ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2672/99 esittäjä(t): Jürgen Zimmerling (PPE-DE) komissiolle. Tavoitteen 2 alueiden tukeminen.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0040 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2672/99 esittäjä(t): Jürgen Zimmerling (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Tavoitteen 2 alueiden tukeminen Euroopan komissio ilmoitti 24. marraskuuta 1999 länsisaksalaiset alueet, jotka saavat EU:n tukea uudella tukikaudella 20002006. Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa tavoitteen 2 alueisiin kuuluu osia Ruhrin alueesta. 1. Mitä osia Ruhrin alueesta Saksan liittohallitus on ilmoittanut tukikelpoisiksi alueiksi? 2. Mille osille Ruhrin alueesta tukea myönnetään? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2000) Saksan liittotasavallan talousministeriö esitti 15. syyskuuta 1999 kelpoisuusehdot täyttävän ehdotuksen tavoitteen 2 mukaisten alueiden luetteloksi kaudelle 20002006. Tämän ehdotuksen ja 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) sääntöjen mukaisesti komissio teki 24. marraskuuta 1999 periaatepäätöksen tavoitteen 2 mukaisten Saksan alueiden luettelosta. Tämän jälkeen komissio on kuullut asiaan liittyviä komiteoita. Komissio tekee tukikelpoisuutta koskevan lopullisen päätöksen lähiaikoina. Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevien uusien, tavoitteen 2 mukaisten alueiden osalta 15. syyskuuta 1999 tehtyä Saksan ehdotusta muutettiin vain vähän komission pyynnöstä. Saksan viranomaisten alkuperäiseen ehdotukseen sisältyi pieni ja eristynyt 235 asukkaan alue Bochumin kaupungissa, jota komissio ei kuitenkaan pitänyt merkittävänä. Näin ollen Saksan viranomaiset poistivat sen ehdotuksesta. Nordrhein-Westfalenin tavoitteen 2 mukaisten alueiden uusi luettelo käsittää osia seuraavista kaupungeista: Duisburg, Krefeld, Oberhausen, Gelsenkirchen, Bottrop, Dortmund, Hamm, Bochum ja Herne, sekä osia seuraavista hallintoalueista (Kreise): Wesel, Reckinghausen, Unna, Warendorf, Ennepe-Ruhr ja Heinsberg. Nordrhein-Westfalenissa tavoitteeseen 2 kuuluvan tukikelpoisen väestön määrä on yhteensä 2 888 229 henkeä. Tavoitteeseen 2 kuuluvien tukikelpoisten alueiden luettelo lähetetään arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Vaikka Ruhrgebiet ei kuulu komission NUTS-luokituksen piiriin, on aiheellista todeta, että Nordrhein-Westfalenin tavoitteen 2 mukaisten alueiden luetteloon sisältyy merkittävä osa Ruhrgebietin väestöstä ja alueesta. (1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2404/99 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Retex-yhteisöaloitteen määrärahojen käyttö.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2404/99 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Retex-yhteisöaloitteen määrärahojen käyttö Portugali on saanut tukea yhteisön tukikehyksiin vuosiksi 19931999 kuuluvasta yhteisöaloitteesta tekstiili- ja vaatetusteollisuusalueiden työllisyyden tukemiseksi (Retex). - Mikä oli Portugalin ja muiden jäsenvaltioiden osuus Retex-aloitteeseen osoitetuista määrärahoista, ja kuinka paljon varoja todella siirrettiin kyseisille jäsenvaltioille vuosina 1993 _ 1999? - Mitä hankkeita rahoitettiin Retex-aloitteesta Portugalissa tuona ajanjaksona? Mikä oli hankkeiden kesto ja niihin kulunut rahamäärä? Michel Barnierin komission puolesta antama täydentävä vastaus (7. huhtikuuta 2000) Seuraavassa taulukossa