ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0726/02 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Hankkeiden rahoitus.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0041 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0726/02 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (14. maaliskuuta 2002) Aihe: Hankkeiden rahoitus Esitin jo syyskuussa 1999 kysymyksen kolmen Ischialla toteutettavan hankkeen (kaksi hanketta Ischian satamassa ja yksi Nitrodin terveyslähdettä koskeva hanke) aloittamisesta. Rakennustyöt on nyt saatu päätökseen. 1. Onko näiden hankkeiden toteutuksesta jo olemassa määräaikaiskertomus ja siihen kuuluvat lopulliset laskelmat? 2. Jos on, mitä tuloksia määräaikaiskertomuksista käy ilmi? 3. Voiko komissio välittää minulle määräaikaiskertomukset ja niihin kuuluvat lopulliset laskelmat? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2002) Rakennerahastojen ohjelmia ovat joidenkin vuosien ajan hallinnoineet jäsenvaltion keskusviranomaiset ja alueelliset viranomaiset, joilla on välitön vastuu yhteisrahoitettujen hankkeiden seurannasta. Jäsenvaltion viranomaiset vastaavat myös hankkeisiin liittyvien maksujen suorittamisesta ja kaikkien laskujen säilyttämisestä. Komissio odottaa saavansa jäsenvaltioilta 30. kesäkuuta 2002 mennessä lopulliset menoilmoitukset ja ohjelmakauden 19941999 ohjelmien täytäntöönpanoa koskevat lopulliset kertomukset, joihin sisältyy luettelo yhteisrahoitetuista hankkeista ja joista käyvät ilmi kokonaiskustannukset ja rakennerahaston rahoitusosuudet. Komissio pyytää arvoisan parlamentin jäsentä kuitenkin ottamaan yhteyttä Italian matkailuohjelmasta vastaavaan Italian kauppa- ja teollisuusministeriön osastoon (Ministero delle Attività Produttive, Direzione Generale per il Turismo) näitä kolmea hanketta koskevien yksityiskohtaisten tietojen ja laskelmien saamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1494/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisrahoitetun hankkeen rakentamisessa ilmenneet ongelmat Perivoliassa Rethimnin nomoksessa Kreikassa.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0129 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1494/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2002) Aihe: Yhteisrahoitetun hankkeen rakentamisessa ilmenneet ongelmat Perivoliassa Rethimnin nomoksessa Kreikassa Kreetalle vuosiksi 19861993 laaditun yhdennetyn Välimeren alueen ohjelman puitteissa Perivolian kylään Rethimin nomoksessa rakennettiin lasten päiväkoti, joka aloitti toimintansa 1993. Nykyään kyseinen rakennus on suljettu, koska sen on kahteen otteeseen todettu vajonneen alemmaksi, eikä sitä tämän vuoksi pidetä turvallisena lapsille. Toimivaltaiset viranomaiset väittävät, että vajoama johtuu pohjamaassa olevasta vedestä. Vakavaa huolta rakennusvirheistä on kuitenkin ilmaistu, sillä rakentamisen aikana ei tehty vaadittavia rakennustarkastuksia. 1. Onko komissio tietoinen ongelmista, joita edellä mainitussa hankkeessa on esiintynyt? 2. Jos se on niistä tietoinen, mistä syntyneet ongelmat johtuvat ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä vastuiden paikantamiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2002) Komissio ei ollut tietoinen parlamentin jäsenen esille tuomasta ongelmasta. Komission toimivallassa ei ole ratkaista kysymystä siitä, kenelle vastuu mainitussa asiassa kuuluu. Ongelman ratkaisu kuuluu kansallisille viranomaisille voimassaolevan asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0792/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle. Eurot.