ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1939/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Budjettikohta A-3021.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0152 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1939/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Budjettikohta A-3021 Tukeen Euroopan yhdentymisen aatetta edistäville järjestöille on 1 800 000 euroa alamomentilla A-3021. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä järjestöt saavat näitä varoja ja missä hankkeissa järjestöt ovat mukana? Kenelle nämä järjestöt ovat vastuussa, ja millä valvontajärjestelmillä tällaista yhteisön varojen käyttöä valvotaan? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. heinäkuuta 2000) Budjettikohdasta A-3021 myönnetyt avustukset julkistetaan joka vuosi ilmestyvässä julkaisussa Report on Beneficiaries of Part A Commission Grants, jonka komissio lähettää parlamentille ja joka on saatavissa (englanniksi) myös Europa-palvelimella osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/beneficiaries_en.htm. Vuonna 1999 avustuksia saaneista järjestöistä 14 oli itse asiassa Euroopan parlamentin talousarvioon tekemissään huomautuksissa nimeämiä eikä komission valitsemia; näiden 14:n osuus kyseisen budjettikohdan määrärahoista oli 85 prosenttia. Budjettikohdasta A-3021 avustuksia saavia järjestöjä koskevat samat säännöt kuin muitakin komission avustuksia saavia organisaatioita: niiden on esitettävä sekä toimintakertomus että tilinpäätös avustuksen käytöstä. Komission on hyväksyttävä nämä selvitykset ennen avustuksen viimeisen erän maksamista. Komissio voi myös tehdä järjestöissä tarkastuksia; myös tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa niiden toiminnan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1894/00 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) komissiolle. Metsäpalot Valko-Venäjän ja Ukrainan saastuneilla alueilla.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0145 - 0145



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1894/00 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) komissiolle (6. kesäkuuta 2000) Aihe: Metsäpalot Valko-Venäjän ja Ukrainan saastuneilla alueilla 1. Pitävätkö tiedot paikkansa, joiden mukaan Valko-Venäjällä ja Ukrainassa on syttynyt metsäpaloja Thernobylin onnettomuuden seurauksena saastuneilla alueilla? 2. Merkitsevätkö palot kohonnutta vaaraa kyseisten maiden ja ympäröivien alueiden kansanterveydelle? 3. Johtavatko (johtivatko) palot toimiin Euroopan unionin taholta? 4. Millä tavalla EU auttaa torjumaan säteilyvaaraa Valko-Venäjällä ja Ukrainassa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 2000) Valko-Venäjällä ja Ukrainassa syttyi useita metsä- ja suopaloja toukokuun 2000 puolessa välissä. Komissiolla ei ole sellaista tietoa, jonka mukaan nämä palot olisivat syttyneet Ternobylin onnettomuuden seurauksena. Osa paloalueen metsistä on kuitenkin saastuneita, ja palot saattavat näin ollen levittää radioaktiivisuutta. Tämä kysymys oli komission tutkimushankkeiden aiheena Ternobylin onnettomuuden ympäristö- ja terveysvaikutuksia koskevan kansainvälisen yhteistyöohjelman yhteydessä. Tutkimuksissa todettiin, että vain vähäinen osuus saastuneisiin metsiin varastoituneiden radioaktiivisten nuklidien (eli ydinlajien) kokonaismäärästä voi levitä uudelleen ilmaan palon seurauksena. Viimeaikaiset palot näyttävät vahvistavan tätä tulosta, sillä radioaktiivisuuden tasossa rekisteröitiin vain pientä nousua. Tilanteen vaatimien uusien toimenpiteiden suhteen komissio tarkastelee tapahtumien kulkua. Lienee hyvä muistaa, että komissio toteuttaa aktiivisesti alan avustusohjelmaa, jolla edelleen hoidetaan Ternobylin ydinreaktorissa tapahtuneen onnettomuuden seurauksia. Tämä pitää sisällään avun asianmukaisen suojan rakentamiseksi reaktorin ympärille, radioaktiivisen jätteen käsittelyn parantamiseksi ja tilanteen ympäristönäkökohtien huomioimiseksi. Komission rahoittama pilottihanke ilman ja jokivesien säteilytarkkailujärjestelmän asentamiseksi käynnistettiin Ukrainassa ja Valko-Venäjällä vuoden 1995 aikana. Nämä järjestelmät ovat nyt toiminnassa. Pahiten kärsineiden alueiden asukkaille on lisäksi toimitettu lääkinnällistä ja humanitaarista apua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1854/00 esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) komissiolle. Kansainvälinen rikostuomioistuin.