ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2473/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: Kannustustoimet autojen katalysaattorien uusimiseksi Kreikassa Kreikkalaisessa lehdistössä julkistettujen tietojen mukaan 95 % katalysaattorilla varustetuista yksityisistä ajoneuvoista Kreikassa on saastuttavia, ja vieläpä enemmän saastuttavia kuin tavanomaiset autot. Tämä johtuu siitä, että katalysaattorien uusiminen etenee erittäin hitaassa tahdissa. Syy tähän on, että ei ole olemassa lainsäädäntökehystä, joka määrittäisi maahantuotuja katalysaattoreita koskevat tekniset erityismääräykset, joten Kreikan markkinoilla liikkuu monia jäljitelmiä. Kaavoitus-, asunto- ja ympäristöministeriön suorittamat tarkastukset ovat alkeellisia; jokaisella ateenalaisella ajoneuvon kuljettajalla on päivittäin yksi mahdollisuus 21 tuhannesta joutua tämän ministeriön partioiden tarkastettavaksi. Katalysaattorit suunnitellaan 100 000 kilometrin ajon aikana käytettäviksi, mutta usein niiden elinikä on tätä alhaisempi. Kuitenkin kreikkalaisille henkilöautojen omistajille niiden uusimisesta aiheutuva menoerä on erittäin suuri. Haluaisin tietää Euroopan komissiolta: Onko jonkin EU:n ohjelman tai jonkin yhteisön aloitteen kautta mahdollista saada tukea tai kannustimia katalysaattoreilla varustettujen yksityisten ajoneuvojen omistajille Kreikassa, jotta he pystyisivät uusimaan autojensa katalysaattorit? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997) Komissio suhtautuu parlamentin jäsenen mainitsemiin lukuihin erittäin varovasti. Komission käytössä olevien tietojen mukaan (mm. niiden tietojen mukaan, jotka on kerätty ilmakehään joutuvien tieliikenteen päästöjen valvomista koskevan yhteisöstrategian ((KOM(96) 248 lopullinen )) laatimiseksi) näyttää siltä, että Ateenassa tieliikenteen päästöt aiheutuvat - vastoin kuin mainituista luvuista käy ilmi - pääasiassa vanhoista ajoneuvoista, joita ei ole varustettu katalysaattoreilla. Saastumista aiheutuu runsaasti myös pistekuormistuslähteistä. Koska tieliikenteen päästöjen vähentämiseen tähtäävillä yhteisön toimenpiteillä on vain vähän vaikutusta tällaisessa tapauksessa, komissio on strategiassaan tähdentänyt vastuun jakautumista niiden eri viranomaistasojen kesken, joilla liikenteen edellytykset määritetään. Ensisijaisina on pidettävä alueellisia toimenpiteitä vanhimpien ajoneuvojen käytöstä poistamisessa, aikaisempaa mukautetummassa liikenteen hallinnassa, julkisen liikenteen kehittämisessä ja saastuttamattomien polttoaineiden käytössä. Komissio aikoo ryhtyä toimiin määritelläkseen myös sellaisten katalysaattoreiden vähimmäistehokkuusvaatimukset, joilla korvataan alkuperäiskatalysaattorit. Toimenpiteiden vaikutus ei kuitenkaan ole yhtä myönteinen kuin niissä jäsenvaltioissa, joissa käytössä olevien ajoneuvojen päästöjä valvotaan tiukasti ja joissa katalysaattoritekniikkaa on otettu käyttöön jo varhain. Mahdollisten tukien osalta komissio toteaa, että tämäntyyppinen hanke ei ole kelpoinen rakennerahastojen tai koheesiorahaston tukeen.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2524/97 komissiolle esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Ympäristövalvojien instituution käyttöönotto Sen jälkeen, kun Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen artiklaa 171 on muutettu ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on aloittanut sanktioiden määräämisen (EYVL C 63/2, 28.2.1997), olemme uudella yhteisöoikeuden tehostetun läpiviemisen kaudella. Ottaen huomioon, että yhteisön ympäristölainsäädäntö on erityisesti kehittynyt viimeisen 20 vuoden aikana ja on kansalaisille ratkaisevan tärkeä mielenkiinnon kohde, ja pitäen silmällä jäsenvaltioiden ponnistelujen kannustamista ja tehostamista niiden pyrkiessä soveltamaan ko. lainsäädäntöä sekä Euroopan yhteisön tuomioistuimen määräämien hankalien rahallisten sanktioiden välttämistä komissiolta kysytään: Aikooko se ottaa käyttöön yhteisön ympäristövalvojien instituution sen mallin mukaisella tavalla, joka pätee muilla yhteisön politiikkojen saroilla? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Komissio on täysin tietoinen merkittävästä roolista, joka ympäristöalan tarkastuselimellä voisi olla. Komissio pitää myös erittäin tärkeänä sitä, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset hoitavat tehokkaasti ympäristönsuojelun kannalta tarpeelliset tarkastustehtävät. Tähän liittyen komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan 22. lokakuuta 1996 antamaansa tiedonantoon ((KOM(96) 500 lopullinen. )) yhteisön ympäristölainsäädännön voimaan saattamisesta. Siinä komissio tuo julki aikeensa antaa suosituksia, joissa määritellään ympäristötarkastusten alalla sovellettavat suuntaviivat. Näin komissio toivoo omalta osaltaan voivansa vähentää sitä kirjavuutta, joka asiassa nykyään vallitsee jäsenvaltioissa. Neuvosto vahvistaa 19. kesäkuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa komission suositteleman lähestymistavan, ja pyytää komissiota laatimaan yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja soveltamista koskevan verkoston (IMPEL ((IMPEL - European Union Network for Implementation and Enforcement of Environmental Law. ))) yhteydessä toteutettujen töiden perusteella vähimmäisvaatimukset jäsenvaltioiden tasolla toteutettaville tarkastuksille. Komissiota kehotetaan myös pohtimaan keinoja, joiden avulla jäsenvaltiot voisivat varmistaa yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon ja soveltamisen yhtenäisellä tavalla.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3395/97 komissiolle esittäjä(t): Hugh Kerr (V) (23. lokakuuta 1997) Aihe: Kulkuoikeutta koskevan EU:n lainsäädännön yhtenäistäminen Onko komissio tietoinen siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset hyötyvät suuresti kulkuoikeutta koskevasta lainsäädännöstä, sillä he voivat liikkua maaseudulla helpommin kuin muiden jäsenvaltioiden kansalaiset? Yhdistyneessä kuningaskunnassa on esimerkiksi aina ollut oikeuskäytäntönä, että tien säännöllinen käyttö tekee tiestä julkisen valtatien, minkä jälkeen tie pysyy aina valtatienä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on rangaistavaa rajoittaa kulkuoikeutta, ja määräysten mukaan paikallisten tieviranomaisten on merkittävä kävelytiet ja ratsupolut. Tätä pitävät suuressa arvossa jäsenvaltioiden retkeilijät, jotka käyvät Yhdistyneen kuningaskunnan maaseudulla. Onko komissiolla tekeillä mitään ehdotuksia unionin kulkuoikeuslainsäädännön yhtenäistämiseksi? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1997) Asia johon viitataan ei kuulu yhteisön toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2445/97 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: Ison-Britannian Telecomin Internet-tarjonta Ison-Britannian työväenpuolue lupasi osana vaaliohjelmaansa tarjota pääsyn Internetiin koko Yhdistyneen kuningaskunnan alueella. Ison-Britannian Telecomin kanssa tehtiin tästä sopimus. Nyt kun työväenpuolue on Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsevana puolueena, onko komissio sitä mieltä, että tällainen sopimus antaa Ison-Britannian Telecomille todellisuudessa monopolin tärkeimpänä Internetin tarjoajana? Aikooko komissio tutkia, onko tämä sopimus EU:n kilpailulainsäädännön vastainen? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Komissio ei ole keskustellut tällaisen sopimuksen mahdollisista kilpailuasetelmiin liittyvistä vaikutuksista Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen, British Telecomin (BT) tai muiden asianosaisten kanssa. Jos tällaista sopimusta sovellettaisiin käytännössä, komissio voisi tarvittaessa tutkia sen merkitystä EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ja mahdollisesti myös 5 ja 90 artiklan valossa. Osapuolet, joille tällaisesta sopimuksesta aiheutuu haittaa, voivat tietenkin valittaa asiasta komissiolle tai asianmukaiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle. Internet-palvelujen alalla komissio on jo käynnistänyt selvityksen Internet-palvelujen tarjoajien mahdollisuudesta käyttää julkisten teleoperaattorien hallitsemia yhteyksiä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja eräissä muissa jäsenvaltioissa.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0022



