ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0243/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Piazza Vescovion ja Via Moriconen pysäköintihallien rakentaminen Roomassa.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0108 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0243/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Piazza Vescovion ja Via Moriconen pysäköintihallien rakentaminen Roomassa Rooman kaupunki on aloittanut kahden suuren maanalaisen pysäköintihallin rakentamisen: Piazza Vescoviolle tulee 92-paikkainen ja Via Moriconelle noin 100-paikkainen halli. Näiden rakennuskohteiden maa-alueet ovat maantieteellisesti epävakaita, koska niillä sijaitsee luolia, katakombeja, vanhoja putsolaanikaivantoja ja maanalaisia vesiväyliä. Siten nämä rakennustyöt saattavat uhata alueen asukkaita ja monia rakennuksia. Lisäksi Piazza Vescovio on äskettäin restauroitu. Töiden on arvioitu kestävän ainakin 16 kuukautta, ja ne uhkaavat vaarantaa koko kaupunginosan asumiskelpoisuuden. Töiden laajuuden vuoksi ja niiden mahdollisten vaikutusten vuoksi, joita kyseisenlaisesta maaperästä voi aiheutua, vaikuttaa siltä, että olisi perusteltua aloittaa yksityiskohtainen ympäristövaikutusten arviointi, kuten säädetään direktiivissä 85/337/ETY(1) Tätä mieltä vaikuttaa olevan myös komission jäsen Enthoven, jonka suurlähettiläs Cavalchinille 25. maaliskuuta 1997 lähettämässä kirjeessä korostettiin ympäristövaikutusten arvioinnin välttämättömyyttä tämänkaltaisten töiden yhteydessä. Kaupungin maa-alueen antaminen yksinomaan edellä mainittujen pysäköintipaikkojen hankkijoille on lisäksi väärin niitä asukkaita kohtaan, jotka eivät voi ostaa käyttöoikeutta suunnitelluiksi 90 vuodeksi ja jotka siis eivät voi hyödyntää oikeuttaan julkisen omaisuuden käyttöön. Voisiko komissio edellä olevan perusteella kertoa, 1. katsooko se, että edellä mainituista töistä on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi? 2. katsooko se, että edellä mainittuja töitä saa jatkaa vasta sen jälkeen, kun asukkaita on kuultu, kuten säädetään direktiivissä 85/337/ETY? 3. onko olemassa direktiivejä, jotka koskevat näiden pysäköintihallien mahdollisia haittoja, jotka rajoittavat julkisen omaisuuden käyttöä? 4. mikä on sen kokonaisnäkemys asiasta? (1) EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2000) Komissio kehottaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin jäsenen aiemmin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2858/99(1). 1. Paikallisia asukkaita on kuultava vain, jos hankkeen rakennustöistä on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi. 2. Komission tiedossa ei ole, että yhdelläkään yhteisön direktiivillä rajoitettaisiin julkisen omaisuuden käyttöä. 3. Koska komissio ei ole tietoinen kysyjän kuvaamasta tilanteesta, se ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin hankkiakseen siitä yksityiskohtaista tietoa ja varmistaakseen, että yhteisölainsäädäntöä noudatetaan. (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000, s. 120.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0299/00

esittäjä(t): Hartmut Nassauer (PPE-DE) komissiolle

(11. helmikuuta 2000)

Aihe: Vähemmistöjen suojelu Tekin tasavallassa

Euroopan unioni määritti Kööpenhaminan huippukokouksessa vuonna 1993 kriteerit, joita Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa käytävissä jäsenyysneuvotteluissa noudatetaan. Demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden lisäksi näihin kuuluu ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä vähemmistöjen suojelu.

Miten komissio arvioi tässä suhteessa nykyisin Tekin tasavallassa asuvan saksalaisen väestöryhmän asemaa? Benesch-asetuksiin (1945 ja 1946) perustuva tämän ryhmän omaisuuden edelleen voimassa oleva takavarikointi on vastoin vähemmistöjen suojelua ja syrjimiskieltoa.

