ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3546/97 komissiolle esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Yhteisön rahoitus luotijunahankkeelle Galiciaan Espanjan Galician alueen rautatieverkossa on osuuksia, joilla junat eivät voi kulkea yli 40 kilometrin tuntivauhdilla. Alueen autonominen parlamentti hyväksyi kaksi vuotta sitten yksimielisesti suunnitelman rautatieverkon täydeksi uudistamiseksi ja luotijunahankkeen toteuttamiseksi. Tämä edellyttää uuden, tunnelilla varustetun osuuden rakentamista Guadarramaan, josta rautatietä voitaisiin jatkaa koko niemimaan luoteisosaan. Maan talousarviossa annetaan hyvin vähän varoja luotijunahankkeen toteuttamiseen Galiciassa, jossa luotijunia juuri tarvitaan. Katsooko komissio, että hankkeen kokonaiskustannukset (173 500 miljoonaa pesetaa) luotijunaverkon ulottamiseksi Galiciaan voitaisiin kattaa koheesiorahaston Espanjalle varatuista varoista? Katsooko komissio, että yhteisön pitäisi yhteidvastuun nimissä korjata se puute, että alueella ei ole rautatieverkkoa ja vapauttaa kyseiset varat tähän tarkoitukseen? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1997) Espanjan viranomaiset eivät ole tähän päivään mennessä esittäneet komissiolle yhtään pyyntöä kyseisen hankkeen yhteisrahoittamiseksi koheesiorahastosta. Komissio voi vastata kysymykseen yhteisrahoituksen mahdollisuudesta vasta tutkittuaan tällaisen pyynnön.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0074



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3261/97 komissiolle esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Vertailukelpoiset tulipalotilastot Euroopan yhteisössä Tulipaloista aiheutuneiden kuolemantapausten, loukkaantumisten ja omaisuuden menetyksien seuranta on tärkeää, jotta voidaan määrittää paras palontorjuntamenetelmä. Nykyinen järjestelmä, jonka mukaisesti tilastoja laaditaan kansallisella tasolla, vaikeuttaa erittäin tärkeää valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä. Maailman tilastokeskuksen tarjoamat tiedot ovat puutteellisia ja Euroopan unionin palomiesjärjestöjen liitto (FEU) pitää niitä epäluotettavina. Onko komissio samaa mieltä siitä, että yhteisölle olisi hyödyllistä koota yhteen joitakin yleisiä perustietoja, jotka auttaisivat määrittämään tulevia prioriteetteja ja parhaita toimintatapoja? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1997) Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden kannalta olisi erittäin hyödyllistä saada parempia tietoja ja tilastoja tulipalojen vaikutuksista. Komissiolla ei ole tietoja Maailman tilastokeskuksen tarjoamista palotilastoista. Terveyttä ja turvallisuutta koskevat tilastot on henkilövahinkoihin johtavien onnettomuuksien osalta sisällytetty ensisijaisia toimenpiteitä tilastotietojen alalla koskevaan vuosien 1993-1997 puiteohjelmaan ((EYVL L 219, 28.8.1993. )) (neuvoston päätös 93/464/ETY). Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskeva yhteisön tietojärjestelmä (EHLASS) tarjoaa tietoja yhteisön alueella tapahtuvista kodin ja vapaa-ajan tapaturmista, mukaan lukien tulipalot. Työtapaturmista, myös niistä, jotka aiheuttavat palovammoja, kerätään tietoja yhteisön tasolla eurooppalaisia työtapaturmatilastoja (ESAW) koskevan hankkeen avulla. ESAW-hankkeen kehittäminen saattaa tulevaisuudessa mahdollistaa onnettomuusmekanismin määrittelemisen (johtuiko onnettomuus tulipalosta). Tapaturmat ja henkilövammat on lisäksi sisällytetty terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä 30. kesäkuuta 1997 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 1400/97/EY ((EYVL L 193, 22.7.1997. )) liitteessä II esitettyyn osa-alueiden luetteloon, jota täydennetään tarvittaessa. Lisäksi komissio on antanut tiedonannon henkilövahinkojen ehkäisemisestä sekä ehdotuksen alaa koskevaksi yhteisön vuosien 1999-2003 toimintaohjelmaksi ((KOM(97) 178 lopullinen. )). Kaikki tulipaloihin liittyvät kysymykset on myös sisällytetty yhteisön pelastuspalvelun toimintaohjelmaan, josta parhaillaan keskustellaan neuvostossa ((KOM(96) 219. )). Komissio on valmis tukemaan alan yleisten perustietojen kehittämiseen yhteisön tasolla tähtääviä aloitteita sillä edellytyksellä, että tarvittavat resurssit ja välineet sisältyvät asianomaisiin yhteisön toimintaohjelmiin.