ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1783/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Andorra Ministerineuvosto hyväksyi helmikuussa 1998 kauppasopimuksen laajentamisen Andorran kanssa. Nämä sopimukset eivät kuitenkaan ole vielä tulleet voimaan ja ilmeisesti ne ovat jäissä. Voiko komissio sanoa, miksi nämä sopimukset eivät ole tulleet voimaan? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 1998) Neuvosto ei ole hyväksynyt Andorran kanssa tehdyn kauppasopimuksen laajennusta helmikuussa 1998. Andorran ja yhteisön suhteet perustuvat tulliliitosta 28. kesäkuuta 1990 tehtyyn sopimukseen, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1991. Neuvosto hyväksyi 24. helmikuuta 1997 neuvotteluohjeet, joiden mukaan komissio valtuutetaan aloittamaan Andorran kanssa neuvottelut yhteistyösopimuksen tekemisestä, ja tästä ilmoitettiin Euroopan parlamentille. Komissio päätti kyseistä yhteistyösopimusta koskevat neuvottelut 19. tammikuuta 1998. Sopimus kattaa laajan asiakentän, johon sisältyvät ympäristö, viestintäyhteydet, tiedotus, kulttuuri, liikenne, alueellinen ja rajat ylittävä yhteistyö sekä sosiaaliset kysymykset. Se ei vaikuta tulliliitosta tehdyn sopimuksen toimintaan. Kyseisten kahden sopimuksen on tarkoitus toimia rinnakkain ja saman sekakomitean hallinnoimana. Komissio on toistaiseksi lykännyt sopimuksen parafointia odoteltaessa tyydyttävän ratkaisun löytymistä tupakkakysymykseen. Komissio on erittäin huolestunut tupakan salakuljetuksen laajuudesta ja vakavuudesta, ja se toivoisi ratkaisun alkavan löytyä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kannalta sietämättömään tilanteeseen.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0779/98 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (I-EDN) komissiolle (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Jäsenvaltioiden oma vedenjakelu Voiko komissio taata, että jäsenvaltiot voivat aina asettaa omaa vedenjakeluaan koskevia vaatimuksia, jotka ovat yhteisön määräyksiä tiukempia? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 1998) Yhteisön vesilainsäädännön oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 130 s artikla, joten tässä lainsäädännössä vahvistetaan noudatettavat vähimmäisvaatimukset. EY:n perustamissopimuksen 130 t artiklassa määrätään kuitenkin myös, että suojatoimenpiteet, jotka on toteutettu 130 s artiklan nojalla, eivät estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai toteuttamasta tiukempia suojatoimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden on oltava sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen kanssa, eivätkä ne etenkään saa olla syrjiviä. Tämä pitää paikkansa sekä voimassaolevan juomavesidirektiivin että ehdotetun uuden juomavesidirektiivin osalta (juomaveden laadusta 15 päivänä heinäkuuta 1980 annettu neuvoston direktiivi 80/778/ETY(1); 4 päivänä tammikuuta 1995 annettu komission ehdotus neuvoston direktiiviksi ihmisten käyttöön tarkoitetusta vedestä(2); 12 päivänä joulukuuta 1996 annettu parlamentin lausunto; 4 päivänä kesäkuuta 1997(3) annettu komission muutettu ehdotus; 19 päivänä joulukuuta 1997 vahvistettu neuvoston yhteinen kanta). Ottaen huomioon EY:n perustamissopimuksen 130 s ja 130 t artiklan neuvosto täsmensi uutta juomavesidirektiiviä koskevan yhteisen kannan johdanto-osassa: "... 