esitetään määrät, jotka kullekin jäsenvaltiolle osoitettiin ja maksettiin Retex-yhteisöaloitteessa ohjelmakaudella 19941999: >TAULUKON PAIKKA> Portugalille myönnettiin Retex-aloitteesta 30 miljoonan euron ylimääräinen tuki vuonna 1993; se on jo maksettu kokonaan. Parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle toimitetaan luettelo hankkeista, joita Portugalissa on rahoitettu tämä aloitteen yhteydessä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2643/99 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle. Yhdistyneen kuningaskunnan teurastamojen tarkastuksia koskevat määräykset ja asetukset.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0033 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2643/99 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan teurastamojen tarkastuksia koskevat määräykset ja asetukset Onko komissio tyytyväinen Yhdistyneen kuningaskunnan vuonna 1995 antamaan asetukseen, joka koskee eläinten hyvinvointia (teurastusta ja lopettamista) ja jonka tarkoituksena on toteuttaa direktiivi 93/119/EY(1) eläinten suojelusta teurastus- tai lopettamishetkellä? Kuinka monta tämän direktiivin toteutusta koskevaa valitusta komissio on saanut brittiläisiltä maanviljelijöiltä? Miksi komission mielestä lampaan teurastaminen maksaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa noin 17 euroa ja Ranskassa vähemmän kuin 5 euroa? (1) EYVL L 340, 31.12.1993, s. 21. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (29. helmikuuta 2000) Eläinten suojelusta teurastus- tai lopettamishetkellä 22. joulukuuta 1993 annettu direktiivi 93/119/EY on siirretty osaksi Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntöä, eikä komissio ole tietoinen mistään ongelmista asiaan liittyvän kansallisen lainsäädännön soveltamisessa tai täytäntöönpanossa kyseisessä jäsenvaltiossa. Komissio ei ole saanut mitään tätä direktiiviä koskevia valituksia Yhdistyneen kuningaskunnan maanviljelijöiltä tai heidän järjestöiltään. Komissio on kuitenkin tietoinen liha-alan sääntelyä käsittelevän työryhmän raportista, joka on äskettäin annettu Britannian viranomaisille. Teurastuskustannuksiin sisältyvät sekä teurastamojen tavanomaiset kaupalliset kulut että virallisen eläinlääkärintarkastuksen aiheuttamat kulut. Nämä kustannukset eivät ole yhtä suuret eri jäsenvaltioissa(1). Erityisesti kaupalliset kulut voivat vaihdella jopa saman jäsenvaltion sisällä, koska ne riippuvat seikoista kuten teurastamon omistajuus (yksityinen, kunnallinen tai osuustoiminnallinen), paikalliset työvoimakustannukset, verotus ja erilaiset muut tekijät. Komissio ei sen vuoksi pysty kommentoimaan mainittuja hintoja. Jos arvoisa parlamentin jäsen toimittaa yksityiskohtaisemmat tiedot kustannusten ilmoitetuista eroista ja niiden laskuperusteista, komissio on valmis tutkimaan asiaa tarkemmin. (1) Neuvoston direktiivissä 85/73/ETY, annettu 29 päivänä tammikuuta 1985, sellaisena kuin se on muutettuna ja kodifioituna neuvoston direktiivillä 96/43/EY (EYVL L 162, 1.7.1996) säädetään eläinlääkärintarkastusten ja -valvonnan rahoittamista koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisesta. Direktiivin 5 artiklan 3 kohdassa kuitenkin säädetään, että jäsenvaltiot saavat kantaa määrältään yhteisön maksuja suuremman maksun edellyttäen, että kannettujen maksujen yhteismäärä ei ole suurempi kuin tarkastuskustannukset.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2711/99

