ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3623/01

esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle

(8. tammikuuta 2002)

Aihe: Osteoporoosi

Aikooko komissio varmistaa, että jäsenvaltioiden terveysviranomaiset ja sairausvakuutuslaitokset pyrkivät parantamaan luuntiheysmittausten saatavuutta ja maksamaan ennen ensimmäistä murtumaa osteoporoosin riskiryhmään kuuluvien henkilöiden luuntiheysmittauksista?

Aikooko komissio maksaa hyväksi havaittuja hoitomuotoja ennen ensimmäistä murtumaa osteoporoosin riskiryhmään kuuluville henkilöille, osallistua tiedotuskampanjoihin ja tukea niitä taloudellisesti yhdessä kansainvälisen osteoporoosisäätiön (IOF), siihen kuuluvien yhdistysten ja muiden asiasta kiinnostuneiden ryhmien ja alan ammattilaisten kanssa?

Aikooko komissio yhdessä kansainvälisen osteoporoosisäätiön kanssa pyrkiä saattamaan kansallisen tason ja Euroopan tason poliittisia päätöksentekijöitä yhteyteen osteoporoosin asiantuntijoiden ja asianomaisten ryhmien kanssa, jotta luun haurastumisesta johtuvien murtumien ehkäisemiseksi saataisiin aikaan käytännöllisiä ja kustannustehokkuudeltaan hyviä strategioita ja jotta näihin strategioihin sisältyisi mitattavissa olevia, realistisia, määräaikaisia tavoitteita murtumien vähentämiseksi? Aikooko komissio luoda koordinoidun tietojenkeräysjärjestelmän, jolla seurattaisiin osteoporoosimurtumien määrää Euroopassa?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(24. tammikuuta 2002)

EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan mukaisesti yhteisön toiminnassa kansanterveyden alalla otetaan täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen liittyvät velvollisuudet. Luuntiheysmittausten saatavuus kuuluu siten jäsenvaltioiden vastuulle. Komissio jatkaa kuitenkin terveydenedistämistä koskevan yhteisön ohjelman puitteissa toimia tällä alalla.

Komissio ei voi maksaa osteoporoosia sairastavien hoitoa, koska tämä kuuluu edellä mainitun artiklan soveltamisalaan ja siten jäsenvaltioiden vastuulle. Komission toimivaltaan kuuluvat toisaalta terveyden edistämiseen ja sairauksien ehkäisemiseen tähtäävät toimet. Komissio voi näin ollen osallistua valistustoimiin, joissa kerrotaan osteoporoosin riskitekijöistä ja ehkäisevästä hoidosta.

Komissio on itse asiassa jo tehnyt näin rahoittamalla ja julkaisemalla vuonna 1998 raportin Osteoporoosi Euroopan yhteisössä Osteoporoosin ehkäiseminen. Raportin laati eurooppalainen osteoporoosisäätiö. Lisäksi terveydenedistämisohjelman vuoden 2002 työohjelmassa esitetään pääpiirteissään osteoporoosiin liittyvät yhteisön ensisijaiset tavoitteet. Työohjelmassa todetaan, että edellä mainitun osteoporoosin ehkäisyä käsittelevän komission raportin julkaisemisen jälkeen on nyt tarkoitus eritellä, miten jäsenvaltiot ovat toteuttaneet raportissa esitettyjä suosituksia.

