ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2782/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Fluoridia vesijohtovedessä.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0118 - 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2782/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2002) Aihe: Fluoridia vesijohtovedessä Onko sallittua, että EU:n jäsenvaltion terveysministeri pakkolääkitsee lääketieteellisesti tutkimattomilla ja laittomilla aineilla kuten fluoripiihapolla osaa väestöstä sattumanvaraisilla annoksilla? Voiko komissio osoittaa yhtään tieteellistä tai kliinistä, puolueetonta pitkän aikavälin tutkimusta, jonka mukaan juomaveden fluoripiihapolla on pitoisuudesta riippumatta jonkinlaisia hyödyllisiä vaikutuksia ihmisen terveyteen? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. marraskuuta 2002) Fluorin lisäämistä juomaveteen käsitellään juomaveden laadusta 15. heinäkuuta 1980 annetussa neuvoston direktiivissä 80/778/ETY(1), joka korvataan 25. joulukuuta 2003 mennessä uudella juomavesidirektiivillä, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3. marraskuuta 1998 annetulla neuvoston direktiivillä 98/83/EY(2). Lainsäädännön kehittelyvaiheessa komission tavoitteena on ollut asettaa useille aineille, erityisesti fluorille, raja-arvot, joita ei saa ylittää. Sallitut enimmäismäärät perustuvat tämänhetkiseen tieteelliseen tietämykseen, ja tarkoituksena on suojella ihmisten terveyttä. Sen sijaan keinot juomaveden laadun saattamiseksi yhteisön lainsäädännön mukaiseksi on jätetty jäsenvaltioiden päätettäväksi. Fluorin lisääminen ja muut veden käsittelytoimet kuuluvat jäsenvaltioiden viranomaisten vastuulle, sillä komission mielestä ne pystyvät parhaiten päättämään asiasta. Kaikki jäsenvaltiot ovat olleet asiasta samaa mieltä, eikä komission tietoon ole toistaiseksi tullut eriäviä mielipiteitä jäsenvaltioilta. Fluoripiihapon valmistuksessa noudatetaan tiukkoja laatuvaatimuksia, ja hapon on täytettävä korkeat puhtausvaatimukset. Fluoripiihappoa lisätään juomaveteen tarkkaan valvottuina määrinä. Direktiivissä säädetyt arvot perustuvat Maailman terveysjärjestön (WHO) suuntaviivoihin, joiden mukaan 1,5 mg fluoria litrassa vettä on sopiva määrä, jossa otetaan huomioon fluorin sekä myönteiset että kielteiset vaikutukset. Ohjemäärää asetettaessa on otettu huomioon myös se, että juomavesi ei ole ihmisen (erityisesti lasten) ainoa fluorin lähde. Ohjemäärän tueksi on olemassa useita tutkimuksia ja tieteellisiä kirjoituksia, joihin viitataan myös WHO:n suuntaviivoissa. Yhteisön juomavettä koskevassa lainsäädännössä asetetaan kaikkia jäsenmaita koskevat laatuvaatimukset, mutta jäsenvaltiot saavat itse valita keinot sen varmistamiseksi, että juomavesi täyttää kyseiset vaatimukset. Tästä syystä komissio ei puolusta tai vastusta fluorin lisäämistä juomaveteen. Komissio tietää kuitenkin hyvin, että liialliseen fluoriyhteisteiden saantiin liittyy terveysriskejä; fluoriahan voi saada juomaveden lisäksi fluorihammastahnasta, fluorihuuhteluista, hammaslääkärin tekemistä fluorihoidoista sekä ruuasta ja juomasta. Komissio on tietoinen asiasta ja aikoo seurata sitä tarkkaan jatkossakin. (1) EYVL L 229, 30.8.1980. (2) EYVL L 330, 5.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2929/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Sähköisten pelien kieltäminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0127 - 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2929/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (17. lokakuuta 2002) Aihe: Sähköisten pelien kieltäminen Kreikassa Kreikan hallitus kieltää lailla n:o 3037/2002 sähköisten pelien asentamisen ja pelaamisen sekä yksityisissä että julkisissa tiloissa. Myös internet-kahviloissa tietokonepelien pelaaminen on kielletty (3 artikla). Tietyt tahot Kreikassa väittävät, että direktiivin 1998/34/EY(1) perusteella edellä mainittua lakia on pidettävä teknisenä määräyksenä, ja näin ollen Kreikan hallituksen olisi ilmoitettava laista n:o 3037/2002 Euroopan komissiolle. Lisäksi väitetään, että edellä mainitussa laissa säädetyt kiellot ovat vastoin yhteisön direktiiviä 2000/31/EY(2). Sillä perustetaan tietoyhteiskunnan tarjoamia palveluja koskeva alue, jolla ei ole sisäisiä rajoja. Samat tahot korostavat, että laki n:o 3037/2002 on vastoin tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteesta annettua päätöstä N:o 3052/95/EY(3), koska se kieltää tietokonepelien käytön. Onko edellä mainittu laki yhteisön oikeuden ja erityisesti direktiivien 1998/34/EY, 2000/31/EY sekä päätöksen N:o 3052/95/EY vastainen? Rikotaanko tällä lailla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 23 ja 28 artikloja, jotka koskevat tavaroiden vapaata liikkuvuutta, sijoittautumisoikeutta koskevaa 43 artiklaa sekä palvelujen tarjoamisen vapautta koskevia artikloja 49 ja 50? (1) EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37. (2) EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1. (3) EYVL L 321, 30.12.1995, s. 1. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (28. marraskuuta 2002) Komissio on elokuusta 2002 tutkinut valituksia, joiden mukaan Kreikan lain n:o 3037/2002 tietyt säännökset rikkovat EY:n perustamissopimuksen tavaroiden vapaata liikkuuvuutta koskevaa 2830 artiklaa. Edellä mainitulla lailla kielletään kokonaan 1. elokuuta 2002 alkaen kaikkien sähköisten, elektronisten ja elektromekaanisten pelien sekä teknisten ajanvietepelien ja tietokoneiden avulla pelattavien pelien asentaminen ja pelaaminen kaikissa julkisissa ja yksityisissä tiloissa kasinoja lukuunottamatta, joten sitä voidaan pitää vaikutukseltaan vastaavana toimenpiteenä kuin tuonnin määrällisiä rajoituksia, jotka kielletään EY:n perustamissopimuksen 28 artiklalla. Lisäksi kyseinen toimenpide näyttää olevan suhteeton lain n:o 3037/2002 tavoitteisiin nähden eikä se vaikuta oikeutetulta EY:n perustamissopimuksen 30 artiklassa mainittujen perusteiden tai Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen hyväksymien pakottavien vaatimusten mukaisesti. Kreikan viranomaisille on lähetetty virallinen ilmoitus, jossa viranomaisten huomio kiinnitetään edellä mainittuihin seikkoihin. Tämä lähestymistapa ei sulje pois sitä, että komissio voi ryhtyä jatkotoimiin EU:n muiden lainsäädännöllisten välineiden perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3276/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Isle of Wight.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0184 - 0185



