ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/848

(2004/C 84 E/0942)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0699/04

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2004)

Aihe: Säilykkeet ja oliiviöljy

Välimeren alueella sijaitsevat yhteisön maat ovat maailman merkittävimpiä oliiviöljyn tuottajia. Tätä varovasti käsiteltävää tuotetta, joka on yksi Välimeren alueen tärkeimmistä viljelytuotteista, käytetään lukuisissa säilykkeissä, puolisäilykkeissä sekä kalasta ja äyriäisistä tehdyissä säilykevalmisteissa sekä myös peitenesteenä tai ruoka-aineena, koska sen ravintoarvo on korkea ja koska siitä on tullut ulkoisilla markkinoilla laadun ja terveellisen ruoanlaiton tunnusmerkki.

1. Säilykkeiden valmistuksessa käytettävän oliiviöljyn tukien poistaminen merkitsee säilykkeiden, puolisäilykkeiden ja muiden kala- ja äyriäistuotteiden tuotantokustannusten huomattavaa nousua. Onko komissio määritellyt, kuinka suuria ovat vahingot ja menetykset, joita tämäntyyppinen toimenpide aiheuttaa?

2. Mitä mekanismeja komissio on suunnitellut, jotta näiden tukien mahdollinen poistaminen ei aiheuta yhteisön säilyketeollisuuden kilpailukyvyn, tuotannon, työpaikkojen ja tulevien markkinakiintiöiden vähenemistä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(5. huhtikuuta 2004)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen itsekin korostaa, oliiviöljypohjaiset elintarvikkeet ovat yhä arvostetumpia kuluttajien keskuudessa ravitsemuksellisten ja aistinvaraisten ominaisuuksiensa vuoksi. Oliiviöljystä valmistetuista elintarvikkeista on tullut laadun ja terveellisen ruoanlaiton tunnusmerkki. Yhteisön menekinedistämistoimet, joita on toteutettu jo vuosia, ovat osaltaan vaikuttaneet oliiviöljyn myönteiseen kuvaan.

Tällä hetkellä yhä useammat kuluttajat haluavat käyttää oliiviöljypohjaisia säilykkeitä, ja he ovat valmiita maksamaan tuotteista myös korkeampia hintoja. Näin ollen tuotantotukien maksaminen ei enää ole perusteltua. Oliiviöljypohjaisten tuotteiden myönteisen kuvan takia komissio arvioi, ettei tuen lakkauttaminen vähennä myyntiä eikä näin ollen vaikuta yhteisössä toimiviin valmistajiin.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/160

(2004/C 33 E/156)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1725/03

esittäjä(t): Reimer Böge (PPE-DE) komissiolle

(23. toukokuuta 2003)

Aihe: Kalastusaluksiin asennettavan satelliittiseurantajärjestelmän (VMS) rahoitus

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) 22 artiklan mukaisesti kaikkien kalastusalusten on oltava varustettuina toimivalla järjestelmällä (niin kutsutulla blue boxilla) satelliittivalvontaa varten. Vaatimusta sovelletaan yli 18-metrisiin kalastusaluksiin 1. tammikuuta 2004 lähtien ja yli 15-metrisiin aluksiin 1. tammikuuta 2005 lähtien.

VMS-järjestelmää on vaadittu yli 24-metrisiltä kalastusaluksilta jo heinäkuusta 1998 lähtien, ja Euroopan unioni korvasi niille pyynnöstä hankintakulut 100-prosenttisesti. Alle 24-metrisille kuttereille sitä vastoin kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineessä on varattu tukipalkkio, joka on suuruudeltaan ainoastaan 25 prosenttia hankintakuluista. Lisärasituksena kalastajille ovat myös käyttökustannukset, jotka nousevat 500 euroon vuodessa.

