ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2584/97 komissiolle esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) (29. heinäkuuta 1997) Aihe: Koulutusohjelmien laajentaminen koskemaan myös KIE-maita Vuodesta 1998 alkaen Sokrates- ja Leonardo-ohjelmia laajennetaan koskemaan myös KIE-maita. Mihin toimiin komissio ryhtyy varmistaakseen, että EU:n jäsenvaltioista kotoisin olevat koululaiset ja opiskelijat, jotka osallistuvat kyseisiin ohjelmiin KIE-maissa, osaisivat myös näiden maiden kieliä? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1997) Assosiaationeuvostojen, jotka käsittelevät Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden edellytyksiä osallistua Sokrates, Leonardo da Vinci ja Nuorten Eurooppa -ohjelmiin, tekemien päätösten 2 artiklassa säädetään seuraavasti: ¨Kielitaidon kehittäminen ja koulutustoimet koskevat yhteisön virallisia kieliä. Poikkeustapauksissa muut kielet voidaan hyväksyä, jos ohjelman toteuttaminen sitä edellyttää.¨ Yleisesti ottaen KIE-maiden kielet eivät siis ole etusijalla eikä niitä myöskään pidetä ohjelmien kohdekielinä. Kuitenkin liikkuvuuden puitteissa ja vaihtojen vastavuoroisuuden takaamiseksi kielitaidon kehittäminen vastaanottavan maan kielessä voi osoittautua tarpeelliseksi KIE-maihin matkustaville koululaisille, opiskelijoille, opettajille tai ammatillisessa koulutuksessa oleville nuorille. Erityistapauksissa, jos ohjelmien täytäntöönpano sitä edellyttää, assosiaationeuvostojen päätökset antavat mahdollisuuden rahoittaa kielikoulutusta. Komissio kiinnittää huomiota perusteltuihin tarpeisiin tällä alalla.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2476/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: Ydinsulkusopimus Vuoden 1995 ydinsulkusopimuksen seurantakonferenssista annetun päätöslauselman jälkeen kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) johtokunta hyväksyi 15. toukokuuta 1997 - EU:n täyden tuen turvin - pöytäkirjamallin, jonka tarkoituksena on uudistaa ja lujittaa IAEA:n asettamia turvallisuusmääräyksiä kaikissa maailman ydinaseettomissa maissa (non-nuclear weapon states, NNWS). 1. Aikooko komissio ehdottaa neuvostolle sellaisista direktiiveistä neuvottelemista, joissa käsitellään pöytäkirjamallin täysipainoista tai osittaista toteuttamista yhteisön ydinaseettomissa valtioissa, ja mitkä ovat ehdotetun politiikan perusteet? 2. Koska jäsenvaltioiden ydinaseettomuutta koskevat toimivaltuudet liittyvät kiistatta pöytäkirjamalliin, aikooko komissio ehdottaa neuvostolle neuvottelujen aloittamista IAEA:n kanssa ja tämän jälkeen seuraavaa pöytäkirjamallin toteuttamista yhteisön neuvottelu- ja hallintomenettelyissä, joissa otetaan huomioon kaikkien jäsenvaltioiden kansalliset ydinaseettomuuteen liittyvät toimivaltuudet, vai aikooko komissio päinvastoin ehdottaa pöytäkirjaa koskevia neuvotteluja ja sen toteuttamista aivan kuin se olisi yksinomaan EURATOMin toimivaltuuksien piiriin kuuluva instrumentti? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1997) 1. Komissio toimitti neuvostolle 16. heinäkuuta 1997 neuvotteluohjeet, joissa komissio ehdottaa, että se neuvottelisi asianomaisten ydinaseettomien jäsenvaltioiden ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) kanssa yhteisön ydinaseettomien jäsenvaltioiden, yhteisön ja IAEA:n välisen ydinmateriaalivalvontasopimuksen (INFCIRC/193) lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan atomienergiajärjestön perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan ja 102 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa, että pöytäkirjasta neuvoteltaisiin mallipöytäkirjan perusteella. IAEA:n johtokunta hyväksyi 15. toukokuuta 1997 mainitun mallipöytäkirjan käytettäväksi perustana lisäpöytäkirjoille sellaisten valtioiden välillä, jotka ovat tehneet kattavan ydinmateriaalivalvontasopimuksen IAEA:n kanssa ydinmateriaalivalvontajärjestelmän tehokkuuden parantamiseksi, kun tarkoituksena on edistää komission osalta ydinaseiden leviämisen estämiseen tähtäävien tavoitteita. 