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3276/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 2002) Aihe: Isle of Wight Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon tukea Isle of Wight on oikeutettu saamaan NUTS 2 -ohjelman puitteissa, ja kertoa myös, miksi komissio ja Ison-Britannian hallitus ovat päättäneet, että saari ei voi saada tavoitteen 2 mukaista rakennetukea? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (20. joulukuuta 2002) Euroopan unioni tukee taloudellisen kehityksen ohjelmia rakennerahastojen tavoitteisiin 1 ja 2 kuuluvilla ennakolta määritellyillä tukikelpoisilla alueilla. Se toteuttaa myös muita ohjelmia ja aloitteita, joille ei ole etukäteen määritelty tukikelpoisia alueita. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 3 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: Tavoitteen 1 kohdealueet ovat tilastollisen alueluokituksen II-tasoa (NUTS II) vastaavia alueita, joiden yhteisön käytössä 26 päivänä maaliskuuta 1999 olevien viimeisten kolmen vuoden tietojen perusteella ostovoimapariteetilla mitattu bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Asianomaisena NUTS 2 -alueena ovat tässä yhteydessä Hampshire ja Isle of Wight, ja tiedoista käy ilmi, että BKT asukasta kohti on 97,2 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Näin ollen kyseistä aluetta ei sisällytetty rakennerahastojen tavoitteen 1 kohdealueisiin ohjelmakaudeksi 20002006. Rakennerahastojen tavoitteen 2 osalta tukikelpoisten alueiden luettelo laadittiin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, joten jäsenvaltiot saivat tehdä alueista ehdotuksen. Komission tehtävänä oli tarkastaa johdonmukaisuus asetusten kanssa varmistaakseen, että valitut alueet olivat niitä, joilla on eniten vaikeuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät esittäneet Isle of Wightia tavoitteen 2 kohdealueeksi, joten alue ei tämän vuoksi sisältynyt 30. maaliskuuta 2002 julkaistuun lopulliseen luetteloon. Vaikka Isle of Wight ei voi saada tavoitteen 1 tai 2 mukaista rakennetukea ohjelmakaudella 20002006, se voi saada rakennerahastotukea muiden nykyisellä ohjelmakaudella toteutettavien ohjelmien ja aloitteiden osana. Näihin kuuluvat tavoitteen 3 henkilöstöohjelmat, Interreg-yhteisöaloite ja innovatiiviset toimintaohjelmat. Lisäksi alue voi saada Englannin maaseudun kehittämisohjelman mukaista tukea, johon yhteisestä maatalouspolitiikasta on varattu 615,2 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 20002006.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2938/02

esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle

(17. lokakuuta 2002)

Aihe: Puolan asettamat rajoitukset leikkokukkien tuonnille Euroopan unionista

Liittymistä valmistelevien neuvottelujen yhteydessä on ehdokasvaltioiden kanssa keskusteltu leikkokukkiin liittyvästä niin kutsutusta kaksoisvoitosta (double profit). Vaikka useiden ehdokasvaltioiden, esimerkiksi Unkarin, kanssa onnistuttiin tekemään asianmukaiset sopimukset molemminpuolisesta tullimaksuttomuudesta leikkokukkien osalta, on Puola torjunut tähän mennessä kaikki maksujen alentamista koskevat ehdotukset. Puolan markkinat ovat yhä edelleen suojatut Euroopan unionin leikkokukkien viejiltä 3545 prosentin tullimaksujen avulla. Euroopan unionin viejät kärsivät päivittäin tämän järjestelyn kielteisistä seurauksista.

1. Onko komissio tietoinen tämän leikkokukkien vientiä Euroopan unionista Puolaan koskevan tulliesteen olemassaolosta?

2. Voiko komissio selventää, miten Puolan viranomaisia nyt lähestytään heidän suostuttelemiseksi hyväksymään kaksoisvoittoa koskeva järjestely, jota on sovellettu Unkarin kanssa käytävässä kaupassa jo 1. heinäkuuta 2002 lähtien?

3. Voiko komissio esittää arvion siitä, milloin voimme odottaa ongelmien olevan ratkaistu ja leikkokukkien kaupan voivan sujua häiriöttömästi Euroopan unionin ja Puolan välillä?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(21. marraskuuta 2002)

Tullietuusneuvottelujen (double-profit negotiations) toinen kierros käynnistettiin joulukuussa 2001. Tähän mennessä kymmenestä Keski- ja Itä-Euroopan maasta on päästy sopimuksiin yhdeksän kanssa. Puolan kanssa käytäviä neuvotteluja ei ole vielä saatu päätökseen. Elävien puiden ja muiden elävien kasvien, paitsi leikkokukkien (CN 0603), kaupassa vapautettiin 1. tammikuuta 2001 sekä tuonti yhteisöön Puolasta että Puolan tuonti yhteisöstä.

1. Puola soveltaa 35 prosentin tullia suurimpaan osaan yhteisöstä peräisin olevista leikkokukista. Puola myös soveltaa kukkiin erityistä suojalauseketta (SSG) Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa.

2. Yhteisö ehdotti jo vuoden 2000 neuvottelujen aikana elävien puiden ja muiden elävien kasvien, mukaan lukien leikkokukkien, kaupan täydellistä vapauttamista. Sama ehdotus on otettu käsiteltäväksi nykyisen neuvottelukierroksen aikana.

3. Uusi kaupan vapauttamista koskeva paketti saadaan valmiiksi, jos ja kun molemmat osapuolet ovat valmiit tekemään sopimuksen, mutta näin ei ole vielä tapahtunut.

