ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3342/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) neuvostolle. Puheenjohtajavaltio Belgian järjestämä lasten asioista vastaavien EU:n ministerien kokous.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0158 - 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3342/01 esittäjä(t): Catherine Stihler (PSE) neuvostolle (3. joulukuuta 2001) Aihe: Puheenjohtajavaltio Belgian järjestämä lasten asioista vastaavien EU:n ministerien kokous Panin tyytyväisenä merkille, että puheenjohtajavaltio Belgia oli kutsunut koolle lasten asioista vastaavien EU:n ministerien kokouksen perjantaina 9. marraskuuta· Voitteko kertoa tämän kokouksen tuloksista ja seurantasuunnitelmista? Vastaus (1. maaliskuuta 2002) Neuvosto ei ole yhteisön toimielimenä oikea taho vastaamaan puheenjohtajavaltio Belgian järjestämää epävirallista kokousta koskevaan kysymykseen. Teitä kehotetaan näin ollen osoittamaan kysymyksenne Belgian ranskankielisen yhteisön lapsiasiainministeriölle, jonka vastuualueina ovat perusasteen opetus, lastenhoito ja lasten oikeudet ja jonka suojeluksessa kyseinen lasten asioista vastaavien eurooppalaisten ministerien epävirallinen kokous järjestettiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2826/01 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Koleran hävittäminen.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2826/01 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (11. lokakuuta 2001) Aihe: Koleran hävittäminen Eräissä Afrikan maissa esiintyy koleraa. Erityisen vakava oli Mosambikissa pahojen tulvien jälkeen puhjennut epidemia. Ne osoittavat, että kehittyneissä maissa jo vuosisatoja sitten ratkaistu ongelma on edelleen hyvin vaikea kehitysmaissa. Mitä suunnitelmia komissiolla on ja kuinka paljon aineellisia resursseja ja henkilöstöä se aikoo kohdistaa koleran hävittämiseksi siitä kärsivistä Afrikan maista? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (29. marraskuuta 2001) Kolera on edelleen vakava epidemiaongelma monissa köyhissä maissa. Tautitapausten voimakas ja äkillinen leviäminen johtuu yleensä pilaantuneesta juomavedestä. Koleran erottaminen muuntyyppisistä äkillisistä ripuleista saattaa olla vaikeaa. Kuten kaikissa ripuleissa, hoidon kannalta keskeistä on nestetasapainon palauttaminen, joka tapahtuu lievissä tapauksissa suun kautta nautittavien rehydraatiosuolojen avulla ja vakavissa tapauksissa suonensisäisen nesteytyksen avulla. Hoidon lisäksi on toteutettava tarvittavat toimenpiteet puhtaan veden saannin ja asianmukaisen hygieniatason turvaamiseksi. Oireiden kestoa voidaan lyhentää antibioottihoidolla. Rokottaminen on hyödyllinen lyhyen aikavälin toimenpide, mutta sitä ei ole käytetty laajasti kansanterveydellisiin tarkoituksiin. Koleran hävittämisen yhteydessä toteutetaan toimenpiteitä puhtaan veden saannin ja tehokkaan puhtaanapidon takaamiseksi. Euroopan kehitysrahaston (EKR) yhdeksättä ohjelmakautta koskevien alustavien tietojen mukaan valtiot aikovat myöntää 0,4 miljardia euroa kyseistä alaa koskeviin toimenpiteisiin; pääpaino on maaseutu- ja taajama-alueiden köyhässä väestössä. Kyseinen määrä on 6 prosenttia EKR:n tulevista varoista. Jos koleratapauksia on vain vähän, ongelma pyritään yleensä ratkaisemaan lisäämällä ponnisteluja hygieniakasvatuksen tehostamiseksi sekä puhtaan veden saatavuuden ja ripulitautitilanteen hallinnan varmistamiseksi. Useimmat Afrikan maat ovat osallisina lastentautien yhtenäistä hallintaa koskevassa ohjelmassa (Integrated Management of Childhood Illnesses, IMCI), jossa ripulin ehkäiseminen ja hallinta ovat keskeisessä asemassa. Komissio