Komissio on työskennellyt tiiviisti kansainvälisen osteoporoosisäätiön kanssa mm. vuoden 1998 osteoporoosiraportin parissa. Komissio on lisäksi osallistunut lukuisiin säätiön järjestämiin tilaisuuksiin ja aikoo vastaisuudessakin tehdä säätiön kanssa tiivistä yhteistyötä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3184/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle. Milanon islamilaisen kulttuurikeskuksen peittely-yritykset.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0209 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3184/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Milanon islamilaisen kulttuurikeskuksen peittely-yritykset Sen jälkeen, kun presidentti Bush paljasti, että Milanon islamilainen kulttuurikeskus on tunnettu terroristisolu ja Euroopassa toimivien terroristiverkkojen keskus, amerikkalainen viikkolehti Newsweek (5. marraskuuta 2001) kertoi viivästyksistä ja puutteista, joita on ilmennyt keskusta koskevissa tutkimuksissa. Italian viranomaiset ovat jo vuosia tienneet totuuden keskuksesta. Nyt on varmistettu, että sieltä käsin on suunniteltu ja organisoitu kemiallisin asein tehtyjä terrori-iskuja Euroopassa. Newsweekin artikkelissa siteerataan erään italialaisen virkamiehen Washington Postille antamaa lausuntoa, jonka mukaan ennen syyskuun 11. päivää ongelman syvyydestä ei oltu tietoisia. Eikö neuvosto katso, että nämä puutteet ja viivästykset ovat vakavasti vaarantaneet Euroopan turvallisuuden? Eikö neuvosto pidä välttämättömänä, että selvitetään, ketkä ovat vastuussa näistä laiminlyönneistä, olivat he millä tasolla tahansa, ja niiden mahdollisista poliittisista peittely-yrityksistä? Eikö neuvosto lisäksi katso, että on selvitettävä esimerkiksi Europolin avulla toimiiko Euroopassa tällä hetkellä muita vastaavia keskuksia, erityisesti Lontoossa, jossa monissa suurissa moskeijoissa vieläkin levitetään kiihkeää propagandaa Bin Ladenin puolesta? Jos muita terrorismia tukevia keskuksia on, eikö ne pitäisi välittömästi sulkea? Vastaus (18. helmikuuta 2002) Neuvosto haluaa korostaa, että sillä ei ole toimivaltaa tutkia jäsenvaltioiden lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten toimia. Neuvosto haluaa lisäksi palauttaa arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen mieleen, että neuvosto totesi 20. syyskuuta 2001 antamissaan päätelmissä nimenomaisesti, että: Neuvosto päättää muodostaa Europoliin kuuden kuukauden ajaksi ja tarvittaessa pidempäänkin terrorismin torjuntaan erikoistuneen asiantuntijaryhmän. Jäsenvaltioita kehotetaan nimittämään kyseiseen ryhmään yhteyshenkilöitä alaan erikoistuneista poliisiyksiköistä ja tiedustelupalveluista näiden toimintaa säätelevää lainsäädäntöä rajoittamatta. Ryhmän tehtävänä on erityisesti - kerätä pikaisesti kaikkia asiaankuuluvia tietoja ja tiedustelutietoja, jotka koskevat senhetkistä uhkaa, - analysoida kerätyt tiedot ja aloittaa tarvittava operatiivinen ja strateginen analyysi, - laatia saatujen tietojen perusteella asiakirja, jossa arvioidaan terrorismin uhkaa. Asiakirjassa esitetään erityisesti kohteet, vahingot, mahdolliset toimintatavat ja seuraukset jäsenvaltioiden turvallisuudelle (mahdollisten tilanteiden kuvaus), sekä määritellään alat, joilla on toteutettava ennaltaehkäiseviä toimia (muun muassa lentoliikenne, julkiset rakennukset, tärkeiden henkilöiden suojelu).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2604/01 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle. Saksan pakkauksia ja pakkausjätettä koskeva asetus — juomapakkauksiin liittyvä eriarvoinen kohtelu.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0133 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2604/01 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE-DE) komissiolle (26. syyskuuta 2001) Aihe: Saksan pakkauksia ja pakkausjätettä koskeva asetus juomapakkauksiin liittyvä eriarvoinen kohtelu Saksan voimassa olevassa pakkauksia ja pakkausjätettä koskevassa asetuksessa säädetään tiettyjen juomien pakkausten kierrätyspakosta. Säännös on voimassa silloin, kun jonkin juoman pakkauksista alle 72 prosenttia on kierrätettäviä. Kun on kyse maitopakkauksista, vastaava osuus on huomattavasti pienempi eli 20 prosenttia. 1. Millä perusteella komissio ei pidä toisistaan poikkeavia kierrätettävien pakkausten määriä ja vain tiettyjen juomien kierrätyspakkoa koskevia poikkeuksia syrjivinä? 2. Pitääkö komissio juomapakkauksia koskevia kierrätettävien pakkausten määriä ja kierrätyspakkoa joissakin tapauksissa syrjivinä, kun niitä verrataan muuhun pakkausjätteeseen ja erityisesti, kun otetaan huomioon juomapakkausten pieni osuus kaikista pakkausjätteistä ja jätejäämistä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 2001) 1. Komissio on tutkinut tarkkaan Saksan pakkausasetuksen eikä voi päätellä, että eri juomiin sovelletut erilaiset uudelleenkäyttövaatimukset tai ainoastaan tiettyjen juomien osalta vaadittu palautusjärjestely, olisivat yhteisön lainsäädännön vastaisia. Komissio ei katso, että erilaiset uudelleenkäyttövaatimukset olisivat syrjiviä voimassa olevan yhteisön lainsäädännön perusteella. Saksan hallitus on selvittänyt, mitkä ympäristöön liittyvät syyt ovat voimassa olevan Saksan pakkausasetuksen perustana. Käytettävissään olevien tietojen perustella komissio katsoo, että toimitetut perustelut ovat tyydyttäviä yhteisön lainsäädännön nojalla, tuotantopaikalla täytettäviin kivennäisvesipakkauksiin sovellettavaa uudelleenkäyttövaatimusta lukuun ottamatta. 2. Ks. vastaus kysymykseen 1. Jätevirtojen erilainen kohtelu, jossa otetaan huomioon jätteiden mahdolliset erityisvaikutukset ympäristöön, voi olla perusteltua, kunhan siinä noudatetaan yhteisön lainsäädäntöä. Pakkausjäte on merkittävä jätevirta, kun sitä tarkastellaan määrän perusteella (noin 17 % kiinteästä yhdyskuntajätteestä painon perusteella) ja jätteen syntymispaikkojen levinneisyyden perusteella. Juomapakkausjäte on merkittävä pakkausjätteen tyyppi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3268/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Eurooppalainen yleissopimus väkivaltarikosten uhreille suoritettavista korvauksista.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0245 - 0245



