KIRJALLINEN KYSYMYS E-2535/99

esittäjä(t): Heidi Hautala (Verts/ALE) komissiolle

(4. tammikuuta 2000)

Aihe: Itävallan yliopistolain epätasa-arvoisuus

Amsterdamin sopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaan opiskelijoiden mahdollisuuksia opiskella muissa jäsenvaltioissa tulee edistää. Opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuus parantaa yksittäisten kansalaisten valinnan vapautta ja itsensä kehittämisen mahdollisuuksia ja lisää yhteisön koulutuksellisia ja henkisiä resursseja.

Itävallan lainsäädäntö (Hochsschulstudiumgesetz AHStG § 7 Abs 1) asettaa eri vaatimuksia toisista jäsenvaltioista tuleville henkilöille kuin kotimaisille opiskelupaikan hakijoille. Itävaltalaisten tulee opiskelupaikan saadakseen osoittaa yleinen korkeakoulukypsyytensä. Esimerkiksi Suomessa yleisen korkeakoulukypsyyden osoittavaa päästötodistusta ei Itävallassa kuitenkaan katsota riittäväksi, vaan lisäksi vaaditaan erityisen korkeakoulukypsyyden osoittamista. Käytännössä vaatimusta on tulkittu siten, että opiskelupaikan hakijalta vaaditaan, että hänellä on jo opiskelupaikka kotimaassa hakemallaan alalla. Vasta viiden vuoden vakituinen asuminen Itävallassa vapauttaa muut EU-kansalaiset tästä kahden opiskelupaikan vaatimuksesta, jota itävaltalaisilta ei luonnollisesti voida vaatia.

Onko komissio tietoinen Itävallan yliopistolain aiheuttamista ongelmista? Yhtyykö komissio tulkintaani, jonka mukaan Itävallan lainsäädäntö ja -käytäntö vaikeuttavat opiskelijoiden liikkuvuutta sen edistämisen sijasta ja asettavat EU-kansalaiset keskenään eriarvoiseen asemaan? Katsooko komissio, että Itävallan yliopistolaki on ristiriidassa Amsterdamin sopimuksen 149 ja 12 artiklan kanssa? Aikooko komissio ryhtyä 226 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(4. helmikuuta 2000)

Komissio muistuttaa, että opiskelijoiden liikkuvuus Euroopan yhteisössä perustuu siihen, että mahdollisuuksissa päästä opiskelemaan toiseen jäsenvaltioon noudatetaan yhtäläisen kohtelun periaatetta. Kyseistä periaatetta laiminlyödään, jos opiskelemaan pääsyn edellytykset ovat sellaiset, että joko suoraan kansalaisuuden takia tai muista epäsuorista syistä johtuen muista yhteisömaista tulevat opiskelijat ovat heikommassa asemassa kuin kansallisen tutkinnon suorittaneet opiskelijat, ja edellä mainittuja opiskelijoita ei hyväksytä oppilaitokseen.

Tutkintojen akateeminen tunnustaminen, jonka avulla toisessa jäsenvaltiossa pätevyyden hankkinut voi jatkaa opiskeluaan, kuuluu kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan. EY:n perustamissopimuksen mukaan kukin jäsenvaltio vastaa opetuksensa sisällöstä ja koulutusjärjestelmänsä organisoinnista. Jäsenvaltiot voivat lisäksi vapaasti laatia säännöt, joita akateemisen tunnustamisen menettelyihin sovelletaan. Uuden perustamissopimuksen 12 artiklan (entisen 6 artklan) mukaisesti jäsenvaltiot eivät kuitenkaan saa harjoittaa kyseisissä menettelyissä suoraa tai välillistä kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää.

Komissio on tietoinen tilanteesta, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Mainitun Itävallan lain mukaan henkilön, joka haluaa kirjoittautua opiskelemaan jotain oppiainetta itävaltalaisessa korkea-asteen oppilaitoksessa, on osoitettava, että hänellä on toisen asteen tutkintotodistuksensa ansiosta ehdoton oikeus päästä opiskelemaan haluamaansa oppiainetta todistuksen myöntäneessä maassa.

Komissio on tutkinut sitä, onko Itävallan lainsäädäntö (UniversitätsStudiengesetzUniStG) yhdenmukainen uuden perustamissopimuksen 12, 149 ja 150 artiklan (entisten 6, 149 ja 150 artiklan) kanssa. Komissio on tarkastellut Itävallan esittämiä kommentteja ja todennut, että lisävaatimuksen asettaminen muissa jäsenvaltioissa tutkintotodistuksensa saaneille on kansallisuuteen perustuvaa syrjintää opiskelupaikkojen jaossa ja kiellettyä perustamissopimuksen 12, 149 ja 150 artiklan säännösten nojalla. Itävallassa tutkintotodistuksen saaneille opiskelijoille riittää opiskelupaikan saamiseksi, että heillä on tutkintotodistus. Komissio on näin ollen aloittanut perustamissopimuksen 226 artiklan (entisten 169 artiklan) mukaisen rikkomusmenettelyn.