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0053 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0792/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle (20. maaliskuuta 2002) Aihe: Eurot Vaihtaessaan rahaa muista valuutoista euroihin EU:n kansalaiset turvautuvat usein organisaatioihin, jotka mainostavat tarjoavansa välitysmaksuttomia rahanvaihtopalveluita, mutta epäedullinen vaihtokurssi voi kuitenkin johtaa ihmisiä harhaan ja he maksavat lopulta valuutastaan kohtuuttoman paljon. Miten Euroopan komissio aikoo varoittaa euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan, kansalaisia epäedullisista vaihtokursseista ja mahdollisesti harhaanjohtavista väitteistä, joita nämä voivat kohdata vaihtaessaan muita EU-valuuttoja euroiksi, erityisesti EU:n lomakohteissa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. toukokuuta 2002) Yhteisöllä ei ole erityistä, seteleiden vaihtoa euroalueen ulkopuolella koskevaa lainsäädäntöä. On kuitenkin tärkeää, että kuluttajille tiedotetaan selkeästi vaihdon kustannuksista, jotta he voivat tehdä vertailuja ja valintoja. Monet jäsenvaltiot ovat laatineet sääntöjä, joiden mukaan tieto aiheutuvista kustannuksista on oltava kuluttajan nähtävillä ennen rahanvaihtoa. Tässä vaiheessa komissio ei katso, että kuluttajatiedotusta koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä olisi tarpeen yhdenmukaistaa yhteisön tasolla. Sen sijaan on aiheellista viitata niihin jäsenvaltioiden säännöksiin, joilla harhaanjohtavaa mainontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 10. syyskuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/450/ETY(1) on saatettu osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Direktiivin tarkoituksena on harhaanjohtavan mainonnan (jolla tarkoitetaan kaikkea mainontaa, joka tavalla tai toisella, esitystapa mukaan lukien, harhauttaa tai on omiaan harhauttamaan niitä henkilöitä, joille se on osoitettu tai jotka se tavoittaa, ja joka harhauttavan ominaisuutensa takia on omiaan vaikuttamaan heidän taloudelliseen käyttäytymiseensä taikka aiheuttaa tai on omiaan aiheuttamaan vahinkoa kilpailijalle) lopettaminen tai kieltäminen ja sitä voidaan soveltaa kysymyksessä tarkoitettuihin tilanteisiin. (1) EYVL L 250, 19.9.1984.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1894/02 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Nuorten liikennekuolemat Suomessa.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1894/02 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle (1. heinäkuuta 2002) Aihe: Nuorten liikennekuolemat Suomessa Nuorten, 2125-vuotiaiden autoilijoiden kuolonkolareiden määrä nousi Suomessa dramaattisesti vuonna 2001. Vuonna 2001 edellä mainittujen kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien määrä oli 38, kun se vuonna 2000 oli 21. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä nuorten kuljettajien kuolemaan johtavien liikenneonnettomuuksien vähentämiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (22. elokuuta 2002) Komission tiedossa olevien alustavien arvioiden mukaan tieliikenneonnettomuuksissa kuoli Euroopan unionin alueella vuonna 2001 keskimäärin 104 henkilöä miljoonaa asukasta kohti. Suomessa, jossa vastaava luku oli 85, tieliikenteen kuolonuhrien kokonaismäärä on vuodesta 1995 vaihdellut 400:n ja 440:n välillä. Vuoden 2001 sinänsä ikävät tilastot, jotka koskevat tosin vain nuoria kuljettajia, eivät tilastollisessa mielessä edusta merkittävää muutosta kehityksessä. Koko unionin tasolla nuorten kuolleisuus tieliikenteessä on viime vuosikymmenen ajan kehittynyt samoin kuin muissakin ikäluokissa. Tämä ei tietenkään vähennä komission parlamentin jäsenen kanssa jakamaa huolta tämän väestönosan erityisen korkeista kuolleisuusluvuista tieliikenteessä. Kaikkia tieliikenteen käyttäjiä kokonaisuutena koskevien nykyisten ja suunniteltujen toimenpiteiden lisäksi komissio tukee parhaillaan taloudellisesti useita erityisesti nuorille kuljettajille suunnattuja toimia. Näistä voidaan mainita erityisesti rattijuoppouden vastainen kampanja (Euro-Bob) sekä liikennekäyttäytymisen parantamiseen tähtäävä kampanja, jota Punainen Risti koordinoi jäsenvaltioissa. Toisaalta komissio on jo jonkin aikaa selvittänyt uusien kuljettajien jatko-opetusmahdollisuuksia ajokortin myöntämisen jälkeen. Tähän liittyvät hankkeet ANDREA ja DAN (jo päättyneet) sekä ADVANCED (meneillään), joissa arvioidaan liikennevalistuksen (pakollinen lisäopetus ajokortin saaneille sekä asennekasvatuskurssit liikennerikkomuksiin syyllistyneille) vaikutusta nuorten kuljettajien liikennekäyttäytymiseen. ANDREA-hankkeessa analysoitiin erityisesti rattijuoppojen liikennetottumusten korjaamismahdollisuuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0271/02 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle. Barcelonan Eurooppa-neuvoston kokouksen valmistelut.