ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1005/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Carraran kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1005/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Carraran kunnan käyttämät Daphne-ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Carraran kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja naisten ja lasten hyväksikäytön torjumiseen. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Carraran kunta esittänyt Daphne-ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Carraran kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? António Vitorinon komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1004/03, E-1005/03, E-1006/03,E-1007/03, E-1008/03, E-1009/03, E-1010/03, E-1011/03,E-1012/03, E-1013/03, E-1014/03, E-1015/03 ja E-1016/03 (28. huhtikuuta 2003) Daphne-ohjelmaan on saatu pelkästään vuonna 2003 - kaksi ehdotusta Firenzen kunnalta Assessorato Pubblica Istruzione e Politiche Giovanili, Direzione Istruzione - yksi ehdotus Pesarion kunnalta Servizio sociale - yksi ehdotus Sienan kunnalta Comitato di ente per le pari opportunita. Komissio ei ole vielä arvioinut näitä ehdotuksia, eikä siksi voi vielä kertoa arvoisalle parlamentinjäsenelle valinnoista tai rahoituksesta. Tieto arvioinnin lopputuloksesta toimitetaan heinäkuussa 2003 kaikille niille, jotka ovat tehneet ehdotuksen Daphne-ohjelman puitteissa vuonna 2003. Muilta arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemilta kunnilta (Ancona, Livorno, Macerata, Massa, Perugia, Pisa, Pistoia, Prato, ja Terni) ei ole saatu ehdotuksia 19972003 välisenä aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2038/03 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle. Turkki ja armenialaisten kansanmurhan kieltäminen.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0184 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2038/03 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle (19. kesäkuuta 2003) Aihe: Turkki ja armenialaisten kansanmurhan kieltäminen Turkin viranomaiset ovat viime kuukausina kieltäneet yhä tiukemmin armenialaisten kansanmurhan. European Armenian Federation for Justice and Democracy -järjestön mukaan Turkin hallitus toteuttaa opetusministeriön kautta kampanjaa vastustaakseen syytöksiä, jotka koskevat armenialaisten kansanmurhaa. Ministeriö järjestää opettajille ja virkamiehille opetusseminaareja tarkoituksena, että luokkahuoneissa kiellettäisiin tämä kansanmurha, millä rajoitettaisiin ilmaisunvapautta. Lisäksi 14. huhtikuuta annetussa päätöksessä ministeriö pyytää ala- ja yläasteen kouluja järjestämään konferensseja osoittaakseen, että armenialaiset tai muut kansanmurhan uhreiksi joutuneet kansat eivät ole koskaan kärsineet mistään vainosta. Samoin pyydetään kannustamaan oppilaita kirjoittamaan aineita aiheesta taistelu kansanmurhasyytöksiä vastaan. Todellisen historian manipulointi luokkahuoneissa on vastoin eurooppalaisia opetusnormeja. Lisäksi kansanmurhan kieltäminen on ristiriidassa ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelua koskevien eurooppalaisten arvojen kanssa ja näin ollen vastoin Kööpenhaminan kriteereitä. Pitääkö komissio Turkin viranomaisten kansanmurhan kieltävää toimintalinjaa yhteensopivana yhteistyösopimuksessa vahvistettujen periaatteiden ja Turkin ehdokasmaaksi hyväksymisen kanssa? Katsooko komissio, että yhden välttämättömistä vaatimuksista liittymisneuvottelujen käynnistämiseksi Turkin kanssa lähitulevaisuudessa on oltava, että Turkin nykyiset viranomaiset tunnustavat julkisesti armenialaisten kansanmurhan, jonka Euroopan parlamentti on todennut kesäkuussa 1987 antamassaan päätöslauselmassa (A2-0033/87(1)) ja lukuisissa myöhemmissä päätöslauselmissa? (1) EYVL C 190, 20.7.1987, s. 119. Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2003) Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomiin seikkoihin, komissio viittaa vastaukseensa Marie-Arlette Carlottin kirjalliseen kysymykseen P-3186/00(1), jonka mukaan tämä asia ei kuulu Kööpenhaminassa vahvistettujen poliittisten perusteiden soveltamisalaan. (1) EYVL C 151 E, 22.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2557/03 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Ihmisoikeudet Egyptissä.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0257 - 0258



