ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0108/01 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle. Maanviljelystä vastaavan oikeusasiamiehen nimittämisen laiminlyönti Irlannissa.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0027 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0108/01 esittäjä(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Maanviljelystä vastaavan oikeusasiamiehen nimittämisen laiminlyönti Irlannissa Miksi Irlanti ei ole nimittänyt maanviljelystä vastaavaa oikeusasiamiestä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2001) Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määrätään ainoastaan yhteisön oikeusasiamiehen nimittämisestä. Yhteisön lainsäädännössä ei säädetä maataloudesta vastaavista kansallisista oikeusasiamiehistä, minkä vuoksi asia ei kuulu komission toimivaltaan. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan osoittamaan kysymyksensä Irlannin kansallisille viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0651/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Oikeudenkäynti Pyhän Markuksen aukion kellotornin vuonna 1997 vallanneelle ryhmälle solidaarisuuttaan osoittaneita Veneton asukkaita vastaan.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0059 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0651/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Oikeudenkäynti Pyhän Markuksen aukion kellotornin vuonna 1997 vallanneelle ryhmälle solidaarisuuttaan osoittaneita Veneton asukkaita vastaan Ryhmä Veneton alueen kansalaisia, jotka ilmaisivat rauhallisesti solidaarisuuttaan Venetsian Pyhän Markuksen aukion kellotornin protestina vallanneelle Serenissimi-ryhmälle Carturassa vuonna 1997, joutuu lähipäivinä oikeuden eteen Padovan tuomioistuimessa. Italian syyttäjäviraston mukaan syytetyt pitivät esillä julisteita, joissa Serenissimi-ryhmää kuvattiin sankareiksi ja isänmaanystäviksi, ja tämän vuoksi heidät voidaan tuomita jopa vankeuteen. Kyseisessä rikosoikeudenkäynnissä itse asiassa syytetään erään Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisia siitä, että nämä ovat rauhallisesti ilmaisseet mielipiteensä, ja näin ollen oikeudenkäynti rikkoo yksilön oikeutta ilmaisunvapauteen. Katsooko neuvosto, että Italian syyttäjäviraston toiminta rikkoo perustamissopimuksessa, kansainvälisissä ihmisoikeusnormeissa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia ja ilmaisunvapautta? Vastaus (13. heinäkuuta 2001) Neuvosto toteaa arvoisalle Euroopan parlamentin jäsenelle, että yleisen järjestyksen ylläpitäminen ja sisäisen turvallisuuden suojaaminen kuuluvat jäsenvaltioiden velvollisuuksiin eikä näitä velvollisuuksia rajoiteta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston määräyksillä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1417/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle. Julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekeminen.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0148 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1417/01 esittäjä(t): Robert Goebbels (PSE) komissiolle (14. toukokuuta 2001) Aihe: Julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekeminen Euroopan komission julistama tarjouskilpailu numero 96/S 163-97283/FR julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 24. elokuuta 1996. Kilpailu koski sopimusta, johon kuului tavaroiden muutto-, kuljetus- ja varastointipalveluita. Sopimus tehtiin sittemmin erään italialaisen yrityksen kanssa. Kävi kuitenkin ilmi, ettei kyseisellä yrityksellä ollut Luxemburgissa voimassaolevaa toimilupaa, vaikka tämä oli yksi sopimuksen saamiselle ennalta asetetuista ehdoista. On luonnollista, että useat tarjouksen kaikki ehdot täyttäneet hakijat kokevat kärsineensä vääryyttä päätöksen vuoksi. Edellä mainitusta syystä kysyn: - Tarkistavatko asiasta vastaavat komission yksiköt, että tarjousten tekijät täyttävät kaikki asetetut ehdot? - Minkälaisia toimintakeinoja komissiolla on, mikäli myöhemmin käy ilmi, ettei tarjouksen tekijä ole täyttänyt yhtä tai useampaa asetetuista ehdoista? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2001) Arvioidessaan tarjouspyynnön tuloksena saatuja tarjouksia, komissio tarkistaa julkisiin hankintasopimuksiin sovellettavien sääntöjen mukaisesti, että tarjoajat täyttävät kaikki vaaditut taloudelliset, ammatilliset ja tekniset vaatimukset. Kun hankkija on valittu valintakriteerien mukaan, sopimuksen tekijän on noudatettava sen maan lainsäädäntöä, jossa hankkija toimii. Parlamentin jäsenen tarkoittamassa tapauksessa sopimus edellyttää, että hankkija sitoutuu noudattamaan Luxemburgissa voimassa olevaa työlainsäädäntöä. Sopimuksen toteuttamisen alkuvaiheessa komissio havaitsi sopimuksen tekijällä olevan tiettyjä vaikeuksia, ja komissio toteutti tarvittavat korjaavat toimenpiteet Luxemburgin viranomaisten kanssa (rekisteröinti kaupparekisteriin, rekisteröityminen arvonlisäverovelvolliseksi). Jos käy ilmi, että hankkija ei täytä velvollisuuksiaan, komissio irtisanoo sopimuksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1317/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Pankkitalletusten verotusta koskeva direktiivi.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0083 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1317/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (4. toukokuuta 2001) Aihe: Pankkitalletusten verotusta koskeva direktiivi Voiko neuvosto ilmoittaa, mitä edistystä on tapahtunut Yhdysvaltojen ja tärkeimpien kolmansien maiden kuten Sveitsin, Liechtensteinin, Monacon, Andorran ja San Marínon kanssa käytävissä neuvotteluissa, joiden tarkoituksena on turvata yhtäläisten toimenpiteiden käyttöönottaminen näissä maissa ennen pankkitalletusten verotusta koskevan direktiivin hyväksymistä? Vastaus (27. syyskuuta 2001) Neuvosto haluaa ensinnäkin kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että tästä aiheesta ei tällä hetkellä käydä neuvotteluja kolmansien maiden kanssa. Komissio ja puheenjohtajavaltio käyvät parhaillaan Nizzan Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti keskusteluja Yhdysvaltojen ja muiden kolmansien maiden kanssa, jotta ne toteuttaisivat vastaavia toimenpiteitä säästöistä saatavien tulojen verotuksen osalta. Komissio ja puheenjohtajavaltio raportoivat keskusteluista 5. kesäkuuta 2001 pidetyssä neuvoston istunnossa (Ecofin), jolloin neuvosto päätti sopia lokakuun istunnossaan aihetta koskevasta neuvotteluvaltuutuksesta kolmansien maiden kanssa käytäviä neuvotteluja varten. Tämä tapaaminen antoi neuvostolle tilaisuuden arvioida, miten pitkälle keskusteluissa on edetty.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1524/01

esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle

(21. toukokuuta 2001)

Aihe: Ruotsalaisen supermarkettiketjun harjoittama EU:n kansalaisten eriarvoinen kohtelu

Ruotsalainen supermarkettiketju ICA antaa asiakkailleen kanta-asiakaskortteja, joiden haltijat saavat etua ICA-supermarkettien monista erikoistarjouksista. Henkilö, joka ei ole Ruotsin kansalainen anoi tällaista korttia, mutta hänen anomuksensa hylättiin sillä perustella, että hänellä ei ole henkilötunnusta. ICA väitti veroilmoituksia ja vuosittaisia selvityksiä koskevaan Ruotsin lainsäädäntöön viitaten, että sen oli pakko hylätä hakemus. ICA:n mukaan asiaan ei vaikuta se, että henkilö, joka ei ole Ruotsin kansalainen, maksaa veroja (mukaan luettuna kiinteistövero) Ruotsissa ja että hänellä on ruotsalainen pankkitili.

1. ICA vetoaa Ruotsin verolainsäädäntöön. Voiko komissio ilmoittaa, tekeekö ICA tässä oikein? Jos tekee, katsooko komissio, että kyseinen lainsäädäntö on ristiriidassa Euroopan unionin lainsäädännön kanssa? Onko komissio samaa mieltä kysymyksen esittäjän kanssa siitä, että Ruotsin lainsäädäntö johtaa suoraan syrjintään?

