ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3089/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle. Juutalaisen opettajan joutuminen uusnatsien pahoinpitelemäksi.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0033 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3089/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) neuvostolle (5. lokakuuta 2000) Aihe: Juutalaisen opettajan joutuminen uusnatsien pahoinpitelemäksi Luis Marsiglia, juutalaista syntyperää oleva katolilainen uskonnonopettaja, sai vakavia vammoja, kun kolme uusnatsia pahoinpiteli hänet Veronassa. Tämä viimeisin tapaus, joka kuuluu pitkään väkivallantekojen sarjaan, on aiheuttanut syvää huolestuneisuutta Italian kaikissa juutalaisyhteisöissä ja varsinkin Roomassa, Milanossa, Firenzessä, Venetsiassa, Triestessä, Genovassa, Livornossa ja Torinossa. Euroopan parlamentti on useaan otteeseen ilmaissut vastustavansa kaikenlaista rasismia ja muukalaisvihaa ja korostanut Euroopassa toimivista, rasismin väkivaltaisia muotoja avoimesti kannattavista ryhmittymistä ja liikkeistä aiheutuvaa vaaraa. Mihin pikaisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä estääkseen tällaiset järkyttävät vihanpurkaukset juutalaista syntyperää olevia Euroopan kansalaisia ja ylipäätään kaikkia vähemmistöjä kohtaan? Vastaus (12. helmikuuta 2001) 1. Neuvosto muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle tuomitsevansa kaikki kysymyksessä mainitun kaltaiset väkivaltaisuudet. 2. Viime vuosina neuvosto on kiinnittänyt paljon huomiota rasismiin, muukalaisvihaan ja antisemitismiin. Neuvosto hyväksyi jo vuonna 1996 yhteisen toiminnan rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta(1). Kyseisessä välineessä velvoitetaan jäsenvaltiot huolehtimaan siitä, että välineessä kuvatut rasistiset ja muukalaisvihamieliset käyttäytymismuodot ovat rangaistavia tekoja. Jäsenvaltiot ovat kyseisen yhteisen toiminnan nojalla velvollisia varmistamaan kyseessä olevia rikoksia koskevan tehokkaan oikeudellisen yhteistyön toteuttamisen. Korostaakseen sosiopedagogisten toimenpiteiden merkitystä neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat antoivat kaksi julistusta: toinen niistä koski rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjuntaa nuorisoasioiden alalla ja toinen monimuotoisuuden kunnioittamista sekä rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa(2). Näissä julistuksissa korostetaan, että jäsenvaltioiden ja komission on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä olemassa olevien toimien ja ohjelmien puitteissa. Niissä korostetaan myös tarvetta hyödyntää rasismin vastaisen eurooppalaisen teemavuoden (1997) tuloksia ja tehdä aloitteita, joilla voidaan varmistaa toiminnan jatkuvuus vuoden 1997 jälkeen. Lopuksi neuvosto on poliisiyhteistyön osalta suositellut erityisesti, että perustettaisiin rasismia ja muukalaisvihaa käsittelevä koulutusyksikkö, jonka avulla voitaisiin tarkastella, analysoida ja arvioida kyseisen ilmiön laajuutta kussakin jäsenvaltiossa ja joka edistäisi asiaankuuluvien poliisitoimien toteuttamista. 3. Neuvosto kiinnittää huomiota myös toimiin, jotka on toteutettu Euroopan unionin peruskirjan osalta, joka julkistettiin juhlallisesti Nizzan Eurooppa-neuvoston yhteydessä 7.12.2000. (1) EYVL L 185, 24.7.1996, s. 5. (2) EYVL C 368, 5.12.1997, s. 1 ja EYVL C 1, 3.1.1998, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3910/00 esittäjä(t): Adeline Hazan (PSE), Anneli Hulthén (PSE), Ulpu Iivari (PSE) ja Catherine Stihler (PSE) komissiolle. Tietoisuus alkoholista.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0224 - 0224



