KIRJALLINEN KYSYMYS E-2018/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(9. heinäkuuta 2002)

Aihe: Laivojen kulun jatkuvat esteet Tonavalla vuoden 1999 sodan seurauksena Serbiassa

1. Voiko komissio vahvistaa, että vuoden 1999 aikana tuhotuista Tonavan yli johtavista kolmesta sillasta serbialaisen kaupungin Novi Sadin keskustan ja joen eteläpuolella sijaitsevan Petrovaradinin välillä vain keskimmäinen silta, Varadisnki Most, joka sijoittuu Bulevar Mihajla Pupinan ja Beogradska Ulican välille, on korvattu uudella sillalla? Lännessä Bulevar Oslobodjenjan kupeessa sijaitseva leveä silta on korvattu vilkkaassa käytössä olevalla ponttonisillalla (Most na Barzama, Ulica Maksima Gorkogin vieressä) ja itäpuolella sijainnut yhdistetty rautatie- ja tieliikennesilta on korvattu entisen sillan raunioista länteen sijaitsevalla väliaikaisella rautatiesillalla.

2. Mitä seurauksia Novi Sadin ponttonisillalla ja tilapäisellä sillalla on yhtäältä Alankomaista, Saksasta ja Itävallasta sekä ehdokasvaltioista Slovakiasta ja Unkarista tulevalle kaupunkia halkovalle sisävesiliikenteelle ja toisaalta etelässä ja idässä sijaitseville ehdokasvaltioille Romanialle ja Bulgarialle?

3. Onko Novi Sadin lisäksi muita paikkoja, kuten Smederevon ja Kovinin välillä Belgradista itään, joissa sodan tuhojen aiheuttamien raunioiden, tilapäisten siltojen tai laivanhylkyjen seurauksena läpikulkuliikenteen suurin sallittu korkeus tai leveys (ja tämän johdosta laivojen määrä) on paljon pienempi kuin mitä on määritelty Kladovon (Serbia) ja Dobreta-Turnu Severinin (Romania) välissä sijaitseville padon sulkuporteille Djerdapin teräsportissa?

4. Milloin voidaan odottaa, että Tonavan käyttö läpikulkuliikenteeseen saavuttaa täysin vuoden 1999 tason ja joen vastarantojen yhteydet saadaan myös kapasiteetiltaan samalle tasolle?

5. Millä tavoin edellisen kysymyksen työt rahoitetaan? Minkä vastuun EU on ottanut ja mitä se vielä aikoo tehdä, kun otetaan huomioon Tonavan merkitys tavarankuljetuksen pääakselina EU:ssa sen tulevassa laajuudessa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(13. elokuuta 2002)

1. NATOn ilmaiskuissa huhtikuussa 1999 tuhoutui Novi Sadissa kolme siltaa. Jugoslavian liittotasavallan entinen presidentti Milosevic korjautti niistä rautatie- ja tieliikennesillan (Zezelj) ja sitä suuremman tieliikennesillan (Petrovaradin) ennen syyskuun 2000 vaaleja. Jugoslavian liittotasavallan ryhdyttyä yhteistyöhön Tonavan suojelukomission (suurelta osin yhteisörahoitteisen) hankkeen kanssa laivaliikenteen palauttamiseksi entiselleen poistamalla räjähdysjäte ja räjähtämättömät ammukset, komissio antoi hyväksyntänsä yhteisörahoitteiselle hankkeelle kolmannen ja kaikista suurimman sillan (Sloboda) uudelleenrakentamiseksi. Tätä suurinta Serbiassa toteutettavaa yhteisörahoitteista hanketta koskevat sopimukset allekirjoitettiin 23. heinäkuuta ja työt aloitetaan syksyllä kunhan raivaukset saadaan päätökseen. Tämä mittava rakennushanke ulottuu vuoteen 2004, jolloin liikennettä tällä hetkellä välittävä ponttoonisilta viimeistään poistetaan.

