KIRJALLINEN KYSYMYS P-3931/00

esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle

(6. joulukuuta 2000)

Aihe: Euron käyttöönotto jugoslavialaisessa Montenegron tasavallassa

1. Tietääkö komissio, miten, millaisin konkreettisin välinein ja missä määrin Saksan liittotasavallan hallitus ja Deutsche Bundesbank ovat tukeneet ja edistäneet Saksan markan käyttöönottoa jugoslavialaisessa Montenegron tasavallassa?

2. Miten komissio arvioi jugoslavialaisen Montenegron tasavallan hallituksen ilmoittamaa aietta ottaa euro käyttöön 1.1.2002 alkaen maan ainoana valuuttana?

3. Katsooko komissio, että jugoslavialainen Montenegron tasavalta täyttää tällä hetkellä perustamissopimusten (ja etenkin EY:n perustamissopimuksen 121 artiklan sekä Amsterdamin sopimuksen pöytäkirjojen 11 ja 12) mukaiset rahaliittoon osallistumisen vakausvaatimukset, tai voiko maa komission mielestä täyttää vaatimukset 1.1.2002 mennessä?

4. Mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä euron käyttöönoton estämiseksi Montenegrossa? Komissiohan on tuoreimman laajentumista koskevan strategia-asiakirjansa kohdassa III.3 todennut, että euron käyttöönotosta uusissa jäsenvaltioissa (samoin kuin alkuperäisissä euroalueen maissa) päätetään vasta sen jälkeen, kun EY:n perustamissopimuksen 121 artiklan mukaisesti on tarkasteltu, onko korkea pysyvän lähentymisen aste saavutettu.

5. Tietääkö komissio, otetaanko euro vuoden 2002 jälkeen käyttöön myös Jugoslavian Kosovossa, ja jos otetaan, täyttääkö Kosovo komission mielestä perustamissopimuksen mukaiset vakausvaatimukset, jotka koskevat kaikkia yhteisvaluuttaan osallistuvia tai sitä haluavia maita?

6. Millä konkreettisilla toimilla EU:n komissio aikoo estää euron käyttöönoton Kosovossa, jos Kosovo ei vuonna 2002 täytä euroon osallistumisen vakausehtoja?

7. Miten komissio arvio Saksan markan käyttöönottoa Montenegrossa ja Kosovossa, kun otetaan huomioon Jugoslavian valtiollisen integriteetin vahvistava YK:n päätöslauselma 1244?

8. Mitä seurauksia komission mielestä aiheutuu siitä, että 33 % kaikesta Saksan markkoina olevasta käteisrahasta on käytössä ulkomailla, ja mitä seurauksia aiheutuu euron turvallisuudesta rahanväärennyksen suhteen?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(5. tammikuuta 2001)

1. Saksan keskuspankki on ilmoittanut komissiolle, ettei pankki ole tukenut eikä edistänyt Saksan markan käyttöönottoa Montenegron tasavallassa. Pankki korostaa, että mitään rajoituksia Saksan markan käytölle muissa maissa ei ole. Pankilla ei kuitenkaan ole oikeudellisia velvoitteita tukea maita tai alueita, jotka päättävät käyttää Saksan markkaa laillisena maksuvälineenä.

2. Marraskuussa 1999 Montenegron tasavalta päätti yksipuolisesti perustaa kaksivaluuttajärjestelmän ja otti Saksan markan käyttöön rinnakkaisvaluuttana. Maan viranomaisten mukaan päätökseen johti pääasiassa Jugoslavian keskuspankin epävakaa ja rahan tarjontaa lisäävä rahapolitiikka, joka loi huomattavia inflaatiopaineita koko Jugoslavian liittovaltiossa. Liittovaltiosta riippumattoman rahajärjestelmän perustaminen oli yritys pitää Montenegron talous erossa rahamäärän lisäämisen kielteisistä vaikutuksista. Siirtymävaihetta helpotti se, että Saksan markkaa jo käytettiin Montenegrossa varsinkin talletuksiin ja suuriin liiketoimiin, kuten kiinteistökauppoihin.

