ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0420/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician viitteellinen osuus tavoite 1 alueille tarkoitetuista EAKR:n varoista vuosina 2000‐2006.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0009 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0420/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Galician viitteellinen osuus tavoite 1 alueille tarkoitetuista EAKR:n varoista vuosina 20002006 Komission jäsen Barnier totesi 21. joulukuuta antamassaan vastauksessa kysymykseeni (E-1433/99)(1) EAKR:n varojen alueellisesta jakautumisesta vuosina 20002006, että komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, mikä olisi oltava jokaisen tukikelpoisen alueen viitteellinen osuus, jos ne soveltavat kansallisella tasolla komission käyttämää menetelmää tavoite 1 -määrärahojen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken. Voiko komissio ilmoittaa, mikä olisi Galician viitteellinen osuus näistä määrärahoista sekä mikä olisi keskushallituksen ja mikä autonomisen alueen hallinnoima osuus? (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 2. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Kuten vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen E-1433/99(1) todetaan, komissio on todellakin toimittanut niille jäsenvaltioille, joita rakennerahastojen tavoite 1 koskee, alustavan ehdotuksen kyseiselle tavoitteelle ohjelmakaudelle 20002006 myönnettyjen määrärahojen alustavasta jakamisesta. Komissio toimittaa suoraan kysyjälle ja parlamentin pääsihteeristölle Espanjan viranomaisille lähetetyn ehdotuksen määrärahojen jakamisesta. (1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0074/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle. BSE-taudin riskit.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0021 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0074/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: BSE-taudin riskit Milloin Euroopan komissio aikoo ehdottaa suuren tartuntariskin omaavien nautaeläinten kudosten ja elinten käytön täydellistä kieltämistä kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, kuten Euroopan tiedekomitean puheenjohtaja on vaatinut? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2000) Komissio jätti jo tammikuussa 1999 neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen(1) asetukseksi, jossa vahvistetaan säännöt tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) ehkäisemiseksi ja valvomiseksi. Tästä ehdotuksesta, joka sisältää kattavat säännökset erikseen määriteltyjen riskimateriaalien poistamisesta, keskustellaan parhaillaan parlamentissa ja neuvostossa. Komissio kehottaa kumpaakin toimielintä kiirehtimään pohdintaansa tästä hyvin tärkeästä ehdotuksesta, joka on olennainen kattavien puitteiden luomisessa yleisön suojelemiseksi TSE:ihin liittyviltä vaaroilta. Lisäksi komissio on useissa yhteyksissä jo ehdottanut suojatoimenpiteitä, joiden avulla poistettaisiin erikseen määritellyt riskimateriaalit koko yhteisön alueelta. Joulukuussa 1999 tehty uusin yritys ottaa käyttöön suojatoimenpiteitä ei saanut tarvittavaa tukea jäsenvaltioilta. Jäsenvaltioiden kanssa jatketaan keskusteluja, ja tarkoituksena on esittää ennen kesäkuun 2000 loppua lisäehdotus, jolle näiden tuki voitaisiin saada. Komissio on useaan otteeseen painottanut tarvetta ottaa käyttöön tällainen suojatoimenpide, joka odottaa edellisessä kappaleessa kuvatun asetusehdotuksen hyväksymistä. Lopuksi komissio toistaa, että jäsenvaltioiden on otettava käyttöön ja pidettävä yllä erikseen määriteltyjen riskimateriaalien poistamista koskevia kansallisia toimenpiteitä kunnes yhteisön laajuiset toimenpiteet on toteutettu. (1) Luonnos komission päätökseksi tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden riskiaineksen käytön säätelemisestä sekä päätöksen 94/474/EY muuttamisesta, asiakirja SEC(1999) 1944.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0271/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Sisämarkkinoiden toimivuus työelämän alalla Euroopan unionin ja Sveitsin välillä.