ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2686/97 komissiolle esittäjä(t): Luigi Moretti (NI) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Maksuviivästykset Vuonna 1995 komissio hyväksyi jäsenvaltioille osoitetun suosituksen maksumääräaikojen lyhentämistä koskevista toimenpiteistä (95/198/EY) ((EYVL L 127, 10.6.1995, s. 19. )). Sen johdosta, että jäsenvaltiot eivät olleet soveltaneet suositettuja toimenpiteitä, komissio laati itse kaupallisten toimien maksuviivästyksiä koskevan tiedonannon, jonka se hyväksyi hiljattain, ja komissio kaavailee vuoden loppuun mennessä esitettävän direktiiviehdotuksen laatimista. Kun otetaan huomioon, että yhteisön ohjelmien ja aloitteiden käyttöön annettujen varojen edunsaajat yhä useammin esittävät valituksia yhteisön toimielinten näiden varojen maksamiseksi tekemien suoritusten perusteettomista viivästymisistä, voiko komissio selvittää, mitä toimenpiteitä se toteuttaa, jotta maksumääräaikoja noudatettaisiin yhteisön ohjelmiin liittyvissä varojen siirroissa? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1997) Ensinnäkin komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on hiljattain antanut Graham Matherin kirjalliseen kysymykseen E-3101/96 ((EYVL C 105, 3.4.1997. )) ja Honório Novon kirjalliseen kysymykseen E-1568/97 ((EYVL C 60, 25.2.1998, s. 27. )). Vastauksissaan näihin kysymyksiin, jotka ovat rinnastettavissa arvoisan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen, komissio saattoi parlamentin tietoon, mitä muutoksia se oli viime vuosina tehnyt maksujärjestelyihinsä ja kuinka nämä muutokset olivat tehneet maksujen suorittamisen pääsääntöisesti luotettavammaksi ja nopeammaksi. Komissio mittaa säännöllisesti maksujen suorittamiseen kuluvaa määräaikaa. Varainhoitovuonna 1996 komission talousarviosta suoritettujen maksujen keskimääräinen suoritusaika, eli laskun vastaanottamisesta komission asianomaisen tilin veloittamiseen arvopäivällä kulunut aika, oli 52 päivää. Lisäksi todettiin, että varainhoitovuonna 1996 78% maksuista suoritettiin 60 päivän määräajassa tai sitä nopeammin, 12% maksuista vei 60-90 päivää ja 10% maksuista yli 90 päivää. Komissio arvioi kuitenkin, että aikatauluissa on parantamisen varaa ja että sen tulisi pyrkiä siihen, että vähintään 95% maksumääräyksistä suoritettaisiin 60 kalenteripäivän kuluessa. Niinpä se hyväksyi äskettäin maksumääräaikoja koskevan tiedonannon ((Asiak. SEK (97) 1205. )), jossa hyväksytään tiettyjen maksuluokkien osalta selkeästi periaate viivästyskorkojen maksamisesta määräajan ylittymisen jälkeen. Tämän kaikkiin komission tekemiin sopimuksiin sisällytettävän periaatteen käytännön toteuttamisen yksityiskohdista on jo päätetty, ja niitä sovelletaan 1. lokakuuta 1997 lähtien.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3063/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Orgaanisten yhdisteiden päästöt Asiani koskee asiakirjaa ¨Ehdotus neuvoston direktiiviksi orgaanisten liuottimien käytöstä aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamisesta tietyissä teollisissa toimissa¨ (KOM(96)0538 lop. - 96/0276 SYN) ((EYVL C 99, 26.3.1997, s. 32. )). Euroopan unionin tasolla on tehty jo joitakin toimenpiteitä orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi, kuten Auto-Oil-ohjelma ja muut liikenteestä ja bensiininjakelusta aiheutuvia päästöjä koskevat lakialoitteet. Onkin tarpeen vähentää liuottimien pysyvistä lähteistä aiheutuvia päästöjä, vaikka näiden lähteiden suuren määrän vuoksi on tarpeen määrittää erityisehdot kolmea alasektoria varten. Pyydän Euroopan komissiota tekemään samanlaisen vähentämismetodin jokaiselle alalle, koska asianomaisten teollisuusalojen ja yritysten määrä on niin suuri; ja lyömään lukkoon jokaiselle erikseen kustannus/hyöty-näkökulmasta tasapainoiset vähentämistavoitteet. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1997) Laatiessaan ehdotusta orgaanisten liuottimien käytöstä aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamista tietyissä teollisissa toimissa koskevaksi direktiiviksi komissio on pyrkinyt tarkkaan määrittelemään haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästövaatimukset direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla teollisuudenaloilla. Parhaita nykytekniikkoja käyttävillä erilaisilla alakohtaisilla analyyseillä on voitu määrittää haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämismahdollisuudet kullakin kyseisellä alalla. Kyseiset teknis-taloudelliset näkökohdat huomioon ottaen on määritetty päästöjen ja liuottimien rajoitukset sekä käyttökynnys, joiden ylittymisen seurauksena laitos kuuluu direktiivin soveltamisalaan. Komissio on pyrkinyt erityisesti varmistamaan, että eri alojen välillä on tietty yhdenmukaisuus haihtuvien orgaanisten yhdisteiden keskimääräisten kustannusten tonnilta ja marginaalikustannusten suhteen. Toisaalta komissio ei ole yrittänyt kehittää yhdenmukaista kustannustehokkuusmenetelmää kullekin kyseiselle alalle. Teollisuudenalojen suuren määrän ja erilaisuuden vuoksi menettelyn kehittäminen olisi ollut erittäin monimutkaista. Lisäksi vähentämiskustannusten täydellinen yhdenmukaistaminen kaikilla aloilla olisi voinut kohdistua ankarammin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3054/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Oliiviöljyn YMJ:n uudistus Asiani koskee asiakirjaa ¨Ilmoitus neuvostolle ja Euroopan parlamentille oliivi- ja oliiviöljyalasta (mukaan lukien taloudelliset, kulttuuriset, alueelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat), nykyisestä yhteisestä markkinajärjestelystä, uudistuksen tarpeellisuudesta ja esitetyistä vaihtoehdoista. - Vaihtoehtoja esittelevä asiakirja¨ (KOM(97) 0057 lop.). Poliittisessa mielessä komission ehdotus ei edistä Euroopan yhteisön perinteisten oliivinviljelyalueiden kehitystä. Talouden näkökulmasta ehdotus ei kannusta Euroopan oliivialan kilpailukykyä. Itse asiassa ehdotus puukohtaisen tuen perustamisesta on luopumista tulevaisuuden oliivilehdoista, jotka ovat välttämättömiä Euroopan johtavan aseman säilyttämiseksi. Ympäristön kannalta puukohtainen tuki houkuttelisi viljelystä luopumiseen, millä olisi ekologisesti haitallisia seurauksia. Sosiaalisesti tuotantotuki takaa nykyisen työllisyyden ja estää maaltapaon. Puukohtaisen tuen käyttöönotto johtaisi erilaisten oliivilehtoja hyödyntävien tuotantojärjestelmien katoamiseen. Jotkut näistä ovat elintärkeitä pienille tuottajille tai palkatuille työntekijöille. Pyydän harkitsemaan puukohtaista tukea. Tässä mielessä korostan, että maanomistajat voisivat olla korjaamatta oliivisatoa ja panna tuet taskuunsa säästäen näin työvoimakustannukset tai toiset voisivat viljellä oliiveja vain ja ainoastaan tuen saamiseksi. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1997) Ennen kaikkea on syytä täsmentää, että arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemassa oliiviöljyalaa koskevassa ilmoituksessa esitetään erilaisia uudistusvaihtoehtoja nykyiselle oliiviöljyn yhteiselle markkinajärjestelylle, näistä yhtenä puukohtaista tukea. Mitä tulee tähän nimenomaiseen vaihtoehtoon, komissio on sitä mieltä, että siihen ei voi liittyä kunnianarvoisan parlamentin jäsenen esittämiä haitallisia seurauksia (kuten viljelystä luopuminen, ympäristön pilaantuminen tai työvoimakysymys), varsinkin kun puukohtaisen tuen saamiselle voidaan asettaa erilaisia ehtoja, kuten oliivisadon korjaamisen velvoite.