ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0535/02 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) komissiolle. Vieraiden kielten opettajien hankkimien oikeuksien tunnustaminen Italiassa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0535/02 esittäjä(t): Rainer Wieland (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2002) Aihe: Vieraiden kielten opettajien hankkimien oikeuksien tunnustaminen Italiassa Viitaten 30. toukokuuta 1989 oikeusasiassa 33/88 annettuun tuomioon ja 2. elokuuta 1993 oikeusasioissa C-259/91, C-331/91 ja C-332/91 annettuun tuomioon sekä ensimmäiseen sopimuksenrikkomuskäsittelyyn (nro 92/4660), jonka komissio oli käynnistänyt EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan (nykyinen 226 artikla), Italian tasavalta antoi lain nro 236 (21. kesäkuuta 1995) vieraiden kielten opetusta Italian yliopistoissa koskevasta uudistuksesta. Lain tultua voimaan komissio sai runsaasti valituksia entisiltä kieltenopettajilta, jotka tunsivat Italian yliopistojen kohdelleen heitä väärin. Komissio nosti tällöin Italiaa vastaan kanteen jäsenyysvelvoitteiden laiminlyönnin perusteella. Tuomioistuin on 26. kesäkuuta 2001 päivätyssä päätöksessään (C-212/99) julistanut kanteen oikeutetuksi ja päättänyt, että Italian tasavalta on laiminlyönyt EY:n perustamissopimuksen 48 artiklassa (nykyisin 39 artikla) määriteltyjä velvollisuuksiaan, koska se ei ole huolehtinut entisten kieltenopettajien oikeuksista. Edellä mainittujen tuomioistuimen päätösten vuoksi kysyn: 1. Tietääkö komissio, onko Italian tasavalta tällä välin säätänyt entisten kieltenopettajien oikeuksista kansallisella tasolla 39 artiklan mukaisesti? 2. Jos näin ei ole, aikooko komissio ryhtyä tuomioistuimen 26. kesäkuuta 2001 antaman päätöksen (C-212/99) mukaisiin toimiin Italian tasavaltaa vastaan perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti? Aikooko komissio vaatia edellä mainitun päätöksen noudattamista ja anoa tuomioistuimelta uhkasakon asettamista, mikäli Italia ei edelleenkään noudata päätöstä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2002) Komissio lähetti 31. tammikuuta 2002 Italian viranomaisille virallisen ilmoituksen ja pyysi niiltä tietoja toimenpiteistä, joihin Italia on ryhtynyt yhteisöjen tuomioistuimen 26. kesäkuuta 2001 asiassa C-212/99 antaman tuomion täytäntöönpanemiseksi. Jos komissio katsoo, ettei Italia ole toteuttanut tällaisia toimenpiteitä, tai jos toimenpiteitä pidetään epätyydyttävinä tai riittämättöminä, komissio voi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdan mukaisesti antaa perustellun lausunnon. Jos Italia jättää toteuttamatta tuomion täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet komission asettamassa määräajassa, komissio voi viedä asian uudelleen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0377/02

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(19. helmikuuta 2002)

Aihe: Laittomien ja laillisten metsästäjien omavaltaisuudet

On tunnettua, että lailliset ja laittomat, paatuneet metsästäjät tappavat jatkuvasti Kreikassa ampumalla harvinaisia muuttolintuja ja muita lintuja. Kreikkalaisten ympäristöjärjestöjen sinnikkäästi esittämistä valituksista huolimatta mitään ei ole tehty tämän raakalaismaisen urheilulajin rajoittamiseksi, vaikka se maksaa joka vuosi tuhansien viattomien eläinten hengen, eivätkä metsästysaseiden ihmisillekään aiheuttamat vakavat loukkaantumiset ja kuolemantapaukset ole harvinaisia.

