KIRJALLINEN KYSYMYS E-0088/03 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Virkamiesten eläkkeisiin sovellettavat korjauskertoimet.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0155 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0088/03 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: Virkamiesten eläkkeisiin sovellettavat korjauskertoimet Talousarvion valvontavaliokunnan 28. marraskuuta 2002 pitämässä kokouksessa komission edustaja vastauksessaan erääseen kysymykseeni totesi, että perusteet korjauskertoimien soveltamiseen eläkkeellä olevien virkamiesten eläkkeisiin löytyvät yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä. Tarkastin asian olemassa olevasta oikeuskäytännöstä mutta en löytänyt siitä tukea komission väitteelle. Löysin ainoastaan sellaista tietoa korjauskertoimista, että niitä sovelletaan ainoastaan työssä olevien virkamiesten palkkoihin, mikä on aivan toinen asia kuin niiden soveltaminen eläkkeisiin. Komission edustaja totesi lisäksi, että arvosteluni, joka koski työpaikkakuntaan perustuvan korjauskerroinjärjestelmän soveltamista eläkkeellä oleviin virkamiehiin jotka eivät siis ole missään työssä johtui siitä, että maanmieheni eivät saa mitään etua kyseisestä järjestelmästä. Pidän tätä komission edustajan väitettä loukkaavana ja katson, että se poikkeaa täysin tavasta, jolla komission kanssa on totuttu keskustelemaan näistä asioista. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Mikä on se oikeuskäytäntö, jonka perusteella korjauskertoimia sovelletaan eläkkeellä olevien virkamiesten eläkkeisiin heidän oletetun tai todellisen asuinpaikkansa mukaan ja johon komission edustaja viittasi talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa 28. marraskuuta 2002 pitämässään puheenvuorossa? 2. Yhtyykö komissio edustajansa kyseisessä tilaisuudessa esittämään näkökantaan, että arvostelin nykyistä järjestelmää puolustaakseni maanmiesteni etuja. Eikö yhtä hyvin voida katsoa, että komission edustaja saattoi puolustaa tätä järjestelmää, koska hän itse hyötyy sen mukaisesta kansalaisuuteen perustuvasta kotipaikkakunnan määrittelystä? 3. Katsooko komissio, että Euroopan unionin kansalaiset voidaan kansalaisuutensa perusteella asettaa eriarvoiseen asemaan ja että näin ollen kyseisen järjestelmän käyttö olisi perusteltua? 4. Eikö komissio pidä epäasianmukaisena kansalaisuuteen tai virtuaalioikeuskäytäntöön vetoamista sen sijaan, että se vastaisi toistamiseen esittämiini konkreettisiin kysymyksiin nykyisestä järjestelmästä, joka on syrjivä, epäasianmukainen ja vastoin unionin kansalaisuuteen perustuvia oikeuksia, koska tässä järjestelmässä eläkkeellä olevien virkamiesten eläkkeet määritellään heidän oletetun asuinpaikkansa mukaan? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2003) Olen ottanut selvää talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa esitetyistä väitteistä, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Komissio pahoittelee mahdollisia epähuomiossa tehtyjä päätelmiä arvoisan parlamentin jäsenen tarkoitusperistä hänen tiedustellessaan virkamiesten eläkkeisiin sovellettavista korjauskertoimista. Lisäksi olen saanut selville, että komission edustajan kokouksessa esittämät viittaukset oikeuskäytäntöön eivät liittyneet nimenomaisesti eläkkeisiin vaan korjauskerroinjärjestelmän toimintaan yleensä. Tasa-arvoisen kohtelun oikeusperiaatteen perusteella korjauskerroinjärjestelmää tarvitaan korjaamaan erot, mikäli henkilöt, joilla on henkilöstösääntöihin perustuvia oikeuksia, asuvat paikkakunnilla tai maissa, joiden elinkustannukset eroavat toisistaan. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut nimenomaisesti eläkkeistä, että nykyisten henkilöstösääntöjen 82 artiklan mukaan eläkkeelle jääneillä virkamiehillä on oikeus siihen, että heidän eläkkeisiinsä sovelletaan heidän asuinvaltionsa korjauskerrointa. Tämä pätee siinäkin tapauksessa, että eläkkeensaaja asuu yhteisön ulkopuolisessa maassa, jos kyseiselle maalle on vahvistettu oma korjauskerroin(1). Henkilöstösääntöjen määräysten mukaisesti komissio on aina pyrkinyt kohtelemaan jäsenvaltioiden kansalaisia tasa-arvoisesti sekä eläkeasioissa että muillakin elämänalueilla. (1) Ks. asiassa T-285/94, Pfloeschner v. komissio, 14. joulukuuta 1995 annettu tuomio.