ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0107/99 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) , Raimo Ilaskivi (PPE) , Jyrki Otila (PPE) ja Kirsi Piha (PPE) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönoton nopeuttaminen yhdellä vuodella Eräät jäsenvaltiot ovat aiheellisesti esittäneet euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönoton nopeuttamista yhdellä vuodella. Jotta tarvittavat setelit ja kolikot ehdittäisiin painaa, tulisi aikataulukysymys ottaa nopeasti uuteen harkintaan. Kysymme komissiolta, aikooko se ryhtyä toimenpiteisiin euron siirtymäkauden lyhentämiseksi yhdellä vuodella ja aikooko se valmistella asian kulkua siten, että tarvittavat päätökset voidaan tehdä ennen Suomen puheenjohtajakauden alkua? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 1999) Toukokuun 3 päivänä 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) 974/98(1) 10 ja 11 artiklassa säädetään, että euromääräiset setelit ja kolikot lasketaan liikkeeseen 1 päivästä tammikuuta 2002 lukien. Euromääräisten setelien ja kolikoiden käyttöönottopäivä määriteltiin laajan, kaikkia asianomaisia koskeneen kuulemisen jälkeen. Eräiden jäsenvaltioiden ehdotuksesta asiaa tutkittiin uudelleen Ecofin-neuvoston kokouksessa 18. tammikuuta 1999. Neuvoston keskustelussa, johon Euroopan keskuspankki osallistui, kävi ilmi, että ehdotukseen euromääräisten setelien ja kolikoiden käyttöönoton aikaistamisesta suhtauduttiin huomattavan vastahakoisesti, sillä aikaistamisen ei katsottu olevan teknisesti mahdollista tai suotavaa, koska asianomaiset olivat määritelleet euroon siirtymistä koskevan strategiansa neuvoston asettaman aikataulun perusteella. Komissiolle annettiin valtuudet tutkia asiaa edelleen ja se laatii aikanaan asiasta kertomuksen. (1) EYVL L 139, 11.5.1998.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0162/99 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Viivästykset yhteisön maataloustuen maksamisessa Käytössä olevassa yhteisön maataloustukijärjestelmässä on ilmennyt huomattavia viivästymisiä tukien maksamisessa Kreikan maanviljelijöille. Äskettäin esimerkiksi viljatuotteille ja puuvillalle maksettavaa yhteisön tukea lykättiin kahteen otteeseen, mikä aiheutti ongelmia kyseisten tuotteiden tuottajille. Kreikan maatalousministeriö valmistelee vanhan maksujärjestelmän korvaavan uuden yhteisön maataloustukien maksujärjestelmän käyttöönottoa huhtikuusta 1999 alkaen. 1. Tietääkö komissio Kreikan maanviljelijöille maksettavien yhteisön tukien huomattavista viivästymisistä ja siitä ilmeneekö vastaavia viivästymisiä myös muissa jäsenvaltioissa? 2. Mihin toimiin komissio voi ryhtyä Kreikan ja muidenkin maiden maanviljelijöille maksettavien tukien viivästymisien poistamiseksi ja miten maanviljelijät voivat suojautua viivästymisen aiheuttamilta ongelmilta? 