KIRJALLINEN KYSYMYS P-0528/03 esittäjä(t): Regina Bastos (PPE-DE) komissiolle. Estarrejan kunnassa Portugalissa sijaitsevan Bawo Confecções Lda -yrityksen sulkeminen.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0224 - 0225



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0528/03 esittäjä(t): Regina Bastos (PPE-DE) komissiolle (18. helmikuuta 2003) Aihe: Estarrejan kunnassa Portugalissa sijaitsevan Bawo Confecções Lda -yrityksen sulkeminen Estarrejassa Portugalissa sijaitseva saksalainen Bawo Confecções Lda -yritys yritti siirtää laitteistonsa pois tiloistaan 1. helmikuuta 2003 työntekijöiden ollessa lomalla, mikä on aiheuttanut polemiikkia yrityksen mahdollisesta sulkemisesta. On vahvoja epäilyksiä siitä, että tämän operaation tavoitteena on siirtää laitteistot yrityksen toiseen tuotantopisteeseen Egyptiin. Maanantaina 10. helmikuuta 2003 lomakauden jälkeen yritys ei avannut oviaan eikä tiedottanut mitenkään yrityksen tulevaisuudesta. Tällainen toiminta antaa perusteita pelolle, että tehdas todellakin suljetaan ja kaikki 78 työntekijää erotetaan Tilanne on niin outo, että se on saanut aikaan Portugalin presidentin Jorge Sampaion aloitteesta tapaamisen Bawon työtekijöiden delegaation kanssa. Presidentti totesi tapaamisen yhteydessä, että ei voida hyväksyä jatkuvaa turvautumista uudelleenjärjestelyjen, tuotantosuunnan vaihtojen tai laitteistojen vaihtamisen kaltaisiin järjestelyihin, joiden ainoana tarkoituksena on peitellä sulkemispäätöksiä. Hän sanoi myös, että nykyaikainen ja vastuuntuntoinen johtaminen ei ole yhteensopiva sellaisen asenteen kanssa, jossa peitellään ja vältellään ongelmia, varsinkin kun kyseessä ovat ihmiset eivätkä asiat tai numerot. Koska Portugali kärsii monikansallisten yritysten sulkemisaallosta, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: - Onko Bawolle ja erityisesti sen Estarrejassa sijaitsevalle Bawo Confecções Lda -tuotantoyksikölle myönnetty yhteisön tukia? - Mikäli tukia on myönnetty, mistä summista on kyse, milloin ne on myönnetty ja millä ehdoin? - Mihin poliittisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä estääkseen tällaiset tapaukset ja viime kädessä rangaistakseen yrityksiä vastaavissa tilanteissa, joissa ne linnoittautuvat salaisuuden suojiin eivätkä ota sosiaalista vastuuta työntekijöidensä tulevaisuudesta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2003) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että kyseinen yritys ei ole saanut yhteisön tukea Euroopan sosiaalirahastosta eikä Euroopan aluekehitysrahastosta. Niiden toimenpiteiden osalta, joilla pyritään puuttumaan yritysten toimipaikan vaihdoksiin tai estämään ne, komissio haluaa korostaa alalla annettuja yhteisön sääntöjä, jotka liittyvät sekä sosiaalisiin seikkoihin että valtiontukiin, varsinkin kun näihin liittyy rahoitusta rakennerahastoista. 1. Mitä tulee sosiaalisiin seikkoihin, useiden yhteisön direktiivien soveltaminen voi tulla kyseeseen, kun yritysten sulkemisella on merkittäviä sosiaalisia seurauksia, varsinkin joukkoirtisanomisia: esimerkiksi työntekijöiden joukkovähentämistä koskeva direktiivi 98/59/EY(1) ja eurooppalaisen yritysneuvoston perustamista koskeva direktiivi 94/45/EY(2). Näissä direktiiveissä säädetään, että työntekijöiden edustajia on kuultava etukäteen tämän tyyppisissä päätöksissä irtisanomisten välttämiseksi tai niiden sosiaalisten vaikutusten pehmentämiseksi. Direktiivit on saatettu osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, ja siksi on jäsenvaltioiden tehtävä valvoa sääntöjen moitteetonta täytäntöönpanoa. Myös työntekijöiden kuulemista ja heille tiedottamista kansallisella tasolla koskeva direktiivi 2002/14/EY(3) sisältää nämä periaatteet. Siinä säädetään työntekijöiden edustajien ottamisesta mukaan ennakoivasti ja ennaltaehkäisevästi yritysten strategisiin päätöksiin