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3583/97 komissiolle esittäjä(t): Alfonso Novo Belenguer (ARE) (6. marraskuuta 1997) Aihe: Oliiviöljyn tuotantotuen leikkaukset Euroopan unionin rasvojen hallintokomitea antoi vastikään esityksen oliiviöljyn tuotantotuen leikkaamiseksi 34 prosentilla. Ehdotetun oliiviöljyalan tukijärjestelmän mukaisesti tuki maksetaan kauden lopussa, minkä johdosta Espanjan ja erityisesti Valencian autonomisen maakunnan saama tuki, joka alustavissa ennakkoarvioissa vahvistettiin noin 235 pesetaksi oliiviöljykiloa kohti, laskisi jopa 148 pesetaan öljykiloa kohti, jos rasvojen hallintokomitean valmistelema tuen leikkaus toteutuu. Kyseinen leikkaus vaikeuttaisi suuresti öljyntuottajien tulotason säilyttämistä. Ottaen huomioon, että yhteisön tuen leikkaukset kohdistuvat kautta 1996 - 1997 ja aiheuttavat tuottajille tulonmenetystä, 1. voisiko komissio kertoa, mitä kriteereitä rasvojen hallintokomitea on käyttänyt tehdessään päätöksen ehdotuksesta oliiviöljyn tuotantotuen vähentämiseksi 34 prosentilla? 2. Milloin tämä ehdotus mahdollisesti hyväksytään? 3. Ottaen huomioon, että satokaudella 1996 - 1997 öljyntuottajat odottivat saavansa tukea lähes 235 pesetaa kiloa kohti, aikooko komissio toteuttaa minkäänlaisia toimia kyseisen vähennyksen haitallisten vaikutusten lieventämiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 1997) Oliiviöljyn yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti keskimäärin vähintään 500 öljykiloa tuottavien viljelijöiden tuotantotuen määrää mukautetaan suhteellisella kertoimella, jos taattu 1 350 000 suuruinen enimmäismäärä ylittyy. Tämän vakauttavan mekanismin soveltamisen osalta asetuksessa (EY) 1979/97 ((EYVL L 278, 11.10.1997. )) on määritetty markkinointivuonna 1996/1997 ennakolta maksettavan tuotantotuen määrä 90,32 ecuksi 100 kilogrammaa kohti, ja tuotannon on arvioitu olevan 1 859 400 tonnia. Tämä määrä on noin 90 prosenttia kyseisen markkinointivuoden ennakoidusta tuesta, joka vahvistetaan kesäkuussa 1998 toteutuneen tuotannon perusteella. Jos arvioidun tuotantomäärän havaitaan toteutuneen, yksikkötukea voidaan vähentää 27 prosenttia eikä 34 prosenttia, kuten parlamentin jäsen sanoi. Nykyiseen järjestelmään on sisällytetty mahdollisuus tehdä tällaisia leikkauksia, jotta voitaisiin jossain määrin varmistaa tuotannon ja yhteisön kustannusten pysyminen hallinnassa. Ennakolta maksettavan tuen taso ei siten ole taattua enimmäismäärää koskevan menettelyn poikkeuksellinen tai ennakoimaton seuraus, joka edellyttäisi kiireellisiä ja poikkeuksellisia toimenpiteitä. Oliiviöljyn yhteisen markkinajärjestelyn parantamista, erityisesti tuottajien tulojen vakauttamisen osalta, käsitellään tarkasteltaessa yhteisen markkinajärjestelyn uudistamista yleisesti.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3581/97 komissiolle esittäjä(t): José Apolinário (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Kausittainen vuosikertomus Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) perussäännön 10 artiklan täytäntöönpanosta Vastauksessaan kysymykseeni E-0850/97 ((EYVL C 373, 9.12.1997, s. 32. )) komissio ilmoitti, että selonteko EAKR:n 10 artiklan täytäntöönpanosta julkaistaan kesän lopulla. Onko tämä selonteko jo julkaistu? Milloin se mahdollisesti julkaistaan? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1997) Komissio julkaisi kesäkuussa 1997 Inforegio- tiedotuslehden Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen ((EYVL L 193, 31.7.1993. )) 10 artiklan mukaisten toimien väliarvioinnista. Tiedotuslehti toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisista vuonna 1996 toteutetuista uutta luovista toimista annetaan yksityiskohtaista tietoa hiljattain julkaistussa kahdeksannessa rakennerahastoja koskevassa vuosikertomuksessa ((KOM (97) 526 lopullinen. )), joka on toimitettu Euroopan parlamentille.