ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3876/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Andalusiassa (Malagassa) sijaitsevan teknologiakylän kymmenvuotispäivä.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0160 - 0160



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3876/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (10. tammikuuta 2003) Aihe: Andalusiassa (Malagassa) sijaitsevan teknologiakylän kymmenvuotispäivä Parque Tecnológico de Andalucía -yrityspuisto täytti hiljattain kymmenen vuotta ja juhlapäivän johdosta on arvioitu sen saavutuksia. Teknologiakylä on osaltaan muuttanut teknologia-alan tilannetta Malagan provinssissa ja koko Andalusiassa. Komissio on avustanut tätä ainutlaatuista uuden teknologian kehittämismallia Andalusian kaltaisella nopeasti muuttuvalla alueella, ja sen olisikin hyvä tiedottaa tuestaan tälle menestyksekkäälle aloitteelle, jossa on mukana jo suuri määrä teknologiayrityksiä. Kuinka paljon komissio on tukenut Malagan Parque Tecnológico de Andalucía -yrityspuistoa ja millä tavalla se suunnittelee tiedottavansa osallistumisestaan tähän teknologian kehittämisen kannalta loistavaan hankkeeseen Andalusian kaltaisella talouden taantumasta kärsivällä alueella kymmenen vuotta sen perustamisen jälkeen? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2003) Komissio on tukenut ja avustanut taloudellisesti Parque Tecnológico de Andalucía -teknologiakylähankkeen toteuttamista idean syntymisestä eli vuodesta 1990 lähtien. Komissio tuki Andalusian teknologiakylän kaupungistumista ja laitteiden hankintaa toimenpideohjelman Málaga y su Área de Influencia 19901993 perusteella 14,42 miljoonalla eurolla kokonaiskustannusten ollessa 24 miljoonaa euroa. Ohjelmakaudella 19941999 Andalusian toimenpideohjelman perusteella myönnetty yhteisön tuki oli 72,5 prosenttia teknologiakylän kehittämiseen ja edistämiseen käytetyistä tukikelpoisista menoista, jotka olivat 13,52 miljoonaa euroa. Andalusian yhdennettyyn toimenpideohjelmaan tehdyssä ohjelma-asiakirjan täydennyksessä on kaudella 20002006 mukana hanke, jolla laajennetaan Andalusian teknologiakylän palvelutarjontaa. Yhteisön osuus hankkeen rahoituksesta on 58,3 prosenttia. Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä hankkeen onnistuneisuudesta. Kaikkien alueellisten ja paikallisten, niin julkisten kuin yksityistenkin toimijoiden panos sekä hankkeen suunnittelu- että toteutusvaiheessa on ollut ratkaisevan tärkeä. Komissio muistuttaa parlamentin jäsenelle, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) 46 artiklan mukaan hallintoviranomaisen on annettava yleisölle tietoja komission osuudesta kyseiseen tukitoimeen ja sen tuloksiin. Komissio ei omasta puolestaan jätä hyödyntämättä tätä kokemusta pyrkiessään politiikkansa mukaisesti siihen, että yhteisön taloudelliset tuet koituisivat mahdollisimman tehokkaasti alueiden hyväksi. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2833/02 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle. Salmonella raakalihavalmisteissa.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0041 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2833/02 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle (9. lokakuuta 2002) Aihe: Salmonella raakalihavalmisteissa Komissio on ilmoittanut, ettei Ruotsi saa vuoden 2001 marraskuusta lähtien enää edellyttää toisesta EU:n jäsenvaltiosta peräisin olevien raakalihavalmisteiden pakollista omavalvontaa salmonellan varalta. Komissio korosti ilmoituksessaan tämä johtuvan siitä, etteivät raakalihavalmisteet kuulu Ruotsissa sovellettavien salmonellaa koskevien takeiden piiriin. Ruotsin elintarvikevirasto ja viisi ruotsalaista kuntaa tutkivat vuonna 2002 salmonellan esiintymistä muista EU-maista tuoduissa raakalihavalmisteissa, kuten marinoiduissa broilereissa, kebabissa, maustetussa jauhelihassa sekä suolatussa ja tuoresuolatussa lihassa. Tähänastiset tulokset osoittavat, että noin kolmasosassa testatuista tuotteista esiintyy salmonellaa. Onko komissio tietoinen raakalihavalmisteiden salmonellaongelmasta ja voiko Ruotsi laajentaa sille aiemmin myönnettyä poikkeusta siten, että se kattaisi myös raakalihavalmisteet? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2002) Komissiolle on toimitettu useita ilmoituksia salmonellalöydöksistä, joita on tehty muista jäsenvaltioista Ruotsiin tuoduista raakalihavalmisteista. Suomelle ja Ruotsille myönnettiin salmonellan osalta lisätakeita niiden liittyessä unioniin. Nämä lisätakeet kattavat joidenkin elävien eläinten, kananmunien, tuoreen lihan, tuoreen siipikarjanlihan ja jauhetun lihan kaupan Suomeen ja Ruotsiin. Näiden lisätakeiden ulottaminen koskemaan raakalihavalmisteita edellyttää asiaankuuluvan yhteisön lainsäädännön muuttamista. On kuitenkin huomattava, että jauhetun lihan ja raakalihavalmisteiden tuotantoon ja markkinoille saattamiseen sovellettavista vaatimuksista 14 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa 94/65/EY(1) säädetään jo raakalihavalmisteita koskevista salmonellakriteereistä. Kaikkien yhteisössä valmistettujen raakalihavalmisteiden on täytettävä nämä kriteerit. Koska yhteisön lainsäädännössä on siis jo raakalihavalmisteita koskevat salmonellakriteerit, salmonellaa koskevia lisätakeita ei ole komission mielestä tarpeen ulottaa koskemaan näitä valmisteita. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että edellä mainittuja salmonellakriteereitä on todennäköisesti tarkasteltava uudelleen. Tämän vuoksi komissio tarkistaa parhaillaan yhteisön lainsäädäntöön sisältyviä mikrobiologisia normeja. Se aikoo raakalihavalmisteiden osalta ehdottaa myös parannuksia näytteenottosääntöihin ja tiukennuksia salmonellaa koskeviin raja-arvoihin. Näiden toimien uskotaan osaltaan vähentävän salmonellatartuntojen määrää kaikkialla yhteisössä. Parhaillaan käynnissä oleva elintarvikehygieniaa ja eläintauteja koskeva yhteisön lainsäädännön tarkistus lisää salmonellatarkastuksia kaikissa elintarvikeketjun osissa maatilalta ruokapöytään. Tarkastusten lisääntyminen parantaa monien elintarvikkeiden, myös raakalihavalmisteiden, salmonellatilannetta. (1) EYVL L 368, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2834/02 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Arvonlisäveron palauttaminen.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2834/02 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle (2. lokakuuta 2002) Aihe: Arvonlisäveron palauttaminen Kahdeksannen arvonlisäverodirektiivin mukaan arvonlisäveron palauttaminen oli tarkoitus lopettaa vuosia sitten ETY:n kuudennessa direktiivissä säädetyllä tavalla. EU:ssa rekisteröityneet yritykset olisivat tällöin voineet vähentää EU:n arvonlisäveron oman maansa määräaikaisissa arvonlisäveroilmoituksissa, ja EU:n jäsenvaltiot olisivat voineet setviä arvonlisäveron keskenään myöhemmin. Ehdotus eurooppalaiseksi arvonlisäveron palautusjärjestelmäksi ei koskaan toteutunut, mikä on aiheuttanut eurooppalaisille yrityksille huomattavia byrokraattisia vaikeuksia. Nämä vaikeudet huomioiden haluaisin tietää, onko esitetty mitään aloitteita arvonlisäveron palauttamiseen liittyvän yritysten taakan keventämiseksi? Mitä vaihtoehtoja komission mielestä on tarjolla eurooppalaiselle arvonlisäveron palautusjärjestelmälle? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa ehdotukseen neuvoston direktiiviksi direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta arvonlisäveron vähennysoikeusjärjestelmän osalta(1). Komissio esitti tämän ehdotuksen kesäkuussa 1998, ja sillä oli tarkoitus korvata kahdeksannessa alv-direktiivissä(2) säädetty palautusmenettely antamalla verovelvolliselle oikeus saada suoraan takaisin tämän maksama arvonlisävero sijoittautumisjäsenvaltion viranomaisille tehtävän määräaikaisen ilmoituksen yhteydessä. Kyseinen jäsenvaltio hakisi sitten palautusta siltä jäsenvaltiolta, jossa vero on tullut maksettavaksi, jäsenvaltioiden välisen palautusjärjestelmän kautta. Toimijoiden täydestä tuesta sekä Euroopan parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean myönteisestä