ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3484/97 neuvostolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (3. marraskuuta 1997) Aihe: Varsovan sopimus ja essexiläisen panttivangin kohtalo Kuwaitissa - korvausvaatimus British Airwaysia vastaan Viitaten essexiläisen Edward Hammettin ja British Airwaysin lennolla 149 olleiden 367 matkustajan pitkään meneillään olleeseen valitukseen, jonka mukaan lentoyhtiö laskeutui vastuuttomasti ja tarkoituksella Kuwaitiin Irakin miehitettyä maan Persianlahden sodan aikaan, aikooko neuvosto ottaa tarkasteltavaksi mahdollisen Euroopan unionin toimivallan suhteessa mahdolliseen tutkintaan? Erityisesti, voiko neuvosto kertoa asiaan liittyvistä yhteisön oikeuden näkökohdista, joilla saattaa olla merkitystä, etenkin kun Ranskassa matkustajat ovat saaneet korvauksia BA:lta ranskalaisen oikeusistuimen toimien seurauksena, mutta Britanniassa asuvat kanssamatkustajat eivät ole saaneet korvauksia omassa maassaan? Vastaus (12. helmikuuta 1998) Neuvosto kiinnittää Arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että 21. marraskuuta 1994 siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnan perusperiaatteista (EYVL L 319, 12.12.1994) neuvostossa annetussa direktiivissä 94/56/EY rajoitutaan säätämään, että jäsenvaltioiden on tutkittava jokainen onnettomuus ja vakava vaaratilanne (4 art.) ja että tutkinnan suorittaa jokaisessa jäsenvaltiossa toiminnallisesti riippumaton toimielin tai yhteisö (6 art.). Neuvoston asetus (EY) 2027/97 lentoliikenteen harjoittajien korvausvastuusta onnettomuustapauksissa (EYVL L 285, 17.10.1997) koskee puolestaan nimensä mukaisesti ainoastaan matkustajille onnettomuustapauksissa aiheutuneita vahinkoja. Neuvosto palauttaa Arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että komission tehtävänä on huolehtia siitä, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä sekä toimielinten sen nojalla antamia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2672/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Kansalaisten oikeusvarmuuden loukkaus EU:ssa. Jatkoa Jolanda Bonasta aikaisemmin esitettyihin kysymyksiin 1. Amsterdamin kaupunginhallitus on ilmoittanut Surinamista peräisin olevalle 14-vuotiaalle Jolanda Bonalle, että se aikoo poistaa hänen Alankomaiden kansalaisuutensa perushallinnosta, ja lisäksi, että hänen on luovutettava Amsterdamin pormestarin Jolanda Bonalle 6. syyskuuta 1996 myöntämän Alankomaiden passin. Voidaanko neuvoston mielestä tämän päivän Euroopassa kohdella kansalaisen, tässä tapauksessa 14-vuotiaan lapsen, etuja tällä tavoin? 2. Jolanda Bona, joka oli sulkeutunut viime kuukausina yksin huoneeseensa pelätessään ulkomaalaispoliisin tulevan hakemaan häntä, on kärsinyt asiasta henkisesti niin paljon, että hänen äitipuolensa ja isänsä mielestä oli vastuutonta antaa tämän tilanteen jatkua. Jolanda ilmoittautui 17. heinäkuuta 1997 yhdessä äitipuolensa kanssa Amsterdamin ulkomaalaispoliisille saadakseen epävarman tilanteen loppumaan. Jolanda halusi vanhempiensa suostumuksella luovuttaa Alankomaiden passinsa ja saada takaisin Surinamin passinsa voidakseen palata takaisin Surinamiin. Ulkomaalaispoliisi sanoi tämän olevan mahdotonta. Jolanda oli nimittäin ulkomaalaispoliisin mukaan virallisesti Alankomaiden kansalainen. Eikö neuvosto ole sitä mieltä, että tällä tavoin loukataan oikeusvarmuutta, jota kansalainen voi odottaa eurooppalaisessa oikeusvaltiossa? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2321/97 ja E-2672/97 (20. tammikuuta 1998) Kysymykset, jotka koskevat Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisuuden saamista tai menettämistä, kuuluvat yksinomaan kyseisen jäsenvaltion toimivaltaan. Ei yhteisön oikeudessa eikä Euroopan unionissa ole näitä asioita koskevia välineitä. Neuvosto ei näin ollen voi ottaa kantaa arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3683/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Hevosten tuonti Bulgariasta Euroopan unioniin Onko komissio tietoinen Bulgariasta EU:n alueelle suuntautuvasta hevoskaupasta, jossa Kreikan ja Italian kautta tuodaan hevosia teurastettaviksi? Onko komissio ryhtynyt toimiin lopettaakseen tämän kaupan, tai varmistaakseen vähintään sen, että kuljetukset noudattavat hyväksyttyjä suuntaviivoja, etenkin kun otetaan huomioon, että Bulgaria on hakenut Euroopan unionin jäsenyyttä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1997) Komissio on tietoinen siitä, että Itä-Euroopan ja Italian välillä käydään laajaa teurashevoskauppaa. Pieni prosenttiosuus näistä eläimistä tulee Bulgarian kautta ja kuljetetaan lauttareittejä pitkin Kreikan kautta Etelä-Italiaan. Eläinten suojelusta kuljetusten aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta 19 päivänä marraskuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/628/ETY ((EYVL L 340, 11.12.1991. )) edellytetään, että yhteisön