ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3293/00 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle. Schengenin sopimuksen noudattamatta jättäminen.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0081 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3293/00 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Schengenin sopimuksen noudattamatta jättäminen Italian ilmailuviranomaiset velvoittavat henkilöitä, jotka matkustavat lentoteitse Italiasta johonkin Schengenin sopimuksen allekirjoittaneeseen maahan ja aloittavat matkansa sellaiselta lentokentältä, jossa ei ole tullia tai pienkoneille tai helikoptereille tarkoitetuilta lentokentiltä noudattamaan muodollisuuksia, jotka eivät sisälly tähän sopimukseen. Esimerkiksi Bergamo-Orio al Serion lennonjohdon 21. huhtikuuta 1999 päivätystä kiertokirjeessä (133/U) määrätään luvan antamisesta rajatarkastusten suorittamiseen ja siinä mainitaan erityisesti, että nämä tarkastukset koskevat kaikkia lentoja oli sitten kyseessä Schengenin sopimuksen piirin kuuluva tai kuulumaton maa (kiertokirjeen 133/U sanamuodon mukaisesti). Ovatko komission mielestä tällaiset säännökset Schengenin sopimuksen mukaisia ja mikäli näin ei ole, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta myös Italian ilmailuviranomaiset noudattaisivat sopimuksen säännöksiä? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 2000) Komissiolla ei ole tietoa kyseisestä kiertokirjeestä eikä arvoisan parlamentin jäsenen esittämistä seikoista, mutta se tiedustelee asiaa jäsenvaltiolta ja ilmoittaa arvoisalle kysyjälle tiedustelun tuloksesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4071/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Júcarin ja Vinalopón välisten vesien juoksutus ja komission puuttuminen asiaan.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4071/00 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Júcarin ja Vinalopón välisten vesien juoksutus ja komission puuttuminen asiaan Komissio käynnisti vuoden 2000 lokakuun lopussa tutkimukset vaikutuksista, joita Júcarin ja Vinalopón välisen veden kulun muuttamishankkeella oli ympäristöön, koska asiasta oli tehty valitus ja olin esittänyt sitä koskevia kysymyksiä. Tutkimuksen yhteydessä komissio pyysi Espanjan viranomaisilta kommentteja hankkeesta ja lintudirektiivin soveltamisesta. Espanjan ympäristöministeriö on tästä huolimatta äskettäin hyväksynyt hankkeen käynnistämisen. Voisiko komissio kertoa, missä vaiheessa sen hankkeen ympäristövaikutuksia koskevat tutkimukset ovat? Onko komissio tietoinen, että Espanjan viranomaiset ovat hyväksyneet töiden aloittamisen? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 2001) Kuten arvoisalle parlamentin jäsenelle on ilmoitettu kirjallisiin kysymyksiin E-0819/00(1) ja E-2650/00(2) annetuissa vastauksissa, komissiolle on toimitettu Júcar-Vinalopón juoksuttamishanketta koskeva valitus, jonka mukaan on mahdollista, että tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annettua neuvoston direktiiviä 85/337/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY(4), luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annettua neuvoston direktiiviä 79/409/ETY(5) ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/43/ETY(6) ei ole sovellettu asianmukaisesti. Asian tutkinnan yhteydessä komissio pyysi Espanjan viranomaisia toimittamaan huomionsa edellä mainitusta hankkeesta ja kyseisten yhteisön direktiivien soveltamisesta tässä tapauksessa. Komissio tutkii parhaillaan Espanjan viranomaisten antamaa vastausta. Nämä viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että kyseisestä hankkeesta tehdään direktiivin 85/337/ETY mukainen ympäristövaikutusten arviointi. Hanke sisältyy Júcarin vesialueen vesistösuunnitelmaan. Lisäksi Espanjan viranomaiset täsmensivät, että ympäristövaikutukset on jo tutkittu ja julkinen lausuntokierros on toteutettu. On huomautettava, että Espanjan viranomaisten mukaan ilmoitusta hankkeen ympäristövaikutuksista ei ole vielä tähän mennessä annettu. Espanjan viranomaiset huomauttivat myös, että lopullinen rakennushanke hyväksytään vasta, kun ympäristöministeri on antanut ympäristövaikutuksia koskevan ilmoituksen. Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että hankkeen perusosassa, josta on jo järjestetty tarjouskilpailu, otetaan joka tapauksessa huomioon vielä kesken olevan ympäristövaikutusten arvioinnin tulokset. (1) EYVL C 53 E, 20.2.2001, s. 29. (2) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 66. (3) EYVL L 175, 5.7.1985. (4) EYVL L 73, 14.3.1997. (5) EYVL L 103, 25.4.1979. (6) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3252/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Espanjan maidontuottajien maan teollisuudelle esittämät syytökset.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0067 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3252/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Espanjan maidontuottajien maan teollisuudelle esittämät syytökset Espanjan pienviljelijöiden liitto on syyttänyt maan teollisuutta siitä, että se on sopinut hintojen laskemisesta alle interventiohintojen eli valtion tuottajille takaaman vähimmäishinnan alapuolelle. Pienviljelijäjärjestön mukaan Espanjan teollisuuden maidosta maksama hinta (40 pesetaa) kuuluu Euroopan halvimpiin. Miten komissio aikoo toimia Espanjan maidontuottajien valituksen johdosta ja miten heidän vaatimuksiinsa voitaisiin vastata? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 2000) Mistään komission tähän mennessä vastaanottamista tiedoista ei ole pääteltävissä, että olemassa olisi teollisuuden hintakartelli, joka rikkoo Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklaa (aiemmin 85 artikla). Jos Espanjan pienviljelijöiden liiton hallussa sattuisi olemaan tällaisia tietoja, se voisi toimittaa ne joko komissiolle tai kansallisille kilpailuviranomaisille, joilla on toimivalta soveltaa tarvittaessa kansallista kilpailulainsäädäntöä kullekin tapaukselle ominaisiin seikkoihin. Maidon tuottajille maksetun hinnan osalla jäsenvaltion Eurostatille tammikuusta 1999 huhtikuuhun 2000 (tuoreimmat käytettävissä olevat tiedot) lähettämissä tiedoissa kilohinta vaihtelee 44,12 pesetasta 47,67 pesetaan (0,2652 eurosta 0,2865 euroon). On muuten syytä painottaa, että säännöksissä säädetään suuntaa-antava hinta, joka ei muodosta vähimmäisostohintaa. Meijerin ostohinta riippuu kysynnästä ja tarjonnasta sekä tarjotun maidon laadusta eli sen rasva-, proteiini-, laktoosi- ja mikro-organismipitoisuuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3168/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Kypros ja Loizidoun tapaus.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3168/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (16. lokakuuta 2000) Aihe: Kypros ja Loizidoun tapaus 1. Tullaanko Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio tapauksessa Loizidou vastaan Turkki määrittämään ehdoksi, kun EU tekee liittymiskumppanuussopimuksen Turkin kanssa? 2. Mainitaanko Kypros tulevassa EU:n ja Turkin liittymiskumppanuussopimuksessa? 3. Onko Turkki komission mielestä saavuttanut edistystä Helsingin Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen a) Kööpenhaminan kriteerien täyttämisessä? b) Helsingin Eurooppa-neuvoston julkilausumaan sisältyvien ennakkoehtojen täyttämisessä? Vastaus (26. helmikuuta 2001) 1. Neuvosto on istunnossaan 4. ja 5. joulukuuta 2000 päässyt poliittiseen yhteisymmärrykseen liittymiskumppanuussopimuksesta Turkin kanssa samoin kuin sitä koskevasta puiteasetuksesta. Tässä yhteydessä neuvosto muistutti Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmistä niiden kriteerien osalta, jotka kaikkien ehdokasmaiden on täytettävä. 2. Neuvosto haluaa muistuttaa, ettei se voi muodollisesti antaa puiteasetusta ennen kuin Euroopan parlamentti on antanut siitä lausunnon, minkä pitäisi tapahtua helmikuussa 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4064/00 esittäjä(t): Giorgio Celli (Verts/ALE) komissiolle. Ympäristön parantamishankkeet Emilia Romagnan alueella (Italia).