Miten komissio suhtautuu siihen, että metsästäjät ampuvat jatkuvasti harvinaisia lintuja Kreikassa? Mikä on sen arvio siitä, milloin tämä huolestuttava ja takapajuinen metsästysharrastus voitaisiin kokonaan kieltää? Onko metsästyskausi Kreikassa pidempi vai lyhyempi kuin muissa EU:n jäsenvaltioissa?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(21. maaliskuuta 2002)

Harvinaisten lintujen tappaminen on yleisesti ottaen kielletty yhteisön lainsäädännössä (luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY(1)), ja kansallisten viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön noudattamisen valvomiseksi. Tällä perusteella komissio haluaa kiinnittää Kreikan viranomaisten huomion parlamentin jäsenen esittämiin huolenaiheisiin, joissa painotetaan näitä laittomia toimia koskevien tehokkaiden valvontamekanismien tarpeellisuutta.

Metsästys on täysin laillista toimintaa lintudirektiivin mukaan. Metsästys kuitenkin rajoitetaan tiettyihin direktiivin liitteessä II lueteltuihin lajeihin, ja siihen sovelletaan direktiivin 7 artiklassa vahvistettuja erityisedellytyksiä. Jäsenvaltioiden viranomaisten on 7 artiklan 4 kohdan mukaan erityisesti varmistettava, että metsästys vastaa kyseisten lintulajien järkevän hyödyntämisen ja ekologisesti tasapainoisen sääntelyn periaatteita, ja että metsästystä koskevan lainsäädännön alaisia lajeja ei metsästetä pesimisaikana eikä eri lisääntymis- ja poikastenkasvatusvaiheissa eikä, kun on kyse muuttavista lajeista, lintujen palatessa pesimisalueilleen. Komissio ei aio ehdottaa yleistä metsästyskieltoa, mutta toteuttaa kaikki tarvittavat myös oikeudelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että metsästystä koskevat direktiivin vaatimukset saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti eri metsästettävien lajien metsästyskausi eri jäsenvaltioissa riippuu useista tekijöistä ja erityisesti kyseisten lajien biologiasta. Tästä syystä yhden ainoan kiinteän metsästyskauden toteuttaminen ei ole mahdollista. Kreikan metsästyskauden ja muiden jäsenvaltioiden metsästyskausien vertailulla olisi näin ollen vain vähän arvoa. On kuitenkin huomattava, että monien muuttavien lajien metsästyskautta Kreikassa lyhennettiin vastikään komission oikeudellisten toimenpiteiden seurauksena.

(1) EYVL L 103, 25.4.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0151/02 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) ja Hans Karlsson (PSE) komissiolle. Tehtaan sulkeminen rakennetuen yhteydessä — Gislavedin tehdas Ruotsissa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0151/02 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) ja Hans Karlsson (PSE) komissiolle (1. helmikuuta 2002) Aihe: Tehtaan sulkeminen rakennetuen yhteydessä Gislavedin tehdas Ruotsissa Rengasvalmistaja Continental on päättänyt lopettaa autonrenkaiden valmistuksen Ruotsissa. Päätös merkitsee noin 800 työntekijän joutumista työttömäksi ja vaikuttaa myös suoraan muun muassa yrityksen tuotteiden kuljetuksista vastaaviin alihankkijoihin. Sulkeminen vaikuttaa välillisesti myös kauppaan ja paikkakunnan muihin sekä julkisiin että yksityisiin palveluihin, sillä niistäkin häviää työpaikkoja. Sulkemisen perusteeksi on ilmoitettu se, että siirtäessään tuotannon Portugaliin yritys pääsee hyötymään EY:n rakennetuesta. Saamiemme tietojen mukaan tämä EU:n tuki muuttaa tuotannon kaupallisesti kannattavaksi, mitä se ei muussa tapauksessa olisi. Edellä mainitun vuoksi tiedustelemme komissiolta: 1. Onko oikein, että EU:n rakennetukea käytetään tuotannon ja työpaikkojen siirtämiseen toiseen jäsenvaltioon? 2. Jos vastaus on myönteinen, onko komissio siinä tapauksessa valmis tarkistamaan näitä säännöksiä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2002) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan suullisiin kysymyksiin H-0009/02 (Jonas Sjöstedt), H-0031/02 (Per Gahrton) ja H-0040/02 (Olle Schmidt) parlamentin helmikuun 2002 ensimmäisen istunnon kyselytunnilla annettuihin komission vastauksiin(1). (1) Kirjallinen vastaus 5. helmikuuta 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0085/02

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(25. tammikuuta 2002)

Aihe: Julkinen pääsy Euroopan luonnonsuojelualueille

Onko komission tarkoituksena edistää lainsäädäntöä, jolla ihmisten oikeuksia päästä Euroopan luonnonsuojelualueille ja erityisesti Natura 2000 -ohjelman mukaisesti suojelluille erityisalueille laajennetaan tai turvataan, siinä määrin kuin se on mahdollista vaarantamatta tai vahingoittamatta suojelua vaativia lajeja?