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3268/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Eurooppalainen yleissopimus väkivaltarikosten uhreille suoritettavista korvauksista Väkivaltarikosten uhreille suoritettavia korvauksia koskeva eurooppalainen yleissopimus on ollut voimassa vuodesta 1988. Kreikka on yksi harvoista maista Euroopan unionissa, joka ei ole saattanut sopimusta voimaan, vaikka onkin sen allekirjoittanut, ja jolla ei ole väkivaltarikosten uhreille suoritettavia korvauksia koskevaa valtiollista järjestelmää, vaikka sellainen kuuluu kyseisen sopimuksen perustavoitteisiin. Ottaen huomioon, että Kreikka on allekirjoittanut kyseisen sopimuksen, kysyn komissiolta: 1. Voivatko sopimuksessa tarkoitetut väkivaltarikosten uhrit pyytää korvausta, vaikka valtiollista korvausjärjestelmää ei ole saatettu voimaan? 2. Aikooko komissio pyytää Euroopan unionin jäsenvaltioita tai ehdokasvaltioita ratifioimaan ja saattamaan voimaan kyseisen sopimuksen? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2002) Arvoisan parlamentinjäsenen mainitseman yleissopimuksen allekirjoittaminen ei sinänsä anna väkivaltarikosten uhreille mahdollisuutta hakea korvausta valtiolta. Vuonna 1999 komissio antoi neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle tiedonannon, jonka otsikkona oli Rikoksen uhrit Euroopan Unionissa Normit ja toiminta(1). Yksi tiedonannon sisältämistä suosituksista koskee sitä, että kaikkien jäsenvaltioiden tulisi ratifioida kyseinen yleissopimus. Väkivaltarikoksen tekijän rikoksen uhrille maksamista korvauksista säädetään neuvoston 15. maaliskuuta 2001 antamassa puitepäätöksessä uhrin asemasta rikosoikeudellisessa menettelyssä. Sen mukaan rikoksen uhrilla on rikosoikeudenkäynnin yhteydessä oikeus saada päätös, jonka mukaan rikoksentekijä velvoitetaan maksamaan korvauksia. Komissio haluaisi tässä yhteydessä kiinnittää parlamentin jäsenen huomion äskettäin hyväksymäänsä vihreään kirjaan rikoksen uhreille maksettavista korvauksista(2). Vihreä kirja käynnistää keskustelun siitä, mitä toimia yhteisön tasolla voitaisiin toteuttaa rikoksen uhreille maksettavien valtion korvausten parantamiseksi. Vihreässä kirjassa hahmoteltuihin toimenpiteisiin sisältyy valtiolta saatavia korvauksia koskevien vähimmäisvaatimusten määrittäminen unionin alueella sekä korvausten saamisen helpottaminen rajatylittävissä vahinkotapauksissa. Komissio päättää säädösehdotuksen tekemisestä vuoden 2002 aikana arvioituaan ensin vihreästä kirjasta esitetyt kommentit. (1) KOM(1999) 349 lopullinen. (2) KOM(2001) 536 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2807/01 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Mahdolliset rikkomukset Equal-tukialoitteessa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0112 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2807/01 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (9. lokakuuta 2001) Aihe: Mahdolliset rikkomukset Equal-tukialoitteessa Euroopan sosiaalirahaston varoin toteutettavan Equal-yhteisöaloitteen tavoitteena on komission 14. huhtikuuta 2000 tätä aloitetta varten luomien suuntaviivojen(1) mukaan edistää uusia käytäntöjä kaikenlaisen työmarkkinoihin liittyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi eri maiden välisellä yhteistyöllä. Saksan työ- ja sosiaaliministeriö antoi vuonna 2000 noin 20 miljoonan euron arvoisen toimeksiannon asiantuntija-avun saamiseksi Equal-aloitteen tukirakennetta varten. Tietääkö komissio, ilmenikö tässä yhteydessä rikkomuksia? Jos tietää, voiko komissio sanoa - mitä nämä rikkomukset ovat - missä määrin ne haittaavat ohjelman toteuttamista - mihin toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tässä asiassa, - onko muissa Saksan työ- ja sosiaaliministeriön toimeksiannoissa asiantuntija-avun saamiseksi, esimerkiksi Xenos-ohjelmassa, tapahtunut rikkomuksia? (1) EYVL C 127, 5.5.2000. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2001) Komissio tutkii parhaillaan Saksan työministeriön tarjouspyyntömenettelyjä selvittääkseen, noudatettiinko Equal-ohjelman teknisen avun toimiston valinnassa julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä. Jos komission tutkimus osoittaa, että julkisten hankintasopimusten myöntämiseen liittyviä sääntöjä ei noudatettu ja että kyseistä sopimusta koskeva Euroopan sosiaalirahaston ESR:n rahoitus olisi näin ollen peruutettava, tästä voi varmasti olla haittaa Equal-ohjelman täytäntöönpanolle Saksassa. Komissio on kehottanut Saksan viranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman normaalin toteuttamisen varmistamiseksi, jos osoittautuu, että sääntöjä ei ole noudatettu ja sopimus on sen takia kumottava tai peruutettava. Komissio tarkastelee parhaillaan muihin palveluihin liittyviä Saksan työministeriön tekemiä sopimuksia, joissa julkista toimivaltaa siirretään yksityisoikeudellisille kolmansille osapuolille (Beleihungsverträge). Näin se haluaa varmistaa, että julkisten hankintasopimusten myöntämistä koskevia yhteisön sääntöjä on noudatettu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2939/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle. Ajojahti Pyhän Markuksen aukion kellotornin vallannutta Serenissimi-ryhmää vastaan Italian tuomioistuimissa.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0156 - 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2939/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Ajojahti Pyhän Markuksen aukion kellotornin vallannutta Serenissimi-ryhmää vastaan Italian tuomioistuimissa Italian tuomioistuimet, jotka eivät ole vielä onnistuneet missään oikeudenkäynnissä tuomitsemaan islaminuskoisia terroristeja, ovat sitä vastoin hyökänneet erityisen ankarasti eräitä Venetsian itsenäistä asemaa vaatineita kansalaisia vastaan, jotka järjestivät Pyhän Markuksen aukion kellotornin huomiota herättäneen valtauksen ja vaativat Venetsian väestölle oikeutta omaan identiteettiin ja vapauteen. Mielenosoittajat tuomittiin vankeusrangaistuksiin, joiden kesto vaihteli kolmesta kuuteen vuoteen, ja he ovat edelleen joko velvoitettuja yhdyskuntapalveluun tai ehdonalaisesti vapautettuja. Kyseessä on häpeällinen oikeudellinen ajojahti rehellisiä ja syyttömiä henkilöitä vastaan, jotka ovat syyllistyneet ainoastaan oman mielipiteensä ilmaisemiseen. Katsooko neuvosto näin ollen, että sen olisi tarkistettava, täyttävätkö annetut tuomiot eurooppalaisen oikeusnäkemyksen mukaiset oikeudenmukaisuuskriteerit ja ovatko ne kansainvälisessä oikeusjärjestyksessä vahvistetun mielenosoitusoikeuden suojan mukaisia vai rikkovatko ne sitä? Vastaus (14. helmikuuta 2002) Neuvosto toteaa kysyjälle, ettei se ole toimivaltainen määrittelemään, ovatko oikeusviranomaisten konkreettiset toimenpiteet jäsenvaltioissa laillisia tai oikeutettuja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3318/01 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle. Natura 2000 -verkosto.