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0133 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1854/00 esittäjä(t): Baroness Sarah Ludford (ELDR) komissiolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Kansainvälinen rikostuomioistuin Millaisen yhteisen näkökannan jäsenvaltiot omaksuvat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yhteydessä Yhdysvaltojen ehdotuksiin muuttaa Roomassa tehtyä kansainvälisen rikostuomioistuimen perussääntöä? Näillä muutoksilla Yhdysvallat haluaa esimerkiksi estää sen, että sen omia kansalaisia voitaisiin tuomita tuomioistuimessa, jättää ulkopuolelle yksilöt, jotka toimivat valtion määräysvallan alaisuudessa, sallia tuomioistuimen tehdä sopimuksia yksittäisten valtioiden kanssa ja sallia täydentävän asiakirjan neuvottelemisen, jolla muutettaisiin radikaalisti Rooman perussääntöä. Ovatko yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla yhdessä toimivat jäsenvaltiot ja komissio samaa mieltä siitä, että on tärkeää vakuuttaa Yhdysvallat siitä, että on sen omien etujen mukaista tukea ja allekirjoittaa olemassa oleva perussääntö ja pidättäytyä murentamasta integriteettiä perussäännöltä, jolla on jo 96 allekirjoittajaa ja jonka on ratifioinut kahdeksan maata? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 2000) Komissio on samaa mieltä, että olisi erittäin arvokasta, jos Yhdysvallat voisi osallistua täysipainoisesti kansainvälisen rikostuomioistuimen toimintaan. Yhteisö on tutkinut huolellisesti Yhdysvaltojen ehdotuksen tuomioistuimen työjärjestykseksi ja on tullut siihen päätelmään, että nykymuodossaan teksti muuttaisi kohtuuttomasti tuomioistuimen lainkäyttövaltaa koskevia keskeisiä perussäännön määräyksiä. Yhteisö on ottanut asian esille useaan otteeseen Yhdysvaltojen kanssa käymänsä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan vuoropuhelun yhteydessä. Yhteisön ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa 31. toukokuuta 2000 ulkosuhteista vastaava komission jäsen keskusteli asiasta ulkoministeri Madeleine Albrightin kanssa. Komission jäsenen mukaan yhteisö on valmis tarkastelemaan muita kansainvälistä rikostuomioistuinta koskevia Yhdysvaltojen ehdotuksia, mutta vain jos niissä noudatetaan täysipainoisesti tuomioistuimen perussäännön koskemattomuutta. Myös EU:n puheenjohtajavaltio on ilmoittanut äskettäin Yhdysvaltojen virkamiehille tästä kannasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1844/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle. EU:n Itävallalle asettamat sanktiot (IV).



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0098 - 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1844/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) neuvostolle (13. kesäkuuta 2000) Aihe: EU:n Itävallalle asettamat sanktiot (IV) tammikuuta 2000 lausunnon, jossa Itävaltaa uhattiin kahdenvälisten suhteiden muuttumisella, jos Itävallan vapauspuolue (FPÖ) tulee mukaan hallitukseen. Lukuisten tunnustettujen oikeustieteen asiantuntijoiden mielestä lausunnolla ei ole oikeudellista perustaa. Lisäksi sanktiot eivät koske ainoastaan kahdenvälisiä asioita, kuten usein epäuskottavasti väitetään. Ne vaikuttavat jäsenvaltioiden välisiin suhteisiin ja niiden yhteistyöhön, ja täten koko yhteisöön. EU:n 14 jäsenvaltion korkeimmat edustajat ja Itävallan tasavallan korkeimmat viranhaltijat katsoivat tällöin, että FPÖ:n mukaantulo hallitukseen on estettävissä, jos toimitaan nopeasti. Lausunnolla ei kuitenkaan saavutettu sen alkuperäistä tavoitetta ja se vaikutti täten erittäin haitallisesti Euroopan unionin ulkoiseen kuvaan. Milloin neuvosto aikoo lopultakin luopua tästä kielteisesti vaikuttavasta, yhteisön periaatteiden vastaisesta politiikasta, kumota lausunnon ja aloittaa Itävallan aina luotettavan yhteistyökumppanin kanssa vuoropuhelun suhteiden ennalleen palauttamiseksi? Vastaus (23. lokakuuta 2000) Neuvosto ei ole antanut asiasta lausuntoa eikä pysty näin ollen vastaamaan arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2706/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kuluttajahintatiedot.