Onko komissio tietoinen mistään jäsenvaltioiden yhdessä ehdottamista lainsäädäntöön liittymättömistä aloitteista, joilla tämän tavoitteen toteutusta edistetään?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(1. maaliskuuta 2002)

Komission tarkoituksena ei ole edistää lainsäädäntöä, jolla laajennettaisiin yleisön oikeuksia käyttää luonnonalueita virkistystarkoituksiin yhteisössä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ei määrätä yhteisön toimivallasta tällä alueella. Komissio haluaa kuitenkin lisätä yleisön tietoisuutta ja mahdollisuuksia nauttia Natura 2000 -alueista, mutta tämä on toteutettava luonnonsuojeluarvoihin puuttumatta. Moniin LifeNature-ohjelmasta rahoitettuihin hankkeisiin sisältyy merkittäviä vierailijapalveluihin ja -hallintoon liittyviä osia (esim. vierailijakeskukset, luontopolut ja kävelyreitit sekä tiedotus- ja valistusmateriaali).

Tämänvuotisen Green Week -ympäristöviikon yhteydessä komissio tukee yhdessä Eurosite-järjestön (luonnonsuojelualueiden hallintaorganisaatioiden Euroopan laajuinen järjestö) kanssa Green Days -ohjelmaa, jolla Natura 2000 -alueiden hallinnasta vastaavia tahoja rohkaistaan järjestämään alueillaan yleisötapahtumia. Tavoitteena on lisätä yleisön tietoisuutta yksittäisten suojelualueiden tärkeydestä ja Natura 2000 -suojelualueiden verkosta kokonaisuutena. Tämänvuotisen kokemuksen perusteella komissio harkitsee, tuleeko tapahtumasta jokavuotinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0266/02

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(1. helmikuuta 2002)

Aihe: Barcelonan Eurooppa-neuvoston valmistelut

Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti vuonna 2000 jäsenvaltioita työskentelemään yhdessä komission kanssa kilpailun lisäämiseksi paikallisverkoissa ennen vuoden 2000 loppua

ja kilpailun vapauttamiseksi tilaajayhteyksissä, jotta Internetin käyttökustannuksia voitaisiin oleellisesti alentaa. Mitä Internetin käyttökustannusten alennuksia on saatu aikaan EU:ssa Lissabonin huippukokouksen jälkeen?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(6. maaliskuuta 2002)

Luettelo Internetin käyttömaksuista jäsenvaltioissa maaliskuussa 2000 (Lissabonin Eurooppa-neuvoston kokouksen, joka pidettiin 23. ja 24. maaliskuuta 2000, aikaan) ja elokuussa 2001 (viimeisimmät saatavissa olevat tiedot) lähetetään suoraan parlamentin edustajalle ja parlamentin sihteeristölle. Näistä tiedoista käy ilmi, että käyttömaksut ovat alentuneet koko yhteisössä 1937 % Internetin käyttöasteesta riippuen. Yleisesti ollaan sitä mieltä, että neljän tyyppisistä tiedoista merkityksellisimpiä ovat 20 tunnin käyttöä iltaisin ja viikonloppuisin ja 40 tunnin käyttöä päivisin osoittavat luvut, joista ensimmäinen vastaa tyypillistä yksityistalouden Internet-käyttöä ja jälkimmäinen tyypillistä yrityksen Internet-käyttöä.

On kuitenkin syytä ottaa huomioon, että koska käytettävissä on useita tariffijärjestelmiä sekä puhelinliikenteelle että Internet-palveluntarjoajien liittymille, kattavaa analyysiä Internetin käyttömaksuista ei voi tehdä. Edellä mainitun luettelon tiedot koskevat alhaisimpia hintoja, joita suurin teleoperaattori soveltaa kuhunkin OECD:n (taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö) menetelmän mukaisesti valittuun käyttäjäprofiiliin. Muiden teleoperaattorien ja Internet-palveluntarjoajien käyttämät hinnat saattavat erota esitetyistä ja hyvinkin olla alhaisempia.