Viimeistään Puolan liittyessä unionin jäseneksi kukkien kauppa kuitenkin vapautuu.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3850/02 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE-DE) komissiolle. Sairaalahoidossa olevia lapsia koskeva eurooppalainen peruskirja.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0223 - 0223



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3850/02 esittäjä(t): Françoise Grossetête (PPE-DE) komissiolle (23. joulukuuta 2002) Aihe: Sairaalahoidossa olevia lapsia koskeva eurooppalainen peruskirja Lasten hoidossa on tällä hetkellä suuria eroja eri sairaaloiden välillä. Lapset sijoitetaan usein aikuisten osastolle, vanhempien yöpymismahdollisuutta ei useinkaan ole järjestetty eikä sairaalaympäristöä ole sovitettu lasten fyysisten ja koulutustarpeiden mukaan. Sairaalaolot ovat kuitenkin lapsen parantumisen kannalta tärkeitä. Euroopan parlamentti hyväksyikin vuonna 1986 päätöslauselman, jossa pyydettiin harkitsemaan sairaalassa hoidettavia lapsia koskevan eurooppalaisen peruskirjan laatimista(1). Tähän päivään mennessä asiassa ei ole tehty yhtään virallista yhteisön aloitetta. Aikooko komissio esittää kohtuullisen ajan kuluessa asiaa koskevan ehdotuksen? (1) EYVL C 148, 16.6.1986, s. 37. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 2003) Lasten sairaalahoito liittyy terveyspalveluiden ja sairaanhoidon organisointiin ja tarjoamiseen, mitkä kuuluvat jäsenvaltioiden toimivallan piiriin. Siksi komissio ei aio tehdä mitään ehdotuksia sairaalassa hoidettavia lapsia koskevasta peruskirjasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3135/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Reseptilääkkeet ja kirjekyyhkyset.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0162 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3135/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (28. lokakuuta 2002) Aihe: Reseptilääkkeet ja kirjekyyhkyset Komissio on, osana kaikkia lääketuotteita säätelevän lainsäädännön uudelleentarkastelua, laatinut määräyksen, että maatilojen karjalle ja hevosille toimitettavista lääkkeistä tehdään ainoastaan reseptillä saatavia lääkkeitä. Mitä suunnitelmia komissiolla on kirjekyyhkysten vapauttamisesta tästä ryhmästä? Kun otetaan huomioon, että kirjekyyhkysten omistajat hoitavat nykyisin monia pienempiä vaivoja ostamalla käsikauppalääkkeitä, puhumattakaan siitä, että kyyhkyset eivät ole ravintoketjun osa, katsooko komissio, että kaikkien lääkkeiden muuttaminen reseptilääkkeiksi tekisi kyyhkyskilpailuista kalliimpia ja vähentäisi kiinnostusta tähän toimintaan yhtenä urheilulajina? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 2002) Eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY(1) 4 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat sallia poikkeuksia eläinlääkkeiden markkinoille saattamista koskeviin luvanantovaatimuksiin ainoastaan tietyille lajeille tarkoitettujen eläinlääkkeiden osalta. Kirjekyyhkyset kuuluvat tällaisiin lajeihin. Komission äskettäin antamassa ehdotuksessa(2) direktiivin muuttamiseksi kyseisiin lajeihin lisätään lemmikkikanit ja fretit. Poikkeuksen piiriin kuuluvat valmisteet eivät kuitenkaan saa sisältää aineita, joiden käyttö edellyttää eläinlääkinnällistä valvontaa. Poikkeuksia sallivien jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet näiden valmisteiden muilla eläimillä tapahtuvan luvattoman käytön estämiseksi. Direktiivin 2001/82/EY 67 artiklassa vahvistetaan vähimmäisvaatimukset eläinlääkkeiden toimittamiselle rajoittamatta kuitenkaan tiukempien yhteisön tai kansallisen tason sääntöjen soveltamista. Jäsenvaltiot voivat siis vaatia tiukempien edellytysten noudattamista kansallisen lainsäädännön nojalla. (1) EYVL L 311, 28.11.2001. (2) EYVL C 75 E, 26.3.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3321/02 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) komissiolle. Rukiin intervention lopettaminen.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0203 - 0203



