ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3052/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Eläinlääkintävalvonnasta annetun direktiivin täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0168 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3052/00 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (28. syyskuuta 2000) Aihe: Eläinlääkintävalvonnasta annetun direktiivin täytäntöönpano Euroopan unionia uhkaa vakava ja taloudellisesti tuhoisa siipikarjan sairaus, koska eräät jäsenvaltiot eivät ole soveltaneet tiukkaa eläinlääkintävalvontaa eksoottista kauppaa varten tarkoitettujen eläinten tuontiin. 1. Katsooko komissio, että tämä on väistämätön johtopäätös äskettäisestä alankomaalaisen Dierenbescherming -järjestön (eläinten hyvinvointia ajava järjestö) tutkimuksesta, johon on osallistunut johtavia eläinlääkintävirkamiehiä kymmenestä jäsenvaltiosta? 2. Katsooko komissio, että raportin suositukset ovat järkeviä ja että on tehtävä kiireellisenä ainakin kvantitatiivinen riskianalyysi? 3. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa estääkseen yhteisön kansalaisia joutumasta tekemisiin saastuneen siipikarjan aiheuttamien vakavien sairauksien kanssa? David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3043/00 ja E-3052/00 (31. lokakuuta 2000) Komissio on hyvinkin tietoinen eksoottisten lintujen maahantuontiin liittyvästä siipikarjatautiriskistä olletikin kun linnut voivat olla peräisin eri maista eri puolilta maailmaa. Sisämarkkinoitten toteutumisesta lähtien siipikarjan tuonti on ollut yhteisön lainsäädännöllä yhdenmukaistettua. Jotta eksoottisten lintujen tuontiin liittyvä siipikarjatautiriski voitaisiin torjua, komissio ehdotti hiljattain luonnosta päätökseksi(1) eläinten terveysvaatimuksista ja eläinlääkärintodistuksesta muiden kuin siipikarjaan kuuluvien lintujen tuonnissa sekä karanteenivaatimuksista. Kaikkia kaupattavia lintuja on pidettävä karanteenissa vähintään 30 päivän ajan virallisesti hyväksytyillä karanteenitiloilla tai -asemilla jäsenvaltioissa. Karanteenin aikana on tehtävä kliinisiä tutkimuksia ja laboratoriotestejä Newcastlen taudin ja lintuinfluenssan varalta. Linnut voidaan vapauttaa karanteenista vain virallisella luvalla edellyttäen, että kaikkien testien tulokset tukevat sitä. Tarkkailuajan kuluessa voidaan lisäksi selvittää muitten tautien esiintyminen. Komissio uskoo, että näiden yhdenmukaisten sääntöjen ottaminen käyttöön on asianmukainen vastaus niihin tautien esiintymistä koskeviin huoliin, joita Eurogroup for Animal Welfare -yhdistys toi esiin raportissaan, jossa se käsittelee Euroopan unioniin kotieläimiksi tuotavien CITES-sopimuksen piiriin kuuluvia ja siihen kuulumattomia lajeja edustavien lintujen ja nisäkkäitten eläinlääkinnällistä valvontaa. Omistajiensa mukana maahan tuotavat linnut kuuluvat kunkin maan omien sääntöjen soveltamisalaan, eikä komissio ole niiden osalta aikeissa ottaa tässä vaiheessa käyttöön yhdenmukaistettuja sääntöjä. Jäsenvaltioilta saatujen tietojen mukaan yhtään siipikarjassa esiintyvää tautitapausta ei nimittäin ole jäljitetty tällaiseen maahantuontiin. (1) SANCO/1295/2000, versio 6.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2530/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Tulipalot Etelä-Euroopassa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0044 - 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2530/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (25. heinäkuuta 2000) Aihe: Tulipalot Etelä-Euroopassa Etelä-Eurooppaa ja erityisesti Kreikkaa ovat viime päivinä koetelleet suuret tulipalot. Tuhojen korvaaminen ja luonnonympäristön uudistaminen aiheuttavat ylimääräisiä menoja. Aikooko komissio näin ollen myöntää erikoismäärärahoja näiden tuhojen johdosta? Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (30. lokakuuta 2000) Komissio on hyvin huolestunut Kreikkaa tänä kesänä koetelleista metsäpaloista ja varsinkin tuhoista kärsineiden henkilöiden kohtalosta. Yhteisöllä ei ole käytettävissään rahoitusvälinettä kiireellisen avun antamiseksi niiden jäsenvaltioiden auttamiseksi, jotka voisivat toimia eteläisten jäsenvaltioiden ja erityisesti Kreikan auttamiseksi korjaamaan tämän onnettomuusaallon aiheuttamia vahinkoja. Kyseiset jäsenvaltiot voisivat kuitenkin säännöstöä ja muita niitä ohjaavia päätöksiä, sääntöjä ja sopimuksia noudattaen käyttää yhteisön varoja korjatakseen julkisiin infrastruktuureihin kohdistuneita vahinkoja ja ostaakseen laitteita näiden onnettomuuksien torjumiseksi. Luonnonympäristön säilyttämisen alalla tietyissä hyväksytyissä tai neuvoteltavina olevissa toimenpideohjelmissa on suunnitteilla Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(1) 30 artiklan 1 kohdan kuudenteen luetelmakohtaan perustuvia toimenpiteitä, jotka voisivat edesauttaa tunnistettujen jälleenrakennustarpeiden edistämistä. Lisäksi komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se on hyväksynyt metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2158/92(2) mukaisesti 17. heinäkuuta 2000 yhteensä 3,75 miljoonan euron suuruisen ohjelman, josta yhteisön rahoitusosuus on 1,675 miljoonaa euroa, Kreikan metsien suojelemiseksi vuonna 2000. Tämä ohjelma on tarkoitettu erityisesti palolinjojen, palomuurien ja vesipisteiden rakentamiseen, metsätalouden suojelutoimenpiteiden toteuttamiseen ja valvontatoimien toteuttamiseen. (1) EYVL L 160, 26.6.1999. (2) EYVL L 217, 31.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3196/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. EU-rahoitus kansalaisjärjestöille.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0202 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3196/00 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (12. lokakuuta 2000) Aihe: EU-rahoitus kansalaisjärjestöille Komissio voi EU:n vuosittain vahvistettavan talousarvion rajoissa avustaa eri maissa kansalaisjärjestöjen toimintaa. Avustusten pitäisi olla julkisia ja läpinäkyviä, ja siksi kysyn, mille järjestöille ja kuinka paljon komissio tai sen Suomen toimisto ovat ohjanneet EU:n budjettivaroja vuonna 1999? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3243/00

esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle

(20. lokakuuta 2000)

Aihe: Lyhyen matkan merikuljetukset

Edellinen lauttayhteyksiä Skotlannin niemimaille koskenut kysymykseni (QH-0699/00)(1) kohdistui erityisesti kahteen reittiin. Voiko komissio vahvistaa, että sen kysymykseeni antamaa vastausta voidaan periaatteessa soveltaa myös reitteihin Gourock Kilcreggan ja Gourock Helensburgh?

(1) Kirjallinen vastaus 6. syyskuuta 2000.

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(1. joulukuuta 2000)

Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, komissio on keskustellut Skotlannin aluehallinnon kanssa CalMacin liikennöimien reittien saattamisesta yhteisön oikeuden mukaisiksi. Erityisesti on kyse 7. joulukuuta 1992 annetusta neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 3577/92, joka koskee palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamista meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi)(1), ja yhteisön suuntaviivoista meriliikenteen valtion tuelle(2). Koska kyseisistä reiteistä kaksi, GourockDunoon ja TarbertPortavadie, kulkevat mannermaalta mannermaalle, komissio pyysi yksityiskohtaiset tiedot näillä reiteillä tarjottavista palveluista sekä liikennöitävien kohteiden erityisluonteesta. Kuten komissio totesi parlamentin jäsenen suulliseen kysymykseen H-0699/00 parlamentin istunnossa syyskuussa 2000(3) antamassaan vastauksessa, annettujen tietojen pohjalta voidaan katsoa, että näiden kahden reitin tilanne on neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 4 artiklassa tarkoitetuissa yhteyksissä sama kuin saarille suuntautuvien (tai saarten välisten) reittien, koska maitse kulkeva reitti joko ei olisi realistinen vaihtoehto tai olisi kohtuuttoman pitkä.