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4064/00 esittäjä(t): Giorgio Celli (Verts/ALE) komissiolle (9. tammikuuta 2001) Aihe: Ympäristön parantamishankkeet Emilia Romagnan alueella (Italia) Voisiko komissio ilmaista kantansa Mezzanon sokeritehtaan altaiksi (Vasche dello zuccherificio di Mezzano, koodi IT 4700012, Ravenna, Italia) kutsutulla alueella tehtyihin ympäristön parantamishankkeisiin? Alue on luokiteltu luontotyyppidirektiivin 92/43/ETY(1) ja lintudirektiivin 79/409/ETY(2) nojalla suojelualueeksi. Kyseisten ympäristön parantamishankkeiden toteuttamisessa ei ole asianmukaisesti kunnioitettu yllä mainitulla alueella elävien eläinlajien suojelusta annettuja suosituksia, ja koko elinympäristö on pilattu. Onko komissio selvillä yllä esitetyistä seikoista? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa? (1) EYVL L 206, 22.7.1992. (2) EYVL L 103, 25.4.1979. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2001) Komissio on käsitellyt parlamentin jäsenen mainitseman tapauksen vetoomuksen n:o 238/99 yhteydessä. Vetoomusta käsiteltiin edellisen kerran Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnan kokouksessa 23. toukokuuta 2000. Tällöin todettiin, ettei kysymyksessä ole luonnonsuojelua koskevan yhteisön lainsäädännön rikkominen, minkä vuoksi asian käsittely lopetettiin. Parlamentin jäsenen kysymyksessä ei anneta mitään uutta tietoa, joka antaisi komissiolle syytä muuttaa aikaisemman analyysinsä tulosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3988/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Kääpiöheisimadon mahdollinen leviäminen Ruotsissa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0209 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3988/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Kääpiöheisimadon mahdollinen leviäminen Ruotsissa Tappava kääpiöheisimato saattaa levitä Ruotsiin, jos jatkossa ei varmisteta sitä, että Ruotsin rajojen yli tuotavilla ja vietäviltä seuraeläimiltä vaaditaan matokuuritodistus. Esimerkiksi Sveitsissä ja Ruotsissa kansalaisia kehotetaan välttämään survottua puolukkaa, koska siitä voi saada kääpiöheisimadon, jonka aiheuttaman taudin itämisaika on 20 vuotta. Tauti voidaan parantaa vain, jos se havaitaan jo aikaisessa vaiheessa. Kääpiöheisimatoa ei esiinny Ruotsissa, ja sen varmistamiseksi, että kissat ja koirat eivät tuo sitä Ruotsiin, eläimille on annettava madon tappava matokuuri. Nyt kun seuraeläinten liikkuvuutta helpotetaan EU:n alueella, osa seuraeläimiä koskevista määräyksistä tullaan kumoamaan. Voidaanko Ruotsille myöntää EU:n rajojen yli kuljetettavien seuraeläinten osalta poikkeus, jonka mukaan Ruotsi voi edelleen vaatia matokuuritodistusta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 2001) Komissio teki loppuvuodesta 2000 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lemmikkieläinten muuhun kuin kaupalliseen kuljettamiseen sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista(1). Ehdotus perustuu saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon, ja sillä pyritään pienentämään lemmikkieläinten liikkumisesta aiheutuvia terveysriskejä. Asetusehdotuksen 8 artiklan mukaisesti jäsenvaltio voi saada lisätakeita, jos erityistilanne sitä vaatii. Komissio on tietoinen siitä, että alueilta, joissa tämä loisen aiheuttama tauti on endeeminen, peräisin olevat lihansyöjät voivat tuoda echinococcus multilocularista jäsenvaltioihin, joissa sitä ei esiinny. Tämän zonoosin kohdalla voidaan näin ollen soveltaa kyseisen artiklan säännöksiä. Echinococcus multiloculariksen aiheuttama kansanterveydellinen ongelma on siis otettu huomioon komission ehdotuksessa, ja ongelmaan voidaan soveltaa kyseistä menettelyä Ruotsissa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. (1) KOM(2000) 529 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4009/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle. Cabo de Gata -luontotyyppialueen kasvihuoneet.