ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1478/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Työsuhdeautojen verotus.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0152 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1478/00 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (11. toukokuuta 2000) Aihe: Työsuhdeautojen verotus 31. maaliskuuta 1998 antamansa lehdistötiedotteen mukaisesti komissio on käynnistänyt Tanskaa vastaan rikkomusmenettelyn, joka koskee mm. Tanskan noudattamaa käytäntöä tapauksissa, joissa Tanskassa asuvat työntekijät käyttävät toisessa jäsenvaltiossa rekisteröityä työsuhdeautoa. Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt lehdistötiedotuksen julkaisemisen jälkeen ja mitä se aikoo tehdä Tanskan suhteen sen vuoksi, että Tanska selvästi jatkaa käytäntöä, joka on mm. EY:n tuomioistuimen Ledouxin asiassa C-127/86 antaman tuomion vastainen, vrt. myös toinen Ryborgin asia, jonka komissio sai tietoonsa marraskuussa 1999, ks. komission D N:o D(99) EMPL/D/4-45329? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2000) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle antaneensa asiasta perustellun lausunnon 18 päivänä toukokuuta 1998, minkä jälkeen Tanskan viranomaiset muuttivat asianomaisia kansallisia säännöksiä. Ajoneuvojen rekisteröintiveroa koskevaa lakia muutettiin 2 päivänä toukokuuta 1999 annetulla lailla n:o 385. Lisäksi muutettiin liikenneministeriön säädöstä ajoneuvojen rekisteröinnistä ja tarkastuksesta. Uusien säännösten mukaan rajatyöntekijät saavat Tanskassa käyttää työsuhdeautoja tietyissä olosuhteissa, joissa tämä ei ollut mahdollista aiempien säännösten ja käytäntöjen perusteella. Komissio katsoo kuitenkin, että Tanskan säännökset ovat edelleen ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa, erityisesti perustamissopimuksen 39 ja 49 artiklan (entisten 48 ja 59 artiklan) sekä perustamissopimuksen 10 artiklan (entisen 5 artiklan) kanssa. Näin ollen komissio jatkaa jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevia menettelyjä Tanskaa kohtaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2474/00 esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE) komissiolle. Yleisten postipalvelujen rahoitus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0204 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2474/00 esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE) komissiolle (13. heinäkuuta 2000) Aihe: Yleisten postipalvelujen rahoitus Kilpailusta vastaava pääosasto on aloittanut Italian valtiota vastaan vuoden 1997 postidirektiivin soveltamisesta annettuun asetukseen liittyvien määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn. Menettely koskee erityisesti joitakin postipalvelujen kategorioita, joita pidetään etäisinä ja erillisinä perinteisiin palveluihin nähden. Se, että kyseisiä palveluja ei pidetä tavallisina eikä siten myöskään varattavina merkitsee sitä, että yleisten postipalvelujen tuottajalle jätetään ainoastaan rakenteellisesti alijäämäiset toiminnot ja erityisesti jakelutoiminnot, joille on luonteenomaista pienet määrät ja korkeat yksikköhinnat. Menettelyn kohteena olevat palvelut edustavat yhteensä yli 80 %:a yksinomaan Italian postille kuuluvalta toimialalta syntyvästä kokonaisliikevaihdosta. Onko komissio arvioinut yleisten postipalvelujen säilyttämiseksi, millaisia vaikutuksia menettelyllä on yleisten postipalvelujen tuottajan taloudelliselle tasapainolle ja siten myös postipalvelujen laadulle koko Italian alueella sekä Italian postin työllistävyydelle? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 2000) Komission Italiaa vastaan aloittaman rikkomisesta johtuvan menettelyn perusteiden osalta komissio viittaa Mauro Nobilian kysymykseen P-2132/00 antamaansa vastaukseen(1). Palvelut, joita menettely koskee, eivät ole missään jäsenvaltiossa osa yleispalvelua tai varattuja palveluja. Kyseisillä erikoispalveluilla on erityisiä lisäarvollisia piirteitä, eivätkä ne kuulu vuoden 1997 postidirektiivissä määriteltyyn yleispalveluun. Vuoden 1997 postidirektiivin(2) mukaan palveluja, jotka eivät kuulu yleispalveluun, ei voi varata yleispalvelun tarjoajalle. Siten Italiaa vastaan aloitetun menettelyn tarkoituksena ei ole vapauttaa näitä palveluja vaan säilyttää kilpailutilanne, joka vallitsi Italiassa ennen asetuksen N:o 261/99 voimaantuloa. Postidirektiivin nojalla erityiset lisäarvopalvelut eivät kuulu yleispalveluun muissakaan jäsenvaltioissa. Yksityisten operaattorien toiminta rajoittuu menettelyn kattamiin lisäarvopalveluihin. Koska suurin osa kirjepalveluista on nykyisin ja myös tulevaisuudessa vakiopalveluja, komission menettelyyn kuuluvien lisäarvollisten kirjepalvelujen osuus on vähäinen verrattuna monopolin kattaman kirjepostin kokonaismäärään. Komission menettelyllä ei siten ole vaikutusta Poste Italianen taloudelliseen tasapainoon. (1) Katso sivu 155. (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/67/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä, EYVL L 15, 21.1.1998, johdanto-osan 21 kappale: uudet palvelut (palvelut, jotka selvästi eroavat perinteisistä palveluista) ja asiakirjojen vaihto eivät kuulu yleispalveluun, eikä sen vuoksi ole perusteltua varata niitä yleispalvelun tarjoajille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2257/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Elävän karjan kuljetus.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0181 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2257/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Elävän karjan kuljetus Aiempien kokemusten perusteella pitkät kuljetusmatkat aiheuttavat usein huomattavia haittoja karjan hyvinvoinnille. Lisäksi tieteelliset tutkimukset osoittavat, että pitkiä kuljetusmatkoja olisi vältettävä. Bristolin yliopiston tutkijat päätyivät lampaiden kuljetusta koskevassa tutkimuksessa siihen, että kuljetusetäisyyden ja -ajan tulisi olla eläinten hyvinvoinnin kannalta mahdollisimman lyhyitä. Eläinlääkintäalan tiedekomitea (SVC) on päätynyt siihen, että teurassikojen hyvinvoinnin kannalta olisi parasta, että kuljetusaika on mahdollisimman lyhyt. Lisäksi eläinlääkintäalan tiedekomitea tähdensi jo vuonna 1992, että eläinten hyvinvointia voidaan parantaa huomattavasti teurastamalla karja kasvatuspaikan lähellä ja kuljettamalla lihat. Voidaanko komission mielestä eläinten hyvinvointiin pitkän matkan kuljetuksissa liittyvät haitat välttää muuttamalla toimintatapoja niin, että elävän karjan kuljetuksesta luovutaan ja sen sijaan kuljetetaan lihat aina, kun se on mahdollista? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2000) Eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta 19. marraskuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/628/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna 29. kesäkuuta 1995 annetulla neuvoston direktiivillä 95/29/EY(2), asetetaan kuljetusaikaa, lepojaksoja sekä eläinten ruokkimista ja juottamista kuljetuksen aikana koskevat vaatimukset. Yhteisön lainsäädännön laatimisessa on käytetty pohjana tieteellisen tutkimuksen tuloksia ja käytännössä hankittua tietoa, joiden kummankin mukaan eläinten kuljetus on eläinten hyvinvoinnin kannalta hyväksyttävää, jos