Koska Gourockista Kilcregganin kautta Helensburgh'oon kulkevan reitin liikennöinnistä huolehtii paikallinen viranomainen eikä CalMac, komissio ei ole vielä tarkastellut tätä reittiä yksityiskohtaisesti. Skotlannin aluehallinnolta on kuitenkin pyydetty tiedot niistä merireiteistä, joita CalMac ei liikennöi (esim. Gourock KilcregganHelensburgh) ja joita saatetaan tällä hetkellä liikenöidä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti. Kun nämä tiedot ovat käytettävissä, komissio voi ottaa kantaa tähän nimenomaiseen reittiin.

(1) EYVL L 364, 12.12.1992.

(2) EYVL C 205, 5.7.1997.

(3) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (syyskuu 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2700/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Slovenian liittyminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0212 - 0212



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2700/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Slovenian liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Sloveniaan sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän takuu- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2690/00, E-2691/00, E-2695/00, E-2699/00, E-2700/00 ja E-2701/00 (29. syyskuuta 2000) Jotta voitaisiin arvioida Puolan, Tekin tasavallan, Kyproksen, Unkarin, Slovenian ja Viron yhteisöön liittymisestä aiheutuvat vuosittaiset maataloustuen lisäkustannukset, olisi kohtalaisella varmuudella tiedettävä, milloin ja millä ehdoin nämä maat liittyvät yhteisöön. Nämä seikat on määriteltävä maiden kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joiden maataloutta käsittelevä vaihe käynnistyi kesäkuussa 2000. Parlamentin jäsenen esittämien oletusten perusteella tehty kustannusarvio olisi näin ollen väistämättä hypoteettinen, teoreettinen ja epävarma. Neuvottelujen tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2617/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Mustavalkoiset TV:t/yleinen tullietuusmenettely.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0135 - 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2617/00 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Mustavalkoiset TV:t/yleinen tullietuusmenettely Voiko komissio selvittää, mikä osa EU:hun tapahtuvasta tuonnista kuuluu yleisen tullietuusmenettelyn alaisuuteen? Miten mustavalkotelevisioihin on suhtauduttu tässä menettelyssä? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 2000) Yhteisön yleiseen tullietuusjärjestelmään kuuluvat tuotteet vahvistetaan 21 päivänä joulukuuta 1998 monivuotisen yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä heinäkuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2820/98 liitteissä I ja VII(1). Jotta tuotteeseen voitaisiin soveltaa etuustullia, sen on oltava peräisin maasta, johon sovelletaan yleistä tullietuusjärjestelmää yhteisön tullikoodeksissa (komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92(2) soveltamista koskevista säännöksistä, sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä heinäkuuta 2000 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1602/00(3)) säädettyjen alkuperäkriteerien mukaisesti. Lisäksi tuotteita yhteisöön tullattaessa on esitettävä edunsaajamaan asianomaisten viranomaisten myöntämä A-alkuperätodistus. Mustavalkoisiin televisiovastaanottimiin, jotka luokitellaan yhteisen nimikkeistön koodiin 8528 13 00, sovelletaan yhteisön yleistä tullietuusjärjestelmää. Niitä ei pidetä arkoina tavaroina yhteisön nykyisessä järjestelmässä, vaan niitä voidaan tuoda tullitta (asetuksen (EY) N:o 2820/98 2 artiklan 4 kohta), kun tavanomainen yhteinen tullitariffi vuonna 2000 on 2 prosenttia. Kyseisen asetuksen 3 artiklassa säädettyjen asteittaisuutta koskevien sääntöjen mukaan tullittomuutta ei sovelleta malesialaisiin tuotteisiin. Näihin televisiovastaanottimiin sovelletaan kahta vaihtoehtoista alkuperäkriteeriä. Käytettyjen ei-alkuperätuotteiden arvo ei saa ylittää 40:tä prosenttia tavaran vapaasti tehtaalla -hinnasta eikä kaikkien käytettyjen ei-alkuperätuotteiden arvo saa olla suurempi kuin käytettyjen alkuperätuotteiden arvo tai käytettyjen ei-alkuperätuotteiden arvo ei saa ylittää 25:tä prosenttia tavaran vapaasti tehtaalla -hinnasta. (1) EYVL L 357, 30.12.1998. (2) EYVL L 253, 11.10.1993. (3) EYVL L 188, 26.7.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3035/00 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. KOR ja kalataudit.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0232 - 0232



