KIRJALLINEN KYSYMYS E-2525/01

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) ja Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle

(20. syyskuuta 2001)

Aihe: Kansalaisoikeuksien ja Kreikan kansalaisuuden myöntämistä koskevat tiedot ja valvonta

Komission jäsenen António Vitorinon vastauksessa kysymykseeni (E-1438/01(1)) maahanmuuttovirroista Kreikkaan todetaan, että Kreikan viranomaisten ilmoituksen mukaan maahan tuli vuonna 1997 yhteensä 22 078 maahanmuuttajaa ja vuonna 1998 yhteensä 12 630 maahanmuuttajaa. Kreikan kansalaisuuden sai 930 henkilöä vuonna 1997 ja 807 henkilöä vuonna 1998. Vuosien 1999 ja 2000 tilastotietoja maahanmuuttajista ei ole saatavissa. Nämä luvut eivät ole yhteneväisiä Kreikan ulkoministeriön ilmoitusten kanssa, joiden mukaan paluumuuttomenettelyjen loppuun saattamisen kautta Kreikan kansalaisuuden sai 135 000 kreikkalaista syntyperää olevaa paluumuuttajaa entisen Neuvostoliiton alueelta.

Entisen Neuvostoliiton kreikkalaista syntyperää olevia paluumuuttajia koskeva Kreikan laki 2790/2000, jossa edellytetään nopeita menettelyjä Kreikan kansalaisuuden myöntämiseksi, ja laki 2910/2001, jossa säädetään ulkomaalaisten maahanmuuttoa ja oleskelua Kreikassa koskevista ehdoista ja Kreikan kansalaisuuden myöntämisestä kansalaisoikeuksien myöntämisen kautta, luovat Kreikan maahanmuuttopolitiikan uuden kehyksen.

1. Mikä on Kreikan kansalaisuuden saaneiden entisen Neuvostoliiton alueelta Kreikkaan saapuneiden paluumuuttajien tarkka määrä? Kuinka monelle vuosina 19932001 kansalaisoikeudet saaneelle henkilölle myönnettiin kansalaisuus? Mikä on maahanmuuttajien kokonaismäärä Kreikassa tällä hetkellä?

2. Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt, kun otetaan huomioon, että Kreikan hallitus ei ole toimittanut mitään tietoja vuosilta 19992000 ja kansalaisoikeudet saaneiden henkilöiden määrä ei vastaa kreikkalaista syntyperää olevien henkilöiden ja maahanmuuttajien määriä?

3. Mitä neuvosto aikoo tehdä taatakseen, että maahanmuuttoa ja turvapaikkaa koskevat tiedot ovat riittäviä ja luotettavia, jotta yhteisön maahanmuuttopolitiikkaa voidaan edistää Euroopan unionin jäsenvaltioissa?

4. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä varmistaakseen, että laitonta maahanmuuttoa ja maahan saapumista koskevien tietojen ilmoittamisessa noudatetaan riittävää avoimuutta ja että Kreikkaan saapuvien maahanmuuttajien vastaanottoa koskevia EU:n säädöksiä noudatetaan Schengenin säännöstön mukaisesti?

(1) EYVL C 350 E, 11.12.2001, s. 154.

Vastaus

(10. joulukuuta 2001)

Neuvostolla ei ole tietoja Kreikan kansalaisuuden saaneiden henkilöiden lukumäärästä eikä Kreikan siirtolaisten kokonaismäärästä. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietänee, CIREAn (turvapaikka-asioiden tiedotus-, tarkastelu- ja tietojenvaihtokeskus) ja Cirefin (rajanylitys- ja maahanmuuttoasioiden tiedotus-, tarkastelu- ja tietojenvaihtokeskus) yhteydessä tapahtuva kuukausittaisten tilastotietojen keruu siirrettiin Eurostatille, Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle, 19. maaliskuuta 1998 tehdyllä neuvoston päätöksellä.

Neuvoston 3. joulukuuta 1998 hyväksymässä Wienin toimintasuunnitelmassa(1) todetaan, että turvapaikka-asioiden, ulkorajojen ja maahanmuuton alalla yleisenä painopisteenä olisi oltava turvapaikka- ja maahanmuuttoalaa koskevien tilasto- ja muiden tietojen vaihdon parantaminen. Tampereen Eurooppa-neuvosto kehotti kehittämään yhteisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan. Yhteisön tilastotietojen vaihdon ja analysoinnin parantaminen tällä alalla edistää osaltaan jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantamista ja yhteisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan kehittämistä.

Neuvoston puheenjohtajavaltio järjesti 4. huhtikuuta 2001 kokouksen, jossa johtavat virkamiehet ja tilastoasiantuntijat keskustelivat turvapaikka- ja maahanmuuttotilastojen parantamisen tarpeesta ja mahdollisuuksista. Tämän kokouksen jälkeen neuvosto antoi 28. ja 29. toukokuuta 2001 pidetyssä istunnossaan päätelmät, joissa esitetään periaatteita ja tavoitteita tulevalle työlle yhteisön turvapaikka- ja maahanmuuttotilastojen parantamiseksi.

Neuvosto totesi 28. ja 29. toukokuuta 2001 pidetyssä istunnossaan, että avoimuuden olisi oltava pääperiaatteena turvapaikka- ja maahanmuuttotilastojen alalla. Periaatteesta voidaan poiketa vain yksityishenkilöitä tai selvästi arkaluontoisia asioita koskevien tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi. Komissio laatii parhaillaan uutta tilastoja koskevaa toimintasuunnitelmaa, joka esitellään neuvostolle ja josta neuvosto keskustelee.

(1) EYVL C 19, 23.1.1999, s. 115.