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0026 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0271/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Sisämarkkinoiden toimivuus työelämän alalla Euroopan unionin ja Sveitsin välillä Yhteisön kansalainen Kosta Parlavanzas on lähettänyt minulle laajan asiakirja-aineiston, josta käy ilmi, että Sveitsi on tarkoituksellisesti ja järjestelmällisesti rajoittanut ulkomaisten työntekijöiden työmahdollisuuksia niin, että he saavat tehdä työtä Sveitsissä noin 2030 vuotta, jonka jälkeen heidän on palattava kotimaahansa. Sveitsi ei kuitenkaan ole taannut näiden työntekijöiden eläkeoikeuksien siirtoa kotimaahan. Onko komissiolla käytettävissään mitään tutkimusta Sveitsiin muuttaneiden yhteisön kansalaisten oikeusasemasta? Katsooko komissio, että on mahdollista ja toivottavaa jatkaa ja syventää Euroopan unionin ja Sveitsin välisiä suhteita, etenkin Euroopan talousalueen puitteissa, varmistamatta sitä, että Sveitsi noudattaa yhtenäismarkkinoiden työolosuhteita koskevia vähimmäissääntöjä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 2000) Komissio on samaa mieltä siitä, että Sveitsissä työskentelevien unionin kansalaisten nykyinen oikeusasema ei ole tyydyttävä. Se on tämän vuoksi neuvotellut laaja-alaisen sopimuksen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta alan sveitsiläisten säännösten, mukaan luettuina sosiaaliturvaa ja eläkeoikeuksia koskevien säännösten, yhdenmukaistamiseksi yhteisön säännöstön kanssa. Kyseinen sopimus allekirjoitettiin 21. kesäkuuta 1999, ja se tulee voimaan sen jälkeen, kun parlamentti on antanut puoltavan lausuntonsa ja kun osapuolet ovat sen ratifioineet. Sopimuksen voimaantulon jälkeen komissio aikoo seurata tarkasti sen täytäntöönpanoa Sveitsissä ja ottaa mahdolliset ongelmat esille sopimuksen nojalla perustettavassa sekakomiteassa. Sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta on sidoksissa kuuden muun alan sopimuksiin (ilma- ja maaliikenne, tutkimus, maatalous, julkiset hankinnat ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroinen tunnistaminen), jotka voivat tulla voimaan ainoastaan yhdessä. Sveitsi ei voi siis saavuttaa etuja muilla kyseisillä aloilla, jos se ei myönnä sovittuja parannuksia Sveitsissä oleville unionin kansalaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1050/00 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle. Euroon siirtymisen kustannukset.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0111 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1050/00 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Euroon siirtymisen kustannukset Kansallisista valuutoista luopumisesta ja yhteiseen rahaan eli euroon siirtymisestä käytävän yleisen keskustelun yhteydessä jäsenvaltioissa on kiinnitetty huomiota euroon siirtymisen kustannuksiin. Brittiläisen lakiasiaintoimisto Chantrey Vellacott DFK:n mukaan punnan vaihtaminen euroksi aiheuttaa kustannukset, jotka ovat 4,2 % Britannian BKT:sta. Tämän perusteella pyydän komissiota ilmoittamaan, onko se tehnyt vastaavia arvioita kustannuksista, jotka euroon siirtyminen aiheuttaa eri jäsenvaltioille. Jos komissio on tehnyt nämä arviot, pyydän komissiota julkistamaan ne. Onko Euroopan komissio tietoinen riippumattomien tahojen tekemistä vastaavista arvioista, jotka koskevat euroon siirtymisen kustannuksia? Jos on, pyydän komissiota julkistamaan myös nämä arviot. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) Komissio ei ole laatinut selvityksiä yksittäisille jäsenvaltioille euroon siirtymisestä aiheutuvista kustannuksista eikä myöskään suunnittele tällaisen selvityksen laatimista. Komissio ei usko, että pelkästään euroon siirtymisen kustannuksiin keskittyvät selvitykset olisivat monipuolisia tai olennaisia. Vaikka pitää paikkansa, että euroon siirtyminen aiheuttaa kustannuksia, on huomattava, että euron käyttöönottoon liittyy myös tuloja. Kustannuksiin rajoittuvat selvitykset eivät siten antaisi kokonaisvaltaista kuvaa tilanteesta. Riippumattomien tutkimusten osalta voidaan todeta, että pankit, tilitoimistot ja asianajotoimistot ovat julkaisseet selvityksiä aiheesta. Komissio ei kuitenkaan voi eikä saa suositella yhtä tai useampaa näistä selvityksistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1028/00