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3035/00 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (20. syyskuuta 2000) Aihe: KOR ja kalataudit Uudet KOR-asetukset, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat korvata kalataudeista aiheutuvia vahinkoja, tulivat voimaan 1. tammikuuta. Voiko komissio kertoa, onko tällaisia hakemuksia esitetty? Jos on, voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja näistä hakemuksista, niitä esittäneistä jäsenmaista ja arvioidusta tuen määrästä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2000) Tähän mennessä komissiolla ei ole tietoa mahdollisista tuista, joita olisi voitu maksaa kalataudeista aiheutuvien vahinkojen korvaamiseksi vuosia 20002006 koskevien rakenneohjelmien yhteydessä kalastus- ja vesiviljelyalalla. Komissio varmistaa yhteisön lainsäädännössä vahvistettujen tukikelpoisuusedellytysten ja kyseisessä ohjelmassa vahvistettujen valintaperusteiden noudattamisen hankkeen toteuttamisen ajan. Yksittäisten hankkeiden valinta on kuitenkin jäsenvaltion nimeämän hallintoviranomaisen vastuulla. Komissiolle annetaan tietoja toteutettavien hankkeiden yksityiskohdista vuosittaisilla toimeenpanokertomuksilla, joista ensimmäiset laaditaan vuonna 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3080/00 esittäjä(t): Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) komissiolle. Nimitykset komissiossa.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3080/00 esittäjä(t): Francisca Sauquillo Pérez del Arco (PSE) komissiolle (22. syyskuuta 2000) Aihe: Nimitykset komissiossa Euroopan komissio määrittelee parhaillaan uudelleen tehtäviä ja painopisteitä ulkosuhteiden ja kehitysyhteistyön aloilla. Komissio nimitti äskettäin ulkomaan avun yhteisen toimialan uuden pääjohtajan, mutta kehitysyhteistyöstä vastaavan pääosaston pääjohtajaa ei ole vielä nimitetty. Ulkomaan avun yhteisen toimialan ja kehitysyhteistyöstä vastaavan pääosaston uudelleenorganisointi olisi toteutettava samanaikaisesti, jotta vältettäisiin ristiriitoja kahden sellaisen elimen välillä, joiden on työskenneltävä tiiviisti yhdessä. Voiko komissio siis selittää, mistä syystä kehitysyhteistyöstä vastaavan uuden pääjohtajan nimitys on viivästynyt? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (27. lokakuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin jäsen on tietoinen, komissio halusi organisoida uudelleen ulkomaanavun yhteisen toimialan ja kehitysyhteistyön pääosaston samanaikaisesti. Sen vuoksi molemmat pääjohtajien virat julkaistiin haettaviksi samaan aikaan ja määräaika hakemusten jättämiselle oli sama (11. heinäkuuta). Ylemmistä virkamiehistä säädetyn valintamenettelyn toteuttamisen jälkeen komissio päätti nimittää 26. heinäkuuta 2000 pitämässään kokouksessa Giorgio Bonaccin ulkomaanavun yhteisen toimialan pääjohtajaksi. Tällöin ei päätetty kuitenkaan nimittää kehitysyhteistyön pääjohtajaa. Komissio keskusteli jälkimmäisestä nimityksestä 13. syyskuuta pitämässään kokouksessa. Kollegio päätti olla täyttämättä kehitysyhteistyön pääjohtajan paikkaa, mutta pitäen henkilöstösääntöjen 29 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti jätetyt hakemukset, se päätti julkaista paikan haettavaksi samanaikaisesti sekä toimielinten välisesti (29 artiklan 1 kohdan c alakohta) että ulkoisesti (29 artiklan 2 alakohta). Varmistaakseen, että tämän paikan vaatimukset täytetään kokonaan, komissio haluaa antaa mahdollisimman monelle mahdollisesti pätevälle henkilölle mahdollisuuden hakea sitä ennen lopullisen päätöksen tekemistä. Tämä lisävaihe on täysin viime joulukuussa annettujen ylempien virkamiehien nimittämistä koskevien komission käytännesääntöjen mukainen. Vastaukset paikan julkaisemisesta on nyt palautettu. Sen vuoksi komissio siirtyy nimitysprosessin seuraaviin vaiheisiin viipymättä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1640/00 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle. Viestintäalan kilpailu.