ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1172/00 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle. Ikäsyrjintä terveydenhoidossa.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1172/00 esittäjä(t): Marialiese Flemming (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Ikäsyrjintä terveydenhoidossa Amsterdamin sopimuksessa määrättiin ensimmäistä kertaa ikään perustuvan syrjinnän kieltämisestä (EY:n perustamissopimuksen 13 artikla). Kuitenkin on jäsenvaltioita, joissa tietynikäisille ihmisille ei enää tehdä määrittyjä, yleensä kalliita, hoitotoimenpiteitä tai leikkauksia. Onko komissiolla tarkkoja tietoja yksittäisten jäsenvaltioiden konkreettisista menettelyistä, jotka liittyvät ikäsyrjintään terveydenhoidossa? Onko komissio valmis antamaan nämä tiedot Euroopan parlamentille? Katsooko komissio, että jokaisessa jäsenvaltiossa on taattava, että ihmiset saavat kaikenlaista lääketieteellistä hoitoa iästään riippumatta ja että sen kuluista vastaa sosiaaliturva? Jos katsoo, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä terveydenhoitoon liittyvän ikäsyrjinnän poistamiseksi ja miten asia pitäisi konkreettisesti toteuttaa jäsenvaltioissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2000) On kunkin jäsenvaltion vastuulla järjestää oma sosiaaliturvajärjestelmänsä, myös terveydenhuoltojärjestelmänsä, ja määritellä ehdot, jotka oikeuttavat kyseisten järjestelmien mukaisiin etuuksiin. Komissio on ehdottanut yhteistä strategiaa sosiaalisen suojelun uudistamiseksi(1). Strategia perustuu neljään keskeiseen tavoitteeseen, joista yksi on taata korkeatasoinen ja kestävä terveydenhuolto, ja neuvosto on hyväksynyt strategian(2). Tietojen osalta komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutkimaan raporttia sosiaalisesta suojelusta Euroopassa vuonna 1999(3), jossa kerrotaan jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien viimeaikaisesta kehityksestä, sekä sosiaalista suojelua jäsenvaltioissa koskevaa yhteistä tietojärjestelmää (MISSOC)(4). Komissiolla ei ole sen tarkempia tietoja vanhuksille tai muille erityisryhmille jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmissä tarjottavista etuuksista tai hoidoista. Tiedonannossaan Kaikenikäisten Eurooppaan Hyvinvoinnin ja sukupolvien solidaarisuuden puolesta(5) komissio kuitenkin korostaa tarvetta parantaa ikääntyneiden ja kaikenikäisten mahdollisuuksia saada sairaanhoitoa sekä tarvetta tarjota asianmukaisesti laadukasta hoitoa kaikkein vanhimmille ja heikoimmille. Lisäksi komissio on ottanut esille kysymyksen syrjinnästä julkisten palvelujen myös terveydenhoitopalvelujen tarjonnassa, ehdotuksessaan yhteisön toimintaohjelmaksi rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi.(6) (1) KOM(1999) 347 lopullinen. (2) EYVL C 8, 12.1.2000. (3) KOM(2000) 163 lopullinen. (4) http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc-prot/missoc98/english/f_main.htm. (5) KOM(1999) 221 lopullinen. (6) KOM(1999) 567 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1062/00 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle. Urheilu- ja huviveneillä saapuminen Kreikan aluevesille ja verotuskäytäntö.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0150 - 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1062/00 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Urheilu- ja huviveneillä saapuminen Kreikan aluevesille ja verotuskäytäntö Onko komissio tietoinen, että Kreikan viranomaiset perivät urheilu- ja huviveneistä, joiden kotisatama on muualla kuin Kreikassa, 14. tammikuuta 2000 alkaen tavallisten satamamaksujen lisäksi veron, kun ne saapuvat Kreikan aluevesille? Kreikan valtion lain 2743/1999 11 artiklan määräysten mukaisesti esimerkiksi Khíosin saaren satamaviranomaiset perivät yli seitsemän metrin pituisilta urheilu- ja huviveneiltä veron, joka on 2000 drakmaa metriltä, kun alus saapuu ensimmäisen kerran kreikkalaiseen satamaan. Vero on voimassa 30 vuorokautta. Jos alus poistuu Kreikan aluevesiltä, ennen kuin 30 vuorokautta on kulunut, ja saapuu heti uudelleen kreikkalaiseen