ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2566/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (24. heinäkuuta 1997) Aihe: ¨Toisen mahdollisuuden¨ koulut Europe-lehden numeron 6988 (5. kesäkuuta 1997) mukaan Euroopan unionin eri alueille on perustettu kuusi ¨toisen mahdollisuuden¨ koulua. Yksi näistä on perustettu Attikan lääniin Kreikkaan. Komissiolta kysytään: 1. Mistä ohjelmasta tätä toimenpidettä rahoitetaan ja millä summalla? 2. Miten edellä mainittu Attikan hanke etenee ja kenelle se on suunnattu? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 1997) 1. Komissio antaa teknistä apua projektien johtajille kolmen kunnan alueella (Ateena, Peristeri ja Nikea) valitsemalla konsultin, joka auttaa määrittämään paikallisella, kansallisella ja yhteisön tasolla käytettävissä olevat taloudelliset resurssit. Yhteisön osalta kyseeseen tulevat menojen luonteesta riippuen Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tavoite 1 sekä Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tavoitteet 3 ja 4. Asiassa noudatetaan rakennerahastojen tavanomaisia ohjelmakausia ja menettelyjä. Näitä kokeiluhankkeita varten ei ole olemassa erillistä budjettikohtaa. 2. Kokeiluhankkeiden tavoitteena on tarjota työttömille sekä perustaitoja ja muodollista pätevyyttä vailla oleville nuorille koulutuksen avulla uusi mahdollisuus integroitua sosiaaliseen ja työelämään. Nämä nuoret ovat epäonnistuneet koulussa, mutta ovat jo ohittaneet oppivelvollisuusiän. Toistaiseksi komission toiminnan periaatteena on ollut yksi projekti jäsenvaltiota kohti, ja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa projekteja on pantu vireille Ranskassa (Marseille), Espanjassa (Bilbao), Suomessa (Hämeenlinna), Saksassa (Halle), Portugalissa (Seixal), Kreikassa (Attiki), Alankomaissa (Heerlen) ja Tanskassa (Ribe). Komissio on myös parhaillaan perustamassa eurooppalaista verkostoa tietojen vaihtamiseksi eri kokeiluhankkeiden välillä sekä toisaalta kokeiluhankkeiden ja jäsenvaltioiden muiden hyviin käytäntöihin liittyvien aloitteiden kesken.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2095/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (19. kesäkuuta 1997) Aihe: Elektroniikkaromu 1. Mitä suunnitelmia on olemassa elektroniikkaromuun sisältyvien myrkyllisten aineiden kuten palamista hidastavien aineiden tai raskasmetallien välttämiseksi? 2. a) Kuinka monella tehtaalla EU:ssa on lupa käsitellä halogeenipohjaisia palamista hidastavia aineita? 2. b) Onko näitä tehtaita tarpeeksi? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (9. syyskuuta 1997) 1. Yhteisön lainsäädännössä ei toistaiseksi ole säädöksiä, jotka koskisivat erityisesti sellaisten myrkyllisten aineiden välttämistä, joiden hävittäminen aiheuttaa huomattavia ympäristöongelmia. Komissio on kuitenkin tietoinen eri kansallisista tutkimushankkeista, jotka koskevat yksittäisiä raskasmetalleja, kuten elohopeaa tai halogenoituja palamista estäviä aineita, joita käytetään elektroniikkatuotteissa. Hankkeissa tutkitaan tällaisten käytetyissä elektroniikka- ja sähkölaitteissa esiintyvien aineiden ympäristövaikutuksia ja mahdollisuuksia korvata ne muilla aineilla uusissa laitteissa. 2 a.) Halogeenipohjaista palosuojattua ainetta voidaan sen kulloisestakin koostumuksesta riippuen mahdollisesti pitää vaarallisena jätteenä vaarallisia jätteitä koskevan direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdassa ((EYVL L 377, 31.12.1991. )) tarkoitetussa merkityksessä. Sellaisessa tapauksessa näihin aineisiin sovellettaisiin kyseisen direktiivin artiklaa 8. Direktiivin 8 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto niistä laitoksista, jotka huolehtivat vaarallisista jätteistä ensisijaisesti kolmansien osapuolten lukuun ja jotka todennäköisesti kuuluvat direktiivin 75/442/ETY 5 artiklassa ((EYVL L 194, 25.7.1975. )) tarkoitettuun yhtenäiseen verkostoon. Vaikka jäsenvaltioiden oli toimitettava kyseinen tieto komissiolle viimeistään 12 päivänä joulukuuta 1994, komissio on toistaiseksi saanut vain Alankomaiden, Saksan, Suomen ja Espanjan laitoksia koskevat tiedot. Mikään näistä laitoksista ei ole erikoistunut halogenoitujen palamista estävien aineiden käsittelyyn. Komissiolla ei ole tietoja laitoksista, joilla olisi erityislupa käsitellä halogenoituja palamista estäviä aineita. 