Virallinen lehti nro 134 E , 06/06/2002 s. 0218 - 0219



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3318/01 esittäjä(t): Miquel Mayol i Raynal (Verts/ALE) komissiolle (22. marraskuuta 2001) Aihe: Natura 2000 -verkosto Mitä ongelmia komissio on havainnut Espanjan valtion Natura 2000 -verkostoon yhteisön edun mukaiseksi alueeksi ehdottamalla alueella nimeltä Sistema Transversal Catalán ES5110005? Entä mitä elinympäristöjä ja lajeja tähän alueeseen kuuluu? Onko tämä luettelo muuttunut viime aikoina? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 2001) Espanjan viranomaiset ehdottivat marraskuussa 1996 kyseistä aluetta yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi. Alue on kooltaan 228 227 hehtaaria ja siellä on Välimerenalueen luontotyyppejä ja lajeja. Alueella kerrotaan olevan seuraavia luontotyyppejä: - Kovat niukka-keskiravinteiset vedet, joissa vedenalaista Chara spp.-kasvillisuutta (3140). - Eurooppalaiset kuivat nummet (4030). - Subatlanttiset puolikuivat kalkkipitoiset niityt (6212). - Subatlanttiset hyvin kuivat kalkkipitoiset niityt (6213). - * Ruohoja ja yksivuotisia kasveja kasvavat Thero-Brachypodietea-pseudostepit (6212). - Vesistöjen ja metsien kosteat suurruohoniityt (6431). - Alavat niitetyt niityt (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) (6510). - Läntisen EU:n Välimeren alueen ja oroibenaariset kalkkikalliot (8211). - Keski-Pyreneiden kalkkirinteet (8212). - Kasvipeitteiset silikaattikalliot (8220). - Yleisöltä suljetut luolat (8310). - Keski-Euroopan kalkkimaiden Cephalanthero-Fagion-pyökkimetsät (9150). - * Alnus glutinosa- ja Fraxinus excelsior -tulvametsät (Alno-Pandion, Alnion Incanae, Salicion Albae) (91E0). - Castanea sativa -metsät (9260). - Salix alba ja Populus alba -kasvuiset galleriametsät (92A0). - Quercus suber -metsät (9330). - Quercus ilex- ja Quercus rotundifolia -metsät (9340). Alueella elää seuraavia yhteisön tärkeinä pitämiä nisäkäslajeja: Miniopterus schreibersi, Barbastella barbastellus, Myotis blythii ja Rhinolophus ferrum-equinum. Alueella elää kalalaji Barbus meridionalis. Alueella elää seuraavia selkärangattomiin kuuluvia lajeja: Austropotamobius pallipes, Graellsia isabelae, Cerambyx cerdo ja Vertigo moulinsiana. Komissio ei ole toistaiseksi määritellyt yhtään Välimeren alueelta suojeltavaksi ehdotettua aluetta yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi. Heinäkuussa 2002 on suunniteltu järjestettävän Välimeren alueen bio-maantieteellinen seminaari. Siellä analysoidaan eri jäsenvaltioiden ehdottamia alueita.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2386/01