kannasta huolimatta neuvostossa ei ole vieläkään saavutettu yksimielisyyttä tästä ehdotuksesta. Tämä johtuu muun muassa siitä, että neuvosto ei välillä käsitellyt tätä asiaa lainkaan, koska muut asiat menivät tärkeysjärjestyksessä sen edelle. Kesäkuun 4. päivä 2002 pidetyssä Ecofin-neuvoston kokouksessa neuvoston puheenjohtaja ilmaisi kuitenkin aikeensa jatkaa tämän asian käsittelyä. Puheenjohtajamaa Tanska kunnioitti tätä sitoumusta ja on ponnistellut huomattavasti kaikkien jäsenvaltioiden kannalta hyväksyttävän kompromissin saavuttamiseksi. Komissio on edelleen vakuuttunut, että tämä ehdotus on ainoa keino tilanteen yksinkertaistamiseksi merkittävästi toimijoiden kannalta. Näin ne voisivat saada takaisin toisessa jäsenvaltiossa maksamansa arvonlisäveron samalla tavoin kuin kansallisenkin arvonlisäveron. (1) EYVL C 219, 15.7.1998. (2) Neuvoston direktiivi 79/1072/ETY, annettu 6. joulukuuta 1979, jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta maan alueelle sijoittautumattomille verovelvollisille suoritettavaa arvonlisäveron palautusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt, EYVL L 331, 27.12.1979.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3011/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle. YMP:n tuet Englannin kuninkaalliselle perheelle.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0060 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3011/02 esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) komissiolle (23. lokakuuta 2002) Aihe: YMP:n tuet Englannin kuninkaalliselle perheelle Kuinka paljon kuningatar Elisabet II saa YMP:n mukaisia tukia? Kuinka paljon prinssi Charles saa YMP:n mukaisia tukia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen pyytää tietoja yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) osana tietyille yksityishenkilöille myönnetyistä tuista. Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain komissiolle tiettyjä kirjanpitotietoja, joiden sisältö ja muoto on yhteisön säännöissä tarkoin määritelty. Komissiolla on asetuksen (EY) N:o 45/2001(1) mukaisesti velvollisuus varmistaa, että nämä tiedot pidetään luottamuksellisina ja turvassa. Komissiolla ei siksi ole lupaa vastata parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen. Parlamentin jäsentä kehotetaan esittämään kysymyksensä suoraan asianomaiselle jäsenvaltiolle, jolla on kaikki parlamentin jäsenen kysymyksien vastaamiseen tarvittavat tiedot. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 8, 12.1.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3601/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Prestige-aluksen kuljettaman polttoöljyn saastevaikutukset — suunnitellut toimenpiteet saastumisen pitkäaikaisten seurausten korjaamiseksi.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3601/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (13. joulukuuta 2002) Aihe: Prestige-aluksen kuljettaman polttoöljyn saastevaikutukset suunnitellut toimenpiteet saastumisen pitkäaikaisten seurausten korjaamiseksi Joidenkin tietojen mukaan Prestigen kuljettama polttoöljy on äärimmäisen myrkyllistä. Mikä on Prestigen kuljettaman ja Galician rannikolle vuotaneen polttoöljyn kemiallinen koostumus? Mitä vaikutuksia sillä voi olla ekosysteemille lyhyellä ja pitkällä aikavälillä? Minkälaisia merenpohjan puhdistustoimenpiteitä on suunniteltu toteutettavaksi Galician tyyppisellä äärimmäisen herkällä yhteisön alueella? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 2003) Prestigen kuljettama öljy on ISO:n (Kansainvälisen standardisoimisjärjestön) hyväksymää, ja se on luokiteltu raskaaksi polttoöljyksi. Kyseinen öljytuote on jalostettua, ja se on ominaisuudeltaan hyvin sitkasta. Öljysaastetta on erittäin vaikeaa puhdistaa, jos se leviää mereen ja rannikoille. Kyseessä on kaikkein saastuttavin polttoöljy, minkä vuoksi ylimääräiset turvallisuustoimenpiteet ovat välttämättömiä. Liikenneneuvoston kokouksessa 6. joulukuuta 2002 päätettiin komission ehdotuksen mukaisesti kieltää raskaita polttoöljyjä kuljettavien yksirunkoisten säiliöalusten pääsy unionin satamiin. Komissio antoi 20. joulukuuta 2002(1) ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jonka tarkoituksena on kieltää raskasöljyjen kuljetus yksirunkoisilla öljysäiliöaluksilla unionin satamista ja satamiin sekä lyhentää Erika I -paketissa vahvistettua aikataulua yksirunkoisten öljysäiliöalusten poistamiseksi käytöstä. Komissio pyysi, että neuvosto ja parlamentti käsittelisivät ehdotuksen kiireellisesti, jotta se voitaisiin hyväksyä. Jotta saasteiden vaikutukset Espanjan rannikolle saadaan arvioitua, komissio aikoo osallistua onnettomuuden ympäristövaikutuksia koskevan tutkimuksen rahoittamiseen. Myös Espanjan viranomaisiin ollaan asian tiimoilta yhteydessä. (1) KOM(2002) 780 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2729/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja kilpailuasioita koskevissa menettelyissä.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0033 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2729/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (30. syyskuuta 2002) Aihe: Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja kilpailuasioita koskevissa menettelyissä Komissio vahvisti jokin aika sitten kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan roolia kilpailuasioita koskevissa menettelyissä siten, että tästä tulee yksi menettelyyn liittyvien perusoikeuksien vartijoista. Näitä oikeuksia ovat esimerkiksi oikeus tulla kuulluksi ja oikeus päästä tutustumaan komission asiakirjoihin. Lisäksi neuvonantaja ei enää kuulu kilpailusta vastaavaan pääosastoon vaan avoimuuden vuoksi kilpailupolitiikasta vastaavan komission jäsenen alaisuuteen. Kysyn siis komissiolta: Kuka rekrytoi tämän neuvonantajan, minkä arviointiperusteiden pohjalta ja kuka kantaa vastuun hänen työstään? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 2002) Varmistaakseen, että kilpailusääntöjen (EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artikla sekä yrityskeskittymien valvonta) soveltamista koskevien menettelyjen kohteeksi joutuneilla yrityksillä on oikeus puolustautua, komissio on lisännyt kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtäviä ja muuttanut tämän hallinnollista asemaa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyllä päätöksellä(1). Jotta kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja olisi täysin riippumaton tapausten tutkinnasta vastaavasta pääosastosta, hän kuuluu nyt kilpailupolitiikasta vastaavan komission jäsenen alaisuuteen. Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan valinta- ja nimitysprosessissa noudatetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, ja tarkoituksena on taata neuvonantajan riippumattomuus kyseisestä pääosastosta. Komissio kantaa vastuun kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan työstä. (1) EYVL L 162, 19.6.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3305/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Komission delegaatio.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0133 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3305/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (21. marraskuuta 2002) Aihe: Komission delegaatio Komission ympäristöasioiden pääosaston delegaatio tapasi 3. syyskuuta Zakynthoksella paikallis- ja hallitustason edustajia ja keskusteli heidän kanssaan Caretta Caretta -merikilpikonnan suojelusta. Voisiko komissio kertoa tämän kokouksen tuloksista? Havaitsiko delegaatio yhteisön säännöstön rikkomista? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2003) Komission delegaatio vieraili 3.5. syyskuuta 2002 Zakynthosin saarella tutkiakseen, mihin toimenpiteisiin oli ryhdytty Caretta caretta -merikilpikonnan suojelemiseksi yhteisöjen tuomioistuimen 30. tammikuuta 2002 antaman tuomion(1) mukaisesti. Tuomioistuin oli todennut, ettei Kreikka ollut noudattanut direktiivin 92/43/ETY(2) 12 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan mukaisia velvoitteitaan. Komission delegaatio totesi, että edistystä oli tapahtunut ja että tilanne oli parantunut aikaisempiin vuosiin verrattuna. Tuomioistuimen tuomioon verrattuna näytti kuitenkin siltä, ettei Kreikka ollut ryhtynyt kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin tuomion noudattamiseksi eli tehokkaan ja tiukan suojelujärjestelmän ottamiseksi käyttöön ja panemiseksi täytäntöön. On huomattava, että vierailun tulokset ilmoitettiin Kreikan viranomaisille. Komissio toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että Kreikka noudattaa yhteisöjen tuomioistuimen 30. tammikuuta 2002 antamaa tuomiota Caretta caretta -merikilpikonnaa koskevassa asiassa. (1) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 30. tammikuuta 2002, komissio vastaan Helleenien tasavalta, asia C-103/00, oikeustapauskokoelma 2002, s. 1147. (2) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3534/02 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle. Kielellinen monimuotoisuus.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3534/02 esittäjä(t): Brice Hortefeux (PPE-DE) komissiolle (3. joulukuuta 2002) Aihe: Kielellinen monimuotoisuus Kielten ja kulttuurien monimuotoisuus mainitaan usein yhtenä Euroopan tärkeimmistä vahvuuksista. Monikielisyys on unionin tavaramerkki, piirre, joka erottaa sen kaikista muista menneistä ja nykyisistä yhteistä tai ainoastaan yhtä kieltä käyttävistä yhteisöistä. EU:ssa on nykyisin 11 virallista kieltä. Käytännössä järjestelmää ollaan kuitenkin yhä enenevässä määrin yksinkertaistamassa, mikä tarkoittaa, että työkielinä käytössä olevien virallisten kielten määrää vähennetään. Monikielisyydestä aiheutuvat kustannukset eivät kuitenkaan ole kohtuuttomat. Järjestelmän hinta 11 kielen mukaan laskettuna on 2,7 euroa kutakin EU:n kansalaista kohden vuodessa, mikä vastaa yhtä prosenttia EU:n talousarviosta. Haluaisin muistuttaa, ettei EU suinkaan ole osakeyhtiö, jonka täytyy kaikin keinoin pyrkiä vähentämään kulujaan. Se on poliittinen rakennelma, joka perustuu oikeuteen ja demokratiaan. Yksi demokraattisen keskustelun käytännön edellytyksistä on, että jokainen Euroopan kansalainen voi osallistua keskusteluun omalla kielellään. Luonnollisesti tällä on hintansa, osana demokratiaa, aivan kuten EU-vaalien järjestämiselläkin. Kukaan ei ole kuitenkaan vaatinut niiden yksinkertaistamista tai lakkauttamista. Vieläkin huolestuttavampi on La Quinzaine européenne -lehdessä 18. marraskuuta julkaistu tieto, jonka mukaan komission puheenjohtaja Romano Prodi ja komission jäsen Günter Verheugen suosittelisivat jäsenyysneuvottelujen käymistä englanniksi kautta linjan. Tieto järkytti joitakin hakijamaita, kuten Bulgariaa, jonka ilmeisesti oli muistutettava EU:n edustajia siitä, että maan korkein hallinto Sofiassa käyttää sujuvasti ranskaa ja saksaa. Voiko Euroopan komissio antaa lisätietoja tästä huolestuttavasta asiasta, ja samalla ilmoittaa yleisen kantansa kielikysymykseen? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 2003) Komissio on yhtä sitoutunut unionin kielijärjestelmän perusperiaatteisiin ja tavoitteisiin kuin arvoisa parlamentin jäsen. Unionin laajentuminen lisää sen kielellistä monimuotoisuutta. Unionin kansalaiset 25 jäsenvaltiosta voivat käyttää omaa kieltään yhteyksissään yhteisön toimielimiin. Komissio voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, etteivät puheenjohtaja Prodi ja laajentumisesta vastaava komission jäsen ole koskaan antaneet sellaisia määräyksiä, että kaikki jäsenyysneuvottelut olisi käytävä englanniksi. Liittymiskonferenssit ovat hallitustenvälisiä konferensseja. Tämän vuoksi näiden konferenssien kielivalikoima määräytyy osallistuvien valtioiden edustajien eikä komission mukaan. Komission jäsenyysneuvotteluista eri tasoilla saaman kokemuksen mukaan kielivalikoima ei ole missään yhteydessä rajoittunut pelkästään englantiin tai mihinkään muuhun tiettyyn unionin viralliseen kieleen vaan unionin kaikki viralliset kielet ovat olleet käytettävissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3166/02 esittäjä(t): Emma Bonino (NI) komissiolle. Joola-aluksen suuronnettomuus.