3. Mistä viivästymiset johtuvat ja mikä on komission kanta Kreikan maanviljelijöille maksettavien yhteisön tukien voimassaolevaan maksujärjestelmään? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (17. maaliskuuta 1999) 1. Komissiolla ei ole tietoa, että Kreikan tilanne maataloustukien maksamisen viivästymisessä eroaisi muiden jäsenvaltioiden tilanteesta. 2. Komissio on ottanut käyttöön jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettujen menojen kuukausittaisesta kirjanpidosta ja asetuksen (ETY) 2776/88(1) kumoamisesta annetun asetuksen (EY) 296/96 4 artiklassa vahvistetun järjestelmän kannustaakseen jäsenvaltioita maksamaan tuet viljelijöille määräaikoja noudattaen. Kyseisessä artiklassa säädetään rahallisista seuraamuksista jäsenvaltioille, jotka eivät noudata maataloustukien tuensaajille maksamiselle säädettyjä määräaikoja. Jäsenvaltioista muun muassa Kreikalle on asetettu rahoituskorjauksia viivästymisten takia. 3. Komissio katsoo, että Kreikan maataloustukien hallinto- ja maksujärjestelmää on välttämätöntä parantaa huomattavasti. Kreikan viranomaiset ovatkin jo perustaneet uusia maksajavirastoja, joiden tehokkuutta arvioidaan parhaillaan komissiossa. Tämän pitäisi johtaa piakkoin tilanteen paranemiseen Kreikassa. (1) EYVL L 39, 17.2.1996.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0734/99 esittäjä(t): James Moorhouse (ELDR) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Turkki-Eurooppa-säätiön rahoittaminen Pyydän komissiolta vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. Rahoittaako Euroopan unioni EU:n ja Turkin välisten suhteiden kehittämiseksi Lontoossa perustettua Turkki-Eurooppa-säätiötä (TEF)? Jos rahoittaa, millä summalla? 2. Jos EU ei rahoita säätiötä, täyttäisikö TEF rahoituksen saannin edellytykset ja onko se lähestynyt komissiota rahoituksen hakemiseksi? 3. Jos TEF:lle on myönnetty EU:n rahoitusta tai se voisi saada sitä, voiko komissio selittää, miten se aikoo taata, että TEF ei julkaise harhaanjohtavaa tai virheellistä tietoa Turkista EU:n veronmaksajien kustannuksella? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 1999) Yhteisö ei rahoita Lontooseen perustettua Turkki-Eurooppa-säätiötä (TEF). TEF:n lähestyttyä komissiota asiassa komissio ilmoitti säätiön toimitusjohtajalle, että se ei voi rahoittaa säätiön toimintaan liittyviä kustannuksia. Komission mukaan Turkin viranomaisten tai liike-elämän tehtävänä olisi rahoittaa toimintaa, jonka tarkoituksena on valistaa kansalaisia ja viranomaisia syistä, jotka ovat johtaneet Turkin hakemaan unionin jäsenyyttä ja siitä, minkä vuoksi jäsenvaltioiden olisi suhtauduttava myönteisesti Turkin jäsenyyshakemukseen.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0124