tukee tällaisia toimia epäsuorasti kansallisen terveydenhuoltobudjetin avulla. Komissio on tukenut koleraan liittyvää työtä myös ECHOn avulla laaja-alaista hätäapua edellyttävissä tilanteissa esimerkiksi Mosambikin tulvien aikana. Kolera hävitetään nostamalla elintasoa, mikä parantaa puhtaan veden saatavuutta, sekä parantamalla hygienia- ja terveyskäytäntöjä. Ongelman ratkaisuun ei ole mitään pikaratkaisua, eikä komissio ole suunnitellut ryhtymistä mihinkään erityisiin ponnisteluihin koleran hävittämiseksi Afrikasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3177/01 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) komissiolle. Nälkälakkolaisten murhat Turkissa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0123 - 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3177/01 esittäjä(t): Christos Zacharakis (PPE-DE) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Nälkälakkolaisten murhat Turkissa Turkin poliisivoimat hyökkäsivät 5. marraskuuta erityisen väkivaltaisesti nälkälakkolaisten taloon Istanbulin Kutsukarbuldun kaupunginosassa ja tappoivat kuusi nälkälakkolaista sekä haavoittivat 14:ää lakkolaista. Poliisi pyrki näin lopettamaan 379 päivää kestäneen nälkälakon, joka oli aloitettu protestina Turkin vankilajärjestelmälle. Mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä tehdäkseen Turkille selväksi, että jatkuvat perusihmisoikeuksien loukkaukset ja väkivaltaan perustuvan valtion toistuvat ilmentymät eivät sovi lainkaan yhteen Turkin saaman Euroopan unionin jäsenyyteen valmistautuvan valtion aseman kanssa ja että muussa tapauksessa nämä valmistelut on keskeytettävä? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 2001) Komission mielestä Kutsukarbuldun kaupunginosassa (Istanbulissa) 5. ja 13. marraskuuta 2001 tapahtuneissa poliisiväkivaltaisuuksissa kuolemaan johtaneista syistä olisi järjestettävä riippumaton tutkimus. Unioni on ottanut asian esille Turkin viranomaisten kanssa laajennetussa poliittisessa vuoropuhelussa. Komissio seuraa tiiviisti ihmisoikeuksien kehittymistä Turkissa. Jokin aika sitten antamassaan vuotuisessa unioniin liittymisen edistymistä koskevassa kertomuksessaan, joka julkaistiin 13. marraskuuta 2001(1), komissio toteaa useiden perustuslakia, muuta lainsäädäntöä ja hallintoa koskevien muutosten merkityksen ja sen, että ihmisoikeustilannetta sellaisena, kuin se koskee Turkissa olevia yksityishenkilöitä, on parannettava. Vaikka maa edistyykin joillakin aloilla, se ei komission mielestä vielä täytä Kööpenhaminan poliittisia kriteerejä. Turkkia kannustetaan sen vuoksi tehostamaan ja nopeuttamaan uudistusprosessia, jotta varmistetaan, että ihmisoikeudet ja perusoikeudet ovat koko maassa kaikkien kansalaisten osalta täysimääräisesti suojatut lain nojalla ja käytännössä. (1) SEC(2001) 1756.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3526/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Juoksevat menot ja julkiset menot.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0134 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3526/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Juoksevat menot ja julkiset menot Viimeaikaisten tietojen mukaan eräillä rahoitusoperaatioilla on saatu aikaan se, että juoksevat menot eivät eräissä jäsenvaltioissa enää sisälly arvioituihin julkisiin menoihin. Voiko komissio kertoa, miten se käsittelee tällaisia talousarvion ulkopuolisia kohtia, ja voiko se laatia luettelon niistä jäsenvaltioiden toimista, joista se on tietoinen, ja kuvailla kirjanpitokohtelua kussakin tapauksessa? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2002) Komission tilastotoimisto Eurostat seuraa tiiviisti jäsenvaltioiden julkisen tilinpidon muutoksia ja valvoo niitä Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän(1) (EKT-95) sääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden rahoitusoperaatioita, joilla on mahdollisesti vaikutusta julkisyhteisöjen menoihin(2), valvotaan EKT-95:n periaatteiden mukaisesti sen varmistamiseksi, että mainittuja periaatteita sovelletaan oikein ja että tämän tyyppiset transaktiot luokitellaan ja kirjataan oikealla tavalla. EKT-95 on kansantalouden tilinpidon kattava järjestelmä. Siinä annetaan erityisesti täsmällinen määritelmä julkissektorin menoille. Jäsenvaltioiden on noudatettava EKT-95:ssä kuvattuja tilinpitosääntöjä. EKT-95:n sääntöjen tulkintaongelmissa, jotka koskevat esimerkiksi talousarvion ulkopuolisia eriä, Eurostat järjestää tapaamisia ja keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa, jotta oikeasta ja yhdenmukaisesta tulkinnasta päästäisiin sopimukseen. (1) Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, EYVL L 310, 30.11.1996. (2) Julkisyhteisöjen menojen ja tulojen määritelmästä säädetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 täytäntöönpanosta julkisyhteisöjen menojen ja tulojen osalta 10 päivänä heinäkuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1500/2000, EYVL L 172, 12.7.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3558/01 esittäjä(t): Carlos Candal (PSE) komissiolle. Perheiden ylivelkaantuminen jäsenvaltioissa.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0201 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3558/01 esittäjä(t): Carlos Candal (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 2002) Aihe: Perheiden ylivelkaantuminen jäsenvaltioissa Perheiden ylivelkaantuminen on lisääntynyt huomattavasti kaikissa jäsenvaltioissa. Euroopan parlamentti on ilmaissut kiinnostuksensa tämän asian käsittelyyn yhteisön tasolla yhteismarkkinoiden toteutumiseen vaikuttavana toimena. Komissio on tilannut riippumattomilta asiantuntijoilta kaksi tutkimusta, jotka liittyvät asian tilastollisiin ja juridisiin seikkoihin (tarjouskilpailu nro 2000/A5/007). Voiko komissio: - vahvistaa, että se on jo saanut kyseiset tutkimukset ja milloin se on ne saanut - ilmoittaa, miten tutkimuksia aiotaan hyödyntää, erityisesti mihin toimiin se aikoo tulevaisuudessa ryhtyä tutkimusten perusteella ja minkä pääosaston välityksellä - ilmoittaa, milloin se aikoo tehdä joitakin yhteisön aloitteita tällä alalla ja miten laajoja? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2002) Tilastollisia näkökohtia koskevasta tutkimuksesta sovittiin lopullisesti 22. lokakuuta 2001. Juridisia näkökohtia koskevaa tutkimusta ei ole vielä tehty, sillä siihen liittyvä sopimus purettiin, koska väliraporttien laatu ei ollut riittävän hyvä. Menettely käynnistetään uudelleen vuoden 2002 kuluessa. Toteutettavat toimet kuuluvat työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston toimintakenttään, sikäli kuin niillä kehitetään ylivelkaantumista koskevia indikaattoreita sosiaaliseen integroitumiseen liittyvän avoimen koordinaation menetelmän puitteissa, ja terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston toimintakenttään, sikäli kuin niillä liitetään ennaltaehkäisyyn liittyviä osatekijöitä kulutusluottoja koskevaan direktiiviluonnokseen. Kuluttajien luotoista ja velkaantumisesta 26. marraskuuta 2001 annetussa neuvoston päätöslauselmassa mainitaan koko joukko yhteisön toimenpiteitä, jotka liittyvät tämän ongelman seurantaan jäsenvaltioissa ja sen rajat ylittäviin niin tilastollisiin kuin juridisiin näkökohtiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2758/01

esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle

(9. lokakuuta 2001)

Aihe: Vaatteiden tuontikiintiöiden poistaminen

EU:n allekirjoittamien kansainvälisten vapaakauppasopimusten mukaan vaatteiden tuontikiintiöt on tarkoitus poistaa vuoteen 2005 mennessä. Vuoteen 1997 mennessä EU

oli kuitenkin poistanut vain sellaisia tuotteita kuin neulottuja miesten pukuja, nukenvaatteita ja kudottuja sukkia koskevat kiintiöt. Nämä eivät ole mitään menestysartikkeleita. Minkä vaatteiden tuontikiintiöt on poistettu vuoden 1997 lopun jälkeen, jolloin tilanne oli yllä kuvatun kaltainen?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(15. marraskuuta 2001)

Tekstiili- ja vaatetusala siirtyy WTO:n tekstiili- ja vaatetussopimuksen (ATC) perusteella asteittain vuoden 1995 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) sääntöjen alaisuuteen: 1. tammikuuta 1995 alkaen GATT-säännöstö koskee sellaisia tuoteryhmiä, joiden tuonti on vähintään 16 prosenttia vuoden 1990 kokonaistuonnista; viimeistään 1. tammikuuta 1998 sopimuksen soveltamisala laajenee edelleen 17:ää prosenttia vastaavaan määrään ja vuoden 2000 tammikuun 1. päivästä 18:aa prosenttia vastaavaan määrään; 1. tammikuuta 2005 alkaen sopimus koskee kaikkia tuotteita. Kussakin vaiheessa kaikki tuontikiintiöt on poistettava sopimuksen piiriin siirtyviltä tuotteilta, joten 1. tammikuuta 2005 alkaen koko ala on GATT-säännöstön alainen ja mitään kiintiöitä ei enää sovelleta. WTO:n tekstiili- ja vaatetussopimus ei kuitenkaan vaikuta kiintiöihin, joita sovelletaan tuontiin WTO:n ulkopuolisista maista.

Tähän mennessä yhteisö on integrointikauden toisessa vaiheessa poistanut 12:ta tuoteryhmää koskevat kiintiöt, joita sovellettiin viiden WTO:n jäsenmaan tuontiin; parlamentin jäsenen mainitsemat tuotteet kuuluvat näihin. Kiintiöt poistettiin muun muassa seuraavilta tuotteilta: nenäliinat, villa, kudotut nauhat, neuleasusteet, sukkahousut, uima-asut, naisten neulepuvut, hiihtopuvut, korsetit, teltat, päällystetyt kankaat ja retkeilytarvikkeet.

ATC-sopimuksen mukaisesti toteutetun integrointiohjelman kolmannen vaiheen alkaessa 1. tammikuuta 2002 yhteisö poistaa 11:tä uutta tuoteryhmää koskevat kiintiöt yhdeksän WTO:n jäsenvaltion osalta. Kiintiöt koskevat seuraavia tuotteita: hansikkaat, alusvaatteet, anorakit, pyjamat ja yöpuvut, hameet, kudotut nukkakankaat, synteettisistä kuiduista tai niiden kaltaisista kuiduista kudotut kankaat, vauvanvaatteet ja verryttelypuvut.

Kiinan ja Taiwanin liittyminen WTO:n jäseniksi merkitsee lisäksi sitä, että Kiinaa koskeneet 32 kiintiötä ja Taiwania koskeneet 15 kiintiötä poistetaan käytöstä.

Lisäksi yhteisö on sitoutunut helpottamaan markkinoille pääsyä kahdenvälisissä kauppaneuvotteluissa ministerineuvoston 9. marraskuuta 2000 komissiolle antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti. Tähän mennessä yhteisö on tehnyt markkinoille pääsyä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan Sri Lankan kanssa, ja vastaavanlaista pöytäkirjaa viimeistellään parhaillaan Pakistanin kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3317/01

esittäjä(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) komissiolle

(30. marraskuuta 2001)

Aihe: Mestren ohikulkutie

Il Sole 24 Oressa(1) äskettäin olleiden tietojen mukaan Italian hallitus aikoo myöntää Mestre Dolon ja Quarto D'Altinon välisen ohikulkutien ja sen alittavan tunnelin rakentamisen ja hallinnoinnin toimiluvan suoraan Autostradesta, Padova-Veneziasta ja Autovie Venetesta muodostuvalle yhteenliittymälle. Kyseiset kolme yhtiötä hallinnoivat jo nyt Venetsian alueen moottoriteitä.

Euroopan unionin tarjousmenettely voitaisiin välttää sillä perusteella, että Mestre Dolon ja Quarto D'Altinon välistä ohikulkutietä pidetään nykyiseen moottoritiehen tehtävänä lisäyksenä.

Näin torjuttaisiin järjestäjän tässä tapauksessa Autostrada Brescia-Padovan johtaman yhteenliittymän ehdotuksiin perustuvan hankkeen rahoitusta koskevan kansainvälisen tarjouskilpailun mahdollisuus. On syytä ottaa huomioon, että Italian valtion moottoriteistä vastaava viranomainen (ANAS) on kerran aiemmin (maaliskuussa 1999) myöntänyt toimiluvan suoraan Autostrade S.p.A:lle. Tapaus johti komission väliintuloon, minkä vuoksi hallinnollinen menettely keskeytettiin vielä tälläkin hetkellä kesken olevan rikkomismenettelyn kautta ja mikä osoitti, että hanketta ei voitu vapauttaa tarjousmenettelystä, koska kyseessä oli uusi moottoritieosuus.

