ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0080/99 esittäjä(t): Susan Waddington (PSE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Aikuisten puhelinviihdepalvelujen sääntely Olen saanut tietää, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa sääntelyn alaisia erityismaksullisia aikuisten puhelinpalveluja mainostetaan sellaisten satelliittitelevisioyhtiöiden salaamattomien lähetysten välityksellä, jotka näkyvät Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa jäsenvaltioissa. Näiden mainosten välittömänä seurauksena jotkut puhelinliittymän haltijat saavat epäsäännöllisen suuria puhelinlaskuja, yleensä siksi, että perheenjäsenet ovat soittaneet edellä mainittuihin puhelinpalveluihin ilman liittymän haltijan tietämystä tai lupaa. Kun liittymän haltijat eivät vastaavasti voi maksaa erityismaksullisten kansainvälisten puhelujen vuoksi usein huomattaviakin laskuja, heidän puhelinliittymänsä katkaistaan. Onko tällaisten palvelujen rajat ylittävä salaamaton mainostaminen laillista? Jos näin on, aikooko komissio harkita ehdotusta tällaisen mainonnan sääntelystä koko yhtenäismarkkinoiden alueella, jotta voitaisiin taata, että mainokset tavoittavat ainoastaan aikuisen yleisön, jolle ne on tarkoitettu? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) "Televisio ilman rajoja" -direktiivissä (neuvoston direktiivi 89/552/ETY televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY(1)) säädetään televisiotoiminnan oikeudellisista puitteista yhteisössä. Komissio on tietoinen pornografisen aineiston mahdollisista vaikutuksista alaikäisiin. Direktiivissä asetetaan television välityksellä lähetettävän audiovisuaalisen aineiston osalta tietyt yleiset vähimmäisvaatimukset alaikäisten suojaamiseksi (22 artikla). Kun kysymyksessä on tämän aineiston tuottamisen, levittämisen ja hallussapidon kieltäminen, jäsenvaltiot voivat soveltaa tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevien EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaisesti kansallista lainsäädäntöään julkiseen moraaliin, yleiseen järjestykseen tai kansanterveyteen liittyvistä syistä silloin, kun se tavaroiden osalta on perustamissopimuksen 36 artiklan ja palvelujen osalta 56 artiklan mukaista. Edellytyksenä on, etteivät tämäntyyppiset kiellot ole keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. Yhteisön tason toimia voidaan harkita ainoastaan silloin, kun yhtenäismarkkinoiden luominen ja toiminta edellyttävät jäsenvaltioissa nykyisin sovellettavien, tätä osa-aluetta koskevien säännösten yhteensovittamista. Komissio ei ole tietoinen olosuhteista, joiden perusteella yhdenmukaistamista tarvittaisiin, mutta se on kiinnostunut kaikista asiaan liittyvistä lisätiedoista. (1) EYVL L 202, 30.7.1997.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0868/99 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle (7. huhtikuuta 1999) Aihe: Urban-tuet ja taajamahankkeet Valenciassa Valencian kaupunginhallituksen täysistunto on hyväksynyt Valencian Cabanyal-Canyamelarin kaupunginosaa (entinen ranta-alueen asutuskeskus) koskevan erityisen suojelu- ja uudistushankkeen. Siihen sisältyy Avenida Blasco Ibáñezin pidentäminen merelle saakka. Taajamahanke käsittää kaupunginosan jakamisen kahtia ja yli 1 500 ainutlaatuisen, kansanomaista jugendia edustavan asunnon purkamisen. Taajama on julistettu Valencian autonomian historialliseksi kokonaisuudeksi. Katsooko komissio, että Valencian kaupunginhallituksen Urban-ohjelmasta saamat tuet ovat sopusoinnussa yhden Valencian vertauskuvallisimman kaupunginosan rakennuskaavaa loukkaavan suunnitelman kanssa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1999) Komissio yhteisrahoittaa kautta 1994-1999 koskevan URBAN-España-ohjelman osana Valencian Ciutat Vellan historiallisessa keskustassa Revitalizacion del barrio de Velluters -hankkeen. Mainitun hankkeen tavoitteena on kaupunginosan yhdennetty kehittäminen toteuttamalla toimia perusrakenteiden ja ympäristön parantamiseksi, elinkeinorakenteen kehittämiseksi sekä sosiaali- ja koulutuspalvelujen järjestämiseksi. Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema kaupunkisuunnitelma Plan especial de protection y reforma interior del barrio de Carbanyal-Canyamelar on sekä sijaintinsa että sisältönsä puolesta täysin erillinen, URBAN-hankkeesta riippumaton toimenpide.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0226/99 esittäjä(t): Sören Wibe (PSE) komissiolle (3. helmikuuta 1999) Aihe: Salassapitosäännöt EKPJ:ssä Komissio on, tutkiessaan miten eri jäsenvaltiot ovat pystyneet täyttämään lähentymisvaatimukset, todennut mm. että Ruotsin valtionpankin on muutettava salassapitosääntöjään täyttääkseen sille Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKPJ) asetetut vaatimukset. Ruotsin valtionpankki on kuitenkin siitä lähtien toiminut täysin päinvastoin. Pankki julkaisee nyt kokouspöytäkirjat heti kokousten jälkeen, ja johtokunnan jäsenet saavat vapaasti keskustella rahapoliittisista kysymyksistä ja esittää niistä henkilökohtaisia mielipiteitään. Voidaanko tämä avoimuus säilyttää, jos Ruotsi liittyy EMU:un ja Ruotsin valtionpankki liitetään Euroopan keskuspankkijärjestelmään vai täytyykö Ruotsin, kuten komissio aikaisemmin on todennut, tiukentaa pankin salassapitosääntöjä? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Komissio ei 25. maaliskuuta 1998 antamassaan lähentymiskertomuksessa(1) ilmaissut sitä nimenomaista käsitystä, että Ruotsin voimassaoleva lainsäädäntö ei olisi Riksbankin salassapitosääntöjen osalta yhteensopiva EY:n perustamissopimuksessa määrättyjen edellytysten kanssa. Komissio huomautti lähentymiskertomuksessa, että sillä hetkellä käsittelyssä olleessa säädösluonnoksessa ei turvattu Riksbankin täyttä yhdentymistä Euroopan keskuspankkijärjestelmään (EKPJ). Yhdentyminen edellyttäisi useiden Riksbankin perussäännön määräysten muuttamista sekä eräiden pankin menettelyjen ja työmenetelmien muutosta. Tämä säädösluonnos hyväksyttiin vuoden 1998 lopulla muutoksitta. Komissio katsoo, että yksi osa-alue kansallisten keskuspankkien integroimisessa EKPJ:hin on se, että jäsenvaltiot velvoitetaan noudattamaan EKPJ:n perussäännön 38 artiklassa määrättyä salassapitovelvollisuutta. (1) KOM(98) 1999 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0085



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0203/99 esittäjä(t): Mark Killilea (UPE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Hylkeet Huhtikuussa 1997 Irlannin merikalastuslautakunta Bord Iascaigh Mhara antoi PO XIV:lle selvityksen harmaahylkeiden ja kalastusvälineiden fyysisestä vuorovaikutuksesta. Selvitys oli laadittu komission taloudellisen tuen turvin. Voiko komissio ilmoittaa, onko se esittänyt tämän selvityksen jäsenvaltioiden kalastusjärjestöille tai kalastusministeriöille? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1999) Komissio rahoittaa lukuisia tutkimushankkeita, joten sen on vaikea levittää tai jakaa näistä hankkeista tehtyjä kertomuksia. Niistä saa kuitenkin kopioita pyytämällä komissiosta. Komissio katsoo, että tutkimushankkeiden tuloksia olisi levitettävä mahdollisimman laajalti. Tämän vuoksi komission rahoittamista tutkimushankkeista on tiivistelmät Internetissä. Lisäksi komissio rahoittaa tutkimushankkeita - joihin myös Irlannin merikalastuslautakunnan tutkimushanke kuuluu - muun muassa sillä edellytyksellä, että rahoituksen saaja pyrkii levittämään hankkeen tuloksia mahdollisimman laajalti tieteellisissä julkaisuissa tai muissa soveltuvissa välineissä. Lisätietoa tästä Irlannin merikalastuslautakunnan laatimasta kertomuksesta arvoisa parlamentin jäsen löytää vastauksesta, jonka komissio antoi parlamentin jäsenen suulliseen kysymykseen H-72/99 Euroopan parlamentin helmikuun 1999 istunnossa(1). (1) Parlamentin keskusteluja (helmikuu 1999).
