ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0554/02 esittäjä(t): Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Kehitysmaille myönnettävät avustukset: SHARE Intia -ohjelma.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0009 - 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0554/02 esittäjä(t): Professor Sir Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (20. helmikuuta 2002) Aihe: Kehitysmaille myönnettävät avustukset: SHARE Intia -ohjelma Aikooko komissio edelleen keskittyä kehitysmaille suunnatuissa avunanto-ohjelmissaan elintarviketurvallisuuteen ja maaseudun kehittämiseen? Katsooko komissio, että mikrorahoitusohjelmien, jotka on tarkoitettu kaikkein köyhimpien auttamiseen, tulisi olla osa Euroopan unionin kehityssuunnitelmia? Onko komissio tietoinen siitä, että esimerkiksi SHARE Intia -ohjelma (Science Health Allied Research & Education) on erityisen vaikuttava esimerkki tehokkaasta toiminnasta köyhyyden vähentämiseksi? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2002) Maaseudun kehitys ja elintarviketurva ovat tärkeitä aloja kehitysmaille suunnatussa komission avustustoiminnassa. Alkujaan yhteistyössä Intian kanssa keskityttiin näihin kahteen asiaan. Viime vuosikymmenen aikana tuki sosiaalialalle, terveydenhuoltoon ja koulutukseen on kuitenkin noussut Intian kanssa käytävän yhteisön kehitysyhteistyön pääkohteeksi. Komissio on samaa mieltä, että mikrorahoitusohjelmilla ja yleisemmin rahoituspalvelujen kehittämisellä voidaan edistää huomattavasti köyhyyden vähentämistä. Tiedonannossaan Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikka(1) komissio asettaa etusijalle paikallisen kehityksen ja erityisesti mikroyritykset osana yksityisen sektorin kehittämistä. Mikroyritysten kehittymiselle suotuisten olosuhteiden luomiseksi tiedonannossa keskitytään erityisesti kahteen tuettavaan aiheeseen: liike-elämän palveluihin ja kestävään rahoitusjärjestelmään. Mikrorahoitusta koskevia toimia liittyy moniin yhteisön hankkeisiin Intiassa samoin kuin muilla maailman alueilla kuten Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Lisätietoja niistä periaatteista, jotka koskevat yhteisön tukea mikrorahoitustoimille, on saatavilla yhteisön julkaisusta Micro-finance Methodological considerations(2). Elintarviketurvan osalta Intiaa ei pidetä elintarviketurvaa koskevan budjettikohdan ensisijaisena edunsaajakohteena, sillä maa ei ole kohdannut vakavaa elintarvikepulaa moneen vuoteen vaan tuottaa elintarvikkeita jopa yli oman kulutuksensa. Tämän vuoksi tästä budjettikohdasta annetaan rahoitusta Intiassa vain satunnaisesti lähinnä EuronAid-yhdistyksen kautta joillekin harvoille paikallisille kansalaisjärjestöille. Ottaen huomioon, ettei Intia ole sopinut elintarviketurvaa koskevasta strategiasta komission kanssa, ja yhteisön toimien keskittämiseksi muille alueille, Intiassa toteutettavien hankkeiden rahoittaminen kyseisestä budjettikohdasta lopetetaan. Komissio ei ole koskaan rahoittanut SHARE-hankkeita eikä voi näin ollen kommentoida kyseisen järjestön toiminnan tehokkuutta. (1) KOM(2000) 212 lopullinen. (2) ISDN 92-828-8998-1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0979/02 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Petostentorjuntavirasto OLAFin virkamiesten työmatkat.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0033 - 0033



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0979/02 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle (12. huhtikuuta 2002) Aihe: Petostentorjuntavirasto OLAFin virkamiesten työmatkat Voiko komissio toimittaa minulle tilaston, josta käy ilmi, kuinka monena päivänä kukin OLAFin virkamiehistä on ollut työmatkalla 1. tammikuuta 2001 alkaen? Voiko komissio toimittaa minulle myös luettelon kaikista EU:n ulkopuolelle suuntautuneista työmatkoista sekä tiedot matkan kestosta, tarkoituksesta ja aiheutuneista kuluista? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (2. heinäkuuta 2002) Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25. päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999(1) ja 25. päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999(2) 12 artiklan 3 kohdassa säädetään, että OLAFin johtaja toimittaa säännöllisesti kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viraston tutkimusten tuloksista ottaen huomioon tutkimusten luottamuksellisuuden ja kunnioittaen asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia sekä noudattaen tarvittaessa oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä. Arvoisa parlamentin jäsen on pyytänyt tilastoa, josta käy ilmi, kuinka monena päivänä kukin OLAFin virkamiehistä on ollut virkamatkalla 1. tammikuuta 2001 alkaen. Komissio ei voi antaa tällaisia tietoja, sillä ne saattaisivat vaarantaa meneillään olevat tutkimukset tai rajoittaa sellaisten taloudellisten toimijoiden ja/tai yksilöiden oikeuksia, joita on tutkittu tai joita tutkitaan sääntöjenvastaisuuksien toteamiseksi. Samasta syystä komissio ei voi myöskään toimittaa luetteloa kaikista EU:n ulkopuolelle suuntautuneista virkamatkoista eikä tietoja matkojen kestosta, tarkoituksesta tai aiheutuneista kuluista, kuten arvoisa parlamentin jäsen on pyytänyt. Komissio voi kuitenkin tiedottaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että OLAFin virkamiehet ovat olleet yhteensä 2 244,50 päivää virkamatkoilla vuoden 2001 aikana ja että näiden virkamatkojen kokonaiskustannukset olivat 743 690,84 euroa. Näin ollen jokainen OLAFin virkamies oli vuoden 2001 aikana virkamatkalla keskimäärin 15 päivää. Tähän määrään sisältyvät myös EU:n ulkopuolelle suuntautuneet virkamatkat. (1) EYVL L 136, 31.5.1999. (2) EYVL L 136, 31.5.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1031/02 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) neuvostolle. Ihmisoikeudet.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0031 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1031/02 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) neuvostolle (15. huhtikuuta 2002) Aihe: Ihmisoikeudet Koska EU:n ja sen Välimeren-kumppanuusvaltioiden välisen yhteistyön uusista kehyksistä puuttuu erityinen ihmisoikeusmekanismi ja koska yhteistyön on määrä perustua ihmisoikeuksiin, voiko neuvosto kertoa, miten se aikoo käsitellä ihmisoikeuskysymyksiä yleensä ja erityisesti Algeriassa? Vastaus (5. marraskuuta 2002) Neuvosto ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että EuroVälimeri-kumppanuuden puitteissa käsitellään ihmisoikeuskysymyksiä Barcelonan prosessin seurannasta vastaavien korkeiden virkamiesten kokouksissa kansallisten ja alueellisten esitysten muodossa. Korkeat virkamiehet neuvottelevat asiaankuuluvien kansainvälisten yleissopimusten täytäntöönpanosta. Valenciassa 23. huhtikuuta hyväksyttyyn toimintasuunnitelmaan kuuluu vuoropuhelun jatkaminen, ja siinä pyydetään, että korkeat virkamiehet tutkisivat keinoja vuoropuhelun jäsentelyn parantamiseksi ja sen syventämiseksi tavoitteenaan vuoropuhelun tehostaminen kumppanuuden puitteissa. Välimeren maiden kanssa etenkin EuroVälimeri-assosiaatiosopimuksilla solmituissa kahdenvälisissä suhteissa neuvosto käsittelee säännöllisesti näitä kysymyksiä koskevia periaatteita ja tarvittaessa myös yksittäisiä tapauksia. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on näiden sopimusten keskeinen tekijä, joka vaikuttaa osapuolten sisä- ja ulkopolitiikkaan. Lisäksi sopimuksilla vakiinnutetaan yhteisiä etuja koskeva säännöllinen poliittinen vuoropuhelu eri tasoilla. Assosiaatiosopimus Algerian kanssa allekirjoitettiin Valenciassa 22. huhtikuuta 2002, ja se tulee voimaan sen jälkeen kun Euroopan parlamentin puoltava lausunto on saatu ja jäsenvaltioiden parlamentit ovat sen ratifioineet. Tänä aikana neuvosto jatkaa kolme vuotta sitten Algerian kanssa aloitettua ministeritason poliittista vuoropuhelua. Troikan edustama neuvosto käsittelee säännöllisesti näissä puitteissa ihmisoikeuskysymyksiä Algerian viranomaisten kanssa ja vaatii painokkaasti kaikenlaisen löyhtymisen ja väärinkäytösten välttämistä, myös terrorismin