satamaan, maksu on jopa 15 000 drakmaa metriltä. Tämän lain rikkomisesta langettavan sakon suuruus on 200 0005 000 000 drakmaa. Onko komissio sitä mieltä, että nämä maksut eivät ole yhdenmukaisia Euroopan unionin vapaan liikkuvuuden periaatteen kanssa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. kesäkuuta 2000) Komission käytettävissä olevat tiedot eivät ole täydellisiä, eikä niitä ole toistaiseksi voitu kokonaisuudessaan tarkastaa, koska Kreikkaa ei ole vielä pyydetty esittämään huomautuksiansa. Ottaen huomioon edellä mainitut varaukset näyttäisi siltä, että tämä vero on EY:n perustamissopimuksen 23 ja 25 artiklan (entisen 9 ja 12 artiklan) vastainen vaikutukseltaan tuontitullia vastaava maksu. Sen määräytymisperuste näyttää olevan se, että yli seitsemän metrin pituinen urheilu- tai huvivene, jonka kotisatama ei ole Kreikassa, saapuu Kreikan vesille. Tämä vero muodostaa nähtävästi siten yksipuolisesti asetetun ylimääräisen maksun, joka koskee yhteisön tavaroita (urheilu- ja huviveneitä) siitä syystä, että ne ylittävät valtion rajan. Jos näin on, se vastaa vaikutukseltaan tuontitullia vastaavaa maksua. Se ei näytä myöskään kuuluvan yhteenkään niistä kolmesta poikkeuksesta, joiden perusteella on mahdollista pitää veroa muuna kuin vaikutukseltaan veroa vastaavana maksuna (sisäisiä maksuja koskevaan yleiseen järjestelmään kuuluminen; veronmaksuvelvolliselle tosiasiallisesti ja yksilöllisesti suoritetun tietyn palvelun vastasuorite, jonka määrä on suhteutettu edellä mainittuun palveluun; yhteisön säännöstön asettamien velvoitteiden täyttämiseksi suoritettujen tarkastusten johdosta kannettu vero). Koska kyseisten Kreikan aluevesille saavuttaessa kannettavien verojen yhteensopivuus yhteisön säännöstön kanssa on kyseenalainen, komissio ottaa yhteyden Kreikkaan tilanteen selvittämiseksi. Komissio tekee tarvittavat tiedustelut kerätäkseen kaikki yksityiskohtaiset tiedot arvoisan parlamentin jäsenen ilmoittamista seikoista. Tarvittaessa komissio tutkii tapauksen EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entisessä 169 artiklassa) tarkoitettua menettelyä noudattaen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1063/00 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. EU:n direktiivien ja Ranskan lakien vastaiset Eid-el-Kabir -juhlan rituaalit.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1063/00 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: EU:n direktiivien ja Ranskan lakien vastaiset Eid-el-Kabir -juhlan rituaalit Komissio on varmastikin tietoinen, että joka vuosi Pariisissa pidettävässä Eid-el-Kabir -juhlassa suoritettava uskonnollinen lampaanteurastus on väkivaltainen ja laiton rituaali. Se rikkoo räikeästi Ranskan lainsäädännön lisäksi neuvoston direktiiviä 93/119/EY(1), jossa nimenomaisesti kielletään uskonnollisten rituaalien yhteydessä tehtävä teurastus teurastamon ulkopuolella. Lisäksi eläimiä käsitellään usein julmasti ja kovakouraisesti ennen teurastushetkeä, mikä rikkoo direktiivin 93/119/EY 3 artiklaa. 1. Miksi komissio, joka vastaa EU:n sopimusten ja yhteisön lainsäädännön noudattamisesta, ei ole ryhtynyt tähän mennessä minkäänlaisiin toimiin tämän asian suhteen? 2. Milloin komissio aikoo käynnistää rikkomusmenettelyn Ranskaa vastaan (EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla), koska Ranska ei ole pannut täytäntöön direktiiviä 93/119/EY? (1) EYVL L 340, 31.12.1993, s. 21. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2000) Jäsenvaltiot ovat vastuussa siitä, että eläinten teurastamista ja lopettamista koskeva yhteisön lainsäädäntö pannaan täytäntöön eläinten suojelusta teurastus- tai lopettamishetkellä 22. joulukuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/119/EY mukaisesti. Komissio on tietoinen eläinten kohtelusta kyseisen tapahtuman aikana. Riittämätön teurastamokapasiteetti Ranskan tietyillä kaupunkialueilla näyttää olevan yksi syy huomioihin, joita on tehty eläinten kohtelusta kyseisen juhlan aikana. Komission mielestä Ranskan viranomaisten on löydettävä käytännön ratkaisu