Günter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0293/00, E-0294/00, E-0295/00, E-0296/00, E-0297/00, E-0298/00, E-0299/00, E-0300/00, E-0301/00, E-0302/00, E-0303/00 ja E-0398/00

(20. maaliskuuta 2000)

Tekin tasavallan kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa on keskitytty pääasiallisesti siihen, että Tekki hyväksyy Euroopan unionin yhteisösäännöstön ja yhdenmukaistaa kansalliset säädöksensä sen mukaisiksi sekä sen kykyyn täyttää Eurooppa-neuvoston asettamat liittymisehdot. Jäsenvaltiona Tekin on hyväksyttävä ja toteutettava kaikki yhteisön lainsäädännön ja politiikan alat, mukaan luettuina henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat periaatteet. Arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa kysymystä on tarkasteltava ensisijaisesti tässä yhteydessä, mutta luonnollisesti myös Kööpenhaminassa vahvistetuilla poliittisilla kriteereillä on merkitystä sen vuoksi, että ne pitävät sisällään ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevia näkökantoja. Komissio valvoo kyseisten oikeuksien kehitystä kaikissa hakijamaissa.

On kuitenkin tärkeää huomata, että näissä kysymyksissä esille otettu aihe liittyy ennen EY:n perustamissopimuksen voimaantuloa sattuneisiin tapahtumiin. Niin sanotuilla Benesch-säädöksillä ei tämän vuoksi ole merkitystä liittymisneuvotteluissa. Lisäksi EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisessä 222 artiklassa) todetaan, että sopimuksella puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Komissiolla ei siten ole valtuuksia puuttua omaisuuden palauttamista koskeviin kysymyksiin nykyisessä tai tulevassa jäsenvaltiossa.

Tekki on kuitenkin vuodesta 1992 osallistunut ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn Euroopan yleissopimukseen. Vastuu kyseisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta kuuluu Euroopan neuvostolle. Kyseistä yleissopimusta koskevat kysymykset olisi sen vuoksi parasta osoittaa Euroopan neuvostolle.

Komissio haluaisi lisäksi kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomiota Tekin ja Saksan väliseen 21. tammikuuta 1997 hyväksyttyyn julistukseen kahdenkeskeisistä suhteista.

Edellä mainittujen useiden syiden vuoksi komissio katsoo, että sen on vaikeaa ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomiin yksittäisiin tapauksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1366/00

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(4. toukokuuta 2000)

Aihe: Ystävyyskuntien asema komission työohjelmassa

Maaliskuun 20. päivänä italialainen päivälehti La Repubblica julkaisi varapuheenjohtaja Kinnockin haastattelun, jossa tämä puhui komission työn tulevista haasteista ja tavoitteista. Tässä yhteydessä hän viittasi myös ystävyyskuntaohjelmaan ja mainitsi, että komissio hoitaa kaupunkien välistä toimintaa. Hän totesi, että komissio oli ottanut mielellään vastuulleen tämän tehtävän, josta komission virkamiehet olivatkin aina huolehtineet esimerkillisesti. Hän katsoi kuitenkin, että henkilökunnan puutteen takia oli nyt pakko miettiä, kuuluiko ystävyyskaupunkitoiminta komission keskeisiin tehtäviin. Kysymys vaikuttaa retoriselta. Jos kysymys asetetaan näin, joudutaan itse asiassa toteamaan, ettei kyseinen toiminta voi kuulua komission tärkeimpien tehtävien joukkoon.

1. Onko komissio täten jo vastannut varapuheenjohtajansa tekemään kysymykseen?

2. Onko se ehkä halunnut ilmoittaa retorisen kysymyksen avulla, ettei käynnissä olevaan ohjelmaan ole vastaisuudessa käytettävissä henkilökuntaa eikä määrärahoja?

3. Jos näin on, eikö komission mielestä ystävyyskuntatoiminnan poliittisen ja taloudellisen tuen lakkauttaminen ole kova isku kansalaisten Euroopalle ja kuntien mahdollisuuksille osallistua Euroopan eri kulttuurien tunnetuksi tekemiseen?