torjunnassa. Neuvosto on ilmoittanut useaan otteeseen olevansa huolestunut raporteista, joissa kerrotaan mielivaltaisista pidätyksistä, vangitsemisista ilman oikeudenkäyntiä, kidutuksista ja kadonneiden henkilöiden kohtalosta. EU pyysi Brysselissä 5. joulukuuta 2001 pidetyssä kokouksessa, jossa poliittista vuoropuhelua käytiin, Algeriaa toimittamaan tietoja useiden kadonneiden henkilöiden kohtalosta ja kehotti sitä toimimaan yhteistyössä YK:n ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa ihmisoikeuksien alalla. Alger'ssa järjestettiin samanlainen tapaaminen 5. kesäkuuta, jolloin Algerian viranomaisten kanssa voitiin jälleen keskustella näistä asioista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2290/02 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) neuvostolle. Turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteet Yhdistyneessä kuningaskunnassa.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0149 - 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2290/02 esittäjä(t): Elizabeth Lynne (ELDR) neuvostolle (25. heinäkuuta 2002) Aihe: Turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteet Yhdistyneessä kuningaskunnassa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus suunnittelee 750-paikkaisen vastaanottokeskuksen rakentamista Throckmortoniin. Kyseessä on vanha lentokenttä, jota on käytetty eläinten hävittämiseen polttamalla suu- ja sorkkatautiepidemian aikana. Se sijaitsee lähellä pientä 160 asukkaan kylää, ja koko ympäröivällä alueella on vain 2 593 asukasta. Katsooko neuvosto, että suunnitelma on riittävän kattava, jotta turvapaikanhakijat saavat kaikki heille kuuluvat etuudet, joista määrätään tulevassa direktiivissä turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista? Katsooko neuvosto, että kyseinen sijoituspaikka on asianmukainen, jotta varmistetaan paikallisyhteisöjen ja vastaanottokeskusten suhteiden säilyminen ongelmattomina (johdanto-osan 14 kappale), alaikäisten pääsy koulujärjestelmän piiriin tasavertaisin ehdoin vastaanottavan maan kansalaisten kanssa (10 artiklan 1 kohta) ja mahdollisuus olla yhteydessä sukulaisiin ja oikeudellisiin avustajiin (14 artiklan 2 kohta)? Katsooko neuvosto, että jäsenvaltioiden ei pitäisi harjoittaa itsenäistä turvapaikkapolitiikkaa, joka on ristiriidassa Euroopan unionin tulevien toimintalinjojen ja lainsäädännön kanssa? Vastaus (16.19. joulukuuta 2002) Neuvostolla ei ole tietoja arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemasta vastaanottokeskuksen rakentamisprojektista. Mitä tulee ehdotukseen neuvoston direktiiviksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista, arvoisalle parlamentin jäsenelle muistutetaan, että EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan mukaisesti komission tehtävänä on huolehtia direktiivin antamisen jälkeen siitä, että direktiivin säännöksiä noudatetaan jäsenvaltioissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1012/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Valmistelukunnan rahoitusta koskeva kysymys ja vastauksen viipyminen.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1012/02 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (4. huhtikuuta 2002) Aihe: Valmistelukunnan rahoitusta koskeva kysymys ja vastauksen viipyminen Olen esittänyt komissiolle Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan rahoituksesta kysymyksen (kirjallinen kysymys E-0337/02), johon ei ole vastattu määräysten mukaisessa kuuden viikon määräajassa. Eikö kyseisiin määräyksiin tulisi kiinnittää huomiota, kun otetaan huomioon komission vastuunalaisuuden merkitys? Tästä syystä kysyn uudelleen: miten suurta päivärahaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan jäsenille maksetaan. Millä perusteella päivärahan suuruus määräytyy ja kuka sen määrittää? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2002) Komissio vastasi arvoisan parlamentin jäsenen(1) esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0337/02 myöhässä, koska se katsoi riittäväksi laatia yhteisen vastauksen tähän kysymykseen sekä Salvador Garriga Polledon(2) kirjalliseen kysymykseen E-0139/02 ja Jonas Sjöstedtin(3) kirjalliseen kysymykseen E-0419/02. Lisäksi vastauksessa piti ottaa huomioon toimielinten välillä 28. helmikuuta 2002 tehty sopimus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan rahoittamisesta ja sen jälkeisistä menettelyllisistä muutoksista. Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteeri toimitti 13. maaliskuuta 2002 päivätyssä kirjeessään valmistelukunnan talousarvioesityksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. Komissio hyväksyi esityksen 3. huhtikuuta 2002, ja parlamentti äänesti sen hyväksymisen puolesta 10. huhtikuuta 2002. Jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät valmistelukunnan vuoden 2002 talousarvion 18. huhtikuuta 2002. Komission käsitys on, että valmistelukunnan talousarvioon ei sisälly päivärahoja muille kuin valmistelukunnan puheenjohtajistolle. Valmistelukunnan talousarvion laatii ja esittää valmistelukunnan pääsihteeri, joten hän voi vastata päivärahakysymykseen tyhjentävästi tai antaa siitä lisätietoja, jos kysyjä niin haluaa. (1) EYVL C 28 E, 6.2.2003, s. 15. (2) EYVL C 28 E, 6.2.2003, s. 15. (3) EYVL C 28 E, 6.2.2003, s. 15.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3138/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Leader+ -yhteisöaloitteen täytäntöönpano Kreikassa.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0220 - 0221



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3138/02 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (4. marraskuuta 2002) Aihe: Leader+ -yhteisöaloitteen täytäntöönpano Kreikassa Kathimerini-sanomalehdessä julkaistuissa artikkeleissa mainitaan, että Kozanin kehittämisyhdistys, joka edellisellä ohjelmakaudella oli vastuussa Leader-yhteisöaloitteen kreikkalaisesta verkostosta, on lähettänyt Leader+ -ohjelmaa vuosina 20002006 täytäntöönpaneville kehittämisyhdistyksille kirjeen, jossa se pyysi niitä sisällyttämään ohjelmiinsa toiminnan metsästysseurojen hyväksi. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on: - eläimistön kehittäminen maan valituilla alueilla, - toimien toteuttaminen sellaisilla alueilla, joilla metsästystä ei ole kielletty, - kyseisten metsäalueiden yhdennettyjen hallintosuunnitelmien laatiminen, - erityisten riistaeläinten lisääntymisalueiden perustaminen ja pyydetyn riistan kirjaaminen, kirjaajina metsästysseurat(!), - koulutusjaksot henkilöstön taitojen parantamiseksi. Tavoitteena on tiedottaa metsästäjille ekologiasta, lajien biologiasta, ekosysteemien hallinnosta, aseiden käytöstä jne. Ehdotuksen on toimittanut Kreikan metsästysliitto puheenjohtajansa allekirjoittamana. Kyseinen puheenjohtaja on samalla yhteisön kolmannen tukikehyksen hallintoviraston pääjohtaja Kreikassa. Ehdotuksessa pyydetään 175 000 euroa hallintosuunnitelmien laatimiseen ja 200 000 euroa kunkin Leader+ -paikallisohjelman koulutustoimiin. Edellä kuvattu sponsorointi olisi alhaalta ylöspäin -lähestymistavan kiertämistä, vaikka tämä on paikallisohjelmien laadinnassa pakollisesti noudatettava menettely (komission huhtikuussa 2000 antama tiedonanto Leader+ -yhteisöaloitteesta), ja metsästäjille annettaisiin oikeus laatia metsäalueiden hallintosuunnitelmia, joita rahoitettaisiin vuosille 20002006 laaditusta maaseudun kehittämisohjelmasta. Voisiko komissio kertoa, mihin konkreettisiin toimiin se aikoo ryhtyä, jotta Leader+ -yhteisöaloitetta toteutettaisiin esteettömästi ja ilman luvattomia väliintuloja? Mitä komissio aikoo tehdä, jottei EU rahoittaisi kahteen kertaan samoja toimia (metsien hallintosuunnitelmia, seminaareja jne.) samasta rakennerahastosta, vieläpä niin, että Leader+ -yhteisöaloitteen kautta rahoitettaisiin tahoja, joilla ei ole alan toimivaltuuksia (Kreikan metsästysliitto ja metsästysseurat)? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 2002) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0532/02 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Vietnamin alueluovutus Kiinalle.



