ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2938/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Lentokenttien tutkajärjestelmät.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2938/01 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (24. lokakuuta 2001) Aihe: Lentokenttien tutkajärjestelmät Linaten lentokentällä Milanossa 8. lokakuuta sattunut vakava onnettomuus, jossa reittilentokone ja pieni yksityiskone törmäsivät kiitoradalla, on herättänyt suurta huolta, koska tämän surullisen onnettomuuden tapahtumapaikalla ei ole käytössä liikenteen tarkkailuun tarkoitettua maatutkaa. Muilla eurooppalaisilla lentokentillä tällainen laite sitä vastoin on, mutta sen asentaminen ei ole pakollista. Eikö komission mielestä olisi syytä määrätä liikenteen tarkkailuun kiitoradoilla tarkoitetun maatutkan asentaminen pakolliseksi Euroopan unionin suurimmilla ja eniten liikennöidyillä lentokentillä, jotta vastaavia onnettomuuksia ei enää pääsisi tapahtumaan? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2938/01 ja E-2940/01 (11. tammikuuta 2002) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan kiitoradoilla tapahtuvien törmäysten, jollainen tapahtui Linaten lentokentällä, riskistä. Komissio on ryhtynyt työhön tällä alalla tutkimusohjelmien puitteissa. Kaksi vuotta sitten käynnistettiin Beta-niminen hanke, jossa on tarkoitus arvioida, mitä hyötyjä voidaan saavuttaa yhteisten vaatimusten määrittelyllä, ja tällä hetkellä ollaan järjestämässä kenttädemonstraatioita. Komissio työskentelee Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja Eurocontrolin kanssa teknisten eritelmien laatimiseksi, ja nykyisten toimien tulokset esitellään ICAO:lle. Kun tekniset vaatimukset on arvioitu, komission hiljattain tekemät yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevat ehdotukset(1) mahdollistavat kaikilla Euroopan lentokentillä tarvittavien toimenpiteiden määräämisen erittäin korkean turvallisuustason saavuttamiseksi. Tähän kuuluvat kaikki mahdolliset keinot, joilla varmistetaan maaliikenteen kattava ja tehokas valvonta, mukaan luettuna kiitoteiden merkinantojärjestelmät. (1) KOM(2001) 123 lopullinen ja 564 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2345/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Seychellit.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0012 - 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2345/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (3. elokuuta 2001) Aihe: Seychellit Onko Maxwell Stamp & Co -yhtiön Seychellien kansantaloudesta tekemän tutkimuksen suositusten perusteella ryhdytty toimenpiteisiin? Oliko suositusten noudattaminen ehtona EU:n tuelle? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 2001) Maxwell Stampin vuonna 2000 tekemä makrotaloudellinen tutkimus on käytännössä edelleen luonnosvaiheessa, sillä hyväksymiskokousta, joka on osa tutkimusta, ei ole vielä pidetty johtuen todennäköisesti Seychellien hallituksen haluttomuudesta hyväksyä tutkimuksessa annettuja suosituksia. Seychellien hallitus on tästä huolimatta ryhtynyt toimiin suhteessa joihinkin tutkimuksessa annettuihin suosituksiin (vaikkakaan ei välttämättä niiden noudattamiseksi), erityisesti vähentämällä pääomahankkeiden julkisia menoja ja kannustamalla yksityisen sektorin osallistumista tiettyihin politiikkoihin (esimerkiksi koulutukseen). Hallitus ei kuitenkaan ole ryhtynyt toimiin kauaskantoisempien verotuksellista ja rahapoliittista uudistusta, kuten rupian devalvointia, koskevien suositusten noudattamiseksi. Tutkimuksessa annettujen suositusten noudattaminen ei ole ehtona yhteisön tukien saamiselle, mutta Seychellien makrotaloudellinen ja rahoitustilanne otetaan luonnollisesti huomioon päätettäessä alaa, johon yhteisön tuki Seychelleille tulevaisuudessa keskittyy.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3688/01 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Terästehtaan onnettomuus Alcalá de Guadairassa (Sevilla, Espanja).