Voiko komissio riippumatta siitä, että tätä lisäkustannusta on vaikea perustella rannikko- tai päivä-kalastukseen käytettäville aluksille, ilmoittaa, onko se valmis poistamaan alle 24-metrisiä kuttereita koskevan ilmiselvän vääryyden ”blue boxin” hankkimisessa esimerkiksi muuttamalla asetusta, tukemalla vastaavia aloitteita talousarviomenettelyssä tai niin, että EU osallistuu jäsenvaltioiden tarkastuskustannuksiin, joiden avulla voisi olla mahdollista myös korvata vuosina 2003 ja 2004 asennettavat satelliittivalvontalaitteet?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(11. heinäkuuta 2003)

Komissio on samaa mieltä siitä, että kalastajia on kohdeltava yhdenvertaisesti laajennettaessa satelliittiseurantajärjestelmää (VMS) koskemaan myös pienempiä aluksia.

Oletus, että suurempien alusten varusteet on korvattu 100-prosenttisesti ja pienempien alusten varusteet voidaan korvata vain 25-prosenttisesti, ei vastaa todellisuutta. Todellisuudessa alukset, joilta järjestelmä jo nyt vaaditaan, ovat saaneet yhteisöltä hankintakuluihin suhteutettua tukea enimmäismäärään asti, joka vuosina 1999 ja 2000 oli 3 400 euroa.

Komissio tulee budjetin mahdollistamissa puitteissa tukemaan satelliittiseurantajärjestelmien hankintaa alle 24-metrisiin aluksiin samankaltaisin ehdoin kuin suurempiinkin aluksiin.

(1) EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/70

(2004/C 33 E/066)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0679/03

esittäjä(t): Marco Cappato (NI) komissiolle

(7. maaliskuuta 2003)

Aihe: Perun kansalaisen Nelson Palominon pidättäminen

Ollessani viime viikolla vierailulla Limassa Nelson Palomino, yksi perulaisten ”campesinojen” johtajista, pidätettiin. Häntä syytetään terrorismin tukemisesta, joka on säädetty rangaistavaksi teoksi Fujimorin hallituksen rikoslaissa, jota parhaillaan uudistetaan. Perun lehdistössä kerrotaan, että Palominoa väitetään syylliseksi mielenosoituksiin kannustamiseen, tiesulkujen rakentamiseen ja väkivallan käyttämiseen.

Perun hallituksen ja ”campesinojen” suhteet ovat jo erityisen jännittyneet, koska niiden keskustelu maatalousuudistuspaketista on keskeytynyt ja varsinkin kokapensaan viljelmien tuhoamista koskevan epäonnistuneen politiikan vuoksi.

Perun hallituksen huumausaineidentorjuntaviraston DEVIDAn johtajat kieltäytyivät antamasta minulle ja kansainvälisen huumausainekiellon vastustajien liiton sihteerille Marco Perducalle mitään tietoja ”campesinojen” tilanteesta ja erityisesti Palominon pidätyksestä.

Voiko komissio pyytää Perun viranomaisilta tietoja parlamentille toimitettavaksi tilanteesta, joka — ellei keskusteluun päästä — uhkaa muuttua väkivaltaiseksi samalla tavoin kuin tapahtui Boliviassa, jossa on viime viikkoina kuollut kymmeniä ja haavoittunut satoja ihmisiä?

Mitkä ovat tulokset niistä komission hankkeista Perussa, jotka koskevat kokaviljelmien korvaamista koko Perun alueella?

Millä tavoin komission toimintaan alueella vaikuttaa Perun lisääntynyt militarisaatio ja jännitteet Palominon pidätyksen jälkeen? Keitä komissiolla on keskustelukumppaneina ”campesinojen” joukossa hankkeittensa kehittämiseksi?

Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus

(9. huhtikuuta 2003)

Komission Liman-valtuuskunta seuraa tarkasti Perun poliittista, taloudellista ja sosiaalista tilannetta. Tähän toimintaan kuuluu tietojen hankkiminen tärkeistä ajankohtaisista kysymyksistä, kuten huumeiden vastaisesta työstä ja vaihtoehtoisista kehityshankkeista, muun muassa pitämällä yhteyttä Perun viranomaisiin.

