ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2811/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Ehdokasvaltioiden teurastamojen kunnostaminen.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0018 - 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2811/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Ehdokasvaltioiden teurastamojen kunnostaminen Koska eräät KIE-maat ovat piakkoin liittymässä unioniin, EU:n maatalousalan toimijat ovat alkaneet tehdä sopimuksia näissä maissa toimivien mahdollisten kumppaneiden kanssa. KIE-maiden teurastamot ovat vain harvoin tai eivät ollenkaan tiukkojen eurooppalaisten standardien mukaisia. Belgian teurastamoalan edustajat korostavat lisäksi, että useita teurastamorakennuksia on jouduttu purkamaan niukan kapasiteetin perusteella. Mikäli suunnitelmia muutetaan, unionissa on riittävästi asiantuntemusta, jotta nämä teurastamot voidaan rakentaa KIE-maiden pyynnöstä uudelleen ja ottaa jälleen käyttöön. Kannattaako komissio tällaista lähestymistapaa eli vanhojen ja/tai purettujen teurastamojen uudelleen käyttöön ottamista? Aikooko komissio antaa taloudellista tukea KIE-maiden teurastamojen (jälleen)rakennus- ja muutostöitä koskeville pilottihankkeille, joilla teurastamoista tehtäisiin eurooppalaisten standardien mukaisia? Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (5. joulukuuta 2000) Komissio ei katso, että parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemien ehdokasmaiden vanhojen ja/tai käytöstä poistettujen teurastamojen uudelleen käyttöönottamisesta olisi etua. Se on kuitenkin sitä mieltä, että yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1268/1999(1) säännösten mukaisesti on yhteisön edun mukaista myöntää kyseisessä asetuksessa mainituille ehdokasmaille tukea maataloustuotteiden, kuten lihan, jalostukseen ja markkinointiin. Komissio lähtee siitä ennakko-olettamuksesta, että maille, joissa on tarpeen (jälleen)rakentaa ja uudistaa teurastamoita, annetaan yhteisön tukea, jotta teurastamot vastaisivat eurooppalaisia standardeja, eikä tuen myöntämistä rajoiteta pilottihankkeisiin. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3191/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Vegoritis-järven saastuminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0090 - 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3191/00 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 2000) Aihe: Vegoritis-järven saastuminen Kreikassa Euroopan komissio lähetti Kreikan hallitukselle 13. syyskuuta 2000 toisen perustellun lausuntonsa, joka koski vaarallisia aineita Vegoritis-järvessä ja sen puhdistamisohjelmien toteuttamatta jättämistä. Perustellun lausunnon mukaan Kreikan hallituksen laiminlyönnit ovat vastoin veden laatua koskevaa yhteisön direktiiviä. 1. Aikooko komissio määrätä Kreikan hallitukselle jonkin määräajan järven puhdistamiseen? 2. Onko Kreikkaa vastaan vireillä muitakin vastaavia, samaan yhteisön direktiiviin perustuvia asioita, joita koskevan perustellun lausunnon lähettämistä komissio valmistelee? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 2000) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi 11. kesäkuuta 1998 yhdistetyissä asioissa C-232/95 ja C-233/95 (komissio v. Kreikka) tuomion, jossa se totesi: Helleenien tasavalta on laiminlyönyt tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta 4 päivänä toukokuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/464/ETY (EYVL L 129, s. 23) ja erityisesti sen 7 artiklan mukaiset velvoitteensa, koska se ei ole laatinut veden laatutavoitteet ja ohjelmien täytäntöönpanon määräajat sisältäviä ohjelmia Vegoritisjärven ja sen sivujoen Soulosin ja Pagasetikinlahden pilaamisen vähentämiseksi direktiivin liitteessä II mainituilla vaarallisilla aineilla. Koska komissio katsoo, että Kreikan viranomaisten edellä