esittäjä(t): Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) komissiolle

(29. maaliskuuta 2000)

Aihe: Amsterdamin sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan rikkominen

Itävallan kokoomushallitus on joutunut kiivaan kritiikin kohteeksi siitä alkaen kun se aloitti toimintansa viime helmikuussa. Unionin yleisen mielipiteen painottamiseksi tuhannet eurooppalaiset marssivat Wienin kaduilla EU:n elimiltä saamansa täyden tuen rohkaisemina.

Pariisista lähetettiin 11. maaliskuuta poliisivoimia Espanjan, joka jakaa baskit kahteen valtioon, ja Ranskan väliselle rajalle, jotta estettäisiin baskien osallistuminen Bayonnen kaupungissa pidettävään suosittuun marssiin. Marssin tarkoituksena oli tuomita poliittisten baski-vankien hajauttaminen ympäri Ranskaa ja Espanjaa. Lisäksi haluttiin kiinnittää huomiota vankien ja heidän sukulaistensa oikeuksien loukkaamiseen. Ranskan hallitus Madridin tukemana sovelsi Schengenin sopimuksen 2 artiklaa, joka sallii rajojen sulkemisen poikkeuksellisissa tilanteissa. On paradoksaalista, että samaan aikaan kun Wienissä rohkaistaan marssimaan, Bayonnessa se kielletään.

1. Voivatko EU:n jäsenvaltiot kertoa Euroopan kansalaisille mitä ihmisoikeuksia ne sallivat puolustettavan?

2. Voidaanko Schengenin sopimuksen määräyksillä, siten kuin Ranskan hallitus on niitä soveltanut, täysin syrjäyttää Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taatut perusoikeudet ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta EU:n alueella koskeva perusperiaate?

3. Saavatko baskit elää EU:ssa ilman omaa sisäistä rautaesirippuaan?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(28. huhtikuuta 2000)

Ensinnäkin jäsenvaltio voi Schengenin sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan nojalla ja eräiden Schengenin säännöstöön sisältyvien menettelyjen mukaisesti ottaa rajoitetuksi ajaksi uudelleen käyttöön henkilötarkastukset unionin sisärajoilla, jos yleinen järjestys tai kansallinen turvallisuus niin vaatii. Voimassa oleva yhteisön oikeus sallii poikkeukset unionin kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevan periaatteen soveltamisesta silloin kuin poikkeukset voidaan perustella yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen liittyvillä syillä(1).

Toiseksi sananvapautta ja rauhanomaista yhdistymis- ja kokoontumisvapautta koskevien perusoikeuksien harjoittamiselle voidaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 10 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan nojalla asettaa eräitä rajoituksia, joista on säädetty laissa ja jotka ovat välttämättömiä demokraattisessa yhteiskunnassa kansallisen ja yleisen turvallisuuden vuoksi.

