KIRJALLINEN KYSYMYS E-3343/97 komissiolle esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) (22. lokakuuta 1997)

Aihe: Yhteiskunnallisia aloitteita tekevien yritysten osallistuminen yhteisön ohjelmiin

Koska pysyviä yleiseurooppalaisia rakenteita on perustettu yhä enemmän (yrityksiä, yhdistyksiä tai yliopistoja) ja komissio itse on edistänyt niitä:

1. Mitä toimenpiteitä komissio on hyväksynyt tai aikoo hyväksyä ratkaistakseen kysymyksen näiden eurooppalaisten verkostojen osallistumisesta yhteisön ohjelmiin?

2. Eikö komissio katso, että on ristiriitaista edistää ylikansallisia hankkeita, jos sitten rahoitettavien ohjelmien valinnassa käytetäänkin ainoastaan jäsenvaltioiden alueellisia tasapainokriteerejä?

3. Eikö komissio ole sitä mieltä, että rahoitettavien ohjelmien samaistuminen tiettyyn jäsenvaltioon aiheuttaa haittaa pysyville eurooppalaisille verkostoille?

4. Millä tavalla näiden verkostojen eurooppalainen tai ylikansallinen ulottuvuus otetaan huomioon päätettäessä mahdollisesta yhteisön osallistumisesta niiden hankkeiden rahoitukseen, ja miten vältetään se, että rahoituksen saaminen riippuu sen valtion kiintiöstä, jossa niiden pääkonttori tai edustusto sijaitsee (tavallisesti Bryssel)?

5. Koska aiotaan hyväksyä eurooppalaisen yhdistyksen aseman määräävät säännöt ja mikä vaikutus tällä olisi näiden ongelmien ratkaisuun?

Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 1997)

Yleiseurooppalaiset organisaatiot voivat alue- ja koheesiopolitiikan yhteydessä saada tukea suoraan rakennerahastoista, jos niiden tehtäväksi annetaan tietyn hankkeen hallinto osana kansalliset rajat ylittävää ohjelmaa tai toimintaa. Komission tehtäviin ei kuitenkaan kuulu hallintoa hoitavan organisaation valitseminen, vaan tästä vastaavat kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, jotka tekevät ohjelmaehdotuksen.

Komissio rahoittaa kansalliset rajat ylittäviä ja Euroopan laajuisia hankkeita toimintaohjelmien pohjalta, erityisesti yhteisön Interreg-aloitteen yhteydessä, sekä kansalliset rajat ylittäviä luonteeltaan innovatiivisia pilottihankkeita. Komissio myöntää yhteisön tukea ohjelmalle tai hankkeelle, ja tuki maksetaan organisaatiolle, joka vastaa ohjelman tai hankkeen hallinnosta. Hallinnosta vastaavana organisaationa voi toimia yleiseurooppalainen organisaatio tai useiden jäsenvaltioiden yhteinen organisaatio. Useimmissa Interreg-aloitteen ohjelmissa hallinto on jaettu ohjelmaan osallistuvia jäsenvaltioita edustavien eri organisaatioiden kesken. Tällöin komissio on jakanut yhteisön myöntämän tuen jäsenvaltioiden kesken. Pilottihankkeissa hallinnosta vastaa yleensä organisaatio, johon kuuluvat kaikki eri jäsenvaltioista tulevat hankkeeseen osallistuvat tahot, ja yhteisön tuki maksetaan kokonaisuudessaan tälle organisaatiolle.

Rakennerahastojen seuraavan suunnittelukauden (2000*2006) yhteydessä komissio on ehdottanut yhteisön aloitetta, joka suuntautuu kansalliset rajat ylittävään, kansainväliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön maankäytön suunnittelun alalla. Yleiseurooppalaiset organisaatiot ovat tärkeässä asemassa tämän aloitteen suunnittelussa ja ohjelmien toteuttamisessa. Komissio kannustaa ohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden tai alueiden yhteisten organisaatioiden käyttämistä, ja tietyissä tapauksissa nykyiset yleiseurooppalaiset yhdistykset voivat olla tällaisia organisaatioita.

Lisäksi komissio on yhteisön Employment- ja Adapt-aloitteiden hankkeissa ottanut käyttöön valintaperusteita, jotka suosivat kansainvälisiä yhteistyökumppanuuksia, vaikka lopullinen vastuu hankkeiden valinnasta ja rahoituksesta onkin kuulunut jäsenvaltioille (toisin sanoen yhteisön tasolla ei ole varsinaista yhteisrahoitusta). Jäsenvaltioiden ja yhteisön tason tukiorganisaatioilla on aktiivinen osuus sekä kansainvälisten yhteistyökumppanuuksien tukijoina että kansainvälisten verkostojen toteuttajina sen jälkeen, kun kumppanuussuhteet on luotu. Sosiaalitalouden alalla toimivat organisaatiot tunnustetaan tällaisten aloitteiden (erityisesti Employment-aloitteen) kohderyhmäksi.

Kansainvälisten yhteistyökumppanien oikeudellisella asemalla on merkitystä näissä aloitteissa vain, jos se vaikuttaa yhteistyökumppanien taloudelliseen vakauteen ja niiden mahdollisuuksiin saavuttaa rahoitusta saavien hankkeiden tavoitteet. Eurooppalaista yhteistyötä kannustava uusi perussääntö tukee epäilemättä merkittävällä tavalla niitä Euroopan perustavoitteita, joille tällaiset aloitteet rakentuvat.

Komissio on äskettäin hyväksynyt tukijärjestelyn, jolla pyritään luomaan yhteisön pk-yritysten kansainvälisiä yhteisyrityksiä (JEV-ohjelma: eurooppalaiset yhteisyritykset).

Komissio hyväksyi 9. syyskuuta 1997 tiedonannon, jolla pyritään edistämään eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien (ETEY) osallistumista julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin. ((EYVL C 285, 20.9.1997. )) ETEY on tällä hetkellä ainoa rajat ylittävän yhteistyön väline, jolla on välitön perusta yhteisön lainsäädännössä ja jonka avulla monet tärkeät talouselämän toimijat, erityisesti yhdistyssektorilla, voivat osallistua eurooppalaisiin hankkeisiin ja ohjelmiin.

Sosiaalitalouden alalla komissio on vuonna 1992 antanut ehdotuksen asetukseksi eurooppalaisen yhdistyksen perussäännöiksi. ((EVYL C 99, 21.4.1992. )) Ehdotusta on muutettu vuonna 1993 ((EYVL C 236, 31.8.1993. )) parlamentin antaman lausunnon pohjalta. ((EVYL C 42, 15.2.1993. )) Kun neuvosto hyväksyy ehdotuksen, eurooppalaisen yhdistyksen perussääntöä voidaan käyttää täydentävänä oikeudellisena välineenä kysymyksessä tarkoitettujen yleiseurooppalaisten organisaatioiden tukemiseksi.