noudatetaan tiettyjä eläinten suojelua koskevia edellytyksiä. Komissio aikoo direktiivin 91/628/ETY 13 artiklan mukaisesti toimittaa neuvostolle raportin niistä kokemuksista, joita jäsenvaltiot ovat hankkineet yhteisön tämän alan lainsäädännön soveltamisesta. Raportti esitetään myös parlamentille. Raporttia kootessaan komissio on havainnut useita aloja, joilla nykyistä lainsäädäntöä on vaikea panna täytäntöön. Pitkän aikavälin aloitteita ja teknisiä ratkaisuja tarkastellaan parhaillaan. Jätettyään raportin komissio esittää konkreettisia ehdotuksia näiden vaikeuksien selvittämiseksi. Useita direktiivin peruspiirteitä pitäisi arvioida mahdollisimman pian tieteelliseltä pohjalta. Erityisesti mainittakoon kuljetusaikoja sekä lastaamiseen ja purkamiseen ja lastaustiheyteen liittyvää stressiä koskevat tiedot. Tässä yhteydessä on syytä lisäksi tarkastella toimenpiteitä, joilla kannustettaisiin teurastamaan eläimet lähempänä niiden kasvatuspaikkaa. Komissio aikoo lähiaikoina tarkastella näitä ja mahdollisia muita parannusmahdollisuuksia jäsenvaltioiden ja kyseisten alojen asiantuntijoiden kanssa. (1) EYVL L 340, 11.12.1991. (2) EYVL L 148, 30.6.1995.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2061/00 esittäjä(t): Per Gahrton (Verts/ALE) komissiolle. Romaniaa ja Bulgariaa koskevat viisumivaatimukset.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0174 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2061/00 esittäjä(t): Per Gahrton (Verts/ALE) komissiolle (30. kesäkuuta 2000) Aihe: Romaniaa ja Bulgariaa koskevat viisumivaatimukset Komissio on vuoden 2000 alusta suunnitellut Bulgariaa ja Romaniaa koskevan viisumipakon poistamista. Tämä olisi tärkeä askel autettaessa kyseisiä maita kohti entistä myönteisempää kehitystä ja EU:n osoitus siitä, että EU:n ulkopuolella olevien eurooppalaisten maiden syrjintää ei aiota jatkaa. Mikä oli tulos komission jäsenvaltioille esittämästä ehdotuksesta, jonka mukaan Bulgarian ja Romanian viisumipakko poistettaisiin? Aikooko komissio jatkaa työtä näiden kahden maan syrjinnän lopettamiseksi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (27. heinäkuuta 2000) Komissio esitti 26. tammikuuta ehdotuksen neuvoston asetukseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske(1). Ehdotuksen mukaan Bulgaria ja Romania kuuluvat viisumipakosta vapautettuihin kolmansiin maihin. Komission ehdotus on toimitettu neuvostolle ja parlamentille, jotta ne molemmat voivat käsitellä sen asianmukaisten menettelyjen mukaisesti. (1) KOM(2000) 27 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1718/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Vittorio Sgarbi (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Giuseppe Nisticò (PPE-DE), Marcello Dell'Utri (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Umberto Scapagnini (PPE-DE), Pier Casini (PPE-DE) ja Raffaele Lombardo (PPE-DE) neuvostolle. Euron kriisi.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0080 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1718/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE), Francesco Fiori (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Vittorio Sgarbi (PPE-DE), Luigi Cesaro (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Antonio Tajani (PPE-DE), Giuseppe Gargani (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Giuseppe Nisticò (PPE-DE), Marcello Dell'Utri (PPE-DE), Guido Podestà (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Umberto Scapagnini (PPE-DE), Pier Casini (PPE-DE) ja Raffaele Lombardo (PPE-DE) neuvostolle (7. kesäkuuta 2000) Aihe: Euron kriisi Euron kiistaton