18) jäsenvaltiot voivat asettaa arvoja muille sellaisille lisämuuttujille, joita ei ole sisällytetty liitteeseen I, jos se katsotaan ihmisten käyttöön tarkoitetun veden tuotannon, jakelun ja tarkastamisen laadunvarmistuksen kannalta tarpeelliseksi, 19) kun jäsenvaltiot katsovat tarpeelliseksi vahvistaa liitteen I osissa A ja B esitettyjä standardeja tiukemmat standardit tai sellaisia lisämuuttujia koskevia standardeja, joita ei ole sisällytetty liitteeseen I, mutta jotka ovat välttämättömiä ihmisten terveyden suojelemisen kannalta, niiden on ilmoitettava kyseisistä standardeista komissiolle, 20) jäsenvaltioiden on tiukempia suojatoimenpiteitä käyttöön ottaessaan tai niiden soveltamista jatkaessaan noudatettava perustamissopimuksen periaatteita ja määräyksiä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tulkinnan mukaisesti,..." Näin ollen komissio vahvistaa, että jäsenvaltioilla on oikeus vahvistaa tiukempia standardeja vedenjakelujärjestelmilleen (vesijohtovesi) edellyttäen, että edellä mainittuja periaatteita noudatetaan. Nämä EY:n perustamissopimuksen määräykset eivät muutu Amsterdamin sopimuksen ratifioinnin jälkeen. Ratifioinnin jälkeen perustamissopimuksen 130 s artiklan 1 kohtaan perustuva ympäristölainsäädäntö hyväksytään kuitenkin yhteispäätösmenettelyllä eikä yhteistoimintamenettelyllä mukaisesti, kuten tällä hetkellä. (1) EYVL L 229, 30.8.1980. (2) EYVL C 131, 30.5.1995. (3) EYVL C 213, 15.7.1997.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2253/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Yhdistyneelle kuningaskunnalle vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Yhdistynyt kuningaskunta on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1724/98 esittäjä(t): Brendan Donnelly (PPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Neuvoston direktiivi 85/374/ETY ja tämän direktiivin muuttamista koskevat ehdotukset komission asiakirjassa KOM(97) 478 Voiko komissio ilmoittaa, hyväksyykö se näkemyksen, jonka mukaan vedessä oleva fluoridi on direktiivissä 85/374/ETY(1) ja kyseisen direktiivin muutosehdotusten tekstissä tarkoitettu "irtain" tuote, ja että tämän vuoksi veden sisältämän fluoridin aiheuttamat sairaustapaukset kuuluvat vastuuvelvollisuuden piiriin? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Tuotevastuuta koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 25. heinäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/374/ETY 2 artiklan mukaan kaikkea "irtainta" voidaan pitää direktiivin soveltamisalaan kuuluvana. Ainoita poikkeuksia ovat maatalouden alkutuotteet ja riista, elleivät ne ole läpikäyneet ensiasteen jalostusta. Komissio ehdotti 1. lokakuuta 1997 direktiiviä 85/374/ETY(2) muutettavaksi siten, että maatalouden alkutuotteet ja riista lisätään direktiivin soveltamisalaan. Ehdotus on jatkoa parlamentin suositukselle laajentaa direktiivi koskemaan maatalouden alkutuotteita bovine spongiform encephalopathyn (BSE-taudin) johdosta(3). Direktiivissä ei määritellä "irtainta". Perustamissopimuksen ja siihen liittyvien säädösten tulkinta on yhteisöjen tuomioistuimen tehtävä. Näin ollen kysymys siitä, onko fluoridia sisältävä juomavesi direktiivin 2 artiklassa tarkoitettu tuote, on kansallisesta lainsäädännöstä riippuva asia. Arvoisaa jäsentä saattaa kiinnostaa Camelfordin (Yhdistynyt kuningaskunta) vesihuoltoon liittyvä tapaus vuonna 1988(4). Vedenkäsittelylaitokseen toimitettiin 20 tonnia alumiinisulfaattia ja se sijoitettiin väärään tankkiin, jolloin noin 11 500 ihmisen vesijohtoverkko tuli erittäin happopitoiseksi (ylitti yli 3000-kertaisesti yhteisössä sallitun määrän). Henkilökohtaisten vahinkojen korvaamiseksi laaditussa ryhmäkanteessa vedottiin siihen, että vesi oli vuoden 1987 kuluttajansuojalain osassa I "Tuotevastuu" tarkoitettu viallinen tuote. Vesihuoltoviranomaiset myönsivät vastuun ja käsittely rajoittui vaurioiden määrälliseen arviointiin(5) (1) EYVL L 210, 7.8.1985, s. 29. (2) EYVL C 337, 7.11.1997. (3) Päätöslauselma BSE-tautia käsittelevän väliaikaisen tutkintalautakunnan tuloksista, EYVL C 85, 17.3.1997. Ks. myös ensimmäinen BSE-seurantaa koskeva komission puolivuotiskertomus, KOM(98) 282, lopullinen. (4) Report for the Commission on the application of Directive 85/374/ETY on liability for defective products (Study Contract No. ETD/B5-3000/MI/06). (5) A.B and others v. South West Water Services Ltd. (1993 2 W.L.R. 507, C.A).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2139/98