4. Voiko komissio antaa viralliset takeet siitä, että ohjelman tukemista jatketaan?

Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1366/00, P-1446/00, E-1467/00 ja E-1519/00

(28. kesäkuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa La Repubblica -lehden haastattelussa varapuheenjohtaja Kinnockilta kysyttiin kaikkien tehtävien ja resurssien tarkistuksesta, jota oli silloin ehdotettu komissiossa ja joka on sittemmin käynnistynyt, kuten on julkisesti ilmoitettu. Varapuheenjohtaja viittasi muun muassa siihen, että joitakin komission toteuttamia tehtäviä ei voida virallisesti pitää ydintehtävinä perustamissopimuksen tarkoittamassa mielessä mutta niiden katsotaan kuitenkin olevan arvokkaita unionin kehittämisessä. Pyydettäessä esimerkkiä tällaisista tehtävistä hän mainitsi ystävyyskaupunkitoiminnan.

Varapuheenjohtaja halusi vain tuoda ilmi tämän tosiseikan. Vastausta ei pidä tulkita niin, että komissio olisi päättänyt tai aikonut päättää luopua ystävyyskaupunkitoiminnasta.

Yhteisön talousarviosta on useiden vuosien ajan myönnetty tukea ystävyyskaupunkitoiminnalle eri puolilla unionia. Tänä vuonna tähän tarkoitukseen on varattu 10 miljoonaa euroa. Rahoitusasioita hoitaa kaksi A-palkkaluokkaan kuuluvaa virkamiestä koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa.