2. Komissio on täysin tietoinen siitä, että useat mallipöytäkirjassa määrätyt toimenpiteet kuuluvat nykyisin yhteisön jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tämä käy selvästi ilmi myös komission ehdotuksesta, joka koskee lisäpöytäkirjasta neuvottelemista jäsenvaltioiden kanssa ja pöytäkirjan tekemistä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 102 artiklan nojalla.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2643/97 komissiolle esittäjä(t): Inger Schörling (V) (25. heinäkuuta 1997) Aihe: Naudanlihan vienti kiellosta huolimatta Komissio on ilmoittanut, että Iso-Britannia on rikkonut naudanlihan vientikieltoa, joka asetettiin estämään BSE:n eli hullun lehmän taudin leviämistä. Komission antamien tietojen mukaan yli 1000 tonnia naudanlihaa on viety laittomasti useampaan eri maahan. Kuluttajien lihateollisuutta kohtaan tuntema luottamus oli kovalla koetuksella jo ennestään, ja tiedot laajamittaisesta laittomasta viennistä nakertavat entisestään tätä luottamusta. Onko tehokasta vientikontrollia olemassa? Miten näin suuri lihaerä voi välttää viranomaisten kontrollin? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä rangaistakseen tällaisesta vakavasta vientikiellon rikkomisesta ja varmistaakseen, että tämä jää viimeiseksi tapaukseksi? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2579/97, P-2642/97 ja P-2643/97 (2. lokakuuta 1997) Arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuoma asia liittyy äskettäin paljastettuun petokseen, jossa brittiläistä alkuperää olevalle pakastetulle naudanlihalle annettiin uusi tavaran kuvaus ja uusi todistus, joiden mukaan se oli peräisin toisesta jäsenvaltiosta. Komissio tutkii parhaillaan erittäin läheisessä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa petoksen laajuutta ja vaikutuksia, ja tutkimuksesta on annettu väliaikatietoja parlamentille. Tässä vaiheessa on oltava varovainen, jottei vaaranneta tutkimusten onnistumista antamalla ennenaikaista tietoa niiden tuloksista. Pääasiallinen vastuu lihan merkinnöistä, todistuksista ja kuljetuksista on asianomaisilla jäsenvaltioilla. Vaikka petoksia on äärimmäisen vaikea ehkäistä täydellisesti, komission tutkimuksista on kuitenkin selvinnyt, että terveystarkastuksia on syytä parantaa kansallisella tasolla, jotta tällaiset laittomat toimet havaittaisiin paremmin ja saataisiin ehkäistyä. Komission tutkimuksissa jo paljastuneiden puutteiden johdosta Yhdistyneelle kuningaskunnalle on lähetetty virallinen kirje, jossa vaaditaan tietoja asiasta. Muita lihan kuljetuksiin liittyviä mahdollisia petoksia tutkitaan edelleen sen varmistamiseksi, että asiasta saadaan kokonaiskuva ja että kaikki mahdollisuudet otetaan huomioon. BSE:tä koskevan parlamentin tutkimuksen johdosta komissio siirsi vastuun eläintautitarkastuksista maatalouden pääosastosta (PO VI) kuluttajapolitiikasta ja kuluttajien terveyden suojelusta vastaavaan pääosastoon (PO XXIV). Komissio on täysin tietoinen siitä, miten tärkeää on toimia nopeasti ja tehokkaasti tässä tilanteessa sen varmistamiseksi, että eläinten ja ihmisten terveyttä suojellaan ja kuluttajien luottamus säilytetään. Tämän vuoksi kaikille jäsenvaltioille ilmoitetaan tutkimusten edistymisestä, jotta voidaan noudattaa koordinoitua lähestymistapaa. Komissio huolehtii siitä, että parlamentille tiedotetaan edelleen asiasta.