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0076/99 esittäjä(t): Yvonne Sandberg-Fries (PSE) komissiolle (20. tammikuuta 1999) Aihe: Komission suhde komission Ruotsin tiedotustoimistoon Euroopan komission Ruotsin tiedotustoimiston päällikkö kirjoitti yli vuosi sitten Ruotsin valtiopäivien puhemiehelle kirjeen, jossa valtiopäivien jäsenten tiedotusvälineille antamat EU-verotusta koskevat lausunnot kyseenalaistettiin. Komission tiedotustoimiston toiminta sai silloin suurta huomiota osakseen Ruotsin tiedotusvälineissä. Euroopan komission puheenjohtaja arvostelee Ruotsin pääministerille lähettämässään kirjeessä pääministerin erään ruotsalaisen uutisohjelman haastattelussa antamaa lausuntoa. Tämä lausunto koski Euroopan parlamentin julkistamia komission toiminnassa ilmenneitä epäkohtia ja väitettyjä petoksia. Kirjeessä viitataan lausuntoon, jota Ruotsin pääministeri ei koskaan ole antanut. Tämän tulkinnan ja/tai käännösvirheen (joka alun perin tehtiin komission Ruotsin tiedotustoimistossa) johdosta komission puheenjohtajan kirje on saanut osakseen paljon huomiota Ruotsin tiedotusvälineissä. Katsooko komissio yllä mainitut tapahtumat huomioon ottaen, että komission Ruotsin tiedotustoimisto toimii asianmukaisesti? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-0075/99 ja P-0076/99 (25. helmikuuta 1999) Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, komission puheenjohtaja lähetti henkilökohtaisen kirjeen Ruotsin pääministeri Göran Perssonille. Komission puheenjohtajan tarkoituksena ei ollut missään tapauksessa kiistää valtion- tai hallitusten päämiesten oikeutta kommentoida komission toimintaa koskevia lehtitietoja. Hän vain halusi ilmoittaa kollegalleen näkemyksensä lausunnosta, jonka tämän väitettiin antaneen. Komission puheenjohtaja ilmoitti myös huomautuksensa perustuvan oletukseen, jonka mukaan Ruotsin pääministerin väitetty lausunto piti paikkansa. Ruotsin pääministeri lähetti tämän jälkeen komission puheenjohtajalle vastauksen, jossa hän oikaisi väärinkäsityksen.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0230/99 esittäjä(t): Doeke Eisma (ELDR) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Kestävää kehitystä edistävän kaupunkien yhteyspisteiden verkoston rahoittaminen Kestävää kehitystä edistävä kaupunkien yhteyspisteiden verkosto (the Network of Urban Forums for Sustainable Development) perustettiin vastauksena EY:n vihreään kirjaan kaupunkiympäristöstä (KOM(90) 218) ja ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevaan viidenteen toimintaohjelmaan "kohti kestävää kehitystä" (KOM(92) 23). Pääsihteeristön tehtävät olisi kuulunut suorittaa teknistä apua koskevan sopimuksen puitteissa PO X:n kanssa, mutta tällaista sopimusta ei koskaan saatu aikaan. Pääsihteeristön puuttuessa sen tehtävät on hoitanut kansainvälinen kaupunkiympäristöinstituutti. 1. Tukeeko PO X kestävää kehitystä edistävän kaupunkien yhteyspisteiden verkoston työtä? 2. Kuinka on mahdollista, että verkoston toiminnan kannalta tarpeellista koordinointityötä on tehty vuodesta 1995 lähtien palkattomasti? 3. Kuinka on mahdollista, että koordinointielin ei ole saanut vastausta maksupyyntöönsä? 4. Miksi koordinointielimen tehtäviä koskevaa sopimusta ei PO X:n suullisesta sitoumuksesta huolimatta saatu päätökseen? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 1999) 1. Komissio pitää positiivisena kestävän kehityksen kaupunkifoorumien verkon työtä. Kyseessä on koeverkko, johon kuuluu 19 jäsentä. Vuoden 1999 aikana komissio suorittaa verkkoa koskevan arvioinnin voidakseen päättää sen tulevaisuudesta. 2. Kaupunkifoorumien verkon koordinointityöstä, samoin kuin maaseututietokeskusten verkosta (110 jäsentä) ja eurotiedon palvelupisteiden verkosta (85 jäsentä), vastaa komissio ja erityisesti sen pääosasto X:n yksikkö "Tiedonvälitys". 3. Delftissä toimiva "International Urban Development Association" on tehnyt pääosasto X:n "Tiedonvälitys"-yksikölle rahoitusehdotuksen verkon hallinnoinnista. Tätä ehdotusta ei kuitenkaan voitu ottaa huomioon, koska kyseessä on toiminta, jota komission on hallinnoitava suoraan. Järjestölle ilmoitettiin asiasta sanallisesti. Kirjallista vastausta ei toimitettu, koska järjestön, kuten kaikkien välittäjien, kanssa oltiin jatkuvassa puheyhteydessä. 4. Pääosasto X ei ole missään vaiheessa tehnyt kyseisen järjestön kanssa sanallista sopimusta verkon hallinnoinnista. Syy tähän mainitaan kohdassa 3.