2 b.) Koska halogenoitujen palamista estävien aineiden käsittelyyn erikoistuneiden laitosten tarkka lukumäärä ei ole tiedossa, on mahdotonta arvioida, onko sellaisia laitoksia riittävästi.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2093/97 komissiolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (19. kesäkuuta 1997) Aihe: UNGASS-konferenssi 23. - 27.6.1997 Mihin toimenpiteisiin EU aikoo ryhtyä saavuttaakseen liikenne- ja maatalousalan hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevan tavoitteensa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Liikenteen alalla henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtäävän yhteisön strategian ((KOM (95) 689 lopullinen, neuvoston päätelmät (25.6.1996). )) täytäntöönpanon odotetaan olevan merkittävin tekijä hiilidioksidipäästöjen pienentämisessä. Hiilidioksidipäästöjä on mahdollista pienentää myös vähentämällä liikennettä kaupunkialueilla ja parantamalla maantiekuljetuksia (logistiikkaa koskevat parannukset). Pitkän aikavälin toimia puolestaan ovat muun muassa kuljetusmuodosta toiseen ja erityisesti maantiekuljetuksista rautatiekuljetuksiin siirtymisen edistäminen, lyhyen matkan merikuljetusten suosiminen, liikenteen hallintajärjestelmiä koskevat ohjelmat ja oikeudenmukaiset ja tehokkaat hinnat. Maatalouden suurin ongelma on metaanipäästöt, jotka voidaan ilmaista hiilidioksidiyksikköinä. Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) vuonna 1992 tehty uudistus jäädytti metaanipäästöjen kasvun joillakin eläinloilla, mikä puolestaan pysäytti karjan metaanipäästöjen kasvun. Naudanliha-alalla tuotanto on tasoittunut vuodesta 1992 lähtien nautojen lukumäärän vähenemisen vuoksi. Maitotalousalan tuotanto on ollut muuttumaton kiintiöjärjestelmän käyttöönoton jälkeen vuonna 1984, ja lypsylehmien lukumäärä on vähentynyt merkittävästi. Lammasalalla pitkään jatkunut kasvusuuntaus pysähtyi vuonna 1992, jolloin otettiin käyttöön palkkiokiintiöjärjestelmä. Tuotanto on sittemmin tasoittunut ja lampaiden lukumäärä on vähentynyt merkittävästi. Siipikarja- ja sikatalousalalla sekä eläinten lukumäärä että tuotanto ovat jatkuvasti kasvaneet, sillä kysyntä on kasvanut ja mainitut alat ovat myös hyötyneet vuoden 1992 YMP-uudistuksen jälkeen entistä kilpailukykyisemmistä viljan hinnoista. YMP:ssä ei ole suunniteltu erityisiä toimenpiteitä, joiden ainoana tarkoituksena olisi hiilidioksidipäästöjen pienentäminen. Tuotannon rajoittaminen ja eläinten lukumäärän väheneminen nauta- ja lammasalalla johtavat kuitenkin maatalouden alalla näistä lähteistä peräisin olevien kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärän (mukaan lukien metaani) vähenemiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1799/97 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) - komissiolle (28. toukokuuta 1997)

Aihe: Yksityisten ajoneuvojen eriarvoinen verotuskohtelu Kreikan ja muiden EU-maiden markkinoilla

Kreikan tasavalta peruutti lailla 2459/97 ainoastaan ajoneuvon osalta henkilökohtaisten tavaroiden maahantuonnin verovapauden; tämä peruutus koskee vain yhtä kotimaahan palaavien kreikkalaisten luokkaa, nimittäin niitä, jotka palaavat asettuakseen pysyvästi Kreikkaan oleskeltuaan ulkomailla ja oltuaan siellä työsuhteessa tai itsenäisinä ammatinharjoittajina yli kaksi vuotta yhtäjaksoisesti.

