ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2340/00

esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle

(13. heinäkuuta 2000)

Aihe: PHARE Business Support Programme

Lokakuussa 1999 Euroopan nahkateollisuutta edustava Cotance esitti komissiolle ehdotuksen Phare Business Support -ohjelman hankkeeksi. Vaikka komissio katsoi, että ehdotus täyttää kaikki kelpoisuusehdot, hanke jäi lopulta valitsematta.

Voiko komissio ilmoittaa, miten Cotance:n hanke pisteytettiin?

Günter Verheugen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2340/00 ja E-2341/00

(7. syyskuuta 2000)

Yrityksille myönnettävää tukea koskeva Phare-ohjelma suunniteltiin vahvistamaan alakohtaisten ja horisontaalisten liike-elämän edustusorganisaatioiden kapasiteettia kymmenessä Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaassa kyseisten maiden yritysten avustamiseksi liittymisen valmisteluissa, jossa tärkeänä osana on se, että ne noudattavat sisämarkkinoita koskevaa yhteisön säännöstöä.

Yrityksille myönnettävää tukea koskevan Phare-ohjelman puitteissa julkaistiin kesäkuussa 1999 kaksi ehdotuspyyntöä, joiden tavoitteena oli yhteistyössä yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan organisaatioiden kanssa toteutettavien kaksivuotisten hankkeiden yhteisrahoitus. Ensimmäisen ehdotuspyynnön Keski- ja Itä-Euroopan yritystukiorganisaatioiden vahvistaminen mukainen tuki on yhteensä 14 miljoonaa euroa, ja se on tarkoitettu 0,52 miljoonan euron arvoisiin hankkeisiin. Toisen ehdotuspyynnön Yritystukiorganisaatioiden toiminnan vahvistaminen KIE-maiden yritysten tukemiseksi näiden mukautuessa yhteisön säännöstöön mukainen tuki on yhteensä 8 miljoonaa euroa, ja se on tarkoitettu 0,51 miljoonan euron arvoisiin hankkeisiin. Molempien ehdotuspyyntöjen määräaika oli 15. lokakuuta 1999, johon mennessä komissio oli vastaanottanut 98 ehdotusta, joista 55 koski ensimmäistä ehdotuspyyntöä ja 43 toista ehdotuspyyntöä.

Tukikelpoisten hankkeiden arviointi suoritettiin ehdotuspyynnöissä julkaistujen valintaperusteiden pohjalta vahvistetuista kriteereistä annettavien pistemäärien mukaisesti. Kyseessä oleva hanke sai 802 pistettä 1 500:n pisteen enimmäismäärästä. Alle 965 pistettä saaneita hankkeita ei voitu ottaa huomioon. Komissio toimittaa kyseiset kriteerit suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.

Arvioinnin tuloksena voitiin valita rahoitettavaksi 17 hanketta (yhdeksän hanketta koski ensimmäistä ehdotuspyyntöä ja kahdeksan hanketta koski toista ehdotuspyyntöä). Seitsemän organisaatiota sai tukea hankkeille molempien ehdotuspyyntöjen aloilla. Hankkeiden kattamat toimet tai alat ovat seuraavat: kauppakamari, pienet ja keskisuuret käsiteollisuusyritykset, huonekalu- ja puuteollisuus, tuottajien osuuskunnat, osuus- ja yhteisötalouden alan yritykset ja osakkuusyritykset, kemianteollisuus, elintarvike- ja juomateollisuus, terästeollisuus, tekstiili- ja vaatetusteollisuus, konttorikone- ja tietotekniikkateollisuus ja eläintuotanto.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3557/00 esittäjä(t): Wilhelm Piecyk (PSE) komissiolle. Säiliöalus Ievoli Sunin haaksirikko ja Rina-luokituslaitoksen rooli.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0189 - 0190



