ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1584/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Teollinen kalastus.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1584/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Teollinen kalastus Katsooko komissio, että Pohjanmeren kalastuskiintiöitä pitäisi pienentää ympäristösyiden ja ekologisten syiden perusteella, koska teollinen kalastus on lisääntynyt räjähdysmäisesti? Tanska esimerkiksi lisäsi kalajauhon tuotantoaan vuoden 1986 16 000 tonnista vuoden 1994 320 000 tonniin. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. lokakuuta 1999) Komission mielestä teollinen kalastus ei ole lisääntynyt räjähdysmäisesti vuosina 19861994. Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) toimittamien lukujen perusteella kalastus on kehittynyt suhteellisen tasaisesti, ja siihen vaikuttavat ainoastaan kalakantojen luonnolliset vaihtelut. Yhteisen kalastuspolitiikan käyttöönoton jälkeen yhteisön alusten teollista kalastusta Koillis-Atlantilla on säädelty hoitosäännöksillä. Näihin säännöksiin sisältyy nykyisin saaliiden määrän rajoittaminen suurimman sallitun saaliin määrillä (TAC), ja rajoitukset koskevat kaikkia teolliseen tuotantoon pyydystettäviä kalalajeja. Neuvosto asettaa vuosittain määrät suurimmille sallituille saaliille komission ehdotuksen perusteella, ja ehdotus puolestaan perustuu tuoreimmille asianmukaisille tieteellisille suosituksille. Tieteellisissä suosituksissa otetaan huomioon ympäristöön liittyvät ja ekologiset näkökohdat. Jos suurimman sallitun saaliin määriä on tieteellisten suositusten perusteella vähennettävä kestävän kalastustoiminnan varmistamiseksi, komissio tekee ehdotuksen neuvoston asetukseksi suurimman sallitun saaliin määrien ja kiintiöiden mukauttamiseksi suosituksiin. Samalla komissio arvioi myös tarvetta muihin hoitotoimenpiteisiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2067/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Kalastuskieltoa ajoverkoilla koskevan asetuksen noudattaminen.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0082 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2067/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Kalastuskieltoa ajoverkoilla koskevan asetuksen noudattaminen Komission jäsen Fischler ilmoitti 8. lokakuuta 1999 toimittamassaan vastauksessa kahteen aiempaan kysymykseeni (P-1537/99 ja E-1561/99)(1), joilla pyrittiin seuraamaan kalastuskieltoa ajoverkoilla koskevan asetuksen (EY) N:o 1239/98(2) noudattamista, että jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella sääntöä, jonka mukaan vuonna 1998 kalastus sallitaan vain 60 prosentille kauden 19951997 luvan saaneiden alusten määrästä, noudatetaan. Tiedot tämänkaltaisia pyyntimenetelmiä luvallisesti käyttävien alusten määrästä, jotka sisältyvät myös vastaukseen, ovat seuraavat: 43 ranskalaista, 18 irlantilaista, ja 6 brittiläistä alusta vuonna 1998 ja 41 ranskalaista, 18 irlantilaista ja 6 brittiläistä alusta vuonna 1999. Irlantia lukuunottamatta luvan saaneiden alusten määrä on yli 60 prosenttia enemmän kuin viitejaksolla. Miten komissio voi siis väittää, että suunnitelmaa ajoverkkokalastuksesta luopumisesta noudatetaan, jos sen itsensä toimittamat tiedot osoittavat, että näin ei ole. Entä mihin välittömiin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä muuttaakseen tilanteen ja varmistaakseen kyseisten sääntöjen noudattamisen? (1) EYVL C 170 E, 20.6.2000. (2) EYVL L 171, 17.6.1998, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1999) Tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 894/97 muuttamisesta 8 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1239/98(1) 11a artiklan 3 kohdassa säädetään, että niiden alusten enimmäismäärä, joille jäsenvaltio saa myöntää luvan pitää yhtä tai useampaa ajoverkkoa tai harjoittaa niillä kalastustoimintaa, ei saa olla suurempi kuin 60 prosenttia niiden alusten määrästä, jotka kaudella 19951997 käyttivät yhtä tai useampaa ajoverkkoa. Vuosiksi 1998 ja 1999 luvan saaneiden alusten nimiluettelot, jotka on toimitettu komissiolle, on tarkastettu yhtä tai useampaa ajoverkkoa käyttäneitä aluksia koskevien tietojen osalta, vaikka kyseessä olisi ollut vain yksi pyyntikerta, jokaisena mainittuun kauteen kuuluvana vuonna. Tämän tarkastuksen mukaan mainittua säännöstä on noudatettu. Sen vuoksi ja kaikkien komission käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voida tehdä päinvastaisia johtopäätöksiä. Komissio laatii parhaillaan kertomusta ajoverkkojen käyttöä Koillis-Atlantilla ja Välimerellä koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamisesta yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93(2) 29 artiklan mukaisesti tehtyjen tarkastusten ja kyseisten jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. Kertomus toimitetaan parlamentin kalatalousvaliokunnan jäsenille heti kun se on saatu päätökseen. (1) EYVL L 171, 17.6.1998. (2) EYVL L 261, 20.10.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2117/99

esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle

(22. marraskuuta 1999)

Aihe: Lennonjohto

Mikä on Euroopan komission kanta siihen, kuinka Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitukset toteuttavat valtion omistamien lennonjohtopalvelujen vapauttamista ja yksityistämistä?

Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2106/99, E-2107/99, E-2108/99, E-2109/99, E-2110/99, E-2111/99, E-2112/99, E-2113/99, E-2114/99, E-2115/99, E-2116/99 ja E-2117/99

(20. joulukuuta 1999)

Komissio on laatinut tiedonannon(1), jossa käsitellään lentoliikennettä koskevien myöhästymisten tämänhetkistä tilaa sekä uusia toimia, joilla luotaisiin yhteisölle sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan edellyttämä ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Useimpiin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin löytyy vastaus tästä asiakirjasta, joka hyväksyttiin 1. joulukuuta 1999 ja joka annettiin tiedoksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille.

Laatiessaan kyseistä tiedonantoa komissio teki läheistä yhteistyötä asianomaisten osapuolten kanssa, erityisesti ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, työntekijöiden sekä lentoliikennepalveluiden tarjoajien kanssa näitä edustavien järjestöjen kautta. Komissio kuuli myös kaikkien jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisia erilaisten tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osalta.

Lentoliikenteen myöhästymisten vähentäminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja niiden välisen yhteensovittamisesta vastaavan järjestön Eurocontrolin tehtävä. Tässä yhteydessä asiantuntijoiden tehtävä on määritellä ja toteuttaa toiminnalliset menettelyt ja tekniset parannukset. Yhteisön varsinainen tehtävä on luoda organisatorinen kehys kansallisella ja eurooppalaisella tasolla taatakseen, että ratkaisut hyväksytään yleisesti ja että ne pannaan täytäntöön koordinoidulla ja yhdenmukaisella tavalla. Tästä syystä yhteisö päätti vuonna 1998 liittyä Eurocontrol-järjestöön, jotta se voisi harjoittaa tätä järjestöä koskevaa poliittista valvontaa. Tätä asiaa koskevat neuvottelut on saatu lähes päätökseen, mutta ratifiointi saattaa kestää useamman vuoden. Komissio aikoo sen vuoksi pyytää, että yhteisön jäsenyys toteutuisi nopeasti.

ATM 2000 -strategia on Eurocontrolin laatima asiakirja ja Eurocontrol on vastuussa strategiaan sisältyvien ehdotusten hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta. Komissio sekä ilmatilan käyttäjät, jäsenvaltiot ja kansainväliset järjestöt ovat osallistuneet tämän asiakirjan laatimiseen. Komissio tukee strategian yleistavoitteita ja strategisia periaatteita. Se haluaisi kuitenkin tietää, pitäisikö vielä tehdä jotakin sellaisen kypsän, luotettavan ja selkeän suunnitelman kehittämiseksi, jossa tarkasteltaisi vuoteen 2015 mennessä tapahtuvan liikenteen arvioidun kaksinkertaistumisen kannalta välttämättömän teknologian kehittämistä.