Kaikkien tehtävien ja resurssien kattava tarkistus toteutetaan, koska komissiolta vaaditaan vastuullista hallintoa. Tarkoituksena on myös parantaa ja lisätä komission tehtävien ja niiden tehokkaaseen toteuttamiseen käytettävissä olevan henkilöstön välisen suhteen avoimuutta. Tarkistuksen pohjalta laaditaan raportti, joka esitetään komissiolle ja myöhemmin kuluvan vuoden aikana Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1137/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1137/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja Euroopan elintarvikeviranomainen Tammikuussa 2000 julkaistiin valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta (KOM(1999) 719 lopullinen). Luvussa 4 käsitellään Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista ja luvussa 5 elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Viranomainen saa mahdollisuuden viestiä kuluttajien kanssa suoraan ja avoimesti. Se voi tiedottaa elintarvikkeiden turvallisuutta ja ravitsemusseikkoja koskevista havainnoistaan kaikille asiasta kiinnostuneille osapuolille. Komissio on kuitenkin se, joka on vastuussa kriisinhallintaan liittyvistä päätöksistä tiedottamisesta. 1. Missä kulkee komission mukaan raja yleisen tiedottamisen ja kriisinhallintaan liittyvän tiedottamisen välillä? 2. Saako viranomainen tiedottaa omasta aloitteestaan julkisesti tiettyjen tuotteiden vaaroista, kuten listeriabakteerista? Jos näin ei ole, kenen tehtävänä on tämäntyyppinen tiedottaminen, kun otetaan huomioon sen tärkeys kuluttajan kannalta? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1121/00, E-1124/00, E-1126/00, E-1129/00, E-1130/00, E-1131/00, E-1132/00, E-1135/00, E-1136/00, E-1137/00, E-1138/00 ja E-1139/00 (8. kesäkuuta 2000) Komissio esitti valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta(1) yleiset suuntaviivat, jotka se aikoo ottaa käyttöön, kun tulevaisuudessa perustetaan Euroopan elintarvikeviranomainen. Komissio pyysi kaikkia asiaan liittyviä tahoja ilmoittamaan näkemyksensä ja osallistumaan keskusteluun kuulemismenettelyn aikana. Komissio ei ole useiden arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomien seikkojen osalta vielä viimeistellyt kantaansa eikä ilmoittanut toiminnan yksityiskohtia sen on tätä ennen tarkasteltava kuulemismenettelyssä ilmaistuja näkemyksiä. Toimivallan osalta valkoisessa kirjassa todetaan kuitenkin, että Euroopan elintarvikeviranomaisen tehtäviin sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla pitäisi kuulua riskien arvioiminen, tietojen kerääminen ja kuluttajille tiedottaminen. Oikeudellisten syiden ja demokraattisen vastuun vuoksi lainsäädäntövallan siirtäminen riippumattomalle viranomaiselle ei komission mielestä nykytilanteessa ole perusteltua. Viranomaisen toimivallan laajentamista voidaan kuitenkin vastaisuudessa harkita sen toiminnasta saadun kokemuksen ja sen mahdollisesti herättämän luottamuksen perusteella. Myöskään perustamissopimuksen muuttamista ei pidetä mahdottomana ajatuksena. (1) KOM(1999) 719 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0238/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle. Rakennerahastojen täydentävyys.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0238/00 esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Rakennerahastojen täydentävyys Täydentävyyden oikeudellisessa määritelmässä edellytetään, että rahaston varoilla ei saa kattaa julkisia tai muita vastaavia rakennemenoja. Yhdistetyssä kuningaskunnassa tämä edellytys ei kuitenkaan todistettavasti toteudu. Euroopan unioni maksaa Yhdistyneen kuningaskunnan valtionvarainministeriölle Walesia koskevien rakennevarojen eurooppalaisen osuuden. Valtionvarainministeriö laskee Walesin kansalliskokoukselle vuosittain myönnettävien budjettivarojen määrän menetelmällä, jossa ei ole otettu huomioon, että Länsi-Walesin alueelle ja Valleys-alueelle myönnetään tammikuusta 2000 lähtien lisävaroja tavoite 1 -ohjelmasta. Tämä tarkoittaa käytännössä, että Walesin EU-järjestelyt maksetaan koulutukseen terveydenhuoltoon, sosiaalipalveluihin yms. varatusta Walesin talousarviosta. Komissio on ilmoittanut kohdentavansa rakennerahastojen varoja tehokkaammin ja keskitetymmin vuosina 20002006. Aikooko komissio ottaa käyttöön menetelmän, joka osoittaisi, missä määrin täydentävyysperiaate toteutuu jäsenvaltioissa alueellisesti, ja missä määrin varoja käytetään siten, että kohdealueet saavat parhaan mahdollisen hyödyn? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2000) Jäsenvaltioita koskevassa lainsäädännössä ei edellytetä täydentävyyden periaatteen soveltamista aluekohtaisesti. Säännöt on määritelty rakennerahastoja koskevissa yleisissä säännöksissä(1), jotka neuvosto hyväksyi viime vuoden kesäkuussa ja joissa vahvistetaan komissiota ja jäsenvaltioita koskeva viitekehys ohjelmien täytäntöönpanoa varten ohjelmakaudelle 20002006. Täydentävyyttä koskevista säännöistä riippumatta säännöksissä jäsenvaltioiden edellytetään ensiksikin varmistavan, että yhteisön varoja käytetään ainoastaan niillä tukikelpoisilla alueilla, joita varten ne on myönnetty, ja toiseksi että kohteita rahoitetaan myös kansallisista varoista kulloinkin säädetyissä rajoissa. Komission hyväksymässä ohjelma-asiakirjassa on esitetty näiden kummankin näkökohdan osalta tarpeellinen vahvistus. (1) Asetus (EY) N:o 1260/1999, 21.6.1999 EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0621/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle. Hopean leimaaminen.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0193 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0621/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Hopean leimaaminen Kysyn komissiolta sen aiempaan kysymykseeni H-0729/99(1) antaman vastauksen jälkeen, aikooko se ryhtyä kaikkiin tarvittaviin ponnisteluihin helpottaakseen perusteellisen keskustelun käymistä neuvoston työryhmässä neuvoston ehdotuksesta hopeaesineiden erottelemisesta E- tai e-leimalla valmistajan ja kolmannen osapuolen mukaan ja mahdollistaakseen siten sopimukseen pääsemisen direktiivistä, jolla otetaan lopulta käyttöön hopeaesineiden yhtenäismarkkinat? (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (joulukuu 1999). Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 2000) Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen ehdottamasta E- ja e-leimojen erottamisesta. Komissio ponnistelee sen hyväksi, että seuraavassa neuvoston työryhmässä asiasta käydään perusteellinen keskustelu ja mahdollistetaan siten sopimukseen pääseminen hopean leimaamista koskevasta direktiivistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0289/00 esittäjä(t): Arie Oostlander (PPE-DE) neuvostolle. Kosovolaisvangit Serbiassa.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0289/00 esittäjä(t): Arie Oostlander (PPE-DE) neuvostolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Kosovolaisvangit Serbiassa Suhteista Kaakkois-Eurooppaan vastaavan parlamenttien välisen valtuuskunnan kertomuksessa, johon viitattiin Euroopan parlamentin 16. syyskuuta 1999 antamassa päätöslauselmassa (B5-0100/1999), Serbian hallitusta kehotettiin vapauttamaan noin 1 900 kosovolaisvankia, joita yhä pidetään surkeissa oloissa Serbialaisissa vankiloissa. Onko neuvosto tietoinen, että yhä lähes 2 000 kosovolaista on ja on ollut Kosovon sodan päättymisestä lähtien vankina Serbian vankiloissa? Aikooko neuvosto toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä, jotta nämä ihmiset voivat palata perheidensä luo mahdollisimman pian? Vastaus (16./17. toukokuuta 2000) Neuvosto on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin vakavasti huolissaan Serbiassa edelleen vangittuina olevien kosovolaisten kohtalosta. Ministerit kehottivat 19. heinäkuuta 1999 pidetyssä yleisten asioiden neuvoston istunnossa Jugoslavian liittotasavaltaa takaamaan ICRC:lle esteettömän pääsyn vankien luo. Neuvosto vaati myös syytteettä vangittuina pidettyjen henkilöiden välitöntä vapauttamista ja käytössä olevien kansainvälisten vaatimusten mukaista vankien kohtelua. Heinäkuun 19. päivänä pidetyn yleisten asioiden neuvoston jälkeen Belgradin viranomaiset on päästäneet ICRC:n Serbian vankiloihin. ICRC on tunnistanut lähes 2000 Kosovon albaanivankia vankiloihin tekemiensä käyntien aikana. Se on auttanut kesäkuusta alkaen noin 326 henkilöä palaamaan turvallisesti kotiinsa Serbiasta vapauttamisen jälkeen. Neuvosto ilmaisi istunnossaan 13. syyskuuta 1999 olevansa syvästi huolestunut siitä, että pääosin Kosovon albaaneja olevien useiden tuhansien henkilöiden katoamista ei ole vieläkään selvitetty. Voimme vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että neuvosto aikoo tehdä edelleen voitavansa ja erityisesti seurata, edistytäänkö demokraattisten vapauksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisessa, sillä tämä on yksi keskeisistä tekijöistä Jugoslavian liittotasavallan hallitukseen kohdistuvien pakotteiden mahdollisen poistamisen kannalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1232/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Galician kaltaisten alueiden osallistuminen Euroopan unionin kalastusneuvostoihin.