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0216 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2706/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Kuluttajahintatiedot Voiko komissio ilmoittaa, mitkä jäsenvaltiot keräävät alueellisia kuluttajahintatietoja, jolloin alueiden kesken voitaisiin tehdä todellista tulotasovertailua? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 2000) Saksa: Alueellisia hintoja kerätään, mutta ei siten, että voitaisiin tehdä alueellisia tulovertailuja. Kuluttajahintaindeksit (KHI:t) julkaistaan kuitenkin entiselle Saksan demokraattiselle tasavallalle ja entiselle Saksan liittotasavallalle. Espanja: Julkaistaan alueelliset KHI:t NUTS 3 -tasolla. Italia: Italian tilastolaitos ISTAT julkaisee KHI:t kunkin 20 alueen tärkeimmälle kaupungille. Lisäksi noin 80 kuntaa julkaisee omat KHI:nsä. Itävalta: NUTS 2 -tasoisia KHI:ejä ei julkaista, mutta ne ovat saatavilla pyynnöstä (maksua vastaan). Portugali: Alueelliset KHI:t julkaistaan tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön NUTS 2 -tasolla. Suomi: Julkaistaan alueelliset KHI:t NUTS 2 -tasolla. Belgia, Tanska, Kreikka, Ranska, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät julkaise alueellisia KHI:ejä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2285/00 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle. Saksan kansalaisen nimittäminen riistanhoitajaksi Ranskassa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0191 - 0191



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2285/00 esittäjä(t): Karl von Wogau (PPE-DE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Saksan kansalaisen nimittäminen riistanhoitajaksi Ranskassa Ersteinin läheltä kotoisin oleva metsästysoikeuden haltija esitti Séléstat-Ersteinin aliprefektuurille pyynnön saada lupa nimittää Saksan kansalainen riistanhoitajaksi. Aliprefektuuri ilmoitti lähes seitsemän kuukauden jälkeen pyynnön esittämisestä, että pyyntö hylätään. Perusteeksi esitettiin, että riistanhoitajaksi ehdotetun henkilön kotipaikka, joka on Saksassa, ei ole sopiva tehtävän hoitamisen kannalta. Ehdokkaan kotipaikka sijaitsee kuitenkin vain 20 minuutin ajomatkan päässä hänen hakemastaan työpaikasta. Ehdokas täyttää kaikki tehtävän edellyttämät vaatimukset. Onko komissio sitä mieltä, että luvan epääminen edellä mainitussa tapauksessa ei ole yhdenmukainen perustamissopimuksen vapaata liikkuvuutta koskevien määräysten kanssa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen antamien tietojen perusteella komissio ei voi ottaa lopullista kantaa siihen, onko Séléstat-Ernsteinin aliprefektuurin päätös, joka perustuu riistanhoitajan kotipaikkaan, yhdenmukainen yhteisön periaatteiden kanssa. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään täten toimittamaan komission tarkasteltavaksi pyynnön hylkäämiseen liittyvät asiakirjat. Yleisesti ottaen se, että jonkin jäsenvaltion viranomaiset vaativat kotipaikan sijaitsevan maansa alueella, rajoittaa niin sijoittautumisvapautta (katso asiassa C-114/97, komissio vastaan Espanja, 29 päivänä lokakuuta 1998 annettu tuomio) kuin työntekijöiden vapaata liikkuvuutta (katso asiassa C-350/96, Clean Car Autoservice, 7 päivänä toukokuuta 1998 annettu tuomio). Edellä mainittuun vaatimukseen voidaan kuitenkin vedota, jos perusteena on todellinen ja riittävän vakava uhka, joka vaarantaa yhteiskunnan perustavanlaatuiset edut eli yleisen järjestyksen tai turvallisuuden.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2471/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE) ja Francesco Fiori (PPE-DE) komissiolle. Rotterdamin Feyernoordin stadionilla ei oteta vammaisia huomioon.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2471/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE), Mario Mantovani (PPE-DE), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Guido Viceconte (PPE-DE) ja Francesco Fiori (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2000) Aihe: Rotterdamin Feyernoordin stadionilla ei oteta vammaisia huomioon Euro 2000 jalkapallon loppuottelussa Feyenoordin stadionilla sattui, että - jotkut liikuntaesteiset eivät voineet käyttää pyörätuolejaan, vaan heidät oli kannettava paikoilleen, ja pyörätuolit oli jätettävä ulkopuolelle. - jotkut toimittajat, jotka seurasivat tätä, joutuivat vartijoiden