KIRJALLINEN KYSYMYS E-3572/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Kielisyrjintä EU:n henkilöstön rekrytoinnissa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0144 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3572/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Kielisyrjintä EU:n henkilöstön rekrytoinnissa Komission vastauksesta kysymyksiini E-2901/01 ja E-2944/01(1) käy ilmi, että se on moittinut Euroopan komission Tacis-ohjelman työntekijöiden rekrytointiin liittyvän valintamenettelyn järjestänyttä East West Consulting (EWC) -yhtiötä siitä, että se oli käyttänyt toimea koskevassa ilmoituksessa luonteeltaan sopimattomia muotoiluja. Kyse oli nimenomaan vaatimuksesta, jonka mukaan hakijan oli puhuttava englantia äidinkielenään. Komissio katsoo, että kyseinen, mitä ilmeisimmin syrjivä sanavalinta olisi pitänyt muotoilla paremmin, jotta olisi käynyt selväksi, että tietyn kielen hyvä taito oli toimen täyttämiselle asetettu vaatimus. Euroopan alueiden ja kuntien liitto toteaa eräälle hakijalle antamassaan vastauksessa, että se aikoo jatkossa käyttää ilmoituksissaan muotoa kieltä äidinkielenään puhuva tai vastaavan taidon omaava. Euroopan neuvoston pääsihteeri Walter Schwimmer kertoo sähköpostiviestissään selvittäneensä, mitä muut kansainväliset järjestöt sanovat ilmoituksissaan silloin kun he hakevat ehdokkaita toimeen, jossa hakijoilta edellytetään tietyn kielen syntyperäistä taitoa (native speaker posts). Schwimmerin mukaan useimmat muut kansainväliset järjestöt käyttävät nimenomaan käsitettä äidinkieli silloin kun se on oleellista kyseisen tehtävän kannalta. Tästä huolimatta neuvosto aikoo jatkossa käyttää ilmaisua äidinkieli tai tärkein opetuskieli. 1. Yhtyykö komissio käsitykseeni, jonka mukaan sanamuotojen muuttaminen on vain pintapuolista temppuilua, jolla ei ole juurikaan vaikutusta itse ydinkysymykseen? 2. Onko komissio tietoinen siitä, että lehdissä kuten The Bulletin ja European Voice julkaistaan vuosittain satoja ilmoituksia, joissa haetaan nimenomaan (!) englannin syntyperäisiä puhujia? 3. Onko komissio tietoinen siitä, että muiden tavoin myös Videowatch, Euroopan komission radio- ja TV-studioissa Brysselissä toimiva audiovisuaalisten ohjelmien tuottaja, on hiljan ottanut palvelukseensa englantia äidinkielenään puhuvan sihteerin? Vastustiko komissio kyseistä nimitystä? Jos vastaus on myönteinen, miten komissio osoitti vastustuksensa? Jos vastaus on kielteinen, miksei komissio ollut nimitystä vastaan? 4. Myöntääkö komissio, että yritykset, jotka haluavat rekrytoida englannin syntyperäisiä puhujia, syrjivät unionin 13 jäsenvaltion työnhakijoita? Jos vastaus on kielteinen, eikö komission kanta ole siinä tapauksessa vastoin yhteisön lainsäädäntöä? Jos vastaus on myönteinen, mitä toimia komissio aikoo toteuttaa tehdäkseen lopun kyseisestä syrjinnästä? (1) EYVL C 134 E, 6.6.2002, s. 142. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymysten osalta komissio viittaa yleisesti vastauksiin, jotka komissio on antanut hänen tätä aihetta käsitelleisiin aiempiin kirjallisiin kysymyksiin, erityisesti kysymyksiin E-4100/00(1) ja E-0779/01(2) sekä Vitaliano Gemellin esittämään kysymykseen E-1356/01(3). 1. Edellä mainituissa vastauksissa jo annetut tiedot huomioon ottaen komissio katsoo, että yhteisön lainsäädännön perusteella on hyväksyttävää muuttaa ilmaus äidinkielenään kieltä puhuva muotoon äidinkielenään kieltä puhuva tai vastaavan taidon omaava, jos kyseisessä työssä tarvitaan jonkin kielen erittäin perusteellista taitoa. Yksittäisissä tapauksissa kansalliset tuomioistuimet päättävät konkreettisten tosiseikkojen perusteella, onko kyse siirtotyöläisten syrjinnästä. 2. Komissio on tietoinen asiasta. 3. Videowatch-yritys, joka toimittaa komissiolle tv- ja radiopalveluita, julkaisi kyseisen sanamuodon sisältävän ilmoituksen The Bulletin -lehdessä. Komissio on sittemmin ilmoittanut yritykselle, että on tärkeää, ettei yritys käytä tällaista sanamuotoa tulevissa ilmoituksissaan. 4. Kuten vastauksissa kirjallisiin kysymyksiin E-4100/00 ja E-0779/01 annetuissa vastauksissa todetaan, kansalliset tuomioistuimet päättävät yksittäistapauksista. Komissio ei ole toimivaltainen käynnistämään menettelyjä yksityisyrityksiä tai valtiosta riippumattomia järjestöjä vastaan työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta annetun yhteisön lainsäädännön perusteella. Tämän vuoksi siirtotyöläisten, jotka kokevat tulleensa syrjityiksi, on itse käynnistettävä oikeusmenettely kyseisiä yrityksiä tai järjestöjä vastaan. (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001. (2) EYVL C 235 E, 21.8.2001. (3) EYVL C 350 E, 11.12.2001.