Komission periaatteena on tukea kokaviljelmien vapaaehtoista eikä pakkotoimin tapahtuvaa hävittämistä, ja Perun hallitus on tästä tietoinen. Komissio ei ole viime aikoihin saakka ollut osallisena missään merkittävissä hankkeissa, joiden tarkoituksena on ollut kokapensaan viljelyn vaihtoehtojen tukeminen Perussa. Lokakuussa 2002 käynnistettiin Pozuzo Palcazun alueella vaihtoehtoisen kehityksen edistämishanke PER B7 310 IB 98 0253. Tässä hankkeessa kokapensaan viljelyn vaihtoehtojen edistäminen on yksi lähestymistapa monien muiden joukossa osana yhdennettyä alueellista kehityshanketta. Pozuzo Palcazun yleistä toimenpideohjelmaa ollaan parhaillaan perustamassa.

Hankkeeseen liittyvä kenttätyö, joka on vielä hyvin vähäistä, ei ole tähän mennessä kärsinyt alueella vallitsevista jännitteistä. Komission perulaisena yhteysvirastona ja hankkeen kansallisten yhteyksien pääasiallisena hoitajana toimii Devida (huumeettoman kehityksen ja elämän komissio, Comisión para el Desarollo y la Vida sin Drogas).
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/127

(2004/C 33 E/127)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1518/03

esittäjä(t): Joan Colom i Naval (PSE) komissiolle

(6. toukokuuta 2003)

Aihe: Viivästyminen Figueresin ja Perpignanin välisen suurnopeusjunayhteyden rakentamisessa

Espanjan tiedotusvälineissä olleiden monien raporttien mukaan Figueresin ja Perpignanin välistä suurnopeusjunayhteyttä käsittelevä ranskanjalais-espanjalainen hallitustenvälinen komitea on katkaissut neuvottelut Euroferro-ryhmän kanssa. Euroferron muodostavat Dragados ja Bouygues -yhtiöt ja se valittiin heinäkuussa 2002 rakentamaan ja hoitamaan tätä tieosuutta toimiluvan alaisena.

Tieosuus kuuluu lähes kymmenen vuotta sitten 10. joulukuuta 1994 Essenin Eurooppa-neuvostossa hyväksyttyjen 14 hankkeen joukkoon.

— Voiko komissio ilmoittaa, ovatko asianosaiset jäsenvaltiot saaneet tai tulevatko ne saamaan yhteisön tukia tämän rautatiehankkeen toteuttamiseen?

— Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, jotta asianosaiset jäsenvaltiot nopeuttaisivat tämän ensisijaisen hankkeen toteuttamiseksi?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(19. kesäkuuta 2003)

Perpignan—Figueras-hanke kuuluu erääseen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaista hankkeista ja niihin hankkeisiin, jotka hyötyvät monivuotisesta ohjeellisesta ohjelmasta Euroopan laajuisten verkkojen talousarvion kautta. Näin ollen vuosiksi 2001—2006 tutkimusohjelman valmiiksi saattamiseen ja infrastruktuurin kehittämiseen on varattu 64,5 miljoonaa euroa. Vuonna 2001 hankkeelle myönnettiin tutkimustukea miljoona euroa jaettavaksi tasan Espanjan ja Ranskan kesken. Hanke oli niin ikään saanut taloudellista tukea vuosina 1995—2000 Euroopan laajuisten verkkojen talousarviosta tarjouspyynnön esittämistä edeltäviin teknisiin ja juridisiin tutkimuksiin rataosuuden toimiluvan myöntämistä varten.