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3703/97 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Asbestin käytön kieltäminen Kansainväliset tutkimukset osoittavat, että asbesti on todella vaarallinen aine. Asbestin aiheuttamiin sairauksiin, ennen kaikkea keuhkosyöpään, tulee kuolemaan 2000-luvulla jopa yli 10 000 henkeä vuosittain. Asbesti on täysin korvattavissa toisilla aineilla, joilla saavutetaan samat ominaisuudet huomattavasti terveellisemmin. Asbestin uuskäyttö on kielletty jo Pohjoismaissa, Saksassa, Alankomaissa ja Ranskassa. Euroopan komissio on kuitenkin syystä tai toisesta vitkastellut asbestin käytön kieltopäätöksen kanssa. Mikäli komissio antaa asbestin uusiokäytön jatkua, ei kansallisilla päätöksillä enää voida estää asbestivaaraa sisältävien laitteiden ja koneiden maahantuontia. Haluan kysyä komissiolta, missä vaiheessa asbestin uusiokäytön kieltävän direktiivin valmistelu on? Päätöksillä alkaa olla kiire etenkin asbestin vaarallisuuden takia. Lisäksi eräät valmistajat käyttävät asbestia kilpailuvälineenä vaarattomia, mutta kalliimpia korvaavia aineita vastaan. Eivätkö komission omat huonot kokemukset asbestin vaarallisuudesta kannusta nopeisiin päätöksiin? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 1997) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3178/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Käyttämättömän radioaktiivisen materiaalin vartiointi Kreikassa tapahtunut vaarallisen radioaktiivisen materiaalin varkaus kauan sitten toimintansa lopettaneesta muovitehtaasta on aiheuttanut vakavaa huolestumista tällaisen materiaalin varastoinnin ja säilyttämisen turvattomuudesta. 1. Mihin toimenpiteisiin olisi ryhdyttävä vaarallisen radioaktiivisen materiaalin turvallisen vartioinnin ja säilytyksen varmistamiseksi, 2. mitkä elimet ovat vastuussa tällaisen materiaalin vartioinnista, ja 3. sovelletaanko yksityishenkilöiden toimesta tapahtuvaan radioaktiivisen materiaalin levittämiseen ja käyttöön tällaisen aineen käyttöä ja turvallista säilyttämistä koskevia tarkastuksia? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1997) 1. Perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta annetussa neuvoston direktiivissä 96/29/Euratom ((EYVL L 159, 29.6.1996. )) säädetään terveyden suojelemisesta kaikkien sellaisten toimintojen yhteydessä, jotka voivat altistaa ionisoivasta säteilystä aiheutuville vaaroille. Direktiivi on säteilysuojelun perusnormien vahvistamisesta annettujen direktiivien viimeisin tarkistus. Nämä normit vahvistettiin Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklan mukaisesti ensimmäisen kerran vuonna 1959. Direktiivin 3*5 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan ennen kaikkea ottamaan käyttöön edellä mainittuja toimintoja koskeva ilmoitus- ja ennakkolupajärjestelmä. Lisäksi ne velvoitetaan 46 artiklassa ottamaan käyttöön tarkastusjärjestelmä direktiivin mukaisesti annettujen säännösten täytäntöön panemiseksi. 2. Kysymyksessä tarkoitetaan ilmeisesti niiden käytöstä poistettujen suljettujen säteilylähteiden aiheuttamaa erityisongelmaa, joita on aikaisemmin käytetty tehtaissa. Näistä säteilylähteistä ei ole toistaiseksi erityisiä yhteisön säädöksiä. Yleisenä periaatteena on kuitenkin, että kunkin jäsenvaltion vastuulla on varmistaa se, että sen alueella tuotetusta radioaktiivisesta jätteestä huolehditaan asianmukaisella tavalla, kuten 19. joulukuuta 1994 annetussa neuvoston päätöslauselmassa ((EYVL C 379, 31.12.1994. )) todetaan. Komissio myöntää kuitenkin, että on ehkä aiheellista parantaa käytöstä poistettujen suljettujen säteilylähteiden käsittelyä yhteisössä, ja se aikoo antaa asiasta tiedonannon. 3. Jos radioaktiiviset aineet ovat Euratomin perustamissopimuksen 197 artiklassa määriteltyjä malmeja, lähtöaineita tai erityisiä halkeamiskelpoisia aineita, ne ovat Euratomin turvavalvonnan alaisia. Näin ollen komission on Euratomin perustamissopimuksen 77*85 artiklassa määrätyin edellytyksin varmistuttava siitä, että aineita ei käytetä jäsenvaltioiden alueella muuhun kuin käyttäjän ilmoittamaan tarkoitukseen.