2. On selvää, että nostoponttoonisillan ja sen nostamiseen liittyvien maksujen olemassaolo muodostaa esteen Belgradin Tonava-yleissopimuksessa peräänkuulutetulle vapaalle kansainväliselle vesiliikenteelle. Sillan ylläpitämisestä, nostoaikataulusta ja tähän liittyvistä maksuista on kuitenkin sovittu toimivaltaisen elimen Tonavan komission ja Jugoslavian liittotasavallan kesken. Käytännössä Tonavan komission ja Jugoslavian liittotasavallan marraskuussa 2001 tekemän muistion täytäntöönpanon myötä käytössä on säännöllinen nostoaikataulu, jonka ansiosta liikennemäärät ovat jo kasvaneet. Tästä ovat hyötyneet parlamentin jäsenen mainitsemien maiden lisäksi myös kaikki muut Tonavan rantavaltiot ja laajemminkin koko alue.

3. Tästä asiasta komissiolla ei ole tietoa, koska asia kuuluu pikemminkin Tonavan komissiolle, kansainväliselle järjestölle, joka vastaa vesiliikenteestä Tonavalla. Joka tapauksessa kyseisenlaisten esteiden poistaminen ja ehtojen noudattamisen varmistaminen kuuluu sille valtiolle, jonka läpi vesiväylä kyseisessä kohdassa kulkee. Päätös myöntää ulkopuolista rahoitusta esteiden poistamiseen Novi Sadissa johtui vaurioiden syntyyn johtaneista poikkeuksellisista olosuhteista.

4. Ajanjaksona, jona vesiliikenteen kuljetuskapasiteetti on heikentynyt, kuljetuksia on siirtynyt jonkin verran muihin kuljetusmuotoihin. Tonavan komissio on kuitenkin ilmoittanut Tonavan käytön lisääntyneen sen jälkeen, kun laivaliikenteelle sopiva kanava avattiin viime vuoden lopulla. Joen poikki kulkevien yhteyksien palauttamiseksi on kuten edellä on selitetty jo rakennettu uudelleen kaksi silloista ja kolmannen sillan valmistumiseen asti sen korvaa ponttoonisilta.

5. Komission antama poliittinen ja taloudellinen tuki osoittaa selvästi, miten tärkeänä Tonavan vesiliikenteen palauttamista entiselleen pidetään. Yhteisö kattaa enimmillään 85 prosenttia (22 miljoonaa euroa) kustannuksista, joita aiheutuu Tonavan komission hankkeesta Tonavan väylän raivaamiseksi, joka on saatettu jo lähes päätökseen. Myös Slobodan sillan uudelleenrakentamiseen on myönnetty yhteisön rahoitusta 34 miljoonaa euroa. Yleisemmälläkin tasolla komissio pyrkii edistämään sisävesiliikennettä erityisesti Tonavalla liikenneyhteyksien parantamiseksi ehdokasmaiden ja nykyisten jäsenvaltioiden välillä. ISPA-rahoitusohjelmasta(1) kymmenen Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopan ehdokasmaata voivat hakea rahoitusta liikenneinfrastruktuurihankkeille, jotta liittyvät yleiseurooppalaisiin liikennekäytäviin. Tonava-joki (käytävä VII) muodostaa näistä tärkeän osan. Itse asiassa komissio harkitsee parhaillaan Romanian viranomaisten ISPA-rahoitushakemusta Tonavan liikennöitävyyden parantamiseksi. Vastaavanlaiset hyvin valmistellut ja ISPA-asetuksen ehdot täyttävät ehdotukset ovat tervetulleita myös muilta ISPA-ohjelman kohdemailta.

Lisätietoa raivaushankkeen edistymisestä ja yleisemmin Tonavan liikennöintitilanteesta löytyy Tonavan komission verkkosivuilta osoitteesta www.dunacom.org sekä komission 20. marraskuuta 2001 antamasta lehdistötiedotteesta(2) ja sen taustatiedoista. Lisätietoja Slobodan siltahankkeesta on Euroopan jälleenrakennusviraston (joka vastaa yhteisön tuen hallinnoinnista Jugoslavian liittotasavallassa) sivuilla osoitteessa www.ear.eu.int sekä erityisesti 23. heinäkuuta 2002 annetussa lehdistötiedotteessa,(3) joka koskee Slobodan sillasta tehtyjen sopimusten allekirjoittamista.

(1) Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan rahoitusväline.

(2) IP/01/1689.

(3) IP/02/1123.