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2557/03 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (4. elokuuta 2003) Aihe: Ihmisoikeudet Egyptissä Onko komissio tietoinen Egyptin kristittyihin kuuluvien Malak Guirguis Fahmayn ja Sarah Mikhail Lahzyn pidättämisestä ja vangitsemisesta? Heidät pidätettiin Kairon lentokentällä helmikuussa 2003, kun he yrittivät lähteä maasta. Vaalipiirini lontoolaiset äänestäjät ovat nostaneet esiin tämän tapauksen lisäksi muitakin, joissa heidän mielestään Egyptin viranomaiset ovat tarkoituksellisesti vainonneet kristittyjä. Komissio on aikaisemmin vastannut kysymyksiin, jotka koskivat El Khoshehin tapahtumia ja niitä seuranneita kristittyjen vangitsemisia. Voiko komissio vakuuttaa, että se jatkaa Egyptin viranomaisten kanssa toimiessaan ihmisoikeuskysymysten tärkeyden ja uskonnonvapauden tarpeen korostamista? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. elokuuta 2003) Komissio on tietoinen Malak Guirguis Fahmayn ja hänen vaimonsa Sarah Mikhail Lahzyn (islaminuskosta kääntynyt kristitty) tapauksesta ja väitteistä, että heidät pidätettiin, koska he olivat laittomasti muuttaneet vaimon henkilöllisyystodistuksia, jotta niistä kävisi ilmi uskonnonvaihto. Komissio ei ole kuitenkaan tietoinen lopputuloksesta ja onkin pyytänyt lisätietoja Kairon-lähetystöltään. Arvoisa parlamentin jäsen toteaa, että komissio on yhdessä jäsenvaltioiden Kairon-suurlähetystöjen kanssa useaan otteeseen vedonnut Egyptin hallitukseen Egyptin koptilaiseen yhteisöön liittyvissä ihmisoikeuskysymyksissä. Euroopan parlamentti voi olla vakuuttunut siitä, että komissio jatkaa tarpeen mukaan ongelmien esille tuomista Egyptin viranomaisille vakiintuneita tapoja noudattaen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2273/03 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (NI) komissiolle. Asbestiesiintymät Torinon vuoden 2006 olympiajäähallin läheisyydessä.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0234 - 0235



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2273/03 esittäjä(t): Pietro-Paolo Mennea (NI) komissiolle (7. heinäkuuta 2003) Aihe: Asbestiesiintymät Torinon vuoden 2006 olympiajäähallin läheisyydessä Italian lehdissä julkaistujen uutisten mukaan Torinon läheltä on löydetty asbestia alueelta, jonne rakennetaan jäähalli Torinon vuoden 2006 olympialaisia varten. Haitallinen mineraali on haudattu maahan vain noin 30 senttimetrin syvyyteen sekaisin kiviaineksen ja lasi- ja metallinpalasten kanssa. Asbestin (krysotiili, krokidoliitti, amosiitti) olemassaolo on vahvistettu toimivaltaisten tahojen tekemissä tutkimuksissa. Itse asiassa toimivaltainen hallinnon edustaja, joka on vastuussa Torinon vuoden 2006 olympialaisista, on ilmoittanut asbestia löytyneen Lingotton läheisyydestä, jonne rakennetaan pikaluistelurata. Asiaa käsittelevä syyttäjäviranomainen on aloittanut tutkimukset. Voisiko komissio toimia asiassa ja tarkistaa, pitääkö edellä esitetty paikkansa, ylittääkö löydetyn asbestin määrä voimassa olevassa lainsäädännössä asetetut raja-arvot ja voiko siitä olla vahinkoa väestölle? Voisiko se myös varmistaa, aikovatko toimivaltaiset tahot ryhtyä alueen puhdistamistöihin, ja varmistaa lisäksi, ketkä mahdollisesti ovat vastuussa asiasta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. elokuuta 2003) Komissio ei ole tietoinen asbestiesiintymistä tulevan pikaluisteluradan lähellä Lingotton alueella. Parlamentin jäsenen kysymyksessä esitettyjen tietojen perusteella materiaali on kerrostunutta jätettä. Jätteistä on huolehdittava jätteistä 15. heinäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY(1) mukaisesti. Erityisesti direktiivin 4 artiklassa jäsenvaltioita vaaditaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jätteet hyödynnetään tai niistä huolehditaan vaarantamatta ihmisten terveyttä ja käyttämättä menettelyjä tai menetelmiä, joista voi aiheutua vahinkoa ympäristölle. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin saadakseen yksityiskohtaiset tiedot parlamentin jäsenen esille tuomasta asiasta sekä varmistaakseen EY:n perustamissopimuksen mukaisin keinoin, että asiassa noudatetaan yhteisön lainsäädäntöä. Jos komissio katsoo, että tapauksessa rikotaan yhteisön oikeutta, se toteuttaa EY:n perustamissopimuksen valvojan ominaisuudessa kaikki tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien perustamissopimuksen 226 artiklan mukaiset rikkomista koskevat menettelyt, voidakseen varmistaa, että yhteisön oikeutta noudatetaan. (1) EYVL L 194, 25.7.1975. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 91/156/ETY, EYVL L 78, 26.3.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1288/03 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Laki nro 383 (18. lokakuuta 2001).