alueelle eläimiä tuovien henkilöiden on sitouduttava noudattamaan direktiivin vaatimuksia ja toteutettava tarpeelliset järjestelyt näiden vaatimusten toteuttamiseksi. Direktiivin tämän kohdan toteuttaminen on kuitenkin osoittautunut vaikeaksi, sillä yhteisön lainsäädäntöä ei voida soveltaa kolmansiin maihin suoraan. Komissio on ottanut useaan kertaan yhteyttä Italian viranomaisiin varmistaakseen, että direktiivin vaatimuksia noudatetaan myös Itä-Euroopasta tulevien hevosten osalta. Asiaa äskettäin tarkastanut valtuuskunta havaitsi joitakin parannuksia tapahtuneen. Assosioituneet Euroopan valtiot (Bulgaria mukaan lukien) ovat Eurooppa-sopimusten mukaisesti sitoutuneet lähentämään lainsäädäntöjään yhteisön lainsäädäntöön sekä ottamaan käyttöön yhteisön eläinlääkintää koskevan säännöstön, johon sisältyvät myös eläinten hyvinvointia koskevat säännöt. Komissio on samaa mieltä siitä, että jäsenyyttä hakeneiden Itä-Euroopan valtioiden osalta paras tapa turvata karjankuljetusolot on edellyttää yhteisön tätä alaa koskevan lainsäädännön varhaista noudattamista.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3376/97 neuvostolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (23. lokakuuta 1997) Aihe: Kolmansissa maissa toimivien eurooppalaisten yritysten käyttäytymissäännöt Joulukuussa 1996 Euroopan parlamentti hyväksyi päätöslauselman A4-0400/96 ((EYVL C 20, 20.1.1997, s. 161. )), joka koski ihmisoikeuksia maailmassa vuosina 1995-1996 ja unionin ihmisoikeuspolitiikkaa. 20 artikla kehottaa neuvostoa ¨esittämään nopeasti ehdotuksen kolmansissa maissa toimivien eurooppalaisten yritysten käyttäytymissäännöistä, joissa ne velvoitetaan kunnioittamaan ihmisoikeuksia kaikissa muodoissaan (kansalaisoikeudet, sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät oikeudet) ja joihin sisältyy OECD:n esittämään ehdotukseen perustuvia valvonta- ja rangaistusmekanismeja¨. Milloin Euroopan parlamentti voi odottaa neuvostolta tällaista ehdotusta? Vastaus (19. tammikuuta 1998) Arvoisalle parlamentin jäsenelle muistutetaan, että perussopimusten määräyksissä ei edellytetä, että neuvosto tekee parlamentille ehdotuksen kolmansissa maissa toimivien eurooppalaisten yritysten käyttäytymissäännöiksi.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3495/97 komissiolle esittäjä(t): Katerina Daskalaki (UPE) (10. marraskuuta 1997) Aihe: Kyproksen arkeologisten ja uskonnollisten aarteiden ryöstäminen Münchenistä löydettiin lokakuun lopulla kallisarvoisia uskonnollisia ja arkeologisia aarteita, jotka oli ryöstetty Kyproksen miehitetyn osan kirkoista ja luostareista. Kyse on ensimmäiseltä bysanttilaiselta kaudelta peräisin olevista yli 40 ikonista, mosaiikista ja seinämaalauksesta, joita kaupitteli turkkilainen muinaisesineiden salakauppias Alitin Dikman, jonka luovuttamista Kyproksen tasavallan viranomaiset ovat pyytäneet. Koska tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun turkkilaisten maahantunkeutujien todetaan ryöstäneen Kyproksen arkeologisia ja uskonnollisia aarteita, komissiolta kysytään: Aikooko se kiinnittää merkittävällä tavalla huomiota tähän rikolliseen yritykseen tuhota ja kaupitella merkittäviä Euroopan kulttuuriperintöön kuuluvia muinaismuistoja? Jos se aikoo näin tehdä, mitä konkreettisia toimenpiteitä se voi toteuttaa ja ehdottaa toteutettavan? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1997) Komissio viittaa arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-3079/96 antamaansa vastaukseen ((EYVL C 105, 3.4.1997. )) sekä parlamentin jäsen Alexandros Alavanosin kirjalliseen kysymykseen P-3094/96 antamaansa vastaukseen ((EYVL C 83, 14.3.1997. )). Tässä vaiheessa ei asiaan ole uutta lisättävää.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3262/97 komissiolle esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Kansainvälisen palontorjuntatietouden kehittäminen Tulipalot aiheuttavat kaikkialla Euroopan yhteisön alueella kansallisiin rajoihin rajautumatta vakavia tuhoja. PO XI:n ehdottama pelastuspalvelun alan toimintaohjelma olisi yksi käytännön mahdollisuus auttaa asiantuntijoita parempien strategioiden kehittämisessä. Toimintaohjelmalla ei ole budjettia vuodelle 1997. Voiko komission jäsen vahvistaa, että tullaan tekemään uusia ehdotuksia toimintaohjelman budjetin perustamiseksi jatkuvana järjestelynä sekä huolehtimaan kiireellisistä ja loppuun asti viedyistä toimista, jotta ehdotukset saadaan hyväksytyiksi ja vahvistetuiksi. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 1997) Ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisön pelastuspalvelun toimintaohjelman perustamisesta ((EYVL C 202, 12.7.1996. )) käydään edelleen keskustelua neuvostossa. Jos ohjelma hyväksytään aivan lähiaikoina, budjettivallan käyttäjän tehtävänä on jakaa varoja kyseiselle yhteisön toiminnalle.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0096