Kansainvälisen rataosuuden käyttöönoton viivästykset johtuvat enimmäkseen Perpignanin ja Figuerasin välisen kansainvälisen osuuden toimiluvan toteuttamiseen liittyvistä vaikeuksista. Valittu rahoitusmuoto perustuu yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuteen. Komissio ei näin ollen voi olla tukematta Ranskan ja Espanjan viranomaisten päätöksiä tarkastella innovatiivisia rahoitusmuotoja, kuten jokin aika sitten hyväksytyssä tiedonannossa ”Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen” (1) painotetaan. Tuki konkretisoituu yhteisön osallistumisena kansainvälisen osuuden rahoitukseen tämänhetkisessä Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusasetuksessa sallittua enimmäismäärää vastaavalla summalla eli 10 prosentilla hankkeen kokonaiskustannuksista. Helpottaakseen suurten infrastruktuurihankkeiden rajat ylittävien osuuksien rahoitusta komissio on ehdottanut rahoitusasetuksen tarkistamista niin, että rajat ylittäville rautatiehankkeille, joissa ylitetään luonnonmuodostumista aiheutuvia esteitä, voidaan myöntää 20 prosentin yhteisrahoitusosuus. Ehdotus on ollut Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä heinäkuussa 2002 (2), ja neuvoston on vielä vahvistettava sitä koskeva yhteinen kanta.

(1) KOM(2003) 132 lopullinen.

(2) KOM(2003) 38 lopullinen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/247

(2004/C 33 E/254)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2306/03

esittäjä(t): Philip Claeys (NI) komissiolle

(14. heinäkuuta 2003)

Aihe: Kampanja ”Monimuotoisuuden puolesta syrjintää vastaan”, epäsuora syrjintä

Euroopan komission jäsen Anna Diamantopoulou käynnisti 16. kesäkuuta 2003 kampanjansa ”Monimuotoisuuden puolesta syrjintää vastaan”. Kampanjan verkkosivuilla mainitaan niin kutsuttu epäsuora syrjintä yhtenä syrjinnän muotona. Esimerkkinä kerrotaan, että on epäsuoraa syrjintää edellyttää, että työpaikkaa hakeva henkilö suorittaa tietyn kielen taitoa mittaavan kokeen, vaikka kyseistä kielitaitoa ei tarvita haettavana olevan paikan tehtävien suorittamiseen. Kokeen avulla voidaan siten karsia pois muunkieliset hakijat (”À titre d'exemple, exiger de toute personne qui postule pour un emploi donné de subir une épreuve dans une langue particulière, même si cette connaissance linguistique n'est pas nécessaire pour l'exécution de l'emploi vacant, est un cas de discrimination indirecte. Le test pourrait exclure toutes les personnes qui ont une autre langue maternelle”).

Tässä on kyse ongelmasta, johon on tähän asti todellakin kiinnitetty liian vähän huomiota. On paljon sellaisia EU:n Brysselin toimielinten lähellä olevia yrityksiä ja järjestöjä, jotka käyttävät hakumenettelyissään paikallista väestöä syrjiviä kielikriteereitä. Lisäksi on yleisesti tunnettua, että eräissä työpaikkailmoituksissa ei mainita niinkään kielitaitoa yhtenä kriteerinä, vaan hakijalta edellytetään kielen puhumista äidinkielenään.

Miten komission jäsen aikoo tarttua kohtuuttomien kielivaatimuksien muodossa esiintyvän epäsuoran syrjinnän ongelmaan kampanjassa ”Monimuotoisuuden puolesta syrjintää vastaan”? Mitä konkreettisia aloitteita on tähän liittyen suunnitteilla?
—

Martha Beatriz Roque Cabello — joka tuomittiin 27 vuodeksi vankeuteen ja jota pidetään Manto Negron vankilassa erityisten turvajärjestelyjen alaisena — on eristetty ikkunattomaan selliin, joka on kooltaan 1,5 m χ 3 m, jossa on aukko henkilökohtaisia tarpeita varten, jossa valot ovat päällä jatkuvasti ja jossa on jyrsijöitä ja torakoita, ja hänen juomavetensä on likaista,
1.