mainitun tuomion noudattamiseksi toteuttamat epäyhtenäiset toimet eivät muodosta laatutavoitteita sisältäviä ohjelmia, se antoi 7. syyskuuta 2000 EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan (entinen 171 artikla) mukaisen perustellun lausunnon. Yhteisöjen tuomioistuin antoi 25. toukokuuta 2000 samaan direktiiviin liittyvän tuomion asiassa C-384/97 (komissio v. Kreikka). Tässä tuomiossa se totesi, että Kreikka on jättänyt noudattamatta sille neuvoston direktiivin 76/464/ETY(1) mukaisesti kuuluvia velvollisuuksiaan, koska se ei ole hyväksynyt laatutavoitteet sisältäviä ohjelmia kyseisen direktiivin liitteessä II mainituista 99:stä vaarallisesta aineesta johtuvan vesien pilaamisen vähentämiseksi. Komissio on pyytänyt Kreikan viranomaisia ilmoittamaan sille tuomion noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet. (1) EYVL L 129, 18.5.1976.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3188/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Vakuutusyhtiöt eivät korvaa liikenneonnettomuuksissa loukkaantuneiden hoitoa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0202 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3188/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (4. lokakuuta 2000) Aihe: Vakuutusyhtiöt eivät korvaa liikenneonnettomuuksissa loukkaantuneiden hoitoa Kreikan sosiaalivakuutuslaitoksille sairaanhoidosta, sairaalojen ulkopuolisesta hoidosta ja liikenneonnettomuuksissa loukkaantuneille maksettavista korvauksista aiheutuva taloudellinen taakka on suuri. Tämä johtuu siitä, että yksityiset vakuutusyhtiöt, joissa ajoneuvo ja kuljettaja on vakuutettu, eivät korvaa suurta osaa lääkärikuluista, vaan ne jäävät julkisten sosiaalivakuutuslaitosten korvattaviksi, jotka puolestaan eivät voi periä kuluja yksityisiltä yrityksiltä. Tyypillinen esimerkki tästä on Kreikan sosiaaliturvalaitos IKA, jolle aiheutui vuonna 1996 liikenneonnettomuuksissa loukkaantuneiden hoidosta yli 20,6 miljardin drakman taloudellinen taakka. Koska edellä kuvattu tilanne merkitsee suoraa tukea Kreikan yksityisille vakuutusyhtiöille ja kuormittaa julkisten sosiaalivakuutuslaitosten talousarviota, kysyn komissiolta, mikä on sen kanta vallitsevaan tilanteeseen ja vakuutuslaitoksille aiheutuviin rasitteisiin? Haittaako se kilpailua? Onko muiden jäsenvaltioiden sosiaalivakuutuslaitoksilla oikeus periä vakuutusyhtiöiltä osa liikenneonnettomuuksien aiheuttamista kuluista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2000) Yksi voimassa olevien liikennevakuutusdirektiivien(1) tavoitteista on varmistaa, että ajoneuvon kuljettajan aiheuttamissa liikenneonnettomuuksissa vahinkoa kärsineet kuuluvat onnettomuuden aiheuttaneen ajoneuvon pakollisen liikennevakuutuksen piiriin. Vakuutus kattaa henkilövahinkovastuun kaikkien muiden matkustajien paitsi kuljettajan osalta. Yhteisön nykyisen lainsäädännön nojalla kuljettaja ei kuulu oman pakollisen liikennevakuutuksensa vakuutusturvan piiriin, jos hän on itse aiheuttanut kärsimänsä vahingot. Parlamentin jäsenen esittämä kysymys käsittelee vakuutussuhteen ulkopuolista seikkaa, eli vahingon kärsineen henkilön sairaalamaksuista vastanneen kolmannen (tässä tapauksessa sosiaalivakuutuslaitosten) mahdollisuutta hakea korvausta vahingon aiheuttaneen ajoneuvon vakuutusyhtiöltä. Vakuutusdirektiiveissä ei kuitenkaan käsitellä tätä aihetta, vaan se on jätetty jäsenvaltioiden säänneltäväksi. (1) Neuvoston direktiivit 72/166/ETY, annettu 24 päivänä huhtikuuta 1972 (EYVL L 103, 2.5.1972), 84/5/ETY, annettu 30 päivänä joulukuuta 1983 (EYVL L 8, 11.1.1984), 90/232/ETY, annettu 14 päivänä toukokuuta 1990 (EYVL L 129, 19.5.1990) ja Euroopan parlamentin ja neuvston direktiivi 2000/26/EY, annettu 16 päivänä toukokuuta 2000 (EYVL L 181, 20.7.2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2844/00 esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle. Lentokoneiden myrkylliset aineet.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0228 - 0229