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3557/00 esittäjä(t): Wilhelm Piecyk (PSE) komissiolle (9. marraskuuta 2000) Aihe: Säiliöalus Ievoli Sunin haaksirikko ja Rina-luokituslaitoksen rooli Italialainen Rina-luokituslaitos luokitteli uponneen kemikaalialus Ievoli Sunin merikelpoiseksi. Kyseinen luokituslaitos, joka tutki myös viime vuoden joulukuussa uponneen öljyalus Erikan, väittää, ettei se havainnut aluksen selvästi huonoa kuntoa. Voiko komissio näin ollen kertoa, 1. kuinka se aikoo tutkia, oliko Rinan tekemä tarkastus riittävä? 2. aikooko se käynnistää menettelyjä Rinan toimiluvan peruuttamiseksi, jos tutkimukset osoittavat, että Ievoli Sun luokiteltiin merikelpoiseksi sen selvistä puutteista huolimatta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 2000) On valitettavaa, että säiliöalus on jälleen uponnut säässä Ranskan rannikon edustalla. Mainitun kahden haverin välillä on kuitenkin merkittäviä eroja: Erika murtui kahtia rakennevian vuoksi, mutta Ievoli Sunin rungon rakenne näyttää säilyneen ehjänä. Komissio seuraa tarkasti tutkimuksia, joita lippuvaltio Italia ja Ranskan viranomaiset tekevät selvittääkseen tämän viimeisimmän onnettomuuden syitä. Komission käytettävissä ei tällä hetkellä ole todistusaineistoa, jonka mukaan onnettomuus johtuisi välittömästi luokituslaitos RINA:n puutteellisesta toiminnasta. Komissio haluaa antaa seuraavat tiedot vastauksena arvoisalle parlamentin jäsenelle: 1. Komissio ei ole lippuvaltio eikä sillä ole valtuuksia suorittaa merionnettomuuksien tutkimuksia, joista vastaavat lippuvaltio ja se valtio, jonka alueella onnettomuus tapahtui. Alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 22. marraskuuta 1994 annetun direktiivin 94/57/EY(1) mukaisesti hyväksytyt laitokset, joihin Rinakin kuuluu, ovat kuitenkin komission jatkuvan valvonnan alaisia. Komissio on itse asiassa juuri saanut Rinalta tarvittavat tiedot Ievoli Sunista, ja se arvioi parhaillaan tätä materiaalia. 2. Jos virallisten tutkimusten kautta tai muulla tavoin ilmenee, että onnettomuus johtui RINAn puutteellisesta toiminnasta, komissio harkitsee mahdollisuutta soveltaa direktiivin 94/57/EY 9 artiklaa eli hyväksynnän peruuttamista. Parlamentin jäsenen huomio kiinnitetään muutoksiin, joita mainittuun direktiiviin on ehdotettu Erikan johdosta. Muutosten tarkoituksena on vahvistaa direktiivin laadullisia säännöksiä ja ottaa käyttöön uusi seuraamus liikennöintiluvan tilapäinen peruuttaminen , joka on suunniteltu parlamentin jäsenen kuvaamien tilanteiden varalle. Komissio toivoo, että muutettu direktiivi hyväksytään pian. (1) EYVL L 319, 12.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2783/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Tanskalainen laki vakuuden asettamisesta yrityksen rekisteröinnin yhteydessä.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0095 - 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2783/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Tanskalainen laki vakuuden asettamisesta yrityksen rekisteröinnin yhteydessä Tanskassa on hiljattain otettu käyttöön laki vakuuden asettamisesta yrityksen rekisteröinnin yhteydessä. Kyse on vakuudesta arvonlisäveroa, tuloveroa, työmarkkinamaksuja ja yhtiöveroa varten tapauksissa, joissa kyseisen yrityksen pääoma on alle 125 000 Tanskan kruunua. Jos yritys ei aseta vakuutta, sitä ei voida rekisteröidä Tanskassa. Lailla pyritään tiettävästi estämään yrityksiä, joilla on huonompi pääomaperusta kuin tanskalaisilla osakkuusyhtiöillä, toimimasta Tanskassa, vrt. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio Centros-asiassa 9. maaliskuuta 1999. Katsooko komissio, että tämä uusi tanskalainen vakuuskäytäntö, joka koskee yrityksiä, joiden pääoma on alle 125 000 kruunua ja jotka haluavat toimia Tanskassa, on yhteisön määräysten mukainen? Miten komissio suhtautuu siihen, että yritys, joka on perustettu englantilaisten vaatimusten mukaisesti (ne ovat yhtiön pääomaan nähden tanskalaisia vaatimuksia lievemmät), ei saa etua englantilaisista vaatimuksista, kun se harjoittaa toimintaa Tanskassa, koska nyt vaaditaan vakuutta, joka on yhtä suuri kuin pääomavaatimus, joka koskee tanskalaisten osakkuusyhtiöiden perustamista mutta jota ei voida soveltaa muista maista tuleviin yrityksiin, jotka haluavat harjoittaa toimintaa Tanskassa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 2000) Komissio ei voi käytettävissään olevien tietojen perusteella antaa lopullista vastausta parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen. Vasta saatuaan Tanskan viranomaisilta lisätietoja asiasta komissio voi tutkia perusteellisesti kyseisiä määräyksiä ja tehdä päätöksen siitä, ovatko ne EY:n perustamissopimuksen periaatteiden mukaisia sellaisina kuin tuomioistuin on niitä tulkinnut Centros-asiassa tekemässään päätöksessä, johon parlamentin jäsen viittaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2767/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Luontotyyppidirektiivi ja kalastusalusten pyytämien sivusaaliiden valvonta.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2767/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Luontotyyppidirektiivi ja kalastusalusten pyytämien sivusaaliiden valvonta Voiko komissio ilmoittaa, kuinka moni maa on perustanut luontotyyppidirektiivin mukaisen järjestelmän tahattomasti pyydettyjen valasten (kalastusalusten pyytämät sivusaaliit) ja niiden tappamisen valvomiseksi ja on ryhtynyt toimiin sen varmistamiseksi, että tahattomalla pyynnillä ei ole erityisen kielteisiä vaikutuksia kyseisille lajeille? Millainen merkitys sitoumuksilla, jotka EU:n jäsenvaltiot vahvistivat Bonnin sopimuksella (Ascobans), on ollut sivusaaliiden vähenemiseen ja mikä on EU:n jäsenvaltioiden tämänhetkinen arvio avomeritroolareiden pyytämistä sivusaaliista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2000) Luontotyyppidirektiivissä eli luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY(1) ilmaistaan selvästi, että jäsenvaltioiden on noudatettava 11 artiklassa ja 12 artiklan 4 kohdassa säädettyjä vaatimuksia, jotka koskevat sellaisen kalastuksen seurantaa ja tarkkailua, johon liittyy valaiden pyytäminen sivusaaliina. Jäsenvaltioilla on lainsäädännöllinen velvollisuus panna nämä säännöt täytäntöön ja varmistaa, että niitä noudatetaan. Jäsenvaltioiden on lisäksi laadittava kertomus tämän direktiivin mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Kertomuksessa on mainittava muun muassa 11 artiklassa tarkoitetun seurannan tärkeimmät tulokset. Nämä kertomukset on määrä toimittaa komissioon lähikuukausina, eikä komissio siten vielä pysty ilmoittamaan, kuinka moni jäsenvaltio on noudattanut 11 artiklan ja 12 artiklan 4 kohdan säännöksiä. Yhteisö ei vielä ole Itämeren ja Pohjanmeren pikkuvalaiden suojelusta