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3543/97 komissiolle esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Konver-aloite Euroopan komissio kehotti sotilaallisesta suunnittelusta tehtyyn Konver-aloitteeseen liittyen heinäkuussa 1994 jäsenvaltioiden hallituksia tekemään ehdotuksia alueista, jotka voisivat saada kyseiseen tarkoitukseen varattuja varoja Konver-aloitteesta ennen kuin komissio ratkaisi täsmällisesti, mitkä alueet saisivat näitä yhteisön varoja. Voisiko komissio toimittaa luettelon niistä Espanjan alueista, jotka ovat saaneet varoja Konver-aloitteesta, ja selvittää valintakelpoisten alueiden koon ja myönnettyjen tukien suuruuden? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1997) Luettelo Konver II -yhteisöaloitteen (1995-1999) mukaiseen tukeen oikeutetuista Espanjan alueista on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ((EYVL C 402, 31.12.1994. )) Koska tätä yhteisöaloitteita koskeva Espanjan toimenpideohjelma on parhaillaan tutkittavana, komissiolla ei ole antaa tietoja rahoitettavista toimista ja niihin osoitettavista varoista. Nämä tiedot toimitetaan kysyjälle heti, kun mainittu ohjelma on hyväksytty.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3351/97 komissiolle esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: LIFE II -ohjelman puitteissa rahoitetut hankkeet Heinäkuussa 1997 Euroopan komissio valitsi 188 uutta hanketta, jotka rahoitetaan yhdessä yhteisön ympäristönsuojeluohjelma Life II:n rahoitusvälineen kanssa. Onko ohjelmaan valittujen hankkeiden joukossa yhtään portugalilaista hanketta ja jos on, mitkä ne ovat? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1997) Niistä kaikkiaan 188 uudesta hankkeesta, joita rahoitetaan Euroopan yhteisön uudella ympäristörahoitusvälineellä Life II:lla, yhteensä 112 edustaa toimia, joilla pyritään toteuttamaan yhteisön ympäristöpolitiikkaa ja -lainsäädäntöä, ja 60 kuuluu ympäristönsuojelutoimien alaan. Loput 16 hanketta ovat ns. kolmansien maiden hankkeita. Ensin mainittuun ryhmään kuuluu kuusi portugalilaista hanketta ja toiseksi mainittuun ryhmään kaksi. Tiedot näistä hankkeista toimitetaan välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Täydellinen luettelo valituista hankkeista julkaistaan pian Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3426/97 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Urheilun erikoisosaston (Task Force) perustaminen Euroopan parlamentin urheilun asemaa unionissa käsittelevässä mietinnössä (esittelijänä Doris Pack) ehdotettiin, että komissio perustaisi urheilun erikoisosaston (Task Force) sekä laatisi urheilun toimenpideohjelman eli ns. vihreän kirjan. Asian käsittelyn yhteydessä komissio suhtautui positiivisesti näihin hankkeisiin mutta mitään ei ole toistaiseksi tapahtunut. Yllä mainittuun viitaten kysyn seuraavaa: Millä aikataululla ja mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä urheilun erikoisosaston perustamiseksi ja toimenpideohjelman laatimiseksi? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1997) Komissio suhtautuu myönteisesti urheilun asemaa unionissa käsittelevässä mietinnössä ehdotettuihin hankkeisiin. Eräs näistä hankkeista oli urheilun erikoisosaston (task force) perustamista ja vihreän kirjan laatimista koskeva pyyntö. Parlamentin hyväksyttyä Packin mietinnön on perustettu yksikkö vastaamaan myönteisesti mietinnössä tehtyihin ehdotuksiin. Yksikkö jatkaa entisen urheilujaoksen työtä ja tiivistää yhteyksiä urheiluväkeen. Urheilua koskeva tiedonanto on valmisteilla; sitä saattaa seurata vihreä kirja. Komissio hyväksynee tiedonannon ennen elokuuta 1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3665/97 komissiolle esittäjä(t): Maria Berger (PSE) (10. marraskuuta 1997)

Aihe: Pakettimatkadirektiivi

1. Aikooko komissio täydentää pakettimatkadirektiiviä siten, että myös hotellinpitäjät velvoitettaisiin ottamaan peruutus- tai maksukyvyttömyysvakuutus, jonka ottaminen on jo nyt mahdollista vapaaehtoiselta pohjalta kaikissa jäsenvaltioissa? Passien tai matkatavaroiden haltuunottamisen kaltaiset toimet eivät näytä sopivilta keinoilta ongelmien ratkaisemiseksi ja ne eivät varmastikaan vastaa itse direktiivin tarkoituksia.