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0271/02 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2002) Aihe: Barcelonan Eurooppa-neuvoston kokouksen valmistelut Lissabonin Eurooppa-neuvosto pyysi vuonna 2000 komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita kutakin toimivaltansa puitteissa laatimaan vuoteen 2001 mennessä strategian yhteensovitetuille lisätoimille sääntelyn, myös julkisen hallinnon toiminnan, yksinkertaistamiseksi sekä kansallisella että yhteisön tasolla. Voiko komissio mainita esimerkkejä siitä, miten tämä tavoite on saavutettu Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Saksassa? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2002) Parlamentin jäsen pyytää esimerkkejä toimista, joita Saksa, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toteuttaneet vastatakseen Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioille esittämään pyyntöön laatia yhteensovitettu strategia lainsäädännön yksinkertaistamiseksi. Komissio voi tässä vaiheessa antaa seuraavat tiedot: - Yhteensovitettu strategia merkitsee huomattavaa vastuuta jäsenvaltioille, sillä 90 prosenttia lainsäädännöstä on kansallista. - Yhteisön lainsäädäntöprosessissa jäsenvaltioiden vastuu liittyy pääasiassa neuvostossa käytäviin neuvotteluihin ja lisäksi suoremmin yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon ja soveltamiseen. - Saksa, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta sekä muut jäsenvaltiot ovat osallistuneet näitä kysymyksiä käsittelevän, marraskuussa 2000 perustetun korkean tason asiantuntijaryhmän, nk. Mandelkern-ryhmän, toimintaan. Ryhmä antoi marraskuussa 2001 tärkeän ja laadukkaan raportin, joka liitettiin Laekenissa 14. ja 15. joulukuuta 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin. Raportin mukaan jäsenvaltiot sitoutuvat järkeistämään lainsäädäntöprosessia ja parantamaan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa ja soveltamista. Jäsenvaltiot sitoutuivat Lissabonissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa nostamaan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoasteen maaliskuussa 2002 pidettävään Barcelonan Eurooppa-neuvoston kokoukseen mennessä vähintään 98,5 prosenttiin. Täytäntöönpanoa koskevan tulostaulun mukaan täytäntöönpanoaste on noussut monissa jäsenvaltioissa, mutta lokakuussa 2001 yhteisön lainsäädännöstä oli edelleen panematta täytäntöön Saksassa 2,6 prosenttia, Ranskassa 2,8 prosenttia ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 3 prosenttia. Aiheesta on saatavilla lisätietoja 6. helmikuuta 2002 annetussa komission kertomuksessa pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta. Raportti on julkaistu verkkosivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/charter2002.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1042/02 esittäjä(t): José Pomés Ruiz (PPE-DE) komissiolle. Euronews ja Gara ainoina uutisvälineinä Espanjassa välttävät käyttämästä ETAsta nimitystä terroristijärjestö.