FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/49

(2004/C 78 E/0047)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1831/03

esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle

(2. kesäkuuta 2003)

Aihe: Tilastotiedot köyhyydestä ja työttömyydestä Kreikassa

Toukokuun 16 päivänä 2003 ilmoitettiin, että jälleen eräs kreikkalainen yritys, kauneustuotteita myyvä ketju ”Yvonni Stores”, meni vararikkoon, ja yli 100 naista menetti työpaikkansa. Tämä valitettava tapaus seuraa kymmenen päivää sitten suljettua Siser-Palkon tehdasta, jolloin 500 työntekijää menetti työnsä. Eurostatin tilastotietojen mukaan (tiedote 8/2003 ja lehdistötiedote 43/2002), jotka julkaistiin Agence Europessa 10. toukokuuta 2003, tilastot pitkän ajan työttömyyden ja erittäin pitkän ajan työttömyyden kokonaismäärästä osoittavat, että luvut ovat Kreikassa 60—70 prosenttia korkeammat kuin yhteisön keskiarvo. Kreikassa ja Portugalissa köyhäksi joutumisen uhka on 21 prosenttia, mikä on paljon enemmän kuin muissa jäsenvaltioissa.

Miesten ja naisten työttömyyden suhdetta mittaavat pitkän ja erittäin pitkän aikavälin indeksit ovat paljon yhteisön keskiarvoa korkeammat. Pitkän ajan indeksi on Kreikassa 8,7 (yhteisön keskiarvo on 3,7) ja erittäin pitkän ajan indeksi on 5,1, kun yhteisön keskiarvo on 2,4. Euroopan yhteisön kotitalouksia koskevan paneelin (ECHP) mukaan indeksi, jolla mitataan niiden henkilöiden määrää, jotka ovat olleet köyhiä ainakin kerran elämänsä aikana, on Kreikassa 25,1 (EU:ssa 19,2), ja jatkuvassa köyhyydessä elävien indeksi on Kreikassa 6,5 (EU:ssa 3,8). (Tiedot ilmoitettiin Agence Europessa 10. toukokuuta 2003).

Mitä mieltä komissio on jatkuvasta pitkän ajan työttömyydestä Kreikassa sekä köyhyyden korkeasta tasosta? Onko komissiolla tilastotietoja vuoden 1994 jälkeen Kreikassa toimintansa lopettaneista yrityksistä? Kuinka moni on siirretty EU:n ulkopuolella sijaitseviin valtioihin, ja kuinka monta työpaikkaa yhteensä Kreikassa on menetetty? Onko komissio esittänyt Kreikan viranomaisille suosituksia ongelman ratkaisemiseksi, ja jos on, niin mitä suosituksia, ja miten Kreikan viranomaiset vastasivat niihin?

Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus

(24. heinäkuuta 2003)

Pitkäaikaistyöttömyys on työmarkkinoiden keskeinen rakenneongelma. Se koskee heikoimmassa asemassa olevia väestöryhmiä, naisia ja nuoria, ja se aiheuttaa passivoitumista ja syrjäytymistä. Kreikan työllisyyspolitiikan toimintasuunnitelma 2002 osoittaa, että vaikka pitkäaikaistyöttömyys maassa vähenee, se on edelleen unionin keskiarvon yläpuolella. Lisäksi pitkäaikaistyöttömien osuus kaikista työttömistä on suurempi kuin unionissa keskimäärin.

Komission näkemyksen mukaan pitkäaikaistyöttömyyttä on edelleen vähennettävä osallisuutta edistävien työmarkkinoiden aikaansaamiseksi; edistysaskelista huolimatta vähäosaisten työllisyystilanne on edelleen heikko. Tämän vuoksi tarvitaan paremmin suunnattuja ohjelmia, kattavia työvoiman kysyntää ja tarjontaa koskevia malleja sekä läheisiä siteitä muihin syrjäytymistä estäviin ohjelmiin.