2. Aikooko komissio määritellä tarkemmin direktiivissä esiintyvän käsitteen ¨paluumatkaa varten tarvittavat menot¨ sen estämiseksi, että esimerkiksi hotellin asiakkaiden olisi maksettava hotellikulunsa vielä toisen kerran voidakseen ylipäätään poistua hotellista?

Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997)

1. Pakettimatkadirektiivissä tarkoitettujen matkojen täytyy sisältää direktiivin 2 artiklan 1 kohdan mukaan vähintään kaksi palvelua. Useimmissa tapauksissa nämä palvelut ovat kuljetus ja hotellimajoitus. Asiakas maksaa hotellimajoituskulut matkanjärjestäjälle, minkä vuoksi asiakkaalle ei synny majoituskulujen osalta velvoitteita hotellinpitäjään nähden. Matkanjärjestäjä suorittaa nämä maksut hotellinpitäjälle tavallisesti etukäteen, joten passeja tai matkatavaroita ei ole syytä ottaa haltuun majoituskulujen osalta. Useissa tapauksissa näin ei tunnetusti kuitenkaan ole menetelty, vaan hotellinpitäjä on yrittänyt laskuttaa ja laskuttanutkin kuluttajaa maksamattomien majoituskulujen vuoksi. Siviilioikeudellisesti tämänkaltainen menettely on tavallisesti luvatonta. Joissakin jäsenvaltioissa tällainen menettely voi johtaa myös rikosoikeudelliseen vastuuseen.

Komission tietoon on kuitenkin tullut vasta muutama tämänkaltainen tapaus, joten näin meneteltäneen varsin harvoin. Hotellinpitäjän maksukyvyttömyysvakuutus ei myöskään kattaisi välittömästi kuluttajan kustannusvastuuta, joten kyseinen vakuutus sijainnee pakettimatkadirektiivin varsinaisen soveltamisalan ulkopuolella. Tästä syystä komissio ei suunnittele pakettimatkadirektiivin muuttamista tältä osin.

2. Komissio ei myöskään suunnittele pakettimatkadirektiivin 7 artiklan mukaisten paluumatkaa varten tarvittavien menojen määritelmän laajentamista edellä mainitussa mielessä. Korvausvastuun siirtäminen hotellinpitäjän toimesta lomailijalle tai kuluttajalle on periaatteessa luvatonta. Hotellinpitäjien yksittäisten väärinkäytösten muodostaman ongelman ratkaisuksi ei sovi yleinen vakuutus, joka tulisi odotettavasti nostamaan pakettimatkojen hintoja. Kyseinen asia on myös ennakkoratkaisumenettelyn kohteena Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa (asia C-364/96).