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3051/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Numerointipolitiikka telepalveluissa Asiani koskee asiakirjaa ¨Kohti eurooppalaista numerointiympäristöä. Vihreä kirja Euroopan telepalvelujen numerointipolitiikasta¨ (KOM(96) 0590 lop.). Olen sitä mieltä, että harmonisointi ja synkronointi pitää ottaa tarkasti huomioon valinnan ja esivalinnan määrittelyprosessissa; pitää myös huolehtia mahdollisimman aikaisin numeroiden siirrettävyyden toteuttamisesta, 1. tammikuuta 1998 lähtien. On kiinnitettävä huomiota puhelimen (paikallisalueella) ja palvelujen sekä palvelun toimittajan (mukaanlukien erityispalvelun numeroiden siirrettävyys) siirrettävyyteen teknisen toteuttamiskelpoisuuden rajoissa. Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruuden luominen on toteutettava mahdollisimman pian tarkkaillen kuitenkin jatkuvasti siitä syntyviä taloudellisia ja sosiaalisia etuja. Kysyn tässä mielessä mikä on nyt luotavan uuden eurooppalaisen viranomaisen rooli ja todellinen toiminnallinen luonne? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1997) Komissio pyysi marraskuussa 1996 julkaistussa numerointipolitiikkaa koskevassa vihreässä kirjassaan yleisesti lausuntoja numerointikysymyksiin liittyvistä eri vaihtoehdoista. Eräänä vaihtoehtona oli uuden numeroiden sääntely- ja hallintojärjestelmän luominen Eurooppaan. Tällaisella järjestelmällä olisi suuri merkitys varsinkin kunnianhimoisempien ehdotusten kannalta, joihin liittyisi kansallisten numerointisuunnitelmien yhdenmukaistaminen. Saamansa palautteen perusteella komissio päätti kuitenkin toukokuussa 1997 antamassaan tiedonannossa ((KOM(97) 203 lopullinen. )), että pidemmälle menevällä kansallisten numerointisuunnitelmien yhdenmukaistamisella ei vielä ole tarvittavaa kannatusta. Tämä arvio saattaa muuttua, kunhan vapauttamisen jälkeisistä uusista markkinatarpeista saadaan tietoa. Muutaman vuoden kuluttua olisikin laadittava lisätutkimus järjestelmän kustannushyödyistä. Lyhyellä aikavälillä ainoa uusi numerointihallinnon tehtävä Euroopan tasolla johtuu Euroopan puhelinliikenteen numerointiavaruuden (ETNS) perustamisesta. Järjestelmä perustuu 388-tunnukseen, kuten komission toukokuisessa tiedonannossa ehdotettiin. ETNS-järjestelmä ei aiotussa laajuudessaan kuitenkaan riitä perusteluksi yleiseurooppalaisen numerointiviranomaisen luomiselle ja komissio onkin ehdottanut järjestelmän hallinnoinnin antamista ainakin alkuvaiheessa Euroopan televiestintätoimistolle (ETO). Komissio tarkastelee vuoden 1999 loppuun mennessä uudelleen yhteisön telealan sääntelyjärjestelmää vapautettujen markkinoiden asettamien uusien vaatimusten valossa. Tuolloin harkitaan uudelleen myös tarvetta perustaa yleiseurooppalainen televiestinnän sääntelyelin.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0158



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2973/97 komissiolle esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Tietotekniikka eurooppalaisissa pk-yrityksissä Erään huomattavan yrityksen, joka on softwaren kehittämisen alalla maailman johtavassa asemassa, espanjalainen johtaja sanoi äskettäin, että Espanjassa investoidaan tietotekniikkateknologioihin puolet Euroopassa investoiduista määristä. Tämä ero on havaittavissa erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Näistä yrityksistä 50 %:lla ei ole käytössään henkilökohtaista tietokonetta ja loppuosalla on käytössään alle kuusi kappaletta huolimatta siitä, että espanjalainen yrittäjä on tietoinen tietokoneen tärkeydestä pk-yrityksen kilpailukyvyn parantamisessa. Tähän asiaan liittyen pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: Onko komissiolla aiemmin esitettyjen lukujen mukaisia maakohtaisia tietoja tietokoneistettujen pk-yritysten prosenttimääristä unionissa ja mikäli näin on, voisiko se antaa kyseiset tiedot minulle? Voisiko komissio kertoa minulle, saavatko pk-yritykset mitään yhteisön tukea tämän tyyppisiin investointeihin, ja jos saavat, millaisia toimia asian suhteen toteutetaan? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (24. lokakuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2975/97 komissiolle esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Sokerin yhteinen markkinajärjestely EU:n virvoitusjuomayhdistysten liitto (UNESDA) pahoittelee, että sokeriala on jätetty laajasti huomioimatta suunniteltaessa yhteisen maatalouspolitiikan tulevaa uudistusta. Sen mielestä - ottaen huomioon, että alan yhteinen markkinajärjestely on säilynyt muuttumattomana vuodesta 1967 lähtien - on tarpeen uudistus, jossa järjestely suunnataan asteittain kohti markkinoita ja se sisältää tulotuen sokerijuurikkaiden tuottajille. UNESDA lausuu lisäksi, että komission asiantuntijoiden arvioimat tuotantoylijäämät voitaisiin osittain ottaa virvoitusjuomateollisuuden käyttöön, mikäli sokerin hinta vakautuisi kohtuulliselle tasolle. Mitä mieltä komissio on UNESDAn antamista lausunnoista? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1997) Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että tuotantoa ja taattuja myyntihintoja koskevaa järjestelmää sovelletaan sokerialalla parlamentin kuulemisen jälkeen 24 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti markkinointivuoden 2000/2001 loppuun saakka ((Neuvoston asetus (EY) N:o 1101/95, annettu 24 päivänä huhtikuuta 1995, sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1785/81 ja tiettyjen kemianteollisuudessa käytettävien sokerialan tuotteiden tuotantotukeen sovellettavista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1010/86 muuttamisesta (EYVL L 110, 17.5.1995). )). Tämän vuoksi sokerialaa ei käsitellä komission esittämässä Agenda 2000-asiakirjassa ((Asiakirja KOM(97)2000. )). Komission mielestä tämän järjestelmän muuttamista ei tarvitse tutkia ennen kuin viimeistään 1. tammikuuta 2001 järjestelmän toiminnan jatkamiseksi. Komissio korostaa, että kyseiseen järjestelmään on tehty vuodesta 1967 alkaen lukuisia huomattavia muutoksia, toisin kuin EU:n virvoitusjuomayhdistysten liitto (Unesda) väittää. Muutokset ovat koskeneet ennen kaikkea omarahoitusjärjestelmää, jossa sokerijuurikkaiden ja sokerin tuottajat maksavat itse sokerin tuotantomaksut yhteisön vientikelpoisten tuotteiden myynnin yhteydessä. Tämä omarahoitusjärjestelmä oli alunperin vain osittainen ja koski yksinomaan B-kiintiöiden mukaista tuotantoa kiintiöiden soveltamisaikana, mutta sitä on myöhemmin laajennettu koskemaan A*kiintiöiden mukaista tuotantoa ja lopulta se on johtanut vaatimuksiin täysimääräisestä omasta rahoituksesta markkinointivuoden aikana. Näin ollen yhteisön vuotuisesta talousarviosta ei makseta yhteisön sokerialan tuotannon myynnistä aiheutuvia kuluja. Tämä ei pitäisi paikkaansa sokerijuurikkaiden tuotantotukien myöntämistä koskevan Unesdan ehdottaman lähestymistavan mukaan. Komission mielestä järjestelmä ei näin ollen tunnu tällä hetkellä soveltuvan sokerialalle.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2865/97 neuvostolle esittäjä(t): Thomas Megahy (PSE) (13. syyskuuta 1997) Aihe: Kehitysapu Nyt kun Unicef on havainnut, että teollistuneiden valtioiden apu kehitysmaille on pudonnut kaikkien aikojen alhaisimmalle tasolleen, aikooko komissio harkita jäsenvaltioiden maksaman kehitysavun määrän nostamista, samalla kun tarkastellaan sen tehokkuutta pahenevan köyhyyden lievittämisessä, oikeudenmukaisen kehityksen edistämisessä sekä molempia osapuolia hyödyttävän kaupan kannustamisessa? Vastaus (26. marraskuuta 1997) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään aluksi kiinnittämään huomiota siihen, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden kehitysmaille antama apu kuuluu niiden yksinomaiseen toimivaltaan. Tuoreimmat OECD:n toimittamat luvut kehitysapukomiteaan kuuluvien teollisuusmaiden kehitysavusta vuodelta 1995 osoittavat, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden osuudet olivat 26 910 miljardia dollaria ja ylittivät näin reilusti muiden tärkeiden rahoittajien, kuten Yhdysvaltojen (7,4 miljardia dollaria) ja Japanin (14,5 miljardia dollaria) osuudet. Kun edellä mainittuun lukuun lisätään se osa kehitysapua, joka rahoitetaan Euroopan yhteisön talousarviosta sekä Euroopan kehitysrahastosta, kyseisen avun määrä on kaiken kaikkiaan 31 411 miljardia dollaria, mikä vastaa 53,5 prosenttia kaikkien teollisuusmaiden antamasta kehitysavusta. Lisäksi vuodesta 1990 jäsenvaltioiden ja yhteisön yhdistetty kehitysapu on kasvanut sekä absoluuttisina lukuina (25 miljardista dollarista 31 411 miljardiin dollariin) että prosentteina (50 prosentista 53,5 prosenttiin) mitattuna. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 u artiklassa vahvistetaan Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteiksi köyhyyden torjunta, kehitysmaiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen toteuttaminen sekä näiden maiden yhdentyminen maailmantalouteen. Yhteisön antaman avun tehokuuden osalta on huomattava, että neuvoston (kehitys) 25. marraskuuta 1994 antaman julistuksen jatkoksi ja neuvoston 1. kesäkuuta 1995 määrittelemien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti on parhaillaan käynnissä yhteisön avustusohjelmien ja niiden yhteydessä käytettyjen välineiden perusteellinen ja tyhjentävä arviointi sen selvittämiseksi, miten nämä tavoitteet on saavutettu sekä johtopäätösten tekemiseksi saaduista kokemuksista. ALA- ja MED-ohjelmien sekä AKT-maiden kanssa tehtävän yhteistyön arvioinnin ensimmäinen vaihe (¨desk phase¨) on saatu päätökseen, ja paikan päälle tehtävistä tarkastusmatkoista muodostuva toinen vaihe on alkanut. Komissio laatii koko arviointiprosessin kattavan yhteenvetokertomuksen, jonka odotetaan valmistuvan vuoden 1998 jälkipuoliskolla.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0164



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3213/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (16. lokakuuta 1997) Aihe: Monacon asema Euroopan unionissa Mikä on Monacon virallinen suhde Euroopan unioniin? Onko komissio sitä mieltä, että ns. Bosmanin sääntöä ei pitäisi soveltaa John Collinsin siirtoon Monacosta Celticiin? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997) Monaco on itsenäinen kolmas valtio, joka ei kuulu Euroopan yhteisöön. Monaco kuuluu kuitenkin Euroopan tulliliittoon, koska sillä erityislaatuinen suhde yhteen jäsenvaltioon. Toisen kysymyksen osalta komissio viittaa kirjalliseen kysymykseen E-1920/97 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s. 121. )) antamaansa vastaukseen.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2769/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Kalakuolema Sellafieldin ydinlaitoksen luona Isossa-Britanniassa Cumbriassa, Isossa-Britanniassa sijaitsevan Sellafieldin ydinlaitoksen alueella sattui heinäkuun 18. päivänä vuoto, jossa ei-radioaktiivista kaustista soodaa pääsi Calder-jokeen. Ympäristöasioista Isossa-Britanniassa vastaava elin British Environment Agency (EA) on arvioinut, että yli 1000 ankeriasta ja lisäksi 1000 lohen- ja meritaimenen poikasta sekä lukuisia muita kaloja kuoli vuodon seurauksena. Syynä vuotoon pidetään viallista venttiiliä Sellafieldin laitoksen varastointitiloissa. Tämänkaltaisia kalakuolemia on sattunut Sellafieldissa myös aiemmin. Huhtikuussa 