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3910/00 esittäjä(t): Adeline Hazan (PSE), Anneli Hulthén (PSE), Ulpu Iivari (PSE) ja Catherine Stihler (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 2000) Aihe: Tietoisuus alkoholista Nykyään on saatu entistä enemmän todisteita siitä, että alkoholin käytön aloitusikä laskee laskemistaan, ja että tiettyjä alkoholijuomia valmistetaan hyvin nuorelle kohderyhmälle. Suuri osa mainonnasta suunnataan erityisesti nuorille naisille. On myös todisteita siitä, että tämä on Euroopan laajuinen ongelma. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä lisätäkseen jäsenvaltioissa tietoisuutta tarpeesta puuttua tähän kasvavaan sosiaaliseen ongelmaan? David Byrnen vastaus komission puolesta (22. tammikuuta 2001) Komissio on tietoinen arvoisien parlamentin jäsenten mainitsemista ongelmista. Konkreettinen askel näiden kysymysten käsittelemiseksi oli neuvoston 27. marraskuuta 2000 antama ehdotus neuvoston suositukseksi lasten ja nuorten alkoholinkäytöstä(1). Tässä myös parlamentille toimitetussa ehdotuksessa keskitytään terveydenedistämis- ja valistustoimiin. Lisäksi siinä paneudutaan nuorille (joihin luonnollisesti kuuluvat myös nuoret naiset) suunnattavan alkoholimainonnan ja -sponsoroinnin itsesääntelyn kehittämiseen edelleen. Kun neuvosto on antanut suosituksen, komissio voi omaksua aktiivisen roolin. Se voi auttaa jäsenvaltioita tiedostamaan paremmin sen, että asiassa on ryhdyttävä toimiin, ja tukea niitä niiden toteuttaessa ehdotettuja toimenpiteitä. (1) KOM(2000) 736 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3435/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) ja Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Italialaisten toimittajien oikeuksien turvaaminen Lähi-idässä ‐ vapaa tiedonvälitys.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0117 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3435/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) ja Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (7. marraskuuta 2000) Aihe: Italialaisten toimittajien oikeuksien turvaaminen Lähi-idässä vapaa tiedonvälitys Italian entisen pääministerin Massimo D'Aleman esitettyä haastattelussa Israelin juutalaisten vastaisia mielipiteitä seuraavaksi huolta aiheuttavat RAIn Jerusalemin kirjeenvaihtajan lausumat, jotka on tähdätty Lähi-idän vapaata lehdistöä vastaan. RAIn toimittajan Riccardo Cristianon palestiinalaisviranomaisten puoliviralliselle Al-Hayat al-jadida -lehdelle lähettämä kirje, jossa hän kertoi, että kahden israelilaissotilaan surmaamisesta otettuja kuvia ei esitetty Italian valtion televisiossa, on vakava osoitus hyökkäyksestä vapaata ja puolueetonta tiedonvälitystä vastaan ja myös Israelin valtiota vastaan. Italian pääasiallisen hallituspuolueen johtajan lausunnot ja Italian valtion television kirjeenvaihtajan asenne edistävät juutalaisvastaisia asenteita Euroopan unionissa. Mitä aloitteita komissio aikoo tehdä taatakseen toimittajien työskentelyvapauden, turvatakseen heidän mahdollisuutensa työskennellä puolueettomasti ja estääkseen vihan lietsonnan Euroopassa asuvia juutalaisia kohtaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 2000) Komissio pahoittelee väkivallan voimakasta yltymistä Lähi-idässä, vaikka neuvotteluissa oli edistytty jo huomattavasti erityisesti Camp Davidin huippukokouksessa. Tiedotusvälineillä on tässä konfliktissa merkittävä rooli ja tiedonvälityksen riippumattomuus on ehdottoman välttämätöntä. Komissio on osallistunut Euroopan unionin perusoikeuskirjan luonnoksen laadintaan, ja se toivoo, että kirja hyväksytään Nizzan Eurooppa-neuvostossa. Perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 11 artiklassa määrätään tiedotusvälineiden vapaudesta ja niiden moniarvoisuuden kunnioittamisesta. Lisäksi sen 21 artiklassa määrätään kaikenlaisen sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kiellosta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3547/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Paperin kohtuuton hinnankorotus.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0075 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3547/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (15. marraskuuta 2000) Aihe: Paperin kohtuuton hinnankorotus Onko komissio tietoinen siitä, että päällystetyn paperin sekä sanomalehtipaperin ja etenkin (mutta ei ainoastaan) päivälehtiin käytetyn paperin hinta on noussut Italiassa, koska ei ole olemassa todellista kilpailua ja koska markkinat ovat keskittyneet muutamille yrityksille? Mihin toimiin aiotaan ryhtyä, jotta tällainen tilanne voidaan välttää, joka ei ole ainoastaan haitaksi tämän tuotteen kuluttajilla vaan myös tiedon levittämiselle. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2000) Komissiossa on parhaillaan tekeillä kaksi paperiteollisuutta koskevaa tutkimusta. Sanomalehtipaperin ja päällystetyn paperin huomattavat hinnankorotukset, jotka näyttäisivät johtuvan suhdannekierrosta, askarruttavat komissiota. Se on selvitysten ja sektorin eri toimijoille osoittamiensa kyselyjen perusteella lähettänyt maaliskuussa 1999 väitetiedoksiannon yrityksille, joita se epäilee kartellista. Maantieteellisesti kyseiset markkinat koko EU:n. Komissio suorittaa kartellitutkimuksia myös itsejäljentävän paperin osalta ja on osoittanut usealle alan yritykselle väitetiedoksiannon heinäkuussa 2000. Tälläkin sektorilla markkinat kattavat koko EU:n. Näiden kahden tapauksen lisäksi komissio harjoittaa järjestelmällistä valvontaa, jotta kyseinen teollisuus noudattaa yhteisön oikeutta ja sen kilpailusääntöjä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3204/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) neuvostolle. Kansalaisvapaudet Saudi-Arabiassa.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3204/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) neuvostolle (16. lokakuuta 2000) Aihe: Kansalaisvapaudet Saudi-Arabiassa Saudi-Arabiasta on saatu raportteja ihmisoikeusloukkauksista. Miten neuvosto on ottanut kansalaisvapaudet esille kyseisen maan kanssa käytävissä monenvälisissä neuvotteluissa? Vastaus (8. maaliskuuta 2001) EU kannustaa Saudi-Arabiaa ja muita Persianlahden yhteistyöneuvoston GCC:n maita toimimaan kansalaisvapauksien ja ihmisoikeustilanteen parantamiseksi ja tekemään yhteistyötä YK:n ja kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen kanssa. EU ottaa säännöllisesti ihmisoikeudet käsiteltäväksi GCC:n kanssa kaksi kertaa vuodessa järjestettävissä ministerikokouksissa sekä muissa kokouksissa. EU on yhteisön ja GCC:n välisen yhteistyösopimuksen(1) puitteissa ehdottanut ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun aloittamista kaikilla tasoilla, toistaiseksi kuitenkin tuloksetta. Yhteisön ja GCC:n välisen vapaakauppasopimuksen tekemiseksi on ollut neuvotteluvaltuudet vuodesta 1991 lähtien. Kyseisiä valtuuksia saatetaan parhaillaan ajan tasalle. Komission odotetaan antavan tätä koskevan ehdotuksen lähiviikkoina. EU:n kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa noudattaman ihmisoikeuspolitiikan mukaisesti ihmisoikeudet ovat keskeinen seikka kaikissa tällaisissa sopimuksissa. (1) EYVL L 54, 25.2.1989, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3261/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Presidentinvaalit entisessä Jugoslaviassa.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0067 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3261/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (23. lokakuuta 2000) Aihe: Presidentinvaalit entisessä Jugoslaviassa Jugoslavian valtiosääntötuomioistuimen on ilmoitettu mitätöineen sunnuntaina 1. lokakuuta 2000 järjestettyjen presidentinvaalien tulokset. Aikooko neuvosto tutkia ja toteuttaa todellisia poliittisia toimia näin vakavan kysymyksen suhteen? Vastaus (12. helmikuuta 2001) Unionin puheenjohtajavaltio antoi välittömästi julkilausuman perustuslakituomioistuimen 5. lokakuuta antamasta päätöksestä, joka koski presidentinvaalien mitätöimistä. Samana päivänä, 5. lokakuuta annetussa julkilausumassa puheenjohtajavaltio ilmaisi hyvin tiukasti Euroopan unionin sanoutuvan irti Belgradin tuomioistuimen päätöksestä, jonka ainoa tarkoitus oli mitätöidä Vojislav Kostunican voitto 24. syyskuuta pidetyissä vaaleissa. Puheenjohtajavaltio ilmoitti myös unionin tukevan täysin Serbian kansan vaaleissa ilmaisemaa tahtoa. Tämän jälkeiset tapahtumat johtivat siihen, että perustuslakituomioistuimen päätös kumottiin. Ne antoivat myös Jugoslavian liittotasavallalle mahdollisuuden sulkea synkän sivun historiassaan ja kääntää toimensa kansainvälisen yhteisön toivomaan suuntaan, minkä puolesta erityisesti Euroopan unioni oli aktiivisesti toiminut.