ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3531/01 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Työttömyystietoja.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0242 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3531/01 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Työttömyystietoja Eurostat lähettää sähköpostitse niille Euroopan parlamentin jäsenille, jotka ovat myös parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan jäseniä, muun muassa tilastotietoja työttömyysasteista unionin jäsenvaltioissa. Kuitenkin näiden tilastotietojen lukijat saavat hämmästyksekseen todeta, että Kreikkaa koskevat tiedot puuttuvat säännönmukaisesti, vaikka Kreikan hallituksen ministerit ilmoittavat usein julkisissa kannanotoissaan työttömyyttä koskevia lukuja. Mistä syystä EU:n tilastovirasto ei ole enää ainakaan kahteen vuoteen antanut mitään tietoja työttömyyden tasosta Kreikassa? Lähettävätkö Kreikan viranomaiset tällaisia tietoja? Jos he lähettävät niitä, kuten minulle on kerrottu, miksi niitä ei julkisteta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (12. helmikuuta 2002) Eurostatin julkaisemat kuukausittaiset työttömyysastetta koskevat (kausikorjatut) tiedot lasketaan yhdistämällä kaksi lähdettä: a) jäsenvaltioiden toimittamat, yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä 9 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98(1) mukaiset työvoimaa koskevat (tavallisesti neljännesvuosittaiset) tutkimustulokset b) kuukausittainen indikaattori (yleensä julkisiin työnvälityspalveluihin ilmoittautuneiden henkilöiden kuukausittainen määrä). Kreikan osalta saatavilla ovat työvoimaa koskevat neljännesvuosittaiset tutkimustulokset vuoden 1998 ensimmäiseltä vuosineljännekseltä vuoden 2000 toiseen vuosineljännekseen saakka. Havaintojen vähäisyyden (alle 13 neljännesvuotta) vuoksi tietoihin ei voida tehdä kausikorjauksia. Julkisiin työnvälityspalveluihin ilmoittautuminen ei näyttäisi soveltuvan Kreikan työttömyyskehityksen indikaattoriksi, ja muuta kuukausittaista indikaattoria ei ole käytettävissä. Eurostat julkistaa tiedot Kreikan työttömyysasteesta (ainoastaan neljännesvuosittaiset) heti, kun työvoimaa koskevien tutkimusten tulokset ovat saatavilla vuoden 2000 viimeisiltä vuosineljänneksiltä ja vuoden 2001 ensimmäiseltä vuosineljännekseltä. (1) EYVL L 77, 14.3.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3115/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Simpukka-alan tuet Languedocin alueella Ranskassa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0218 - 0218



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3115/01 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (13. marraskuuta 2001) Aihe: Simpukka-alan tuet Languedocin alueella Ranskassa Languedocin ja Roussillonin alueen simpukka-alan edustajat Ranskassa ovat ilmaisseet minulle huolensa siitä, että ala ei voi saada kalatalouden rahoitusvälineestä (KOR) tukea johtuen 17. joulukuuta 1999 kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun neuvoston asetuksen N:o 2792/1999(1) 13 artiklan ahtaasta tulkinnasta. Voisiko komissio selvittää, onko edellä mainitun alan mahdollista saada kalatalouden rahoitusvälineestä tukea, jotta se voi toteuttaa simpukan kylvön? (1) EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. marraskuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsenen kysymys, jossa viitataan kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 10 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999(1) 13 artiklaan, ilmentää, että kyseinen ongelma koskee venussimpukoiden kasvatusta eikä niinkään merikalastusta. Komissio vahvistaa, ettei istutuksia kalastusalalla tai vesiviljelyalalla katsota rakenteellisiksi toimiksi eikä niihin siten voi saada yhteisön rakennetukea. (1) EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2865/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Euroopan komission jäsenen YK:n Durbanin konferenssin, islamin, kolmannen maailman köyhien ja turvapaikanhakijoiden vastaiset kannanotot.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0208 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2865/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Euroopan komission jäsenen YK:n Durbanin konferenssin, islamin, kolmannen maailman köyhien ja turvapaikanhakijoiden vastaiset kannanotot 1. Onko komissio tietoinen jäsenensä Frederik Bolkesteinin alankomaalaisessa de Volkskrant -päivälehdessä 29. syyskuuta 2001 esittämistä näkemyksistä, joiden mukaan YK:n rasisminvastaisessa maailmankonferenssissa Durbanissa esitetyt orjuutta koskevat anteeksipyynnöt aiheuttavat vain hedelmätöntä uhrimielialaa, muslimit haluavat kukistaa rikkaat ja mahtavat vihollisensa, lännen on suojauduttava vihaiselta ja kateelliselta ulkopuoliselta maailmalta, Euroopassa on yksityisyyden suojaa heikennettävä terrorismin vastaisen taistelun tehostamiseksi ja pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopimus ei enää ole noudatettavissa ja sitä on sen vuoksi muutettava perusteellisesti? 