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0109 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4009/00 esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Cabo de Gata -luontotyyppialueen kasvihuoneet Onko komissio tietoinen, että Espanjan hallitus on ehdottanut Andalusian Almeriassa sijaitsevan Cabo de Gatan luonnonpuiston osoittamista luontotyyppialueeksi? Onko komissio myös tietoinen siitä, että Cabo de Gatan luonnonpuistossa harjoitetaan kasvihuoneissa laitonta tehomaataloutta? Tietääkö komissio, että aluehallitus suunnittelee kyseisten kasvihuoneiden laillistamista vuoden 2002 jälkeen? Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että kyseinen aikomus on vastoin luontotyyppidirektiivin määräyksiä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2001) Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen esille tuomista tapahtumista. Espanja on ehdottanut kyseistä aluetta yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi (ES 000046, Cabo de Gata-Nijar) ja liitettäväksi Natura 2000 -verkkoon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) nojalla. Kyseisen direktiivin 6 artiklan 3 kohdassa mainitaan, että kaikki hankkeet, jotka eivät ole Natura 2000 -kohteen hallinnan kannalta tarpeellisia mutta saattavat vaikuttaa tähän alueeseen merkittävästi, on arvioitava asianmukaisesti sen kannalta, miten ne vaikuttavat alueen suojelutavoitteisiin. Komissio on pyytänyt Espanjan viranomaisilta tietoja kyseisestä hankkeesta tarkastaakseen, onko tapauksessa sovellettu asianmukaisesti direktiiviä 92/43/ETY. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3662/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) neuvostolle. EU:n Valkoinen kirja -seminaari Pariisissa 5.‐7.10.2000.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0105 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3662/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) neuvostolle (28. marraskuuta 2000) Aihe: EU:n Valkoinen kirja -seminaari Pariisissa 5.7.10.2000 Euroopan unionin komissio laati ensimmäistä nuorisopolitiikan Valkoista kirjaa. Aiheesta järjestettiin eurooppalaisten nuorten kuuleminen Pariisissa 5.7.10.2000. Pariisin tapaamisen järjestelyvastuussa olivat komissio ja Ranskan nuoriso- ja urheiluministeriö. Tapahtuman käytännön järjestelyt olivat lähteiden mukaan lähes kaoottiset. Hotellivaraukset pettivät täysin, monet delegaatiot joutuivat etsimään yömyöhällä omaa hotelliaan. Vaikka virallisissa puheenvuoroissa korostettiin jatkuvasti erityisryhmien huomioonottamista, ei esim. vammaisia tai erityisruokavalion omaavia ollut otettu mitenkään huomioon. Myös työryhmätilat olivat liian pienet, ja kaikille osallistujille ei riittänyt edes tuoleja. Isäntien oli alunperin tarkoitus huolehtia matkajärjestelyistä, mutta esim. suomalaisten osallistujien matkat joutui loppujen lopuksi lyhyellä varoitusajalla järjestämään suomalainen CIMO. Sunnuntailentojen ollessa täynnä, koko suomalaisdelegaatio joutui lähtemään kesken työryhmien raportoinnin lauantaina iltapäivällä. Miten Euroopan yhteisöjen neuvosto valmistautuu siihen, ettei Valkoisen kirjan jatkovalmisteluissa enää esiintyisi tällaisia järjestelyongelmia? Vastaus (8. maaliskuuta 2001) Pariisissa järjestettiin 5.7.10.2000 eurooppalaisten nuorten kuulemista koskeva seminaari, jonka valmistelutöiden osalta neuvosto kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota siihen, että neuvosto vastaa ainoastaan työjärjestyksensä mukaisten kokousten järjestelyistä eli ministerineuvostoista (2 artikla) sekä niiden valmistelukokouksista (neuvoston työjärjestyksen 19 artikla). Neuvosto kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä osoittamaan nuorisopolitiikan Valkoisen kirjan valmistelutöitä koskevat kysymykset komissiolle, joka laatii kyseisen Valkoisen kirjan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3727/00