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0064/99 esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Ydinvoimaa koskeva yhteisön näkökanta Samanaikaisesti kun jotkut maat pyrkivät purkamaan ydinvoimalaitoksiaan osoittaen tällä tavoin tämän energianlähteen hiipumista länsimaissa, ydinvoiman puolustajat ennustavat sen väistämätöntä uudelleentulemista ennen kuin kaksikymmentä vuotta on kulunut. Enemmän tunteisiin kuin järkeen perustuva keskustelu vaikuttaa nykyhetkeen ja odotuksiin vähemmän saastuttavasta energianlähteestä kuin hiilellä, polttoaineella tai maakaasulla tuotettu sähkö. Voiko komissio sille lainsäädännön nojalla kuuluvien ydinvoimaan liittyvien velvollisuuksien vuoksi kertoa, miten se on aikaisemmin ja miten se aikoo tulevaisuudessa selittää yhteisön kansalaisille ydinvoiman tarjoamat todelliset mahdollisuudet ja sillä ratkaistavat ongelmat, kun otetaan huomioon, että energian maailmanlaajuinen kysyntä on jatkuvassa nousussa? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 1999) Komissio on tarkastellut siviilikäyttöisen ydinvoiman nykyistä ja tulevaa merkitystä yhteisön ja koko maailman energiantuotannon kannalta tiedonannossaan Euroopan unionin ydinenergiateollisuudesta (Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukainen ohjeellinen ydinenergiaohjelma)(1). Asiakirjassa tarkastellaan erityisesti ydinenergiateollisuuden pääpiirteitä ja tuodaan esiin haasteet, joihin sen on vastattava. (1) KOM(97) 401 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0666/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull.)(1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat Katalonian luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0126/99 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (2. helmikuuta 1999) Aihe: Turkin vaalit Turkissa poliisi ja muut viranomaiset estävät normaalin poliittisen puoluetoiminnan. Siitä on Euroopan parlamentin jäsenille raportoinut Halkin Demokrasi Partisi -puolue, jolla on vahvat asemat erityisesti kurdialueella. Aikovatko komissio tai muut EU:n toimielimet lähettää tarkkailijoita Turkin vaaleihin huhtikuussa ja lähetetäänkö heitä myös kurdialueelle? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1999) Komissio ei aio lähettää tarkkailijoita Turkkiin 18. huhtikuuta 1999 pidettäviä vaaleja varten. Komissio seuraa kuitenkin tarkasti vaalien kulkua. Lisäksi komissio tutkii säännöllisesti ja perusteellisesti kaikkia Turkin demokratisoitumiseen liittyviä kysymyksiä, varsinkin osana säännöllisesti annettavaa kertomusta Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymiseksi. Ensimmäinen tätä koskeva kertomus hyväksyttiin 4. marraskuuta 1998. Komissio esittää vuoden 1999 lopulla toisen vastaavan kertomuksen kuten muistakin hakijamaista.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0533/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti "vaatii komissiota ja jäsenvaltioiden vastuuelimiä vahvistamaan säännöksiä ja täydentämään unionin maaperällä myytävien kalatuotteiden valvontamekanismeja tarkistamalla luotettavalla tavalla sellaisen lainsäädännön noudattaminen, joka koskee kalatalousalan tuoreiden ja jalostettujen tuotteiden alkuperää". Mitä tässä kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia toimenpiteitä on toteutettu ja mitkä ovat niiden tulokset? (1) EYVL C 210, 6.7.1998, s. 295.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0262/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (5. helmikuuta 1999) Aihe: Ympäristöä koskeva toimintaohjelma Kreikassa Komissiolta kysytään: Mikä on ympäristöä koskevan toimintaohjelman 2 alaohjelman (ihmisen toiminnan muovaaman ympäristön hoito ja Ateenan ilmansaasteiden valvonta) tähänastinen määrärahojen käyttöönottoaste ja mihin hankkeisiin ne tarkalleen sanoen on käytetty, erityisesti mitä tulee toimeen 2.3 (koko maan ja Ateenan ympäristön suojelu ilmanlaadun osalta ja melunrajoittaminen) sekä 2.5 (kiinteiden ja myrkyllisten jätteiden käsittely)? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (12. maaliskuuta 1999) Yhteisön tukikehyksen toteutumistaso toimenpideohjelman "Ympäristö" alaohjelman 2 osalta Kreikassa kaudella 1994-1999 on tällä hetkellä 44,6 %. Toimenpiteen 2.3 toteutumistaso on 60 %, toimenpiteen 2.5 puolestaan 40 %, ja koko toimenpideohjelman toteutumistaso on 58 %. Komissio lähettää parlamentin pääsihteeristölle ja suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle luettelon mainitun toimenpideohjelman toimenpiteisiin 2.3 ja 2.5 kuuluvista hankkeista.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0121



