Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3152/97 komissiolle esittäjä(t): Klaus Lukas (NI) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Johtavia virkoja itävaltalaisille Itävalta on ollut 2 1/2 vuotta Euroopan unionin jäsen. Itävallan kansalaiset ovat kuitenkin edelleen aliedustettuina komission johtavissa viroissa, erityisesti ulkosuhteiden alalla (pääosastot I, IA, IB) ja maataloudessa (pääosasto VI), jota johtaa komissaari Fischler. Pyydän komissiota esittämään pääosastoittain, kuinka moneen A3-, A2- ja A1-virkaan on tähän mennessä nimitetty ruotsalaisia, suomalaisia ja itävaltalaisia, sekä kertomaan itävaltalaisia koskevan aliedustuksen syyt. Erityisesti minua kiinnostaa myös se, kuinka moni itävaltalainen on ollut kiinnostunut ja hakenut johtajatason virkaa ulkosuhteiden ja maatalouden osastoista. Millä perusteilla nämä hakijat on hylätty? Mitä yksiköiden johtavia virkoja on tähän mennessä tarjottu itävaltalaisille ja mitä ruotsalaisille ja suomalaisille? Mitä virkoja heille on annettu? Mihin pääosaston VI johtaviin virkoihin on tähän mennessä nimitetty itävaltalaisia? Milloin komissio aikoo lopettaa itävaltalaisten ilmeisen syrjinnän? Voiko komissio kertoa myös sen, kuinka monella johtavassa virassa olevalla itävaltalaisella ei ole Itävallan jomman kumman hallituspuolueen jäsenkirjaa? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 1997) Helmikuussa 1995 hyväksytyssä laajentumiseen liittyviä hallinnon tason tavoitteita ja menettelyjä koskevassa tiedonannossa ((SEC(95)230 lopullinen. )) komissio asetti viiden vuoden (1995-1999) tavoitehaarukan uusien jäsenvaltioiden kansalaisten rekrytoinnille. Itävaltaisia koskevat tavoitteet ovat johtotehtävien osalta seuraavat: A1: 2, joista toinen on henkilökohtainen virka A2: 5-9 A3: 17-22 A4/5 (keskijohto): 11-15 Tällä hetkellä itävaltalaisilla on kaksi henkilökohtaista A1-virkaa ja viisi A2-virkaa. Johtotehtävien osalta komission menettelynä on ollut sopivien virkojen varaaminen eri yksiköistä. Aina kun sellainen ilmaantuu, järjestetään vastaava kilpailu. Tämän hetken tilanne on seuraava: >TABLE> Näistä luvuista näkyy, että itävaltalaisten palkkaaminen keskijohdon virkoihin sujuu suunnitelmien mukaisesti. Seuraava taulukko osoittaa rekrytointitilanteen (toteutuneet ja toteutumassa olevat) palkkaluokittain kolmen uuden jäsenvaltion osalta arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemissa yksiköissä: >TABLE> Ulkosuhteiden ja maatalouden alalla on saatu päätökseen neljä Itävallan kansalaisille varattuja johtotason virkoja koskevaa kilpailua. Osallistujia oli 127 ja hyväksyttyjä 8. Kaksi edustuston päällikön virkaa on varattu itävaltalaisille. Toisen täyttäminen kariutui vuonna 1996 pätevien hakijoiden puuttumiseen, toisesta ollaan käynnistämässä kilpailua. Ruotsalaisille ja suomalaisille on varattu kuusi virkaa, jotka on täytetty tai ollaan täyttämässä. Itävaltalaisilla on yksi johtotason virka PO VI:ssa (maatalous) ja toisen täyttämiseen tähtäävä kilpailu on käynnissä. Näiden tietojen valossa Itävallan kansalaiset eivät ole aliedustettuina johtotason viroissa. Päinvastoin heidän rekrytointinsa toteutuu kaavailujen mukaisesti. Komissiolla ei ole (eikä sillä henkilöstösääntöjen mukaan saakaan olla) tietoa henkilöstönsä mahdollisesta puoluekannasta.