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3321/02 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) komissiolle (19. marraskuuta 2002) Aihe: Rukiin intervention lopettaminen Komission väliarviointiesityksessä on ehdotettu rukiin markkinaintervention poistamista kokonaan. Ruista käytetään rehuksi useissa maissa, mutta joillekin maille sillä on paljon laajempi merkitys. Esimerkiksi Suomessa kuitupitoinen ja terveysvaikutteinen elintarvikeruis on ollut perinteinen osa ruokavaliota (ruisleipä, ruispuuro). Suomalaiset saavat 40 prosenttia elimistölle tarpeellisista kuiduista juuri rukiista, ja tilanne on lähestulkoon sama Skandinavian maissa. Miten komissio aikoo ottaa väliarviointiesityksessään huomioon sen, että rukiilla on eräille maille huomattavaa terveyspoliittista merkitystä, ja että ilman intervention jatkamista erityisesti korkealaatuisen elintarvikkeeksi käytettävän rukiin osalta tuotantomahdollisuuksia ei jatkossa olisi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. joulukuuta 2002) Rukiin markkinatilanteessa vallitsee rakenteellinen epätasapaino nykyisen tuotantotason ja sisämarkkinoiden menekkimahdollisuuksien välillä. Myynti maailmanmarkkinoilla edellyttää lisäksi suhteettomia vientitukia, ja kysyntä on vähäistä. Tässä tilanteessa ei ole muuta mahdollisuutta, kuin varastoida ruista interventioon. Rukiin käytön arvioidaan olevan yhteisössä 4 miljoonaa tonnia vuodessa, mistä 1,5 miljoonaa tonnia menee ihmisravinnoksi. Komissio ehdottaa intervention poistamista, sillä se haluaa suunnata tuotantoa vastaamaan tulevaisuudessa sisämarkkinoiden menekkimahdollisuuksiin, erityisesti ihmisravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden kysyntään. Interventio on ainoastaan suojaverkko. Sen poistaminen vaikuttaa liikatuotantoon ainoastaan menekkimahdollisuuksien osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3260/02 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Kulkukissojen ja -koirien kohtelu Kreikassa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0195 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3260/02 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (19. marraskuuta 2002) Aihe: Kulkukissojen ja -koirien kohtelu Kreikassa Onko komissio tietoinen, että Kreikan hallituksella on suunnitelmana vuoden 2004 olympialaisten edellä ottaa kiinni kulkukissat ja -koirat, sulkea ne eläinten vastaanottokeskuksiin ja surmata ne, mikäli eläimille ei ilmesty mahdollista omistajaa seitsemän päivän kuluessa? Voiko komissio pyytää Kreikan hallitusta ratkaisemaan ongelman inhimillisemmällä tavalla yhteistyössä Kreikan eläintensuojelujärjestöjen kuten CIDAG:in kanssa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 2003) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin sitä mieltä, että eläinten tarpeettomia kärsimyksiä ei voi hyväksyä. Komissio pitää eläinten hyvinvointia erittäin tärkeänä. Ensimmäinen yhteisön asetus asiasta annettiin jo 25 vuotta sitten. Yhteisö on hyväksynyt eläinten kasvatusta koskevat yleiset säännöt niiden hyvinvoinnin suojelemiseksi. Yksityiskohtaisempia määräyksiä on annettu vasikoiden, sikojen ja munivien kanojen kasvatuksesta. Yhteisö on myös antanut eläinten kuljetusta ja teurastusta koskevaa lainsäädäntöä. Eläinten käytöstä tieteellisiin tutkimuksiin on olemassa lisäksi yhteisön sääntöjä. Yhteisön lainsäädäntö eläinten kuljetuksesta ja käytöstä tieteellisiin tutkimuksiin soveltuu kissoihin ja koiriin. Kulkukoirien kohtelu on kuitenkin asia, jossa yhteisöllä ei ole yleistä oikeudellista toimivaltaa. Jäsenvaltioilla on yksinomainen vastuu tällä alalla unionissa. Asia olisi siten esitettävä Kreikan viranomaisille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0657/02

esittäjä(t): Jillian Evans (Verts/ALE) komissiolle

(8. maaliskuuta 2002)

Aihe: Vietnamin kansalaisten vainoaminen

Olen saanut tietää Vietnamin kansalaisten, erityisesti Vietnamin evankelisen mennoniittikirkon jäsenten kärsimyksistä. Nähtävästi pastori Nguyen Hong Quangin kaltaisia jäseniä, jotka ovat mukana köyhien ja hätää kärsivien auttamiseksi suunniteltujen humanitaaristen projektien vetämisessä, pelotellaan ja vainotaan. Pastori Nguyen Hong Quangia on pahoinpidelty vakavasti ja hänen perheenjäseniään ja muita hänen lähipiirissään olevia (mm. hänen järjestämiensä köyhien lasten luokkien opettajia) on myös pidätetty ilman syytä ja viranomaiset ovat pelotelleet heitä.

Yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen 18 artiklan ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen huomioon ottaen tuntuu uskomattomalta, että Vietnamin kansalaisia voidaan kohdella tällä tavoin.