Lisäksi laissa määrätään valmistevero ja arvonlisävero, joiden suuruus määräytyy sen mukaan, mikä on niiden omistajien lopullisen Kreikkaan asettumisen päivämäärä; vaadittavien verojen määrän perusteena pidetään siis tulliviranomaisten vaatiman muuttotodistuksen antamis- ja saamispäivämäärää. Sitä ei oteta huomioon, että ajoneuvoja ei ole hankittu yhteisön sisäisen kaupan kautta Kreikkaan maahantuotuina käytettyinä henkilöautoina, joita verotettaisiin mikäli ajoneuvo olisi aiemmin rekisteröity muissa jäsenvaltioissa. Lisäksi verotusarvoa määritettäessä ei oteta lainkaan huomioon autojen arvon alentumista.

Haluaisin saada tietää: Mitä mahdollisuuksia komissiolla on toteuttaa toimenpiteitä näiden verojen peruuttamiseksi, ottaen huomioon että ajoneuvojen omistajat eivät koskaan olisi ostaneet ajoneuvojaan, jos he olisivat tienneet, että heille määrätään verot?

Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 1997)

Arvoisa parlamentin jäsen viittaa tilanteeseen, jossa luonnolliset henkilöt, jotka ovat ostaneet ajoneuvon ja maksaneet siitä arvonlisäveron siinä jäsenvaltiossa, jossa on heidän vakituinen asuinpaikkansa, siirtävät ajoneuvonsa toiseen jäsenvaltioon, johon he aikovat perustaa uuden vakituisen asuinpaikkansa.

Kyseisessä tapauksessa yhteisön lainsäädännön ja erityisesti kuudennen arvonlisäverodirektiivin (77/388/ETY) ((EYVL L 145, 13.6.1977. )) mukaan arvonlisäveroa ei saa periä uudelleen.

Komissio pyytää kysyjää ilmoittamaan mahdollisista hänen tietämistään erityistapauksista, jotta se pystyisi tutkimaan ne. Komissio ryhtyisi tarvittaviin toimenpiteisiin, mikäli se toteaisi, että yhteisön oikeuden periaatteita ei ole noudatettu.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0118



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2508/97 komissiolle esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) (22. heinäkuuta 1997) Aihe: Italian viranomaisten asettamat byrokratiaan ja rahoitukseen liittyvät esteet ESR:lle, ADAPT-ohjelmalle sekä Now-, Horizon- ja YouthStart-aloitteille Erään vertailevan tutkimuksen mukaan Italia on ainoa unionin jäsenvaltio, joka määrää rahallisista sitoumuksista pankkitakausten muodossa toimijoille (lähes aina voittoa tavoittelematta), jotka saavat rahoitusta Euroopan sosiaalirahastolta, ADAPT-ohjelmalta ja työllisyysaloitteilta (Now, Horizon ja YouthStart). Italian työllisyysministeri täsmensi 9. toukokuuta 1997 antamassaan tiedotteessa, että takaus on oltava myös yhteisön varoista maksettavista maksuista. Aikooko komissio vahvistaa viipymättä, onko Italian valtion määräämä pankkitakaus EU:n varojen saamiseksi voimassa olevien perustamissopimusten mukainen? Aikooko komissio myös vahvistaa ja selvittää lopullisesti, sovelletaanko myös muissa jäsenvaltioissa vastaavanlaisia menettelyitä? Aikooko komissio vielä pyytää Italian valtiota lopettamaan toiminta, jolla estetään voimakkaasti Euroopan sosiaalirahastolle ja työllisyysaloitteille komission vahvistamia kulutavoitteita? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (9. syyskuuta 1997) On jäsenvaltion päätettävissä, asettaako se pankkitakauksen kansallisen ja yhteisön tuen myöntämisen ehdoksi. Tällainen menettelytapa ei periaatteessa ole yhteisön lainsäädännön vastainen. Pankkitakuun laaja käyttö on yleistä vain Italiassa. Muut jäsenvaltiot soveltavat myönnettyjen luottojen suojatoimenpiteitä. Päätös pankkitakuujärjestelmän käyttöönotosta kuuluu jäsenvaltion oikeudelliseen toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2062/97 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) - komissiolle (16. kesäkuuta 1997) Aihe: 24 tunnin matkustuslupa yhden päivän pituisille matkoille Ranskaan ja/tai Belgiaan Vasta vähän aikaa sitten Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli mahdollista saada 24 tunnin lupa Ranskaan ja/tai Belgiaan tehtävää yhden päivän matkaa varten ilman Yhdistyneen kuningaskunnan passia. Tämä lupa on nyt poistettu käytöstä, millä on huomattava merkitys Lontoon ja kaakkois-Englannin päivän pituisia matkoja järjestävälle liiketoiminnalle. Voiko komissio kertoa minulle, olisiko mahdollista ottaa tämä lupa uudelleen käyttöön, ja jos, niin mikä olisi todennäköinen aikataulu sille? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 1997) Yhteisön oikeudessa ((Jäsenvaltioiden työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkumista ja oleskelua yhteisön alueella koskevien rajoitusten poistamisesta annetun direktiivin 68/360/ETY 2 ja 3 artikla (EYVL N:o L 257, 19.10.1968) )) säädetään, että unionin kansalaisella on oikeus saapua ja jäädä toiseen jäsenvaltioon todistamalla henkilöllisyytensä voimassa olevalla henkilötodistuksella tai passilla. Jäsenvaltioiden on myönnettävä lainsäädäntönsä mukaisesti näille henkilöille henkilötodistus tai passi taikka uudistettava se. Passin on oltava voimassa ainakin kaikissa jäsenvaltioissa sekä niissä maissa, joiden kautta sen haltijan on kuljettava matkustaessaan toiseen jäsenvaltioon. Jos passi on ainoa asiakirja, jonka perusteella henkilö voi laillisesti poistua maasta, sen voimassaoloajan on oltava vähintään viisi vuotta. Eräät jäsenvaltiot ovat joskus tehneet kahdenvälisiä sopimuksia, joissa Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämä lyhytaikainen matkustuslupa tunnustetaan asianmukaiseksi matkustusasiakirjaksi. Koska jäsenvaltiot neuvottelivat ja allekirjoittivat nämä sopimukset itsenäisesti, niillä on myös oikeus irtisanoa ne.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2151/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (23. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - merkintöjen sisältö Mitä tietoa merkintöihin on sisällytettävä ja missä muodossa? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 ja E-2205/97 (17.9.1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2033/97 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) - komissiolle (13. kesäkuuta 1997) Aihe: Alitalian uudelleenjärjestelyjä koskeva suunnitelma Euroopan komissio on noin vuoden ajan Rooman sopimuksen 92 ja 93 artiklan mukaista menettelyä noudattaen tarkastellut italialaisen lentoyhtiö Alitalian uudelleenjärjestelyjä koskevaa suunnitelmaa, joka olennaisilta osin koostuu yli 3 100 miljardin suuruisesta pääomansiirrosta; tästä 1 500 miljardin suuruisen osuuden maksamisesta pitäisi vastata julkinen IRI-holdingyhtiö, jolla on hallussaan 90 % Alitalian yhtiöpääoman osuuksista. Komission tähän mennessä esittämät näkemykset eivät ole olleet myönteisiä: Italian viranomaisten Alitalian taloudellisen tilanteen tulevaisuudesta esittämiä ennusteita kohtaan tunnetaan itse asiassa useita epäilyksiä, samoin on esitetty epäilyksiä uuden Alitalia Team SpA - yhtiön todellisista edellytyksistä vähentää toimintakustannuksia tosiasiallisesti ja pysyvällä tavalla. Samassa yhteydessä aiemmin esittämissäni kahdessa kysymyksessä olen tuonut esiin tilanteen Alitalian ja Alitalia Teamin toimeksiantamien joidenkin liikennepalvelujen osalta, jotka liittyvät Fiumicinon (Rooma) Leonardo da Vincin lentokentän toimintoihin. Nämä palvelut on hiljattain annettu hoidettaviksi muutamille yhtiöille, jotka olen eritellyt tarkemmin edellä mainituissa kysymyksissä, asiasta tarjouspyyntöä esittämättä, toisin sanoen Alitalia ja Alitalia Team eivät siis ole varmistaneet taloudellisuus- ja laatuvaatimusperusteiden noudattamista tehdyissä sopimuksissa. Muutamien yksinkertaisten tarkastelujen perusteella voidaan todeta, että jos sopimukset olisi tehty toisella tavoin, olisi voitu saavuttaa huomattavia säästöjä. Edellä esitettyjen huomioiden johdosta: 1. Pyydän komissiota esittämään lausunnon koko tapauksesta; 2. Pyydän komissiota ilmoittamaan, voisiko toisenlainen ja vakuuttavampi suhtautuminen todellisen taloudellisen tervehdyttämisen kehitykseen Alitalian ja Alitalia Teamin osalta, myös esille tuoduissa tapauksissa, saada Euroopan komission antamaan suunnitelmasta myönteisemmän kannan? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 1997) Komissio tutki perinpohjaisesti Alitalian uudelleenjärjestelysuunnitelman ennen päätöksen tekemistä asiasta 15. heinäkuuta 1997. Oli varmistuttava erityisesti siitä, että lentoyhtiö on elinkelpoinen pitkällä aikavälillä ja että uudelleenjärjestely ei vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin tai kilpailuun ilmailun alalla siinä määrin, että se olisi vastoin yleistä etua. Komissiossa käytyjen keskustelujen aikana ohjelmaan tehtiin useita merkittäviä parannuksia. Komissio ei halua alkaa johtamaan Alitaliaa yrityksen oman johdon sijasta. Fiumicinon lentoaseman hallinnointiin liittyvien eri liikennepalvelujen sopimuksilla, joihin parlamentin jäsen viittaa kirjallisissa kysymyksissään 1858/97 ja 1859/97, ei ole huomattavaa vaikutusta Alitalian pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, joten niiden ei katsottu olevan merkittäviä tekijöitä asianomaisessa valtiontukitapauksessa.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1572/97 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) - komissiolle (6. toukokuuta 1997) Aihe: Ikään perustuva syrjintä Jos kaikki jäsenvaltiot hyväksyvät kesäkuussa uudistusehdotukset, joista keskusteltiin hallituksen välisessä konferenssissa (HVK), niin Euroopan unioni voisi ryhtyä toimenpiteisiin ikään perustuvan syrjinnän vuoksi. Tämän uuden oikeuden varmistamiseksi perustamissopimukseen liitettäisiin uusi, syrjintää koskeva artikla (6a), jonka soveltamisala laajennettaisiin koskemaan myös sukupuoleen, rotuun, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, uskonnolliseen vakaumukseen, vammaisuuteen ja seksuaaliseen taipumukseen perustuvaa syrjintää. Tämä aihe on erittäin ajankohtainen, sillä tällä hetkellä työttömyys on erityisen vaikea ongelma ja Euroopan kansalaisten keski-ikä on noussut erittäin jyrkästi. Voiko komissio selvittää, vastaavatko lehdistössä useaan otteeseen esitetyt olettamukset todellisuutta? Komission jäsenen Jacques Santer komission puolesta antama vastaus (23.06.1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Raimo Ilaskivi esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1560/97 ((EYVL C 373, 9.12.1997, s. 143. )).
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0859/97 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) - komissiolle (12. maaliskuuta 1997) Aihe: Turvallisuus työpaikoilla Pyydän Euroopan komissiota ilmoittamaan, onko budjettikohdasta B3-4310 - Terveyden, hygienian ja turvallisuuden suojelu työpaikalla, mukaan lukien tuki ETTUB:lle - myönnetty tukia Italiaa varten ja siinä tapauksessa, että näin on, pyydän laatimaan niistä sekä järjestökohtaisen että toimintokohtaisen luettelon. Komission jäsenen Erkki Liikanen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0858/97, E-0859/97, E-0860/97, E-0861/97, E-0862/97, E-0863/97, E-0864/97, E-0865/97, E-0866/97, E-0867/97, E-0868/97, E-0869/97, E-0870/97 ja E-0871/97 (22.09.1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 25. huhtikuuta 1997 ((EYVL C 319, 18.10.1997, s. 81. )) antamaansa vastaukseen. Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot sisältävän taulukon.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1228/97 esittäjä(t): Evelyne Gebhardt (PSE) - komissiolle (7. huhtikuuta 1997) Aihe: Unionin kansalaisten syrjintä Saksan liittotasavallassa Unionin kansalaiset, jotka anovat Saksassa pysyvää oleskelulupaa Saksan liittotasavallan oleskelulupalain/ETY perusteella, joutuvat tämän lain 7 a pykälän 1 momentin 3 kohdan mukaan osoittamaan, että heillä on ulkomaalaislain 17 pykälän 4 momentin mukainen riittävän suuri asunto. Tämä on todistettava myös siinä tapauksessa, että he ovat asuneet jo useita vuosia Saksassa, ja silloinkin, vaikka he ovat naimisissa saksalaisen kanssa. 1. Katsooko komissio, että tämä järjestely on sopusoinnussa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 6 artiklan kanssa, jossa kielletään kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä Euroopan unionin alueella? 