1991 vesistöistä vastaava viranomainen National Rivers Authority syytti British Nuclear Fuels Ltd:ta (BNFL) happovuodosta Calder-jokeen, jossa kuoli yli 1500 kalaa, sekä polyelektrolyytin vuodosta läheiseen Black Beckiin, jossa kuoli yli 2000 kalaa. BNFL todettiin syylliseksi molempiin tekoihin ja sen maksettavaksi määrättiin 2000 Englannin punnan suuruinen sakko. Onko komissiolle ilmoitettu tästä hiljattain sattuneesta kalakuolemasta? Jos näin on, mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt ja/tai aikoo ryhtyä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1997) Komissio on nähnyt lehtiartikkelit British Nuclear Fuels Ltd:n (BNFL) Sellafieldin tehtaalla tapahtuneesta ei-radioaktiivisen kaustisen soodan vuodosta. Yritys tai Britannian viranomaiset eivät kuitenkaan ole velvollisia ilmoittamaan tällaisista tapauksista komissiolle. Komissio ei aio ryhtyä toimenpiteisiin asian suhteen. Tapauksen syiden tutkiminen ja laitteisiin tai menetelmiin mahdollisesti edellytettävät muutokset kuuluvat yksinomaan kansallisten viranomaisten toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2752/97 neuvostolle esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Veroton myynti Laivoilla ja lentokoneissa tapahtuva veroton myynti EU:n sisäisessä liikenteessä loppuu näillä näkymin v. 1999. Suomen oloissa tämä merkitsee sitä, että autolautat, jotka kulkevat joko Tallinnaan tai Ahvenanmaan kautta Ruotsiin, voivat säilyttää tämän etuutensa, mutta suoraan Ruotsiin liikennöivät lautat menettävät sen. Vaasasta ja Pietarsaaresta liikennöivät aluksen kuuluvat näihin menettäjiin. Myynnin loppuminen uhkaa lopettaa koko liikenteen kannattamattomana, mistä olisi korvaamatonta vahinkoa koko keskisen Suomen tieyhteyksille. Myös kilpailuolosuhteet vääristyisivät olennaisesti, mikä on vastoin EU:n perusperiaatteita. Tiedustelen, mitä neuvosto aikoo tehdä kilpailun vääristymisen estämiseksi, jäsenmaiden välisen liikenteen ylläpitämiseksi ja verottoman myynnin jatkamiseksi? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2666/97 ja E-2752/97 (7. marraskuuta 1997) Neuvosto toimittaa arvoisille parlamentin jäsenille kirjalliseen kysymykseen E-1515/97 annetun vastauksen. ((Ks. sivu 3. )).
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2833/97 komissiolle esittäjä(t): Nuala Ahern (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Ydinvoimalat Khmeinitski yksikkö 2 ja Rovno yksikkö 4 Ukrainassa (k2/r4) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ydinturvallisuustili Mikä kanta komissiolla on liittyen Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ydinturvallisuustiliin, jonka tarkoituksena on lisätä ydinreaktoreiden turvallisuutta idässä, päätöksestä saattaa ydinvoimalat päätökseen Ukrainassa, koska unioni suorittaa maksuja ydinturvallisuustilille? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (3. päivänä lokakuuta 1997) Ehdotettu kahden ydinreaktorin rakentaminen valmiiksi Ukrainassa (hanke R4K2) ei ole Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) ydinturvarahaston hanke. Ukraina on esittänyt EBRD:n tavanomaista lainaa koskevan hakemuksen kyseisen hankkeen rahoittamiseksi. Rahoitusta on suunniteltu myös Euratom-lainana vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3246/97 komissiolle esittäjä(t): Yves Verwaerde (PPE) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Tietoyhteiskunnan sosiaalisia ja yhteiskunnallisia näkökohtia käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä Voisiko komissio ilmoittaa tietoyhteiskunnan sosiaalisia ja yhteiskunnallisia näkökohtia käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän jäsenten kokoonpanon? Komission jäsenen Padraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.