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3147/97 komissiolle esittäjä(t): Kirsten Jensen (PSE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: EU:n ja Sveitsin välinen liikennesopimus Viime vuosina EU ja Sveitsi ovat neuvotelleet läpikulkuliikennesopimuksesta. EU vastustaa Sveitsin vaatimaa läpikulkumaksua. Ottaen huomioon, että vihreä kirja ¨Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta hinnoittelua liikennealalla¨ suosittelee juuri tällaisia maksuja, miksi komissio vastustaa Sveitsin ehdotusta tässä asiassa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Riis Jorgensen esittämään kirjalliseen kysymykseen P-3073/97 ((EYVL C 117, 16.4.1998, s. 147. )).
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3568/97 komissiolle esittäjä(t): Frédéric Striby (I-EDN) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Lampaiden krooninen kuparimyrkytys Lampaiden kroonisten kuparimyrkytysten luokittelu ilmeisesti vaihtelee maittain Euroopan unionissa sen mukaan, kuinka paljon kuparia eläimestä löydetään. Sillä on vaikutusta esimerkiksi kuolleista lampaista maksettaviin korvauksiin. Tietääkö komissio mikä eri jäsenvaltioissa on se kuparin määrä, jonka ylittyessä on kysymys lampaan kroonisesta myrkytyksestä? Mikä on kuparin määrä maksassa, munuaisissa ja veressä? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3568/97 ja E-3569/97 (17. joulukuuta 1997) Komissiolla ei ole riittävän tarkkoja tietoja asiasta, jotta se voisi tutkia esitettyä ongelmaa ja sen vuoksi se ei pysty tällä hetkellä vastaamaan kysymykseen. Se pyytää kunnianarvoisaa jäsentä toimittamaan lisätietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2363/97 komissiolle esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) (10. heinäkuuta 1997)