Komissio on tietoinen pistoke- ja pistorasiajärjestelmien epäyhtenäisyydestä Euroopassa. Yrityksistä sovittaa yhteen kotitalouksien pistoke- ja pistorasiajärjestelmät (joiden virrankulutus on enintään 16 ampeeria) kaikkialla unionissa on aikoinaan luovuttu komission tarmokkaista pyrkimyksistä huolimatta. Suurin osa jäsenvaltiosta ei pidä yhteensovittamista tarpeellisena. Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (Cenelec) on useaan otteeseen yrittänyt päästä sopimukseen pistokkeita koskevista standardeista, mutta pistokkeiden ja pistorasioiden valmistajien kanssa ei ole päästy yksimielisyyteen edes useiden vuosien aikana pidetyissä intensiivisissä kokouksissa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 33/55

(2004/C 33 E/051)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0574/03

esittäjä(t): Luigi Vinci (GUE/NGL) komissiolle

(28. helmikuuta 2003)

Aihe: Turkki ja Öçalanin tapaus

PKK:n entinen johtaja Abdullah Öçalan ei ole saanut viikkoihin ottaa vastaan puolustusasianajajiaan eikä muita henkilöitä. Tämä Turkin hallituksen mielivaltainen päätös on avoimesti ristiriidassa Euroopan ihmisoikeussopimuksen sekä Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa sovittujen laajentumisen poliittisten kriteerien kanssa.

Mitä komissio aikoo tehdä, jotta Öçalanille varmistetaan perustavaa laatua oleva oikeus puolustautumiseen? Eikö komissio katso, että nyt kun Öçalanin kuolemantuomio on kumottu, EU:n pitäisi painostaa Turkin hallitusta vapauttamaan Öçalan ja aloittamaan neuvottelut poliittisen ratkaisun saamiseksi kurdikysymykseen?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(2. huhtikuuta 2003)

Komissio on tietoinen Abdullah Öçalanin nykyisistä pidätysolosuhteista. Öçalanin sukulaisilla ja lakimiehillä on kerrottu olevan vaikeuksia päästä häntä tapaamaan 27. marraskuuta 2002 alkaen.

Turkki pyrkii ehdokasvaltiona täyttämään Kööpenhaminassa sovitut poliittiset kriteerit sekä liittymis-kumppanuussopimuksessa sovitut tavoitteet. Näihin kuuluu vankiloiden pidätysolosuhteiden saattaminen vastaamaan eurooppalaista tasoa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen määräysten täysimääräinen noudattaminen.

Komissiolle on tiedotettu Euroopan neuvoston kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun taikka rangaistuksen estämiseksi toimivan komitean (CPT) valtuuskunnan 16. ja 17. helmikuuta 2003 tekemästä vierailusta, jonka aikana valtuuskunta tapasi Abdullah Öçalanin. CPT totesi, että Abdullah Öçalanin terveys on hyvä mutta että hänen jatkuva eristämisensä on ongelma. CPT:n valtuuskunta ryhtyy toimenpiteisiin varmistaakseen, että Abdullah Öçalanin oikeutta vastaanottaa vieraita noudatetaan tehokkaasti käytännössä.

Komissio seuraa jatkuvasti Abdullah Öçalanin pidätysolosuhteita ja hänen oikeuttaan puolustukseen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/152

(2004/C 65 E/168)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2438/03

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(22. heinäkuuta 2003)

Aihe: Viisumipakon poistaminen Sveitsissä laillisesti oleskelevien EU:n ulkopuolisista maista lähtöisin olevien siirtolaisten matkoilta

Sveitsin teollisuus- ja rakennusalan ammattiliitto ja maahanmuuttajien kotoutumisen puolesta toimiva Swiss Forum for Migration Studies vaativat poistamaan viisumipakon Sveitsissä asuvilta EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisilta.

Noin puoli miljoonaa Sveitsissä asuvaa EU:n ulkopuolisen maan kansalaista joutuu aina kotimaahansa tai joihinkin Schengen-alueen maahan matkustaessaan hankkimaan viisumin, jonka saamiseen kuluu aikaa ja rahaa.

Tilanne on tosin parantunut, koska viisumien voimassaoloajat ovat pidempiä, mutta perusongelma on jatkuvasti olemassa.