esittäjä(t): Francesco Turchi (UEN) komissiolle

(11. tammikuuta 2000)

Aihe: Melu

Kaikki melulähteiden läheisyydessä elävien ihmisten terveys on vaarassa. Melun vaikutukset voivat vaihdella melun laadun, melulle altistumisen ajan ja tavan mukaan, ja melun aiheuttamat haitat voidaan luokitella vaurioihin, häiriöihin ja ärsytykseen. Melulle altistuminen voi vahingoittaa kuuloa vakavasti ja myös aiheuttaa huimausta, puhe- ja muistihäiriötä, keskittymisvaikeuksia, väsymyksen tunnetta, päänsärkyä, yleistä uupumuksen tunnetta, ärtyneisyyttä ja ahdistuneisuutta. Melusta aiheutuvat unihäiriöt aiheuttavat ongelmia tai persoonallisuuden muutoksia.

Kysyisinkin komissiolta, mitä Euroopassa on tehty ja aiotaan tehdä meidän kaikkien terveyden suojelemiseksi ja minkälaisiin toimiin on ryhdytty, jotta melutasoja voitaisiin alentaa ja ongelmaa näin lieventää?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(3. helmikuuta 2000)

Melun terveysvaikutuksia, kuten muistinmenetystä, väsymystä ja ärtyisyyttä, kuvataan laajasti lääketieteellisessä kirjallisuudessa. Kansanterveystoiminnassa on jo kauan oltu huolestuneita näistä vaikutuksista. Ympäristön sekä asuin- ja työpaikkojen melun vähentäminen on aikaa vievä tehtävä. Useilla Euroopan yhteisön säädöksillä säännellään melua rajoittamalla päästötasoja. Tärkeimmät säädökset ovat kodinkoneiden tuottamasta ilmassa kantautuvasta melusta 1. joulukuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/594/ETY(1) ja työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät melualtistukseen työssä 12. toukokuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/188/ETY(2). Jälkimmäistä direktiiviä tarkistetaan lähitulevaisuudessa samalla, kun tarkistetaan direktiiviä, joka koskee työntekijöiden suojelua tärinälle, melulle ja sähkömagneettisille kentille tapahtuvalta altistumiselta(3).

Väestön altistumisen osalta komissio julkaisi 4. marraskuuta 1996 vihreän kirjan tulevaisuuden melupolitiikasta(4). Komissio työskentelee myös sen puolesta, että lentokoneiden melua vähennettäisiin lisäämällä koneisiin äänenvaimentimet, ja tukee melua koskevaa tutkimus- ja ehkäisytyötä saasteperäisiä sairauksia koskevan yhteisön toimintaohjelman avulla(5).

Näiden toimien avulla voidaan vähin erin vähentää sitä melutasoa, jolle väestö altistuu, ja parantaa näin väestön terveydentasoa komissiolle EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa (entisessä 129 artiklassa) annettujen toimivaltuuksien mukaisesti.

(1) EYVL L 344, 6.12.1986.

(2) EYVL L 137, 24.5.1986.

(3) KOM(94) 284 lopullinen.

(4) KOM(96) 540 lopullinen.

(5) EYVL C 219, 30.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2700/99

esittäjä(t): Alexander de Roo (Verts/ALE), Torben Lund (PSE) ja Cristina García-Orcoyen Tormo (PPE-DE) komissiolle

(12. tammikuuta 2000)

Aihe: Pakkauksia ja pakkausjätteitä koskevan direktiivin 94/62/EY uudelleentarkastelu

Pitkien neuvottelujen jälkeen vuonna 1994 hyväksytyn direktiivin 94/62/EY(1) 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetään seuraavaa:

Viimeistään kuusi kuukautta ennen 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ensimmäisen viiden vuoden jakson päättymistä neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta tavoitteet 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulle toiselle viiden vuoden jaksolle. Tämä menettely toistetaan jatkossa viiden vuoden välein.

6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetään seuraavaa:

Viimeistään kymmenen vuoden kuluttua siitä päivästä, jona tämä direktiivi on siirrettävä kansalliseen lainsäädäntöön, pakkausjätteistä on hyödynnettävä ja kierrätettävä tietty prosenttiosuus, jonka neuvosto määrittää 3 kohdan b alakohdan mukaisesti siten, että a ja b alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita korotetaan huomattavasti.

Kun otetaan huomioon tämä neuvoston ja parlamentin antama selkeä oikeudellinen sitoumus huomattavasti tavoitteita korottavan ehdotuksen antamisesta vuoden 1999 lopulla tai vuoden 2000 alussa, milloin komissio aikoo antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksensa direktiivin tarkistamisesta?

Jos tavoitteita eritellään tarkemmin, aikooko komissio sisällyttää direktiiviin yhteisen tavoitteen kierrätystä ja uudelleenkäyttöä varten?

(1) EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10.