teurastamokapasiteettiongelmaan. Toisaalta eläimille kärsimystä aiheuttava kohtelu kiinnipitämisen ja teurastuksen aikana ei ole hyväksyttävää. Ranskan viranomaisiin on otettu yhteyttä, koska järjestelyitä on syytä parantaa. Tässä yhteydessä Ranskan viranomaiset vakuuttivat ennen juhlaa ryhtyvänsä lukuisiin toimiin eläinten hyvinvoinnin sekä hygienian parantamiseksi. Toimiin kuuluu muun muassa läheinen yhteydenpito eri islamilaisiin uskonnollisiin ja kulttuuriryhmittymiin, jotta nämä saataisiin mukaan asiaa koskevaan keskusteluun. Nyt kun juhla on ohi, komissio odottaa Ranskan viranomaisten virallista raporttia, ennen kuin se ryhtyy mikäli tarpeen lisätoimenpiteisiin, joihin voi kuulua Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artikla) mukaisen menettelyn aloittaminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0950/00 esittäjä(t): Per Stenmarck (PPE-DE) komissiolle. Euroopan laajuiset verkot.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0191 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0950/00 esittäjä(t): Per Stenmarck (PPE-DE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan laajuiset verkot Essenin Eurooppa-neuvoston kokouksessa vuonna 1994 hyväksyttiin lukuisia tärkeitä TEN-hankkeita. Yksi näistä neljästätoista hankkeesta oli Pohjoismaille tärkeän ns. pohjoismaisen kolmion infrastruktuurin rakentaminen. Tätä hanketta koskevan komission seurannan yhteydessä on todettu, että Ruotsi ei ole täyttänyt velvoitteitaan. Asian vaikutukset koskevat mm. E4- ja E6-teiden kapasiteetin tarpeellisia laajennuksia puhumattakaan maan viennille ja tuonnille tärkeästä E6-tien osuudesta Malmöstä Trelleborgiin. Mitä komissio aikoo tehdä Ruotsin laiminlyönneille ja viivytyksille tämän Ruotsin ja Euroopan kannalta niin tärkeän infrastruktuurihankkeen toteutuksen yhteydessä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (28. huhtikuuta 2000) Komissio julkaisi vuosina 1998 ja 1999 kaksi seurantakertomusta(1), jotka koskivat Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien 14 erityishankkeen tilannetta ja edistymistä. Kummassakin kertomuksessa todettiin, että kolme hanketta on saatu lähes päätökseen, kuusi muuta saadaan päätökseen noin vuonna 2005 ja viisi hanketta jo selvästi ennen sitä. Pohjolan kolmion nimellä tunnettu hanke, johon sisältyvät kysyjän mainitsemat tieosuudet E4 ja E6, kuuluu viimeksi mainittuun viiden hankkeen ryhmään. Koska tämä pohjolan kolmio on useista osahankkeista muodostuva multimodaalikäytävä, siitä on vaikea esittää täsmällistä kokonaisaikataulua ja rahoitussuunnitelmaa. Asiasta käydään parhaillaan neuvotteluja komission sekä Suomen ja Ruotsin viranomaisten kesken. Liikenteen infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpano kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ensi sijassa jäsenvaltioille sekä alueellisille ja paikallisille viranomaisille. Sen vuoksi komissio ei voi vaatia jäsenvaltioilta tietyn infrastruktuurihankkeen toteuttamista. Se voi kuitenkin kannustaa jäsenvaltioita hankkeen toteutukseen tarjoamalla rahallista tukea tai auttamalla löytämään vaihtoehtoisia rahoitusratkaisuja kuten esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö. Komissio on aikaisemmin tukenut E6- ja E18-teiden useiden jaksojen kunnostamista ja rakentamista pohjolan kolmiossa. (1) Raportti Essenin 14 erityishankkeen edistymisestä ja täytäntöönpanosta KOM(98) 356 lopullinen) ja Euroopan laajuisia verkkoja koskeva vuosikertomus 1998 KOM(1999) 410 lopullinen).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0341/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Elävien eläinten kuljetus.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0341/00 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Elävien eläinten kuljetus Käsitykseni mukaan komission kertomuksista ilmenee, että Ranska, Kreikka, Belgia ja Irlanti ovat rikkoneet eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun neuvoston direktiivin 91/628(1) säännöksiä. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa näiden rikkomusten korjaamiseksi? (1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0340/00, E-0341/00 ja E-0425/00 (21. maaliskuuta 2000) Komissio on saanut elintarvike- ja eläinlääkintätoimistonsa raporttien ja useiden järjestöjen valitusten perusteella tietää, että eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun neuvoston direktiivin 91/628/ETY (jota on muutettu neuvoston direktiivillä 95/29/EY) täytäntöönpano on useissa jäsenvaltioissa puutteellista. Komissio seuraa näitä ongelmia tarkkaan ja kiinnittää ongelmien ilmetessä jäsenvaltioiden viranomaisten huomion niihin. Tällä alalla on käynnistetty jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskeva menettely yhtä jäsenvaltiota vastaan, ja muita on vireillä. Lisäksi direktiivin 13 artiklassa säädetään, että komissio esittää neuvostolle kertomuksen jäsenvaltioiden tämän direktiivin täytäntöönpanon jälkeisistä kokemuksista, ja tähän kertomukseen liitetään mahdolliset ehdotukset. Kertomus esitetään neuvostolle piakkoin, ja siinä otetaan huomioon kaikki saatavilla olevat tiedot. Pysyvään eläinlääkintäkomiteaan on perustettu työryhmä tarkastelemaan niitä ongelmia, jotka liittyvät direktiivin täytäntöönpanoon pitkänmatkankuljetusten osalta. Komissio saattaa harkita yhteisön lainsäädännön muuttamista kuljetuksia käsittelevän työryhmän päätelmien ja jäsenvaltioiden saamien kokemusten perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0997/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) neuvostolle. Kansainvälinen kauppa ja banaanisodan uhrit.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0141 - 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0997/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) neuvostolle (30. maaliskuuta 2000) Aihe: Kansainvälinen kauppa ja banaanisodan uhrit Unionissa toimivat pienyritykset, jotka tuottavat kylpytuotteita ja muita toalettitarvikkeita, ovat kovan paineen alaisina, koska banaanisotaa ei ole saatu vieläkään loppumaan eikä Yhdysvaltojen asettamia rankaisevia tuontitulleja poistettua. Pyytääkö neuvosto komissiota toimimaan nopeasti tämän epätyydyttävän tilanteen lopettamiseksi? Vastaus (8. kesäkuuta 2000) Neuvosto on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan Yhdysvaltojen asettamien kaupallisten pakotteiden aiheuttamista vaikeuksista EU:n teollisuudelle. WTO:n riitojenratkaisuelimen katsottua huhtikuussa 1999, että EU:n banaanialan järjestelyn tietyt näkökohdat eivät olleet hyväksyttäviä, Yhdysvallat sai luvan olla soveltamatta myönnytyksiä 191,4 miljoonan dollarin arvosta monien EU:n tuotteiden osalta. Kyseisestä ajankohdasta lähtien komissio on ollut tiiviisti yhteydessä kaikkien niiden osapuolien kanssa, joita asia koskee, tavoitteenaan antaa ehdotus, joka voitaisiin yleisesti hyväksyä kyseisen riita-asian ratkaisuksi. Koska asiaa ei ole voitu ratkaista kaikkia osapuolia tyydyttävällä tavalla, komissio toimitti marraskuussa 1999 neuvostolle ehdotuksen Euroopan yhteisön banaanialan järjestelyn muuttamisesta. Ehdotus, josta on myös pyydetty Euroopan parlamentin lausuntoa, on parhaillaan neuvoston käsiteltävänä. Kyseisessä ehdotuksessa mainitaan, että komission keskustelut osapuolten kanssa jatkuvat niin kauan, kun neuvosto ja Euroopan parlamentti käsittelevät ehdotusta. Sitten kun neuvosto on valmis tekemään päätöksensä, eli sitten, kun Euroopan parlamentti antaa lausuntonsa, komissio laatii selvityksen osapuolten kanssa käytyjen keskustelujen tuloksista. Vuoden 1999 marraskuusta lähtien komissio on useaan otteeseen raportoinut neuvostolle neuvottelujen tilanteesta. Neuvosto (maatalous) sopi 20. maaliskuuta 2000 pidetyssä istunnossaan jatkavansa asian käsittelyä, kun komissio toimittaa selvityksen niiden kolmansien maiden kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksista, joita asia koskee.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0462/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Kuljettajien promillerajat.