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3455/97 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Tupakan aiheuttama nikotiiniriippuvuus Tupakkatuotteiden sisältämä nikotiini on keskushermostoon vaikuttava aine, joka aiheuttaa esim. heroiiniin tai kokaiiniin verrattavaa riippuvuutta. Tupakkatuotteisiin liittyvät myrkkypitoisuusrajoitukset keskittyvät tervan määrään, mutta nikotiinin yleiseurooppalaisia raja-arvoja ei ole määritelty. Tällä hetkellä normit velvoittavat ainoastaan merkitsemään tuotteen nikotiinipitoisuuden pakkauksiin. Tilanne on vääristynyt, sillä juuri nikotiini aiheuttaa riippuvuutta, joka ylläpitää tupakan kulutusta. Yllä mainittuun viitaten kysyn seuraavaa: Mihin konkreettisiin toimiin ja milloin komissio aikoo ryhtyä tupakkatuotteiden nikotiinipitoisuuden ylärajojen määrittelemiseksi yhteisöoikeuden kautta? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1997) Komissio antoi 18. joulukuuta 1996 tiedonannon tupakankulutuksen vähentämisestä. ((KOM(96) 609 lopullinen. )) Tiedonannossa on määritetty useita politiikkavaihtoehtoja yhteisön tasolla. Näihin sisältyy nikotiiniriippuvuuden määritteleminen riippuvuudeksi, jolloin ongelmaan voidaan paneutua sopivien yhteisön kansanterveysalan ohjelmien kautta. Lisäksi tiedonannossa ehdotetaan, että olisi harkittava ylärajan asettamista savukkeitten nikotiinipitoisuudelle. Komission tiedonannossa ehdotetaan yhtenä jäsenvaltioiden yhteistyön kehittämisvaihtoehdoista tupakoinnin lopettamisessa apuna käytettävien lääkkeiden (nikotiinipurukumin, nikotiinilaastarien) järjestämistä tupakoitsijoiden käyttöön mahdollisimman halvalla tai maksutta. Tiedonanto on lähetetty Euroopan parlamenttiin lausuntoa varten. Komissio tarkastelee tekstistä tehtyjä huomioita, ja saattaa tämän tarkastelun perusteella esittää tarkoituksenmukaisia ehdotuksia toimiksi ja toimenpiteiksi.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0045



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2965/97 komissiolle esittäjä(t): Niels Sindal (PSE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Karjapuskurit Brittiläinen tieliikennelaboratorio (TRL) on tutkinut poliisin raportteja onnettomuuksista, joissa karjapuskurilla varustetut autot ovat törmänneet joko jalankulkijaan tai kaksipyöräiseen kulkuneuvoon. Osassa onnettomuuksista juuri karjapuskuri aiheutti vammat tai kuoleman. Karjapuskureita käytetään tunnetusti nelivetoisissa maastoautoissa, joissa ne toimivat suojana vaikeassa maastossa, mutta kaupunkien kaduilla niitä tuskin voidaan pitää tarpeellisina. Onko komissio ryhtynyt tutkimaan tätä ongelmaa? Aikooko komissio kieltää tällaiset nelivetoisten autojen hyödyttömät ¨koristeet¨? Onko komissio harkinnut tekevänsä ehdotuksen, jonka mukaan nämä erikoispuskurit on hyväksyttävä ennen asentamista? Komission jäsenen M. Bangemannin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 1997) Vuonna 1996 komissio konsultoi moottoriajoneuvoja käsittelevää asiantuntijaryhmää siitä, olisiko järkevää ottaa käyttöön määräyksiä karjapuskureista 17. syyskuuta 1974 annetussa direktiivissä 74/483/ETY ((EYVL L 266, 2.10.1974. )), joka koskee jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämistä moottoriajoneuvojen ulkonevien osien osalta. Tavoitteena oli varmistaa, että ainoastaan ei-agressiivisia karjapuskureita päästetään markkinoille. Tämän konsultaation seurauksena komissio arvioi, että yksin karjapuskureita koskevien erityismääräysten käyttöönotto ei ollut riittävää. Toimenpiteet, joiden tarkoituksena on estää sellaisten karjapuskureiden asentaminen, jotka voivat olla vaarallisia, tulee johtaa yhteisön tasolle yleisempien sääntöjen soveltamiseen, joiden tarkoituksena on tehdä moottoriajoneuvojen etupuskurit vaarattomammaksi yhteentörmäystilanteissa suhteessa heikommin suojattuihin tienkäyttäjiin kuten jalankulkijoihin. Lainsäädännöllisesti tarkoitus olisi määritellä vähimmäissuorituskykyä koskevat säännöt eikä niinkään ehdottaa tiettyjen välineiden kieltämistä. Komissio on aloittanut työn tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja se toivoo voivansa ryhtyä toimenpiteisiin vuoden 1998 aikana.