2. Jos henkilötunnuksen omistaminen on Ruotsin oikeusjärjestelmässä niin tärkeää, onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että Ruotsin hallituksella on velvollisuus antaa kyseisille henkilöille tämä tunnus, jos he laillisesti asuvat Ruotsissa ja maksavat siellä kiinteistöveroa.

3. Pitäisikö ei-kansalaisten komission mielestä hyväksyä heihin kohdistuva syrjintä siinä, että he joutuvat säännöllisesti maksamaan Ruotsin kansalaisia korkeamman hinnan samoista tuotteista?

4. Missä määrin tämä sama tilanne toistuu muissa Ruotsin supermarketeissa?

5. Onko komissio valmis huomauttamaan Ruotsin hallitukselle ja ICA:lle, että ne mahdollisesti syyllistyvät syrjintään?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2001)

Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen, komissio haluaa tuoda esille seuraavaa:

- Komission tämänhetkisten tietojen mukaan Ruotsin lainsäädäntö, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ei näytä aiheuttavan eriarvoista kohtelua sen perusteella, onko henkilöllä henkilötunnus vai ei. Näyttää siltä, että tämä eriarvoinen kohtelu on ruotsalaisen supermarketketjun käytäntö, jota ei voi asianmukaisesti perustella vetoamalla Ruotsin lakiin. Komissiolla ei ole tietoja siitä, että samanlaista käytäntöä harjoitettaisiin muissa ruotsalaisissa supermarketeissa.

- Komissio on kuitenkin pyytänyt kirjeitse ruotsalaiselta supermarketketjulta ja Ruotsin viranomaisilta täydentäviä tietoja asiasta.

- Kun komissio on saanut nämä tiedot, se ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tutkimustensa tulokset mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0877/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Pireuksen A. Papandreou -katu.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0052 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0877/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (27. maaliskuuta 2001) Aihe: Pireuksen A. Papandreou -katu Pireuksen A. Papandreou -kadun rakennustyöt, joilla alkuperäisten suunnitelmien mukaan yhdistetään Posidonos-katu Shistou-katuun ja jotka käynnistyivät kolme vuotta sitten, on keskeytetty, mistä aiheutuu suuria liikenneongelmia ja epätietoisuutta hankkeen etenemisestä. Pireuksen kunta vastustaa rakennushanketta vaatien ylikulkujen siirtämistä maan alle ja ryhtyy mahdollisesti varotoimiin. Kun otetaan huomioon, että paikallisten tietojen mukaan EU rahoittaa kyseistä hanketta, kysyn seuraavaa: 1. Voiko komissio toimittaa tietoja hankkeen etenemisestä, määrärahojen käyttöönottoasteesta ja aikatauluista? 2. Miksi hanke on viivästynyt? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2001) Andreas Papandreou Avenue -hanke saa ohjelmakautta 19941999 koskevan yhteisön tukikehyksen mukaisen Attikaa koskevan alueellisen toimenpideohjelman mukaista yhteisrahoitusta. Ohjelman hallinnoinnista vastaavien Kreikan viranomaisten Euroopan komissiolle toimittamien tietojen mukaan alkuperäinen sopimus purettiin 15. syyskuuta 2000 ympäristöasioista ja aluesuunnittelusta vastaavan ministeriön päätöksellä. Päätöstä perusteltiin pakkolunastusmenettelyjä koskevilla ongelmilla ja alueen arkeologisilla löydöillä. Hankkeesta oli toteutettu tuolloin 20 prosenttia ja siihen oli käytetty 1,86 miljardia Kreikan drakmaa. Yrityksiä neuvotella uusi sopimus ovat pitkittäneet ympäristöasioista ja aluesuunnittelusta vastaavan ministeriön ja Pireuksen kunnan väliset neuvottelut hankkeen teknisistä näkökohdista. Komissio on lähettänyt Kreikan viranomaisille kirjeen, jossa se pyytää niitä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet hankkeen loppuun saattamiseksi kohtuullisen ajan kuluessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1279/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle. Rehun korvaaminen eläinvalkuaisella.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0212 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1279/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Rehun korvaaminen eläinvalkuaisella BSE-taudin vaikutusten vuoksi kotieläinten ruokintaa on muutettava ja korvattava luu- ja lihajauho muulla rehulla. Toisaalta EU:n jäsenvaltioissa voidaan viljellä tyydyttävästi öljy- ja valkuaiskasveja (sinimailasta, rypsiä, herneitä ja muita), jotka ovat vain vähän vettä vaativia kasveja ja joista saataisiin merkittävä määrä kasvivalkuaista. Mihin toimiin EU aikoo ryhtyä näiden kasvien viljelyn tukemiseksi ja helpottaakseen rehuksi tarkoitetun kasvivalkuaisen tuotantoa Euroopassa, jolloin vähennettäisiin samalla suurta riippuvuutta kolmansista maista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2001) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan komission tiedonantoon neuvostolle ja Euroopan parlamentille vaihtoehdoista kasvivalkuaisen viljelyn edistämiseksi EU:ssa(1), joka puolestaan perustuu valmisteluasiakirjaan(2). (1) KOM(2001) 148 lopullinen. (2) SEC(2001) 431.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1258/01