2. Yhtyykö komissio näkemykseeni, jonka mukaan nämä komissaari Frederik Bolkesteinin yksityishenkilönä esittämät ajatukset poikkeavat huomattavasti muissa yhteyksissä komission nimissä esitetyistä kannoista, ne ovat ristiriidassa Italian pääministerin Berlusconin äskettäisten islamia koskeneiden lausuntojen herättämien ja laajaa tukea nauttineiden vastalauseiden kanssa ja ovat vastoin sitä komission kantaa, jonka se omaksui Euroopan parlamentissa käydyssä yhteistä turvapaikkamenettelyä koskeneessa keskustelussa? 3. Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että kysymyksessä 1 mainitut komission jäsen Bolkesteinin lausunnot muodostavat uhan unionin jäsenvaltioiden eri väestöryhmien välisille suhteille ja vaarantavat kansainvälisiä pyrkimyksiä poistaa epätoivon ja terrorismin kasvualustat edistämällä maailmanlaajuisesti eri kulttuurien ja uskontojen välisiä hyviä suhteita? 4. Katsooko komissio, että sen jäsenen Frederik Bolkesteinin esiintyminen asettaa kysymysmerkin sen ylle, voiko hän jatkaa nykyisessä tehtävässään, joka on jotain muuta kuin poliittisena katutappelijana toimiminen herättämällä ja manipuloimalla primitiivisiä tunteita tarkkaan laskelmoidun poliittisen hyödyn toivossa? 5. Miten komissio aikoo ottaa julkisesti etäisyyttä jäsenensä Bolkesteinin esittämiin näkemyksiin ja tehdä selväksi, mitä arvoja se haluaa puolustaa ulkomaailmaan kohdistuvia primitiivisiä inhon tunteita vastaan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (13. joulukuuta 2001) Komissio pitää tärkeänä sitä, että komission jäsenet ilmaisevat mielipiteensä poliittisesti merkityksellisistä asioista. Komission jäsenten tehtävä on poliittinen, kuten komissio on jo usein voinut todeta Euroopan parlamentin kirjallisiin tai suullisiin kysymyksiin antamissaan vastauksissa. Tämän tehtävän mukaisten velvollisuuksien asettamissa rajoissa komission jäsenillä on edelleen vapaus ilmaista henkilökohtainen mielipiteensä itsenäisesti ja omissa nimissään.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2147/01 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle. Eläkeläisten tasa-arvoinen kohtelu Euroopan unionissa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0070 - 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2147/01 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle (10. heinäkuuta 2001) Aihe: Eläkeläisten tasa-arvoinen kohtelu Euroopan unionissa Lontoossa asuvien irlantilaisten eläkeläisten yhdistys on jo useaan otteeseen korostanut, että eläkeläisten matkustusalennuksia täytyisi yhdenmukaistaa Euroopan unionissa. Irlannin sosiaali- ja perheasioiden ministeriö torjui huhtikuussa 2000 julkaisemassaan raportissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuvien irlantilaisten eläkeläisten pyynnön, joka koski oikeutta saada matkustaa ilmaiseksi. Tämä tapaus korostaa jälleen sitä, että eläkeläisten europassijärjestelmän luominen olisi tarpeen. Komissio pyysi jäsenvaltioita jo toukokuussa 1989 ottamaan käyttöön eläkeläisten alennuskortin viimeistään 1. tammikuuta 1991 mennessä. Lisätukea tälle pyynnölle ovat antaneet komission tutkimukset, jotka Tanskan eläkeläisten yhdistys ja Age Concern England -yhdistys ovat tehneet komissiolle vuosina 1993 ja 1997. Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot tarjoavat eläkeläisille jonkinlaisia alennusjärjestelmiä, mutta matkustusehdot ja kulttuuripalveluja koskevat alennukset vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioissa. Opiskelija-alennuksia myönnetään kaikkialla Euroopan unionissa opiskelijakortin ansiosta. Katsooko komissio edelleen, että eläkeläisillä jotka ovat opiskelijoiden tapaan pienituloinen ryhmä on oikeus europassiin, joka takaisi heille matkustusalennuksia kaikkialla Euroopassa? Mitä aloitteita komissio aikoo tehdä eläkeläisten matkustusalennuksia koskevien, varsin erilaisten järjestelmien yhdenmukaistamiseksi jäsenvaltioissa? Yksi komission vuonna 1998 esiin tuomista suurimmista vaikeuksista oli toimivallan jakaminen jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Saksassa tätä asiaa koskeva toimivalta jakautuu osavaltioiden, kuntien ja liittohallituksen kesken. Mitä komissio on tehnyt vuoden 1998 jälkeen tämän ongelman ratkaisemiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 2001) Kuten arvoisa parlamentin jäsen huomauttaa, matkustusalennukset vaihtelevat suuresti jäsenvaltiosta toiseen ja kuuluvat lisäksi jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jäsenvaltioiden lainsäädännön on kuitenkin noudatettava EY:n perustamissopimuksen 12 artiklaan (entiseen 6 artiklaan) kirjattua syrjintäkiellon periaatetta. Komissio ei suunnittele yhdenmukaistamistoimia tällä alalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2363/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. EU:n jäsenvaltioiden ydinjätteen varastointi Venäjällä.