Tämä on selkeästi ilmaistu unionin yhteisessä työllisyysraportissa ja esitetty Kreikalle annetuissa unionin suosituksissa. Komission näkemys on, että julkisten työvoimapalvelujen uudistus ja ennaltaehkäisevän ja yksilöllisen lähestymistavan kehittäminen (henkilökohtaisten ominaisuuksien huomiointi) ovat tärkeitä keinoja pitkäaikaistyöttömyyden vastaisessa taistelussa. Tämä on todettu myös ”Ehkäisevien ja aktivoivien toimien” suosituksessa, jonka mukaan Kreikan tulee ”viedä loppuun julkisten työvoimapalveluiden uudelleenjärjestely ja toteuttaa ehkäisevää ja yksilöllistä lähestymistapaa erityisesti naisten ja nuorten osalta; sekä päivittää tilastojärjestelmänsä niin, että ehkäisystä ja aktivoinnista on saatavilla indikaattoreita hyvissä ajoin ja kehitystä voidaan tehokkaasti seurata.”

Kreikan viranomaiset ovat reagoineet tähän suositukseen sekä lainsäädännöllisin toimin työvoimapalveluiden uudelleenjärjestelyn edesauttamiseksi että perustamalla uusia työllisyyden edistämiskeskuksia.

Lisäksi Kreikan vuoden 2001 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastainen toimintasuunnitelma on tarjonnut tärkeän työkalun köyhyyden torjunnassa kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana, ja sen mukainen prosessi jatkuu edelleen vuosien 2003—2005 toimintasuunnitelmaa laadittaessa. Työmarkkinoille pääsyn ja köyhyyden välinen selkeä yhteys todetaan vuoden 2003 yhteisessä raportissa sosiaalisesta osallisuudesta: esimerkiksi Laekenin huippukokouksessa (14.—15. joulukuuta 2001) laadittu luettelo indikaattoreista sisältää useita työtilannetta koskevia indikaattoreita, ja siinä tarkastellaan köyhyysriskiä työtilanteen mukaan. Lisäksi Euroopan unionin ECHP-elinolotutkimuksen köyhyyden dynamiikkaa koskevat tilastot viittaavat siihen, että lyhyenkin työttömyysjakson jälkeen työmarkkinoille palanneen henkilön ei ole helppoa päästä eroon köyhyydestä. Keskimäärin Kreikassa köyhyyden uhan alla elävien henkilöiden tulotaso on selvästi alle köyhyysriskirajan.

Elinikäinen köyhyysriski (unionin ECHP-elinolotutkimuksen aikana 1995—2000) on Kreikassa 38 %, joka on samaa tasoa kuin Espanjassa, Irlannissa ja Italiassa, alhaisempi kuin Portugalissa (40 %) mutta korkeampi kuin muissa jäsenvaltioissa (EU-15 keskiarvo: 30 %). Tässä ei ole huomioitu aikaisempaa altistusta köyhyysriskille. Köyhyysriskin mittarina käytetään yleensä mieluummin pitkittynyttä kuin jatkuvaa köyhyysriskiä, jotta vältytään ilmiöltä, jossa tulotaso jää riskirajan yläpuolelle yhtenä vuonna, mutta laskee taas seuraavana sen alle.

On huomattava, että Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on Kreikassa aktiivinen työllisyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevissa asioissa ja rahoittaa toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan vähäosaisten ryhmien työllistettävyyttä ja työllisyyttä muun muassa helpottamalla pääsyä koulutukseen ja terveydenhuollon piiriin.

Komissiolla ei ole tilastotietoja Kreikassa toimintansa lopettaneiden yritysten määrästä, niiden siirtymisestä EU:n ulkopuolisiin valtioihin eikä niiden myötä menetettyjen työpaikkojen kokonaismäärästä. Eurostatin mukaan työpaikkojen määrä Kreikassa on kuitenkin kasvanut hieman vuodesta 1995 vuoteen 2002 erityisesti palvelualoilla.

Lopuksi, komissio rahoittaa yhteisön tukikehyksellä vuosina 2002—2006 Kreikassa yrittäjyyttä edistäviä toimenpiteitä (starttituki, yrittäjäkoulutus) sekä kreikkalaisten yritysten kilpailukykyä parantavia toimenpiteitä (olemassaolevien yritysten tekninen modernisointi).