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3688/01 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Terästehtaan onnettomuus Alcalá de Guadairassa (Sevilla, Espanja) Alcalá de Guadairassa sijaitsevassa terästehtaassa tapahtui 7. joulukuuta 2001 radioaktiivinen vuoto, joka oli seurausta radioaktiivisen materiaalin vapautumisesta kapsuloidusta lähteestä, joka laitettiin erehdyksessä sulattimoon. Tämä tapahtui sen jälkeen, kun metallurgia-alan yritykset, useat ministerit, ydinturvallisuusneuvosto ja Enresa (radioaktiivisten jätteiden hoidosta vastaava yritys) allekirjoittivat pöytäkirjan, jossa ne sitoutuivat toimiin vastaavien tapahtumien ehkäisemiseksi. Lähistöllä sijaitsevassa terästehtaassa oli jo vuonna 1998 tapahtunut vuoto, joka levitti radioaktiivisia hiukkasia, joita havaittiin myös muissa maissa. Onko komissiolle tiedotettu onnettomuudesta? Onko se tietoinen, kuinka paljon lähde sisälsi radioaktiivista materiaalia ja kuinka paljon sitä vapautui ympäristöön? Tietääkö komissio, ovatko työntekijät, yleensäkin ihmiset tai ympäristö kärsineet säteilyn aiheuttamista haitoista? Mitä mieltä komissio on Espanjassa allekirjoitetusta pöytäkirjasta ja sen tehokkuudesta? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (1. maaliskuuta 2002) Espanjan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet virallisesti komissiolle Alcalá de Guadairan terästehtaalla tapahtuneesta säteilylähteen sulamisesta. Yhteisön järjestelyistä nopeaksi tiedonvaihdoksi säteilyhätätilanteen yhteydessä 14. joulukuuta 1987 tehdyssä neuvoston päätöksessä 87/600/Euratom(1) kuitenkin velvoitetaan jäsenvaltiot ilmoittamaan ja toimittamaan tietoja muiden muassa komissiolle vain tapauksissa, joissa jäsenvaltio päättää toteuttaa luonteeltaan mittavia toimenpiteitä väestön suojelemiseksi säteilyvaaratilanteessa. Kyseisessä onnettomuudessa ei näin tapahtunut. Komissio katsoo, että Espanjan viranomaisten ja alan teollisuusjärjestöjen välisen yhteistyöpöytäkirjan tapaiset sopimukset ovat hyvin hyödyllisiä vastaavien onnettomuuksien ehkäisemisessä ja kunkin osapuolen toimintatavan määrittämisessä onnettomuustilanteiden ja sellaisten tilanteiden varalta, joissa paikallistetaan radioaktiivinen säteilylähde. Työntekijöihin tällaisissa onnettomuuksissa mahdollisesti kohdistuvien terveysvaikutusten ja ennaltaehkäisyn tärkeyden vuoksi komissio on parhaillaan viimeistelemässä direktiiviehdotusta, jonka tarkoituksena on varmistaa, että käyttäjät ja kansalliset viranomaiset valvovat säteilylähteitä asianmukaisesti. (1) EYVL L 371, 30.12.1987.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3285/01 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Tupakan salakuljetus.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3285/01 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (27. marraskuuta 2001) Aihe: Tupakan salakuljetus Petostentorjuntaviraston (OLAF) vuosikertomus vuodelta 2000 antaa hyvin huolestuttavan kuvan omiin varoihin liittyvistä petoksista, joista eräs on tehty tupakan salakuljetuksen avulla. Voiko komissio ilmoittaa, onko se maa, jossa tuotetaan suurimpien haltuunottojen aiheina olleita tupakkamerkkejä, jokin jäsenvaltio? Voiko komissio vahvistaa, onko kyseinen maa Yhdistynyt kuningaskunta? Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt tällaisten tapausten estämiseksi? Michaele Schreyerin komission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 2002) Komissio korostaa, että vuonna 2000 noin 50 prosenttia Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ilmoitetuista yhteisössä tehdyistä savuketakavarikoista koski merkkejä, jotka ovat suosittuja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Näitä merkkejä tuottavat Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat valmistajat. Komissio toimii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa selvittääkseen salakuljetettujen savukkeiden lähteen ja torjuakseen niiden kansainvälistä salakuljetusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2967/01 esittäjä(t): Arlene McCarthy (PSE) komissiolle. UEFA:n mestarien liigan kaupallisia sopimuksia koskevat tutkimukset ja niiden vaikutukset valioliigaan.