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0073 - 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1288/03 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (4. huhtikuuta 2003) Aihe: Laki nro 383 (18. lokakuuta 2001) Italian hallitus on muuttanut 18. lokakuuta 2001 annetun ja 25. lokakuuta 2001 voimaan tulleen lain 383 (ns. Tremonti bis -laki) säännöksiä siten, että sen soveltamisala on rajoitettu koskemaan vain tiettyjä Italian alueita, erityisesti sellaisia, jotka ovat viime kuukausina kärsineet luonnonmullistuksista. Näin ollen lailla ei ole enää yleisluonteista vaikutusta, vaan sen vaikutukset ovat hyvin paikallisia, mitä tulee mahdollisiin edunsaajiin. Tällaiset säännökset olisi syytä antaa komission tarkasteltaviksi, mutta tämä ei ole vielä saanut niistä mitään ilmoitusta, vaikka lain täytäntöönpanoasetukset annetaan pian. Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, ettei Euroopan unionin kilpailusääntöjä päästä mahdollisesti rikkomaan? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (23. toukokuuta 2003) Muutoksista 18. lokakuuta 2001 annettuun lakiin nro 383 (ns. Tremonti bis -laki) ei ole ilmoitettu komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio pyysi Italian viranomaisilta tarkkoja tietoja tästä laista, joka arvioidaan valtiontukisääntöjen mukaan. Komissio ottaa kantaa asiaan kun arviointi on saatu päätökseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1149/03 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Seychellit.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0063 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1149/03 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Seychellit Italialainen liikemies joutui äskettäin Seychellien armeijan everstin väkivaltaisen hyökkäyksen uhriksi Mahé-saarella. Tällainen väkivalta on erittäin haitallista saarien imagolle. Koska Seychellit ovat monien eurooppalaisten turistien suosima kohde, mitä keinoja Euroopan unioni on valmis käyttämään suojellakseen kansalaisiaan paremmin? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 2003) Niin valitettavaa kuin se onkin, matkailijat joutuvat väkivaltaisten hyökkäysten kohteeksi matkailukohteissa ympäri maailman, myös Euroopassa. Komissiolla ei ole mitään näyttöä siitä, että matkailijoihin Seychelleillä kohdistuvat hyökkäykset olisivat jotenkin säännöllisiä tai hallituksen orkestroimia. Päinvastoin, valtion matkailulautakunta on tapauksesta todennäköisesti hyvin hämillään, koska hyökkäyksen kohteeksi joutunut mies toimii Seychellien matkailun edistämiseksi. Tämä yksittäinen hyökkäys ei ole sellainen tapaus, jossa komission puuttumisesta olisi mainittavaa hyötyä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1579/03 esittäjä(t): Ulla Sandbæk (EDD) komissiolle. Kolikoiden nikkelipitoisuus.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0111 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1579/03 esittäjä(t): Ulla Sandbæk (EDD) komissiolle (8. toukokuuta 2003) Aihe: Kolikoiden nikkelipitoisuus Väitetään, että kolikoissa käytetään nikkeliä niiden väärentämisen estämiseksi. Onko esitetty aloitteita, jotka koskevat nikkelin vaihtoehtojen kehittämistä? Onko olemassa konkreettisia suunnitelmia, joiden mukaan nikkeli poistettaisiin asteittain kaikista eurokolikoista? Jos niitä on olemassa, mikä on poistamisen aikataulu? Onko tavoitteena se, että eurokolikot tulevaisuudessa saatettaisiin nikkelidirektiivin piiriin, mikä varmistaisi nikkelin poistamisen kolikoista? Onko allergian nykyisestä laajuudesta saatavissa tilastotietoja, jotka antaisivat yleiskuvan nikkeliallergikkojen lukumäärästä, lapset mukaan lukien? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (21. toukokuuta 2003) Komissio mielestä eurokolikkojen tavanomainen käyttö ei vaaranna Euroopan unionin kansalaisten terveyttä. Komission tiedossa ei ole yhtään yksittäistä tapausta, jossa nikkeliallergiasta kärsivän potilaan oireet johtuisivat yhden ja kahden euron kolikkojen käsittelystä tai käytöstä (kuusi muuta kolikkoa eivät sisällä lainkaan nikkeliä). Ei ole myöskään tieteellisiä todisteita siitä, että nikkeliallergiat olisivat lisääntyneet vastikään Euroopan unionin kansalaisten keskuudessa. Näin ollen suunnitelmissa ei ole lakata vähitellen käyttämästä pieniä määriä nikkeliä eurokolikoissa eikä kehittää vaihtoehtoja nikkelin käytölle. Sovellettaessa unionin nikkelidirektiiviä (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/27/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1994, tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennentoista kerran(1)) olisi huomattava, että direktiivillä viitataan yksinomaan esineisiin, jotka joutuvat suoraan ja pitkäaikaiseen kosketukseen ihon kanssa, kuten koruihin ja rannekelloihin. Direktiivissä 94/27/EY säädettyä rajaa ei siis pitäisi soveltaa kolikkoihin. Eräät erikoistuneet laitokset keräävät järjestelmällisesti tieteellisiin tutkimuksiin perustuvaa tietoa nikkeliallergioista ja muista allergioista. (1) EYVL L 188, 22.7.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1957/03 esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) neuvostolle. Kauttakulkukielto Itävallan alueella.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1957/03 esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE-DE) neuvostolle (13. kesäkuuta 2003) Aihe: Kauttakulkukielto Itävallan alueella Olemme olleet hämmästyneitä Tirolin alueen presidentin Herwing van Staanin viime aikoina antamista määräyksistä, jotka koskevat kokonaispainoltaan yli 7,5 tonnia painavien ajoneuvojen liikennöintikieltoa Tirolin moottoriteillä Kundlin ja Ampassin kuntien välisellä osuudella ja joihin sisältyy seuraavia yksityiskohtaisia sääntöjä: - ensi kesäkuun 1. päivästä lähtien tulee voimaan öistä liikennöintiä koskeva kielto, jota on jo aiemmin noudatettu talvisaikaan, - lisäksi elokuun 1. päivästä lähtien otetaan käyttöön 24 tuntia vuorokaudessa voimassa oleva kuljetuskielto seuraavilla aloilla: jätteet, romu, vilja, puu, mineraalit, ajoneuvot, teräs ja kivi, - kielto koskee myös kaivosalaa ja porfyyrikuljetuksia, jotka alppialueilla ovat tuhansien perheiden ja satojen pk-yritysten ainoa ja korvaamaton tulonlähde, ja aiheuttaa täten suunnattomia taloudellisia menetyksiä. Vaikka ymmärtäisimmekin Tirolin hallituksen elinten vaikuttimia tähän päätökseen, on kuitenkin aiheellista muistuttaa heitä siitä, että vastaavanlaiset ratkaisut ovat perustamissopimuksen vastaisia, koska ne rajoittavat vapaata kaupankäyntiä yhtenäismarkkinoilla. Ei voi olla hyväksyttävää, että alueelliset viranomaiset voivat vaarantaa yhteisön sääntöjen ulkopuolella tehdyillä autonomisilla päätöksillään valtaosan jo tehdystä työstä. Lisäksi on otettava huomioon, että kaikki muut jäsenvaltiot vastustavat ainoastaan Itävallassa sovellettua ekopistejärjestelmää, josta on ollut harmia jo vuosikausia ja jota Euroopan parlamentin aloitteesta ollaan poistamassa käytöstä. Edellä mainitun perusteella voisiko neuvosto ilmoittaa: 1. onko se sitä mieltä, että Itävallan hallitus ja Pohjois-Tirolin aluehallinto rikkovat jälleen kerran perustamissopimusta ja sen sisältämiä määräyksiä tavaroiden ja henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta? 2. mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä saadakseen tällaiset yhteisön lainsäädännön vastaiset yksipuoliset päätökset peruutetuksi? 3. onko se sitä mieltä, että tällainen toistuva perustamissopimuksen rikkominen voitaisiin antaa Luxemburgissa sijaitsevan tuomioistuimen käsiteltäväksi? Vastaus (7. lokakuuta 2003) Neuvosto muistuttaa, että on komission asia perustamissopimusten valvojana toteuttaa tarvittavat toimenpiteet joihin kuuluu myös asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi sen selvittämiseksi, rikkooko parlamentin jäsenen tarkoittama ajokielto yhteisön lainsäädäntöä. Neuvosto on tähän liittyen tietoinen siitä, että komissio on jo ryhtynyt toteuttamaan tarpeelliseksi katsomiaan toimenpiteitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2039/03 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) neuvostolle. Pähkinöiden tukijärjestelmä.