(1) KOM(1999) 614.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2270/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Otsonipitoisuuksien kasvaminen Kreikassa ja muissa Välimeren maissa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0135 - 0136



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2270/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Otsonipitoisuuksien kasvaminen Kreikassa ja muissa Välimeren maissa Euroopan komission otsonista teettämän tutkimuksen mukaan Kreikassa havaittiin viime vuonna erittäin suuria otsonipitoisuuksia sekä määrällisesti että pitkällä aikavälillä. Komission ehdotukset tähtäävät otsonille altistumisen vähentämiseen 70 prosentilla vuoteen 1990 verrattuna, mutta EU:n eteläiset jäsenvaltiot katsovat, että ehdotuksissa ei ole otettu huomioon ongelmaa pahentavia maantieteellisiä ja ilmastollisia erityisolosuhteita (kuumuus, aurinko, kosteus), ja väittävät, että kustannukset ovat epäsuhtaiset saatavaan hyötyyn nähden. Kun otetaan huomioon, että tarvittavat toimet ovat välttämättömiä saastumisen vähentämiseksi, kysyn komissiolta, mitä mahdollisia aloitteita voidaan yhteisrahoittaa tämän ongelman ratkaisemiseksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Valmistellessaan ehdotusta direktiiviksi kansallisista päästörajoista(1) komissio teki laajan analyysin alailmakehän otsonin (ja happamoitumisen) torjumista koskevan strategiansa hyödyistä ja kustannuksista. Tähän analyysiin kuuluvissa mallisimulaatioissa otettiin täysin huomioon otsonin muodostumiseen erityisesti eteläisessä Euroopassa vaikuttavat luonnolliset tekijät sekä tarvittavien päästöjenvalvontatoimenpiteiden maakohtaiset kustannukset. Ehdotuksen kustannus-hyötyanalyysi osoitti, että hyödyt olivat kustannuksia suuremmat kaikissa jäsenvaltioissa, myös Kreikassa. Kreikan osalta hyödyt ovat vieläkin suuremmat kustannuksiin verrattuina, jos otetaan huomioon Kreikan kustannussäästöt, jotka johtuvat sen naapureina olevien yhteisön ulkopuolisten maiden päästöjen lisävähennyksistä, joista määrätään valtiosta toiseen tapahtuvasta ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisesta tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimuksen äskettäin allekirjoitetussa pöytäkirjassa. Ateenan tilanteesta tehdyn tapaustutkimuksen tulokset osoittavat, että päästörajojen soveltaminen vähentäisi alueen erityisistä ilmasto-oloista huolimatta otsonipitoisuuksia selvästi vuoteen 2010 mennessä. Jos lisäksi toteutetaan paikallisen tason toimenpiteitä, otsonipitoisuuksia on mahdollista vähentää vielä enemmän. Yhteisön rakennerahastojen alueellisista ohjelmista voidaan antaa rahoitustukea päästöjen valvontatoimenpiteisiin. Tällaisten toimenpiteiden rahoittamisesta on ollut esimerkkejä Kreikassa. Komissio neuvottelee parhaillaan uudesta Kreikkaa koskevasta yhteisön tukikehyksestä, jossa voidaan harkita rahoitusta ilman saastumisen valvontatoimenpiteille. (1) KOM(1999) 125 lopullinen, täydennetty asiakirjalla SEC(1999) 2004.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2283/99 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle. Markkinointimenetelmät.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0139 - 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2283/99 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Markkinointimenetelmät Kun otetaan huomioon neuvoston 18. kesäkuuta 1992 antama päätöslauselma yhteisön alueella toimivien yritysten valmistamien äidinmaitovastikkeiden markkinoinnista kolmansissa maissa(1) ja etenkin päätöslauselman 2 ja 5 kohdat, voiko komissio selvittää, ovatko sen edustustot vastaanottaneet päätöslauselman täytäntöönpanoa koskevia valituksia paikallisilta tai kansallisilta viranomaisilta tai kansalaisjärjestöiltä? (1) EYVL C 172, 8.7.1992, s. 1. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Yhteisöön sijoittautuneiden valmistajien kolmansissa maissa harjoittamasta äidinmaidonvastikkeiden markkinoinnista 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston päätöslauselman(1) mukaan yhteisö edistää äidinmaidonvastikkeiden asianmukaisten markkinointikäytäntöjen soveltamista kolmansissa maissa. Kyseisen päätöslauselman 2 kohdan mukaisesti komissio on antanut yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitseville lähetystöilleen ohjeet toimia yhteyspisteenä toimivaltaisille viranomaisille ja ottaa vastaan yhteisöön sijoittautuneiden valmistajien markkinointikäytäntöjä koskevat mahdolliset valitukset tai kritiikki. Komission lähetystöt eivät ole tähän mennessä saaneet yhtään tämän päätöslauselman perusteella tehtyä valitusta kolmansien maiden toimivaltaisilta viranomaisilta. Yhdessä tapauksessa lähetystö on vastaanottanut kolmannen maan kuluttajajärjestön esittämää kritiikkiä. (1) EYVL C 172, 8.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1908/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva neljäs keskipitkän aikavälin toimintaohjelma (1996‐2000).