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(16. maaliskuuta 2000)

Velvollisuudesta tarkistaa merkittävästi jätteen hyödyntämis- ja kierrätystavoitteita säädetään pakkauksista ja pakkausjätteistä 20. joulukuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa ja 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa. Euroopan parlamentin ja neuvoston sovittelukomiteassa käytyjen pitkien keskustelujen jälkeen saavuttama kompromissi sisältää ensimmäiset jätteiden hyödyntämisen ja kierrätyksen määrälliset tavoitteet, joihin on määrä päästä vuoden 2001 puoliväliin mennessä, sekä yhteisön lainsäätäjän sitoumuksen korottaa merkittävästi näitä tavoitteita vuoden 2006 puoliväliin ulottuvan toisen vaiheen aikana.

Pakkausketjussa on mukana monia eri ihmisiä ja organisaatioita, kuten taloudellisia toimijoita, kuluttajia, ympäristönsuojelujärjestöjä ja viranomaisia, ja näillä on varsin erilaisia intressejä. Siksi on tarpeen luoda vuoropuhelulle puitteet, joilla voidaan varmistaa tasapainoinen lähestymistapa. Näin komissio pystyy arvioimaan tilanteen oikein ja kehittämään mahdollisia ratkaisuja direktiivin tehostamiseksi. Useita vaihtoehtoja on esitetty ja niistä on keskusteltu asianomaisten osapuolten ja jäsenmaiden kanssa, mutta komission lopullisia ehdotuksia käsitellään vielä komission sisällä.