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0065 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1042/02 esittäjä(t): José Pomés Ruiz (PPE-DE) komissiolle (8. huhtikuuta 2002) Aihe: Euronews ja Gara ainoina uutisvälineinä Espanjassa välttävät käyttämästä ETAsta nimitystä terroristijärjestö Euronews käytti uutisissaan 26. maaliskuuta 2002 ETAsta taas nimitystä separatistijärjestö eikä terroristijärjestö. Tiedonvälityksen objektiivisuuden ja puolueettomuuden takia on välttämätöntä, että kun tiedotetaan raiskauksesta, puhutaan raiskaajasta. Jos kyseessä on aseellinen ryöstö, tekijät ovat ryöstäjiä, sillä uutisoitava teko ei riipu ryöstön tai raiskauksen motiiveista, vaan suoritetusta teosta itsestään. Espanjassa päinvastoin on seuraavat kaksi uutisvälinettä, jotka ETAn terroriteoista kertoessaan viittaavat mieluummin rikollisten esittämiin motiiveihin, joilla he perustelevat tekojaan: - Gara, joka on levikiltään rajoittunut, selvästi ETAa puolustava sanomalehti - Euronews, joka leviää television välityksellä laajalle ja edustaa monille espanjalaisille Euroopan unionin virallista kantaa. Joulukuun 10. päivänä 2001 esitin komissiolle kysymyksen (P-3466/01(1)) tästä asiasta. Vastauksesta oli pääteltävissä komission puheenjohtajan selvä kielteinen asenne Euronewsin olemattomaan uutisetiikkaan, joka jatkuu samanlaisena huomautuksista huolimatta. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Euronews luopuu viittaamasta ETAan separatistijärjestönä ja alkaa tiedottaa samalla tavalla kuin ne uutisvälineet, jotka uskovat vapauteen ja demokratiaan? Uutistoimittajat pelkäävät kenties ETAa, joka on murhannut useita lehtimiehiä Espanjassa. Eikö komissio tässä tapauksessa katso, että heidän pitäisi jättää eroanomuksensa? (1) EYVL C 147 E, 20.6.2002, s. 184. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (7. toukokuuta 2002) Kuten vastauksessa kirjalliseen kysymykseen P-3466/01(1) mainitaan ja vaikka komissio kunnioittaa Euronewsin toimituksellista vapautta, komissio jakaa täysin arvoisan parlamentin jäsenen ilmaiseman huolen siitä, että Euronews viittaa edelleenkin terroristijärjestö ETAan separatistijärjestönä. Kuten aiemmasta vastauksesta käy ilmi, komissio on kiinnittänyt Euronewsin huomiota tämän sanavalinnan aiheuttamaan huoleen ja loukkaavuuteen. Euronews antoi asiasta lehdistötiedotteen 15. helmikuuta 2002, ja se on lähetetty suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Komission olisi sopimatonta kommentoida henkilöstöasioita tai yksilöiden suhtautumista terrorismin uhkaan. (1) EYVL C 147 E, 20.6.2002, s. 184.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1379/02 esittäjä(t): Anna Terrón i Cusí (PSE) komissiolle. Määrärahojen toteutus Kataloniassa vuosina 1994—1999.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1379/02 esittäjä(t): Anna Terrón i Cusí (PSE) komissiolle (14. toukokuuta 2002) Aihe: Määrärahojen toteutus Kataloniassa vuosina 19941999 Miten rakennerahastoille, koheesiorahastolle ja yhteisöaloitteille vuosien 1994, 1995, 1996, 1997, 1998 ja 1999 budjeteissa osoitetut maksut ja maksusitoumukset on toteutettu Kataloniassa? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 2002) Seuraavasta taulukosta(1) käyvät ilmi rakennerahastojen ja yhteisöaloitteiden miljoonina euroina ilmoitetut maksusitoumukset ja maksut Katalonialle vuosina 19941999. >TAULUKON PAIKKA> Komissiolla ei ole aluekohtaista tietoa useita alueita koskevista ohjelmista ja aloitteista eikä koheesiorahastoista osarahoitetuista projekteista. Edellä mainitun ohjelmakauden maksujen eräpäiväksi on vahvistettu 31. joulukuuta 2001. Jäsenvaltioilla on aikaa kuusi kuukautta eli 30. kesäkuuta 2003 asti esittää loppuselvitys maksuista ja loppuraportti ohjelmien toimeenpanosta, ja mahdolliset valitukset on käsiteltävä 30. maaliskuuta 2003 mennessä. Todisteiden puuttuessa komission on peruttava jäljelle jääneet maksusitoumukset kyseisenä päivänä. (1) Lähteet: Rakennerahastojen vuosikertomukset vuosilta 19941999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1992/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Uusi EU:n lippu.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0149 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1992/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (8. heinäkuuta 2002) Aihe: Uusi EU:n lippu 1. Onko komissiolla suunnitelmia vaihtaa uuteen nykyinen EU:n lippu, jossa on 12 kultaista tähteä sinisellä pohjalla? 