KIRJALLINEN KYSYMYS E-3057/02

esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle

(25. lokakuuta 2002)

Aihe: Moottoriajoneuvoalan ryhmäpoikkeusasetus

Komissio on hyväksynyt moottoriajoneuvoalaa koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen. Tämän vuoksi autokauppiaiden ja autonvalmistajien väliset sopimukset on irtisanottu. Kyseinen uusi ryhmäpoikkeusasetus aiheuttaa moottoriajoneuvoalalla huomattavia rakenneuudistuksia. Siitä seuraa väistämättä yritysten sulkemisia, uudelleenavaamisia sekä eriytymistä.

1. Aikooko komissio tukea uuden ryhmäpoikkeusasetuksen aiheuttamaa rakenneuudistusprosessia erityistoimilla, kuten pk-yrityksille tarkoitetuilla tukiohjelmilla?

2. Miten komissio suhtautuu yritystukilainsäädäntö huomioon ottaen jäsenvaltioiden tai alueellisten ja kunnallisten tahojen mahdollisesti myöntämiin rakenneuudistustukiin ja niiden toteuttamiin tukitoimiin?

3. Onko komission tiedossa jo tällaisia jäsenvaltioissa toteutettavia ohjelmia?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(11. joulukuuta 2002)

1. Perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin moottoriajoneuvoalalla 31 päivänä heinäkuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1400/2002(1) tarkoituksena on lisätä kilpailua uusien moottoriajoneuvojen markkinoilla ja moottoriajoneuvojen huolto- ja varaosamarkkinoilla ja siten tuoda konkreettista hyötyä eurooppalaisille kuluttajille. Moottoriajoneuvojen valmistajat ovat puolestaan uudistaneet tuotteidensa myyntiverkostoja niiden tehokkuuden parantamiseksi. Uudistuksia on tehty ja yhä tehdään riippumatta yllä mainitusta uudesta asetuksesta. Siinä säädettyjen tärkeiden toimien täytäntöönpano ei itse asiassa edes edellytä valmistajilta myyntiverkostojensa uudistamista. Vanhan ryhmäpoikkeusasetuksen voimassaolon päättyminen ja uuden asetuksen voimaantulo eivät näet sinänsä edellytä sitä, että moottoriajoneuvojen valmistajien olisi uudistettava myyntiverkostonsa. Tämä näkyy siinäkin, että jotkin valmistajat ovat päättäneet muuttaa jälleenmyyjiensä kanssa tekemiään sopimuksia. Jotkin valmistajat ovat taas päättäneet irtisanoa jälleenmyyjiensä sopimukset. Molemmat menettelyt perustuvat valmistajien itsenäisiin liiketaloudellisiin päätöksiin.

Moottoriajoneuvoteollisuuden rakenneuudistuksesta on syytä todeta, että suurin osa suoraan tai välillisesti uuden ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan kuuluvista talouden toimijoista on pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka toimivat valmistajien virallisissa jälleenmyyjä- ja korjaamoverkostoissa sekä niiden ulkopuolella.

Asetuksen erityissäännösten tarkoituksena on lisätä valtuutettujen jälleenmyyjien kaupallista itsenäisyyttä, jotta jälleenmyyjät voisivat kehittää liiketoimintaansa ja parantaa kannattavuuttaan. Tästä on kyse esimerkiksi silloin, kun jälleenmyyjä myy monenmerkkisiä ajoneuvoja eikä pelkästään yhden merkin tuotteita. Sama koskee valikoivassa jakelujärjestelmässä toimivan jälleenmyyjän mahdollisuutta myydä ajoneuvoja koko yhteismarkkina-alueella. Lisäksi jälleenmyyjät voivat erikoistua uusien moottoriajoneuvojen myyntiin tai tarjota rinnakkain myynti- sekä huolto- ja varaosapalveluja. Jos valmistaja irtisanoo jälleenmyyjän sopimuksen, sen on ilmoitettava irtisanomisen tarkat syyt. Nämä erityissäännökset parantavat alan toimijoiden asemaa moottoriajoneuvojen valmistajiin nähden.

Tässä yhteydessä on syytä ottaa huomioon myös se, että uudessa asetuksessa annetaan entisille jälleenmyyjille mahdollisuus päästä valmistajan huoltoverkoston valtuutetuiksi korjaamoiksi. Tämä on erittäin tärkeä näkökohta, koska se kompensoi ainakin osittain sitä, että useimmat moottoriajoneuvojen valmistajat pyrkivät karsimaan jälleenmyyjiensä määrää. Valmistajat ovat nimittäin ryhtyneet toteuttamaan kustannusten vähentämiseen ja yhteisön alueella toimivien myyntiverkostojen järkeistämiseen tähtääviä ohjelmia. Suuntaus alkoi jo edellisen ryhmäpoikkeusasetuksen, moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä ja huoltopalvelua koskevien sopimusten ryhmiin 28 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1475/95(2), aikana, ja sen odotetaan jatkuvan riippumatta alaan sovellettavista kilpailusäännöistä.

Uuden asetuksen monissa säännöksissä säilytetään moottoriajoneuvojen valmistajien huoltoverkostojen ulkopuolisten korjaamoiden kilpailuasema ja jopa parannetaan sitä. Niissä esimeriksi velvoitetaan, että valmistajien on annettava riippumattomille korjaamoille tasavertaiset mahdollisuudet saada teknistä tietoa, laitteita ja koulutusta. Uuden ryhmäpoikkeusasetuksen ansiosta riippumattomat korjaamot saavat myös entistä helpommin varaosia.

Tällä perusteella voidaan todeta, että asetus sisältää säännöksiä, jotka parantavat pienten ja keskisuurten yritysten asemaa. Komissio ei suunnittele täydentäviä erityistoimia, kuten moottoriajoneuvoalan rakenneuudistukseen liittyviä tukiohjelmia.

2. Komissio arvioi asianmukaisten valtiontukisääntöjen perusteella tapauskohtaisesti, ovatko mahdolliset tukitoimet, jotka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, EY:n perustamissopimuksen mukaisia.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 70/2001(3) säädetään, että pienten ja keskisuurten yritysten investointituki soveltuu yhteismarkkinoille, jos tuen määrä ei ylitä asetuksessa määritettyä raja-arvoa.

Ehdotukset rakenneuudistustuen myöntämiseksi erityisen pahoin tilanteesta kärsiville yrityksille arvioidaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettäviä valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen(4) perusteella.

3. Komission tietojen mukaan yhdessäkään jäsenvaltiossa ei ole moottoriajoneuvoalan rakenneuudistustukiohjelmia tai tukitoimia.

(1) EYVL L 203, 1.8.2002.

(2) EYVL L 145, 29.6.1995.

(3) EYVL L 10, 13.1.2001.

(4) EYVL C 288, 9.10.1999.