Uudelleentarkasteluprosessi on vienyt enemmän aikaa kuin alun perin kaavailtiin. Komissio aikoo kuitenkin tehdä virallisen ehdotuksen direktiivin tarkistamisesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille siten, että ne voivat hyväksyä toimenpiteet sovitussa aikataulussa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2778/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Nykyisten työpaikkojen säilyttämättä jättäminen pastantuottaja Misko Oy:n tukea saavassa yksikössä.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0205 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2778/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Nykyisten työpaikkojen säilyttämättä jättäminen pastantuottaja Misko Oy:n tukea saavassa yksikössä Yritys nimeltä Misko, Pastateollisuus Oy, joka on italialaisen Barilla-nimisen yrityksen tytäryhtiö, on saanut rahoitusta Kreikan kehityslain 1892/90 perusteella perustaakseen uuden tuotantoyksikön Thivaan. Rahoituksen myöntämiseen liittyy yrityksen velvoite säilyttää nykyiset 275 pysyvää työpaikkaa. Yritys sulki Patrasin pastantuotantolaitoksen ennen kuin uuden yksikön rakennustyöt saatiin loppuun pakottaen henkilöstön joko eroamaan tai hyväksymään siirron yrityksen muihin yksiköihin. Se ei ole kuitenkaan ilmoittanut siirtoon suostuville työntekijöille, missä ja milloin he täsmälleen aloittavat työnsä, minkätyyppistä työtä he tulevat tekemään ja mikä heidän palkkansa tulee olemaan, mitkä ovat siirron kustannukset tai edes sitä, missä he työskentelevät Patrasin tehtaan sulkemisen, mikä tapahtui 10.9.1999, ja Thivan uuden yksikön toiminnan alkamisen välisenä aikana. Koska yrityksen päätös lakkauttaa Patrasin tehtaan toiminta rikkoo sen velvoitetta säilyttää nykyiset työpaikat ja tapahtui kuulematta ensin millään tavoin työntekijöitä, vaikka direktiivissä 94/45(1) tätä ehdottomasti edellytetään, komissiolta kysytään: 1. Aiotaanko tuen myöntämistä yrityksen uudelle yksikölle tutkia nykyisten työpaikkojen säilyttämistä koskevan ehdon täyttymisen osalta? 2. Aiotaanko tutkia sitä, onko direktiivin 94/45 säännöksiä, jotka koskevat tiedotusvelvollisuutta, työntekijöiden kuulemista ja neuvottelemista heidän kanssaan sekä Miskon työntekijäyhdistyksen osallistumista Barillan, Miskon emoyhtiön, eurooppalaiseen yritysneuvostoon, noudatettu? (1) EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2778/99 ja E-2779/99 (1. maaliskuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2617/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Britannian lammaskannan kasvun ympäristövaikutukset.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0027 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2617/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Britannian lammaskannan kasvun ympäristövaikutukset Britannian lampaiden lukumäärä on lisääntynyt sen jälkeen kun maa liittyi Euroopan talousyhteisöön ja alkoi noudattaa yhteistä maatalouspolitiikkaa. Mitä mieltä komissio on tästä kasvusta ja sen vaikutuksista luontotyyppien ja lajien runsaudelle? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Lampaiden lukumäärä Yhdistyneessä kuningaskunnassa pysyi kohtuullisen muuttumattomana ensimmäisinä vuosina maan liityttyä yhteisöön vuonna 1973, mutta alkoi sitten vähitellen kasvaa 1980-luvulla lampaanlihaa koskevan järjestelyn käyttöönottamisen jälkeen. Kyseisenä ajankohtana vientimahdollisuudet kehittyivät merkittävästi, kun pääsy Ranskan markkinoille helpottui. Lampaiden lukumäärä Yhdistyneessä kuningaskunnassa kasvoi vuosien 1980 ja 1993 välisenä aikana 40 prosenttia. Vuonna 1993 toteutetun järjestelyn uudistuksen ja tuottajakohtaisten enimmäismäärien käyttöönottamisen seurauksena lukumäärät pysyivät vakaina, kunnes ne jälleen alkoivat kasvaa vuosina 1997 ja 1998 BSE-kriisin ja sitä seuranneen lampaanlihan kysynnän kasvun vuoksi. Lampaiden lukumäärän oletetaan vähenevän vuosina 1999 ja 2000. Lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 25 päivänä syyskuuta 1989 annetun asetuksen (ETY) N:o 3013/89(1) 5 d artiklassa säädetään Yhdistyneen kuningaskunnan mahdollisuudesta sitoa suoran tuen maksaminen lampaanlihan tuotannossa ympäristövelvoitteiden noudattamiseen. Ison-Britannian viranomaiset ovat ilmoittaneet soveltaneensa edellä mainittua säännöstä välttääkseen ylilaiduntamisesta johtuvat ongelmat. Yhteisen maatalouspolitiikan äskettäisen uudistuksen yhteydessä kyseisen säännöksen sisältöä on edelleen vahvistettu huomattavasti asetuksen (EY) N:o 1259/1999 3 artiklassa. Myös yhteisön luonnonsuojelulainsäädännössä(2) vahvistetaan asianmukaiset puitteet sen varmistamiseksi, että lampaankasvatus ei johda ekologisiin häiriöihin Natura 2000 -verkkoon kuuluvilla luonnonsuojelullisesti arvokkailla alueilla. (1) EYVL L 296, 14.10.1989. (2) Neuvoston direktiivi 79/409/ETY luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25.4.1979) ja neuvoston direktiivi 92/43/ETY luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2830/99 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Läheisyysperiaatteen täytäntöönpanon vuosittainen arviointi.