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0052 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2967/01 esittäjä(t): Arlene McCarthy (PSE) komissiolle (18. lokakuuta 2001) Aihe: UEFA:n mestarien liigan kaupallisia sopimuksia koskevat tutkimukset ja niiden vaikutukset valioliigaan Onko UEFA:n mestarien liigan kaupallisissa sopimusjärjestelyissä ja Englannin jalkapalloliiton valioliigan sopimuksissa esiin nousseissa kysymyksissä komission mielestä yhtäläisyyksiä, etenkin kun on kyse yleisestä edusta? Aikooko komissio keskeyttää valioliigaa koskevat tutkimuksensa odoteltaessa UEFA:n mestarien liigan tutkimusten tuloksia? Jos valioliiga joutuu ilmoittamaan komissiolle kaupallisista sopimuksistaan, millä aikataululla tutkimuksissa todennäköisesti edetään? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 2001) Näissä kahdessa sopimusjärjestelyssä on kilpailulainsäädännön kannalta selvästikin sekä yhtäläisyyksiä että eroavuuksia. Tärkein yhtäläisyys on se, että molemmat järjestelyt koskevat jalkapallo-otteluiden yleisradiointioikeuksien yhteismyyntiä yksinoikeuden pohjalta. Järjestelyiden välillä on kuitenkin useita merkittäviä eroavuuksia siinä, minkälaisina sopimuspaketteina kyseisiä oikeuksia tarjotaan yksittäisille yleisradiotoiminnan harjoittajille. Jotta yleinen etu toteutuisi, komissio pyrkii varmistamaan, että näitä erittäin tärkeitä oikeuksia ei myydä tavalla, joka haittaa kilpailua yleisradiointimarkkinoilla ja vahingoittaa siten katsojien etua. Tavoite on sama kummassakin tapauksessa. Englannin valioliigan ottelut ovat erityisen tärkeitä Yhdistyneen kuningaskunnan yleisradiointimarkkinoiden kannalta: Jos kyseisten yleisradiointioikeuksien myyntiin liittyy kilpailun vastaisia menettelytapoja, niiden vaikutukset ovat erityisen haitallisia. Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) mestarien liigaa koskeva komission tutkimus on edistynyt jo varsin pitkälle. Sen alustavaan analyysiin perustuva väitetiedoksianto lähetettiin UEFA:lle heinäkuussa 2001, ja komissio odottaa parhaillaan UEFA:n vastausta. Sillä välin komissio jatkaa Englannin jalkapalloliiton valioliigan yleisradiointisopimusten perusteellista tutkimista. Se on ollut yhteydessä valioliigaan ja muihin asianosaisiin. Valioliiga ei ole vielä ilmoittanut yleisradiointisopimuksistaan komissiolle. Tämä ei estä komissiota tutkimasta tapausta omasta aloitteestaan ja tällainen tutkimus onkin käynnistetty. Tutkimuksen kesto riippuu osapuolten yhteistyöhalukkuudesta sekä asianomaisten osoittamasta kiinnostuksesta ja niiden komissiolle toimittamista huomautuksista. Komissio ottaa huomioon, että sen on ryhdyttävä tarpeellisiksi katsottuihin toimiin mahdollisimman nopeasti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2912/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Rypälepommit.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0047 - 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2912/01 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (17. lokakuuta 2001) Aihe: Rypälepommit Voiko komissio esittää kantansa uudesta, ehdotetusta kansainvälisestä laista, jonka nojalla rypälepommien käyttäjien on poistettava pommit, jotka eivät ole räjähtäneet? Tukeeko komissio rypälepommien käytön, valmistamisen ja maastaviennin estämistä kunnes laki on tullut voimaan? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2001) Monet rypälepommeja koskevat tutkimukset osoittavat, että vähintään 10 prosenttia rypälepommin sisällöstä jää pommin pudotessa räjähtämättä ja että räjähtämätön osa aiheuttaa samanlaista vaaraa kuin jalkaväkimiina: räjähtämättömät pommit aktivoituvat kosketuksesta ja aiheuttavat samanlaisia, uhrin kuolemaan tai pysyvän vammautumiseen johtavia vakavia henkilövahinkoja. Komissio on tietoinen siitä, että räjähtämättömät rypälepommit aiheuttavat erityistä kärsimystä vielä vuosien ajan taistelujen päätyttyä. Komissio on myös ottanut huomioon Punaisen Ristin kansainvälisen