ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2391/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Komitologia.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0071 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2391/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (20. elokuuta 2001) Aihe: Komitologia Voiko komissio vakuuttaa, että vakuutuskomitea ja pankkialan neuvoa-antava komitea ovat aina noudattaneet komitologiasopimusten ja -sääntöjen avoimuutta koskevia sitoumuksia? Katsooko komissio, että näiden komiteoiden toiminta on sopiva malli arvopaperimarkkinoiden sääntelyviranomaisten komitealle (Lamfalussyn komitea)? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 2001) Vakuutuskomitea ja pankkialan neuvoa-antava komitea, jotka ovat komissiota avustavia komiteoita, eivät ole käyttäneet komitologiavaltuuksia neuvoston 28. kesäkuuta 1999 tekemän komitologiapäätöksen(1) voimassaoloaikana. Komissio toimittaa kuitenkin vapaaehtoisesti komiteoiden kokousten esityslistojen yhteenvedot parlamentille. Lisäksi komissio toimittaa parlamentille vakuutuskomitean kokouspöytäkirjojen yhteenvedot. Toistaiseksi Euroopan parlamentti ei ole esittänyt huomautuksia sille toimitetuista tiedoista. Pankkialan neuvoa-antavan komitean työn osalta komissio on pitänyt parlamentin ajantasalla myös pankkien vakavaraisuussäännöstön uudistamisesta talous- ja raha-asioiden valiokunnan kokouksissa. Euroopan arvopaperikomitea ja Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea, jotka perustettiin sisäisiksi neuvoa-antaviksi komiteoiksi 6. kesäkuuta 2001 tehdyillä komission päätöksillä(2), eivät tällä hetkellä toimi komitologiapäätöksen mukaisina komiteoina. Komissio on kuitenkin ehdottanut, että Euroopan arvopaperikomitealle annettaisiin tällainen rooli arvopaperiesitteisiin(3) ja markkinoiden vääristämiseen(4) liittyvien kysymysten osalta. Komissio toivoo, että ehdotukset sekä tulevat lainsäädäntöaloitteet, joilla kaikilla pannaan täytäntöön vuoden 1999 rahoituspalvelujen toimintasuunnitelmaa(5) ja vuoden 2001 Lamfalussyn raporttia, hyväksytään nopeasti kaikkia toimielimiä tyydyttävän avoimuuden vallitessa. (1) Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä, EYVL L 184, 17.7.1999. (2) Komission päätökset 2001/527/EY ja 2001/528/EY, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2001, EYVL L 191, 13.7.2001. (3) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä, EYVL C 240 E, 28.8.2001. (4) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö), EYVL C 240 E, 28.8.2001. (5) KOM(1999) 630 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2856/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Rikkomista koskeva menettely Kreikkaa vastaan puuvillan yhteisen markkinajärjestelyn täytäntöönpanon johdosta.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0177 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2856/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Rikkomista koskeva menettely Kreikkaa vastaan puuvillan yhteisen markkinajärjestelyn täytäntöönpanon johdosta Vastauksessaan kysymykseeni E-4160/00(1), joka koski Kreikan puuvillanviljelyyn käytetyn pinta-alan rajoittamiseksi toteuttamia hallinnollisia toimia vuonna 2000 ja 2001, komissio mainitsee, että se on aloittanut Kreikkaa vastaan EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen jäsenyysvelvoitteiden rikkomista koskevan menettelyn koskien markkinointivuotta 20002001 ja että se varaa itselleen mahdollisuuden aloittaa samankaltaisen menettelyn myös koskien toimia markkinointivuonna 20012002. Voiko komissio kertoa yksityiskohtaisesti, missä vaiheessa yhtäältä kautta 20002001 ja toisaalta kautta 20012002 koskeva menettely on? (1) EYVL C 187 E, 3.7.2001, s. 150. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 2001) Puuvillan viljelyalan rajoittamista koskevien, Kreikan viranomaisten markkinointivuoden 2000/2001 osalta toteuttamien toimenpiteiden osalta arvoisalle parlamentin jäsenelle kerrottiin vastauksena hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-4160/00, että komissio oli aloittanut rikkomisesta johtuvan menettelyn Kreikkaa vastaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) nojalla ja että komissio varasi itselleen mahdollisuuden aloittaa samanlainen menettely markkinointivuoden 2001/2002 osalta. Komissio päätti lykätä markkinointivuoden 2000/2001 toimenpiteitä koskevaa rikkomisesta johtuvaa menettelyä siihen saakka, kun Kreikan lainsäädännössä säädettäisiin puuvillan tuotantotuesta 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1051/2001(1) ja puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001(2) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Komissio on vasta hiljan saanut kyseiset Kreikan säännökset. Komission yksiköt tarkastelevat näitä säännöksiä parhaillaan ehdottaakseen komissiolle sopivaa asian osalta noudatettavaa toimintatapaa. (1) EYVL L 148, 1.6.2001. (2) EYVL L 210, 3.8.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2393/01 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Mustan blokin väkivaltaisuudet G8-ryhmän huippukokouksessa Genovassa ja Italian parlamentin jäsenen aktiivinen osallistuminen.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0072 - 0073