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(30. marraskuuta 2000)

Aihe: Euroopan yritys- ja innovaatiokeskusten puuttuminen Lounais-Englannista

Miksi Birminghamin ja Cambridgen kaltaisille Yhdistyneen kuningaskunnan suhteellisen vauraille alueille on perustettu Euroopan yritys- ja innovaatiokeskuksia, joita ei kuitenkaan ole ollenkaan Lounais-Englannissa, vaikka siellä sijaitsee Cornwallin kaltaisia EU:n köyhimpiä alueita?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(20. helmikuuta 2001)

Euroopan yritys- ja innovaatiokeskukset (BIC) ovat yksityisiä yrityksiä tai voittoa tavoittelemattomia järjestöjä, joita on perustettu julkisen ja yksityisen sektorin paikallisella tai alueellisella yhteistyöllä. Keskuksia perustettaessa on käytetty yhteisön yritysten tukipalvelukonseptia ja yhteisön nimeä, mutta ne ovat oikeudellisesti ja rahoituksellisesti riippumattomia.

BIC:n perustaminen ei riipu komissiosta vaan sellaisten julkisen ja yksityisen sektorin tahojen paikallisesta kumppanuudesta, jotka ovat kiinnostuneita ja tuntevat vastuuta yritystoiminnan kehittämisestä paikallisessa tai alueellisessa yhteisössä. Tällainen oli tilanne esimerkiksi Cambridgen tapauksessa.

Birminghamin kaltaisilla alueilla, joita tuetaan eurooppalaisella aluepolitiikalla, uudet BIC:t voivat lisäksi saada rahoitustukea Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) tiukasti rajoitetuksi ajaksi. Tällainen hanke on esitettävä toimivaltaisille elimille aluetasolla.

Lounais-Englannin osalta, joka kuuluu EAKR:n tavoite 2 -alueisiin, komissio on tietoinen siitä, että Lounais-Englannin kehitysvirasto on käynyt marraskuussa 2000 keskusteluja EBN:n (European BIC Network) kanssa keskuksen perustamisesta Cornwalliin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3738/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Hevoskastanjatauti (Camerarua Ohridella).



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3738/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (30. marraskuuta 2000) Aihe: Hevoskastanjatauti (Camerarua Ohridella) 1. Voiko komissio kertoa, miten laajalle hevoskastanjoita koetteleva hevoskastanjatauti on levinnyt ja onko se yleistymässä? 2. Pitääkö komissio todennäköisenä, että tämä kasvitauti yleistyy tulevaisuudessa Pohjois-Euroopan maissa ja voiko se arvioida, miten laajalle se todennäköisesti leviää, jos kehitys jatkuu nykyisen kaltaisena? 3. Onko komissio sitä mieltä, että tämän kasvitaudin leviäminen antaa aihetta kiireelliseen tutkimusohjelmaan tehokkaiden hävittämiskeinojen selvittämiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2001) Komission tämänhetkisten tietojen mukaan hevoskastanjatautia (Cameraria Ohridella) esiintyy Alankomaissa, Albaniassa, Belgiassa, Bosniassa ja Herzegovinassa, Bulgariassa, entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Itävallassa, Italiassa, Jugoslaviassa, Kroatiassa, Puolassa, Ranskassa, Romaniassa, Saksassa, Slovakiassa, Sloveniassa, Sveitsissä, Tekissä, Turkissa ja Unkarissa. Taudin leviämisvauhti viime vuosina on ollut nopea. 