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3588/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Jäsenvaltioiden osuudet talousarvion rahoituksesta.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3588/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2000) Aihe: Jäsenvaltioiden osuudet talousarvion rahoituksesta On valitettavaa, että kun komissiota pyydettiin kirjallisessa kysymyksessä E-2025/00(1) ilmoittamaan, mikä oli kunkin jäsenvaltion rahoituksen netto-osuus talousarviosta viime varainhoitovuonna, se ei toimittanut tietoja pyynnön mukaisesti, vaan viittasi sen sijaan www-sivuun, joka löytyi ainoastaan ranskaksi ja josta kyseiset tiedot eivät edes käyneet ilmi. Lisäksi komissio totesi, että vaikka jäsenvaltioiden talousarvioiden saldoja koskevat arviot ovat saatavilla, on huomattava, ettei nettomaksuosuuksien mittaamiseen ole olemassa yhtä ainoaa oikeaa tapaa. Voiko komissio selventää edellä mainittua toteamustaan ja erityisesti kertoa, millä muilla tavoilla kuin vähentämällä EU:n toimielimiltä saadut rahamäärät niille maksetuista rahamääristä komission mielestä on mahdollista laskea nettorahoitusosuudet? Voiko komissio vastata tähän kysymykseen viittaamatta www-sivuihin (jotka tosin voivat olla hyödyllisiä lisätiedon lähteitä) ja luetella kunkin Euroopan unionin jäsenvaltion maksamat ja niiden saamat rahamäärät niiltä kahdelta viimeksi kuluneelta varainhoitovuodelta, joilta tiedot ovat saatavilla? (1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 170. Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2001) Komissio lähettää kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristöön kertomuksen EU:n toimintamenojen jakautumisesta jäsenvaltioittain vuonna 1999. Kysyjälle lähetetään kertomuksen englanninkielinen versio. Komissio on tutkinut budjettiasemaan tai nettovajeeseen liittyviä kysymyksiä kertomuksessaan omien varojen järjestelmän toiminnasta ja varsinkin sen liitteessä 3, jossa tarkastellaan budjettiaseman käsitettä ja mittaamista. Kertomuksen tilastoliitteessä on tietoa myös budjettiasemasta eri määritelmien mukaan. Kertomus liitteineen toimitetaan myös suoraan kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3579/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Lecce muuttovirtoja koskevan tietoverkon johtajana.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3579/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (17. marraskuuta 2000) Aihe: Lecce muuttovirtoja koskevan tietoverkon johtajana Komissio tutkii parhaillaan muuttovirtoja koskevan, Internetiin pohjautuvan tietoverkon perustamisen teknisiä vaatimuksia. Leccen kaupunkia voidaan pitää siirtolaisuuden kannalta Euroopan porttina. Aikooko komissio myöntää verkon johtajan aseman Leccen kaupungille ja perustaa sinne tietojen tallentamis- ja käsittelykeskuksen? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2000) Maahanmuuttoa käsittelevän atk-pohjaisen verkon suunnittelu ei ole niin pitkällä, että seurantakeskuksen tai sen jäsenvaltioissa olevien yhteyspisteiden sijainnista voitaisiin päättää. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan hänen samasta aiheesta esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-3170/00(1) annettuun vastaukseen. (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001, s. 197.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3276/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle. Liikenteenharjoittajien tukeminen tavoitteen 1 alueilla.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0072 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3276/00 esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Liikenteenharjoittajien tukeminen tavoitteen 1 alueilla EU myöntää huomattavan määrän varoja tavoitteen 1 alueille, jotta alueet voisivat parantaa syrjäistä sosioekonomista asemaansa konsolidoitujen sopimusten 154 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Liikenneyhteydet, ja erityisesti lentoliikenne, ovat välttämätön edellytys syrjäseutuaseman parantamiseksi. Alitalia päätti kuitenkin lopettaa 1. marraskuuta 2000 alkaen kannattamattomina suuren määrän Etelä-Italian lentoyhteyksistä. Aikooko komissio, ottaen huomioon EY:n perustamissopimuksen 76 artiklassa sille annetut valtuudet, tukea millään tavoin tavoitteen 1 alueilla toimivia yrityksiä, sillä on tosiasia, että ilman liikennepalveluja näille alueille investoiminen on turhaa? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 2000) Komissio on tietoinen Etelä-Italian lentoliikenteen ongelmista. Niinpä tiettyjen lentokenttien infrastruktuurin parantamishankkeet ovat jo saaneet yhteisön tukea rakennerahastoista ohjelmakauden 19941999 aikana. Nykyisellä ohjelmakaudella 20002006 ne toimet, joiden tarkoituksena on parantaa liikenneinfrastruktuuria, myös lentoliikenteen osalta, saavat yhteisön tukea rakennerahastojen tavoitteesta 1, joko alueellisista toimintaohjelmista tai kansallisesta liikennettä koskevasta toimintaohjelmasta, joka kattaa Etelä-Italian eri alueet kokonaisuudessaan. Nämä asiakirjat ovat parhaillaan tutkittavana komissiossa. Sen sijaan liikenteenharjoittajien toiminta-avustukset eivät voi olla rakennerahastojen kannalta tukikelpoisia, eivätkä myöskään lentoyhtiöt saa tukea tiettyjen reittien kannattavuuden parantamista varten.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4042/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Yhdistyneen kuningaskunnan maahanmuutto- ja turvapaikkalaki vuodelta 1999.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0220 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4042/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (20. joulukuuta 2000) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan maahanmuutto- ja turvapaikkalaki vuodelta 1999 Kun otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1999 maahanmuutto- ja turvapaikkalain 36 pykälä sekä ajoneuvoissaan turvapaikanhakijoita pitäneiden rekka-auton kuljettajien sakkorangaistukset ja pidätykset(1), voiko komissio selittää, onko jokin tämän lain aspekteista EU:n oikeuden vastainen ja luetella asiaa koskevat tapaukset, jotka ovat EU:n tuomioistuinten käsiteltävinä? (1) Maahanmuutto- ja turvapaikkalaki vuodelta 1999 Kuljettajan vastuu. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 2001) Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1999 annetun maahanmuutto- ja turvapaikkalain (Immigration and Asylum Act) II osa (3243 jakso) Liikenteenharjoittajan vastuu sisältää säännöksiä, joiden tarkoituksena on ehkäistä ja torjua ilman tarvittavia asiakirjoja matkustavien ulkomaalaisten laiton maahantulo. Ilman tarvittavia asiakirjoja matkustavien ulkomaalaisten laittoman maahantulon estäminen on merkittävä osa unionin politiikkaa oikeus- ja sisäasioiden alalla. Tämä on vahvistettu erikseen Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä, missä Eurooppa-neuvosto toteaa päättäneensä torjua laitonta maahanmuuttoa sen lähteillä toimimalla erityisesti niitä vastaan, jotka harjoittavat ihmiskauppaa ja käyttävät maahanmuuttajia taloudellisesti hyväkseen. Schengenin sopimuksen soveltamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn yleissopimuksen(1) 26 artiklassa käsitellään liikenteenharjoittajan vastuuta yhteisön tasolla, mutta kyseinen määräys koskee ainoastaan matkustajaliikennettä. Yhteisön lainsäädännössä ei käsitellä liikenteenharjoittajan vastuuta laittomien maahanmuuttajien kuljettamisesta rekka-autoissa. Komissio katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1999 maahanmuutto- ja turvapaikkalain rekka-autoilijoita koskevat säännökset eivät ole ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa, kunhan lain soveltaminen ei johda yhteisön lainsäädännön rikkomiseen. Tällaisia tapauksia ei ole käsiteltävänä yhteisöjen tuomioistuimessa eikä ensimmäisen asteen tuomioistuimessa. (1) EYVL L 239, 22.9.2000; Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut aikovansa soveltaa Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 26 artiklaa (ks. neuvoston päätös, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin, EYVL L 131, 1.6.2000). Yleissopimuksen 26 artikla ei kuitenkaan ole tullut vielä voimaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa em. päätöksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3321/00 esittäjä(t): António Campos (PSE) komissiolle. Yhteinen maatalouspolitiikka.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0253 - 0253