Mikä on komission kanta suhteisiin Vietnamin kanssa, ja mitä komissio voi tehdä varmistaakseen, etteivät Vietnamin kansalaiset kärsi vainoista vaan voivat elää pelkäämättä sortoa uskonnon tai rodun vuoksi?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(12. huhtikuuta 2002)

Komission Hanoin-edustusto seuraa yhdessä jäsenvaltioiden lähetystöjen kanssa tarkasti Vietnamin ihmisoikeustilannetta.

Komission lähestymistapana ihmisoikeuksien alalla Vietnamissa, kuten kaikissa muissakin maissa, on kannustaa ja tukea edistymistä ihmisoikeuksissa ja demokratisoinnissa sekä osoittaa huolestuneisuutta rikkomuksien sattuessa kansainvälisten ihmisoikeussopimusten puitteissa. Tämä lähestymistapa toistettiin toukokuussa 2001 annetussa komission tiedonannossa(1) Euroopan unionin tehtävästä ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa maissa.

Pastori Nguyen Hong Quangin tapauksessa komissio ei ole vielä saanut puolueetonta vahvistusta ilmoitetuille tapahtumille, mutta samalla komissio on pannut merkille eräällä Internet-sivustolla (www.hrw.org) annetut tiedot, joiden mukaan hänet olisi pidätetty, koska hän on pitänyt lapsille koulua ilman virallista lupaa. Komission Hanoin-edustustoa on siksi pyydetty esittämään tiedusteluja ja ryhtymään asianmukaisiin jatkotoimiin yhdessä jäsenvaltioiden lähetystöjen kanssa.

Komission Hanoin-edustusto ja jäsenvaltioiden lähetystöt ottavat jatkuvasti esille huolenaiheita ihmisoikeuksista Vietnamissa. Komissio voi esimerkiksi ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Vietnamin ihmisoikeustilanteesta keskusteltiin Hanoissa 6. marraskuuta 2001 kokoontuneessa EU:n ja Vietnamin sekakomissiossa ja että se otettiin uudelleen esille Hanoissa 7.8. joulukuuta 2001 pidetyssä avunantajien neuvoa-antavan ryhmän kokouksessa.

(1) KOM(2001) 252 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3051/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Sähkölinjojen aiheuttama lisääntynyt syöpäriski.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0157 - 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3051/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (24. lokakuuta 2002) Aihe: Sähkölinjojen aiheuttama lisääntynyt syöpäriski California Public Utilities Commissionin laajamittainen ja pitkäaikainen Yhdysvalloissa San Franciscon alueella tehty tutkimus osoittaa, että sähkömagneettisille kentille usein altistuvilla henkilöillä (jotka esimerkiksi asuvat suurjännitelinjojen alla tai oleskelevat sähkölaitteiden läheisyydessä) on suurempi syöpäriski. Raskaana olevilla naisilla on suurempi riski saada keskenmeno. Onko komissio tietoinen näistä tiedoista? Ovatko ne vertailtavissa EU:n tietoihin? Mitä toiminnallisia päätelmiä komissio voi tehdä yhteisön tilannetta ajatellen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 2002) Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea (CSEE) on tietoinen California Public Utilities Commissionin tekemästä pitkäaikaisesta tutkimuksesta. Tutkimusta ei ole tähän mennessä julkaistu kokonaan, ja siksi komitea on on tarkastellut vain tutkimuksen sitä osaa, joka on julkaistu arvioijan tekemän tarkistuksen jälkeen. Tulokset eivät muuta CSTEE:n johtopäätöstä oletetusta erittäin pienitaajuisten kenttien ja syövän välisestä suhteesta. Komissio toimittaa valmiin tutkimusraportin komitealle arviointia varten heti, kun se on saatavilla. Yhteenvetona voidaan todeta, että komitea on 30. lokakuuta 2001 ja 24. syyskuuta 2002 julkaistuissa lausunnoissaan vahvistanut neuvoston suosituksen(1) raja-arvojen voimassaolon. Raja-arvot kattavat kaikki taajuudet O hertsistä 300 gigahertsiin, joten suurjännitelinjojen päästöt sisältyvät niihin. Komissio seuraa silti aktiivisesti WHO:n tekemää sähkömagneettisten kenttien terveysriskien arviointia. Kenttätulosten pitäisi olla saatavilla vuoteen 2004 mennessä, ja komissio ryhtyy toimiin kaikkien aiemmin huomiotta jääneiden tieteellisten todisteiden suhteen. (1) Neuvoston suositus 1999/519/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz 300 GHz) altistumisen rajoittamisesta (EYVL L 199, 30.7.1999).