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0121 - 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2363/01 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (6. elokuuta 2001) Aihe: EU:n jäsenvaltioiden ydinjätteen varastointi Venäjällä Voiko komissio vahvistaa, että duuma hyväksyi 6. kesäkuuta erityislain, jonka perusteella Venäjän federaatioon on mahdollista varastoida EU:n jäsenvaltioista peräisin olevaa ydinjätettä? Mikä on komission kanta tähän asiaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 2001) Duuman 6. kesäkuuta 2001 Venäjän lakiin hyväksymät muutokset höllentävät luonnonympäristön suojelusta vuonna 1991 annettua lakia (50 pykälän 3 momenttia), jonka mukaan radioaktiivisen jätteen ja materiaalin tuonti muista valtioista varastoitavaksi tai sijoitettavaksi on kiellettyä, niin, että käytetyn ydinpolttoaineen tuonti teknistä varastointia ja jälleenkäsittelyä varten tulee sallituksi. Tuonnin yksityiskohdista olisi tehtävä erityissopimukset Venäjän federaation ja asianomaisten maiden välillä. Sopimuksissa käsiteltäisiin tarvittaessa jälleenkäsittelyn ajoitusta ja jälleenkäsittelyn tuotteiden palauttamista. Lakiin tehtyjen muutosten tarkoituksena on hankkia tuloja Venäjän federaatiolle. Tarkoitukseksi mainitaan, että huomattavalla osalla saatuja tuloja noin 70 prosentilla ennallistetaan radioaktiivisen materiaalin hallinnassa aikaisemmin vallinneiden huonojen käytäntöjen saastuttamia alueita. Euratomin lainsäädännön mukaan komission olisi annettava lupa vientiin. Tällöin komission on varmistuttava siitä, että kansainvälisiä sopimuksia noudatetaan, tarkastettava, että hankintavaatimukset täyttyvät, ja huolehdittava yhteisön yleisten etujen suojelemisesta. Jos sopimus koskisi vain jälleenkäsittelyä, komissiolle pitäisi tiedottaa asiasta, jotta voitaisiin tarkastaa, että kaikkia materiaaliin liittyviä velvollisuuksia noudatetaan. Radioaktiivisen jätteen kuljetuksia yhteisöstä kolmanteen maahan säädellään yhteisön lainsäädännöllä(1). Siinä todetaan selkeästi, että jäsenvaltio ei saa antaa lupaa siirroille kolmanteen maahan, jolla ei () ole teknisiä, lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia edellytyksiä huolehtia radioaktiivisesta jätteestä turvallisesti. Kyseinen säädös ei koske käytettyä polttoainetta, jota lähetetään jälleenkäsiteltäväksi (ellei kyseinen jäsenvaltio luokittele polttoainetta jätteeksi). Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevassa yleissopimuksessa on kuitenkin vastaavia määräyksiä, jotka koskevat sekä käytettyä polttoainetta että jätettä. Jäsenvaltioiden on noudatettava edellä mainittuja velvoitteita. Komissio aikoo seurata tarkasti niiden soveltamista. (1) Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä sekä yhteisöön ja yhteisöstä pois tapahtuvien radioaktiivisen jätteen siirtojen valvonnasta ja tarkkailusta 3. helmikuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/3/Euratom, EYVL L 35, 12.2.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2782/01 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Hybridilajikkeista valmistettujen viinien haitat.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0190 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2782/01 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Hybridilajikkeista valmistettujen viinien haitat Yhteisön säännökset kieltävät Clinton, Jacquez, Noah, Isabelle ja Herbemont-hybridilajikkeista valmistettujen viinien kaupan pidon, mutta eivät kulutusta. Jean-Claude Bouvier'n l'Ardèche parisiennen numerossa 1016 julkaistun artikkelin mukaan näistä lajikkeista valmistettuja viinejä vastaan esitetyt syytökset eivät pidä paikkaansa. Montpellier'ssa sijaitseva Ranskan maatalouden tutkimuskeskus (INRA) on jopa jalostanut lajikkeita noin kuuden vuoden ajan. Voiko komissio ilmoittaa, onko sen mielestä olemassa pitäviä todisteita näistä lajikkeista tuotettujen viinien terveyshaitoista? Jos vastaus on myönteinen, voiko komissio antaa tarkat viitetiedot asiasta tehdyistä tutkimuksista? Jos on olemassa pitäviä todisteita tämäntyyppisten viinien aiheuttamista terveyshaitoista, eikö komissio katso, että ei ole mielekästä kieltää pelkästään niiden kaupan pito vaan myös kulutus? Eikö komissio katso, että on ensisijaisen tärkeätä selvittää hyvin tarkasti tämäntyyppisten viinien mahdolliset terveyshaitat tai haitattomuus? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 2001) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta artikkelista. Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999(1) 19 artiklassa säädetään, että viinintuotantoon saa käyttää ainoastaan jäsenvaltioiden luokittelemia viiniköynnöslajikkeita, jollei tuotanto ole tarkoitettu yksinomaan tuottajan oman perheen käyttöön. Tämä säännös otettiin käyttöön vuonna 1987. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat kuusi viiniköynnöslajiketta ovat hybridejä, jotka vuonna 1979 jätettiin sallittujen tai suositeltujen lajikkeiden luokittelun ulkopuolelle ja joiden istuttaminen on tästä alkaen ollut yhteisössä kielletty. Näiden lajikkeiden istuttaminen kiellettiin Ranskassa vuonna 1935, ja niistä tuotetun viinin kulutukseen saattaminen on ollut kiellettyä vuodesta 1953. Ne oli raivattava vuoteen 1957 mennessä. Luokittelusta poistamisen perusteena oli ennen kaikkea kyseisistä hybridilajikkeista tuotetun viinin huonot terveys- ja makuominaisuudet: viineissä oli makuvirhe (nk. kettumainen maku), ja niiden metanolipitoisuus oli korkea. Viinien laadun parantaminen erityisesti lajikkeiden kehittämisen ja viinien kaupan pitämistä koskevien tiukkojen sääntöjen avulla olikin erä yhteisön viininviljelyalan yhteisen markkinajärjestelyn perustamisen tärkeimmistä syistä. Komission tiedossa ei ole viimeaikaista tieteellistä tutkimusta tämäntyyppisen viinin kulutuksen terveysvaikutuksista, mikä johtunee siitä, että näitä viinejä ei ole tuotettu 20 vuoteen. (1) EYVL L 179, 14.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1883/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Espanja).



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0036 - 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1883/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Espanja) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Espanjassa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Espanjassa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen täydentävä vastauskirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01,E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01,E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (18. syyskuuta 2001) Arvioitaessa niiden tilojen lukumäärää, joilla viljellään viljaa, öljykasveja ja valkuaiskasveja alle ja yli 50 hehtaarin suuruisella alalla, lähteenä on käytetty maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) tietokantaa. Vaikka tietokannan tiedot on painotettu maatilojen rakennetutkimuksen (Eurostat) tuloksilla, suurten maatilojen myönnetään yleisesti olevan yliedustettuja. Tästä syystä seuraavia lukuja voidaan pitää enimmäismäärinä. Luvut ovat vuodelta 1997, koska se on viimeinen vuosi, jolta kaikkia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat käytettävissä FADN-tietokannassa. Alla olevan taulukon sarakkeissa A ja C annetaan jäsenvaltioittain niiden maatilojen osuus, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Alla olevan taulukon sarakkeissa B ja D annetaan jäsenvaltioittain viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalan osuus maatiloilla, joilla viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyala on alle 50 hehtaaria ja yli 50 hehtaaria. Sarakkeessa F annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain se osuus viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalasta, joka jäisi pois tuen piiristä, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Sarakkeessa I annetaan muiden tietojen pysyessä samoina jäsenvaltioittain miljoonina euroina määrät, jotka säästettäisiin, jos viljan, öljykasvien ja valkuaiskasvien viljelyalaan sovellettaisiin 50 hehtaarin ylärajaa. Satoina on käytetty jäsenvaltioiden ilmoittamia viitesatoja. Kustannukset vähenisivät yhteisössä yhteensä 4 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2791/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Komission sopimus EuroNews-televisioaseman kanssa.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2791/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Komission sopimus EuroNews-televisioaseman kanssa Komission jäsenen Romano Prodin 19.7.2000 antamassa vastauksessa kysymykseeni E-1700/01(1) todetaan, että komissio on tehnyt EuroNews-kanavan kanssa sopimuksen audiovisuaalisten moduulien tuotannosta ja levityksestä. Voisiko komissio toimittaa minulle jäljennöksen kyseisestä sopimuksesta? (1) EYVL C 350 E, 11.12.2001, s. 212. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 2001) EuroNewsin kanssa on juuri allekirjoitettu uusi sopimus, jonka tekemistä on edeltänyt läheinen yhteistyö parlamentin kanssa. Parlamentin osallistuminen on selkeästi kirjattu sopimukseen. Parlamentin osallistumisen vuoksi parlamentin hallussa on jäljennös sopimuksesta. Sen vuoksi arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan sopimuksen parlamentissa olevaan kappaleeseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2374/01 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Kiina.