tehdyn sopimuksen osapuoli. Jäsenvaltiot, jotka ovat liittyneet tähän sopimukseen, eivät ole velvollisia raportoimaan komissiolle toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet sopimuksen sitoumusten mukaisesti. Näin ollen komissio ei ole tietoinen tällaisista toimista. Komissio on kuitenkin tietoinen Tanskan aloitteesta panna täytäntöön pyöriäisten tahattoman sivusaaliina pyytämisen vähentämistä koskeva toimintasuunnitelma (19. elokuuta 1998, J. nr. SN 1996-402-0035). (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3059/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Runsastervaisten savukkeiden valmistuskielto.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0050 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3059/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Runsastervaisten savukkeiden valmistuskielto Voiko komissio kertoa, onko se perehtynyt enemmän kuin 10 mg tervaa sisältävien savukkeiden valmistus- ja vientikiellon aiheuttamaan työpaikkojen menetykseen. Jos ei, miksi komissio suosittelee tällaista toimintatapaa? Onko komissio tietoinen British American Tobacco -yhtiön UK & I Operations -edustajien, MSF:n ja AEEU:n yhteistyönä julkaisemasta tutkimuksesta, joka osoittaa, että pelkästään kahdessa englantilaisessa tehtaassa on vaarassa 8 300 työpaikkaa. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (29. marraskuuta 2000) Ehdotettu savukkeiden tervapitoisuuden alentaminen edelleen 12 milligrammasta 10 milligrammaan(1) on jatkoa prosessille, joka käynnistyi savukkeista poltettaessa syntyvän tervan suurinta sallittua määrää koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 17. toukokuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/239/ETY(2) myötä. Kun vuonna 1990 annetulla direktiivillä alennettiin tervapitoisuutta tuntuvasti, komission tietoon ei tuotu tästä taloudelle tai työllisyydelle koituvia haittoja. Komissiolla ei ole tiedossaan mitään näyttöä siitä, että nyt ehdotettu paljon pienempi tervapitoisuuden vähentäminen vaikuttaisi haitallisesti talouteen tai työllisyyteen. Nämä havainnot vahvistetaan myös uuteen ehdotukseen liitetyssä arviointilomakkeessa. Maailmanpankin äskettäisen raportin Curbing the epidemic mukaan tupakoinnin rajoittamisella voidaan jopa katsoa olevan työllisyyttä parantavia vaikutuksia (jotka vastaavat 100 000:ta täyspäiväistä työpaikkaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa), koska tupakkaan käytetyt rahat siirtyvät talouden muille osa-alueille (Maailmanpankki, Washington 1999). Komissio tuntee arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat arviot. Komissio on myös tavannut tupakkateollisuuden edustajia useaan otteeseen viime kuukausien aikana. Teollisuuden omien tietojen mukaan vienti yhteisöstä vastaa 15:tä prosenttia kokonaistuotannosta, eivätkä kaikki vientisavukkeet ylitä ehdotettua kattoa. Jotta valmistajat saisivat kuitenkin riittävästi aikaa sopeutua yhteisön uusiin määräyksiin, komissio on ehdottanut pidennettyä siirtymäkautta. Maailman terveysjärjestön tietojen mukaan tupakoinnin tiliin voidaan laskea vuosittain yli 500 000 kuolemantapausta yhteisössä. (1) KOM(2000) 428 lopullinen. (2) EYVL L 137, 30.5.1990.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2174/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Maaseudulla asuvien naisten elinolojen parantaminen Sierra de Malagassa (Espanja).