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0121 - 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1908/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva neljäs keskipitkän aikavälin toimintaohjelma (19962000) Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille oppilaitoksille, yhtiöille, osuuskunnille tai yksityishenkilöille on myönnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja vielä toteuttamattomat maksut) miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta neljännestä keskipitkän aikavälin toimintaohjelmasta (ohjelmalle varatut yhteisön varat jaksolle 1.1.1996 31.12.2000 ovat 30 miljoonaa ecua)? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1999) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kyseiset tiedot löytyvät vuosina 1996, 1997 ja 1998 rahoitettuja hankkeita koskevista luetteloista ja vuotta 1999 koskevasta tiivistelmäluettelosta. Komissio toimittaa niistä kopiot suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Ohjelmaan kuuluville toimille myönnettiin vuonna 1996 rahoitusta 4 098 268 euroa. Vuonna 1997 määrä nousi 4 927 598 euroon ja vuonna 1998 puolestaan 5 290 358 euroon. Vuonna 1999 hankkeiden rahoitukseen on varattu 6 468 272 euroa. Edellä mainituissa asiakirjoissa on mainittu yksityiskohtaisesti kullekin hankkeelle vuosittain myönnetyt tuet. Hankkeiden lisäksi komissio on rahoittanut myös muita toimia neljännen toimintaohjelman yhteydessä. Komissio on mm. varannut miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia käsittelevän vuotuisen raportin laatimiseen seuraavat määrät: 614 232 euroa (1996), 558 197 euroa (1997) ja 598 788 euroa (1998). Tutkimuksiin komission myönsi varoja seuraavasti: 902 014 euroa (1996), 515 910 euroa (1997) ja 196 419 (1998). Komissio valvoo jatkuvasti tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan toimintaohjelman yhteydessä maksettujen tukien käyttöä. Jokaisesta hankkeesta on esitettävä väli- ja loppuraportti ennen sille myönnettyjen tukien maksamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2029/99 esittäjä(t): Béatrice Patrie (PSE) komissiolle. Kouluissa jaettavalle maidolle myönnetyt yhteisön tuet.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2029/99 esittäjä(t): Béatrice Patrie (PSE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Kouluissa jaettavalle maidolle myönnetyt yhteisön tuet Lehdistö ja eri yhdistykset ovat kiinnittäneet huomiota yhteisön koulumaitoa varten myöntämien tukien nykyisiin ja tuleviin leikkauksiin komission tekemän päätöksen jälkeen. Lasten ravitsemuksesta vastaavat asiantuntijat katsovat, että maito on erittäin tärkeä ravintoaine lasten kasvun kannalta ja että koulumaidon myötä vielä tänä päivänä on mahdollista auttaa sellaisia väestöryhmiä, joiden ravinto ei ole riittävän monipuolista ja tasapainoista. Komission suunnitelmat, jotka ovat huolestuttavia niin maatalouden kuin kansanterveyden kannalta, herättävät seuraavia kysymyksiä: 1. Maatalousneuvoston 14.15. kesäkuuta 1999 pidetyssä kokouksessa katsottiin, että maidon kulutusta, etenkin lasten ja nuorten maidon kulutusta, olisi edistettävä sen korkean ravintopitoisuuden vuoksi. Miksi komissio on jäsenvaltioiden yleisen mielipiteen vastaisesti tehnyt päätöksen, jonka myötä koulumaidon asema vaarantuu? 2. Kuinka komissio voi tiukan budjettikehyksen perusteella vaarantaa Euroopan lasten terveyden nyt kun Amsterdamin sopimuksen myötä kansanterveyspolitiikka sisällytettiin yhteisön yleisiin politiikkoihin ja kun otetaan huomioon, että koulumaito on tärkeä ravinnonlähde lapsille? 