Virallinen lehti nro 093 E , 18/04/2002 s. 0123 - 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2374/01 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (8. elokuuta 2001) Aihe: Kiina Kiinan kansalainen Huang Qi, joka on luonut web-sivun www.6-4tianwang.com, on ollut pidätettynä ilman tuomiota 3. kesäkuuta 2000 lähtien levitettyään tietoverkkoon kumouksellista tietoa. Huang Qitä syytetään ennen kaikkea Tiananmenissa kesäkuussa 1989 tehtyä joukkomurhaa koskevien tietojen, sekä Kiinan toisinajattelevien kirjoitusten julkaisemisesta kyseisellä sivulla. Huangi Qin oikeudenkäynnin, joka alkoi helmikuussa 2001 ja jota oli jo siirretty toistaiseksi hänen huonon terveydentilansa vuoksi (hänen vaimonsa ja asianajajansa väittivät, että häntä oli hakattu pidätyksen aikana), oli määrä olla 27. kesäkuuta 2001. Chengdun tuomioistuimen johtaja (Sichuan alue) ilmoitti kuitenkin, että oikeudenkäynti oli jälleen siirretty toistaiseksi Kiinan kommunistipuolueen 80-vuotisjuhlan takia. Onko komissiolla tietoja Huang Qin terveydentilasta? Tietääkö komissio miksi ajankohdaksi seuraava oikeudenkäynti on sovittu? Aikooko komissio lähettää Pekingin lähetystön jäsenen osallistumaan oikeudenkäyntiin? Tietääkö komissio, onko muitakin kiinalaisia vangittu samanlaisista syistä kuin Huang Qi? Aikooko komissio ilmoittaa Pekingin viranomaisille, että Huang Qitä vastaan aloitetut oikeudenkäyntimenettelyt rikkovat Kiinan kansantasavallan allekirjoittamia kansainvälisiä yleissopimuksia? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 2001) Komissio on sitoutunut lujittamaan ihmisoikeuksien kunnioittamista kaikkialla maailmassa. Ihmisoikeudet ovat keskeinen kysymys unionin suhteissa kolmansiin maihin. Komissio seuraa Kiinan ihmisoikeustilannetta hyvin tarkasti. Kahdenvälinen vuoropuhelu ihmisoikeuksista aloitettiin unionin ja Kiinan välillä vuonna 1996. Sananvapaus ja vankilaolot ovat tärkeitä aiheita, jotka otetaan näissä puitteissa esille päättäväisesti ja säännöllisesti. Huang Qin tapaus on aiheuttanut laajaa kansainvälistä huolestuneisuutta. Hänen oikeudenkäyntinsä on ilmeisesti pidetty elokuun 2001 puolivälissä salaisesti. Tuomiota ei ole ilmoitettu. Unioni keskusteli tapauksesta Kiinan viranomaisten kanssa viimeisimmässä unionin ja Kiinan välisessä ihmisoikeusvuoropuhelussa 22.23. helmikuuta 2001. Komissiolla ei ole tietoa Huang Qin nykyisestä terveydentilasta eikä oikeudenkäynnin päivämääristä. Komissio ei ole tähän mennessä voinut lähettää komission Pekingin edustuston edustajia osallistumaan yksityishenkilöiden oikeudenkäynteihin. Parlamentin jäsen voi olla varma siitä, että komissio seuraa Huang Qin tilanteen kehittymistä ja ottaa sananvapautta koskevan kysymyksen esille jatkossakin ollessaan yhteydessä Kiinaan.