esittäjä(t): Friedhelm Frischenschlager (ELDR) komissiolle

(13. heinäkuuta 1998)

Aihe: Kielelliset vähemmistöt

1. Katsooko komissio, että EY:n perustamissopimuksen 126 artikla olisi periaatteessa tunnustettava ja sitä olisi käytettävä budjettikohdan B3-1006 yleisenä oikeudellisena perustana ja erityisesti Euroopan vähemmistökielten toimiston pitkäaikaisen tuen oikeudellisena perustana?

2. Kuinka paljon varoja Euroopan vähemmistökielten toimistolle on myönnetty varainhoitovuodelle 1998?

3. Katsooko komissio, että olisi tarpeellista kiinnittää erityistä huomiota vähemmistökieliteemaan, erityisesti tulevaisuudessa tapahtuvan unionin itään laajenemisen vuoksi?

4. Millaisia vähemmistökieliin liittyviä konkreettisia toimia on suunniteltu, ja kuinka paljon varoja komissio aikoo myöntää tässä yhteydessä?

Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus

(23. syyskuuta 1998)

1. Budjettikohta B3-1006, johon unionin paikallisia ja vähemmistökieliä sekä -kulttuureja tukevat toimet kuuluvat, on luotu Euroopan parlamentin jatkuvan tuen ansiosta.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklassa määrätään seuraavaa: "yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen - pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta". Lisäksi yhteisön toiminnalla pyritään "kehittämään eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa erityisesti jäsenvaltioiden kielten opetuksella ja levittämisellä". Komission toiminta alueellisten ja vähemmistökielten tukemiseksi perustuu juuri tähän artiklaan.

Euroopan vähemmistökielten toimistoa rahoitetaan budjettikohtaan B3-1006 kuuluvasta toimesta nimeltä "Alueellisten ja vähemmistökielten tukeminen ja säilyttäminen".

2. Euroopan vähemmistökielten toimisto on saanut lokakuusta 1997 syyskuuhun 1998 yhteisön rahoitusta 742 900 ecua. Komissiolle on toimitettu alustava toimiston työohjelma ja talousarvio lokakuussa 1998 alkavaksi kaudeksi. Rahoituksen hyväksyntä riippuu siitä, mihin tulokseen oikeudellista perustaa vailla olevien budjettikohtien aiheuttamien yleisten ongelmien tarkastelussa päästään.

3. Komission toteuttama alueellisten ja vähemmistökielten tukeminen ja säilyttäminen on erittäin hyödyllistä eri kieliyhteisöille. Euroopan unionin laajeneminen Keski- ja Itä-Eurooppaan lisää merkittävästi unionin alueellisten ja vähemmistökielten määrää. Uusissa jäsenmaissa puhuttujen lukuisten vähemmistökielten tukeminen ja säilyttäminen vähentää osaltaan ristiriitatilanteita, joita usein muodostuu näiden maiden eri kieliyhteisöjen kesken. Lisäksi vähemmistökielten tukeminen ja säilyttäminen auttaa kansalaisia osallistumaan aktiivisesti ja vastuuntuntoisesti Euroopan rakentamiseen.