komitean ehdotuksen, jonka se esitti tiettyjen sellaisten tavanomaisten aseiden käytön kielloista tai rajoituksista, joiden voidaan katsoa aiheuttavan tarpeettoman vakavia vammoja ja olevan vaikutuksiltaan umpimähkäisiä, tehdyn yleissopimuksen tarkistamiseksi lähiaikoina järjestettävää Yhdistyneiden Kansakuntien konferenssia varten. Sopimusta on tarkistettava, jotta rypälepommien ja muiden sotilaskäytössä olleiden ammusten aiheuttamiin ongelmiin voitaisiin puuttua. Genevessä Sveitsissä 11.12. joulukuuta 2001 järjestettävässä tarkistuskonferenssissa unionin odotetaan esittävän räjähtämättömiä ammuksia koskevan jäsenvaltioiden yhteisen kannan, jossa kansainvälistä yhteisöä pyydetään ryhtymään tähänastista tehokkaampiin toimiin. Unioni onkin erityisen huolestunut erilaisten räjähtämättömien ammusten aiheuttamista humanitaarisista ja sosiaalisista ongelmista. Unioni pyrkii kaikin käytettävissään olevin keinoin vaikuttamaan siihen, että edellä mainittua tarkoitusta varten asetetun asiantuntijaryhmän keskusteluissa saavutettaisiin tuloksia mahdollisimman nopeasti. Komissio seuraa tarkasti kyseisen yleissopimuksen tarkistuskonferenssin työn etenemistä. Komissio pyrkii vähentämään rypälepommien ja räjähtämättömien taisteluvälineiden aiheuttamaan uhkaa välillisesti ja konkreettisesti jalkaväkimiinoja koskevien säännösten tarjoamien oikeudellisten välineiden ja rahoitusvälineiden avulla. Jalkaväkimiinojen raivaus tarkoittaa käytännössä usein kaikkien tällaisten ammusten poistamista alueelta; tämä koskee erityisesti Laosia ja Kosovoa. Komissio pitää huolen siitä, että näiden operaatioiden aikana saatua kokemusta käytetään hyväksi tulevissa toimissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3314/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Oikeuslaitoksen käyttäjien perusoikeuskirja.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3314/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Oikeuslaitoksen käyttäjien perusoikeuskirja Yhteisön eri alueiden johtavien oikeusoppineiden mukaan Euroopan unionissa on kiireellisesti otettava käyttöön oikeuslaitoksen käyttäjien perusoikeuskirja, jolla käyttäjille taataan asianmukainen, oikea ja ymmärtävä kohtelu ja oikeus tehdä valituksia. Perusoikeuskirjaan pitäisi sisällyttää perusasiat kuten oikeus saada tietoa menettelyistä, mahdollisuus tavata tuomari, oikeus saada tietää oikeudenkäynnin arvioidut kustannukset tai saada asianajaja, edustaja tai oikeusavustaja. Voiko komissio ilmoittaa, katsooko se yksinomaisen aloiteoikeutensa perusteella aiheelliseksi tehdä aloitteen oikeuslaitoksen käyttäjien todellisen ja tehokkaan perusoikeuskirjan luomiseksi? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2002) Komissiossa tehdään parhaillaan työtä rikosuhreille maksettavien hyvitysten ja korvausten parantamiseksi ja suunnitellaan toimenpiteitä rikoksista epäiltyjen ja syytettyjen etujen turvaamiseksi Euroopan unionin alueella käytävissä rikosoikeudenkäynneissä. Uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyissä 15. maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2001/220/YOS(1) asetetaan jäsenvaltioille velvoitteita muun muassa tiedonvälitystä koskevista takeista, uhreille annettavasta erityisavusta ja heille tarjottavista korvauksista sekä sovittelusta. Velvoitteet on täytettävä maaliskuun 2002 ja maaliskuun 2006 välisenä aikana. Komissio ehdottaa rikoksen uhreille maksettavia korvauksia käsittelevässä komission vihreässä kirjassa(2), joka julkistettiin 28. syyskuuta 2001, että uhrien korvaukset maksaisi valtio. Suunnitteilla on myös parantaa epäiltyjen ja syytettyjen asemaa saattamalla se nykyisten ihmisoikeussopimusten ja varsinkin Euroopan ihmisoikeussopimuksen tasolle. Samalla mietitään toimenpiteitä, joilla heidän oikeuksiaan rikkovat oikeusjärjestelmät saataisiin noudattamaan perusoikeuksia. Komissio aikoo aloittaa tammi-toukokuun välisenä aikana laajan lausuntokierroksen menettelyllisistä takeista, ja sen on määrä antaa kesä-heinäkuussa 2002 myös tiedonanto, jossa hahmotellaan jäsenvaltioissa toteutettavia toimenpiteitä epäiltyjen ja syytettyjen etujen suojaamiseksi. (1) EYVL L 82, 22.3.2001. (2) KOM(2001) 536 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3051/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Tienrakennushankkeiden kustannukset Kreikassa.