Virallinen lehti nro 092 E , 17/04/2003 s. 0014 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0532/02 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (25. helmikuuta 2002) Aihe: Vietnamin alueluovutus Kiinalle Voiko komissio vahvistaa, että Vietnamin hallitus on luovuttanut Kiinalle noin 800 neliökilometrin alueen Vietnamin ja Kiinan kommunististen puolueiden välisten salassapidettyjen neuvottelujen tuloksena? Onko komissio tietoinen, mikä on tämän alueluovutuksen tausta ja kuinka monen Vietnamin kansalaisen täytyy muuttaa asuinpaikkaa tai kansalaisuutta? Onko kyse laillisesta ja kansanedustuslaitoksien vahvistamasta, vai salaisesta ja siten laittomasta, luovutuksesta? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2002) Kuten asianomaiset osapuolet ovat ilmoittaneet, Kiinan ja Vietnamin hallitukset allekirjoittivat Hanoissa 30. joulukuuta 1999 Kiinan kansantasavallan ja Vietnamin sosialistisen tasavallan välistä maarajaa koskevan sopimuksen. Kiinan kansankongressin pysyvä komitea ratifioi sopimuksen 29. huhtikuuta 2000, ja Vietnamin kansallinen edustajakokous ratifioi sen seitsemännessä istunnossaan 9. kesäkuuta 2000. Maat vaihtoivat ratifiointiasiakirjoja Beijingissä 6. heinäkuuta 2000, jolloin sopimus tuli voimaan. Rajojen tarkistus näyttää koskevan useiden satojen neliökilometrien aluetta Ha Giangin ja Lang Sonin provinsseissa, mutta yksityiskohtia ei ole vielä julkistettu. Näillä syrjäisillä alueilla väestö puhuu sekä vietnamin että kiinan kieltä. Tähän mennessä saatujen tietojen mukaan väestö asuu edelleen kylissään eikä pakkosiirtoja ole suunnitteilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1139/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle. EU:n toimet Israelin palestiinalaisalueilla toteuttaman jatkuvan miehityksen, tuhoamisen ja väestön karkottamisen tehokkaaksi torjumiseksi.



Virallinen lehti nro 052 E , 06/03/2003 s. 0039 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1139/02 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle (22. huhtikuuta 2002) Aihe: EU:n toimet Israelin palestiinalaisalueilla toteuttaman jatkuvan miehityksen, tuhoamisen ja väestön karkottamisen tehokkaaksi torjumiseksi 1. Mitä seurauksia Israelin pääministeri Sharonin aikana muuttuneen politiikan jatkumisella ja sillä, että Israel edelleen kieltäytyy noudattamasta YK:n päätöslauselmia 181, 194, 242/338 ja 1397 tulisi olla EU:n ja Israelin väliselle assosiaatiosopimukselle, kun otetaan myös huomioon kyseisen sopimuksen 2 artikla, jossa käsitellään ihmisoikeuksien rikkomuksia ja niihin liittyviä mahdollisia seuraamuksia? 2. Mitä seurauksia Israelin muuttuneella politiikalla pitäisi olla sille, millä tasolla EU:n jäsenvaltiot pitävät yllä diplomaattisia suhteita Israeliin? 3. Mitä seurauksia Israelin muuttuneella politiikalla pitäisi olla Israelin puolustusteollisuuden tuottamien aseiden ostamisen kannalta ja aseiden myymiselle EU:n jäsenvaltioista Israeliin? 4. Mitä seurauksia Israelin muuttuneella politiikalla pitäisi olla niiden henkilöiden tuomitsemiselle kansainvälisissä tuomioistuimissa, jotka näyttävät syyllistyneen sotarikoksiin miehitetyillä alueilla? 5. Miten korvataan ne Israelin hallituksen käskystä tuhotut hankkeet, joilla pyrittiin saamaan aikaan parannuksia palestiinalaisalueilla ja jotka rahoitettiin joko kokonaan tai osittain EU:n tai sen yksittäisten jäsenvaltioiden myöntämillä tuilla? 