KIRJALLINEN KYSYMYS E-2789/02

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle

(4. lokakuuta 2002)

Aihe: Lapsisotilaat

Unicefin jokin aika sitten julkistamassa kertomuksessa annettujen tietojen mukaan yli 300 000 alaikäistä lasta palvelee valtiollisten, puolisotilaallisten ja kapinallisten asejoukkojen sotilaina yhteensä 33 aseellisessa selkkauksessa maailmassa. Lisäksi lasten osallistuminen sotilaallisiin yhteenottoihin on lisääntynyt viime vuosien aikana 3045 prosentilla. Afrikassa sotii 120 000 lasta, ja kymmenen vuoden ajanjaksolla 19851995 lasketaan yli kahden miljoonan lapsen kuolleen sodissa, neljän miljoonan saaneen ruumiillisia vammoja ja yli kymmenen miljoonaa alaikäistä kärsii psyykkisistä vammoista.

Kun otetaan huomioon asian vakavuus, voisiko komissio kertoa niistä toimenpiteistä, joita EU aikoo toteuttaa lopettaakseen alaikäisten osallistumisen aseellisiin selkkauksiin ja sisällissotiin? Tutkiiko komissio mahdollisuutta laatia asiaa koskeva aloite, jotta kaikki yhteisön jäsenvaltiot ja myös YK:n jäsenvaltiot ratifioisivat lapsen oikeuksien yleissopimuksen lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin tehdyn lisäpöytäkirjan, jonka 110 valtiota on allekirjoittanut, mutta jota ei ole vielä ratifioitu?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(15. marraskuuta 2002)

Komissio panee merkille, että lapsen oikeuksien yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja lasten osallisuudesta aseellisiin selkkauksiin on itse asiassa tullut voimaan 12. helmikuuta 2002 (ja viimeisten tietojen mukaan 111 maata on allekirjoittanut tämän asiakirjan ja 42 on ratifioinut sen). Jäsenvaltioista Belgia, Tanska, Espanja, Italia, Itävalta ja Suomi ovat jo ratifioineet valinnaisen pöytäkirjan. Unioni on toistuvasti korostanut tukevansa valinnaista pöytäkirjaa, viimeksi New Yorkissa parhaillaan meneillään olevassa Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) yleiskokouksen 57. istunnon kolmannessa komiteassa. Lausunnossaan lapsen oikeuksista unioni vaati kaikkia valtioita ratifioimaan ja panemaan täytäntöön valinnaisen pöytäkirjan, elleivät ne jo ole tehneet niin. Unioni myös ilmaisi tukensa erityisedustaja Otunnun työlle tällä alalla.

On myös syytä huomata, että lapsia koskevassa YK:n erityisistunnossa toukokuussa 2002 hyväksytty toimintasuunnitelma sisältää lapsiin ja aseellisiin selkkauksiin liittyviä sitoumuksia.

Asian huomioimiseksi yhteisörahoituksessa komissio kanavoi usean rahoitusaloitteen kautta konkreettista tukea lapsille, joita aseelliset selkkaukset ovat koskettaneet. Lapset ovat etusijalla kaikessa Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston ECHOn kautta myönnettävässä humanitaarisessa tuessa. Sitoutuneisuus asiaan näkyy niin ECHOn strategiassa ja konkreettisissa hankkeissa kuin asian edistämisessä yhteisön sisällä ja tutkimuksessa, jolla pyritään parantamaan kansainvälistä humanitaarista toimintaa.

ECHO kiinnittää käytännön työssään erityistä huomiota lasten suojelemiseen ja auttamiseen. Vuosina 2001 ja 2002 se tuki humanitaarisen avun antamista konfliktitilanteissa oleville lapsille koskevia hankkeita, jotka perustuvat lapsen oikeuksien yleissopimuksessa vahvistetuille normeille, velvoitteille ja periaatteille. Esimerkkeinä mainittakoon hankkeet liikekannalle pantujen kotiuttamiseksi, kuntouttamiseksi ja yhteiskuntaan sopeuttamiseksi, terveydenhuolto- ja ravitsemushankkeet (Sudan, Kolumbia, Palestiina, Afganistan), psykosiaalinen tuki (Sierra Leone, Sudan, Länsiranta, Gazan alue ja Libanon), koulujen rahoittaminen asuinsijoiltaan siirtyneitä henkilöitä varten perustetuilla hätäapuleireillä (Kongon demokraattinen tasavalta, Sudan, Sierra Leone), perheiden jäljittäminen ja uudelleen yhdistäminen (Kolumbia) jne.

Poliittisella tasolla ECHO rahoitti tutkimustyötä. Edistääkseen asiaa ECHO on tuottanut esitteitä, rahoittanut valokuvanäyttelyitä ja ollut mukana järjestämässä lapsisotilaiden ahdinkoa käsitteleviä konferensseja ja ottanut osaa niihin. Lisäksi ECHO työskentelee uudessa tietojenkeruuhankkeessa, sillä

luotettavien tietojen puute haittaa kansainvälisiä lapsen oikeuksien puolustushankkeita ja on myös yksi suurimmista esteistä humanitaarisen toiminnan parantamiselle. Hanketta johtaa Yhdistyneiden kansakuntien lastenapujärjestö (Unicef).

Nämä ponnistelut ovat erottamaton osa ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua humanitaarisissa operaatioissa sekä yhdistettäessä hätäapu-, kunnostus- ja kehitystoimia.

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta aloitteesta (budjettikohta B7-7) myönnettiin vuonna 2000 tukea Unicefin Sierra Leonessa käynnistämälle hankkeelle, joka koskee taisteleviin ryhmittymiin kuuluvien lasten sekä konfliktin takia perheistään erossa olevien lasten suojelua ja yhteiskuntaan sopeuttamista. Lisäksi AFMAL-järjestö(1) ja Caritas Makemi toteuttavat parhaillaan hanketta nuorten entisten taistelijoiden yhteiskuntaan sopeuttamista koskevaa hanketta, jolle on myönnetty tukea demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen hankkeen (European Initiative for Democracy and Human Rights, EIDHR) vuoden 2001 talousarviosta. Etiopiassa ja Angolassa päättyi hiljattain Alisei-järjestön(2) toteuttama hanke sodan uhreiksi joutuneiden lasten hyväksi.

Tietoisuuden lisäämiseksi EIDHR rahoittaa Earth Action -verkoston hanketta Lapsen oikeuksia koskeva YK:n yleissopimus: maailmanlaajuinen tuen rakentaminen sopimuksen täytäntöönpanemiseksi. Hankkeen yleisenä tavoitteena on antaa koulutusta ja lisätä tietoisuutta siviiliyhteiskunnasta sekä edistää lasten, myös lapsisotilaiden ja kodittomien lasten oikeuksia, tarjoamalla valistusta eri väestöryhmille, parlamentin jäsenille, muille vaikutusvaltaisille henkilöille, lehtimiehille ja nuorisolle. Lasten oikeudet sisällytetään kaikkiin toimiin, jotka EIDHR panee täytäntöön vuosina 20022004, mukaan lukien toiminta selkkausten estämiseksi ja niiden seurausten selvittämiseksi.

(1) Associazione con i Fatebenefratelli per i Malati Lontani.

(2) Associazione per la cooperazione internazionale e l'aiuto umanitario.