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(26. huhtikuuta 2001)

Aihe: Käytettävän kielen valinta Euroopan komissiossa Brysselin pääkaupunkialueella

Komission jäsen Philippe Busquin myönsi 29. heinäkuuta 2000, että Euroopan komissio on tehnyt virheen käyttäessään kirjeenvaihdossaan yksinomaan ranskankielistä osoitetta(1). Viidennen puiteohjelman (1999-2000) jaettujen kustannusten tutkimus- ja kehityshankkeita koskevissa sopimuskaavakkeissa (Euroopan komissio, tutkimuksen pääosastot, jaetut kustannukset, RTD CPF -kaavakkeet, Electra A6) Euroopan komissio käytti yksinomaan osoitetta Rue de la Loi - Bruxelles. Näin syntyi väärä vaikutelma siitä, että kaikki Brysselin 19 kuntaa ovat ranskankielisiä. Belgian liittovaltion perustuslain mukaan nämä kunnat kuuluvat kuitenkin kaksikieliseen Brysselin pääkaupunkialueeseen.

Komission jäsen Busquin pyysi asianomaista yksikköä korjaamaan virheen seuraavaan julkaisuun. Euroopan komissiohan tunnustaa Brysselin pääkaupunkialueen kuntien kaksikielisyyden. Sen takia komission kirjeenvaihdossa osoite on aina sekä hollanniksi että ranskaksi. Tämä sääntö ei koske ainoastaan kirjeenvaihtoa, vaan kaikkia julkaisuja sekä muita painotuotteita. Asiaa koskevat ohjeet annettiin yksiköille 6. maaliskuuta 1995, ja ne löytyvät sisäisiä menettelyjä koskevasta ohjekirjasta.

6. maaliskuuta 1995 annetuista ohjeista ja komission jäsen Busquinin tiedonannosta huolimatta Euroopan komissio käyttää yhä yksinomaan ranskankielistä osoitetta, ja tämä koskee sekä kirjeenvaihtoa että Internetiä(2).

1. Aikovatko komissio ja sen yksiköt käyttää jatkossa sekä flaamin- että ranskankielistä osoitetta kirjeenvaihdossaan ja Internetissä, koska Brysselin pääkaupunkialueen 19:llä kunnalla on kaksikielinen perussääntö? Jos näin ei aiota tehdä, miksi komissio ja sen yksiköt kieltäytyvät tunnustamasta kyseisten kuntien kaksikielisyyttä käyttämällä kirjeenvaihdossaan ja internetissä sekä flaamin- että ranskankielistä osoitetta?

2. Aikovatko komissio ja sen yksiköt käyttää jatkossa sekä flaamin- että ranskankielistä osoitetta kirjeenvaihdossaan ja Internetissä, jotta kumpikaan kielialue ei näyttäisi olevan etusijalla Brysselin pääkaupunkialueella? Jos näin ei aiota tehdä, miksi komissio ja sen yksiköt asettavat ranskankielisen yhteisön etusijalle käyttämällä kirjeenvaihdossaan ja Internetissä vain ranskankielistä osoitetta?

(1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 144.

(2) http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/01/479|0|RAPID&lg=EN).