6. Jos muut painostuskeinot eivät tuota tulosta, mitä seurauksia tällä pitäisi olla Israelin liikenneyhteyksien kannalta, erityisesti mitä tulee El Al -lentoyhtiön laskeutumislupiin EU:n eri lentokentille, eri lentoyhtiöiden lentoihin EU:sta Israelin lentokentille, eli Lodiin (Ben Gurion) reittiliikenteen osalta ja Eilatiin tilauslentojen osalta, Poseidon Lines ja Salamis Lines -varustamojen säännölliseen laivaliikenteeseen Kreikan Piraeuksen satamasta Rodoksen ja Limassolin kautta Israelin Haifaan ja israelilaisen ZIM-varustamon alusten sallimiseen EU:n satamiin? Vastaus (5. marraskuuta 2002) Neuvosto muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä kannastaan, jonka se omaksui unionin valmistellessa marraskuussa 2001 pidettyä EUIsrael-assosiaationeuvoston kokousta. Neuvosto täsmentää, että aseiden myynnissä Israeliin noudatetaan jatkossakin aseiden vientiä koskevia EU:n käytännesääntöjä. Kuten neuvosto on maininnut vastauksissaan eräiden muiden parlamentin jäsenten esittämiin kysymyksiin, se varaa itselleen oikeuden vaatia korvauksia asianmukaisilla forumeilla EU:n kokonaan tai osittain rahoittamalle infrastruktuurille aiheutetuista vahingoista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2480/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Lypsykarjalle annettavat kasvuhormonit.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0246 - 0246



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2480/02 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (6. syyskuuta 2002) Aihe: Lypsykarjalle annettavat kasvuhormonit Milloin EU:n nykyinen kasvuhormonien käyttöä lypsykarjassa koskeva kielto menee umpeen? Aikooko komissio jatkaa kiellon voimassaoloa? Mikä on Yhdysvaltain hallinnon ja Maailman kauppajärjestön tämänhetkinen kanta tähän kysymykseen? Voisiko komissio esittää virallisesti uudelleen ne syyt, joilla se perustelee kantansa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 2002) Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä viitattaneen aiempaan kehotukseen keskeyttää naudan somatropiinin (BST) käyttö. Tämä korvattiin aineen virallisella käyttökiellolla naudan somatropiinin (BST) markkinoille saattamisesta ja antamisesta sekä päätöksen 90/218/ETY kumoamisesta 17. joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/879/EY(1) säännösten nojalla. Tässä päätöksessä asetetulla BST:n käyttökiellolla ei ole aikarajaa. Päätöstä 1999/879/EY ei sovelleta yhteisön ulkopuolisista maista tuotaviin elintarvikkeisiin ja eläimiin. Näin ollen Yhdysvallat eivätkä muutkaan Maailman kauppajärjestön jäsenet ole ottaneet asiaa esiin. Komission ja neuvoston tavoitteena oli päätöstä 1999/879/EY tehtäessä eläinten terveyden ja hyvinvoinnin suojelu eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean 10. maaliskuuta 1999 antaman lausunnon seurauksena. Komitea tuli siihen tulokseen, että BST:tä ei pitäisi antaa lypsylehmille, koska se lisää kliinisen utaretulehduksen riskiä ja tämän tulehduksen hoidon kestoa sekä lisää raajojen sairauksia. Lisäksi se voi aiheuttaa vakavia reaktioita pistoskohdassa ja vaikuttaa haitallisesti lisääntymiseen. Nämä vaikutukset, joista jotkin ovat sekä tuskallisia että vammauttavia, heikentävät eläinten hyvinvointia ja lisäävät eläinten sairastuvuutta. Komissio ei suunnittele päätöksen tarkistamista. (1) EYVL L 331, 23.12.1999.