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0470/99 esittäjä(t): Niels Sindal (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 1999) Aihe: Laittomat hintasopimukset Tanskalaisissa tiedotusvälineissä tammikuussa 1999 julkaistujen tietojen mukaan monet tanskalaiset kiinteistöluottolaitokset ovat tehneet laittomia hintasopimuksia, minkä vuoksi hinnat eivät ole avoimia ja hallinnollisten palvelujen hinta muodostaa kohtuuttoman suuren osan kokonaishinnasta. Tunteeko komissio tanskalaisilla kiinteistöluottomarkkinoilla (rahamarkkinoilla) vallitsevan tilanteen? Katsooko komissio, että kiinteistöluottojen yhteydessä tarjottavien hallinnollisten palvelujen hinnan on heijasteltava niiden todellisia kustannuksia ja että hintojen on yleisesti oltava kuluttajan kannalta suhteellisen avoimia? Mitä komissio aikoo tehdä edellä esitetyn johdosta? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 1999) Komissio tietää Tanskan kilpailuviraston jo tutkivan Tanskan kiinteistöluottomarkkinoita selvittääkseen, ovatko kiinteistöluottomarkkinoiden kuusi luottolaitosta yhdenmukaistaneet hintojaan ja lainaehtojaan. Komissio ei aio tässä vaiheessa ryhtyä toimiin, koska kansallinen kilpailuviranomainen tutkii jo asiaa. Komissio politiikkana todellakin on, että palvelujen hintojen on oltava avoimia ja kuluttajan helposti ymmärrettävissä.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0610/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Peloponnesoksen alueelliseen toimintaohjelmaan kuuluvat hankkeet Arkadian Stemnitsassa Kysymykseeni (E-2365/98(1)), joka koski Arkadian läänin Stemnitsan kylän perinteisen arkkitehtuurin muuttamista, näistä asioista vastaava komission jäsen Wulf-Mathies vastasi, että "julkisten sopimusten tekemistä ja ympäristövaikutusten arviointia koskevia menettelyjä oli noudatettu asianmukaisesti". Tuoreemmista tiedoista, jotka uskon myös komission nyt saaneen käyttöönsä, ilmenee, että annettu vastaus perustui vääriin tietoihin, sillä tietoon on nyt tullut, että on olemassa alueellisten viranomaisten asiakirjoja, jotka kumoavat kokonaisuudessaan päätökset, joiden perusteella hanke aiemmin oli hyväksytty. Kreikan oikeusasiamiehen mukaan Gortinian maakunnassa sijaitsevan Stemnitsan uudistuksia ja sisäistä tienrakennusta koskevaa hanketta ei todennäköisesti toteutettu asianmukaisella tavalla, sillä sijoituspaikkoja ja ympäristövaikutuksia koskevaa tutkimusta ei ole etukäteen hyväksytty, asutuksen suojeltavaa historiallista luonnetta muutetaan omavaltaisesti ja autojen pysäköintialueen muodosta annetut tiedot ovat osoittautuneet epätarkoiksi. Onko olemassa lisätietoja, jotka komissio haluaisi ilmoittaa meille? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1999) Komissio on ilmoittanut arvoisalle parlamentin jäsenelle 9. helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, että Kreikan oikeusasiamieheltä saamiensa uusien tietojen perusteella se on ottanut uudelleen yhteyden kyseisen jäsenvaltion viranomaisiin kirjallisessa kysymyksessä E-2365/98(2) tarkoitetun hankkeen osalta. Tässä vaiheessa, kun lisätietoja vielä odotetaan, komissio ja alueviranomaiset ovat sopineet, että puron uoman muutostöihin liittyvälle hankkeen osalle ei toistaiseksi myönnetä yhteisrahoitusta. (1) EYVL C 142, 21.5.1999, s. 11. (2) EYVL C 142, 21.5.1999, s. 11.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0196/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (11. helmikuuta 1999) Aihe: Katkaravunkasvatuksen ympäristövaikutukset Aasiassa Kun otetaan huomioon kontrolloimattoman katkaravunkasvatuksen tuhoisat vaikutukset ympäristöön esimerkiksi Thaimaassa, Vietnamissa ja Bangladeshissa, onko komissiolla suunnitteilla mitään hankkeita, joilla katkaravunkasvattajia autettaisiin siirtymään "suljettuun järjestelmään", jossa jätevedet kierrätetään ja puhdistetaan ja joka on näin ympäristöystävällisempi? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Komission toteuttamat hankkeet tukevat harvoin suoraan katkaravunkasvattajia. Niillä pyritään pikemminkin vaikuttamaan rannikkoalueiden taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja ympäristölliseen tilanteeseen kokonaisuudessaan. Yksi esimerkki nyt valmisteltavana olevista hankkeista on rannikkoalueiden elinympäristöjen ja resurssien hoitoon liittyvä hake (CHARM) Thaimaassa. CHARM-hankkeen, jonka valmisteluvaihe toteutetaan vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla, tavoitteena on saada aikaan kestävä tasapaino elinympäristön suojelun ja maan eteläisten rannikkoalueiden taloudellisen kehittämisen välille. Hankkeessa tuetaan kokonaisvaltaisia kokeilutoimia, joilla pyritään uudistamaan toiminnan yhteensovittamista, politiikkojen luomista ja julkisen alan sääntely- ja palvelutehtäviä, muuttamaan alueen hyödyntämistapoja ympäristön kannalta kestävämmiksi, tukemaan vaihtoehtoista meriviljelyyn perustuvaa tuotantoa ja merellistä ekomatkailua sekä edistämään tuottajien ja paikallisyhteisöjen vastuullista osallistumista alueiden suunnitteluun ja hoitoon. Thaimaan hallitus toimii täysin yhteistyössä hankkeen käynnistämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0783/99

esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE) komissiolle

(6. huhtikuuta 1999)

Aihe: Keräilijöiden mahdollisuus hankkia ja pitää hallussaan aseita ja ampumatarvikkeita

Direktiivillä 91/477/ETY(1) säädetään tuliaseiden hallussapidosta ja kuljetuksesta Euroopan unionissa. Tässä direktiivissä on säännöksiä siitä, miten ammunnan harrastajat, metsästäjät ja asekauppiaat voivat pitää hallussaan, kuljettaa ja hankkia aseita ja ammustarvikkeita. Direktiivi ei kuitenkaan koske henkilöitä, jotka pitävät hallussaan keräilytuliaseita.

Keräilyaseet ovat kuuluneet tähän asti kansallisen lainsäädännön alaisuuteen, ja kyseiset lait ovat Euroopan unionin jäsenvaltioissa hyvin erilaisia.

1. Onko Euroopan komissio samaa mieltä asiasta?

2. Pitääkö Euroopan komissio tarpeellisena sitä, että nykyistä direktiiviä muutetaan tai että esitetään uusi direktiivi, joka koskee erityisesti keräilijöiden aseiden ja ammustarvikkeiden hankkimista ja hallussapitoa?

3. Jos näin on, milloin uusi direktiivi esitetään tai nykyistä direktiiviä muutetaan?

4. Katsooko Euroopan komissio, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön vähäisestä yhtenäisyydestä on haittaa aseiden ja ammustarvikkeiden keräilijöille?

Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus

(27. huhtikuuta 1999)

Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen näkemykseen, jonka mukaan keräilytuliaseet eivät kuulu aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY soveltamisalaan. Näin ollen tällaisten aseiden hallussapito ja siirtäminen kuuluu nykyisin jäsenvaltioiden lainsäädännön alaisuuteen, jollei Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 ja 36 artiklan soveltamisesta muuta johdu.

Komissio valmistelee direktiivin 91/477/ETY soveltamisesta kyselylomaketta, joka lähetetään lähiaikoina jäsenvaltioille ja eri asianosaistahoille. Kyselyyn tulleiden vastausten pohjalta komissio valmistelee vuoden 1999 lopulla parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tilanteesta, joka aiheutuu tämän direktiivin soveltamisesta. Direktiivin 17 artiklan mukaisesti komissio tutkii, missä määrin muutosehdotusten esittäminen nykyiseen lainsäädäntöön on välttämätöntä. Keräilytuliaseiden hankintaa ja hallussapitoa tullaan tutkimaan tältä pohjalta.

(1) EYVL L 256, 13.9.1991, s. 51.