ja työllisyystilanteen todennäköiseen kehitykseen. Direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 21. maaliskuuta 2005, mutta on syytä korostaa, että useimmilla jäsenvaltioilla on jo joitain asiaa koskevia säännöksiä. Komissio ehdotti lisäksi tammikuussa 2002, että yhteisön tason työmarkkinaosapuolet määrittäisivät periaatteet, joita yritysten on noudatettava uudelleenjärjestelyiden yhteydessä, ja tarkoituksenmukaiset keinot, joilla varmistetaan periaatteiden noudattaminen unionissa. Työmarkkinaosapuolet päättivät vuoden 2002 lopussa ottaa asian monivuotiseen työohjelmaansa. Komissio toivoo, että työmarkkinaosapuolten yhteisön tason vuoropuhelussa tehtävä työ johtaa konkreettisiin ja hyödyllisiin tuloksiin, joilla on vaikutusta siihen, miten uudelleenjärjestelyitä toteutetaan Euroopassa. 2. Mitä tulee valtiontukiin, joihin liittyy mahdollisesti rahoitusta rakennerahastoista, yhteisön lainsäädännössä on säädetty toimenpiteistä, joilla pyritään torjumaan yritysten toimipaikan vaihdosten vaikutuksia, jotta voitaisiin välttää valtioiden välinen epäterve kilpailu ja jotta valtiontuet eivät olisi pelkkä piristysruiske paikalliselle taloudelle vaan niillä pyrittäisiin kestävään kehitykseen: - Ensinnäkin komission sisällytti alueellisia valtiontukia koskeviin suuntaviivoihin (1998) määräyksiä, joissa tuensaajia edellytetään säilyttämään tuetut investoinnit viiden vuoden ajan(4). - Toiseksi rakennerahastoja koskevassa yleisasetuksessa (1999) säädetään, että tuotantotoiminta ei saa enää rahaston tukea, jos tuotantotoimen sijainti muuttuu viiden vuoden kuluessa päätöksestä myöntää rahaston tukea(5). - Kolmanneksi, jotta suuri hanke (yli 50 miljoonaa euroa) saisi osarahoitusta Euroopan aluekehitysrahaston ohjelmasta, siitä on jätettävä nimenomainen hakemus komissiolle. Jäsenvaltioiden on lisäksi täytettävä lomake, jossa kysytään, onko rahoitus vaarassa aiheuttaa toimipaikan vaihdoksen. Komissio ottaa seikan huomioon päättäessään Euroopan aluekehitysrahastosta myönnettävästä tai mahdollisesti evättävästä rahoitusosuudesta (joka voi olla 35 % tavoitteen 1 alueilla). (1) Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20. heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 225, 12.8.1998. (2) Neuvoston direktiivi 94/45/EY, annettu 22. syyskuuta 1994, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä, EYVL L 254, 30.9.1994. (3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY, annettu 11. maaliskuuta 2002, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä Luonnos työntekijöiden edustusta koskevaksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteiseksi julistukseksi, EYVL L 80, 23.3.2002. (4) Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat http://europa.eu.int/eur-lex/pri/fi/oj/dat/1998/c_074/c_07419980310fi00090031.pdf. Suuntaviivoja sovelletaan siitä päivästä, jona ne julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EYVL C 74, 10.3.1998). 4.10. Alkuinvestointitukien myöntämisen ehtona on oltava maksutapaa tai tuensaantia koskevien edellytysten osalta kyseisen investoinnin säilyttäminen vähintään viiden vuoden ajan. (5) Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21. kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, EYVL L 161, 26.6.1999, 30 artiklan 4 kohdan b alakohta http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/regulation/pdf/l_16119990626fi00010042.pdf 4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimi ei enää saa rahaston tukea, jos kyseiseen toimeen kohdistuu viiden vuoden kuluessa siitä, kun toimivaltainen kansallinen viranomainen tai hallintoviranomainen teki päätöksen myöntää rahastoista tukea sellaisia huomattavia muutoksia: a) jotka , ja b) jotka johtuvat perusrakenteen omistussuhteissa tapahtuvista muutoksista tai tuotantotoimen lakkauttamisesta tai sijainnin muuttumisesta.