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0006 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1640/00 esittäjä(t): Alejandro Agag Longo (PPE-DE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Viestintäalan kilpailu Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat asettaneet viestintäalan avautumisen kilpailulle enemmän tai vähemmän merkittäväksi tavoitteekseen, ja komissio on vahvistanut kilpailun merkityksen talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja koskevassa suosituksessaan. Toisaalta tiedetään, että on olemassa useita käytäntöjä myöntää lupia eri operaattoreille, joiden on määrä kilpailla keskenään. Tiedotusvälineet uutisoivat äskettäin, että Iso-Britannian valtio keräsi noin 36 000 miljoonan dollarin (6,3 biljoonaa pesetaa) tulot kolmannen sukupolven matkapuhelimia koskevien lupien huutokaupassa. Siitä huolimatta, että näissä päätöksissä toissijaisuusperiaate on välttämättä otettava huomioon, onko komissio sitä mieltä, että erilaiset lupien myöntämiskäytännöt ovat neutraaleja alan kilpailulle avautumisen kannalta? Toisin sanoen, eivätkö komission mielestä näissä huutokaupoissa korkealle nousevat hinnat saata tavallaan ennalta vääristää kilpailua, koska ne vaikuttavat jatkossa määriteltäviin hintoihin ja edistävät yritysten keskittymistä, joka perustuu yksinomaan kykyyn tehdä hintatarjouksia tämänkaltaisissa huutokaupoissa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2000) Se, monelleko operaattorille voidaan myöntää toimilupa kolmannen sukupolven matkaviestinpalveluiden tarjoamiseen, määräytyy UMTS-taajuuksien riittävyyden perusteella. Valintaa on siis suoritettava. Yhteisön direktiivien mukaan operaattorien valinnassa on sovellettava objektiivisia, oikeasuhteisia, avoimia ja syrjimättömiä perusteita, koska vain siten voidaan välttää kilpailun vääristyminen potentiaalisten operaattorien välillä. Kuten komissio on todennut vastauksessaan W.G. van Velzenin esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1839/2000(1), jäsenvaltiot voivat soveltaa operaattorien valinnassa mitä tahansa valintamenettelyä, kunhan ne noudattavat näitä periaatteita. Se, valitaanko operaattorit huutokaupan vai jonkinlaisen operaattorien paremmuuteen perustuvan menettelyn avulla, vaikuttaa kyseisten palvelujen kehitykseen, mihin vaikuttavat myös monet muut tekijät (toimiluvan kesto, maksutapa, maantieteellistä kattavuutta ja sijainnin seurantaa (roaming) koskevat velvoitteet) sekä asianomaisten yritysten strategiat ja kuluttajien reaktiot. Näitä vaikutuksia on arvioitava tapauskohtaisesti. (1) EYVL C 89 E, 20.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2490/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle. Vankilaolot Italiassa.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2490/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) neuvostolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Vankilaolot Italiassa Mitä mieltä neuvosto on Italian vankilaoloista, jos ajatellaan kansalaisten oikeuksia? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2488/00 ja E-2490/00 (7. marraskuuta 2000) Vankiloihin sovellettava työllisyyspolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisön toiminta työllisyysasioissa rajoittuu jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseen sekä jäsenvaltioiden toimien tukemiseen ja niiden täydentämiseen EY:n perustamissopimuksen 125 ja sitä seuraavissa artikloissa määrätyin edellytyksin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2740/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Euroon siirtymisen aiheuttamat kustannukset.