KIRJALLINEN KYSYMYS E-0801/01

esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle

(19. maaliskuuta 2001)

Aihe: BSE-testit ja argentiinalaisen naudanlihan tuonti

Eurooppaan tuodaan BSE-kriisin takia yhä enemmän argentiinalaista naudanlihaa.

Kysynkin komissiolta seuraavaa:

1. Testataanko Argentiinasta tuotava naudanliha BSE-taudin varalta?

2. Vaatiiko komissio Argentiinan viranomaisilta BSE-testien suorittamista?

3. Mille eläimille tehdään ylipäätään BSE-testejä Argentiinassa?

4. Pitääkö paikkansa, ettei Argentiinasta tuotavaa lihaa yleensä testata etukäteen BSE-taudin varalta?

5. Pitääkö paikkansa, että eurooppalaista lihaluujauhoa on viety kuluneina vuosina Etelä-Amerikkaan, muun muassa Argentiinaan?

6. Mihin Etelä-Amerikan valtioihin on mahdollisesti viety lihaluujauhoa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(21. kesäkuuta 2001)

Toistaiseksi ei ole saatavilla testejä naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) havaitsemiseksi lihassa. Testit suoritetaan eläimille. Yhteisön alueella käytettävillä pikatesteillä voidaan havaita BSE:n kliinisessä vaiheessa tai lähellä kliinistä vaihetta olevat BSE:tä potevat eläimet, jos eläimen kuoleman tai teurastamisen jälkeen testi suoritetaan eläimen aivoille tai selkäytimelle. Testit ovat merkittävässä asemassa, kun varmistetaan, että BSE:n itämisajan myöhäisvaiheessa olevat eläimet eivät joudu osaksi ravintoketjua. Testeillä ei kuitenkaan voi havaita alkuvaiheessa olevia tartuntoja.

Ihmisten terveyden kannalta on selvää, että erityisen BSE-riskiaineksen poistaminen on erityisen tärkeä toimenpide. Komissio ei voi liikaa korostaa tämän erityisen riskimateriaalin tehokkaan poistamisen merkitystä.

Tieteellisen ohjauskomitean Argentiinassa suorittaman maantieteellisen BSE-riskinarvioinnin päätelmänä oli kuitenkin, että oli erittäin epätodennäköistä, että Argentiinassa kotieläiminä pidetty nautakarja olisi saastunut BSE:n aiheuttajasta. Tämän vuoksi Argentiinalle on myönnetty poikkeus niistä vaatimuksista, jotka on vahvistettu 30. heinäkuuta 1997 annetussa komission päätöksessä 97/534/EY riskiaineksen käytön kieltämisestä tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden vuoksi(1).

Toistaiseksi yhtäkään yhteisön alueelle vientiä harjoittavaa kolmatta maata ei ole vaadittu suorittamaan systemaattista BSE-testausta ehtona maahantuonnille. Tällaisen testaamisen tarvetta tulevaisuudessa tutkitaan maahantuonnin ehtojen harmonisoinnin yhteydessä tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä ja valvontaa koskevista säännöistä annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi(2) mukaisesti. BSE-riski tuojamaassa, soveltuvin tapa riskin hallitsemiseksi ja kansainvälinen standardi on otettava huomioon. Nykyisin kansainvälinen standardi ei suosittele BSE-testausta ehdoksi kaupankäynnille.

Mitä tulee Argentiinassa jo tehtyihin eläinten testauksiin, BSE-valvontajärjestelmä perustettiin vuonna 1992, jotta voitaisiin määritellä BCE:n levinneisyys eläinkannassa. Testejä on tehty enimmäkseen yli 24 kuukautta vanhoille naudoille, mutta myös lampaille, vuohille, peuroille ja laamoille. Vuosina 19921999 tutkittiin 4 453 näytettä, joista 680 oli eläimistä, joilla esiintyi epäilyttäviä kliinisiä merkkejä. Kaikki näytteet olivat BSE-negatiivisia.

Euroopan yhteisöjen tilastotoimistossa (Eurostat) ja ulkomaankauppatilastojen tietokannassa (yhteisön tilastonimikkeistö Nimexe) ei ole vuodesta 1980 ollut mitään tietoja yhteisöstä Argentiinaan tapahtuvan jalostetun eläinproteiinin viennistä.

Ihmisravinnoksi soveltumattomien, lihasta, teurasjätteestä tai talista valmistettujen jauhojen, jauheiden ja pellettien vienti tieteellisen ohjauskomitean maantieteellisen BSE-riskin osalta jo arvioimiin Etelä-Amerikan maihin (Argentiina, Brasilia, Chile, Colombia, Paraguay ja Uruguay) on ollut hyvin pientä viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana. Maantieteellisessä BSE-riskin arvioinnissa vientiä on pidetty merkityksettömänä.

(1) EYVL L 216, 8.8.1997.

(2) EYVL C 258, 10.9.1999.