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0149 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1232/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Galician kaltaisten alueiden osallistuminen Euroopan unionin kalastusneuvostoihin Espanjan maatalous- ja kalastusasioiden ministeri Jesus Posada sanoi Santiago de Compostelassa pidetyssä kokouksessa epäilevänsä, voiko sellainen itsehallintoalue kuin Galicia, jolla on asiaankuuluva toimivalta ja merkittävä kalastusteollisuus, osallistua jäsenvaltion edustajana ministerineuvostojen kokouksiin. Onko neuvosto samaa mieltä? Osallistuvatko muiden jäsenvaltioiden osavaltiot tai muut sisäpoliittiset tahot kalastusneuvostojen kokouksiin? Vastaus (10. heinäkuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti neuvosto muodostuu jäsenvaltioiden ministeritason edustajista, joita on yksi kustakin jäsenvaltiosta ja joilla on jäsenvaltionsa hallitusta sitovat valtuudet. Näin ollen on kunkin jäsenvaltion asia päättää, miten se on edustettuna kalastusneuvoston istunnoissa ja kuka sitä edustaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2264/00 esittäjä(t): Vincenzo Lavarra (PSE) komissiolle. Oikeus pitää kaupan syötäväksi tarkoitettuja viinirypäleitä, jotka on kirjattu viljeltäväksi ja hyväksytty Italian kansallisten lajikkeiden luetteloon yhteisön säännöksiä noudattaen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0218 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2264/00 esittäjä(t): Vincenzo Lavarra (PSE) komissiolle (29. kesäkuuta 2000) Aihe: Oikeus pitää kaupan syötäväksi tarkoitettuja viinirypäleitä, jotka on kirjattu viljeltäväksi ja hyväksytty Italian kansallisten lajikkeiden luetteloon yhteisön säännöksiä noudattaen Useat siemenettömien viinirypäleiden tuottajat Etelä-Italiassa, erityisesti sugraone-lajikkeen (tavallinen lajike, joka on kirjattu viljeltäväksi ja hyväksytty Italian kansallisten lajikkeiden luetteloon) tuottajat, ovat huolestuneita eräiden yhteisön maahantuojien asenteesta. Nämä edellyttävät oston yhteydessä, että sugraonen tuottajan osalta tarkistetaan, onko se maksanut oletetusta tuotanto-oikeudesta yhdysvaltalaiselle yritykselle, joka väittää omistavansa kyseisen lajikkeen (vaikkakin eri nimellä) patentin myös, mitä kaupanpitämiseen tulee. Jotta vältyttäisiin epäoikeudenmukaisilta rangaistuksilta ja sisämarkkinoiden vääristymiltä, voisiko komissio selventää seuraavia seikkoja: 1. Voivatko tuottajat pitää kaupan tätä sugraone-lajiketta laillisesti ja vapaasti, ilman että mahdolliset yhteisön ostajat asettavat rajoituksia, jotka liittyvät kyseisen rypälelajikkeen tuotanto-oikeudesta suoritettavan maksun tarkistamiseen? 2. Koskeeko patenttioikeudesta maksaminen tuotanto- ja kaupanpitämisvaiheessa (ja se, että ostajat tarkastavat, onko maksu suoritettu) vain niiden syötäväksi tarkoitettujen, patentoitujen viinirypälelajikkeiden, joiden nimitys on rekisteröity, kaupanpitämistä vai koskeeko se myös niitä tapauksia, joissa tuottaja pitää kaupan syötäväksi tarkoitettuja viinirypälelajikkeita, joilla on oma nimitys, kuten sugraone, ja jotka on kirjattu viljeltäväksi ja hyväksytty Italian kansallisten lajikkeiden luetteloon yhteisön säännöksiä noudattaen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (13. heinäkuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0227/00 esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) ja Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) komissiolle. Maltillisten toisinajattelijoiden pidättäminen Kuubassa.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0022 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0227/00 esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) ja Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Maltillisten toisinajattelijoiden pidättäminen Kuubassa Kuubassa pidätettiin äskettäin maltilliset toisinajattelijat Osvaldo Payá Sardiñas ja Héctor Palacios. Pidätyksen jälkeen heidät kuljetettiin tuntemattomaan paikkaan. Kuuban ihmisoikeuksien ja kansallisen sovinnon komitean mukaan viime marraskuun jälkeen on pidätetty noin 300 toisinajattelijaa ja ihmisoikeusaktivistia. Onko komissio tietoinen näistä tapahtumista? Mitä mieltä komissio on näistä pidätyksistä? Aikooko komissio toteuttaa toimia tämän tilanteen vuoksi? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 2000) Komissio seuraa tarkasti Kuuban ihmisoikeustilannetta, erityisesti toisinajattelijoiden tapausta, Havannassa olevien jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja komission edustajista koostuvan ihmisoikeustyöryhmän suorittaman tarkkailun avulla. Yhteisö on säännöllisesti ilmaissut Kuuban viranomaisille vastalauseensa poliittisten toisinajattelijoiden ja aktivistien kohtelusta julkilausumien avulla ja lähestymällä asiassa paikallisviranomaisia. Komissio on tietoinen mainittujen toisinajattelijoiden viime kuukausina tapahtuneista pidätyksistä. Komission saamien tietojen mukaan suurin osa tapauksista on ollut lyhyitä pidätyksiä (Kuuban ihmisoikeusryhmien mukaan oikeudenkäyntiä odottavia vankeja on noin yksitoista 262:sta), mutta komission mielestä niiden merkitystä ei silti pidä aliarvioida. Komissio sai tiedon myös Osvaldo Payán ja Hector Palaciosin pidätyksistä 25. tammikuuta 2000 ja vapauttamisesta turvallisuusviranomaisten kuulustelun jälkeen. Tämän perusteella yhteisö päätti olla tässä vaiheessa ryhtymättä virallisiin toimiin asiassa. Komissio jatkaa kuitenkin ihmisoikeuksien edistämistä koskevaa työtä Kuubassa yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja aikoo käyttää hyväkseen kaikki tilaisuudet ottaa asia esille Kuuban viranomaisten kanssa.