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0142 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2830/99 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Läheisyysperiaatteen täytäntöönpanon vuosittainen arviointi Voiko komissio perustamissopimusten täytäntöönpanon valvojana toimittaa täydellisen luettelon EU:n toimista, jotka on eliminoitu tai peruutettu läheisyysperiaatteen täytäntöönpanon vuosittaisen arvioinnin yhteydessä? Voiko komissio hahmotella sitä, miten se aikoo edelleen parantaa läheisyysperiaatteen soveltamista omassa toiminnassaan? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) Kuten komission vuosittain neuvostolle esitettävässä kertomuksessa Säädöskäytännön parantaminen(1) todetaan, komissio luopuu vanhentuneista ehdotuksista joka vuosi mm. toissijaisuuteen liittyvistä syistä (vuonna 1999 se luopui 90 ehdotuksesta). Se ehdottaa joidenkin yhteisön säännösten yksinkertaistamista, ennen kaikkea suhteellisuusperiaatteen soveltamiseksi. Edinburghin Eurooppa-neuvostosta vuodesta 1992 lähtien komissio on tehnyt kuutisenkymmentä yksinkertaistamisehdotusta, joista lainsäätäjä on hyväksynyt 30. Komissio pyrkii myös toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisen parantamiseen noudattamalla tarkoin EY:n perustamissopimukseen liitettyä pöytäkirjaa: se puuttuu asioihin vain silloin kun se on välttämätöntä tai tehokkaampaa kuin pelkkä jäsenvaltioiden oma toiminta; se turvautuu muihin vaihtoehtoihin kuin lainsäädäntöön ja antaa mahdollisuudet itsesääntelylle, esimerkiksi sosiaalialan pöytäkirjan kuuluvilla aloilla; se ehdottaa toimenpiteitä, jotka jättävät mahdollisimman paljon varaa jäsenvaltioiden päätöksenteolle; se valitsee mahdollisimman selkeän toimintatavan; se tarkistaa ehdotustensa vaikutusten arviointia ja tehostaa aloitteittensa kustannus-hyötyanalyysia ja se kuulee asianomaisia tarkemmin etukäteen. (1) Parempaan lainsäädäntöön 1996 CSF(96) 7, Säädöskäytännön parantaminen 1997 KOM(97) 626 lopullinen, Säädöskäytännön parantaminen 1998 KOM(98) 715 lopullinen ja Säädöskäytännön parantaminen 1999 KOM(1999) 526 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2054/99 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) komissiolle. Kouluissa jaettavalle maidolle myönnettävien eurooppalaisten tukien poistaminen.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0042 - 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2054/99 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Kouluissa jaettavalle maidolle myönnettävien eurooppalaisten tukien poistaminen Komission päätös vähentää ja myöhemmin poistaa kouluissa jaettavalle maidolle myönnetyt yhteisön tuet on pantu laajalti merkille. Ravitsemusasiantuntijoiden mukaan maito on olennainen ravintoaine lapsen kasvun kannalta. Maidon jakelu kouluissa tarjoaa vielä tänä päivänä mahdollisuuden tavoittaa sellaisia väestöryhmiä, joiden ruokavalio ei ole riittävän tasapainoinen. Tämä hanke on huolestuttava niin maatalouden kuin kansanterveydenkin kannalta. Neuvosto (maatalous) katsoi 14.15. kesäkuuta 1999, että maidon kulutusta olisi edistettävä sen suuren ravintoarvon vuoksi, etenkin lasten ja nuorten kannalta. Miksi komissio tekee päätöksen, joka on neuvoston lausunnon vastainen? Nyt kun kansanterveys on Amsterdamin sopimuksen myötä sisällytetty yhteisön yleiseen politiikkaan, tiedustelisin komissiolta, miten se voi ottaa sen riskin, että niiden eurooppalaisten lasten terveys vaarantuu, jotka höytyvät tästä ravintolisästä kouluissa? Voiko komissio edellä esitetyn perusteella kiistää esitetyt tiedot ja rauhoittaa Euroopan kansalaisia? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2029/99 ja E-2054/99 (11. tammikuuta 2000) Komissio todellakin ehdotti vuoden 2000 talousarvioehdotuksissaan, että koulussa jaettavan maidon tukijärjestelmään liittyviä yhteisön määrärahoja vähennetään. Ehdotuksen mukaan yhteisön tuki poistettaisiin vuonna 2000. Taustalla oli arviointikertomus, jossa suositellaan tukijärjestelmän poistamista. Järjestelmän tulevaisuudesta keskusteltiin perusteellisesti talousarvioehdotuksen pohjalta. Tästä ovat osoituksena maatalousneuvoston 14. ja 15. kesäkuuta 1999 pidettyjen kokousten päätelmät, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Komissio tutki asiaa uudelleen keskustelut ja esitetyt näkökohdat huomioon ottaen ja ehdottaa nyt, että koulumaidon tukijärjestelmä säilytetään, mutta siten, että sen menojen osalta säädetään yhteisrahoituksesta. Tämä uusi lähestymistapa perustuu tarpeeseen noudattaa maatalousmenojen osalta talousarvioon liittyviä velvoitteita, joiden vuoksi etusija on annettava koulumaitojärjestelmää halvemmille markkinatukitoimenpiteille. Lisäksi komissio haluaa korostaa, että jäsenvaltioiden osallistuminen rahoitukseen voi parantaa toimen tehokkuutta. Parlamentin edustajan ehdotus toimen rahoittamisesta kansanterveyden määrärahoista on mielenkiintoinen, ja siitä on syytä keskustella tulevaisuudessa. Komission mukaan muut kuin maatalouteen liittyvät tavoitteet voidaan ottaa huomioon ainoastaan, jos jäsenvaltiot osallistuvat rahoitukseen.