perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklasta seuraa yksiselitteisesti se, että tämä periaate on otettava huomioon pantaessa täytäntöön kaikkia pakettiin kuuluvia toimenpiteitä. Näin ollen komissio valvoo, että vammaisten naisten tilanne otetaan asianmukaisesti huomioon pantaessa täytäntöön niitä eri toimenpiteitä, jotka neuvosto toteuttaa EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan nojalla. (1) KOM(1999) 564 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0661/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galicia Euroopan laajuisessa rautatieverkossa.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0128 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0661/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Galicia Euroopan laajuisessa rautatieverkossa Galician pääministeri Fraga ja Castilla y Leonin pääministeri Lucas ovat kertoneet Galician lehdistölle aikovansa neuvotella komission kanssa 600 000 miljoonan pesetan (3610 miljoonaa euroa) koheesiorahaston tuesta Espanjan valtiolle, jotta Galicia voidaan liittää Castilla y Leonin kautta Euroopan laajuiseen huippunopeiden rautateiden verkkoon. Voiko komissio kertoa minkä vuoksi tällaisia neuvotteluita pitäisi käydä komission kanssa, kun tiedetään, että liikenneasioista vastaava komission jäsen Loyola de Palacio on sanonut useaan otteeseen, että koheesiorahastosta vuosina 20002006 rahoitettavista huippunopeista rautatielinjoista tehtävä päätös riippuu täysin Espanjan hallituksesta? Pääministeri Fragalla pitäisi olla Espanjan hallitukseen paljon suoraa vaikutusvaltaa, jota pitäisi käyttää erityisesti estämään Galician jättäminen syrjään Euroopan rautateille välttämättömästä uudenaikaistamisesta. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2000) Komissio ei voi ottaa kantaa siihen, mitä autonomisten alueiden johtajat ovat lausunnoissaan tarkoittaneet. Liikenneasioista vastaava komission jäsen mainitsee lausunnoissaan yhden koheesiorahastosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94(1) 10 artiklan 5 kohdassa esitetyistä perusteista, jotka hankkeiden on täytettävä voidakseen saada yhteisrahoitusta koheesiorahastosta. Asetuksen mukaan jäsenvaltion hankkeelle asettama tärkeysjärjestys on yksi niistä laadullisista perusteista, jotka jokaisen komissiolle ehdotetun hankkeen on täytettävä. Liikennehankkeissa ja etenkin Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämiseen liittyvissä hankkeissa keskushallintoviranomaiset ovat vastuussa tärkeysjärjestyksen määrittelystä. (1) EYVL L 130, 25.5.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0511/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Yhteisön lainsäädännön noudattamatta jättäminen jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0094 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0511/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteisön lainsäädännön noudattamatta jättäminen jäsenvaltioissa Kirjalliseen kysymykseen E-2230/99(1) annetun vastauksen valossa, ja ottaen huomioon, että yhteisön lainsäädäntöä kunnioitetaan yhä vähemmän, varsinkin Ranskassa, kysyn seuraavaa. Mitä komissio aikoo tehdä tilanteen parantamiseksi? Tunnustaako komissio, että nykyiset ponnistukset rikkomusten hillitsemiseksi ovat riittämättömiä? Katsooko komissio, että toistuvasti rikkomuksia tekevien rankaisemista pitäisi tehostaa ja aikooko komissio tulevassa hallitusten välisessä konferenssissa tehdä ehdotuksia tämän toteuttamiseksi? (1) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 153. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2000) Komission mielestä nykyinen jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskeva menettely, josta säädetään EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla), on jo vuosien ajan osoittautunut tehokkaaksi. Sen vuoksi komissio ei aio ehdottaa kyseisen menettelyn uudistamista. Suurin osa komission aloittamista jäsenyysvelvollisuuksien laiminlyöntiä koskevista menettelyistä päätetään ennen tuomioistuinkäsittelyn alkua jäsenvaltion lopetettua laiminlyönnin. Menettelyn tehokkuutta kuvaa se, että vuonna 1999 komission oli saatettava yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi ainoastaan 16,5 prosenttia jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevista asioista, joista oli jo lähetetty jäsenvaltiolle virallinen ilmoitus. Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa lisättiin mahdollisuus saattaa asia uudestaan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi ja määrätä taloudellisia seuraamuksia (EY:n perustamissopimuksen 228 artikla, ent. 171 artikla), mikä on entistään lisännyt menettelyn tehokkuutta. Varmistaakseen sen, että yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa valvotaan yhä järjestelmällisemmin, komissio parantaa jatkuvasti toimintamenettelyjään tällä alalla. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan pian julkaistavaan 17. kertomukseen, jossa luodaan katsaus näihin uusiin toimenpiteisiin. Kertomus lähetetään parlamentille lähiviikkoina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0622/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpano Irlannissa.