KIRJALLINEN KYSYMYS E-0880/01

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(27. maaliskuuta 2001)

Aihe: Maanjäristykset EU-maissa ja komission aloitteet

Euroopan unionia ovat ravisuttaneet viime vuosina useat suuret maanjäristykset. Kreikka on Euroopan seismisen toiminnan keskus, koska komission tietojen mukaan vuosina 1980-1995 kahdeksan viidestätoista unionin tuhoisimmasta maanjäristyksestä esiintyi Kreikassa. Ateenan äskettäinen maanjäristys vaati 140 ihmisen hengen, ja taloudelliset vahingot olivat mittaamattoman suuret. Viime aikoina Kreikassa kiertäneet sitkeät huhut mahdollisesta suuresta maanjäristyksestä ovat herättäneet erityistä huolestuneisuutta, jota voimistavat myös epäilyt siitä, onko valtiokoneisto varautunut järistyksiin riittävän hyvin.

Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa minulle, mitä komission rahoittamia aloitteita on tehty Euroopan tasolla seismisen toiminnan tutkimiseksi ja maanjäristysten ennustamisverkoston kehittämiseksi unionissa?

Mikä on seismisten ilmiöiden tutkimiseen komission myöntämän rahoituksen tarkka kokonaismäärä viimeisten 20 vuoden aikana? Tänä ajanjaksona sattui erittäin tuhoisia maanjäristyksiä Ateenassa (1981 ja 1999), Kalamatassa (1986), Egeanmerellä, Grevenassa ja monilla muilla alueilla.

Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus

(15. toukokuuta 2001)

Maanjäristysten uhka on vakava asia. Komissio on tukenut alan tutkimusta vuodesta 1986, josta alkaen on myönnetty noin 40 miljoonaa euroa 60 tutkimushankkeen rahoittamiseen. Hankkeet käsittelevät perusseismologiaa (esimerkiksi seismisten liikkeiden ja ilmiöiden tutkimusta), soveltavaa geoteknistä seismologiaa sekä maanjäristyksen kestäviä perustuksia ja rakenteita.

Komissio on myöntänyt noin 10 miljoonaa euroa seismisten ilmiöiden tutkimukseen ja 15 miljoonaa euroa seismisten liikkeiden tutkimukseen (esimerkkinä maanjäristysten seuranta- ja ennustamisverkosto). Lisäksi kannattaa mainita alan kansainvälinen yhteistyö; komissio rahoitti kolme Euroopan yhteisön ja Japanin välistä seminaaria (Kreeta 1997, Reykjavik ja Kioto 1999), jotka ovat lujittaneet yhteistyötä Japanin ja Euroopan yhteisön välillä. Lisäksi Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen yhteistyön tuloksena järjestettiin Euroopan yhteisö - Medin -seminaari (Mediterranean Disaster Information Network - Bryssel 2000).

Alan toimintaan osallistuu lukuisia kreikkalaisia tutkijoita. Neljännessä ja viidennessä puiteohjelmassa on noin 25 kreikkalaista tutkijaryhmää (yliopistoja, tutkimuskeskuksia, asiantuntijayhdistyksiä). Viidennessä puiteohjelmassa (1998-2002) on kolme suurta tutkimushanketta (Corseis, DG Lab-Corinth Facility ja 3F-Corinth), joiden kokonaisbudjetti on 3,5 miljoonaa euroa ja pääaiheena Korintin lahden seismisen toiminnan ja geokemian jatkuva seuranta.

Lisäksi kansalaisten suojelun alalla komissio on myöntänyt rahoitusta maanjäristysalueiden kaupunkisuunnittelua koskeviin kreikkalaisiin kokeiluhankkeisiin, maanjäristyksen jälkeiseen rakennusten turvallisuuden arviointiin ja väestölle tiedottamista käsittelevään portugalilaiseen kokeiluhankkeeseen. Tällä hetkellä yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelmasta(1) saa rahoitusta kaksi kokeiluhanketta: rakennusten turvallisuutta maanjäristyksen jälkeen arvioiva kreikkalainen hanke sekä maaperän ja perusrakenteiden satelliittitutkavalvontaa koskeva italialaishanke. Näissä kaikissa hankkeissa tehdään tiivistä yhteistyötä asianomaisten jäsenvaltioiden pelastuspalvelusta vastaavien viranomaisten kanssa, ja tavoitteena on tulosten hyödyntäminen käytännössä hätätilanteiden ehkäisyssä ja hallinnassa.

(1) EYVL L 327, 21.12.1999.