4. Komissio on käynnistänyt alueellisten ja vähemmistökielten tukemiseen ja säilyttämiseen liittyvän Euromosaic-selvityksen yhteisön alueellisista ja vähemmistökielistä. Tarkoituksena on laajentaa selvitystä myös Keski- ja Itä-Euroopan maihin.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1697/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Tsernobylin ydinvoimalan sulkeminen Tsernobylin ydinvoimalan sulkeminen vuoteen 2000 mennessä on unionin kansalaisten turvallisuuden kannalta keskeinen rahoitushanke. Tähän asti mm. Ukrainalle myönnettyjä Tacis-varoja on käytetty Tsernobylin reaktoreiden aiheuttamien ongelmien ratkaisemisessa. Kysynkin komissiolta, kuinka paljon vuoden 1997 Tacis-varoista on suunnattu Tsernobylin sulkemiseen tähtääviin - ei reaktorien kuntoa parantaviin - hankkeisiin ja onko varoja käytetty reaktorien käytön jatkumiseen tähtääviin toimenpiteisiin. Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) Komissio on myöntänyt Tacis-varoja seuraaviin hankkeisiin, jotka koskevat suoraan Tsernobylin ydinvoimalan sulkemista: - toimintayksikköjen 1-3 käytöstä poistamisen valmistelu (1,5 miljoonaa ecua), - Tsernobylin käytöstäpoistamissuunnitelman ympäristövaikutusten arviointi (0,04 miljoonaa ecua), - Tsernobylin ydinvoimalan avustaminen 1-3 yksikköjen käytöstä poistamisen täytäntöönpanossa (5,5 miljoonaa ecua), - sellaisten toimitilojen suunnittelu ja rakentaminen, jotka on tarkoitettu 1-3 yksiköistä käytöstä poistetun matala- ja keskiaktiivisen ydinjätteen haltuunottoon, lajitteluun ja käsittelyyn (33 miljoonaa ecua), - matala- ja keskiasteen ydinjätteen varaston suunnittelu ja rakentaminen (5,5 miljoonaa ecua), - liiketoiminnan kehittämistoimiston suunnittelu ja aloittaminen Slavutichiin/Tsernobyliin (0,35 miljoonaa ecua). Tacis-varoja ei ole käytetty reaktorien jatkokäyttöön.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2255/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Portugalille vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Portugali on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2251/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Espanjalle vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Espanja on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1910/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Euroopan aluekehityssuunnitelma ja aluepolitiikka Kuten Euroopan komission analyyttisistä selonteoista, erityisesti asiakirjoista "Eurooppa 2000" ja "Eurooppa 2000+" ja ensimmäisestä kertomuksesta taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (KOM(96) 0542 lopull.) käy ilmi ja kuten Euroopan parlamentti myöhemmin vahvisti mietinnössään A4-0206/98, yhteisön menettelytavoilla (erityisesti YMP, rakennerahastot, koheesiorahasto, Euroopan laajuiset verkot, ympäristöpolitiikka, tutkimus- ja kehityspolitiikka ja kilpailupolitiikka) on joskus ristiriitaisia vaikutuksia yhteiskunnallisten ja taloudellisten toimien alueelliseen jakautumiseen ja ne aiheuttavat yhteisön alueiden epätasapainoisen kehittymisen. Tämän vuoksi komissio on korostanut, että aluesuunnittelupolitiikkaa on kehitettävä Euroopassa, jotta varmistetaan yhteisön menettelytapojen johdonmukaisuus ja se, että ne täydentävät toisiaan. Tavoitteena on yhteisön alueiden yhdenmukainen, tasapainoinen ja kestävä kehitys. Samalla lujitetaan ja parannetaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota ja kilpailukykyä EU:ssa. Ensimmäinen varsinainen edistys asiassa oli ESDP:n (Euroopan aluekehityssuunnitelma) ensimmäinen virallinen luonnos, jonka kesäkuussa 1997 Noordwijkiin kokoontunut epävirallinen ministerineuvoston kokous hyväksyi. Asiakirja on tulosta jäsenvaltioiden monien työ- ja neuvotteluvuosien päätteeksi saavuttamasta yhteisymmärryksestä ja yhteistyöstä. Voiko komissio sanoa, missä määrin nämä suuntaviivat, erityisesti ESDP:n ensimmäinen virallinen luonnos, on otettu huomioon rakennerahastojen uudistamista koskevissa ehdotuksissa, jotka komission jäsenet hyväksyivät 18. maaliskuuta 1998? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (15. heinäkuuta 1998) Komission 18. maaliskuuta 1998 hyväksymässä asetusehdotuksessa(1) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä todetaan, että "yhteisö osallistuu rahastojen välityksellä taloudellisen toiminnan yhdenmukaisen, tasapainoisen ja kestävän kehittämisen... edistämiseen". Yhteisön eri politiikkojen johdonmukaisuus on perusluonteinen osa aluesuunnittelua ja -kehitystä koskevaa politiikkaa Euroopan tasolla, kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa. Tältä osin edellä mainitun asetusehdotuksen 2 artiklan 5 kohdassa todetaan, että "komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että rahastotoimet sekä muut yhteisön politiikat ja toimet ovat johdonmukaisia". Komissio on myös ehdottanut ohjelmakautta 2000-2006 varten uutta, rajat ylittävään, valtioiden väliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön liittyvää yhteisöaloitetta, jonka tarkoituksena on edistää Euroopan alueiden sopusointuista ja tasapainoista suunnittelua ja kehitystä. (1) KOM(98) 131 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1966/98 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Koulutusohjelmat Euroopan parlamentti antoi komission tiedonannosta KOM(97) 0563 - "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" - lausunnon, jossa se edellytti selkeää erottelua koulutusohjelmien sekä rakennerahastojen, erityisesti sosiaalirahaston, tavoitteiden ja tukitoimien välillä Millä tavoin komissio on ottanut tämän Euroopan parlamentin pyynnön huomioon ja varmistanut kyseisen erottelun uudella ohjelmakaudella? Komissio pitäytyy esittämässään asiakirjassa siinä, että menettelyjä on yksinkertaistettava ja niistä on tehtävä käyttäjäystävällisempiä ja kansalaisille paremmin suunnattuja. Erasmus-ohjelmassa tehtiin kuitenkin pelkästään vähäisiä hajauttavia uudistuksia. Kun ehdotusta tarkastellaan kokonaisuutena, tullaan pikemminkin siihen tulokseen, että ohjelmassa tapahtuu lisää keskittymistä, mikä merkitsee samalla etääntymistä kansalaisista. Miten komissio perustelee tätä kehitystä, joka on täysin vastoin enemmistön toivetta hajauttamisen lisäämisestä? Komission jäsenen Edith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 1998) Kaikissa koulutuksen ja nuorisoalan uusiin toimintaohjelmiin liittyvissä päätösehdotuksissa(1) on yhteinen 9 artikla, jonka mukaisesti komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että ohjelmiin sisältyvät toimet toteutetaan yhteisen työllisyysstrategian yhteydessä siten, että ne ja rakennerahastoihin liittyvät yhteisön toimet täydentävät toisiaan. Kysymyksen toinen osa koskee hajauttamista; on syytä huomata, että monet nykyisistä Sokrates-toimintaohjelman Erasmus-osaohjelman toimista on jo hajautettu. Sokrates II toimintaohjelmaan liittyvässä ehdotuksessa komissio esittää hajauttamisen lisäämistä siten, että kansalliset toimistot hallinnoisivat kaikkia liikkuvuustoimia (opiskelija- ja opettajavaihtoa). Näin ollen komissio ei ole samaa mieltä parlamentin jäsenen kanssa siitä, että ohjelma olisi muuttumassa entistä keskitetymmäksi ja etäisemmäksi. Nykyisen Sokrates-toimintaohjelman Erasmus-osaohjelman hajautettua luonnetta päinvastoin lisätään sen seuraavassa vaiheessa. (1) KOM(98) 329, 330 ja 331.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1577/98 esittäjä(t): Robin Teverson (ELDR) neuvostolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Vanhusten toimintaohjelman rahoittaminen Komission ehdotus uudeksi vanhuksia koskevaksi toimintaohjelmaksi on juuttunut neuvostoon, missä sillä on vain vähän mahdollisuuksia tulla pikaisesti hyväksytyksi yhden jäsenvaltion eli Saksan vastustuksen vuoksi. YK:n toiminta poikkeaa huomattavasti neuvoston toiminnasta, sillä kansainvälinen vanhusten vuosi alkaa muutaman kuukauden kuluttua, samoin Euroopan parlamentin toiminta, sillä parlamentti järjestää eläkeläisten konferenssin lokakuussa 1998. Minkä viestin neuvosto tällä lähettää nopeasti ikääntyvälle Euroopan väestölle? Jos neuvosto ei voi hyväksyä komission ehdotusta, mihin vaihtoehtoisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä? Vastaus (6. lokakuuta 1998) Vanhuksiin liittyvää uutta toimintaohjelmaa koskevan komission ehdotuksen käsittely neuvostossa on todellakin ollut keskeytyksissä vuoden 1995 marraskuusta eikä kyseisen asian ottamista uudelleen käsiteltäväksi ole tällä hetkellä suunniteltu. Neuvostossa ei ole käyty asiasta yleistä keskustelua.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2044/98 esittäjä(t): James Moorhouse (ELDR) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: EU:n ja Meksikon välinen kauppasopimus Onko komissio samaa mieltä Euroopan parlamentin 27. huhtikuuta 1998 (A4-0156/98) antamassa mietinnössä esitetyn kannan kanssa, että ehdotetun EU:n ja Meksikon välisen kauppasopimuksen demokratialausekkeen tulisi olla sisällöltään toiminnallinen eikä pelkästään muodollinen? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että sopimukseen sisällytetään riittävät keinot ihmisoikeuksien kunnioittamisen seuraamiseksi ja kansalaisjärjestöjen osallistumisen turvaamiseksi?