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2393/01 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (20. elokuuta 2001) Aihe: Mustan blokin väkivaltaisuudet G8-ryhmän huippukokouksessa Genovassa ja Italian parlamentin jäsenen aktiivinen osallistuminen Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kansainvälisen ja vallankumouksellisen järjestön ns. mustan blokin, jolla on jäseniä monissa EU:n maissa, Genovassa aiheuttamien mellakoiden vuoksi? Voiko komissio auttaa vahvistamaan tiedot ja jos voi, millä tavoin? Onko komissio tietoinen kansainvälisistä yhteyksistä globalisaatiota vastustavien, äärimmäisyyssuuntaa kannattavien järjestöjen välillä, jotka järjestivät Genovan mellakat? Onko komissio tietoinen mustalle blokille tarjotusta kansainvälisestä suojelusta? Voiko komissio vahvistaa Italian valtiolta, pitääkö paikkansa, että eräs Italian parlamentin jäsen avusti aktiivisesti G8-ryhmän kokousta vastustavia mielenosoittajia valmistelemaan murtokalustoa huippukokouksen osanottajia suojelevan aidan murtamiseksi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (18. lokakuuta 2001) Komissio haluaisi muistuttaa, että vastuu yleisen järjestyksen ylläpitämisestä ja sisäisen turvallisuuden suojaamisesta huippukokousten aikana kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklassa selvennetään. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin enenevästi tunnustaneet tarpeen parantaa alan yhteistyötä tehostaakseen valmiuksia varmistaa kokousten rauhallisuus. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 36 artiklan 2 kohdan mukaan komissio osallistuu täysimääräisesti toimiin, jotka koskevat poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa, ja tukee aktiivisesti jäsenvaltioiden pyrkimyksiä estää huippukokousten vakava häiritseminen. Tässä työssä komissio pitää aina mielessä tarpeen taata jokaiselle unionin perusoikeuskirjassa mainitut perusoikeudet. Komissio tukee 13. heinäkuuta 2001 järjestetyn oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksen päätelmiä Eurooppa-neuvoston ja vastaavien kokousten turvallisuudesta ja on osallistunut edelleen keskusteluun yhteistyön parantamisesta. Komissio on myös antanut yksiköidensä asiantuntemuksen neuvoston puheenjohtajan käyttöön yhteistyön parantamiseksi Belgiassa joulukuun loppuun 2001 asti järjestettäviä huippukokouksia ajatellen. Italiaa koskevan kysymyksen osalta komissio haluaa muistuttaa, että sillä ei ole tutkintavaltuuksia tällä alalla. Komissiolla ei ole myöskään tietoja mustalle blokille tarjotusta kansainvälisestä suojelusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2945/01

esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle

(17. lokakuuta 2001)

Aihe: Kreikkaan suuntautuvaa maahanmuuttoa koskevat tiedot ja Euroopan kansalaisuuden laitonta myöntämistä koskevat toimet

Vastatessaan kysymykseeni H-0705/01(1), joka koski Kreikan kansalaisuuden laitonta myöntämistä sekä yhteisön lainsäädännön rikkomista useissa tapauksissa, Euroopan unionin neuvosto kehotti minua pyytämään Euroopan komissiolta tietoja maahanmuutosta Kreikkaan vuosina 1999 ja 2000.