1. Hevoskastanjataudin nykyisen levinneisyyden ja viime vuosina esiintyneiden uusien tapausten perusteella sen oletetaan leviävän pikemminkin muihin Etelä-Euroopan maihin kuin Pohjois-Eurooppaan, koska sen katsotaan viihtyvän lämpimissä ja kuivissa olosuhteissa. 2. Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että yhteisön rahoittama tutkimushanke hevoskastanjataudin kestävästä valvonnasta on käynnistynyt 1. tammikuuta 2001. Lisäksi komissio seuraa valppaana, onko tarpeen valmistautua yhteisön laajuisiin kasvinsuojelutoimiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3179/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Selonteko kehityksen pääosastolle: Livestock sub-sectoral strategy paper.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0053 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3179/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (10. lokakuuta 2000) Aihe: Selonteko kehityksen pääosastolle: Livestock sub-sectoral strategy paper Konsulttien komissiolle laatimassa selonteossa Livestock sub-sectoral strategy paper (Karjaa koskeva alakohtainen strategia) suhtaudutaan innostuneesti karjantuotantojärjestelmien tehostamiseen kehitysmaissa, vaikka selonteossa tunnustetaankin, että tehojärjestelmät heikentävät eläinten hyvinvointia. Jakaako komissio tässä selonteossa esiintyvän innostuksen karjantuotannon tehostamisesta kehitysmaissa? Jos näin on, mitä toimenpiteitä, toimintaperiaatteita ja välineitä komissio ehdottaa käytettäväksi, jotta karjantuotantojärjestelmien tehostamisesta kehitysmaissa ei seuraisi samanlaisia eläinten hyvinvointiin liittyviä ongelmia kuin kehittyneissä maissa? Voiko komissio vahvistaa, että se ei aio rohkaista kehitysmaissa sellaisten järjestelmien käyttöä, jotka yhteisössä on lailla kielletty, kuten munivien kanojen ja vasikoiden häkit? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 2000) Syistä, jotka on selitetty karjataloustuotannon strategiaa koskevassa luonnoksessa, suuntaus kohti tehostettua karjataloustuotantoa on jo havaittavissa erityisesti niissä kehitysmaissa, joissa kysynnän kasvu on voimakkainta. Joillakin alueilla karjataloustuotannon tehostuminen on johtanut kaupunkimaisen teollisen tuotannon syntymiseen (lähinnä Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa), mistä on seurauksena uusia rasituksia ympäristölle, ihmisten terveydelle, yhteiskunnalliselle kehitykselle ja myös eläinten hyvinvoinnille. Kuten luonnoksessa todetaan, yhteisön kehitysapu suuntautuu köyhien pienviljelijöiden auttamiseen, joten taloudellista tukea ei anneta teollisen karjataloustuotannon luomiseen tai edistämiseen kehitysmaissa. Karjatalouden alalla yhteisön apu suunnataan köyhille maaseutuyhdyskunnille, joiden tuloista huomattava osa saadaan karjataloudesta. Tämän vuoksi komissio vahvistaa, että se ei pyri edistämään sellaisten järjestelmien käyttöä kehitysmaissa, joiden käyttöä yhteisössä ollaan lopettamassa lainsäädäntöteitse, kuten esimerkiksi munivien kanojen ja vasikoiden häkit. Vaikka komissio ei nyt eikä vastaisuudessa osallistu karjataloustuotannon teollistamiseen, se tulee yhdessä jäsenvaltioiden, kehitysmaiden, FAO:n ja Maailmanpankin kanssa tarkastelemaan eläinten hyvinvointiin liittyviä kysymyksiä kansainvälisen LEAD(1) -aloitteen puitteissa. Lähikuukausina yhteisön ympäristöalan budjettikohdasta saatavalla tuella Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa suoritettavan tutkimuksen sekä muiden samaa aihetta koskevien, eri tahojen toteuttamien töiden odotetaan antavan sekä kansallisille että kansainvälisille päättäjille strategista ohjausta. (1) Livestock, environment and development (karja, ympäristö ja kehitys).