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0056 - 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3051/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Tienrakennushankkeiden kustannukset Kreikassa Kreikassa on muodostunut käsitys, että Euroopan unionin rahoittamien suurten hankkeiden kustannukset ovat poikkeuksellisen suuret verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Voiko komissio antaa vertailutietoja, jotka vahvistaisivat edellä mainitun väitteen paikkansapitävyyden tai osoittaisivat sen perättömäksi? Voiko komissio esimerkiksi antaa tietoja moottoriteiden kilometrihinnoista Kreikassa ja muissa jäsenvaltioissa, joiden maantieteelliset ominaispiirteet ovat vastaavanlaiset? Monellako prosentilla suurten tienrakennushankkeiden alkuperäinen kustannusarvio on yhteisön toisen tukikehyksen täytäntöönpanon yhteydessä ylitetty Kreikassa? Mikä on vastaava osuus muissa jäsenvaltioissa? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (13. helmikuuta 2002) Komissiolla ei ole käytettävissään tietoja, joiden perusteella se voisi vertailla asianmukaisesti moottoriteiden kilometrihintoja Kreikassa ja muissa jäsenvaltioissa, joiden maantieteelliset ominaispiirteet ovat vastaavanlaiset. Tähän hintaan vaikuttavat monet tekijät, ja tutkimukset näiden tekijöiden selvittämiseksi edellyttäisivät kohtuuttomia ponnistuksia saatuun tulokseen nähden. Sama havainto pätee myös pyrkimyksiin vertailla alkuperäisten kustannusarvioiden ylitysprosentteja mittavissa tiehankkeissa, joita jäsenvaltioissa toteutettiin ajanjaksolla 19941999 yhteisön tukikehyksen mukaisesti. Kansallisten viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissio voi kuitenkin antaa parlamentin jäsenelle seuraavat hinta-arviot. Kaksikaistaisen moottoritien kilometrihinnat vaihtelevat Kreikassa 3 miljoonasta eurosta 30 miljoonaan euroon tai enemmän sen mukaan, ovatko maantieteelliset olosuhteet suotuisat vai onko tunnelin rakentaminen välttämätöntä. Saksassa ja Ranskassa nämä luvut ovat arviolta 6 ja 35 miljoonaa euroa tiheästi asutuilla kaupunkialueilla tai merkittävien taiteellisten rakennushankkeiden yhteydessä. Jäsenvaltioiden on valvottava, että julkiset rakennushankkeet toteutetaan kansallisen lainsäädännön ja yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Tämä vaatimus pätee myös Kreikassa edellä mainitun yhteisön tukikehyksen yhteydessä toteutettujen mittavien tiehankkeiden alkuperäisen kustannusarvion ylitysprosentteihin. Komissiolle ei toimiteta järjestelmällisesti tietoja kaikista yhteisön tukikehyksen mukaisesti toteutetuista sopimuksista, joihin liittyvistä hankkeista osa on vielä kesken. Komissio ryhtyy tutkimaan tämäntyyppisten sopimusten hallinnoinnin asianmukaisuutta ainoastaan komissiolle esitettyjen kantelujen tai tarkastuksissa mahdollisesti ilmenevien sääntöjenvastaisuuksien perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2501/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Odessan-Brodyn öljyputki.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0017 - 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2501/01 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (13. syyskuuta 2001) Aihe: Odessan-Brodyn öljyputki Ukrainassa on valmistunut öljyputki Odessasta Brodyyn. EU:n komissio on avustanut putken rakentamista vuodesta 1995 alkaen. Kuinka paljon rahaa EU on antanut putkiprojektiin suoraan tai välillisesti? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 2001) Komissio on tukenut Ukrainan energiasektoria vuodesta 1995 antamalla teknistä apua ja välittämällä taitotietoa Ukrainan kansallisille energiayhtiöille tavoitteena energia-alan uudistuksen nopeuttaminen sekä Ukrainan energiatehokkuuden ja -turvallisuuden parantaminen. Odessan ja Brodyn välisen öljyputken osalta komissio on auttanut Ukrainaa Inogate-ohjelman (Interstate Oil and Gas Transport to Europe) ja kansallisen Tacis-ohjelman avulla putken turvallisuuden ja toimivuuden tarkastamisessa. Vastaavaa apua on annettu Druzhban öljyputken osalta (kansallinen Tacis-ohjelma, 3,2 miljoonaa euroa). Kyseisen hankkeen puitteissa välitettiin ukrainalaisille asiantuntijoille myös taitotietoa nykyaikaisista huoltotekniikoista kaikkien Ukrainan läpi kulkevien putkien toiminnan varmistamiseksi. Yhteisön varoista ei ole tehty yhtään suoraa investointia Odessan ja Brodyn välisen öljyputken rakennushankkeeseen. Ukrainassa on parhaillaan suunnitteilla tai meneillään useita muita öljyputkiin liittyviä energia-alan tukihankkeita, joihin kuuluu muun muassa kansainväliset standardit täyttävien kaasunmittausasemien rakentaminen Grebenikiin ja Kaushaniin (Inogate, 4 miljoonaa euroa) ja Ukrainaa, Valko-Venäjää ja Moldovaa palvelevan alueellisen kaasunkalibrointikeskuksen rakentaminen (Inogate, 7,5 miljoonaa euroa, pitäisi alkaa lyhyen ajan sisällä).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3580/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Galicialaisen Lameiro Uno -kalastusaluksen pidättäminen marokkolaisen partioveneen toimesta.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3580/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (9. tammikuuta 2002) Aihe: Galicialaisen Lameiro Uno -kalastusaluksen pidättäminen marokkolaisen partioveneen toimesta Marokkolainen partiovene pidätti Marínin satamasta lähtöisin olleen galicialaisen Lameiro Uno -kalastusaluksen 26. marraskuuta 2001. Galicialaisessa aluksessa oli 13 miehistön jäsentä, joista yhdeksän on galicialaisia ja muut neljä Mauritanian kansalaisia. Pidättäminen tapahtui aluksen ollessa matkalla Mauritanian aluevesille, minne sen oli tarkoitus ankkuroitua. Aluksen reitistä ovat todisteena Espanjan hallituksen hallussa olevat satelliittikuvat, jotka siis kumoavat Marokon hallituksen alukselle esittämän syytteen laittomasta kalastuksesta. Onko neuvosto kuullut tästä pidätyksestä ja olosuhteista, joissa se suoritettiin? Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä Marokon hallituksen suhteen korjatakseen tilanteen, jossa galicialainen alus ja sen miehistö ovat? Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Neuvosto ei ole saanut virallisesti käsiteltäväkseen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa galicialaisen kalastusaluksen pidätystapausta. Koska yhteisön ja Marokon välillä ei ole kalastussopimusta, osapuolten on noudatettava kansainvälisen oikeuden sääntöjä, ja lippuvaltion tehtävänä on esittää asianmukaiset huomautukset Marokon hallitukselle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3257/01 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) neuvostolle. Itsemäärääminen.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0091 - 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3257/01 esittäjä(t): Nirj Deva (PPE-DE) neuvostolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Itsemäärääminen Voiko neuvosto vahvistaa tukensa kansojen itsemääräämisoikeuden periaatteelle erityisesti suhteessa Gibraltarin brittiläiseen alueeseen? Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Neuvosto muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan tehtävänä on päästä Gibraltarista kansainvälisen oikeuden mukaiseen neuvotteluratkaisuun, jossa otetaan huomioon osapuolten edut. Neuvosto muistuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle myös, että Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan pysyvät edustajat Euroopan unionissa ovat 3. syyskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä ilmoittaneet neuvostolle Lontoossa 26. heinäkuuta 2001 pidetystä näiden maiden ulkoasiainministerien kokouksesta, jossa sovittiin, että Gibraltaria koskevat keskustelut aloitetaan uudelleen 27. marraskuuta 1984 päivättyyn yhteiseen tiedonantoon sisältyvän Brysselissä annetun julistuksen puitteissa.