3. Rahoituksen kannalta ja yleisen talousarvion käytettävissä olevia määrärahoja ajatellen, tiedustelisin, millaisiin kustannustehokkaisiin toimiin voitaisiin ryhtyä maidon kulutuksen lisäämiseksi? Olisiko tässä yhteydessä mahdollista siirtää kyseiset tuet yhteisen maatalouspolitiikan kattavasta budjetista terveyspolitiikkaa koskevaan budjettiin, jotta ohjelmaa voitaisiin jatkaa samalla kun budjettikehyksen velvoitteet otettaisiin huomioon? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2029/99 ja E-2054/99 (9. joulukuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1587/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Jugoslavian sodassa vaurioituneiden kulttuurimuistomerkkien korjaaminen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0041 - 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1587/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Jugoslavian sodassa vaurioituneiden kulttuurimuistomerkkien korjaaminen Jäsenvaltioiden kulttuuriministerit päättivät Weimarissa kesäkuussa 1999 kehottaa komissiota ryhtymään toimiin Kosovon kulttuurimuistomerkkien korjaamiseksi. ICOMOSin tutkimusten mukaan eurooppalaiseen kulttuuriperintöön kuuluvien 160 vaurioituneen kohteen joukossa on 13 arkeologista aluetta, 60 luostaria ja kirkkoa, moskeija sekä lukuisia perinteistä tyyliä edustavia rakennuksia ja markkinapaikkoja. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Millä määrällä komissio aikoo tukea korjaustöitä? 2. Onko korjaustöitä varten valmisteltu tieteellisiin tutkimuksiin perustuva erityinen ohjelma, laadittu aikatauluja ja asetettu töitä kiireysjärjestykseen? 3. Aikooko komissio toimia yhteistyössä sellaisten järjestöjen kanssa, kuten ICOMOS ja Unesco, jotka ovat jo perehtyneet asiaan? 4. Aikooko komissio tukea muistomerkkien korjaamista vastaavalla tavalla myös muualla Jugoslaviassa? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1999) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan Kosovon selkkauksen tuhoisista vaikutuksista alueen kulttuuriperintöön ja uskonnollisiin muistomerkkeihin. Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, komissiolla itsellään ei ole toimivaltaa toteuttaa mitään toimenpiteitä Kosovon kulttuuriperinnön suojelemiseksi. Komissio on luonnollisestikin valmis harkitsemaan yhteistyötä Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön Unescon sekä kansainvälisen historiallisten muistomerkkien ja alueiden suojelujärjestön ICOMOSin (International Council of Monuments and Sites) kanssa, jos ne ryhtyvät joihinkin suojelutoimenpiteisiin. Tällä hetkellä Kosovon jälleenrakentamisessa keskitytään ensisijaisesti miinanraivaukseen, asuntojen ja julkisten rakennusten korjaamiseen tarvittavan materiaalin hankintaan, tullitoimintaan, kylien työllisyyteen sekä Mitrovican sairaalan korjaukseen. Mitä Jugoslavian liittotasavallan muihin alueisiin tulee, Montenegron tasavallassa muistomerkkejä ei ole tuhoutunut. Serbian tasavalta taas saa tällä hetkellä ainoastaan humanitaarista apua tai tukea demokratisointiin ja riippumattomien tiedotusvälineiden toimintaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1925/99 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Tiettyjen tietojen lisääminen sähköalan julkisia tukia Espanjassa koskevaan tapaukseen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1925/99 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Tiettyjen tietojen lisääminen sähköalan julkisia tukia Espanjassa koskevaan tapaukseen Espanjan hallitus antoi kongressissa 17. syyskuuta 1999 sosialistiryhmän kansanedustajalle Juan Manuel Eguiagaraylle vastauksen tämän kysymykseen. Hallituksen mielestä sähköalaa koskevan lain väliaikaiseen kuudenteen säännökseen (annettu lailla 