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2531/97 komissiolle esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: Alkoholin myyntimaksut Alkoholin vähittäismyynti Ruotsissa on nykyisin valtion omistaman Systembolaget-yhtiön yksinoikeus. Yksityiset yritykset ja tuontiyhtiöt voivat toki saada viranomaisilta luvan myydä alkoholia ravintoloille tai Systembolagetille. Kyseiset luvat ovat erittäin kalliita, eivätkä niiden hinnat ole suhteutettuja myydyn alkoholin määrään. Luvan ostaja joutuu sen sijaan maksamaan oikeudesta myydä alkoholia tiettyyn ylärajaan asti. Esimerkiksi yritys, joka myy 250 litraa väkeviä alkoholijuomia, joutuu hankkimaan myyntiluvan 50 000 litralle väkeviä alkoholijuomia. Tämä merkitsee pienten ja keskisuurten yritysten syrjimistä, samalla kun tavaroiden vapaata liikkuvuutta vaikeutetaan. Onko komissio sitä mieltä, että nykyinen järjestelmä lupien myymisineen ja siitä aiheutuvine kustannuksineen on kohtuullinen? Jos ei, mitä komissio aikoo tehdä asialle? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1997) Alkoholin vähittäismyyntiä Ruotsissa yksinoikeudella harjoittava Systembolaget-yhtiö, johon kysymyksen esittäjä viittaa, on parhaillaan tarkasteltavana yhteisöjen tuomioistuimessa, jossa siitä on pyydetty ennakkoratkaisua ((Asia C-189/95 Äklagaren v. Harry Franzén. )). Kyse on Ruotsin alkoholin vähittäismyyntijärjestelmän yhteensopivuudesta EY:n perustamissopimuksen 30 - 36 artiklan kanssa. Tämän lisäksi komissio on saanut kansalaisilta ja taloudellisilta toimijoilta valituksia, jotka koskevat ravintoloille tai Systembolagille myönnettävien alkoholin myyntilupien järjestelmää ja lupiin liittyviä kustannuksia. Näiden lupien saamisen ehdot saattavat muodostaa esteen muista jäsenvaltioista tulevien alkoholijuomien tuonnille Ruotsiin, jolloin ne olisivat ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 30 - 36 artiklan kanssa. Komissio tarkastelee parhaillaan näitä valituksia ja ottaa arvioinnissaan huomioon myös yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainittuun pyyntöön antaman vastauksen, jota odotetaan lähiaikoina.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0016



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2209/97 neuvostolle esittäjä(t): Charlotte Cederschiöld (PPE) (18. heinäkuuta 1997) Aihe: Ratifioinnissa 1. kesäkuuta 1997 mennessä tapahtunut edistys Euroopan yleissopimusten osalta Euroopan neuvoston nimittämistä henkilöistä koostuvan korkean tason ryhmän laatimassa järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa toimintasuunnitelmassa mainitaan yleissopimuksia ja pöytäkirjoja, joiden ratifioinnin on katsottu olevan olennaista yhteiselle järjestäytyneen rikollisuuden vastaiselle toiminnalle. Voiko neuvosto ilmoittaa seuraavien allekirjoitettujen yleissopimuksen osalta (ja allekirjoitetun pöytäkirjan osalta silloin kun se on asianmukaista) 1. allekirjoituspäivämäärän 2. ratifioinnissa saavutetun edistymisen jokaisessa jäsenvaltiossa 1. kesäkuuta 1997 mennessä: - yleissopimus yksinkertaistetusta luovuttamismenettelystä jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välillä - Europolia koskeva yleissopimus - yleissopimus Euroopan yhteisöjen taloudellisten intressien suojelusta - yleissopimus, joka liittyy Euroopan unionin jäsenvaltioiden väliseen luovuttamiseen - korruptiota käsittelevä yleissopimus? Vastaus (10. marraskuuta 1997) Neuvosto ei pysty antamaan tietoja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti hyväksyttyjen yleissopimusten sisäisten ratifiointimenettelyjen etenemisestä kussakin jäsenvaltiossa. Sen sijaan neuvosto voi ilmoittaa niiden sopimusten osalta, joiden ratifioinnin katsotaan olevan olennaisen tärkeää järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassa, mitkä jäsenvaltiot ovat jo tallentaneet ratifioimisasiakirjansa 20. lokakuuta 1997 mennessä. Yleissopimus