Mitkä ovat maahanmuuttajia, pakolaisia, turvapaikanhakijoita, laittomia maahanmuuttajia ja Kreikan kansalaisuuden myöntämistä koskevat numerotiedot sekä säännösten vastaisesti myönnettyjen ja sitten peruutettujen passien ja henkilötodistusten lukumäärä vuonna 1999 ja 2000? Komissio toimitti vastauksessaan kysymykseeni E-1438/01(2) ainoastaan vuosia 1997 ja 1998 koskevat tiedot.

Onko jäsenvaltiolla, joka on myöntänyt passin tai henkilötodistuksen sellaiselle henkilölle, joka kuten on jälkikäteen todettu ei ole täyttänyt Kreikan ja näin ollen Euroopan kansalaisuuden myöntämisen ehtoja, velvollisuus tiedottaa muille jäsenvaltioille asiasta sekä toimittaa niille asianomaiset tiedot tämän laittomasti EU:n alueella asuvan henkilön paikantamiseksi, ja onko sillä tämä velvollisuus myös Europolia kohtaan?

Onko ainoastaan Kreikan oikeusviranomaisilla velvollisuus ryhtyä asiassa toimiin ja määrätä rangaistuksia vai onko myös komissiolla perussopimusten ja yhteisön oikeuden vartijana sekä muilla toimivaltaisilla elimillä ja yksiköillä (esimerkiksi EUROJUST) velvollisuus ryhtyä toimiin tämän EU:ssa tapahtuneen Euroopan kansalaisuuden laittoman myöntämisen suhteen ja mihin toimiin?

(1) Suullinen vastaus 3. lokakuuta 2001.

(2) EYVL C 350 E, 11.12.2001, s. 154.

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(13. joulukuuta 2001)

Vastauksessa arvoisan parlamentinjäsenen ja Giorgos Dimitrakopoulosin kirjalliseen kysymykseen E-1438/01(1) toimitettiin yhteisön tilastotietoja henkilöistä, jotka ovat hakeneet turvapaikkaa, ja henkilöistä, joille oli myönnetty pakolaisasema vuosina 19972000 sekä tietoja maahanmuutosta vuosina 19971998. Kreikka ei ole vielä toimittanut siirtolaisuutta koskevia tietoja vuosilta 19981999, ja laitonta maahanmuuttoa ja maahantuloa koskevat tiedot ovat vielä julkaisurajoituksen piirissä.

Jäsenvaltioiden ei tarvitse ilmoittaa väärin perustein saadun kansalaisuuden peruuttamisesta muille jäsenvaltioille tai EU:n toimielimille. Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 23 artiklan mukaan Schengenin sopimusta soveltavan jäsenvaltion on kuitenkin karkotettava alueeltaan siellä laittomasti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset.

Kansalaisuuslainsäädäntö kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio tai muut unionin toimielimet eivät siis voi toteuttaa toimenpiteitä, jotka koskevat jäsenvaltioiden lainsäädäntöön ja toimivaltaan kuuluvia kysymyksiä.