Vuonna 2000 saavutettiin suuri osa niistä talouden tavoitteista, joita viranomaiset olivat korostaneet salliessaan valuuttojen rinnakkaiskäytön. Muutaman kuukauden kuluttua suuri enemmistö liiketoimista tehtiin Saksan markkoina ja yli 90 prosenttia maksukeskukseen tehdyistä talletuksista oli Saksan markkoina. Lisäksi inflaatio on hidastunut tasaisesti: vuonna 2000 kuukausi-inflaatio oli tammikuussa 5 prosenttia ja lokakuussa 1 prosentin. Joulukuun 2000 alusta Montenegron hallitus julisti Saksan markan ainoaksi lailliseksi maksuvälineeksi tasavallan alueella ja lopetti Jugoslavian dinaarin käytön. Koska Saksan markan (ja sen mukana muiden euroalueen entisten valuuttojen) kurssi oli vahvistettu lopullisesti vuoden 1998 lopulla, ei euron ja Saksan markan käyttöönoton välillä ole mitään eroa ja euro on siten käytännössä jo otettu käyttöön Montenegrossa.

Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotto on aivan eri kysymys. Komissio on sitä mieltä, että jos Montenegron viranomaiset aikovat ottaa käyttöön eurokolikot ja -setelit, niiden on otettava yhteyttä Saksan keskuspankkiin ja Euroopan keskuspankkiin selvittääkseen käytännön järjestelyt, jotka koskevat käteisrahan käyttöä euroalueen ulkopuolisissa maissa. Euroopan keskuspankki julkaisi äskettäin ohjeet euroseteleiden ennakkojakelusta euroalueen ulkopuolella (arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan EKP:n 14. joulukuuta 2000 julkaistuun lehdistötiedotteeseen).

3. ja 6. Montenegro ei ole Euroopan rahaliiton jäsen eikä pyri jäseneksi. Niinpä perussopimuksissa määriteltyjä yhtenäisvaluuttaan osallistumisen vakauskriteerejä ei sovelleta siihen. Montenegro ei ole myöskään ehdokasmaa, eivätkä unionin jäsenyysperusteiden täyttämistä koskevat Kööpenhaminan kriteerit ja kysymyksessä 4 mainitut menettelyt sen vuoksi koske Montenegroa. Montenegro otti Saksan markan /euron ainoaksi lailliseksi maksuvälineekseen yksipuolisesti, eikä tälle päätökselle ole oikeudellisia esteitä. Tällainen yksipuolinen sitoumus ei aseta EKP:lle velvoitteita valvoa Montenegron rahapolitiikkaa tai antaa sille maksuvalmiustukea, eikä EKP:n ja Montenegron välillä ole mitään virallista yhteistyötä.

Yhdistyneiden kansakuntien (YK) päätöslauselman 1244 mukaisesti YK:n väliaikaisen hallinnon operaatio Kosovossa (UNMIK) on laillistanut minkä tahansa laajasti hyväksytyn valuutan käytön Kosovon alueella. Tämän päätöslauselman mukaan Jugoslavian dinaari säilyttää laillisen asemansa ja sitä voidaan käyttää niin paljon kuin yritykset ja yksityishenkilöt haluavat. Päätöslauselmassa ei oteta käyttöön Saksan markkaa ainoana laillisena maksuvälineenä, vaikka siinä tunnustetaankin, että Saksan markka on ollut Kosovon suosituin valuutta jonkin aikaa.

7. YK:n päätöslauselma 1244 ei koske Montenegroa. Kysymystä kestävän raha- ja valuuttajärjestelmän luomisesta Jugoslavian tasavaltaan olisi käsiteltävä neuvoteltaessa Serbian ja Montenegron tulevista perustuslaillisista suhteista.

Samoin kuin Montenegrossa, Saksan markan laillinen käyttö Kosovossa luo vakaat puitteet talouskehityksen tukemiselle. Taloudellisesta ja sosiaalisesta näkökulmasta katsoen UNMIK ei olisi voinut vakauttaa Kosovon taloutta kriisin jälkeen käyttämällä Jugoslavian dinaaria, joka on nopeasti inflatoituva valuutta, jonka tarjontaa UNMIK ei voi valvoa. Kuten edellä todettiin, päätöslauselmassa ei kielletä Jugoslavian dinaarin käyttöä.

8. Saksan keskuspankin komissiolle toimittamien tietojen mukaan Saksan markan seteleiden ja kolikoiden käyttö Saksan ulkopuolella ei ole rahapoliittinen ongelma Saksan keskuspankille eikä Euroopan keskuspankille. Saksan markkojen käyttö Saksan ulkopuolella ja euroseteleiden väärentäminen eivät ole missään yhteydessä toisiinsa. Komissiolla ei ole syytä olla tästä asiasta eri mieltä.