yksinkertaistetusta menettelystä Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä rikoksen johdosta tapahtuvassa luovuttamisessa, allekirjoitettu 10. maaliskuuta 1995: Tanska 19. marraskuuta 1996, Ruotsi 18. heinäkuuta 1997, Portugali 13. lokakuuta 1997. Yleissopimus Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta, allekirjoitettu 26. heinäkuuta 1995: Yhdistynyt kuningaskunta 10. joulukuuta 1996, Espanja 9. kesäkuuta 1997. Yleissopimus Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta, allekirjoitettu 26. heinäkuuta 1995: yhtään ratifioimisasiakirjaa ei ole talletettu. Pöytäkirja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisuin tapahtuvasta tulkinnasta Euroopan poliisiviraston perustamisesta koskevasta yleissopimuksesta, allekirjoitettu 24. heinäkuuta 1996: Yhdistynyt kuningaskunta 10. joulukuuta 1996, Espanja 6. lokakuuta 1997. Yleissopimus Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä rikoksen johdosta tapahtuvasta luovuttamisesta, allekirjoitettu 27. syyskuuta 1996: Tanska 17. syyskuuta 1997. Pöytäkirja Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tulkinnasta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamilla ennakkoratkaisuilla, allekirjoitettu 29. marraskuuta 1996: yhtään ratifioimisasiakirjaa ei ole talletettu. Yleissopimus sellaisen lahjonnan, jossa on osallisina Euroopan yhteisöjen virkamiehiä tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiehiä, torjumisesta, allekirjoitettu 26. toukokuuta 1997: yhtään ratifioimisasiakirjaa ei ole talletettu.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0173



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3312/97 komissiolle esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) (15. lokakuuta 1997) Aihe: Tuki kidutuksen uhreille Osana yhteisön strategiaa ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämiseksi Euroopan komissio hyväksyi rahoituksen 27 hankkeelle ja ohjelmalle, joiden tarkoituksena on kuntouttaa kidutuksen uhreja kaikkialla maailmassa. Voisiko komissio ilmoittaa, onko joku näistä ohjelmista tarkoitettu kidutuksen uhreille Itä-Timorissa? Komission jäsenen K. Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 1997) Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että Itä-Timoria koskevia hankkeita ei sisälly niihin 27 hankkeeseen, jotka komissio hyväksyi 11. kesäkuuta 1997 kidutuksen uhreille tarkoitetuille kuntoutuskeskuksille annettavan yhteisön tuen yhteydessä (budjettikohta B7-7070).
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2521/97 komissiolle esittäjä(t): Renate Heinisch (PPE) (22. heinäkuuta 1997) Aihe: Tietoja Euroopan unionin Baden-Württenbergin osavaltiossa sijaitseville korkeakouluille ja tutkimuskeskuksille vuonna 1996 myöntämien avustusten suuruudesta Mitä toimenpiteitä varten vuonna 1996 myönnettiin yhteisön varoja Baden-Würtenbergissä sijaitseville korkeakouluille ja tutkimuskeskuksille? Kuinka paljon rahoitusta myönnettiin 1. tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn neljännestä puiteohjelmasta, 2. energian ja ympäristön yhteisöohjelmista, 3. yhteisön aloitteista, erityisesti INTERREG-ohjelmasta, 4. ohjelmista SOKRATES, ¨Leonardo da Vinci¨ ja ¨Nuorten Eurooppa¨, 5. alue- ja rakennerahastoista, 6. muista yhteisön ohjelmista? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (24. marraskuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2852/97 neuvostolle esittäjä(t): Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) (13. syyskuuta 1997) Aihe: Sokrates-ohjelman toteuttamiseen kohdistuva 33 yliopiston arvostelu 33 eurooppalaisen yliopiston muodostama Coimbran ryhmä on arvostellut Sokrates-ohjelman toteuttamista siitä, että hankkeille myönnetyt varat ovat niin vähäisiä, mikä saattaa olla turhauttavaa ottaen huomioon, että yliopistot joutuvat valmistelemaan hankkeita erittäin perusteellisesti. Voiko neuvosto taata ohjelman tulevaisuuden tukemalla rahoituksen lisäämistä, jotta hankkeet voidaan toteuttaa? Onko neuvosto tietoinen, että kysyntä yliopistoissa ylittää selvästi