(1) EYVL C 350 E, 11.12.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1846/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Suomen osinkojen verohyvitysjärjestelmä.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0005 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1846/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (26. kesäkuuta 2001) Aihe: Suomen osinkojen verohyvitysjärjestelmä On ilmeistä, että Suomessa sovellettava osinkojen verohyvitysjärjestelmä suosii kohtuuttomasti kotimaisia omistajia ulkomaisiin omistajiin verrattuna. Onko komissio kiinnittänyt huomiota tähän erityislaatuiseen järjestelmään ja aikooko se tehdä jotain koti- ja ulkomaisten omistajien osinkojen tasavertaisen verotuksen turvaamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys Suomen osinkojen verohyvitysjärjestelmästä tuo esiin vaikean ongelman näiden järjestelmien yhteensopivuudesta yhteisön lainsäädännön kanssa. Yhteisön tuomioistuimen viimeaikaisen oikeuskäytännön perusteella voidaan vakavasti epäillä joidenkin osinkojen verohyvitysjärjestelmien yhteensopivuutta yhteisön lainsäädännön kanssa, koska niihin voi sisältyä sijoittautumisoikeuden ja pääoman vapaan liikkuvuuden rajoituksia. Tällainen olisi esimerkiksi tapaus, jossa kotimainen omistaja saa täyden tai osittaisen vapautuksen esimerkiksi yhtiön maksaman veron hyvityksen kautta, kun taas ulkomainen omistaja ei saa vastaavaa hyvitystä. Komissio aikoo keskustella tästä yleisestä ongelmasta kaikkien jäsenvaltioiden kanssa vuoden 2001 syksyllä pidettävässä kokouksessa. Näiden keskustelujen perusteella komissio harkitsee jatkotoimia, joihin tarvittaessa kuuluu menettelyjen aloittaminen EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artikla) nojalla. Tässä yhteydessä olisi syytä myös huomata, että osinkoveroasia on yksi niistä aiheista, jotka kuuluvat komission neuvoston pyynnöstä parhaillaan tekemään yritysverotusta koskevaan tutkimukseen, joka on tarkoitus julkaista syksyllä 2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2979/01 esittäjä(t): Winfried Menrad (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaista yritysneuvostoa koskevan direktiivin soveltamisessa käytettävät kynnysarvot.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0207 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2979/01 esittäjä(t): Winfried Menrad (PPE-DE) komissiolle (26. lokakuuta 2001) Aihe: Eurooppalaista yritysneuvostoa koskevan direktiivin soveltamisessa käytettävät kynnysarvot Euroopan parlamentti vaati 4. syyskuuta 2001 hyväksymänsä päätöslauselman A5-0282/2001 V kohdassa eurooppalaista yritysneuvostoa koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yritysten kynnysarvojen alentamista 1 000 työntekijästä 500 työntekijään koko yrityksessä ja 150 työntekijästä 100 työntekijään toimipaikkaa kohden. Tämän vuoksi kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Kuinka moneen prosenttiin EU:ssa ja ETA:ssa sijaitsevista yrityksistä tai yritysryhmistä sovelletaan eurooppalaista yritysneuvostoa koskevan direktiivin voimassa olevaa 1 000 ja 150 työntekijän kynnysarvoa koskevaa säännöstä? 2. Kuinka monta prosenttia työntekijöistä EU:ssa ja ETA:ssa eurooppalaista yritysneuvostoa koskevan direktiivin voimassa oleva 1 000 ja 150 työntekijän kynnysarvoa koskeva säännös kattaa? 3. Kuinka monta prosenttia EU:ssa ja ETA:ssa sijaitsevista yrityksistä tai yritysryhmistä kuuluisi eurooppalaista yritysneuvostoa koskevan direktiivin soveltamisalaan, jos kynnysarvoja alennettaisiin 500 ja 100 työntekijään? 4. Kuinka monta prosenttia työntekijöistä EU:ssa ja ETA:ssa eurooppalaista yritysneuvostoa koskeva direktiivi kattaisi, jos kynnysarvoja alennettaisiin 500 ja 100 työntekijään? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 2001) Yleisesti arvioidaan, että nykyisiä lukumäärärajoja sovelletaan noin 1 850 yhteisönlaajuiseen yritykseen tai yritysryhmään, jotka yhteensä työllistävät noin 16 miljoonaa työntekijää. Yhteisön alueen työllisyydestä tämä on noin 10 prosenttia työntekijöistä. Ei ole tilastolähteitä, joista voi arvioida direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhteisönlaajuisten yritysryhmien lukumäärän. Arvioituun lukuun 1 850 on päädytty tunnistamalla asiaan liittyvät yksiköt tapaus tapaukselta. Ei myöskään ole valmiiksi käytettävissä olevaa lähdettä, jonka perusteella voisi arvioida, kuinka paljon parlamentin pyyntö alentaa direktiivin soveltamisessa käytettäviä lukumäärärajoja(1) lisäisi säännöksen kattavuutta. Komissio ei siis voi antaa tietoja, joita arvoisa parlamentin jäsen asiasta pyytää. (1) Neuvoston direktiivi 94/45/EY, annettu 22 päivänä syyskuuta 1994, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä EYVL L 254, 30.9.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3178/01 esittäjä(t): Reimer Böge (PPE-DE) komissiolle. Pakastetun naudanlihan tuontikiintiöiden uudelleenjärjestely.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0208 - 0209