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0105 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3166/02 esittäjä(t): Emma Bonino (NI) komissiolle (6. marraskuuta 2002) Aihe: Joola-aluksen suuronnettomuus Gambian rannikon edustalla upposi 26. syyskuuta 2002 Joola-niminen alus, jonka reitti kulki Ziguinchorin ja Dakarin välillä Karabanen saaren kautta. Laivan 1 034 matkustajasta vain 64:n lasketaan pelastuneen. Tässä merenkulun historian tuhoisimpiin kuuluvassa tragediassa kuoli noin tuhat ihmistä. Senegalin hallitus teki varmasti kaikkensa haaksirikkoisten pelastamiseksi, onnettomuuden uhrien kotiuttamiseksi sekä uhrien ja kadonneiden omaisten auttamiseksi. On kuitenkin ilmeistä, että katastrofin laajat seuraukset tuntuvat koko maassa. Mitä Euroopan komissio on tehnyt auttaakseen uhrien perheitä ja Senegalin hallitusta ja osoittaakseen konkreettisesti Euroopan unionin solidaarisuutta Cotonoun sopimukseen liittyneelle kumppanimaalle? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2003) Komissiolla ei ole käytettävissään välineitä onnettomuuksien uhrien perheiden auttamiseen. Komissio ei voi antaa tällaisissa tilanteissa humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/96(1) tarkoitettua humanitaarista hätäapua. Kyseisen asetuksen tarkoituksena on ennen kaikkea pelastaa ja suojella ihmishenkiä hätätilanteissa ja heti niiden jälkeen. Joola-laivan onnettomuuden uhrien perheiden avustaminen tässä tapauksessa tarkoitetulla tavalla ei kuulu humanitaarisesta avusta annetun asetuksen soveltamisalaan. (1) EYVL L 163, 2.7.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3503/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Linnut sotkeutuvat kalastusalusten pitkiin siimoihin.



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3503/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (10. joulukuuta 2002) Aihe: Linnut sotkeutuvat kalastusalusten pitkiin siimoihin Voiko komissio kertoa, mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt, jotta EU:n kalastusalukset pyrkisivät estämään merilintujen sotkeutumisen pitkäsiimakalastuksessa käytettäviin siimoihin? Vuosittain sadat tuhannet merilinnut kohtaavat julman kuoleman siimoihin sotkeutuneina. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. tammikuuta 2003) Komissio on tietoinen ongelmasta ja on siitä arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolestunut. Ongelma koskee erityisesti eteläistä pallonpuoliskoa. Merilintuja suojellaan tällä alueella Etelämantereen meren elollisesten luonnovarojen säilyttämiskomission (CCAMLR) säännöillä, jotka on sisällytetty yhteisön lainsäädäntöön(1). CCAMLR on vuodesta 1998 toteuttanut uusia teknisiä toimenpiteitä merilintujen ja merinisäkkäiden tahattoman kuolleisuuden vähentämiseksi. Komissio esitti heinäkuussa 2002 ehdotuksen neuvoston asetukseksi(2), johon on koottu yhteen kaikki tekniset toimenpiteet, joita sovelletaan yhteisön kalastusaluksiin sopimusalueella. Asetusehdotuksen 7 ja 8 artiklassa viitataan nimenomaisesti merilintujen tahattomaan kuolleisuuteen pitkäsiima- ja troolikalastustoimien aikana. Lisäksi yhdellä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kansainvälisistä toimintasuunnitelmista (IPOA) pyritään vähentämään merilintujen tahatonta kuolleisuutta pitkäsiimakalastuksessa. Kyseessä on vastuullisen kalastuksen toimintasääntöihin kuuluva vapaaehtoinen väline, jolla suojelua voidaan lisätä kansallisten ohjelmien kautta. Kommissio tietää, että nykyistä tilannetta on parannettava. Se aikoo vuoden 2003 loppuun mennessä esittää toimintasuunnitelman mukaisia säädösehdotuksia merilintujen suojelun lisäämiseksi unionin vesialueilla(3). (1) Tietyistä Etelämantereella harjoitettavaan kalastustoimintaan sovellettavista säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 2113/96 kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 66/98, 14 artiklan 3 kohta sekä liite 4, EYVL L 6, 10.1.1998. (2) KOM(2002) 355 lopullinen. (3) KOM(2002) 186 lopullinen.