ohjelmalle talousarviossa määritellyn katon? Miten neuvosto suhtautuu siihen, että yliopistot ovat turhautuneita ohjelman rahoituksen pienuuteen verrattuna sen kattaman alueen laajuuteen? Onko 50 miljoonan ecun lisäys kahdeksi vuodeksi neuvoston mielestä riittävän suuri korjaamaan nykyiset puutteet? Vastaus (10. marraskuuta 1997) Neuvosto on Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösehdotuksen puitteissa, jolla muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston maaliskuussa 1995 annettua yhteispäätöstä SOCRATES-ohjelman perustamisesta, käsitellyt ohjelman rahoituspuitteiden tason tarkistuksen aiheellisuutta. Edellä mainittua päätösehdotusta, joka perustuu Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklaan, käsitellään perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti ja juuri tässä yhteydessä neuvosto on antanut yhteisen kantansa. Tässä vaiheessa näytää siis ennenaikaiselta tehdä lopullisia johtopäätöksiä neuvoston suhtautumisesta. Näin ollen neuvoston mielestä on tärkeää taata ohjelman kehitys sen kahtena viimeisenä vuotena ja neuvosto suunnittelee sen vuoksi SOCRATES-ohjelman talouddellisen tuen merkittävää lisäämistä siitä huolimatta, että kaikissa jäsenvaltioissa vallitsee tiukka budjettikuri. Kyseiset taloudelliset vaikeudet ovat väistämätön este ja siksi ne on syytä ottaa huomioon tasapuolista ratkaisua etsittäessä. Arvoisa parlamentin jäsen muistanee, että SOCRATES-ohjelmassa korkeakouluille (ERASMUS) varatut määrärahat ovat alle 55 prosenttia koko ohjelman rahoituspuitteesta, ja että kyseisen määrärahan hallinnointi kuuluu komissiolle, joka avustaa jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa komiteaa.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2826/97 komissiolle esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: PVC Mitä mieltä komissio on polyvinyylikloridin eli PVC:n käytön turvallisuudesta rakennusmateriaalina? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1997) Polyvinyylikloridia eli PVC:tä käytetään laajalti rakennusmateriaalina muun muassa ikkunanpuitteissa, putkissa, lattia- ja seinäpäällysteissä ja kaapeleissa. Rakennusalan sovellukset muodostavat yli puolet yhteisön PVC-markkinoista (55 % vuonna 1995). Rakennuksissa käytettävien PVC-tuotteiden on oltava niihin sovellettavien teknisten turvamääräysten mukaiset aivan kuten muista materiaaleista valmistettujen tuotteiden. Tältä kannalta ei ole eroa, onko materiaalina käytetty PVC:tä vai jotakin muuta. Arvoisaa parlamentin jäsentä ehkä kiinnostaa tietää, että komissio on sitoutunut tarkastelemaan todisteita, jotka koskevat PVC:n käyttöön liittyviä ympäristökysymyksiä jätevirroissa. Komissio aikoo tarkistaa PVC:tä jätevirroissa koskevaa politiikkaansa näiden todisteiden perusteella ja esittää ehdotuksia mahdollisesti ilmenevien ongelmien käsittelemiseksi, jos tämä on perusteltua ympäristö- tai terveyssyistä.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2949/97 komissiolle esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Rautateiden infrastruktuuri Onko komissio tietoinen siitä, että kansallisten rautateiden perusrakenteiden vuoksi enimmäisakselipainoissa saattaa esiintyä huomattaviakin eroavaisuuksia? Aikooko komissio esittää ehdotuksia, jotta ¨freight freeways¨ -ehdotuksen sekä Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä yhdenmukaistettaisiin enimmäisakselipainot ja lastausprofiili Euroopassa, jottei Euroopan sisäinen rautatieliikenne joutuisi kohtaamaan tällaisia teknisiä rajoitteita? Jos aikoo, kuinka suurta enimmäisakselipainoa ja lastausprofiilia komissio aikoo ehdottaa? Jos ei aio, miksi komissio on sitä mieltä, ettei tarvetta yhdenmukaistamiseen ole? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (4. marraskuuta 1997) Komissio on tietoinen yhteisön alueella vallitsevista kansallisten rautateiden perusrakenteiden eroista, joita ovat esimerkiksi erilaiset enimmäisakselipainot ja lastausprofiilit. Nämä erot johtuvat erillisten kansallisten verkostojen kehittymisestä vuosien mittaan. Komissio tukee kansallisten verkostojen yhteentoimivuutta ja otti ensimmäisen askeleen sitä kohti antaessaan ehdotuksen direktiiviksi Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta ((Direktiivi 96/48/EY (EYVL L 235, 17.9.1996. )), jonka neuvosto antoi 23. heinäkuuta 1996. Löytääkseen tehokkaimmat keinot kansainvälisen rahti- ja matkustajaliikenteen (muun kuin suurten nopeuksien liikenteen) kilpailukyvyn kohentamiseksi komissio on lisäksi aloittanut yhteentoimivuutta koskevan tutkimuksen, jossa käsitellään muun muassa raidevälejä. Komissio aikoo myös tehdä vuoden 1998 loppupuolella ehdotuksia kustannustehokkaista toimenpiteistä tavanomaisten kansallisten verkostojen yhdentämisen helpottamiseksi.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0002



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1839/97 komissiolle esittäjä(t): Pasqualina Napoletano (PSE) (28. toukokuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin tuet Italialle Mitä tukia Euroopan unioni myönsi Italialle vuosina 1994, 1995 ja 1996 alku-, toiminta- ja maksuavustuksina jäljempänä lueteltujen politiikkojen harjoittamiseen? YMP-takuuosasto rakennerahastot tutkimus ja teknologinen kehittäminen Euroopan laajuiset verkot ympäristö pk-yritykset kulttuuri Voiko näitä tietoja selventää antamalla esimerkkejä onnistuneista tukihankkeista, esimerkiksi edellä mainituista eri politiikoista kertovien jo olemassa olevien esitteiden avulla? Millaisia teknisiä keinoja (tietokanta, Eurooppa-internet) komissiolla on kertoa suurelle yleisölle rahoitustoimistaan? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (18. marraskuuta 1997) Arvoisaa Euroopan parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan parlamentille 14. lokakuuta 1997 toimitettuun selvitykseen yhteisön talousarvioon maksettavista osuuksista ((SEC (97) 1918. )). Arvoisa Euroopan parlamentin jäsen löytää rakennerahastojen toteutukseen Italiassa vuosina 1994*1996 liittyvät tiedot rakennerahastojen toteutusta koskevista kuudennesta, seitsemännestä ja kahdeksannesta vuosikertomuksesta. Komissiolla (Aluepolitiikan ja koheesion pääosastolla) on tietokanta, jossa on lähes tuhat esimerkkiä EAKR:n yhteisrahoittamia onnistuneita hankkeita koskevista tiedoista. Ilmaiseen julkaisuun Menestystarinoita alueilta (josta toimitetaan kappale suoraan arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle) on valittu 36 hanketta. Lisäksi komissio toimittaa parhaillaan jäsenvaltiokohtaisia esitteitä, joissa havainnollistetaan muita hankkeita. Komissio ilmoittaa ajantasaisesti EAKR:n yhteisrahoittamista ja komission hyväksymistä toimenpideohjelmista 11 kielellä julkaistavassa tiedotteessaan Inforegio News. Tiedote on saatavissa myös Internetistä Europa- ja Europa Plus -sivuilta. Näillä sivuilla on tietokanta ERDF programmes (http://www.cc.cec:8080/en/comm/dg16/re-prog/rphome.htm), jossa jokainen ohjelma kuvataan lyhyesti ja jossa viitataan sen toteuttamisesta vastaavaan viranomaiseen.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2940/97 komissiolle esittäjä(t): Georges Berthu (I-EDN) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Michel Rocardin lausunto Michel Rocard kertoo Le Monde-lehdessä 14. elokuuta 1997 ponnisteluistaan Kongon eri aseistettujen ryhmittymien väliin sijoitettavien kansainvälisten vapaaehtoisten joukkojen perustamisen mahdollistamiseksi. Hän päättää kirjoituksensa seuraavasti: ¨Euroopan komissio on ilmoittanut pyynnöstäni, että sillä on jäljellä jonkin verran määrärahoja ¨ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan¨. Asia voidaan saattaa päätökseen.¨ Voiko komissio selittää, mistä menettelystä tässä toimenpiteessä on kyse? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 1997) Komissio vahvistaa kehitys- ja yhteistyövaliokunnan puheenjohtajan Michel Rocardin kysyneen siltä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) koskevan budjettikohdan määrärahatilanteesta. Komissio antoi pyydetyt tiedot budjettivarojen avoimen hallinnon käytännön ja periaatteiden mukaisesti.