heikkeneminen on aiheuttanut ja aiheuttaa yhä edelleen syvää huolestuneisuutta kaikissa maissa, jotka ovat liittyneet yhteisvaluuttaan ja ylipäätään Euroopan unioniin. Voisiko neuvosto toimittaa viipymättä Euroopan parlamentille ja ylipäätään jäsenvaltioiden kansalaisille selvitykset niistä aloitteista, joita on tehty ja joita tehdään ohimeneväksi oletetun ja kuitenkin useita kuukausia jatkuneen tilanteen pitkittymisen estämiseksi? Vastaus (28. syyskuuta 2000) Euro 11 -ryhmä antoi 8. toukokuuta 2000 seuraavan lausuman: Euro 11 -ministerit ja komission jäsen sekä Euroopan keskuspankin pääjohtaja ovat kaikki sitä mieltä, että euroalueen kasvu on erittäin vahva; yhä enemmän työpaikkoja syntyy. EKP on sitoutunut varmistamaan, että kasvuun ei liity inflaatiota. Ministerit ovat päättäneet vauhdittaa julkisen talouden vakauttamista ja rakenneuudistuksia tavoitteenaan tietoon perustuva talous, jossa vallitsee täystyöllisyys Eurooppa-neuvoston Lissabonissa pidetyn erityiskokouksen asettamien suuntaviivojen mukaisesti, mikä lisää talouksien kasvumahdollisuuksia. Tässä yhteydessä olemme kaikki huolestuneita euron tämänhetkisestä tasosta, joka ei kuvaa euroalueen talouden vahvoja perustekijöitä. Vaikka neuvosto ei olekaan ottanut kantaa euron ulkoisen arvon viimeaikaiseen kehittymiseen, edelliseen liittyen voidaan todeta, että jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa 1999/2000, jotka neuvosto hyväksyi 12. heinäkuuta 1999(1), neuvosto korosti, että päätavoitteena on vahva, kestävä kasvu ja työllisyys ja että tärkeimmät keinot tämän tavoitteen saavuttamiseksi ovat kasvuun ja vakauteen tähtäävät makroekonomiset politiikat sekä laaja-alaiset ja koordinoidut talousuudistukset. (1) EYVL L 217, 17.8.1999, s. 34.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1696/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Mansikoiden luokitus ja Ruotsin ilmasto.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0073 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1696/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Mansikoiden luokitus ja Ruotsin ilmasto Onko komissio sovittanut mansikoiden luokituksen Ruotsin ilmastoon? Ruotsalaiset mansikat ovat ilmastosta johtuen tunnetusti pienempiä, mutta parempia kuin etelämpänä Euroopassa viljeltävät mansikat. Ruotsin liityttyä Euroopan unioniin osa ruotsalaisesta mansikkasadosta on pitänyt myydä pois ja niistä on tehty sosetta, kun ne eivät kokonsa puolesta ole sopineet mansikoille perustettuihin neljään luokkaan. Onko komissio ottanut tämän skandinaavisen näkökulman huomioon säännöstöä laadittaessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2000) Kaupan pitämistä koskevien vaatimusten avulla pyritään varmistamaan, että markkinoilta vedetään sellaiset tuotteet, joiden laatu ei täytä kuluttajien asettamia vaatimuksia. Eräs keino tämän toteuttamiseksi on tuotteen vähimmäiskoon määrittely, jonka avulla markkinoilta voidaan vetää sellaiset tuotteet, jotka eivät ole riittävän kehittyneitä tai kypsiä. Mansikoiden vähimmäiskoko, 22 mm, on määritetty yleisesti tunnustettujen kansainvälisten vaatimusten perusteella. On kuitenkin käynyt ilmi, että Primella- ja Gariguette-lajikkeiden marjat saattavat olla laadultaan tyydyttäviä, vaikka ne olisivatkin 22 mm pienempiä. Tämän vuoksi komissio päätti määrittää kyseisten lajikkeiden vähimmäiskooksi 18 mm. Komissiolla ei ole tietoa muista Ruotsissa tai muualla yhteisössä viljellyistä mansikkalajikkeista, joiden marjat ovat riittävän kehittyneitä ja kypsiä alle 22 mm:n suuruisina.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2357/00