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0539/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti "katsoo, että sardiiniteollisuudella on huomattava merkitys monilla yhteisön alueilla" ja panee merkille, että tämä ala on kriisissä, minkä vuoksi on nopeasti toteutettava muun muassa seuraavanlaisia suojatoimenpiteitä: (...) "Yhteisön tasolla käynnistetään tarpeelliset rahoitusvälineet omaava kampanja edistämään sardiinin, ja tuotteiden kuten sardiinisäilykkeet ja sardiinipateet, kulutusta niiden huomattava ravintoarvo huomioon ottaen." Onko näitä parlamentin pyytämiä toimenpiteitä sardiiniteollisuuden kriisin helpottamiseksi toteutettu? (1) EYVL C 210, 6.7.1998, s. 295.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0138/99 esittäjä(t): Antoinette Spaak (ELDR) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Henkilöiden vapaa liikkuvuus - hautaaminen Koskeeko henkilöiden vapaa liikkuvuus unionin kansalaisten oikeutta tulla haudatuksi tai tuhkatuksi haluamassaan jäsenvaltiossa? Onko olemassa yhdenmukaistettua yhteisön tason lainsäädäntöä tuhkaamisesta? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1999) Komissio haluaa aluksi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että yhteisön tasolla ei ole käytössä tuhkaamista koskevia yhdenmukaistamistoimia. Toimenpiteiden puuttuminen ei kuitenkaan estä henkilöiden vapaata liikkuvuutta käyttäneen kansalaisen mahdollisuutta tulla haudatuksi muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hän on ollut kuolemansa ajankohtana, kun tämä tehdään henkilön omasta tahdosta tai hänen omaistensa toivomuksesta. Tässä yhteydessä periaatteen noudattamiseen sovelletaan kansallista lainsäädäntöä, jossa on sovitettava yhteen henkilöiden vapaan liikkuvuuden periaate ja yleisen edun (kuten kansanterveyden) suojeluun liittyvät syyt, joita voidaan pitää perusteltuina hautaamisen yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0303/99 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Euroopan kunniakansalaisille osoitettu tunnustus Kun euroopan kunniakansalaisen nimitys hiljattain otettiin käyttöön, asiaa koskevien sääntöjen laatiminen tuli jälleen ajankohtaiseksi. Kyse on muun muassa siitä, mistä etuoikeuksista ja loukkaamattomuudesta tällaisen arvonimen saavat henkilöt ja henkilöt, jotka ovat tehneet jonkin erityisen palveluksen Euroopan unionin hyväksi, saavat nauttia. On välttämätöntä, että nykyiset ja tulevat sukupolvet tunnustavat asianmukaisella tavalla niiden henkilöiden ansiot, joiden panos on tässä historiallisessa tehtävässä merkittävä ja jotka ansaitsevat jotakin enemmän kuin vain sen, että heitä viileästi muistetaan. Katsooko komissio, että sen on tehtävä aloite näiden sääntöjen laatimiseksi? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 1999) Komissio katsoo, että Euroopan kunniakansalaisen arvonimen luonne ei edellytä säädöksen antamista asiasta, eikä näin ollen aio laatia sitä koskevaa ehdotusta.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0321/99 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (19. helmikuuta 1999) Aihe: Naudanlihan vienti EU:sta Voiko komissio ilmoitta, kuinka paljon Euroopan unionista voidaan viedä naudanlihaa nykyisten WTO:n sääntöjen mukaisesti, kuinka paljon tästä kiintiöstä on viety tänä vuonna tähän päivään mennessä ja kuinka paljon tästä naudanlihasta on maksettu vientitukea? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1999) Tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT-sopimus) mukaan yhteisöllä on kuluvana GATT-vuonna (1998-1999) oikeus viedä vientituettua naudanlihaa 1 025 852,6 tonnia (teuraspainona ilmoitettuna). Tähän määrään sisältyvät edelliseltä vuodelta siirretyt 78 052,6 tonnia. Vientilisenssihakemusten perusteella vuoden 1999 tammikuun loppuun mennessä viedyksi on ilmoitettu 388 157 tonnia naudanlihaa (teuraspainona ilmoitettuna). Maksettavan vientituen kokonaismäärä on 338 430 589,6.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0081/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Saastuneen maan luettelo Onko EU:ssa luetteloa saastuneesta maasta? Jos ei, onko mahdollista, että komissio pyytäisi jäsenvaltioita kokoamaan sellaisen luettelon ja että luetteloon sisällytettäisiin myös hakijamaat? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1999) Komissio ilmoittaa tiedoksi arvoisalle parlamentin jäsenelle, että yhteisön tasolla ei ole hyväksytty maaperän suojelua erityisesti koskevia säädöksiä. Euroopan ympäristökeskus (EEA) julkaisee piakkoin maaperän tarkasteluun keskittyvän eurooppalaisen teemakeskuksen tekemän kertomuksen, jonka mukaan yhteisön alueella on satoja tuhansia saastuneita maa-alueita. Saastunut maa-alue saattaa pilata pohjavesiä ja aiheuttaa terveyshaittoja siellä työskenteleville sekä ihmisille yleensä. Lisäksi saastuminen saattaa rajoittaa alueen myöhempiä käyttömahdollisuuksia. Yhteisön saastuneita maa-alueita ei toistaiseksi ole luetteloitu. Maaperän tarkasteluun keskittyvä eurooppalainen teemakeskus, joka on osa Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 1210/90(1) mukaista Euroopan ympäristökeskusjärjestelmää, aikoo kuitenkin tehdä tällaisen luettelon seuraavien kahden vuoden aikana. Työn tavoitteena on parantaa luotettavan tiedon tasoa jo käynnissä olevissa kansallisissa ohjelmissa, jotka mahdollistavat vertailukelpoisen tiedon keräämisen Euroopan alueella. Sen pohjalta voitaisiin myös tehdä laajempia arvioita saastuneiden maa-alueiden laajuudesta ja saastuneisuudesta, saavutettujen parannusten kattavuudesta sekä mahdollisten jatkotoimenpiteiden tarpeellisuudesta. Tämä toimi tehdään yhteistyössä Ispran yhteisen tutkimuskeskuksen ympäristöntutkimuslaitoksen kanssa, joka auttaa erityisesti Euroopan saastuneiden alueiden indikaattorien kehittämisessä. (1) EYVL L 120, 11.5.1990.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0086/99 esittäjä(t): Manuel Escolá Hernando (ARE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Suurnopeusjunaradan Madrid-Zaragoza-Barcelona yksityinen rahoitus Euroopan komissio mainitsee tiedonannossaan yksityisen ja julkisen sektorin yhteenliittymistä Euroopan laajuisissa liikennehankkeissa, että suurnopeusjunarata Madrid-Zaragoza-Barcelona rahoitetaan yksityisen ja julkisen sektorin yhteenliittymien avulla. Yksityinen rahoitus saa siis osallistua hankkeen rahoitukseen. Käytännössä tämä malli saattaa merkitä, että työt valmistuvat ja rata otetaan käyttöön suunniteltua aikaisemmin, koska julkinen rahoitus ei yksin määrää hankkeen toteutumista. Onko komissio toteuttanut joitakin toimenpiteitä tämän suhteen? Onko Espanjan hallitus ilmaissut olevansa kiinnostunut tästä yhteistyön mallista, jossa julkinen ja yksityinen sektori toteuttavat hankkeen yhteistyössä? Onko komissio tutkinut mahdollisuutta käyttää tämän tyyppisiä sopimuksia myös niihin unionin jäsenvaltioiden välisiin keskeisiin liikenneverkkohankkeisiin, jotka eivät kuulu 14 ensisijaisen hankkeen joukkoon? Niihin kuuluisivat esimerkiksi maantie- ja rautatiehankkeet Pyreneitten vuoriston läpi. Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 1999) Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä Euroopan laajuisen liikenneverkon (T-TEN) hankkeissa koskevassa komission neuvostolle ja parlamentille antamassa tiedonannossa(1) yksilöitiin useita mahdollisia PPP-hankkeita. Niihin kuului hankkeita, jotka eivät olleet niiden neljäntoista hankkeen joukossa, joille oli annettu ensisijainen asema T-TEN -ohjelmassa. Kuten komissio on luvannut, se keskustelee edelleen näistä hankkeista jäsenvaltioiden kanssa ja rohkaisee hallitusta soveltamaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä infrastruktuurihankkeisiin aina kun se on mahdollista ja asianmukaista. Espanjan viranomaiset eivät ole tähän mennessä pyytäneet rahoitusta TEN-ohjelman budjetista tai muista yhteisön varoista julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä sisältävään hankkeeseen. (1) KOM(97) 453 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/99

esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle

(29. maaliskuuta 1999)

Aihe: Kestävä kalastus

Onko komissio varmistanut, että PESCA-yhteisöaloitteen puitteissa myönnetty rahoitus käytetään luonnonsuojelua tukeviin tavoitteisiin? Jos näin ei ole, miten komissio perustelee asiaa?

Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 1999)

Pesca-toimenpideohjelman perusteella ei rahoiteta suoraan luonnonsuojelutoimintaa, sillä luonnonsuojelu ei ole ohjelman tavoitteena, mutta tietyillä Pesca-aloitteeseen kuuluvilla toimenpidekokonaisuuksilla on luonnonvarojen säilyttämisen kannalta myönteisiä vaikutuksia.

Näistä voitaisiin mainita erityisesti liikakalastettujen lajien ja meren ekosysteemien suojeleminen, joka perustuu pyyntiponnistuksen monipuolistamistoimien tukemiseen ja kalastustoiminnan suuntaamiseen uusiin lajeihin tai uusille alueille sekä pyyntiponnistuksen vaikutusten seurantaa ja merikartografiaa koskeviin pilottihankkeisiin; vesiviljelysuunnittelun ja laajaperäisten vesiviljelylaitteiden sekä vähäisiä ympäristövaikutuksia aiheuttavan vesiviljelykäytännön (uusien jätteitä koskevien kierrätysmenetelmien, sinisimpukoiden laajaperäisen merestä viljelyn) ja kalavarojen kestävään hoitoon tähtäävän kalastajien koulutuksen tukeminen.

Pesca-aloite tarjoaa näin ollen merkittävät mahdollisuudet rahoittaa innovatiivisia hankkeita, joiden tarkoituksena on alan taloudellisen kannattavuuden ja meren luonnonvarojen sekä meren ekosysteemien suojelemisen yhdistäminen, ja testata kalastuksen ja vesiviljelyn kestävän hallinnon uusia strategioita.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0271/99 esittäjä(t): Manuel Escolá Hernando (ARE) komissiolle (17. helmikuuta 1999) Aihe: Valuma-alueiden yhdistäminen ja koheesiorahasto Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto on äskettäin julkaissut "Evaluación Hidrológica España/Portugal" -nimisen Espanjan ja Portugalin vesivaroja koskevan selvityksen. Siinä konsultointiyritys Montgomery Watson (MWL) ehdottaa useiden tutkimusten toteuttamista, muunmuassa sellaista, joka koskisi veden juoksutusta valuma-alueelta toiselle Espanjassa, sekä sellaista, jossa analysoitaisiin patohankkeiden rahoituskysymyksiä ja luotaisiin suuntaviivat, jotta EU voi tukea monikäyttöisten vesirakenteiden kehittämistä. Lähiaikoina toteuttavien toimien joukossa korostetaan valuma-alueiden yhdistämistä koskevien perusrakenteiden luomista. Onko komissio teettänyt mitään näistä MWL:n ehdottamista tutkimuksista? Pitääkö komissio välttämättömänä toteuttaa tutkimuksia, jotka koskevat mahdollisuutta yhdistää Ebron valuma-alue muihin valuma-alueisiin?