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0165 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0462/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Kuljettajien promillerajat Voiko komissio kertoa, harkitseeko se uusia ehdotuksia moottoriajoneuvonkuljettajien promillerajojen alentamiseksi kaikkialla Euroopan unionissa, ja jos näin on, milloin komissio aikoo tehdä nämä ehdotukset? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Komissio on monen vuoden ajan tutkinut rattijuoppouden ongelmaa ja sen aiheuttamia liikenneonnettomuuksia. Johtopäätös sekä liikenneturvallisuuden että kansanterveyden kannalta on, että rattijuoppouden vähentämiseen pyrkivät sekä kansalliset että yhteisön toimet ovat Euroopan liikenneturvallisuuden parantamisessa ja inhimillisen kärsimyksen estämisessä etusijalla. Useimmat asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että tämän ongelman ratkaisemiseksi tarvitaan veren alkoholipitoisuusrajoituksista, asianmukaisista terveydenedistämisohjelmista ja -kampanjoista, tehokkaasta ja kohdistetusta lain valvonnasta, rangaistuksista ja vakavien rikkomusten tekijöille tarkoitetuista ohjelmista koostuva toimenpidekokonaisuus. Vuonna 1988 tehtyä alkuperäistä ehdotusta vahvistaa veren sallituksi alkoholipitoisuudeksi 0,5 promillea ei hyväksytty, koska liian monet jäsenvaltiot vastustivat toimenpidettä toissijaisuusperiaatteen perusteella, vaikka olivatkin itse valmiit hyväksymään 0,5 promillen rajan. Vuoden 1988 jälkeen eräät jäsenvaltiot ovatkin hyväksyneet 0,5 promillen rajan kansallisessa lainsäädännössään. Tämän vuoksi komissio ei aio ehdottaa uutta direktiiviä, mutta katsoo, että neuvoston antama suositus on paras tapa käsitellä tätä tärkeää liikenneturvallisuus- ja kansanterveysongelmaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1242/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle. Opettajat ja työaikadirektiivi.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0154 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1242/00 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Opettajat ja työaikadirektiivi Voiko komissio todeta selkeästi, että myös opettajat kuuluvat työaikadirektiivin piiriin? Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja työaikadirektiivin määräyksistä Britannian koulujärjestelmän osalta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2000) Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun neuvoston direktiivin (työaikadirektiivin) 93/104/EY(1) 1 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa: Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkeen direktiivin 89/391/ETY 2 artiklassa tarkoitettuun sekä julkiseen että yksityiseen toimintaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 17 artiklan säännösten soveltamista, lukuun ottamatta lento-, rautatie-, maantie-, meri-, joki- ja järviliikennettä, merikalastusta, muuta merellä tehtävää työtä ja lääkärien harjoittelua. Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY(2) 2 artiklan mukaisesti direktiiviä sovelletaan kaikkiin sekä julkisiin että yksityisiin toiminnan aloihin (kuten teollisuuteen, maatalouteen, kauppaan, hallintoon, palveluihin, koulutukseen, kulttuuriin, vapaa-ajan toimintaan). Direktiiviä ei sovelleta sellaisiin erityisiin julkisiin tehtäviin kuten asevoimiin tai poliisivoimiin tai tiettyihin väestönsuojelun erityistoimiin, joiden ominaispiirteet ovat väistämättä ristiriidassa tämän direktiivin kanssa. Tällöin työntekijöiden turvallisuus ja terveys on turvattava mahdollisimman hyvin direktiivin tavoitteiden mukaisesti. Kyseisten kahden säännöksen perusteella on selvää, että työaikadirektiiviä sovelletaan myös opettajantyöhön. Komission tietojen mukaan vuoden 1998 työaikalainsäädäntöä (Working Time Regulations 1998, Statutory Instruments 1998 No. 1833), jolla työaikadirektiivi on saatettu osaksi Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntöä, sovelletaan myös opettajantyöhön. (1) EYVL L 307, 13.12.1993. (2) EYVL L 183, 29.6.1989.