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(13. heinäkuuta 2000)

Aihe: Kouluopetuksen laatua koskeva yhteisön kertomus

Euroopan komission eurooppalaisen kouluopetuksen laatua koskevassa kertomuksessa Belgian liittovaltio saa muihin jäsenvaltioihin verrattuna huonon arvosanan nuorten suvaitsevuudessa ulkomaalaisia kohtaan. Vieraiden kielten omaksumisessa liittovaltio jopa sijoittuu huonoimpaan ryhmään. Euroopan komission vanhempien osallistumisesta, matematiikasta ja luonnontieteistä antamat numerot koskevat Flanderin osavaltiota. Kyseisillä aloilla on Flanderin osavaltio mukana kärkijoukossa.

Koska komissio ei ota huomioon Belgian liittovaltiossa käytössä olevaa tehtävien jakoa (opetus kuuluu yksiselitteisesti osavaltioiden tehtäviin), saa kertomuksesta vääristyneen ja epäoikeudenmukaisen kuvan. Kuudestatoista indikaattorista komissio käyttää yhdeksässä tapauksessa yleisbelgialaisia lukuja ja muiden indikaattoreiden (matematiikka, luonnontieteet, tieto- ja viestintätekniikoiden integroiminen opetusohjelmaan, opetusjärjestelmä, vanhempien osallistuminen, oppilaiden lukumäärä tietokonetta kohti ja opetusmenot oppilasta/opiskelijaa kohti) kohdalla se käyttää osavaltiokohtaisia lukuja. Kertomuksen tuloksia ei sen vuoksi ole mahdollista tulkita yksiselitteisesti.

1. Myöntääkö komissio, että sen käyttämä menetelmä (tarkemmin sanoen Flanderin ja Wallonian osavaltioiden tietojen erittelemättä jättäminen) antaa vääristyneen ja siksi epäoikeudenmukaisen kuvan opetuksen tilanteesta Belgian liittovaltiossa? Jos se ei myönnä sitä, miten komissio perustelee valitsemansa menetelmän käytön, kun otetaan huomioon, että opetus kuuluu Belgian liittovaltiossa yksiselitteisesti osavaltioiden tehtäviin?

2. Myöntääkö komissio erityisesti, että sen käyttämä menetelmä (tarkemmin sanoen tietojen erittelemättä jättäminen Flanderin ja Wallonian osavaltioiden kesken) antaa vääristyneen ja siksi epäoikeudenmukaisen kuvan hollannin- ja ranskankielisten nuorten asenteista ulkomaalaisia kohtaan? Jos se ei myönnä sitä, miten komissio perustelee sen, että se ei erittele tietoja, jotka koskevat asenteita ulkomaalaisia kohtaan?

Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2357/00 ja E-2358/00

(11. syyskuuta 2000)

Kun kyseistä kertomusta laadittiin, Belgiaa koskevia tietoja esitettäessä käytettiin seuraavia periaatteita: jos sekä ranskan- että flaaminkielisestä yhteisöstä oli olemassa kvalitatiiviset tiedot ja tiedot erosivat toisistaan, ne esitettiin erikseen. Jos tiedot olivat identtiset, ne esitettiin yhteisesti Belgian otsikon alla, kuten Eurydice-verkkoa koskevat tiedot.

Jos tiedot olivat puutteellisia, vain toimitetut tiedot esitettiin. Näin toimittiin kansainvälisen oppisuorituksia arvioivan järjestön IEA:n lähteiden osalta, sillä kyseinen riippumaton organisaatio tekee maailmanlaajuisia tutkimuksia niihin halukkaiden maiden rahoituksella. Näin ollen IEA:n indikaattoreissa esiintyvät vain ne maat, jotka ovat osallistuneet tutkimukseen.

Eurostatista saadut tiedot perustuvat yleensä jäsenvaltiokohtaisiin tilastoihin, mikä näkyy kertomuksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0982/00 esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle. Omaisuutta koskevan lainsäädännön oikeudellis-poliittinen kehittyminen eräissä hakijamaissa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0012 - 0012