Aihe: Verovapaan myynnin lakkauttamisesta aiheutuvat haitat

Euroopan unioni on päättänyt, että verovapaa myynti loppuu unionin alueella heinäkuussa 1999. Mikäli päätös toteutuu, aiheuttaa se todennäköisesti suuria negatiivisia kerrannaisvaikutuksia sekä liikennepoliittisesti että työllisyyden kannalta.

Verovapaan myynnin lakkauttamispäätöksen käytännön perusteet ovat etenkin Suomen ja Ruotsin kannalta katsoen huterat. Asiasta on päätetty ennen kuin nämä kaksi maata liittyivät unioniin. Kuitenkin Suomen ja Ruotsin näkemykset olisivat olleet erittäin tärkeitä tässä päätöksentekoprosessissa, sillä missään muualla unionin alueella ei ole niin laajamittaista autolauttaliikennettä kuin Suomessa ja Ruotsissa.

Suomen ja Ruotsin lauttayhtiöt saavat noin kolmanneksen tuloistaan verovapaasta myynnistä. Voidaan siis perustellusti sanoa, että verovapaa myynti ylläpitää tiheää vuoroväliä. Mikäli myynti loppuu, laivavuorot ja -reitit harvenevat, alan työttömyys lisääntyy ja mm. rekkaliikenteen kuljetukset hidastuvat.

Edellä viitattuihin näkökohtiin viitaten kysyn, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä hankkiakseen lisäselvityksiä verovapaan myynnin lakkauttamisesta aiheutuvista negatiivisista vaikutuksista?

Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (17. lokakuuta 1997)

Neuvosto teki vuonna 1991 päätöksen yhteisön sisäisen verovapaan myynnin lopettamisesta. Neuvosto päätti säilyttää verovapaan myynnin yhteisön sisällä 30. kesäkuuta 1999 asti.

Jotta yritykset voisivat vähitellen valmistautua uuteen tilanteeseen. Tarkoitus oli, että jäsenvaltiot ottavat huomioon kuljetusinfrastruktuurien kehityksen sekä verovapaata myyntiä harjoittavien yritysten edut.

Komissio huomauttaa, että päätös oli osa yhteisön säännöstöä jo Suomen ja Ruotsin liittyessä Euroopan unioniin. Liittymissopimuksessa Ahvenanmaalle myönnettiinkin erityiskohtelu.

On syytä todeta, että uusia syitä, joiden perusteella verovapaan myynnin lakkauttamisen vaikutuksia olisi tutkittava, ei ole esitetty verrattuna vuonna 1991 esitettyihin perusteluihin, joiden perusteella neuvosto päätti siirtymäkaudesta.

Kuten aikaisemmista vastauksista parlamentin jäsenten samasta aiheesta esittämiin kysymyksiin ilmenee, komissio ei aio tehdä asiasta tutkimusta.