2. Mitä mieltä komissio on tästä järjestelystä suhteessa siihen, että on olemassa unionin kansalaisuus ja unionin kansalaisten samanarvoisen kohtelun periaate? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 1997) Yhteisön kansalaisten oleskelua koskevassa Saksan lainsäädännössä (Aufenthaltsgesetz/EWG) on säännöksiä kahdenlaisesta oleskeluluvasta. Ensimmäinen, yhteisön lainsäädännön mukainen, myönnetään vähintään viideksi vuodeksi lain 1 ja 3 pykälän mukaisesti. Toinen myönnetään 7 a pykälän mukaisesti toistaiseksi, mikäli edellytykset, joista ei ole yhteisön lainsäädännössä säädetty, kuten sopiva asunto, täytetään ((Yhteisön lainsäädännössä tämä edellytys on voimassa vain perheiden yhdistämisen kohdalla; katso neuvoston asetus (ETY) N:o 1612/68, 10 artkila, 3 kohta, EYVL L 257, 19.10.1968. )). Molemmat vaihtoehdot ovat yhteisön kansalaisten käytettävissä. Oleskelua koskeva yhteisön lainsäädäntö velvoittaa jäsenvaltion ottamaan käyttöön oleskeluluvan, joka on voimassa vähintään viisi vuotta. Yllä mainitun Saksan lain 1 ja 3 pykälä täyttävät tämän vaatimuksen. Yhteisön kansalaiset voivat yhtä hyvin valita toisen vaihtoehdon eli oleskeluluvan, joka on voimassa toistaiseksi lain 7 a pykälän nojalla. Toistaiseksi myönnetty oleskelulupa, johon liittyy eräitä lisäetuja, myönnetään kansallisen lainsäädännön perusteella, joka voi sisältää erityisiä yhteisön lainsäädännöstä poikkeavia vaatimuksia. Edellyttäen, että yhteisön kansalaiset ovat aina oikeutettuja saamaan yhteisön lainsäädännön mukaiset vaatimukset täyttävän oleskeluluvan, kansallisessa lainsäädännössä voi olla säännöksiä toisenlaisista kansallisen lainsäädännön perusteella myönnettävistä oleskeluluvista, joihin liittyy lisäetuja ehdolla, että lisävaatimukset täytetään.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2181/97 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) - komissiolle (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 - todennettavuus 1. Miten geneettisen muuntamisen ¨todennettavuus¨ voidaan varmistaa kylvösiementen osalta, jos uusi/uudet proteiini(t) muodostuvat ja ovat havaittavissa vasta kasveissa? 2. Millaisia todentamismenetelmiä aiotaan tulevaisuudessa ottaa käyttöön tällä tasolla eri kylvösiemenluokkien erottelemiseksi? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2113/97, E-2115/97, E-2117/97, E-2119/97, E-2121/97, E-2123/97, E-2127/97, E-2129/97, E-2131/97, E-2133/97, E-2135/97, E-2137/97, E-2139/97, E-2141/97, E-2143/97, E-2145/97, E-2147/97, E-2149/97, E-2151/97, E-2153/97, E-2155/97, E-2157/97, E-2159/97, E-2161/97, E-2163/97, E-2165/97, E-2167/97, E-2169/97, E-2171/97, E-2173/97, E-2175/97, E-2177/97, E-2179/97, E-2181/97, E-2183/97, E-2185/97, E-2187/97, E-2189/97, E-2191/97, E-2193/97, E-2195/97, E-2197/97, E-2199/97, E-2201/97, E-2203/97 ja E-2205/97 (17.9.1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 060 , 25/02/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2416/97 esittäjä(t): Laura De Esteban Martin (PPE) - komissiolle (11. heinäkuuta 1997) Aihe: Lasten turvallisuus Lasten turvallisuus on ollut yhteisön toimielinten huolen aiheena perhepolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossa (KOM(89)0363 lopull.) sekä myöhemmissä tiedonannoissa, joiden otsikot ovat ¨Vihreä kirja alaikäisten ja ihmisarvojen suojelusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa¨ (KOM(96)0483 lopull.) ja ¨Lapsiseksimatkailun torjunta¨ (KOM(96)0547 lopull.). Kuitenkaan unionissa ei ole tarkoituksenmukaista lainsäädäntöä turvallisuusvaatimuksista koulujen ja lastentarhojen sijainnin osalta eikä niiden sijoittamisten osalta. Voiko komissio selvittää, aikooko se käsitellä tätä asiaa samalla tavoin kuin se on tehnyt esimerkiksi leikkikalujen turvallisuuteen liittyvässä yhteisön lainsäädännössä? Komission jäsenen Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuu 1997) Asia johon viitataan ei kuulu yhteisön toimivaltaan.