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0080 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2174/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Maaseudulla asuvien naisten elinolojen parantaminen Sierra de Malagassa (Espanja) Malagan maakunnan (Espanja) vuoristoalueilla asuvat naiset elävät usein täysin eristyksissä. Usein eristyneisyys on seurausta tiedon puutteesta. Paikalliset viranomaiset pyrkivät poistamaan eristyneisyyttä ja tiedon puutetta paikallisten monitieteisten ryhmien kautta naisten työttömyyden, joka on miesten työttömyyttä huomattavasti yleisempää, torjumiseksi ja yleensä naisten elinolojen parantamiseksi, koska puutteen ja köyhyyden vuoksi he joutuvat jatkuvasti elämään vihamielisessä ympäristössä. Muiden maaseutualueiden työssäkäyviin ja paremmassa elinympäristössä eläviin naisiin verrattuna Malagan maaseudulla asuvien naisten elämää leimaa eristyneisyys. Voiko komissio kertoa, millaisia mahdollisuuksia yhteisön politiikalla on jollain tavoin parantaa näiden naisten vaikeita elinoloja? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 2000) Komissio on aiemminkin saanut tietoa tästä alueesta maaseudun kehittämisohjelmia ja yhteisön tukikehystä koskevista asiakirjoista, joissa korostetaan naisten eristynyttä tilannetta ja maaseudun työttömyyteen liittyviä ongelmia sekä tarvetta koulutuksen ja elinolojen parantamiseen. Maaseudun kehittämisohjelmilla voidaan parantaa maataloudessa työskentelevien naisten tilannetta tukemalla erityisesti maataloutta harjoittavien naisten investointeja ja asettautumista, eriyttämällä maaseudun toimintaa varsinkin matkailuun ja käsiteollisuuteen, kehittämällä palveluita, lapsiin, kuljetukseen ja infrastruktuureihin liittyvät palvelut mukaan lukien ja parantamalla elinolosuhteita kulttuurinäkökohdat mukaan lukien. Sen lisäksi, että Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999(1) säädetään, että maaseudun kehittämisohjelmissa on otettava huomioon yhtäläiset mahdollisuudet, Leader+ -yhteisöaloitteeseen on sisällytettävä maaseudun naisten hyväksi toteutettavia erityistoimia. Tämän lisäksi on mainittava Euroopan sosiaalirahaston erityisesti koulutusta ja työllisyyttä koskevat toimet ja Emploi-aloite, joihin liittyy tämän alan toimia. Komissio rohkaisee tällä alalla toteutettavia toimia, mutta kansallisten ja alueellisten viranomaisten tehtävänä on niiden sisällyttäminen omiin ohjelmiinsa ja niiden toimeenpano yhtäläisten mahdollisuuksien periaate huomioon ottaen. Lisäksi Espanjan naisinstituutti, jolla on toimipaikkoja maan kaikilla alueilla, on tehnyt useita naisten työllisyyttä ja koulutusta koskevia aloitteita. Tietyt rakennerahastojen yhteydessä ehdotetut toimenpiteet antavat mahdollisuuden osallistua näiden toimien rahoitukseen. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2480/00 esittäjä(t): Alonso Puerta (GUE/NGL) komissiolle. Viivästyminen yhteisön Espanjaa koskevan tukikehyksen hyväksymisessä.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2480/00 esittäjä(t): Alonso Puerta (GUE/NGL) komissiolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Viivästyminen yhteisön Espanjaa koskevan tukikehyksen hyväksymisessä Espanjan hallitus esitti ennen 1. marraskuuta 1999 aluekehityssuunnitelman 20002006 Euroopan rakennerahaston tavoitteeseen 1 kuuluvista alueista. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1), annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 15 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti komission olisi pitänyt tehdä päätös rahastojen tuesta viimeistään viiden kuukauden kuluttua siitä, kun se on saanut suunnitelman, toisin sanoen ennen 1. huhtikuuta 2000. Mistä johtuu yhteisön Espanjaa koskevan kehyksen vakava viivästyminen komissiossa? Onko totta, että Espanjan hallituksen alunperin esittämä aluekehityssuunnitelma oli puutteellinen tai epätäydellinen siksi, että siinä ei ollut kaikkia asetuksen N:o 1260/1999 16 artiklassa säädettyjä osatekijöitä? Mitä täydentäviä tietoja komissio on pyytänyt? Pyysikö komissio erityisesti yksityiskohtaisia tietoja varojen jakautumisesta eri autonomisten yhteisöjen kesken? Milloin Espanjan hallitus antoi komission pyytämät täydentävät tiedot? (1) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 2000) Komissio sai Espanjan tavoite 1 -alueita koskevan aluekehityssuunnitelman 29. lokakuuta 1999 ja tarkasteltuaan sitä alustavasti ilmoitti Espanjan viranomaisille 22. marraskuuta 1999, että suunnitelma oli rakennerahastoasetusten mukainen(1). Helpottaakseen suunnitelman käsittelyä ja sitä seuraavia neuvotteluja tavoitetta 1 koskevasta yhteisön tukikehyksestä ohjelmakaudeksi 20002006 komissio pyysi 14. joulukuuta 1999 Espanjan viranomaisilta lisäaineistoa, muun muassa ehdotetut määrärahat alueittain. Komissio sai lisätiedot 31. tammikuuta 2000. Espanjan ehdotukset olivat hyvin laajoja ja tarvittavat budjettivarat huomattavia. Niiden arvioiminen oli siksi muiden tavoite 1 -alueita koskevien yhteisön tukikehysten tavoin aikaa vievää etenkin, koska oli otettavat