KIRJALLINEN KYSYMYS E-2536/99

esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle

(4. tammikuuta 2000)

Aihe: Suomen kielen opetuksen asema EU:n toimielimissä

Komissiossa on noin 60 vakituista opettajaa, jotka opettavat jäsenmaiden kieliä virkamiehille vieraana kielenä. Komission, neuvoston ja parlamentin tekemän periaatepäätöksen mukaan vakituiset opettajat säilyttävät virkansa kunnes siirtyvät eläkkeelle. Vakituisten virkojen yli menevä kysyntä täytetään tarjouskilpailun perusteella.

Suomen kieli on tällä hetkellä ainoa EU-kieli ilman vakituista opettajaa, mikä on aiheuttanut huolta oppilaiden, opettajien ja käännöspalvelun piirissä. Säästöpäätöksiin liittyen suomen kielen tuntiopettajan toimea ei ole haluttu vakinaistaa. Sittemmin komissio on kustannuksia säästääkseen päättänyt lopettaa suomen kielen tuntiopettajan työsuhteen ja palkannut paikallisen kielikoulun hoitamaan suomen kielen opetusta. Tämä on huonontanut opetuksen laatua ja asettanut suomen kielen epätasa-arvoiseen asemaan muihin kieliin verrattuna.

Voiko komissio selvittää, miksi suomen kielen opetus uskottiin vuoden 1999 kevätlukukaudella kielikoululle, jolla ei kurssin aloittamishetkellä ollutkaan palkkalistoillaan suomen kielen taitoisia, päteviä opettajia? Millä perusteella kielikoulu voitti asiasta järjestetyn tarjouskilpailun? Katsooko komissio, että kielikoulu täytti tarjouskilpailussa mainitut muut edellytykset kuten työn vaativuutta vastaavan ja opettajaa motivoivan palkkauksen?

Aikooko komissio harkita periaatepäätöksen muuttamista ja suomen kielen opettajan viran avaamista suomen kielen aseman parantamiseksi? Miten komissio aikoo vakituisen opettajan puuttuessa turvata suomen kielen kurssien kysynnän? Voiko komissio selvittää, mitkä ovat säästyneet kustannukset ulkopuolisen kielikoulun palkkaamisesta?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(16. helmikuuta 2000)

Päätös ulkoistaa sellainen kielten opetus, jota neuvoston ja komission vakinainen opetushenkilökunta ei voi hoitaa, tehtiin vuonna 1996 parlamentin, neuvoston ja komission kolmikantaneuvotteluissa, joissa pyrittiin tutkimaan menojen rationalisointia tällä alalla.

Päätöksen täytäntöönpanemiseksi järjestettiin toimielinten välinen tarjouskilpailu, jonka päätteeksi kielten opetuksesta tehtiin kolme sopimusta vuoden 1999 alussa. Sopimukset tehtiin tavanomaisia tarjouskilpailumenettelyjä noudattaen. Parlamentti, neuvosto, komissio, talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea valitsivat kielikoulut yksimielisesti. Ennen sopimusten tekemistä kaikki tarjouskilpailuun liittyvät kriteerit otettiin huomioon.

Kolmikantaneuvotteluissa tehdyn päätöksen mukaisesti vakinaistamattomien opettajien sopimuksia ei uudistettu, koska toimielimet pystyivät nyt ulkoistamaan nämä palvelut. Kaikille opettajille ja heidän edustajilleen tiedotettiin asioiden kehittymisestä kaikissa vaiheissa.

Kaikkia ulkoistettuja kursseja valvotaan säännöllisesti. Kaikkien arviointien mukaan osallistujat ovat hyvin tyytyväisiä, eikä ole osoitusta siitä, että ulkoistetut kurssit olivat laadultaan huonompia kuin vakinaisen opetushenkilökunnan kurssit. Toimielinten ja kielikoulujen välillä pidetään säännöllisesti kokouksia opetuksen arvioimiseksi.

Komissiolla ei ole tällä hetkellä aikomusta ehdottaa muutoksia kolmikantaneuvottelujen tuloksena tehtyihin järjestelyihin. Näin olisi tehtävä, jos palkattaisiin vakinainen suomen kielen opettaja.

Ulkopuolisesta kielten opettajasta aiheutuvat kustannukset ovat keskimäärin 40 prosenttia vakinaisesta opettajasta aiheutuvista kustannuksista.