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2316/97 komissiolle esittäjä(t): James Nicholson (I-EDN) (3. heinäkuuta 1997) Aihe: Pohjaveden suojelua koskeva direktiivi 80/68/ETY Äskettäin pantiin toimeen julkinen tutkimus, joka koski kolmentoista miljoonan kuutiometrin vetoisen kaatopaikan kaavoitushakemusta Larne Lough-järven rannalle Pohjois-Irlannin Antrimin kreivikuntaan. Hakijat ilmoittivat, että pohjaveden suojelua koskevassa direktiivissä 80/68/ETY ((EYVL L 20, 26.1.1980, s. 43. )) luetellaan aineita, joita he arvioivat mahdollisesti liukenevan järveen. Hakemuksen vastustajien näkemyksen mukaan hakijat eivät olleet ajatelleet direktiivistä ja Pohjois-Irlannin täytäntöönpanolainsäädännöstä johtuvia vaikutuksia. Miten komissio aikoo suhtautua hakemukseen, joka hankkeen vastustajien mukaan on valmisteltu ottamatta huomioon pohjaveden suojelua koskevaa direktiiviä 80/68/ETY? Onko komissiolla mahdollisuuksia tarkistaa tai tutkia Pohjois-Irlannin toimivaltaisten viranomaisten päätöstä siinä tapauksessa, että kaatopaikalle myönnetään suunnittelulupa ETY:n direktiiveistä huolimatta? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1997) Vastauksena kaavoitushakemuksen vastustajien väitteeseen, että hakemus oli valmisteltu ottamatta huomioon pohjaveden suojelemisesta tiettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamalta pilaantumiselta 17 päivänä joulukuuta 1979 annettua neuvoston direktiiviä 80/68/ETY, on todettava, että ensimmäinen tehtävä on selvittää, onko hakemus asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön tai ohjeiden mukainen. Ellei se ole, asiassa on käännyttävä kansallisten viranomaisten puoleen. Jos sen sijaan on todettu, että hakemus on asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön tai ohjeiden mukainen, mutta kyseinen direktiivi katsotaan tässä lainsäädännössä tai näissä ohjeissa olevan virheellisesti tai riittämättömästi täytäntöönpantu, silloin - vastauksena toiseen kysymykseen - komissio voi ottaa vastaan valituksen, joka mahdollisesti voi johtaa EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaiseen rikkomista koskevaan menettelyyn jäsenvaltiota vastaan.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2156/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - merkinnät Aiotaanko kansalliset viranomaiset, kuluttajajärjestöt, ympäristöryhmät jne. ottaa mukaan merkintämuotoja koskevista ehdotuksista käytävään keskusteluun sekä näiden ehdotusten laatimiseen, ennen kuin merkintämuodoista päätetään lopullisesti? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2154/97 ja E-2156/97 (20. lokakuuta 1997) Euroopan parlamentin ja neuvoston perustamissopimuksen 189 b artiklan menettelyä noudattaen antaman asetuksen 258/97 8 artiklan 3 kohdassa, jota täydentää 7 artiklan 2 kohta, säädetään siitä, miten merkintöjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2556/97 komissiolle esittäjä(t): Harald Ettl (PSE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Ikäsyrjintä EU:n toimielinten avoimia virkoja koskevissa ilmoituksissa Euroopan unionin työllisyyttä koskevissa keskusteluissa vastuu siirretään usein yksilölle ehdottamalla patenttilääkkeeksi työttömyyteen siirtyvyyttä ja elinikäistä oppimista. Kuitenkin juuri EU:n toimielinten olisi oltava esikuvana ja tehtävä soveltuvia aloitteita, jotta kaikista ikäluokista voitaisiin hakea EU:n ja Eurooppa-neuvoston pätevyyttä edellyttäviin virkoihin, sen sijaan, että ne asettaisivat syrjiviä ikärajoituksia ottaessaan hakijoita EU:n palvelukseen. 1. Pitääkö paikkansa, että joissakin Euroopan toimielinten avoimia virkoja koskevissa ilmoituksissa hakijoille on asetettu enimmäisikäraja (neuvoston, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean avoin kilpailu EUR/A/121, EYVL C 363 A, 3.12.1996)? 2. Mitä objektiivisia perusteita on tällaiselle syrjivälle käytännölle, jolla vanhemmat ihmiset suljetaan pois työelämästä, kun otetaan huomioon ensiksikin se, että kyseiset henkilöt voisivat käydä töissä vielä 20 vuoden ajan tai kauemminkin ja toiseksi se, että samaan aikaan on käynnissä ohjelmia vanhempien ihmisten integroimiseksi työmarkkinoille? 