(1) Ks. erityisesti EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 3 kohta, 46 artiklan 1 kohta ja 55 artikla, sekä ulkomaalaisten liikkumista ja oleskelua koskevien, yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä kansanterveyteen perustuvien erityistoimenpiteiden yhteensovittamisesta 25 päivänä helmikuuta 1964 annettu neuvoston direktiivi N:o 64/221/ETY (EYVL 56, 4.4.1964).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0565/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Luottamukselliset asiakirjat.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0108 - 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0565/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Luottamukselliset asiakirjat Vahvistaako komissio, että jokainen sen työntekijä, jonka todetaan antaneen perustellun lausunnon tai jonkin muun puolilaillisen asiakirjan asianosaisen tahon nähtäväksi varhaisessa vaiheessa, ennen julkistamista, irtisanotaan heti? Onko näin koskaan tapahtunut? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2000) Henkilöstösääntöjen 17 artiklan ja yleisön oikeudesta saada tietoja komission asiakirjoista tehdyn komission päätöksen mukaisesti toimihenkilöitä sitoo pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus, joka koskee heidän tehtäviään hoitaessaan haltuunsa saamiaan tietoja. Velvollisuus ei kuitenkaan estä antamasta nähtäväksi sisäisiä asiakirjoja sillä nimenomaisella ehdolla, että lupa annetaan komission päätöksessä annettujen menettelyjen ja säännösten mukaisesti(1). Tiedonsaanti kielletään, mikäli asiakirjaa koskee jokin menettelysäännöissä nimenomaisesti mainittu poikkeus. Henkilöstösäännöissä säädettyjen velvollisuuksien noudattamatta jättämisen vuoksi voidaan aloittaa kurinpalautusmenettely. Menettelyn yhteydessä tehdään päätökset siitä, onko sääntöjä rikottu ja, mikäli näin on, mikä rankaisutoimi on soveltuva. Virkamiehen tai muun toimihenkilön pidättäminen virasta on ankarin rankaisutoimi, joka henkilöstösääntöjen 86 artiklassa määrätään. Siksi sitä käytetään ainoastaan niissä tapauksissa, joissa virkavirhe on samaa vakavuusluokkaa. Viimeisten viiden vuoden aikana yhtään virkamiestä tai muuta toimihenkilöä ei ole pidätetty virasta siksi, että hän olisi antanut luottamuksellisen asiakirjan nähtäväksi asianosaiselle edellä kuvatulla tavalla ennen asiakirjan julkistamista. (1) EYVL L 46, 18.2.1994. Komission päätös (94/90/EHTY/EY/Euratom), annettu 8 päivänä helmikuuta 1994, yleisön oikeudesta saada tietoja komission asiakirjoista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0277/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Ulkomaalaisten integroituminen Sveitsiin.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0027 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0277/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Ulkomaalaisten integroituminen Sveitsiin Sveitsissä toimii liittovaltion ulkomaalaiskomiteaksi kutsuttu ulkoparlamentaarinen asiantuntijakomitea, jonka päätehtävänä on käsitellä ulkomaalaisten integrointia koskevia kysymyksiä. Siinä on 28 jäsentä, joista seitsemän on omia yhteisöjään edustavia ulkomaalaisia (muun muassa Euroopan unionin jäsenvaltioista kotoisin olevien kansalaisten edustajia). Muut jäsenet ovat hallituksen ja eri työmarkkinaosapuolten edustajia. Sveitsin liittoneuvosto päätti äskettäin yhdistää liittovaltion ulkomaalaiskomitean liittovaltion ulkomaalaisvirastoon. Tämä elin on suoraan oikeus- ja poliisiasiain ministeriön alainen ja vastaa ulkomaalaispoliisin toiminnasta sekä työlupien ja viisumien myöntämisestä. Ulkomaalaiskomitean jäsenet ja puheenjohtaja (jotka ovat pyytäneet eroa toimestaan) sekä yli 650 Sveitsissä toimivaa ulkomaalaisyhdistystä ovat vastustaneet jyrkästi kyseistä päätöstä. Ne ehdottavat, että ulkomaalaiskomitea olisi oltava sisäministeriön tai jonkin riippumattoman elimen alaisuudessa. Eikö tämä ulkomaalaiskomitean aseman muuttaminen ole Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin välisen henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen hengen vastainen? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2000) Sveitsin kanssa 21. kesäkuuta 1999 allekirjoitettu sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ei ole tullut vielä voimaan. Siihen on saatava ensin Euroopan palamentin hyväksyntä ja sopimuspuolten ratifioinnit. Sopimuksessa ei määrätä mitään sopimuspuolten sisäisestä hallinnollisesta rakenteesta. Omalta osaltaan komissiolla ei ole mitään syytä epäillä, että asiaa koskeva Sveitsin uusi sisäinen hallinnollinen ratkaisu olisi vastoin sopimuksen henkeä. Komissio valvoo kuitenkin tarkoin sopimuksen täytäntöönpanoa sitten, kun se on tullut voimaan, ja ottaa esille mahdolliset vaikeudet Sveitsin viranomaisten kanssa sekakomiteassa, joka on määrä perustaa sopimuksen mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0973/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle. Euroopan unionin ja Iranin väliset suhteet.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0136 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0973/00 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (30. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin ja Iranin väliset suhteet Iranin viimeaikaisten parlamenttivaalien tulos osoitti selvästi, että Iranin valitsijakunta toivoo suuresti maan pääsevän eroon kansainvälisestä eristäytyneisyydestään, joka on kestänyt jo vuosia. Tähän mennessä Euroopan unioni on vastannut heikosti Iranissa havaittavissa oleviin muutoksiin. Neuvostolta kysytään: Aikooko se hyödyntää kyseistä suopeaa sattumaa ja parantaa suhteitaan Iraniin, edistäen näin omalta osaltaan avauksia, joita Iranin yhteiskunta pyrkii tekemään Länsimaiden suuntaan? Vastaus (26. kesäkuuta 2000) EU suhtautuu toiveikkaasti Iranissa tapahtuneeseen kehitykseen sekä helmikuussa järjestetyn parlamenttivaalien ensimmäisen kierroksen tuloksiin. Euroopan unioni on vaalien jälkeen muistuttanut pitkäaikaisesta pyrkimyksestään vahvistaa ja laajentaa Iranin kanssa käymäänsä kattavaa vuoropuhelua ja ilmaissut halukkuutensa edistää suhteiden tiivistämistä Iranin hallituksen kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0469/00 esittäjä(t): Isabelle Caullery (UEN) komissiolle. Euroopan unionin toimenpiteet Île-de-Francen alueella.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0168 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0469/00 esittäjä(t): Isabelle Caullery (UEN) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin toimenpiteet Île-de-Francen alueella Voiko komissio esittää perinpohjaisesti taulukoin ja lukuarvoin kaikki ne avustukset ja tuet, joita Île-de-Francen alue ja siihen kuuluvat departementit ovat saaneet vuosina 1994-1999 eurooppalaisista rahastoista (ESR, EAKR, EMOTR jne.), Euroopan investointipankilta, kaupunkipolitiikasta ja eri rahoituslähteistä sekä muista lähteistä? Voiko komissio kertoa, millaisia vaikutuksia näillä moninaisilla toimilla on ollut Île-de-Francen työllisyyteen, ja arvioida tai määrittää täsmällisesti toimialoittain, kuinka monta työpaikkaa näillä toimilla on säilytetty tai luotu välittömästi tai välillisesti? Romano Prodin komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0469/00 ja E-0470/00 (5. toukokuuta 2000) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1409/00 esittäjä(t): David Sumberg (PPE-DE) komissiolle. Kuluttajansuoja ja kotien paloturvallisuus.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0188 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1409/00 esittäjä(t): David Sumberg (PPE-DE) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Kuluttajansuoja ja kotien paloturvallisuus Kodeissa olevien sähkölaitteiden ja tulipalojen esiintymisen välisen yhteyden vuoksi on tarpeellista tiedottaa kuluttajille näiden palojen mahdollisista syistä. Mitä tietoja komissiolla on televisioiden aiheuttamista tulipaloissa EU:ssa, ja voisiko komissio kertoa, minkälaiset televisiot ovat aiheuttaneet eniten tulipaloja? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (16. kesäkuuta 2000) Komissio pitää paloturvallisuusasioita ensiarvoisen tärkeinä. Kodin sähkölaitteiden turvallisuutta säännellään ensisijaisesti matalajännitedirektiivillä eli tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä helmikuuta 1973 annetulla neuvoston direktiivillä 73/23/ETY(1). Televisiovastaanottimien paloturvallisuuskysymyksiä käsitellään tarkemmin Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean Cenelecin hyväksymässä audio-, video- ja muita vastaavia sähkölaitteita koskevien turvallisuusvaatimusten yhdenmukaistetussa standardissa (Harmonised Standard EN 60065:1998, Audio, video and similar electronic apparatus Safety requirements). Komissio ei ole saanut kansallisilta viranomaisilta tietoja siitä, minkälaiset televisiot toimivat helpoimmin syttymislähteinä aiheuttaen siten tulipaloja. Komissio on tietoinen Ruotsissa tehdyistä tutkimuksista, mutta niiden loppuraportti on saatavilla vasta tänä syksynä. Komissio otti tulipaloja aiheuttaneita televisiovastaanottimia koskevan asian esiin matalajännitedirektiivin täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten kokouksessa huhtikuussa 2000. Komissio on pyytänyt jäsenvaltioilta lisätietoja asiasta. Lisätoimien tarvetta harkitaan jäsenvaltioista saatavien tietojen perusteella. (1) EYVL L 77, 26.3.1973.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0292/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Zimbabwen kannanotto asbestin louhinnan puolesta.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0052 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0292/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 2000) Aihe: Zimbabwen kannanotto asbestin louhinnan puolesta EU:n jäsenvaltioiden on vuoteen 2005 mennessä poistettava valkoinen asbesti markkinoilta. Kuinka komissio aikoo suhtautua Zimbabwen hallituksen esittämään väitteeseen, jonka mukaan valkoisen asbestin louhinta Zimbabwessa on vaaratonta? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (29. helmikuuta 2000) Elokuussa 1999 entinen kehitysyhteistyöstä vastuussa ollut komission jäsen João de Deus Pinheiro kirjoitti komission puheenjohtajan puolesta Zimbabwen kauppa- ja teollisuusministeri Nathan Shamuyariralle asbestiteollisuuden rakenneuudistukseen liittyvästä ja yhteisön asbestille asettamasta kiellosta kärsivien yhteisöjen tukihakemuksesta. Komissio totesi, että yhteisön ehdotus kieltää valkoisen asbestin käyttö perustuu vahvalle tieteelliselle näytölle. Näyttöä arvioitaessa komissio on asianmukaisesti ottanut huomioon riippumattoman myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean esityksen, jonka mukaan valkoiselle asbestille ei voida asettaa turvallista kynnystä, sillä ei ole voitu osoittaa, etteivätkö kaikki asbestityypit saattaisi aiheuttaa keuhkosyöpää ja mesitelioomaa, keuhkopussin epiteelin syöpää. Näyttöä on siitä, että valkoisen asbestin yleisimmät korvikkeet ovat todennäköisesti vaarattomampia ja niitä on sen johdosta järjestelmällisesti käytettävä. Zimbabwen asbestiteollisuuden siirtymäjärjestelyjä koskevan tukihakemuksen osalta komissio ehdotti, että kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä ottaisi suoraan yhteyttä komission Hararan lähetystön päällikköön jatkaakseen keskusteluja maaohjelman tai kaivostoiminnan vientitulojen vakauttamisjärjestelmän (SYSMIN) rajoissa käytettävissä olevista mahdollisuuksista ja varoista. Toistaiseksi Zimbabwen hallitus ei ole vastannut tarjoukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0581/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Yhteisön kestävä liikennepolitiikka.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0111 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0581/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (29. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteisön kestävä liikennepolitiikka Missä määrin EU:n jäsenvaltioiden kansallisten ja paikallisviranomaisten perinteisesti riitaisat suhteet ovat vaikeuttaneet Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyvien hankkeiden kehittämistä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2000) Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot vastaavat verkon soveltamisesta omalla alueellaan. Kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten asema infrastruktuurien hankekehittelyssä vaihtelee jäsenvaltioiden välillä, mutta kussakin tapauksessa kansallisten toimijoiden väliset neuvottelut käydään jäsenvaltiossa ilman, että komissio osallistuu asiaan suoraan.