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0121 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0622/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpano Irlannissa Voisiko komissio esittää yhteenvedon EU:n ympäristölainsäädännöstä, jonka täytäntöönpanon Irlanti on laiminlyönyt kokonaan tai osittain, ja kommentoida Irlannin tapaa vastata komission selvityspyyntöihin sekä kertoa mahdollisista huolenaiheista, joita komissiolla tiettyjen direktiivien ja niiden täytäntöönpanossa ilmenneiden laiminlyöntien kohdalla on? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2000) Parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission vuosikertomuksiin yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta. Niissä annetaan yleiskuva ympäristöalan lainsäädännön noudattamatta jättämisestä jäsenvaltioissa, ja ne sisältävät myös Irlantia koskevat tiedot. Mitä tulee Irlannin vastauksiin ympäristöasioita koskeviin komission pyyntöihin, komissio on vuoden 1999 puolivälistä lähtien järjestelmällisesti lähettänyt EY:n perustamissopimuksen 10 artiklan (entisen 5 artiklan) ja 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukaisia virallisia ilmoituksia tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät toimita pyydettyjä tietoja ajoissa. Kaksi tällaista ilmoitusta on lähetetty Irlannille. Parlamentin jäsentä pyydetään ilmoittamaan mitä nimenomaisia direktiivejä hänen kysymyksensä koskee.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1053/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jalankulkijoiden ja muiden tienkäyttäjien suojelusta liikenneonnettomuuksissa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1053/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jalankulkijoiden ja muiden tienkäyttäjien suojelusta liikenneonnettomuuksissa Käsittääkseni tästä aiheesta keskusteltiin moottoriajoneuvoja käsittelevän työryhmän kokouksessa. Mitä johtopäätöksiä kokouksessa tehtiin, ja milloin parlamentti saa direktiiviehdotuksen käsiteltäväkseen? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2000) Jalankulkijoiden suojelua käsiteltiin monelta eri kannalta maaliskuussa 2000 pidetyssä moottoriajoneuvotyöryhmän kokouksessa. Mitään ratkaisua ei saatu aikaan, ja keskustelujen oli määrä jatkua 5. ja 6. kesäkuuta 2000. Silloin tehdyt jalankulkijoiden suojelua koskevat kommentit ja ehdotukset otetaan huomioon tekstin viimeistelyssä. Komissio tiedottaa kaikille osapuolille asian etenemisestä sekä aikataulusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0123/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Digitaalisten laitteiden kierrätys.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0087 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0123/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (27. tammikuuta 2000) Aihe: Digitaalisten laitteiden kierrätys Tekniikka kehittyy niin nopeaa vauhtia, että monet kehittyneet valtiot, yritykset, yliopistot ja yksittäiset kansalaiset vaihtavat henkilökohtaisen tietokoneensa (PC:n) uuteen, koska se ei enää täytä uusia erityisvaatimuksia, kun taas samanaikaisesti syntyy uusi sähköisesti lukutaidottomien sukupolvi, jolla voisi olla käyttöä näille koneille. Äskettäin Ateenassa järjestetyssä Välimeren ja Balkanin alueiden Medi@terra-symposiumissa, joka toteutettiin Euroopan neuvoston ja Kreikan kulttuuriministeriön tuella, ehdotettiin vanhojen tietokoneiden kierrätysjärjestelmää, jonka tavoitteena olisi koneiden keräämisen, arvioinnin ja tarpeellisten muutosten tekemisen jälkeen välittää ne maihin, joissa niille on käyttöä, ja tarjota tarvittavaa koulutusta ja teknistä tukea. Koska Euroopan unionin tavoitteena on tiedon ja teknologian leviäminen mahdollisimman moniin eri väestöryhmiin tietoyhteiskunnan periaatteiden mukaisesti, kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Kannattaako se edellä mainittua ehdotusta? 2. Minkä EU:n ohjelmien kautta tällainen hanke voitaisiin rahoittaa? 3. Mitä todennäköisiä oikeudellisia ongelmia tietokoneiden ja erityisesti tietokone-ohjelmien lahjoittaminen voisi aiheuttaa? 4. Voiko komissio ilmoittaa, onko vastaavia hankkeita käynnistetty muissa jäsenvaltioissa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) 1. ja 2. Komissio on samaa mieltä siitä, että vanhojen tietokoneiden kierrättäminen on sekä taloudellisesti että ympäristön kannalta yleisesti kannatettavaa. Se tukee tietotekniikan kehittämistä kehitysmaissa, ja kansalaisjärjestöillä on mahdollisuus sisällyttää yhteisrahoitukseen kuuluviin hankkeisiin tietokoneiden kierrätystä koskeva tukielementti. Komissio on tehnyt tarjouspyynnön perusteella sopimuksen vanhojen tietokoneidensa poistamisesta erään kansalaisjärjestön kanssa. Sopimuksen nojalla kyseinen järjestö voi kierrättää tietokoneet toimintansa puitteissa sekä yhteisön alueella että sen ulkopuolella. Lisäksi komissio toimii pyynnöstä yhteistyössä tämän järjestön kanssa koulujen ja yhteisössä toimivien järjestöjen sekä kolmansiin maihin suunnattujen hankkeiden käyttöön tarkoitettujen tietokoneiden valmistelemiseksi. 3. ja 4. Perustamissopimuksissa määrättyjä tehtäviä suorittaessaan komissio ei kerää tämänkaltaisia tietoja.