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0184 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2039/03 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) neuvostolle (19. kesäkuuta 2003) Aihe: Pähkinöiden tukijärjestelmä Pähkinöitä ja varsinkin hasselpähkinöitä koskeva ongelma on vakava haitta joillakin Katalonian alueilla. Euroopan parlamentin Strasbourgissa 5. kesäkuuta 2003 hyväksymässä lainsäädäntöpäätöslauselmassa (P5_TA-PROV(2003)0256) yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tiettyjen viljelykasvien tuottajien tukijärjestelmistä Euroopan parlamentin enemmistö äänesti jäsenen Arlindo Cunhan mietinnön (A5-0197/2003) tarkistuksen 133 puolesta. Tarkistuksessa pyydettiin pähkinöiden tuen nostamista 100 eurosta 241,50 euroon hehtaarilta vuodessa. Aikooko neuvosto hyväksyä YMP:n uudistussuunnitelman siten, että se ottaa huomioon Euroopan parlamentin äänestyksen 5. kesäkuuta 2003? Vastaus (7. lokakuuta 2003) Maatalous- ja kalastusneuvosto pääsi kesäkuun istunnossaan poliittiseen yhteisymmärrykseen YMP:n uudistusta koskevista säädösehdotuksista puheenjohtajavaltion laatiman ja komission kannattaman välitysratkaisun pohjalta. Pähkinöille päätettiin myöntää yhteisön tukea 800 000 hehtaarin taatulle enimmäispinta-alalle. Yhteisön tuen määrä on 120,75 euroa hehtaaria kohden vuosittain laskettuna kansallisen tason keskimääränä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat myöntää kansallista tukea enintään 120,75 euroa hehtaaria kohden vuosittain. Näin ollen tämän alan tukikelpoiseen tuotantoon käytettävissä olevan tuen kokonaismäärä nousee 241,50 euroon hehtaaria kohden. Tämä vastaa kymmenvuotisten parantamissuunnitelmien (joita on viimeksi jatkettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 545/2002) mukaisesti myönnetyn tuen määrää, vaikka tukeen sovelletaan eri vaatimuksia ja edellytyksiä. Komission ehdotukseen verrattuna välitysratkaisu tarjoaa korkeamman tuen kokonaismäärän ja suuremman yhteisön rahoitusosuuden. Välitysratkaisuun päästiin monta eri alaa kattavan kokonaispaketin yhteydessä, jonka talousarvion kokonaiskustannuksia rajoitettiin lokakuussa 2002 kokoontuneessa Brysselin Eurooppa-neuvostossa. Virallinen säädös annetaan yhdessä uudistuspaketin loppuosan kanssa sen jälkeen kun tarvittavat tekstit on viimeistelty.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1963/03 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Sähkölaitos DEI:n itsenäisen tuotantoyksikön aiheuttama ympäristön saastuminen Mitilinissä.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0148 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1963/03 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (13. kesäkuuta 2003) Aihe: Sähkölaitos DEI:n itsenäisen tuotantoyksikön aiheuttama ympäristön saastuminen Mitilinissä Lesvosin lääninhallinnon kaupunkisuunnittelu- ja ympäristöosaston 8. huhtikuuta 2003 suorittamaa tarkastusta koskevassa raportissa Kreikassa on todettu Mitilinin kaupungissa sijaitsevan sähkölaitos DEI:n itsenäisen sähköntuotantoyksikön syyllistyneen 22:een ympäristösääntöjen rikkomiseen. Voisiko komissio kertoa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta DEI saataisiin noudattamaan yhteisön oikeutta? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1856/03 ja E-1963/03 (30. heinäkuuta 2003) Saatavilla olevien tietojen mukaan direktiiviä 85/337/ETY(1) ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä kyseinen voimalaitos oli toiminnassa jo ennen määräpäivää, johon mennessä direktiivi oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. Voimalaitokselle asetettujen ympäristömääräysten rikkomisesta on todettava, että laitoksen käyttämisen hyväksyvän ministeriön päätöksen virheellinen soveltaminen kuuluu kansallisen oikeuden alaan eikä välttämättä lainkaan yhteisön ympäristöoikeuden soveltamisalaan. Koska tapauksessa ei ole piirteitä, jotka viittaisivat yhteisön ympäristölainsäädännön rikkomiseen, asia kuuluu Kreikan viranomaisten toimivaltaan. Komissio pyytää kuitenkin parlamentin jäseniä toimittamaan hallussaan olevat asiaa koskevat tiedot, jotta komissiossa voidaan selvittää, onko tilanne ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa, erityisesti teollisuuslaitosten aiheuttaman ilman pilaantumisen estämistä koskevien säännösten kanssa. (1) Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27.6.1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista. EYVL L 175, 5.7.1985.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1233/03

esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) neuvostolle

(2. huhtikuuta 2003)

Aihe: Euskaldunon Egunkaria -sanomalehden lakkauttaminen

Baskimaassa ilmestyvä Euskaldunon Egunkaria -sanomalehti lakkautettiin varotoimena 20. helmikuuta 2003 Espanjan korkeimman oikeuden (Audiencia Nacional) tuomari Juan del Olmon tekemällä päätöksellä. Vastaavanlaista ei ole tapahtunut koskaan aikaisemmin Espanjan demokratian aikana. Kyseinen tuomari, yleinen syyttäjä ja sisäasiainministeriö laativat yhteisen lehdistötiedotteen, jossa perusteltiin tämän ainoan kokonaan baskinkielisen sanomalehden lakkauttamista sen oletetuilla kytkennöillä terroristijärjestö ETA:an. Perustelujen taustalla oli muutama asiakirja, jotka Espanjan poliisi oli takavarikoinut 1990-luvulla. Tapahtumista on jo kulunut yli kuukausi, mutta viisi kymmenestä pidätetystä on tuomioistuimen tekemän päätöksen seurauksena edelleen vangittuna, vaikka heidän kytkennöistään terroristijärjestöön ei ole annettu selviä ja kiistämättömiä todisteita. Lisäksi eräät vangituista ovat kertoneet Espanjan poliisiviranomaisten harjoittamasta kidutuksesta, mikä ei ainakaan edistä rauhan aikaansaamista kovia kokeneessa Baskimaassa. Koska kyse on tiedotusvälineeseen kohdistuvista toimista, niillä aiheutetaan huomattavia vahinkoja Baskimaan kielelle ja kulttuurille. Toimista kärsivät myös paikalliset asukkaat, jotka seuraavat neuvottomina tapahtumia, jotka muistuttavat vielä kansan tuoreessa muistissa olevalle Francon aikakaudelle tavanomaista toimintaa. Eri poliittiset ryhmät, järjestöt, ammattiyhdistykset, uskonnolliset yhteisöt ja monet muut tahot niin Baskimaassa, Kataloniassa kuin muuallakin Euroopassa ovat osoittaneet tukea ja solidaarisuutta sanomalehden työntekijöille, mitä Espanjan hallituksen ei tulisi jättää huomioimatta eikä väheksyä.

Euskaldunon Egunkaria -sanomalehden lakkauttaminen on hyvin merkittävä teko, ja sillä loukataan selvästi perustuslaillista oikeutta, kuten Espanjan perustuslain 20 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklassa turvattua kansalaisten oikeutta tiedonsaantiin.

Katsooko neuvosto Espanjan viranomaisten rikkoneen unionin lainsäädännön ehdottomia periaatteita?

Onko neuvosto sitä mieltä, että syyttömyysolettamaa on selvästi ja toistuvasti rikottu?

Vastaus

(2. lokakuuta 2003)

Neuvosto pyytää kysyjää tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut Koldo Gorostiago Atxalandabason esittämään, samaa asiaa koskevaan kirjalliseen kysymykseen E-0800/03.