On myös muistettava, että tilaajayhteyksien eriytetystä tarjoamisesta 18. joulukuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2887/2000(1) tuli voimaan vasta vuoden 2001 alussa. Kun otetaan huomioon aika, jonka kilpailijat tarvitsevat laiteinvestointeihin ja infrastruktuurin käyttöönottoon, tilaajayhteyksien eriytetyn tarjonnan vaikutukset hintoihin eivät näy välittömästi. Komissio on myös huomauttanut seitsemännessä raportissaan televiestinnän sääntelypaketin täytäntöönpanosta(2), että tilaajayhteyksien eriytetyn tarjonnan toteuttaminen yhteisössä on tähän mennessä osoittautunut pettymykseksi. Tässä yhteydessä on pantava merkille, että muut sääntelyyn tai markkinoihin liittyvät toimenpiteet, kuten kiinteähintaisten yhteenliittämisjärjestelyjen tarjoaminen, todennäköisesti vaikuttavat Internetin käyttömaksuihin. Komissio seuraa kehitystä tarkasti erityisesti siitä syystä, että komission tarkoituksena on edistää laajakaistayhteyksiä.

(1) EYVL L 336, 30.12.2000.

(2) KOM(2001) 706 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0019/02

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(14. tammikuuta 2002)

Aihe: Kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien kunnioittaminen Laon demokraattisessa kansantasavallassa

Euroopan parlamentti hyväksyi 15. helmikuuta 2001 kiireellisen päätöslauselman(1) ja välitti sen komissiolle. Päätöslauselmassa tuotiin esille laosilaisten mielipidevankien tapaus. Vangeista viisi on lokakuun 26. päivän 1999 liikkeen jäseniä eli Keuakoun, Sisa-At, Phengphanh,

Chanmanivong ja Keochay, jotka pidätettiin edellä mainittuna päivänä ja jotka ovat olleet siitä lähtien kadoksissa. Päätöslauselmassa vaadittiin Laosin viranomaisia vapauttamaan kaikki mielipidevangit ja takaamaan heille perusoikeuksien täydellisen harjoittamisen sekä takaamaan kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet ratifioimalla ja panemalla täytäntöön asiaa koskevat Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimukset.

Komission jäsen Patten vastasi komission puolesta kirjalliseen kysymykseen P-3175/01(2) 6. joulukuuta 2001 ja totesi, että komissio korostaa päättäväisesti tarvetta lisätä kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien kunnioittamista Laosissa.

1. Mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä Euroopan parlamentin 15. helmikuuta 2001 antaman päätöslauselman vaatimusten osalta?

2. Onko komissio virallisesti pyytänyt Laosin viranomaisilta lisätietoja 26. lokakuuta 1999 pidätettyjen opiskelijajohtajien kohtalosta, joista ei ole saatu tämän jälkeen mitään tietoja? Jos ei ole, miksi ei? Jos on, millaisin tuloksin?

3. Eikö komission mielestä ole välttämätöntä kutsua koolle Euroopan unionin ja Laon demokraattisen kansantasavallan välisen yhteistyösopimuksen 14 artiklassa tarkoitettu sekakomitea ja vaatia, että Laosin viranomaiset takaavat ihmisoikeuksien julistuksessa tunnustetut kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet sekä ottavat huomioon Euroopan parlamentin 15. helmikuuta 2001 hyväksymään päätöslauselmaan sisältyvät vaatimukset?

(1) EYVL C 276, 1.10.2001, s. 281.

(2) Katso sivu 67.

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(7. helmikuuta 2002)

Kuten komission arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen P-3175/01 antamassa vastauksessa todetaan, komissio on osallistunut unionin virallisiin yhteydenottoihin tietojen saamiseksi poliittisista vangeista, mukaan luettuna lokakuussa 1999 pidätettyjen henkilöiden ryhmä. Komissio on myös ottanut esille poliittisia vankeja koskevan kysymyksen sekä muita ihmisoikeuksiin liittyviä kysymyksiä kahdenvälisissä tapaamisissaan Laosin viranomaisten kanssa.