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1541/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. Euroopan parlamentin työjärjestyksen 44 artiklan loukkaaminen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0167 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1541/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (12. toukokuuta 2000) Aihe: Euroopan parlamentin työjärjestyksen 44 artiklan loukkaaminen Olen esittänyt neuvostolle useita Itävaltaa koskevia kysymyksiä: - 1 ensisijainen kysymys, annettu 21. helmikuuta 2000, kirjattu 25. helmikuuta; näihin kysymyksiin on vastattava työjärjestyksen 44 artiklan 5 kohdan mukaisesti kolmen viikon kuluessa ja määräaika lasketaan neuvostossa tapahtuvasta kirjaamisesta lähtien. Siten kysymykseen olisi pitänyt vastata viimeistään 17. maaliskuuta - 2 kysymystä, annettu 21. helmikuuta 2000, kirjattu 13. maaliskuuta; näihin kysymyksiin on vastattava työjärjestyksen 44 artiklan 6 kohdan mukaisesti kuuden viikon kuluessa ja määräaika lasketaan neuvostossa tapahtuvasta kirjaamisesta lähtien. Siten kysymykseen olisi pitänyt vastata viimeistään 25. huhtikuuta. Neuvosto on siten toiminut Euroopan parlamentin työjärjestyksen vastaisesti. Tunteeko neuvosto nykyisen työjärjestyksen määräykset ja aikooko se noudattaa niitä tulevaisuudessa? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1299/00, E-1300/00 ja P-1541/00 (10. heinäkuuta 2000) Neuvosto muistuttaa Parlamentin jäsentä siitä, etteivät mainitut aikarajat koske neuvostoa, sillä ne johtuvat Euroopan parlamentin työjärjestyksestä, sen 44 artiklan 5, 6 ja 7 kohdasta. Neuvosto haluaa myös korostaa, että pyrkiessään kehittämään Euroopan parlamentin kanssa tällä alalla tekemäänsä yhteistyötä se on lyhyessä ajassa toteuttanut useita sisäisiä toimia voidakseen vastata kirjallisiin kysymyksiin alle kahden kuukauden kuluessa. Se on määritellyt valmisteluelimissä tapahtuvaa käsittelyä varten menettelyn, jolla pyritään sovittamaan yhteen tämä tavoite ja vaatimus vastausten korkeatasoisuuden varmistamisesta kuulemalla toimivaltaisia yksikköjä ja järjestämällä kontradiktorinen menettely neuvostossa. Vuosien kuluessa menettelyn tasapaino on horjunut eikä vastauksia ole aina saatu annettua nopeasti. Tähän on useita syitä. Neuvostolle esitettävien kirjallisten kysymysten määrä on kasvanut huomattavasti, mikä ei ole vähäpätöinen seikka. Kysymyksiä nykyisin esitetään myös aloilta, jotka edellyttävät perusteellista paneutumista, ja lisäksi jokin päivänpolttava kysymys saattaa joskus vaatia pitkän vastausajan, jotta Parlamentin jäsen todella voisi saada käsityksen viimeisimmistä tapahtumista. Neuvosto ymmärtää toki Parlamentin jäsenen huolen ja vakuuttaa pyrkivänsä kaikissa tilanteissa toimittamaan mahdollisimman asiaankuuluvat ja perusteelliset vastaukset sille esitettyihin kirjallisiin kysymyksiin. Neuvosto yrittää löytää ratkaisuja nykyisten menettelyjen optimoimiseksi edellä mainitut vaatimukset huomioon ottaen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0040/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Madeiran ja Azorien syrjäisestä sijainnista ja saariasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevan ohjelman (Poseima) budjettileikkaukset.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0019 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0040/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Madeiran ja Azorien syrjäisestä sijainnista ja saariasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevan ohjelman (Poseima) budjettileikkaukset Vuoden 2000 alustavan talousarvioesityksen oikaisukirjelmässä nro 4 komissio lisää muiden ohjelmien rahoitusta Poseima-ohjelman kustannuksella ja väittää, että ohjelman rahoitustarve on pienentynyt. 22. joulukuuta hyväksytyssä kertomuksessa syrjäisistä alueista voidaan kuitenkin todeta, että Poseima-ohjelman menot ylittävät alkuperäisen talousarvion vuonna 1999. Millä perusteella komissio on siis tehnyt tämän leikkauksen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on antanut hänen kirjalliseen kysymykseensä E-0038/00(1) ja I. Figueiredon kirjalliseen kysymykseen E-2403/99(2). (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000. (2) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 125.