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2844/00 esittäjä(t): Minerva Malliori (PSE) komissiolle (4. syyskuuta 2000) Aihe: Lentokoneiden myrkylliset aineet Kansainvälisistä tutkimuksista saatujen tietojen mukaan monissa lentokonetyypeissä matkustamon ilma sisältää ilmastointijärjestelmästä kulkeutuvia kemikaaleja, mikä vaarantaa matkustajien ja miehistön terveyden. Aikooko Euroopan komissio tutkia asiaa ja ryhtyä tarvittaviin toimiin kansanterveyttä uhkaavan vaaran torjumiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 2000) Komissio on tietoinen siitä, että siviililentokoneiden matkustamoiden ilmanlaadusta on esitetty epäilyjä. Se on myös tietoinen eri tutkijoiden sekä useiden eurooppalaisten ja muiden maiden viranomaisten asiasta tekemistä tutkimuksista. Tutkimustulosten perusteella ei ole olemassa erityistä riskiä, joka vaatisi välittömiä toimia. Komissio kuitenkin ilmoitti tiedonannossaan lentomatkustajien suojasta Euroopan unionissa(1), että se aikoo varotoimenpiteenä perustaa riippumattoman asiantuntijaryhmän voidakseen muodostaa asiasta oman käsityksensä. Asiaa käsitellään vuoden 2001 aikana. (1) KOM(2000) 365 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3310/00 esittäjä(t): Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) komissiolle. Laiton rakennushanke.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3310/00 esittäjä(t): Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) komissiolle (18. lokakuuta 2000) Aihe: Laiton rakennushanke Villa Castellin kunnan alueella Brindisin maakunnassa Italiassa sijaitseva mutkitteleva halkeama, apulialaiselle maisemalle tyypillinen luonnonkanava, on maisema-arvoltaan varsin merkittävä. Koko kyseinen alue halkeama mukaan lukien on määritelty alueeksi, jolla on ympäristöön liittyviä velvoitteita Italian kulttuuriperintö- ja luonnonnähtävyysministeriön 18.9.1996 antaman määräyksen nojalla (niin kutsutun galasso-lain mukaisesti). Apulian alueen laissa n:o 56/1980 kielletään kaikenlainen rakentaminen alle 200 metrin etäisyydelle halkeama-alueesta. Apulian alue (ympäristölautakunnan ekologian osaston puistoista ja luonnonsuojelualueista vastaava toimisto) on vahvistanut 14.5.1996 asiakirjalla n:o 3347, että uuden, 490 neliömetrin laajuisen rakennuksen rakentamisella halkeamaa ympäröivälle maisema-arvoltaan merkittävälle luonnonalueelle olisi vielä arvioimattomia kielteisiä jälkivaikutuksia maisemalle, luonnolle, maaperälle ja pintavesille. Villa Castellin kunta, joka saa myös yhteisön rahoitusta useasta rahastosta rahoitettavasta toimenpideohjelmasta (alakohdat 7.3.9. ja 7.3.10.), on ympäristövelvoitteisesta alueesta annettuja määräyksiä sekä kansallisia ja alueellisia lakeja rikkoen aloittanut 693 neliömetrin laajuisen monitoimikeskuksen rakennustyöt yllä mainitun halkeaman alueella. Voisiko komissio ilmoittaa, onko rahoituksen saaminen useasta rahastosta rahoitettavasta toimenpideohjelmasta hyväksyttävää sellaisten rakennushankkeiden toteuttamiseksi, jotka rikkovat arvokkaiden maisemien ja luonnonnähtävyyksien pelastamiseksi säädettyjä lakeja? Voisiko komissio myös ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä lähetettyään ensin virkamiehensä paikan päälle tutkimaan, pitävätkö edellä esitetyt seikat paikkansa? Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus (13. joulukuuta 2000) Villa Castellin kunnan monitoimikeskukselle ei voida myöntää tukea rakennerahastosta, koska lopullinen tuensaaja ei ole antanut hanketta tiedoksi määräajassa, joka vahvistetaan Apulian alueen kauden 19941999 toimenpideohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1888/00 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle. Maanviljely äärimmäisillä reuna-alueilla.