Katsooko komissio, että jos Mestre Dolon ja Quarto D'Altinon välisen ohikulkutien rakentamista varten myönnettäisiin toimilupa suoraan, asiassa rikottaisiin julkisia hankintoja koskevia Euroopan unionin normeja, kuten direktiivejä 92/50/ETY(2), 93/36/ETY(3) ja 93/37/ETY(4)?

(1) Il Sole 24 Ore, 17. lokakuuta 2001: Ei Euroopan unionin tarjouskilpailua Mestren ohikulkutiestä; 25. lokakuuta 2001: Valmistelutyöt alkavat Mestren ohikulkutien työmaalla.

(2) EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1.

(3) EYVL L 199, 9.8.1993, s. 1.

(4) EYVL L 199, 9.8.1993, s. 54.

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(7. maaliskuuta 2002)

Komission yksiköt ovat tutkineet, onko Mestren ohitustien ja sen alittavan tunnelin rakentamista ja ylläpitoa koskevan toimiluvan mahdollinen suora myöntäminen yhteenliittymälle, joka muodostuu kolmesta Mestren ja muun Veneton alueen yhdistävien moottoriteiden toimiluvan haltijayhtiöstä, yhdenmukainen yhteisön julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön kanssa, ottaen erityisesti huomioon julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettu direktiivi 93/37/ETY.

Komission yksiköt ovat, myös Euroopan parlamentille esitetyn vetoomuksen johdosta, ilmoittaneet useaan otteeseen Italian viranomaisille pitävänsä epäilyttävänä sellaista menettelyä, jolla toimilupa myönnettäisiin edellä mainituille kolmelle yhtiölle ilman sitä edeltävää yhteisön laajuista kilpailumenettelyä.