Komissio haluaa muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että ilman veroetuakin lentokentillä ja lautoilla on edelleen mahdollista harjoittaa myyntiä. Yritysten odotettiin käyttävän siirtymäkauden tehokkaasti ja hyödyntävän lähes monopolimarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet. Tietyn liikennevälineen tukeminen verovapautuksin on joka tapauksessa usein kallista ja joissain tapauksissa syrjivää. Tukea ei lisäksi useinkaan ole kohdennettu riittävän hyvin. Verovapaita tuotteita voidaan edelleen myydä kolmansiin maihin matkustaville henkilöille ja niille, jotka matkustavat sellaisille yhteisön alueille, joilla ei tällä alalla sovelleta yhteisön säännöksiä.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3330/97 komissiolle esittäjä(t): Christoph Konrad (PPE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Italian tasavalta ja yhteisön oikeuden loukkaaminen 1. Italiassa on voimassa säädös, jonka mukaan unionin kansalaisen on - riippumatta siitä, mistä maasta hän on kotoisin - esitettävä Italiassa asuinpaikkatodistus ajoneuvon rekisteröintiä varten. Onko tämä säädös yhteisön oikeuden mukainen? 2. Italiassa on voimassa säädös, jonka mukaan Italian kansalaiset, jotka on merkitty nk. AIRE-listaan (koskee ulkomailla asuvia Italian kansalaisia) - mutta joilla on yritys Italiassa - eivät voi rekisteröidä ajoneuvojaan Italiassa ilman asuinpaikkatodistusta. Onko tämä säädös yhteisön oikeuden mukainen? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsenä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Muscardinin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2945/97 ((EYVL C 117, 16.4.1997, s. 108. )).
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3059/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Komission tiedonanto. Yleishyödylliset palvelut Euroopassa Asiani koskee asiakirjaa ¨Komission tiedonanto. Yleishyödylliset palvelut Euroopassa¨ (KOM(96) 0443 lop.) Pyydän, että komission tiedonannossaan tekemä ero yleishyödyllisten palveluiden ja yleispalveluiden välillä olisi relevantti siitäkin syystä, että annetut määritelmät ovat omiaan lisäämään sekaannusta. Yleispalvelun käsitteeseen sisältyy implisiittinen laadun ajatus, jonka olisi koskettava myös muita kuin komission mainitsemia aloja. Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1997) Komission 11. syyskuuta 1996 antamassa tiedonannossa ((KOM(96) 443. )) määritelty yleishyödyllisen palvelun käsite perustuu komission asiassa omaksumaan laajaan lähestymistapaan. Komissio on sitä mieltä, että nämä taloudelliset ja muut palvelut ovat avainasemassa eurooppalaisessa yhteiskuntamallissa, koska ne edistävät taloudellista dynaamisuutta, yhteisvastuullisuutta ja kansalaisten oikeuksia. Yleispalvelun käsitettä käytetään yhteisölainsäädännössä televiestinnän ja postipalvelujen alalla, jossa se tarkoittaa yleishyödyllistä palvelua. Käsite 'yleispalvelu' liittyy siihen, että palvelun on oltava kaikkien ulottuvilla asuinpaikasta riippumatta. Komissio on arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että laadun käsitettä olisi sovellettava myös muulloin kuin yleispalvelun yhteydessä. Komission 11. syyskuuta 1996 antamassa tiedonannossa painotetaan laadukkaiden yleishyödyllisten palvelujen välttämättömyyttä eurooppalaisen yhteiskuntamallin kehittymiselle.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3004/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Lazion alueen julkisen liikenteen yrityksen CO.TRA.L:in bussien hankinta Viime päivinä Lazion alue, Rooman maakunta ja Rooman kaupunki ovat joutuneet vastaamaan kysymyksiin alueellisen julkisen liikenteen yrityksen CO.TRA.L:in hankkimista 255 FIAT IVECO busseista. Ongelmana on se, että vaikuttaa siltä, että jokaisen bussin hankintahinta on 100 miljoonaa liiraa markkinahintaa korkeampi ja näinollen myös hintaa, jonka poliisivoimien Comando Generale dell'Arma dei Carabinieri maksoi 13 bussistaan. Hankintahintojen erot ovat synnyttäneet epäilyksiä tavasta ja kriteereistä, joilla tarjouskilpailu hoidettiin. Edellä mainittuun viitaten kysytään komissiolta: - onko tapa, jolla tarjouskilpailu hoidettiin yhteisön julkisia hankintoja, julkisuusperiaatetta, avoimuutta ja menettelytapojen muotojen oikeellisuutta koskevien määräysten mukainen; - mikä on komission mielipide selvästä hintaerosta CO.TRA.L:in maksaman hinnan ja markkinahinnan välillä tässä tarjouskilpailussa; - voiko se toimittaa lopullisen lausunnon asiasta. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (18. marraskuuta 1997) Komissio ei ole saanut yhtään COTRALin bussihankintoihin liittyvää valitusta. Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä toimittamaan komissiolle ne hallussaan olevat tiedot, joiden perusteella voidaan päätellä, että kyseessä on rikkomus julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä vastaan. Tässä tapauksessa markkinahinnan ja maksetun hankintahinnan välinen ero ei sinänsä ole rikkomus julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä vastaan. Edellä mainitun perusteella komissio on sitä mieltä, että sille välitetyt tiedot eivät edellytä lausuntoa asiasta.