3. Miten tämä ristiriita on selitettävissä? 4. Mitä soveltuvia aloitteita EU:n toimielimet aikovat käynnistää, jotta kaikista ikäluokista voitaisiin hakea EU:n ja Eurooppa-neuvoston pätevyyttä edellyttäviin virkoihin? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2556/97 ja E-2720/97 (22. syyskuuta 1997) Vastauksena kysymyksiin 1-3 komissio vahvistaa, että yhteisestä sopimuksesta yhteisön toimielimet soveltavat yleensä 35 vuoden ikää pääsyehtona peruspalkkaluokan kilpailuihin. Ikärajojen käyttö johtuu useista syistä ja näistä lähes kaikki ovat tulleet esille parlamentin jäsenten asiaan liittyviin kysymyksiin annetuissa vastauksissa. Kuten vastauksessa Alex Smithin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1623/97 ((EYVL C 45, 10.2.1998. )) todettiin, komissio on kuitenkin alkanut harkita joustavampaa käytäntöä virkamiesten rekrytoinnissa käytettävien ikärajojen soveltamisessa. Asiasta on keskusteltu alustavasti hallintopäälliköiden kokouksessa, ja tarkoituksena on, että yhteisön toimielimet omaksuisivat yhteisen lähestymistavan asiaan. Keskusteluja jatketaan alkusyksystä. Ikärajakysymystä tullaan harkitsemaan muun muassa ottaen huomioon voimaan tuleva Amsterdamin sopimuksen 6a artikla, jossa kielletään myös ikään liittyvä syrjintä, sekä jäsenvaltioiden käytäntöjen kehittyminen.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2493/97 komissiolle esittäjä(t): Marilena Marin (UPE) (9. heinäkuuta 1997) Aihe: Euroopan laajuiset verkot: muutokset ensisijaiseksi katsottavaan Milano-Venetsia -hankkeeseen (suurten nopeuksien yhteys) Osana Euroopan laajuisia liikenneverkkoja toteutettavan Milanon ja Venetsian välisen suurten nopeuksien yhteyden toteuttaminen, joka on yksi 14 ensisijaisena pidettävästä hankkeesta, edistyy vain hitaasti. Ilmeisesti tästä syystä Bonifica-yhtiö (FIAT-ryhmä ja IRI) on laatinut toteutettavuustutkimuksen, jossa esitetään seuraava kanta: jotta voitaisiin varmistaa tämän osuuden liittäminen ¨Adrianmeren käytävään¨ (jota koskevan alustavan toteutettavuustutkimuksen yhteisrahoitukseen Euroopan unioni on osallistunut), Milanosta saapuvat suurten nopeuksien junat ohjattaisiin Bolognan kohdalla toiselle reitille, jolloin ne kulkisivat Veronan ohi, joka on merkittävä rautatieliikenteen ja yhdistelmäkuljetusten solmukohta. Esitän Euroopan komissiolle seuraavat kysymykset: 1. Onko komissio tietoinen tästä toteutettavuustutkimuksesta? 2. Eikö komissio katso, että tämä on täysin Essenissä hyväksyttyjen suuntaviivojen vastaista? 3. Onko tästä menettelystä annettu tieto komissiolle? 4. Millä tavoin komissio aikoo puuttua asiaan varmistaakseen, että ensisijaisiksi katsottujen hankkeiden alkuperäisissä suunnitelmissa pitäydytään ja että hankkeet toteutetaan niihin mitään muutoksia tekemättä, niiden velvoitteiden mukaisesti, joihin jäsenvaltiot ovat sitoutuneet? 5. Eikö komissio katso, että mihin tahansa ensisijaiseksi katsottuun hankkeeseen tehtävälle muutokselle on saatava etukäteen Euroopan parlamentin suostumus, yhteispäätösmenettelyn mukaisesti? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) 1. - 3. Komissio ei tunne arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa toteutettavuustutkimusta eikä siksi voi kommentoida sitä. 4. Komissio on sitoutunut toteuttamaan yhteisen edun mukaiset hankkeet, jotka yksilöidään yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 1692/96/EY ((EYVL L 228, 9.9.1996. )). Yhteisö osallistui Lyon*Trieste-radan Torinon ja Venetsian välisen osuuden toteutettavuustutkimuksiin vuosina 1991*1996 noin 40 miljoonalla eculla Euroopan laajuisten liikenneverkkojen budjettikohdasta. Komissio seuraa tarkkaan päätöksessä 1692/96/EY määrättyjen suuntaviivojen noudattamista ja laatii parlamentille kertomuksen päätöksen toteutuksesta, niin kuin päätöksen 18 artiklan 3 kohdassa säädetään. 5. Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa 9.*10. joulukuuta 1994 hyväksymät 14 hanketta luetellaan päätöksen 1692/96/EY liitteessä III. Liite kuuluu erottamattomana osana päätökseen, ja sitä voidaan muuttaa vain yhteispäätösmenettelyllä.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2002/97 neuvostolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (10. kesäkuuta 1997) Aihe: Lobbaajat ja henkilöstösäännöt Onko neuvosto tietoinen siitä, että Euroopan parlamentti on muuttanut sääntöjään niin, että rekisteröidyt lobbaajat joutuvat noudattamaan henkilöstösääntöjä palkatessaan toimielinten entisiä virkamiehiä? Tällä hetkellä henkilöstösäännöt määräävät, että aiemmin tietyissä tärkeissä viroissa toimineet henkilöt saattavat joutua anomaan toimielimiltä luvan siirtyessään uuteen, lähellä parlamentin toimintaa olevaan työhön. Käsittääkseni tällä hetkellä mitään virkaa ei luokitella tällaiseksi. Onko tämä merkki kyvyttömyydestä vai laiminlyönnistä? Voiko neuvosto lupautua tarkastelemaan asiaa ja laatimaan luettelon viroista? Vastaus (17. lokakuuta 1997) 1. Palvelussuhteensa päättyessä virkamiestä pyydetään kiinnittämään huomio henkilöstösääntöjen 16 artiklan mukaisiin velvollisuuksiinsa. Myös henkilöstösääntöjen liitteen VIII 40 artiklan säännöksiä (päällekkäisyyden estävä sääntö) sovelletaan. 2. Neuvosto ei ole toistaiseksi laatinut luetteloa niistä arkaluontoisista viroista, joissa toimivien henkilöiden olisi palvelussuhteensa päättymistä seuraavan kolmen vuoden ajan ilmoitettava toimielimelle kaikista tehtävistä tai toimeksiannoista, joita hänelle mahdollisesti tarjotaan. 3. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen perusteella neuvosto ryhtyy tarkastelemaan luettelon laatimista niistä viroista, joita henkilöstösääntöjen 16 artiklan toinen kohta koskee.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2402/97 komissiolle esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Pintasilgon selonteko Asiantuntijakomitean selonteolla ¨kansalaisoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien Euroopan puolesta¨ vuodelta 1996 oli suuri vaikutus nykytilanteeseen sovelletun eurooppalaisen sosiaalipolitiikan määrittelyyn osana talous-, kilpailu- ja työllisyyspolitiikkaa; se vahvisti myös Euroopan kansalaisuuden käsitettä tuomalla siihen mukaan sosiaaliset perusoikeudet. Selonteon ehdotuksissa korostetaan ajatusta laatia yhdessä nykyaikainen luettelo kansalaisvelvollisuuksista ja -oikeuksista sekä sosiaalisista velvollisuuksista ja oikeuksista. Ajatus on edelleen ajankohtainen ja sisältää uudistusmahdollisuuksia vielä Amsterdamissa päättyneen HVK:n jälkeenkin. Komissio on käyttänyt parlamentin tuella luotuja budjettivaroja asiantuntijakomitean selonteon esittelemiseksi järjestettyjen keskustelusarjojen tukemiseen kaikissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi 1. pyydän kuvailemaan ja arvioimaan keskustelupaikkoja, järjestäjäorganisaatioita, keskusteluihin osallistuneita yhdistyksiä, osanottajamääriä, osanottajien yhteiskunnallisia ja ammatillisia taustoja, sitä minkälaisia olivat tyypilliset luennoitsijat, mahdollisia johtopäätöksiä, selonteosta yleisölle jaettujen kappaleiden määriä ja keskustelujen paikallisissa tiedotusvälineissä saamaa kaikupohjaa. 2. pyydän komissiota kertomaan selonteon seurantatoimista, uusista tiedotusaloitteista ja myös ehdotusten konkreettisesta liittämisestä EU:n sosiaalipolitiikan toimenpiteisiin. Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1997) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se aikoo laatia koko yhteisön alueella vuoden 1997 alkupuoliskon aikana järjestettyjä viisaiden komitean selonteon seurantakonferensseja koskevan julkaisun. Julkaisussa esitetään muun muassa käytyjen keskustelujen päätelmät ja tärkeimmät tulokset. Komissio panee kyseisen julkaisun laajaan jakeluun.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2150/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - merkintöjen sisältö Mitä tietoa merkintöihin on sisällytettävä ja missä muodossa? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2148/97 ja E-2150/97 (20. lokakuuta 1997) Kysyjää pyydetään tutustumaan kysymykseen 2112/97 annettuun vastaukseen ja huomaamaan, että asetuksen 258/97 8 artiklassa säädetään siitä, miten vahvistetaan merkintöjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joita täydennetään 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Koska kysymyksestä ei käy ilmi, mihin direktiivin 'lajikkeita koskevalla direktiivillä' viitataan, on mahdotonta antaa tietoa siitä, aiotaanko direktiiviä muuttaa.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1533/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (5. toukokuuta 1997) Aihe: Bayer Leverkusen -yrityksen valmistaman ¨Tiguvonin¨ (Fenthion) käytön aiheuttamat fosforihappoesterimyrkytykset Bayer Leverkusen -yrityksen valmistamaa kirpuntorjunta-ainetta Tiguvon (Fenthion) voidaan käyttää eri tavoin. Tiguvon 10:tä käytetään kaksikiloisten tai tätä painavampien kissojen kirppujen torjuntaan. Kirpuntorjunta-aine Tiguvon 20:tä suositellaan 3-10 kg:n painoisten koirien käsittelyyn, kun taas yli kymmenkiloiset koirat tulisi käsitellä Tiguvon 20 G:llä. Eläintenomistajat, jotka ovat käsitelleet kotieläimiään toistuvasti Tiguvon-kirpuntorjunta-aineella (Fenthionilla), ovat saaneet vaikeita fosforihappomyrkytyksiä. Koska komissio ei voinut vastata samaa asiaa koskevaan kysymykseeni E-1470/96 ((EYVL C 345, 15.11.1996, s. 76. )), pyydän neuvostoa vastaamaan mahdollisimman pian seuraaviin kysymyksiin: Milloin sallittiin näiden valmisteiden myynti pieneläinten, erityisesti kissojen, käsittelyyn? Kuka luvan myönsi? Oliko tuolloin käytettävästi riittävästi tutkimustuloksia? Onko tutkimusten tuloksia sittemmin arvioitu uudelleen? Kuka nämä arvioinnit on tehnyt? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1533/97,E-1535/97, E-1537/97, E-1539/97, E-1541/97, E-1543/97, E-1545/97 ja E-1547/97. (25. syyskuuta 1997) Neuvosto ei ole tähän menessä saanut komissiolta aloitetta, joka liittyisi suoraan arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamiin eri ongelmiin. Neuvosto kiinittää kuitenkin arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että näiden tuotteiden asemaa ei ole toistaiseksi yhteisön tasolla yhdenmukaistettu, vaan jäsenvaltiot käsittelevät niitä harkintansa mukaan yleensä joko lääkkeinä tai biosideinä. Näin ollen neuvosto toteaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämien kysymysten tiettyjen näkökohtien osalta, että - vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 67/548/ETY liitteen I osalta tehdyn yhdeksännentoista tekniikan kehitykseen mukautuksen yhteydessä ((EYVL L 258, 11.10.1993, s. 29. )) siihen on sisällytetty FENTHION numerolla 015-048-00-8 ((EYVL L 258A, 16.10.1993, s. 212. )) - neuvosto on vahvistanut yhteisen kannan direktiivin antamiseksi biosidituotteiden markkinoille saattamisesta ((Neuvoston 20. joulukuuta 1996 vahvistama yhteinen kanta, EYVL C 69, 5.3.1997, s. 13. )), jonka liite V sisältää muun muassa tuholaisten torjuntaan tarkoitetut tuotteet; tämän yhteisen kannan mukaisesti kyseisiä tuotteita ei voida pitää kaupan ennen kuin niiden tehoaineet on sisällytetty yhteisön positiiviluetteloon sen jälkeen kun on huolella arvioitu ne riskit, joita ne voivat aiheuttaa erityisesti ihmisten terveydelle.