Komission on tehtävä lopullinen arvionsa tilanteesta, mikäli kyseinen toimilupa myönnetään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2652/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle. Eurooppalainen pidätysvaltuutus.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2652/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle (1. lokakuuta 2001) Aihe: Eurooppalainen pidätysvaltuutus Jo jonkin aikaa unionissa on keskusteltu eurooppalaisen pidätysvaltuutuksen käyttöönotosta. Viimeaikaiset iskut Yhdysvalloissa ja se, että niihin oli osallisina unionin alueella, erityisesti Hampurissa, oleskelevia mahdollisia rikoskumppaneita, tekevät tästä asiasta hyvin ajankohtaisen. Pitääkö komissio mahdollisena ja toivottavana, että tämä pidätysvaltuutus saatetaan pian voimaan Europolin kautta? Jos näin on, ja kun otetaan huomioon asian kiireellisyys, missä määräajassa komissio aikoo, että se saadaan aikaan? Antonio Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2651/01 ja E-2652/01 (14. marraskuuta 2001) Komissio esitti 19. syyskuuta 2001 ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi Eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä(1). Ehdotuksen oikeusperustana on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 31 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta ja 34 artiklan 2 kohdan b alakohta. Komissio myös muistuttaa, että vuoden 1999 Tampereen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmissä viitataan oikeuden päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen ja siihen, että jäsenvaltioiden olisi luovuttava rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevasta muodollisesta menettelystä. Komissio pyrkii tällä ehdotuksella siihen, että nykyisin käytössä oleva muodollinen menettely korvataan luovuttamista koskevalla tuomioistuinmenettelyllä. Komission ehdotuksen mukaan Europol ei osallistu tähän menettelyyn. (1) KOM(2001) 522 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3015/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Kansanäänestykset ehdokasvaltioissa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0055 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3015/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (29. lokakuuta 2001) Aihe: Kansanäänestykset ehdokasvaltioissa Missä maissa aiotaan järjestää kansanäänestys EU:hun liittymisestä? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (29. marraskuuta 2001) Ratifioidessaan sopimuksen yhteisöön liittymisestä eräät ehdokasmaat saattavat järjestää kansanäänestyksen liittymisestä kunkin maan perustuslaillisten ja muiden oikeudellisten vaatimusten ja käytäntöjen mukaisesti. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Romanian ja Slovakian perustuslait velvoittavat järjestämään kansanäänestyksen ennen kuin liittymissopimus voidaan ratifioida. Eräissä muissa ehdokasmaissa, joissa perustuslaillista velvoitetta ei ole, on ilmaistu poliittinen tahto kansanäänestyksen järjestämiseksi, vaikkakaan muodollisia päätöksiä ei vielä ole tehty.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3076/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Alicantessa sijaitsevan Terra Mítica -teemapuiston valtiontukea koskeva asia — myönnetyt lainat.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0090 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3076/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (12. marraskuuta 2001) Aihe: Alicantessa sijaitsevan Terra Mítica -teemapuiston valtiontukea koskeva asia myönnetyt lainat Valencian aluehallituksen tilintarkastusviraston julkaisemassa Sociedad Parque Temático de Alicante (SPTA) -osakeyhtiötä koskevassa selvityksessä eritellään yksityiskohtaisesti 8 miljoonan pesetan lainaa, johon liittyy Valencian aluehallituksen pankkitakuu vaihtuvalla MIBOR + 0,75 prosentin korolla. Laina on tarkoitettu toisen samansuuruisen lainan rahoittamiseen, jonka SPTA myöntää Terra Mítica -osakeyhtiölle vaihtuvalla MIBOR + 1,50 prosentin korolla. Tämä laina taas riippuu Terra Mítican eri rahoituslaitoksien kautta järjestämästä 18,5 miljoonan pesetan lainasta. Lainan ehtona on, että Terra Mítica SA:n on täytettävä SPTA:n myöntämästä lainasta johtuvat velvoitteensa kun se on ensin täyttänyt kaikki eri luottolaitosten yhteisesti myöntämään lainaan liittyvät velvoitteensa. Eikö komissio katso, että tässä tapauksessa aluehallitus (suoraan ja SPTA:n kautta) toimii yksityissijoittajan tavoin? Eikö se katso, että 0,75 prosentin etu on riittävä hankkeeseen liittyvän riskin ottamiseksi? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2002) Päätöksessään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan (ent. 93 artikla) 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Benidormissa (Alicantessa) sijaitsevalle Terra Mítica -puistolle oletettavasti myönnettyjä tukia(1), komissio esittää epäilyjä parlamentin jäsenen mainitseman lainan myöntämiselle asetetuista ehdoista(2). Koska asiasta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä, tässä vaiheessa on ennenaikaista vastata parlamentin jäsenen esittämiin kahteen kysymykseen (vrt. E-3077/01). (1) EYVL C 300, 26.10.2001. (2) Ks. päätöksen 58 kohta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3534/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle. Euratom-sopimuksen allekirjoittaminen.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3534/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Euratom-sopimuksen allekirjoittaminen Katsooko neuvosto, että allekirjoittamalla Euratom-sopimuksen jäsenvaltio tunnustaa muiden jäsenvaltioiden ydinlaitosten olevan oikeutettuja sillä edellytyksellä, että ne noudattavat kyseisen sopimuksen määräyksiä? Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Neuvosto haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että perussopimuksista neuvottelee ja niitä tekee hallitustenvälinen konferenssi, ei neuvosto. Näin ollen neuvosto ei voi ottaa kantaa jonkin jäsenvaltion perustamissopimuksen allekirjoittamiselleen mahdollisesti antamaan tulkintaan tai merkitykseen muuten kuin menettelytapojen osalta nimenomaan perussopimusten pohjalta. Komission tehtävä on valvoa perussopimusten noudattamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2694/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Kalastuksen pääosaston myöntämä rahoitus.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0040 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2694/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Kalastuksen pääosaston myöntämä rahoitus Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa kaikki Ligurian, Lombardian, Piemonten ja Aostanlaakson vuosina 20002001 kalastuksen pääosaston hallinnoimaa rahoitusta varten esittämät hankkeet sekä hyväksyttyjen hankkeiden nimet? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Rakennerahasto-ohjelmien hallinnointi, tarkastelu ja hankkeiden valinta kuuluu jäsenvaltioille. Komissio saa jälkikäteen tiedon valituista hankkeista, kun jäsenvaltiot toimittavat sille ohjelmien toteutumisastetta koskevat tiedot ennen kunkin vuoden 30 päivää huhtikuuta neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 määritettyjen toimien täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä helmikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 366/2001(1) mukaisesti. Komissiolle huhtikuussa 2001 toimitettujen, vuotta 2000 koskevien tietojen mukaan Italia ei ole valinnut tai hyväksynyt yhtään ohjelmaa. Vuoden 2001 täytäntöönpanokertomukset toimitetaan vasta huhtikuussa 2002. (1) EYVL L 55, 24.2.2001.