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0031 - 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1888/00 esittäjä(t): Jean-Claude Fruteau (PSE) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Maanviljely äärimmäisillä reuna-alueilla Äärimmäiset reuna-alueet joutuvat kilpailemaan yhä kovemmin kansainvälisillä markkinoilla. Näin ollen niiden tuotteet, kuten riisi, banaani ja sokeri yhteisistä markkinajärjestelyistä puhumattakaan joutuvat tiukkaan kilpailuun AKT-valtioiden tuotteiden kanssa. Näissä maissa sosiaalikustannukset ovat alhaisemmat kuin kaikkein syrjäisimmillä alueilla ja AKT-valtioilla on etuoikeus pääsyyn yhteisön markkinoille. Komissio näyttää olevan tietoinen tästä ongelmasta, sillä se toteaa Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 kohtaa koskevassa kertomuksessaan, että nykyinen tilanne edellyttää laajempaa valvontaa ja seurantaa ja että reuna-alueiden asemasta saattaa olla etua, jos sitä osataan hyödyntää oikein. Mihin erityisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä suojellakseen äärimmäisten reuna-alueiden maanviljelyä nykyisessä kansainvälisessä tilanteessa ja miten se aikoo hyödyntää niiden mahdollisuuksia Euroopan unionin aktiivisina raja-alueina? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 2000) Syrjäisimpiin alueisiin ja niiden maataloustuotantoon kiinnitetään erityistä huomiota yhteisissä markkinajärjestelyissä (riisi, sokeri, banaani), ja näitä toimia täydennetään syrjäistä sijaintia ja saaristoasemaa koskevilla erityisohjelmilla (Poseican, Poseima, Poseidom), joissa mukautetaan ja täydennetään yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) kyseisillä alueilla. Komissio ehdotti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 299 artiklan (entinen 227 artikla) 2 kohdan toimeenpanoon tähtäävistä toimista kyseisillä alueilla 14 päivänä maaliskuuta 2000 annetun komission kertomuksen(1) hengessä, että kansainvälisen kehityksen vaikutuksia tutkittaisiin huolellisesti ja seurattaisiin tarkemmin. Tästä syystä kaikkien kolmen Posei-ohjelman maataloutta koskevat osat tarkistetaan syksyllä 2000. Yhteisön uutta lainsäädäntöä annettaessa komissio selvittää aluksi, sisältääkö se syrjäisimpien alueiden kannalta merkittäviä kysymyksiä. Itse asiassa kaikissa yhteisön politiikoissa olisi otettava huomioon niiden mahdolliset, suorat ja epäsuorat sekä kielteiset ja myönteiset vaikutukset näihin alueisiin. Komissio pyrkii toimimaan näin. Komissio aikoo mahdollisissa tulevissa toimissaan tällä alalla noudattaa pääasiassa kahta menettelytapaa: alueellisessa yhteistyössä on edelleenkin edistettävä yhteistyötä toisaalta syrjäisimpien alueiden ja toisaalta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maat) ja merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) sekä muiden yhteistyökumppaneiden välillä. Komissio valmistelee parhaillaan tutkimusta AKT-maiden ja yhteisön välisen uuden kumppanuussopimuksen vaikutuksista syrjäisimpiin alueisiin. Tulosten pitäisi olla saatavilla vuoden 2001 puolivälissä. Komissio aikoo tarkastella huolellisesti tutkimuksen tuloksia. (1) KOM(2000) 147 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2498/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionia käsittelevä oppikirja.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2498/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: Euroopan unionia käsittelevä oppikirja Kaikenikäiset koululaiset törmäävät päivittäin Euroopan unionia koskeviin asioihin ja viittauksiin opintojensa eri vaiheissa ja haluavat saada unionista konkreettisempia perustietoja, jotka auttavat muodostamaan oman näkemyksen nykyisestä ja tulevasta poliittisesta ympäristöstä. Tämän vuoksi useat opettajat ovat kysyneet, eikö kaikenikäisillä koululaisilla pitäisi olla käytössään virallinen Euroopan unionia käsittelevä oppikirja, joka kertoisi kaikesta unioniin liittyvästä ja siitä, miten unioni vaikuttaa heidän elinympäristöönsä opintojen päätyttyä? Pitääkö komissio tarpeellisena ehdottaa, että unionin koululaisia varten laaditaan oppikirja, joka antaisi heille opetuksellisen sisältönsä suhteen kaikkialla yhdenmukaisen ja tasapuolisen kuvan Euroopan unionista? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (4. lokakuuta 2000) Komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että koulutusjärjestelmien ja opetuksen sisällön järjestäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklassa määrätään: Yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä (mldr) pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä (mldr). Komissio harjoittaa toki aktiivista tiedotuspolitiikkaa ja on laatinut useita suurelle yleisölle ja myös nuorille tarkoitettuja julkaisuja. Julkaisuluettelo on Europa-palvelimella ja sisältää muun muassa seuraavat julkaisut: Tervetuloa Eurooppaan Eurooppaa ja Euroopan unionia käsittelevä nuorison opas (CD-rom), Viidentoista jäsenvaltion Eurooppa ja Käsikirja Euroopan unionista. Julkaisut ovat saatavissa unionin yhdellätoista virallisella kielellä, ja niissä annetaan nuorille ja opettajille tasapuolinen kuva unionista.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2859/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle. Jugoslavian liittotasavallan vaalit.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2859/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle (7. syyskuuta 2000) Aihe: Jugoslavian liittotasavallan vaalit Jugoslavian liittotasavallassa järjestetään 24. syyskuuta 2000 presidentinvaalit, liittovaltion vaalit ja kunnallisvaalit. Mikä on neuvoston virallinen kanta näihin vaaleihin, ja aikooko se sitoutua tunnustamaan vaalien tulokset, mitä se ei ole tähän mennessä tehnyt? Vastaus (30. marraskuuta 2000) Neuvosto on seurannut tiiviisti ja tarkkaavaisesti Jugoslaviassa 24. syyskuuta pidettyjä vaaleja. Unioni oli pannut yleisten asioiden neuvostossa 10. heinäkuuta 2000 huolestuneena merkille, että Milosevic oli ehdottanut juuri vaalien edellä muutoksia Jugoslavian liittotasavallan perustuslakiin ja parlamentti oli hyväksynyt ne nopeasti. Milosevic päätti uuden perustuslain turvin järjestää Jugoslaviassa presidentin- ja parlamenttivaalit sekä Serbiassa kunnallisvaalit. Kyseisen päätöksen jälkeisenä päivänä puheenjohtajavaltio totesi unionin puolesta antamassaan julkilausumassa päätöksen osoittavan, että Milosevic yrittää pysyä vallassa vehkeilemällä. Samassa julkilausumassa unioni toisti toivomuksensa siitä, että Belgradissa tapahtuu demokraattinen ja rauhanomainen muutos, vahvisti tukevansa Serbian oppositiota ja kansalaisyhteiskuntaa ja luottavansa niihin sekä kehotti oppositiota yhdistämään voimansa välttämättömän muutoksen edistämiseksi. Neuvosto hyväksyi juuri vaalien alla 18. ja 19. syyskuuta pidetyssä istunnossaan Serbian kansalle osoitetun viestin, jossa korostetaan, että äänestäjien tarvittavaan demokraattiseen muutokseen johtava valinta muuttaa radikaalisti Euroopan unionin Serbian-politiikkaa, erityisesti pakotteiden ja jälleenrakennustuen osalta. Julkilausuman viimeisessä virkkeessä serbialaisia äänestäjiä muistutetaan siitä, että ääni demokraattisen Serbian puolesta on ääni eurooppalaisen Serbian puolesta. Neuvosto kehotti samassa istunnossa jäsenvaltioiden parlamentteja lähettämään Jugoslaviaan demokratian todistajia arvioimaan vaalien kulkua kansainvälisesti tunnustettujen normien perusteella. Jäsenvaltioiden parlamentit vastasivat neuvoston pyyntöön nimeämällä yhteensä 25 demokratian todistajaa. Jugoslavian konsuliviranomaiset eivät myöntäneet heille yhtään viisumia tehtävänsä suorittamista varten. Näin ollen heidän tehtävänsä menetti perustansa. Vaalien tulos osoitti, että Belgradissa on koittanut muutoksen aika. Euroopan unioni on näin ollen lupaustensa mukaisesti poistanut Jugoslavialle Milosevicin hallinnon johdosta asettamansa pakotteet 9. ja 10. lokakuuta 2000 pidetyssä neuvoston istunnossa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2645/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. Komission uudistamista käsitellyt asiantuntijakomitea.