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0982/00 esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Omaisuutta koskevan lainsäädännön oikeudellis-poliittinen kehittyminen eräissä hakijamaissa Katsooko komissio, että Tekin tasavallan nykyinen laki takavarikoidun omaisuuden palauttamisesta ja Puolan hallituksen äskettäin hyväksymä jälleenyksityistämistä koskeva lainsäädäntöehdotus, sekä erityisesti ulkopuolelle jäämistä määrittelevät ehdot ja valtion kansalaisuutta koskevat määräykset, ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia? Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0980/00, E-0981/00 ja E-0982/00 (15. toukokuuta 2000) Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa todetaan, että sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin (295 artikla entinen 222 artikla). Komissiolla ei siis ole toimivaltaa puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisissä tai tulevissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi komissio ei aio julkaista valkoista kirjaa tästä aiheesta. Edellä mainituista syistä komissio ei voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin tapauksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1756/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Kypros.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0089 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1756/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Kypros Voisiko komissio ilmoittaa kirjalliseen kysymykseen E-1057/00(1) liittyen, ovatko komission hankkeet sovinnon aikaansaamiseksi Kyproksen kahden yhteisön välillä mahdollisesti keskeytyneet tai estyneet Denktashin hallinnon toimien johdosta? Onko EU-tukea maksettu suoraan Denktashin hallinnolle? Onko EU-tukea maksettu suoraan Denktashin hallinnolle ilman Kyproksen hallituksen osallisuutta ja/tai suostumusta? Kertoisiko komissio myös, onko EU-tukea maksettu järjestöille tai yksityishenkilöille miehitetyssä Pohjois-Kyproksessa, ja jos on niin 1. kenelle tukea maksettiin, 2. mikä oli Denktashin hallinnon suhde näihin tukiin, ja 3. oliko Kyproksen hallitusta tiedotettu näistä maksuista? (1) EYVL C 53 E, 20.2.2001, s. 64. Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (7. heinäkuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Kyproksen poliittinen tilanne vuoden 1974 tosiasiallisen kahtiajaon jälkeen on vaikeuttanut yhteisöjen välisten hankkeiden toteutusta. Yhteisöjen väliset suhteet huonontuivat erityisesti ajanjakson aikana, joka ulottuu vuoden 1997 joulukuussa pidetystä Luxemburgin Eurooppa-neuvoston kokouksesta vuoden 1999 loppuun. Siitä huolimatta komissio on yrittänyt näiden vuosien aikana parantaa yhteisöjen välisiä suhteita järjestämällä neuvotteluja Kyproksen kahden yhteisön kansalaisryhmien edustajien välillä (ammattiliittojen edustajat, naisasiaryhmät jne.). Nämä neuvottelut on pidetty pääasiassa saaren ulkopuolella. Neuvottelujen rahoitus on maksettu suoraan neuvotteluja isännöiville kansalaisjärjestöille. Komission saamien tietojen mukaan, tukea ei ole koskaan maksettu muulle hallinnolle kuin Kyproksen tasavallalle. Komissio on kuitenkin kyseisen ajanjakson aikana kutsunut eräitä yksityishenkilöitä (yliopistomaailman edustajia, opiskelijoita, kansalaisyhteisöjen jäseniä) Kyproksen pohjoisosasta vierailemaan unionin toimielimissä lisätäkseen näiden kansalaisten tietoa unionin toiminnasta. Kyseisissä tapauksissa kutsujana on ollut joku unionin toimielimistä. Yksi esimerkki tällaisesta kutsusta on Euroopan unionin vierailuohjelma (EUVP), jota parlamentti ja komissio tukevat yhdessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2707/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Eurosetelien turvallisuus.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0217 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2707/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Eurosetelien turvallisuus Voiko komissio ilmoittaa, onko euroseteleihin sisällytettäviksi tarkoitetuista nykyaikaisista turvatekijöistä jouduttu tinkimään, koska eräät setelipainot ovat teknisesti kykenemättömiä niiden toteuttamiseen? Jos asia on näin, mistä turvatekijöistä on jouduttu luopumaan? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (29. syyskuuta 2000) Seteleiden turvallisuusominaisuuksien määrittäminen ja niiden toteutuksen seuranta kuuluu Euroopan keskuspankin yksinomaiseen toimivaltaan. Komissio ei tästä syystä voi vastata tähän aiheeseen liittyviin kysymyksiin.