Sveitsi on jo elokuussa 2000 poistanut viisumipakon kolmansien maiden kansalaisilta, jotka asuvat laillisesti Euroopan unionin alueella. Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä aiempien, osittain jo ratkaistujen kysymysten johdosta, jotta voidaan vastavuoroisten toimien avulla poistaa viisumipakko Sveitsissä laillisesti oleskelevilta EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisilta?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(3. syyskuuta 2003)

Komissiolle on jo aiemmin huomautettu (1), että Sveitsissä oleskelevien EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten on kansallisuutensa (2) vuoksi hankittava viisumi matkustaessaan Schengen-maahan tai kulkiessaan Schengen-maan läpi kotimaahansa.

Aihetta on pohdittu neuvoston viisumiasioita käsittelevässä työryhmässä, joka tuli siihen lopputulokseen, että voimassa oleva Schengenin säännöstö ei estä pidempiaikaisen viisumin myöntämistä kyseisille henkilöille. Jäsenvaltioiden konsulaateille on tiedotettu tällaisesta mahdollisuudesta, joka varmasti arvoisan parlamentin jäsenenkin mielestä on ensimmäinen askel tilanteen parantamiseksi, kun kyseisten henkilöiden ei tarvitse käydä niin usein konsulaatissa hakemassa viisumia.

Tämän lisäksi komissio jatkaa ponnistelujaan löytääkseen tilanteeseen ratkaisun, joka mahdollistaisi sen, ettei EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten, joilla on Sveitsin oleskelulupa, tarvitsisi hankkia viisumia kulkeakseen Schengen-maiden kautta tai oleskellakseen niissä lyhyen aikaa. Tämä edellyttäisi kuitenkin Schengenin säännöstön muuttamista.

(1) Renzo Imbenin ja Giovanni Pittellan esittämä kirjallinen kysymys E-0557/02, EUVL C 229 E, 26.9.2002.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/228

(2004/C 65 E/243)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2830/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(18. syyskuuta 2003)

Aihe: Kreikan rautatiet

Kreikan rautateiden uudenaikaistaminen on rakenteellisten toimien jatkuva päämäärä, ja sen toteuttaminen on kuulunut kaikkiin aikaisempiin tukiohjelmiin. Katsooko komissio, että yhteisön toisen tukikehyksen rautateitä koskeva ohjelma on toteutettu kunnollisesti? Kuinka monta prosenttia tuesta on käytetty hanketta koskevaan alkuperäiseen ja tarkistettuun talousarvioon verrattuna? Mitä tietoja komissiolla on hankkeen toteuttamisesta? Mitä rautateitä koskevia hankkeita rahoitetaan yhteisön kolmannesta tukikehyksestä ja koheesiorahastosta ohjelmakaudella 2000—2006? Kuinka paljon näitä tukia on käytetty tähän mennessä?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(16. lokakuuta 2003)

Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) vuosien 1994—1999 Kreikan rautateiden uudenaikaistamista koskeva toimintaohjelma ja siihen liittyvät koheesiorahastohankkeet ovat tällä hetkellä hallinnolliselta kannalta päätösvaiheessa. EAKR:n varoista myönnettiin rautateitä koskevalle toimintaohjelmalle vuosiksi 1994—1999 kaikkiaan 394 miljoonaa euroa, josta noin 92 prosenttia on maksettu. Koheesiorahastosta myönnettiin Kreikan rautatiehankkeisiin 546 miljoonan euroa vuosiksi 1994—1999, ja tästä noin 86 prosenttia on maksettu. Hankkeet koskivat etupäässä Korintti—Ateena—Thessaloniki-rautatieakselin tärkeiden rataosuuksien ja joidenkin siihen liittyvien linjojen (kuten Thessaloniki—Aleksandroupolis ja Paleofarsala—Kalambaka) uudenaikaistamista.