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0873/99 esittäjä(t): James Nicholson (PPE) komissiolle (8. huhtikuuta 1999) Aihe: Pohjois-Irlanti ja yhteisön ohjelma varusteluteollisuuden ja sotilastukikohtien muuttamiseksi siviilikäyttöön (KONVER II) Minkä verran rahoitusta Pohjois-Irlannille on myönnetty varusteluteollisuuden ja sotilastukikohtien muuttamista siviilikäyttöön koskevan yhteisön ohjelman (KONVER II) muodossa meneillään olevalle kaudelle?
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0355/99 esittäjä(t): Giacomo Leopardi (PPE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Hammaslääketieteen koulutusohjelmissa opiskelevien opiskelijoiden liian suuri määrä Italiassa Italian yliopistoissa hammaslääketieteen koulutusohjelmiin on nyt kolmen vuoden ajan kirjoittautunut liikaa opiskelijoita, jotka eivät ole läpäisseet alkuopintojen jälkeen suoritettavaa karsintaa. He ovat tehneet asiasta valituksen ja saaneet väliaikaisen opiskeluluvan alueelliselta hallintotuomioistuimelta, joka lykkäsi lopullisen päätöksen tekoa, kunnes asiasta annettaisiin tuomio. Tutkintojen vastavuoroisesta tunnustamisesta annettujen direktiivien 78/686/ETY(1) ja 78/687/ETY(2) noudattamiseksi annetulla presidentin asetuksella nro 135 (1980) perustettiin Italiaan hammaslääketieteen koulutusohjelma, ja asetuksessa säädettiin muun muassa koulutusohjelmaan otettavien opiskelijoiden määrästä ja pyrkimistä koskevista säännöistä. Valtiosääntötuomioistuin antoi yhteisön velvoitteisiin viitaten tuomion 383/98, jossa se tunnusti oikeutetuksi määräyksen yliopisto-opiskelijoiden lukumäärän rajoittamisesta. Mitä komissio aikoo tehdä valvoakseen opiskelijoiden vahvistettua määrää ja suojatakseen karsinnan läpäisseitä siten, että heille taataan mahdollisuus suorittaa opintonsa yhteisön standardien mukaisesti, jotta he voisivat saada tutkinnolleen tunnustuksen Euroopan unionin jäsenvaltioissa? Voiko komissio selvittää todelliset mahdollisuudet edellä mainittujen yliopisto-opintojen suorittamiseen ja tarkistaa opiskelurakenteiden ja opiskelijoiden suhdetta koskevat laskelmat, jotka Italian yliopistojen rehtorit ovat hyväksyneet opiskelijakiintiöiden perustelemiseksi? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1999) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys hammaslääketieteen opintojen pääsykiintiöistä kuuluu yksinomaan kansalliseen toimivaltaan eikä missään tapauksessa yhteisöoikeuteen, kunhan kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltämisen periaatetta noudatetaan. (1) EYVL L 233, 24.8.1978, s. 1. (2) EYVL L 233, 24.8.1978, s. 10.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0537/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti "katsoo, että sardiiniteollisuudella on huomattava merkitys monilla yhteisön alueilla" ja panee merkille, että tämä ala on kriisissä, minkä vuoksi on nopeasti toteutettava muun muassa seuraavanlaisia suojatoimenpiteitä: (...) "ajanjaksolle 2000-2006 määrätään tarpeelliset varat alan uudelleen järjestelyn helpottamiseksi nykyisten rakennerahastojen alamomenttien lisäksi." Onko näitä parlamentin pyytämiä toimenpiteitä sardiiniteollisuuden kriisin helpottamiseksi toteutettu? (1) EYVL C 210, 6.7.1998, s. 295.