50/1998), jossa vahvistetaan sähköalan yrityksien saamat korvaukset vapaaseen kilpailuun siirtymisestä, ei sisälly mitään perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan tarkoittamia valtion tukia. Hallitus vahvistaa myös, että komissio on pyytänyt tiettyjä tietoja, jotka sille on annettu. Tällä hetkellä keskustelu vapaaseen kilpailuun siirtymisestä maksettavien korvausten laskemisesta jatkuu, mutta näiden korvausten käsitteestä ei keskustella, minkä komissio kuulema sallii täysin. Nämä tiedot vaikuttavat oudoilta. - Onko komissio yhtä mieltä Espanjan hallituksen kanssa siitä, että vapaaseen kilpailuun siirtymisestä maksettavat korvaukset eivät sisällä valtion tukia? - Oliko Espanjan hallitus toimittanut 17. syyskuuta 1999 kaikki komission pyytämät tiedot? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1999) Kuten komissio on jo huomauttanut Espanjan hallitukselle, komission alustavan arvion mukaan kilpailuun siirtymisestä aiheutuvat kustannukset ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (ent. 92 artiklan) 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja ne on siten kirjattu ilmoittamattomien tukien rekisteriin. Heinäkuun 8. päivänä 1999 tehdyssä päätöksessä, joka koski sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/0092/EY(1) 24 artiklan mukaisesti tehtyä Espanjan siirtymäjärjestelypyyntöä, todetaan 2.2.3 ja 3.2 kohdassa, että kilpailuun siirtymisestä aiheutuvat kustannukset on tutkittava kilpailusääntöjen pohjalta ottaen erityisesti huomioon EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohta. Kyseessä on kuitenkin vasta alustava arvio; täsmällinen kanta vahvistetaan komission lopullisessa päätöksessä. Komissio on säännöllisesti yhteydessä Espanjan viranomaisiin kilpailuun siirtymisestä aiheutuvien kustannusten osalta. Syyskuun 17. päivään 1999 mennessä komissio ei ollut saanut kaikkia tietoja, jotka se olisi tarvinnut voidakseen tehdä asiassa päätöksen. (1) EYVL L 27, 30.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1940/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Toimet Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 kohdan mukaisen syrjäisiä alueita koskevan uuden politiikan toteuttamiseksi.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0129 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1940/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Toimet Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 kohdan mukaisen syrjäisiä alueita koskevan uuden politiikan toteuttamiseksi Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 kohta on syrjäisten alueiden yhdentymisjärjestelmän uusi oikeusperusta. Järjestelmän kehittäminen edellyttää huomattavia alkuponnisteluja ja eri yksiköiden koordinointia. Näiden ponnistelujen on jatkuttava tulevaisuudessa, jotta järjestelmä sopeutuisi yhteisön toimintalinjojen kehitykseen. Aikooko komissio toteuttaa tätä uutta syrjäisten alueiden politiikkaa perustamalla horisontaalisen ja riippumattoman erityisyksikön, joka on vastuussa toteutettavien toimien kehityksestä, seurannasta ja valvonnasta, vai vahvistamalla jo olemassa olevaa yksiköiden välistä ryhmää myöntämällä sille tämän työn edellyttämiä uusia valtuuksia ja erityiskeinoja? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1999) Komissio esittää Kölnin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen vuoden 1999 loppua kertomuksen syrjäisimpiä alueita koskevista toimenpiteistä, jotka se aikoo toteuttaa perustamissopimuksen 299 artiklan (ent. 227 artikla) 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi. Tämä kertomus sisältää vastaukset arvoisan parlamentinjäsenen kysymykseen.