Komissio on seurannut tiiviisti konkreettista toteutusta ja tiettyjä yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa toteutettavia merkittäviä hankkeita koskevien sopimusten hallinnointia. Tämä koskee erityisesti ratatöitä, joihin kuului tunnelien ja siltojen rakentaminen (esimerkiksi Kallidromossa, Tembissä ja Platamonissa), sekä linjan sähköistämishanketta. Komissio suoritti useita tarkastuksia ja tilasi useita asiantuntijalausuntoja, joiden tulokset otetaan tarkoin huomioon ohjelman ja kyseisten hankkeiden päättämisen yhteydessä, joka on parhaillaan käynnissä ja jonka perusteella voidaan määrittää niiden puitteissa vuosina 1994—1999 käytetyt lopulliset summat.

Suurin osa edellisellä rahoituskaudella käynnistetyistä suurista rautatiehankkeista edustaa pitkän aikavälin investointeja, ja näin ollen niiden toteutus saatetaan päätökseen vasta vuosien 2000—2006 EAKR:n ”Rautatiet, lentokentät, kaupunkiliikenne” -toimintaohjelman sekä koheesiorahaston rahoituskauden 2000—2006 rautatiehankkeiden puitteissa. Meneillään olevan kauden uusiin hankkeisiin kuuluu Korintin ja Patrasin välisen rataosuuden uudenaikaistaminen sekä Ateenan maanalaisen rautatien rakentaminen.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/224

(2004/C 65 E/239)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2822/03

esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle

(19. syyskuuta 2003)

Aihe: Lypsylehmien hyvinvointi

Nykyiset lypsylehmät on jalostettu tuottamaan erittäin paljon maitoa. Tämä on johtanut siihen, että lehmät kärsivät useista vakavista terveys- ja hyvinvointiongelmista, kuten nälkiintymisestä (metabolic hunger), koska niiden on vaikea saada riittävästi ravintoa tuottaakseen paljon maitoa. Niillä on lisäksi ruoansulatushäiriöitä ja niiden raajarikkoisuus ja tappavat tuotantosairaudet ovat lisääntyneet. Viimeistään neljän tuotantovuoden jälkeen lehmät ovat usein kroonisesti uupuneita ja ne ovat heikossa kunnossa, jolloin ne teurastetaan.

Aikooko komissio vaatia, että Euroopan elintarvikeviranomainen pyytää elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevää pysyvää komiteaa tekemään selvityksen lypsylehmien terveydestä ja hyvinvoinnista?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(22. lokakuuta 2003)

Arvoisa parlamentin jäsen tietänee, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston 28. tammikuuta 2002 antamalla asetuksella (EY) N:o 178/2002 elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuus-viranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (1). Elintarviketurvallisuusviranomaisen tarkoituksena on toimia riippumattomana tieteellisenä yhteyspisteenä, jolta komissio voi pyytää tieteellisiä lausuntoja. Tieteellisten lausuntojen laatimista varten viranomainen on perustanut tiedekomitean ja useita tiedelautakuntia, kuten eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän lautakunnan.

Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea on sääntelykomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komitean tarkoituksena on antaa neuvoja säännösten täytäntöönpanosta.

On huomattava, että eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä tiedekomitea laati vuonna 1999 selvityksen naudan somatotropiinin (BST) käyttöön liittyvistä eläinten hyvinvointinäkökohdista. Selvitys sisälsi kappaleen, jossa käsiteltiin paljon maitoa tuottavien lypsylehmien hyvinvointiongelmia. Lypsylehmien terveyttä ja hyvinvointia on käsitelty myös useissa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennestä puiteohjelmasta rahoitetuissa hankkeissa. Komissio tukee tällä hetkellä tutkimusta, jossa käsitellään erityisesti lypsylehmien raajarikkoisuutta ja lypsykarjan ruokintaa laidunmaiden käyttöä tehostamalla. Se tukee myös hankkeita, joissa tutkitaan utaretulehduksen perinnöllisyyttä ja maidontuotantoa. Yleisempää hyvinvointia, kuten karjan kuljetusoloja, koskevas tutkimus on myös tärkeää lypsykarjan kannalta.

(1) EYVL L 31, 1.2.2002.