Komissio ei aio kutsua sekakomiteaa koolle hätäistuntoon tässä vaiheessa, sillä Laosia koskevien ihmisoikeuskysymysten esille tuomiseksi on edelleen käytettävissä muita kanavia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0073/02 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Ruumiiden kotiin palauttaminen jäsenvaltioiden välillä.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0073/02 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (25. tammikuuta 2002) Aihe: Ruumiiden kotiin palauttaminen jäsenvaltioiden välillä Onko komissio tietoinen niistä lukuisista viivästyksistä, kuluista ja kärsimyksistä, joita perheet kohtaavat yrittäessään palauttaa ruumiin alkuperäjäsenvaltioon toisesta jäsenvaltiosta? Koska jäsenvaltioilla on asiassa erilaisia käytänteitä ja asetuksia, onko komissio valmis tutkimaan aihetta ja tekemään ehdotuksia yhteisen politiikan hyväksymiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0073/02, E-0087/02,E-0210/02, E-0344/02, E-0346/02, P-0407/02 ja E-0679/02 (25. maaliskuuta 2002) Komissio myöntää, että toisessa jäsenvaltiossa kuolleen henkilön ruumiin siirtäminen kotijäsenvaltioon on vaikea ja arkaluontoinen asia, joka saattaa aiheuttaa suurta kärsimystä vainajan perheelle. Komissio on tietoinen joistakin yksittäistapauksista erityisesti koska viime aikoina on esitetty kirjallisia kysymyksiä tapauksista, joissa vainajan siirtäminen jäsenvaltiosta toiseen on ollut ongelmallista. Komissiolla ei kuitenkaan ole tietoja tai tilastoja, joista saisi yleiskuvan mahdollisesta ongelmasta ja sen laajuudesta. Tällaiset seikat herättävät mahdollisesti kysymyksiä, joista osa koskee yhteisön politiikan eri aloja, kuten liikennettä, terveyttä ja vapaata liikkuvuutta. Näyttää kuitenkin siltä, että yhteisöllä ei ole selkeää toimivaltaa, joka kattaa kaikki nämä aspektit. Ruumiiden kuljettamisesta määrätään kansainvälisessä Berliinin sopimuksessa (1937, nro 4391 Kansainliiton sopimussarja) ja Euroopan neuvoston syyskuussa 1973 tekemässä ruumiiden kuljettamista koskevassa sopimuksessa. Joka tapauksessa on muistettava, että vainajien kuljetusta sääntelevien jäsenvaltioiden on yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti sovellettava kaikkia vaatimuksia syrjimättömällä tavalla. Myös kaikkien kansanterveyteen perustuvien poikkeusten on noudatettava tuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Edellä esitetyn perusteella komissio seuraa asiaa tarkasti, muttei toistaiseksi aio ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0335/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Hevosten tuonti.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0247 - 0247



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0335/02 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (12. helmikuuta 2002) Aihe: Hevosten tuonti Voisiko komissio ilmoittaa, kuinka monta elävää hevosta tuotiin KIE-maista Euroopan unioniin vuosina 2000 ja 2001? Voisiko komissio erityisesti ilmoittaa, kuinka monta elävää hevosta näinä kahtena vuonna tuotiin Euroopan unioniin seuraavista maista: 1. Puola 2. Liettua 3. Romania? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 2002) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0223/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Barbados.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0200 - 0201