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3178/01 esittäjä(t): Reimer Böge (PPE-DE) komissiolle (20. marraskuuta 2001) Aihe: Pakastetun naudanlihan tuontikiintiöiden uudelleenjärjestely Komissio avasi asetuksessa (EY) 1080/2001(1) kolmansista maista tuotavan pakastetun naudanlihan tariffikiintiön ajanjaksoksi 2001/2002. Keinottelun välttämiseksi komissio rajasi kiintiöiden myöntämisen koskemaan kauppiaita, jotka tuovat lihaa vähintään 80 tonnia tai vievät lihaa vähintään 160 tonnia. Vaikka pyrkimystä välttää kiintiöillä keinottelu onkin pidettävä myönteisenä, muutoksista on haittaa lähinnä keskisuurille yrityksille. Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa tuontikiintiöiden hallinnointia uudistettaessa, jotta kaikilla yrityksillä koosta riippumatta olisi mahdollisuus saada kiintiöitä? (1) EYVL L 149, 2.6.2001, s. 11. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2002) Järjestysnumerolla 09.4003 annettu tuontikiintiö mahdollistaa sen, että vuosittain voidaan tuoda 53 000 tonnia jäädytettyä naudanlihaa merkittävästi alennetuin tullein. Komissio hyväksyy vuosittaiset täytäntöönpanosäännöt kuultuaan jäsenvaltioita hallintokomitean kautta. Kiintiön suuren kaupallisen arvon vuoksi jotkin toimijat ovat järjestelmällisesti hakeneet kiintiöitä tavalla, jota voidaan luonnehtia keinottelevaksi. Tällaisen erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille haitallisen keinottelun välttämiseksi komissio on velvollinen säännöllisesti muuttamaan sääntöjä sopivalla tavalla. Esimerkiksi kiintiöitä voidaan myöntää ainoastaan sellaisille toimijoille, joiden liikevaihdon määrä osoittaa todellista ja riippumatonta naudanlihan kauppaa. Tästä syystä kiintiönhakukelpoisuutta varten edellytetään tuonnin tai viennin vähimmäismäärää. Määrät vahvistetaan ottaen huomioon kaikki edellä esitetyt näkökohdat. On selvää, että kyseisen kiintiön tulevien täytäntöönpanosääntöjen osalta komissio pyrkii edelleen tuontioikeuksien oikeaan jakoon aitojen naudanlihan maahantuojien kesken.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2466/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician yhdistäminen Euroopan keskiosiin Ranskan kautta suurten nopeuksien rautatiellä.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0091 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2466/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (11. syyskuuta 2001) Aihe: Galician yhdistäminen Euroopan keskiosiin Ranskan kautta suurten nopeuksien rautatiellä Mitä Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviä poliittisia ja rahoituksellisia suunnitelmia EU:lla on Iberian niemimaan luoteisosan, erityisesti Galician yhdistämiseksi Euroopan keskiosiin Ranskan kautta suurten nopeuksien rautatiellä? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2455/01 ja E-2466/01 (7. marraskuuta 2001) Komissio viittaa vastauksiin, jotka se on antanut parlamentin jäsenen esittämiin kirjallisiin kysymyksiin E-2189/01(1) ja E-2030/01(2). Ainoa viimeaikainen muutos on se, että komissio hyväksyi 2. lokakuuta 2001 yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1692/96/EY(3) muuttamista koskevan ehdotuksen sekä Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen N:o 2236/95(4) muuttamista koskevan ehdotuksen. Ehdotukset on toimitettu parlamentille ja neuvostolle. Ensimmäisen ehdotuksen tavoitteena on keskittää yhteisön toimintaa muutamiin uusiin painopistealueisiin ja erityishankkeisiin, kuten 9.10. joulukuuta 1994 Essenissä ja 13.14. joulukuuta 1996 Dublinissa pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa hyväksyttyihin, yhä keskeneräisiin hankkeisiin ja lisäksi kahdeksaan uuteen hankkeeseen. Toisen ehdotuksen tavoitteena on lisätä tietyille tärkeille Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon liittyville hankkeille myönnettyä yhteisön rahoitusta 20 prosentilla. Näihin kuuluvat esimerkiksi luonnonmuodostumista aiheutuvia esteitä ylittävien rautateiden pullonkaulat. Kuten komission valkoisessa kirjassa Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010(5) todetaan, edellä mainittuihin uusiin hankkeisiin kuuluu myös suurnopeusjunien yhteentoimivuuden kehittäminen Pyreneiden alueella Espanjan ja Portugalin kansallisten suunnitelmien pohjalta. Arvoisalle parlamentin jäsenelle onkin jo ilmoitettu, että tähän hankkeeseen kuuluu myös Galician yhdistäminen suurnopeusjunien rautatieverkkoon. (1) Katso sivu 36. (2) EYVL C 93 E, 18.4.2002, s. 49. (3) EYVL L 228, 9.9.1996. (4) EYVL L 228, 23.9.1995. (5) KOM(2001) 370 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3056/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Lentoliikenteen turvaaminen kaikkein syrjäisimmillä alueilla kansainvälisen ilmailukriisin aikana.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0188 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3056/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Lentoliikenteen turvaaminen kaikkein syrjäisimmillä alueilla kansainvälisen ilmailukriisin aikana Koska terrori-iskut New Yorkissa ja Washingtonissa 11. syyskuuta 2001 vaikuttivat negatiivisesti siviili-ilmailuun ja koska kansainvälinen ilmailu on kriisissä, jota tietyt lentoyhtiöt kuten Iberia Espanjassa käyttävät hyväkseen peruuttamalla lentoja, vähentämällä henkilökuntaa ja korottamalla hintoja, kysyn seuraavaa: Miten komissio aikoo turvata pääsyn lentoteitse Euroopan unionin syrjäisimmille alueille ja saarille, kun otetaan huomioon kyseisten alueiden yhteiskunnalliset ja maantieteelliset olosuhteet ja erityinen riippuvuusasema, ja pitää siten yllä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2001) On jäsenvaltioiden vastuulla varmistaa, että Euroopan unionin syrjäisimmillä alueilla asuville tarjotaan riittävät lentoliikennepalvelut esim. laadun ja/tai hinnan ja/tai vuorotiheyden suhteen. Yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92(1) 4 artiklan mukaan jäsenvaltiot saavat tietyin ehdoin asettaa määrätyille lentoreiteille julkisen palvelun velvoitteen. Jos reitillä ei vapaiden markkinavoimien vallitessa liikennöidä asetetun julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti, jäsenvaltioiden viranomaiset voivat tarjouskilpailun perusteella rajoittaa pääsyn tälle reitille koskemaan yhtä ainoaa liikennöijää ja myöntää liikennöijälle tarvittaessa rahallista korvausta. (1) EYVL L 240, 24.8.1992.