Romano Prodin komission puolesta antama vastaus

(5. kesäkuuta 2001)

Komissio tunnustaa Brysselin kaksikielisyyden ja muistuttaa virkamiehiään siitä, että osoitteet on ilmoitettava sekä hollanniksi että ranskaksi kaikissa julkaisuissa, kun julkaisun teksti on jollakin kolmannella kielellä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0657/01 esittäjä(t): Helmuth Markov (GUE/NGL) komissiolle. Thüringenin osavaltion toimintaohjelmat.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0060 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0657/01 esittäjä(t): Helmuth Markov (GUE/NGL) komissiolle (6. maaliskuuta 2001) Aihe: Thüringenin osavaltion toimintaohjelmat Milloin Thüringeniä koskeva toimintaohjelma vuosille 2000-2006 välitettiin komissiolle hyväksymistä varten? Joutuiko komissio pyytämään lisätietoja toimintaohjelmaa koskevien lausuntojen täydentämiseksi? Jos joutui, missä määrin? Milloin osavaltion hallitus täydensi edellisen kerran toimintaohjelmaa? Milloin komission mielestä ohjelma oli hyväksymiskelpoinen? Onko totta, että komissio on esittänyt useita kysymyksiä ja vaatimuksia lisätietojen antamiseksi uusien osavaltioiden toimintaohjelmista, mistä syystä toimintaohjelmien hyväksyminen on siirtynyt? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (30. toukokuuta 2001) Komissio vastaanotti Saksan liittotasavallan viranomaisten sille lähettämän Thüringenia koskevan toimenpideohjelmaluonnoksen 8. marraskuuta 1999. Komissio hyväksyi kesäkuussa 2000 Saksaa koskevan yhteisön tukikehyksen, jossa määrätään kaiken yhteisön myöntämän rakenteellisen avun, henkilöstöresurssien kehittäminen mukaan lukien, koordinoinnista kyseessä olevilla alueilla(1). Tutkittuaan toimenpideohjelmaluonnoksen komissio lähetti huomautuksensa Thüringeniin elokuussa 2000. Toimenpideohjelman lopullinen versio laadittiin Brysselissä 24. lokakuuta 2000 pidettyjen kahdenvälisten neuvottelujen perusteella. Se toimitettiin komissiolle 28. marraskuuta 2000 ja hyväksyttiin 15. joulukuuta 2000. Sen jälkeen kun Saksan liittotasavallan viranomaiset ja alueelliset viranomaiset olivat vastaanottaneet niille osoitetun 29. marraskuuta 2000 päivätyn komission kirjeen, määrättiin, että menojen tukikelpoisuuden alkamispäiväksi vahvistettiin 22. marraskuuta 1999. Uuden ohjelmakauden 2000-2006 alkaminen on ollut varsinainen haaste sekä jäsenvaltioille että komissiolle rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun uuden neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(2) mukauttamisen ja yhdenmukaisen soveltamisen kannalta. Saksan uusia osavaltioita koskevia kysymyksiä tai vaatimuksia lisätietojen antamiseksi ei ole esitetty, eikä kyseisten osavaltioiden osalta ole tapahtunut viivästyksiä muihin tavoitteen 1 kohdealueisiin verrattuna. (1) EYVL L 318, 16.12.2000. (2) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0916/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Ekologinen rokote.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0055 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0916/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Ekologinen rokote Portugalin metsästäjien keskusjärjestö on esittänyt Euroopan lääkearviointivirastolle, että villikanin virusperäistä verenvuototautia ja limakasvaintautia vastaan tarvitaan mitä pikimmin ekologinen yhdistelmärokote. Portugalin metsästäjien keskusjärjestön mukaan on välttämätöntä, että kyseiselle rokotteelle annetaan nopeasti myyntilupa, jotta se voidaan saattaa pian markkinoille, koska villikanikanta on tuhoutumassa edellä mainittujen tautien takia. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt villikanin tauteihin liittyvän ongelman ratkaisemiseksi? Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0916/01 ja P-1200/01 (11. toukokuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat kaksi villikanien tautia eivät kuulu niihin, joista jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, eikä villikani ole uhanalainen laji. Niiden eläinlääkkeiden tieteellinen arviointi, joille haetaan Euroopan lääkearviointiviraston markkinoille saattamista koskevaa lupaa ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2309/93(1) mukaisesti, kuuluu eläinlääkekomitean vastuualueeseen. Komitea toimittaa tietyn ajan kuluessa komissiolle lausuntonsa kyseisen tuotteen laadusta, turvallisuudesta ja tehosta, jonka jälkeen komissio laatii lausunnon perusteella päätösehdotuksen annettavaksi edellä mainitun asetuksen 73 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Komissio ei kuitenkaan voi millään tavoin vaikuttaa tieteelliseen arviointiin. (1) EYVL L 214, 24.8.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0807/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle. Nopean toiminnan joukot.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0098 - 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0807/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) neuvostolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Nopean toiminnan joukot Tony Blair ja presidentti Bush pitivät viime viikonloppuna yhteisen lehdistötilaisuuden Camp Davidissä keskusteltuaan sitä ennen muun muassa niin kutsuttujen eurooppalaisten nopean toiminnan joukkojen vaikutuksista. Presidentti Bush sanoi pääministeri Blair vierellään tämän vakuuttaneen hänelle, että olisi yhteinen komentojärjestelmä ja että nopean toiminnan joukkojen suunnittelu tapahtuisi Naton sisällä, ja siinä tapauksessa (kysymyksen esittäjän kursivointi), että koko Nato ei haluaisi osallistua sotilaalliseen tehtävään, puolustusyksiköt voisivat toimia itsenäisesti. Edellisenä torstaina Tony Blair ilmoitti Kanadan parlamentille, että EU:n puolustusaloite ei tarkoita pysyvää armeijaa. Mitään erillisiä EU:n suunnittelurakenteita ei muodosteta. Katsooko neuvosto, että nämä tulkinnat nopean toiminnan joukoista ovat jäsenvaltioiden Nizzassa hyväksymän puheenjohtajavaltion Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta antaman selvityksen mukaisia? Presidentti Bush sanoi myös olevansa hyvin toiveikas, koska pääministerin näkemys voisi rohkaista USA:n Nato-liittolaisia ja kumppanimaita vahvistamaan puolustusbudjettiaan. Katsooko neuvosto, että on olemassa merkkejä tästä? Vastaus (16. heinäkuuta 2001) Pyydämme arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, joka on annettu nopean toiminnan joukkoja koskevaan kirjalliseen kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1578/01 esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle. Viidenteen puiteohjelmaan kuuluvat hankkeet Yorkshiren ja Humbersiden alueilla.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1578/01 esittäjä(t): Linda McAvan (PSE) komissiolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Viidenteen puiteohjelmaan kuuluvat hankkeet Yorkshiren ja Humbersiden alueilla Voiko komissio eritellä, minkä verran paikallista rahoitusta Yhdistyneen kuningaskunnan Yorkshiren ja Humbersiden alueen hankkeet saavat ja miten paljon tukea tulee viidennestä puiteohjelmasta? Asettaako komissio tukea saavat alueet etusijalle (tavoitteet 1 ja 2) myöntäessään rahoitusta tutkimusohjelmille? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2001) Tietoa siitä, miten viidennestä tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmasta (TTK-puiteohjelmasta) on rahoitettu hankkeita Yorkshiren ja Humbersiden alueilla, lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Viidettä TTK-puiteohjelmaa toteutetaan kilpailullisilla ehdotuspyynnöillä, jotka osoitetaan korkeakoulujen ja teollisuuden tutkijayhteisölle. Ehdotuspyynnöt julkaistaan laajasti, ja niihin voivat osallistua kaikilta Euroopan alueilta ja myös ohjelmaan assosioituneista valtioista olevat hakijat. Potentiaalisia tutkimustyön tekijöitä kannustetaan yhdistymään kansainvälisiksi tutkimusyhteenliittymiksi esittäessään ehdotuksia. Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ehdotukset tarkkaan vahvistettujen valintaperusteiden mukaan. Arvioinnissa painotetaan ehdotuksen laatua kiinnittämättä huomiota siihen, miltä maantieteelliseltä alueelta osallistujat ovat.