KIRJALLINEN KYSYMYS P-3049/98

esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) neuvostolle

(2. lokakuuta 1998)

Aihe: Kosovon pakolaiset ja EU

Kosovon kriisin mahdollisen edelleen kärjistymisen taustaa vasten neuvostolta kysytään: Onko mitään toimintasuunnitelmaa laadittu, jossa määriteltäisiin toimenpiteet niiden ongelmien ratkaisemiseksi, joita kasvavan pakolaismäärän virtaaminen Kosovosta erityisesti naapurivaltioihin - joiden joukossa on kaksi unionin jäsenvaltiota - aiheuttaa?

Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-2681/98 ja P-3049/98

(7. ja 8. joulukuuta 1998)

Neuvosto on täysin tietoinen siitä, että Serbian turvallisuusjoukkojen erittäin väkivaltainen hyökkäys Kosovon vapautusarmeijaa (KLA) vastaan on johtanut vakavaan humanitaariseen tilanteeseen. YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulta saatujen viimeisimpien tietojen mukaan kotimaassaan pakolaisena ja kotiseudultaan siirtymään joutuneena on yli 250 000 henkilöä (40 000 Montenegrossa, 15 000 Albaniassa ja 2 000 entisessä Jugoslavian liittotasavallassa Makedoniassa). Neuvosto on yhtä mieltä siitä, että tulevaisuuden näkymät kasvavista pakolaisvirroista Länsi-Eurooppaan ovat realistisia. Vaikka voidaankin todeta jonkinlaista parannusta Kosovon humanitaarisessa tilanteessa vihamielisyyksien lopettamisen ja lisääntyneen kansainvälisen läsnäolon seurauksena, neuvosto on edelleen huolissaan niiden kymmenien tuhansien ihmisten tilanteesta, jotka saattavat yhä jäädä vaille pysyvää suojaa Kosovossa talven lähestyessä. EU jatkaa merkittävän avun toimittamista ahdingon lievittämiseksi.

Ongelman käsittelyssä Euroopan unioni käyttää kaksitahoista ratkaisumallia, joka kohdistuu sekä ongelman perussyyhyn että sen humanitaarisiin seurauksiin.

Poliittisella tasolla, EU antaa täyden tukensa Belgradissa allekirjoitetuille sopimuksille, ensinnäkin 16. lokakuuta 1998 Jugoslavian liittotasavallan ja ETYJ:n välillä ja toiseksi - yhteysryhmän annettua neuvotteluihin valtuutuksen asianomaisten YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien nojalla - Jugoslavian liittotasavallan ja NATOn välillä 15. lokakuuta 1998 ja pitää näitä merkittävänä askeleena kohti Kosovon kriisin poliittista ratkaisua. EU on tyytyväinen YK:n turvallisuusneuvoston 24. lokakuuta antamaan päätöslauselmaan 1203, jolla annetaan YK:n arvovalta sille vaatimukselle, että kaikkien niiden, joita nämä sopimukset, yksipuoliset sitoumukset ja turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1160 ja 1199 koskevat, on täysin ja viivytyksettä noudatettava niitä. Neuvosto muistuttaa, että kaikkien osapuolten, joita asia koskee, on noudatettava päätöslauselmaa 1203 täysimääräisesti ja heti.

Neuvosto korostaa, että Jugoslavian tasavallan yhteistyö Euroopan yhteisön tarkkailujoukkojen (ECMM) kanssa kuuluu olennaisena osana YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1999 noudattamiseen. Näin ollen neuvosto odottaa, että Jugoslavian liittotasavallan viranomaiset myöntävät Euroopan yhteisön tarkkailujoukoille rajoittamattoman pääsyn tasavallan koko alueelle.

Humanitaarisella tasolla Euroopan unioni on sitoutunut pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden huomattavaan tukemiseen Kosovon lisäksi myös Albaniassa. Euroopan unionin tavoitteena on kysymyksen ratkaiseminen paikan päällä Euroopan unionin jäsenvaltioihin kohdistuvien maahanmuuttopaineiden välttämiseksi. UNCHR:n ja Punaisen Ristin kansainvälisen komitean kanssa tiiviissä yhteistyössä toteutettavissa hankkeissa keskitytään nyt kotimaassaan siirtymään joutuneiden henkilöiden paluuseen kotikyliin "Kinkel-Védrine -aloitteen" puitteissa. Euroopan unionin puheenjohtajavaltio on ollut mukana perustamassa Belgradiin ja Geneveen humanitaaristen asioiden työryhmiä, joiden tavoitteena on koordinoida ja tukea tehokkaammin kansainvälisen yhteisön ja humanitaaristen järjestöjen toimintaa Kosovossa pakolaisten paluun mahdollistamiseksi. Keskeisin ongelma on kuitenkin edelleen se, etteivät olot ole turvalliset pakolaisten paluuta ajatellen. Neuvosto pani merkille 26. lokakuuta 1998 puheenjohtajavaltion kymmenkohtaisen toimintaohjelman pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden palauttamiseksi Kosovoon, joka on laadittu Euroopan unionin Kosovon erityislähettilään valmisteleman aineiston pohjalta. Lisäksi komissio on päättänyt antaa humanitaarista hätäapua, mikä nostaa yhteisön jäsenvaltion antamanhumanitaarisen avun 44 miljoonaan ecuun.

Valmisteluina vastaisen varalle on jo suunniteltu, että tuetaan luottamusta palauttavia toimenpiteitä koulutus- ja sosiaalialalla sekä vahvistetaan siviiliyhteiskuntaa koulutussopimuksen täytäntöönpanemiseen annettava yhteisön tuki mukaanlukien.

Irakista ja sen lähialueelta tulevien maahanmuuttajien suurta määrää koskevan toimintasuunnitelman osalta, joka hyväksyttiin neuvostossa 26. tammikuuta 1998, muistutetaan, että neuvoston puheenjohtaja antoi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.7 ja K. 6 artiklan mukaisesti toimintasuunnitelman tekstin tiedoksi Euroopan parlamentille 25. helmikuuta 1998. Toimintasuunnitelman hyväksymisen jälkeen neuvosto on arvioinut sen toteuttamista säännöllisesti. Oikeus- ja sisäasiain neuvoston kokouksessa 24. syyskuuta 1998 korostettiin, että olisi käsiteltävä syitä, jotka johtavat mahdollisiin suuriin pakolaismääriin. Erityisesti tähdennettiin tarvetta määritellä yhteinen ja tilapäinen tapa käsitellä jäsenvaltioissa jo olevia pakolaisia. Myös tuotiin esiin, että Kosovon poliittisesta tilanteesta olisi tärkeää saada aikaan yhteinen arvio, mikä johdonmukaistaisi kosovolaisten tekemien turvapaikkahakemusten käsittelemistä eri jäsenvaltioissa.