2. Jos näin on, mistä syystä komissio pitää sitä tarpeellisena? 3. Mitä vaihtoehtoisia malleja komissio harkitsee? Harkitseeko komissio Rem Koolhaasin ehdotusta? 4. Onko komissio laskenut, kuinka paljon nykyisen lipun vaihtaminen uuteen tulisi maksamaan, kun otetaan huomioon, missä kaikissa yhteyksissä sitä nykyään käytetään, esim. rekisterikilvet, toimistotarvikkeet, kaikki EU:n rahoittamat hankkeet? Romano Prodin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1676/02 ja E-1992/02 (18. heinäkuuta 2002) Komissio pyytää kunnianarvoisia jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Posseltin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1952/02(1). (1) Katso sivu 179.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2176/02 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. Direktiivit — määräajat — saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä — Belgian tilanne.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0196 - 0197



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2176/02 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Direktiivit määräajat saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Belgian tilanne Euroopassa laaditaan yhä enemmän kansallista lainsäädäntöä. Jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit määräajassa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kysymykseni koskee erityisesti Belgian tilannetta. - Ottaako Belgia direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä määräaikojen puitteissa? - Jos ei ota, kuinka usein Belgia ei noudata määräaikaa (prosentteina)? - Mistä direktiiveistä on kyse? - Mikä on Belgian tulos muihin jäsenvaltioihin verrattuna? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (6. elokuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin siitä, onko Belgia noudattanut määräaikoja direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, vastataan yhdeksännessätoista vuosikertomuksessa yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (2001)(1), joka on julkaistu 28. kesäkuuta 2002 ja jonka väliaikainen versio on toimitettu parlamentille. Edellä mainittu asiakirja on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. (1) KOM(2002) 324, 28.6.2002.http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_fr.htm infractions.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1952/02 esittäjä(t): Bernd Posselt (PPE-DE) komissiolle. EU:n lippu.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0179 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1952/02 esittäjä(t): Bernd Posselt (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2002) Aihe: EU:n lippu Lehdistössä on väitetty, että komissio aikoo poistaa hyväksi todetun ja Euroopan parlamentin aloitteesta käyttöön otetun lipun 12 kultaista tähteä sinisellä pohjalla käytöstä ja korvata sen uudella, esimerkiksi arkkitehti Rem Koolhaasin suunnittelemalla lipulla. Onko tämä totta, vai voiko komissio vakuuttaa säilyttävänsä hyväksi todetun ja tunnustetun EU:n lipun? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 2002) Toisin kuin lehdistössä on monilla tahoilla arveltu, komissio ei ole aikeissa ehdottaa Euroopan unionin nykyisen tunnuksen muuttamista. Belgian pääministeri Guy Verhofstadt ja komission puheenjohtaja Romano Prodi olivat suojelijoina Bryssel, Euroopan pääkaupunki -hankkeessa ja pyysivät joukkoa asiantuntijoita keskustelemaan Euroopan pääkaupungin tehtävistä ja tarpeista ja siitä, miten Bryssel voisi parhaiten niihin vastata. Ryhmällä oli monenlaisia ehdotuksia. Yksi loppuraportin suosituksista oli, että Eurooppa-tiedotusta olisi parannettava ja tehtävä kiinnostavammaksi, jotta kansalaiset ymmärtäisivät sitä paremmin ja ottaisivat sen aidommin omakseen. Joissain tiedotusvälineissä julkaistu viivakooditunnus on tunnetun hollantilaisen arkkitehdin Rem Koolhaasin suunnittelema ja sen oli tarkoitus olla yksi väline tässä pyrkimyksessä. Sitä ei kuitenkaan missään vaiheessa ehdotettu EU:n lipun korvaajaksi. Bryssel, Euroopan pääkaupunki -hanke ei ollut mitenkään virallisesti kytköksissä Euroopan yhteisön toimielimiin, eikä komissio aio ehdottaa tunnuksen muuttamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1254/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) neuvostolle. Osallistuminen neuvoston kokouksiin.