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0162 - 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2740/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (3. elokuuta 2000) Aihe: Euroon siirtymisen aiheuttamat kustannukset 1. Onko neuvosto arvioinut kustannuksia, jotka aiheutuvat yhtenäisvaluuttaan siirtymisestä euroalueeseen tällä hetkellä kuuluvissa 11 maassa, tai kustannuksia, jotka aiheutuvat Kreikalle sen liittyessä vuonna 2001? Voiko neuvosto esittää jaottelun aiheutuvista kustannuksista? 2. Onko neuvosto arvioinut kustannuksia, jotka euroon liittyminen aiheuttaisi Tanskalle, Ruotsille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jos nämä maat päättäisivät liittyä siihen? Vastaus (16. marraskuuta 2000) Neuvosto ei ole tehnyt arvioita euron käyttöönotosta aiheutuvista kustannuksista, jotka lankeavat osittain julkisen ja osittain yksityisen sektorin maksettavaksi. On kuitenkin muistettava, että kyseiset kustannukset ovat kertaluonteiset, kun taas pitkällä aikavälillä euroon siirtyminen tuo huomattavia etuja sekä yksityiselle että julkiselle sektorille, koska valuutanvaihtoon liittyvät kustannukset poistuvat välittömästi ja kokonaan niiden jäsenvaltioiden väliltä, jotka ottavat euron käyttöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2494/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. EU:n suhtautuminen Chilen jäsenvaltioiden kalastusaluksille asettamiin esteisiin.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2494/00 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (2. elokuuta 2000) Aihe: EU:n suhtautuminen Chilen jäsenvaltioiden kalastusaluksille asettamiin esteisiin Chile on vuodesta 1991 asti asettanut satamissaan rajoituksia Tyynellämerellä toimivalle Espanjan kalastuslaivastolle, jonka suuruus on noin 812 alusta ja joka kalastaa lähinnä tonnikalaa, sesongista riippuen. Laivastoa on muun muassa estetty purkamasta saalistaan ja siirtämästä sitä toisiin aluksiin, mikä on selvästi vastoin vapaata kauttakulkua ja tuontia koskevia kansainvälisiä velvoitteita. Voiko komissio kertoa, mikä on Euroopan unionin tämänhetkinen kanta Chilen kielteiseen asenteeseen, josta on vakavia vahinkoja yhteisön laivastolle, kun tämä kokee suuria taloudellisia menetyksiä eikä voi tuoda kalaa muille markkinoille? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 2000) Vuodesta 1991 yhteisön alusten ei ole annettu uudelleenlastata eikä purkaa laajasti vaeltavien kalalajien, kuten miekkakalan, saaliitaan Chilen satamissa silloin, kun kyseiset saaliit on saatu Chilen yksipuolisesti käyttöön ottamien, kalakantojen säilyttämistä koskevien sääntöjen vastaisesti huolimatta siitä, että saaliit on saatu kansainvälisiltä vesiltä. Kysymys on otettu esiin moneen otteeseen kahdenvälisissä yhteyksissä Chilen kanssa. Komissio aloitti vuonna 1998 tutkimusmenettelyn yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22. joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94(1) (kaupan esteitä koskeva asetus) nojalla. Tutkimuksessa pääteltiin, että Chile rikkoi kauttakulun vapauden periaatetta, josta määrätään tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT 1994 -sopimus) V artiklassa ja että Chilen asettama, yhteisön alusten saamien saaliiden purkamista koskeva kielto oli XI artiklan vastainen. Kaupan esteitä koskevan asetuksen nojalla tehtyjen päätelmien perusteella ei ole päästy sovintoratkaisuun. Näissä olosuhteissa yhteisön oli aloitettava Chilen vastaiset toimet WTO:n alaisuudessa. Neuvottelukierros WTO:ssa järjestettiin kesä- ja heinäkuussa. Kysymys otetaan seuraavan kerran esille korkeimmalla mahdollisella tasolla syyskuun lopussa Santiagossa. Riippuen kyseisten keskustelujen tuloksista komissio saattaa esittää virallisen pyynnön WTO:n riitojenratkaisupaneelin koolle kutsumiseksi. (1) EYVL L 349, 31.12.1994.