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3110/97 komissiolle esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Moottoripyöräilijöitä koskeva yhteisön lainsäädäntö Italian lehdistö on viime aikoina kirjoitellut useista uusista yhteisön säännöistä, jotka koskevat moottoripyöräilijöitä ja heidän varustuksiaan. Tämä on kiihdyttänyt Italian moottoripyöräyhdistyksiä, jotka ovat tuoneet esille, että uudet säännöt ovat moottoripyöräilijöille haitaksi ja että ne perustuvat jokseenkin kyseenalaisten turvallisuusvaatimusten arviointiin. Ottaen huomioon edellä mainitun, kysyn komissiolta, 1. voiko se täsmentää, millaisia komissaari Kinnockin moottoripyöräilijöitä koskevat ehdotukset ovat ja miten ne tullaan panemaan täytäntöön? 2. voiko se kertoa mielipiteensä siitä, eikö kaksipyöräisen liikenteen käyttöä olisi tuettava sen sijaan että sitä hankaloitettaisiin, sillä kyseinen liikenteen muoto on yksi harvoja, joilla voidaan lievittää ruuhka- ja saasteongelmia suurissa kaupungeissa? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (17. marraskuuta 1997) 1. Parlamentin jäsenen kysymyksestä ei käy selvästi ilmi, mihin erityislainsäädäntöön hän viittaa. Voidaan kuitenkin todeta, että komission periaatteena liikennettä koskevan lainsäädännön laatimisessa on turvallisuuden lisäämisen ja kuluttajien suojelun tarve. Muita tärkeitä näkökohtia ovat ympäristönsuojelu ja tarve poistaa markkinoiden vääristymät. Moottoripyörien rakennestandardit määritellään tyyppihyväksyntästandardeihin liittyvässä erityislainsäädännössä. 2. Komission vihreässä kirjassa Kansalaisten verkko - Euroopan julkisen henkilöliikenteen mahdollisuuksien hyödyntäminen ((KOM(95) 601. )) kiinnitetään huomiota näiden moottorikäyttöisten kaksipyöräisten ajoneuvojen etuihin kaupunkialueilla, ja erityisesti niiden suhteellisen tehokkaaseen tilankäyttöön ja polttoaineen kulutukseen.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3066/97 komissiolle esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Elintarvikkeiden merkinnät Asiani koskee ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 79/112/ETY muuttamisesta. (KOM(97) 0020 lop. - 97/0027 COD) ((EYVL C 106, 4.4.1997, s. 5. )). Hyväksyn komission ehdotuksen ja pyydän samalla arvioimaan, eikö olisi oikeampi tapa, että pysyvä elintarvikekomitea eikä yhteisiä markkinajärjestelyjä säätelevä komitea tekisi alkoholijuomien erityismerkinnät. Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1997) Viineihin, kuohuviineihin, väkeviin viineihin, helmeileviin viineihin, maustettuihin viineihin ja alkoholipitoisiin juomiin sovellettavat yhteisön säädökset sisältävät jo nyt säännöksiä näiden juomien päällysmerkinnöistä. Komissio onkin pitänyt järkevämpänä sitä, että näiden juomien ainesosien merkitsemistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan kyseisissä säädöksissä ja niihin sovellettavia menettelyjä noudattaen. Tämä valinta on perusteltua myös siksi, että kyseisten säädösten tarkoittamien komiteoiden kokouksiin osallistuvilla asiantuntijoilla on vankka tuntemus kyseisten juomien erityispiirteistä. Marraskuun 13 päivänä 1969 tehdyllä neuvoston päätöksellä 69/414/ETY ((EYVL L 291, 19.11.1969. )) perustettu pysyvän elintarvikekomitean menettely otettiin käyttöön myös oluen ja siiderin kaltaisten juomien osalta, sillä niistä ei ole annettu vertikaalisia yhteisön säädöksiä.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2497/97 komissiolle esittäjä(t): John Iversen (PSE) (11. heinäkuuta 1997) Aihe: Stabex-järjestelmä Voiko komissio tehdä aloitteita, jotta Stabex-varoja saavat maat monipuolistaisivat viljelemiään lajikkeita ja luopuisivat näin yksipuolisesta viljelystä? Komission jäsenen João de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Stabex-järjestelmän tavoitteena on tukea Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) kehityspyrkimyksiä varmistamalla vientitulojen vakauttaminen sellaisten tuotteiden osalta, joista tietyt näistä maista ovat pääosin tai yksinomaan riippuvaisia. Monipuolistamisen takaa neljännen Lomén yleissopimuksen 186 artiklan 2 kohta, jossa määrätään, että Stabex-järjestelmän kautta siirretään varoja AKT-valtion ja komission sopimien keskinäisten velvoitteiden mukaisesti joko alalle, jolla vientitulot ovat vähentyneet, tai, siinä määrin kuin aiheellista, monipuolistamisen tukemiseksi muille sopiville tuotannonaloille ja tällöin lähinnä maatalousaloille. Osapuolten keskinäisistä velvoitteista käytävän keskustelun kuluessa tarkastellaan, sopivatko perushyödykkeiden viennin monipuolistamiseen ja tuottajamaiden muutosprosessin tukemiseen tähtäävät toimet asianomaisen maan makrotaloudelliseen rakenteeseen. Jos niiden todetaan sopivan kyseiseen rakenteeseen, ne liitetään osaksi valmisteilla olevaa keskinäisten velvotteiden kehystä.