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0102 - 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1254/02 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) neuvostolle (6. toukokuuta 2002) Aihe: Osallistuminen neuvoston kokouksiin Voiko neuvosto kertoa, mikä on ollut aikaisempi käytäntö parlamentin jäsenten tai kansalaisjärjestöjen osallistumisessa neuvoston kokouksiin? Vastaus (30. syyskuuta 2002) Neuvoston työjärjestyksen 5 artiklan 1 kohdan(1) mukaisesti Neuvoston istunnot eivät ole julkisia lukuun ottamatta 8 artiklassa tarkoitettuja tapauksia, joka koskee julkisia keskusteluja. Kyseisen artiklan 2 kohdan mukaisesti Komissio kutsutaan osallistumaan neuvoston istuntoihin. Sama koskee Euroopan keskuspankkia silloin, kun käsitellään asioita, joissa se käyttää aloiteoikeuttaan. Neuvosto voi kuitenkin päättää käsitellä asioita ilman komission tai Euroopan keskuspankin läsnäoloa. 3 kohdan mukaisesti Neuvoston ja komission jäsenillä voi olla apunaan avustavia virkamiehiä (). Euroopan parlamentin jäseniä tai kansalaisjärjestön edustajia ei ole koskaan pyydetty osallistumaan neuvoston istuntoon. Neuvostolla ei myöskään ole tietoa siitä, että neuvoston jäsenten valtuuskunnissa olisi ollut mukana kansallisten parlamenttien jäseniä. Edellä mainittua ei pidä sekoittaa ministereiden ja Euroopan parlamentin jäsenten välisiin epävirallisiin tapaamisiin, joita satunnaisesti järjestetään neuvoston istuntojen yhteydessä. (1) EYVL L 149, 23.6.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1186/02 esittäjä(t): Jacques Poos (PSE) komissiolle. EU:n rahoittamien Palestiinan infrastruktuurien tuhoaminen.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0094 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1186/02 esittäjä(t): Jacques Poos (PSE) komissiolle (22. huhtikuuta 2002) Aihe: EU:n rahoittamien Palestiinan infrastruktuurien tuhoaminen Israelin viimeaikaisen autonomisten palestiinalaisalueiden valloituskampanjan aikana maan armeija on aiheuttanut valtavia tuhoja ja lukuisia vandalisointeja kyseisillä alueilla. Voiko komissio arvioida uudelleen EU:n ja sen jäsenvaltioiden rahoittamien infrastruktuurien kärsimät vahingot? Oikeudellisten perusperiaatteiden mukaan aiheutunut vahinko on korvattava. Millä tavoin komissio aikoo esittää vaateensa Israelin pääministeri Sharonin hallitukselle? Voiko komissio sitoutua auttamaan palestiinalaishallintoa toimissa, joilla se pyrkii saamaan oikeudenmukaisen korvauksen aiheutuneista vahingoista kaikin oikeudellisin keinoin? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (17. toukokuuta 2002) Länsirannalle kohdistuneen Israelin hyökkäyksen laajojen tuhojen jälkeen kansainvälinen avunantajayhteisö arvioi parhaillaan Länsirannalla sijaitseville kaupungeille, kylille ja pakolaisleireille aiheutuneita vahinkoja. Työ on vasta alkanut, ja oletettavasti kestää joitakin viikkoja, ennen kuin vahingoista saadaan tarkka arvio. On kuitenkin aihetta olettaa, että jälleenrakennuksen kustannukset nousevat satoihin miljooniin. Samanaikaisesti komissio arvioi, jäsenvaltioiden kanssa tiiviissä yhteistyössä toimien, yhteisön rahoittamalle infrastruktuurille aiheutuneet vahingot ja saattaa ajan tasalle luettelon, jonka se esitteli yleisten asioiden neuvostolle 28. tammikuuta 2002. Yleisten asioiden neuvosto pidätti itselleen oikeuden toteuttaa tarvittavat toimenpiteet Israelin suhteen ja vaatia korvauksia soveltuvilla foorumeilla.