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0223/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Barbados Voiko komissio antaa selonteon Barbadosta koskevista hankkeista, jotka on hyväksytty rahoitettaviksi Euroopan unionin talousarviosta vuonna 2001, ja ilmoittaa rahoituksen kokonaissumman? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 ja E-0228/02 (25. maaliskuuta 2002) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0099/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. BKT:n alueellinen kasvu.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0182 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0099/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. tammikuuta 2002) Aihe: BKT:n alueellinen kasvu Voiko komissio laskea kutakin aluetta koskevan hajonnan keskiarvosta kymmeneltä vuodelta ja asettaa kunkin alueen neljään kvartiiliin perustuen siihen, miten kaukana alueet ovat niiden aikaisemmasta nimellisestä BKT-kasvun keskiarvosta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0098/02 ja E-0099/02 (20. maaliskuuta 2002) Arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle lähetetään kopio taulukoista, joissa asiaa koskevat tiedot esitetään. On otettava huomioon, että - laskelmat on tehty kansallisessa valuutassa (kaikkien EU:n jäsenvaltioiden osalta euroissa) ilmaistun bruttokansantuotteen (BKT) perusteella, jotta vaihtokurssien muutokset ja alueelliset väestönmuutokset eivät vääristä kasvulukuja - tietoja on toimitettu vuodesta 1995 alkaen Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96(1) mukaisesti; jos tiedot koskisivat pidempää ajanjaksoa, yhdenmukaiseen alueluokituksen NUTS 2 -tasoon tehdyt muutokset vaikuttaisivat niihin - kaikki näissä laskelmissa käytetyt perustiedot löytyvät verkkosivulta http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-catalogue/EN?catalogue=Eurostat; lisäksi tämä tietopankki sisältää yksityiskohtaisempia tietoja esimerkiksi yhdenmukaisen alueluokituksen NUTS 3 -tasosta. Vuoden 2000 tiedot ovat saatavilla tammikuussa 2003. (1) EYVL L 310, 30.11.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0218/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Angola.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0199 - 0199



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0218/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Angola Voiko komissio ilmoittaa, mitä Angolaa koskevia hankkeita EU:n talousarviosta rahoitettiin 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli Angolaa koskevien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0215/02, E-0216/02, E-0217/02,E-0218/02, E-0219/02, E-0220/02, E-0221/02, E-0222/02, E-0223/02,E-0224/02, E-0225/02, E-0226/02, E-0227/02 ja E-0228/02 (25. maaliskuuta 2002) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0275/02 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle. Saksalaisen erikoislääkärintutkinnon tunnustaminen Korfulla Kreikassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0205 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0275/02 esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle (8. helmikuuta 2002) Aihe: Saksalaisen erikoislääkärintutkinnon tunnustaminen Korfulla Kreikassa Kreikan terveysministeriön 13. lokakuuta 2000 tekemän päätöksen (Nr. Y9a/6376) mukaan gynekologi, joka on suorittanut Saksassa naistentautien erikoislääkärin tutkinnon ja hallitsee näin ollen myös ultraäänitutkimukset, ei ole Kreikassa heti pätevä tekemään ultraäänitutkimuksia. Sen sijaan hänen on suoritettava 6 kuukauden täydennyskoulutusjakso sairaalassa ja läpäistävä sen jälkeen koe. Onko tämä EU:n direktiivien mukaista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2002) Lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta 5. huhtikuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/16/ETY(1) perustuu koulutusta koskevien vähimmäisvaatimusten yhdenmukaistamiseen ja direktiivissä lueteltujen lääkärintutkintojen automaattiseen tunnustamiseen. Direktiivi koskee sekä yleislääkäreitä että sen piiriin kuuluvia erikoislääkäreitä. Erikoistumisalat voivat olla kaikille tai vähintään kahdelle jäsenvaltiolle yhteisiä. Ensiksi mainitussa tapauksessa tutkinto tunnustetaan automaattisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jälkimmäisessä tapauksessa taas ainoastaan niissä jäsenvaltioissa, joiden osalta kyseinen erikoistumisala on sisällytetty direktiiviin. Gynekologia on kaikille jäsenvaltioille yhteinen erikoistumisala, ja se edellyttää vähintään neljän vuoden koulutusta. Kreikan viranomaisten on tämän vuoksi automaattisesti tunnustettava Saksan tutkinto Frauenheilkunde und Geburtshilfe, jos tutkinnon on suorittanut jäsenvaltion kansalainen tai kolmannen maan kansalainen, jolla on työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15. lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68(2) 11 artiklan mukaisia lisäoikeuksia. Lisäkokeet ennen tunnustamisen myöntämistä ovat tämän vuoksi direktiivin 93/16/ETY vastaisia. (1) EYVL L 165, 7.7.1993, suomenkielinen erityispainos, alue 6, nide 4, s. 102. (2) EYVL L 257, 19.10.1968, suomenkielinen erityispainos, alue 5, nide 1, s. 33.