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0142 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2645/00 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Komission uudistamista käsitellyt asiantuntijakomitea Voiko komissio, mahdollisesti pyytämällä osan tiedoista Euroopan parlamentin hallinnolta, antaa numerotietoja komission uudistamista käsitelleen riippumattoman asiantuntijakomitean loppuun saatetun työn kokonaiskustannuksista? Voiko komissio asiantuntijakomitean suositteleman avoimuuden tavoitteen mukaisesti eritellä, millaisia korvauksia, matka- ja oleskelukuluja sekä muita lisäansioita kullekin komitean viidestä jäsenestä on maksettu? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Euroopan parlamentti on vahvistanut 14. tammikuuta 1999 antamansa päätöslauselman nojalla perustetun riippumattoman asiantuntijakomitean työstä aiheutuneet kustannukset ja käytännön vaikutukset. Parlamentin toivomuksesta komissio suostui periaatteessa maksamaan puolet komitean työstä aiheutuneista kustannuksista. Parlamentin oli itse määrä huolehtia komitean toimintakuluista. Saatuaan parlamentilta kustannusselvityksen komissio suoritti ensimmäisen 75 256,62 euron suuruisen maksuerän, joka kattoi komitean maaliskuussa 1999 päättyneen työvaiheen. Komission osuus toisen vaiheen kustannuksista, 101 377,43 euroa, on parhaillaan käsiteltävänä ja maksetaan lähiaikoina. Euroopan parlamentti hoiti suoraan komitean kaikki toimintakulut ja myönsi sille lisäksi erilaisia luontoissuorituksia (toimistotilat ja -tarvikkeet, tele- ja atk-laitteet sekä sihteeripalvelut). Niinpä komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä kääntymään parlamentin puoleen saadakseen kaikki tiedot komitean työstä aiheutuneista kustannuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3001/00 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Voimansiirtolinjat.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0227 - 0227



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3001/00 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: Voimansiirtolinjat Koko Euroopan unionissa on käyty vilkasta keskustelua riskeistä, joita asutuskeskuksien lähellä sijaitsevien korkeajännitteisten voimansiirtolinjojen sähkö- ja magneettikentistä aiheutuu asukkaille. Myös voimansiirtolinjojen aiheuttamista ympäristövahingoista alueille, joilla on oma erityinen arvonsa, ollaan entistä tietoisempia. Huolestuneisuus sekä ihmisten terveydestä että ympäristön tilasta on johtanut siihen, että on tehty ehdotuksia ensinnäkin rakennusten ja voimansiirtolinjojen välisen pakollisen välimatkan lisäämiseksi ja toiseksi korkeajännitekaapeleiden kaivamiseksi maan alle. Voisiko komissio kertoa, mitä päätöksiä voidaan tehdä yhteisön tasolla johdonmukaisen vastauksen löytämiseksi yllä mainittuihin ongelmiin? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 2000) Jotta taataan johdonmukaisuus ja varmistetaan yhteisön tasolla kansalaisten korkeatasoinen suojelu sähkömagneettisille kentille altistumisen vaikutuksilta, komissio hyväksyi 12. heinäkuuta 1999 suosituksen väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz300 GHz) altistumisen rajoittamisesta(1). Suosituksessa vahvistetaan raja-arvot altistumisen enimmäismäärälle. Arvoisan parlamentin jäsenen toivoma johdonmukaisuus yhteisössä varmistetaan panemalla täytäntöön nämä oikeudelliset puitteet jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 199, 30.7.1999.