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3321/00 esittäjä(t): António Campos (PSE) komissiolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Yhteinen maatalouspolitiikka Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Mikä oli EMOTR-tukiosaston viljantuotantoalaa koskevien menojen vuotuinen euro- ja prosenttimääräinen kasvu ajanjaksolla 19921999? 2. Mikä oli EMOTR-tukiosaston viljantuotantoalaa koskevien menojen euro- ja prosenttimääräinen kokonaiskasvu ajanjaksolla 19921999? 3. Mikä oli EMOTR-tukiosaston rahoitusmenojen vuotuinen euro- ja prosenttimääräinen kasvu ajanjaksolla 19921999? 4. Mikä on EMOTR-tukiosaston rahoitusmenojen euro- ja prosenttimääräinen kokonaiskasvu ajanjaksolla 19921999? 5. Mikä oli viljan markkinahintojen vuotuinen kehitys ajanjaksolla 19921999, ja kuinka monta prosenttia ne ovat nousseet tai laskeneet vuoden 1992 hintoihin verrattuna? 6. Mikä oli viljan hintojen keskimääräinen euro- ja prosenttimääräinen ero ajanjaksolla 19921999? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3551/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Taistelukoirien kieltäminen.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3551/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (15. marraskuuta 2000) Aihe: Taistelukoirien kieltäminen Viittaan aiemmin esittämääni kirjalliseen kysymykseeni (E-2659/00)(1) ja huomautan ensiksi, että komission työohjelman tulisi sopeutua paremmin tämänhetkisiin ehtoihin ja olosuhteisiin, ja toiseksi, että jos oikeusperusta puuttuu, on juuri komission tehtävä aloiteoikeudellaan luoda sellainen. Taistelukoiraongelman yhteydessä täytyy korostaa, että kyseessä on valtioiden rajat ylittävä ongelma ja että puolustuskyvyttämien lasten ja koiria pelkäävien henkilöiden suoja voidaan taata vain ankaralla, yleiseurooppalaisella sääntelyllä. Euroopan yhteisössä, jossa halutaan sitoutua vapaan liikkuvuuden periaatteisiin, tämän suojan täytyy ehdottomasti olla taattu. Komissiota vaaditaan siksi vielä kerran ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta näistä toistuvista traagisista tapauksista, joissa silloin tällöin menehtyy ihmisiä, päästäisiin lopullisesti eroon Taistelukoirat ovat nimittäin hyvästäkin koulutuksesta huolimatta sopimattomia/kiellettyjä aseita ja pysyvät sellaisina. (1) EYVL C 113 E, 18.4.2001, s. 146. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 2001) Komissio on tietoinen siitä, että taistelukoirat voivat olla vaarallisia unionin kansalaisille. Toissijaisuusperiaatteen nojalla ja ottaen huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräykset, erityisesti sen 28 ja 30 artiklan (entisen 30 ja 36 artiklan), komissio on sitä mieltä, että asianmukaisiin toimiin ryhtyminen ihmishenkien suojelemiseksi kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 28 artiklan perusteella jäsenvaltiot eivät voi ryhtyä toimiin, joilla rajoitettaisiin kyseisten koirien maahantuontia. Perustamissopimuksen 30 artiklassa kuitenkin sallitaan tällaisiin toimiin ryhtyminen silloin, kun ne ovat perusteltuja erityisesti julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden kannalta sekä ihmisten tai eläinten terveyden ja elämän suojelemiseksi. Näiden toimien on oltava ehdottoman välttämättömiä ja oikeassa suhteessa tavoitteeseensa; niiden avulla on toisin sanoen poistettava kyseisten koirien muodostama vaara. Jokainen näitä periaatteita noudattava jäsenvaltio voi siis päättää kansallisella tasolla ihmisten suojelua koskevista säännöksistä. Jäsenvaltioiden kannat taistelukoiriin poikkeavat toistaiseksi suuresti toisistaan. Komissiollakaan ei ole hallussaan tieteellisesti kyllin pätevää aineistoa lähtökohdaksi eurooppalaisen lainsäädännön kehittelylle. Näin ollen komissio katsoo, että se ei nykyisellään voi tehdä asiaa koskevia ehdotuksia.