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(20. elokuuta 2001)

Aihe: Elinkorot

Katsooko komissio, että EU:n markkinat elinkorkoon (elinaikana määräajoin maksettavat suoritukset) liittyvissä asioissa toimivat kohtuullisen hyvin? Onko komissio tietoinen kilpailun vääristymistä, joita voivat aiheuttaa määräyksiin perustuvat vaatimukset? Onko komissio tyytyväinen siihen, että tällaisiin vaatimuksiin ei sisälly toiseen jäsenvaltioon kohdistuvan syrjinnän estäminen?

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(17. lokakuuta 2001)

Elinkorot ovat henkivakuutusyhtiöiden myymä erityistuote ja ne on muodostettu henkivakuutusteknisin menetelmin. Vakuuttajan vakuutusteknisen vastuuvelan on oltava riittävä, jotta yhtiö voi vastata vakuutussopimuksesta johtuvista sitoumuksista. Yhteisön vakuutuslainsäädännöllä koordinoidaan jäsenvaltioiden säännöksiä, jotka koskevat henkivakuutustoiminnan aloittamista ja harjoittamista yhteisön alueella. Viranomaisten myöntämän toimiluvan lisäksi kansallisten sääntöjen yhteensovittaminen kattaa riittävän vakuutusteknisen vastuuvelan laskentatavat ja vastuuvelkaa vastaavat riittävät, hajautetut ja samansuuruiset varat sekä vähimmäissolvenssimarginaalin. Yhteisön lainsäädännön mukaan vakuutusyhtiöt voivat harjoittaa henkivakuutustoimintaa kaikissa jäsenvaltioissa, jos ne katsovat sen aiheelliseksi, ja markkinoida elinkorkovakuutuksia eri jäsenvaltioissa sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden perusteella.

Elinkorkovakuutussopimusten sisältö ja ehdot riippuvat usein pikemmin jäsenvaltioiden erityistekijöistä kuten sosiaali- tai verolainsäädännöstä kuin itse vakuutuslainsäädännöstä. Nämä tekijät, erityisesti verolainsäädäntö, selittävät sen, miksi elinkorkotuotteet ovat eräissä jäsenvaltioissa yleisempiä kuin toisissa. Kun verolainsäädännössä säädetyt edellytykset täyttyvät, jäsenvaltiot myöntävät niille yleensä edullisemman verotuskohtelun kuin kertaluonteisille pääomavakuutussopimuksille. Yhteisön nykyisen lainsäädännön mukaan jäsenvaltioilla on toimivalta määrätä henkivakuutustuotteiden verotusta koskevista ehdoista. Tätä toimivaltaa käyttäessään jäsenvaltiot eivät kuitenkaan voi säätää sääntöjä, jotka ovat yhteisön lainsäädännön ja erityisesti henkilöiden vapaan liikkuvuuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden vastaisia.