huomioon uusien rakennerahastoasetusten säännökset. Tiedot komission neuvotteluvaltuuksista lähetettiin Espanjan viranomaisille 18. huhtikuuta 2000. Tämän jälkeen seuranneissa neuvotteluissa keskusteltiin erityisesti eräistä tärkeistä kysymyksistä, kuten ohjelmakautta 20002006 koskevan strategisen kokonaislähestymistavan johdonmukaisuudesta, mukaan lukien tietoyhteiskunnan asema, ohjelmien vähentämisestä ja yhdistämisestä alueellisella tasolla sekä toteutusvaiheessa tarvittavista taloushallinto- ja kumppanuusmekanismeista. Neuvottelut on nyt saatu päätökseen, ja komissio vahvisti 26. heinäkuuta 2000 periaatepäätöksen uudesta yhteisön tukikehyksestä, jossa näihin kysymyksiin puututaan ja jolla siksi edistetään tehokkaammin Espanjan tavoite 1 -alueiden koheesioprosessia. Komissio vahvisti samanaikaisesti Kreikkaa ja Pohjois-Irlantia koskevat vastaavat päätökset. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2980/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle. Polttonesteiden hinnat Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2980/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Polttonesteiden hinnat Euroopan unionissa Polttonesteiden hintojen huomattava ja luultavasti pysyvä nousu on vaikeuttanut eurooppalaisten kuljetusalan yritysten ennestäänkin vakavia ongelmia, jotka olivat syntyneet kilpailun vapauttamisen jälkeen suojaavan sosiaalilainsäädännön puuttuessa. Näiden yritysten on kilpailtava päivittäin sosiaalista dumppausta harjoittavien yritysten, joiden työolosuhteet ovat ala-arvoiset. Millaista päätöstä komissio aikoo ehdottaa polttonesteiden hintojen alentamiseksi ja niiden säilyttämiseksi sekä kohtuullisella että energiansäästöön kannustavalla tasolla OPEC:in vaatimuksista riippumatta? Aikooko komissio käsitellä piakkoin kuljettajien työaikoja koskevaa direktiiviluonnosta uudelleen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 2000) Vahvistaakseen maantiekuljetussektorin yhdenmukaisuutta komissio on esittänyt parlamentille ja neuvostolle 21. heinäkuuta 2000 tiedonannon Kohti laadukkaampia, turvallisempia ja kilpailukykyisempiä maantiekuljetuksia yhteisön alueella(1). Tässä tiedonannossa komissio: (a) ilmoittaa olevansa valmis harkitsemaan väliaikaista poikkeusta itsenäisten kuljettajien osalta, jotta neuvostossa saataisiin käynnistetyksi keskustelu direktiiviehdotuksesta, joka koskee maantieliikenteen alalla työskentelevien liikkuvien työntekijöiden sekä itsenäisten kuljettajien työajan järjestämistä(2), (b) ilmoittaa esittelevänsä ehdotuksen neuvoston asetukseksi, joka koskee sosiaalisen polkumyynnin vastustamista ja maantieliikenteessä toimivien kuljettajien työolojen säännöllisyyden varmistamista, (c) osoittaa tarpeelliset toimenpiteet maantieliikenteen valvonnan tehostamiseksi ja (d) ilmoittaa esittelevänsä ehdotuksen direktiiviksi, jolla on tarkoitus luoda yhteiset säännöt ammattikuljettajien perus- ja täydennyskoulutukselle. Komissio ei aio tehdä aloitteita polttoaineiden hinnan alentamiseksi. Riippumatta siitä, kuuluuko se komission toimivaltaan, tällainen toimenpide olisi tehoton eikä se synnyttäisi parlamentin jäsenen toivomaa energiansäästöä. Sen sijaan komissio aikoo esittää vuoden loppuun mennessä joukon toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vahvistaa maantieliikennealan yhteenkuuluvuutta. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat erityisesti tarkistettu ehdotus raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen liikennöinnin kieltämisestä viikonloppuisin, ehdotus ammattikuljettajien työolosuhteista, maantieliikennealan työajan järjestäminen, kuljettajien ajo- ja lepoaikoja koskevien yhteisön sääntöjen tarkistaminen, ehdotus kuljettajien ammatillisesta koulutuksesta sekä aloitteita maanteiden valvonnasta. (1) KOM(2000) 364 lopullinen. (2) EYVL C 43, 17.2.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3640/00 esittäjä(t): António Campos (PSE) komissiolle. Yhteinen maatalouspolitiikka.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0236 - 0237



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3640/00 esittäjä(t): António Campos (PSE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Yhteinen maatalouspolitiikka Yksi unionin seuraavien vuosien tärkeimmistä päätavoitteista jos ei jopa tärkein on laajentuminen. Tällainen tavoite edellyttää laajoja poliittisia uudistuksia, muun muassa yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta. Pyydän komissiota kertomaan minulle, miten EMOTR-tukiosaston menot kasvaisivat alla mainittujen kolmen maan liittymisen vuoksi. Lähtökohtana on, että näitä maita kohdellaan samoin kuin viittätoista nykyistä jäsenvaltiota. 1. Kuinka paljon EMOTR-tukiosaston menot kasvavat Puolan liittymisen vuoksi? 2. Kuinka paljon EMOTR-tukiosaston menot kasvavat Unkarin liittymisen vuoksi? 3. Kuinka paljon EMOTR-tukiosaston menot kasvavat Tekin liittymisen vuoksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Huhne esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2690/00(1). (1) EYVL C 103 E, 3.4.2001.