Komissio julkaisi vastikään tiedonannon rajat ylittävää työeläketarjontaa koskevien veroesteiden poistamisesta(1). Komissio katsoo, että muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien eläkelaitosten kanssa tehtyjen eläke- ja henkivakuutussopimusten syrjivä verotuskohtelu on EY:n perustamissopimuksen mukaisten perusvapauksien vastaista. Komissio tarkkailee kansallisia sääntöjä ja ryhtyy tarvittaviin toimiin varmistaakseen näiden perusvapauksien noudattamisen.

(1) KOM(2001) 214 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2232/01 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle. Korrenvahvistuskemikaalit.



Virallinen lehti nro 115 E , 16/05/2002 s. 0042 - 0042



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2232/01 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle (26. heinäkuuta 2001) Aihe: Korrenvahvistuskemikaalit Voiko komissio ilmoittaa, onko EU:n tasolla tai kansallisella tasolla tai useammissa jäsenvaltioissa voimassa määräyksiä, jotka kieltävät korrenvahvistuskemikaalien käytön maataloudessa, tai onko olemassa tätä asiaa koskevia aloitteita? Jos EU ei suunnttele tätä asiaa koskevaa lainsäädäntöä, onko aikomuksena tehdä sitä koskevia aloitteita? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 2001) Kasvinsuojeluaineiden markkinointia ja käyttöä yhteisössä säännellään kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15. heinäkuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivillä 91/414/ETY(1). Siinä säädetään, että kasvinsuojeluaineita ei voida saattaa yhteisön markkinoille, ellei niitä ole ensin hyväksytty siinä jäsenvaltiossa, jonka alueella niitä on tarkoitus markkinoida. Direktiivin soveltamisalaan kuuluu kasvunsäätelijöiden markkinointi ja käyttö, ja jäsenvaltioiden on direktiivin heinäkuussa 1993 tapahtuneesta voimaantulosta alkaen täytynyt soveltaa erityisesti direktiivin 4 artiklaa myöntäessään lupia erityiskäyttöön. Yhteisön tasolla ei ole erityislainsäädäntöä, joka kieltäisi kasvinsuojeluaineiden käytön viljakasvien kasvunsäätelijöinä, eikä tällä hetkellä ole suunnitelmia sellaisen antamiseksi. Komissio on tietoinen Ruotsin lainsäädännöstä. Kesäkuun 16. 2000 pidetyssä pysyvän kasvinsuojelukomitean kokouksessa ja tarkasteltaessa 26. heinäkuuta 2000 annettua komission direktiiviä 2000/50/EY(2), joka koskee tehoaineen (proheksadionikalsium) lisäämistä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, Ruotsi antoi seuraavan lausuman: Vuodesta 1987 lähtien kasvunsäätelijöiden käyttö viljakasveissa ei ole ollut Ruotsissa sallittua paitsi rukiin osalta, josta tällä hetkellä ei ole olemassa lyhytvartisia (lakoutumisen kestäviä) lajikkeita. Mainittu säätely perustuu yleiseen kansalliseen näkemykseen, jonka mukaan kaikkien maatalouskemikaalien käyttöön on suhtauduttava rajoittavasti, ja se on myös viidettä ympäristöohjelmaa koskevan neuvoston päätöslauselman(3) mukainen. Ruotsi pelkää myös, että kasvunsäätelijöiden sallimisen suoranaisena seurauksena typen aiheuttaman rehevöitymisen riski kasvaa. (1) EYVL L 230, 19.8.1991. (2) EYVL L 198, 4.8.2000. (3) EYVL C 150, 31.5.1993.