eristämiksi, heidät vietiin turvasäilöön ja päästettiin vapaiksi vasta myöhään illalla kun jännitteet toimittajien ja vartijoiden välillä olivat johtaneet sekasortoon. Mitä komissio aikoo tehdä tässä asiassa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2471/00, E-2526/00 ja E-2554/00 (5. lokakuuta 2000) Komissio valittaa Euroopan jalkapallomestaruuskilpailujen loppuottelussa Rotterdamissa sattuneita välikohtauksia. Komissio pyrkii harjoittamallaan politiikalla edistämään vammaisten täysipainoista osallistumista talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämään; erityisesti mainittakoon, että komissio on ehdottanut perustamissopimuksen 13 artiklan nojalla tiettyjä toimia vammaisten syrjinnän torjumiseksi(1). Vammaisten pääsy julkisiin tai yleisölle avoimiin rakennuksiin, rakennelmiin ja paikkoihin on kuitenkin yhä jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluva asia. Lopuksi todettakoon, että 12. toukokuuta 2000 antamansa tiedonannon Esteetön Eurooppa vammaisille(2) mukaisesti komissio tarjoutuu käynnistämään joukon aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa vammaisten pääsyä julkisiin liikennevälineisiin ja rakennettuun ympäristöön. (1) KOM(1999) 564 lopullinen. (2) KOM(2000) 284 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1665/00 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Lasten oikeuksien rikkominen.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0173 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1665/00 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (18. toukokuuta 2000) Aihe: Lasten oikeuksien rikkominen Valtioneuvoston kanslian sosiaaliasioista vastaavan osaston vähemmistövaliokunta päätti 3. toukokuuta 2000, että ruandalainen tyttö Izabayo Fidencie, joka asuu Italiassa ilman henkilöllisyyspapereita, on siirrettävä Sveitsissä asuvan, kuusissakymmenissä olevan isänsä Nshimiyimana Juvenalin huostaan, huolimatta siitä, että tämän vilpillisistä aikomuksista on olemassa todisteita. Lazion alueen hallinto-oikeudelle on tehty valitus valtioneuvoston kanslian sosiaaliasioista vastaavan osaston päätöksestä tässä traagisessa tapauksessa ilman, että Ruandan hallituksen antamia todisteita olisi tutkittu perinpohjaisesti. Nämä todisteet osoittavat, että Nshimiyimana Juvenalin lausunnot ovat olleet perättömiä ja sen, että voimassa olevat hallinnolliset määräykset ovat puutteellisia. Euroopan unioni on aina ilmoittanut kunnioittavansa ihmisoikeuksia ja perusvapauksia ja vahvistanut omat sitoumuksensa sosiaalisten perusvapauksien sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen osalta. Lisäksi lapsen oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen 3 artiklassa todetaan, että Kaikissa julkisen tai yksityisen sosiaalihuollon, tuomioistuinten, hallintoviranomaisten tai lainsäädäntöelinten toimissa, jotka koskevat lapsia, on ensisijaisesti otettava huomioon lapsen etu. Yleissopimuksessa todetaan myös, että lapsella on oikeus perheeseen mutta ei sitä, että jokaisella on oikeus lapseen. 1. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Italia todellakin tarkistaa Izabayo Fidencien isän ja äidin henkilöllisyyden ja uskoo tytön laillisten tai biologisten vanhempiensa huostaan? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Italia peruuttaa Izabayo Fidencien siirtämisen Sveitsiin, koska uusia asiakirjoja on saatu ja Lazion alueellisen hallinto-oikeuden päätös puuttuu? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista eivät sisälly yhteisön lainsäädäntöön. Näin ollen komissiolla ei ole toimivaltaa puuttua arvoisan parlamentin jäsenen esittämään asiaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1240/00 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Merimetson (Phalacrocorax carbo carbo) asema direktiivissä 74/409.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0030 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1240/00 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Merimetson (Phalacrocorax carbo carbo) asema direktiivissä 74/409 EU:n lintudirektiivi 79/409/ETY(1) sisälsi Euroopan mantereella pesivän merimetson alalajin Phalacrocorax carbo sinensis, jonka elinympäristön suojelu sisältyi liitteeseen I. Heinäkuussa 1997 komissio muutti direktiivin 79/409/ETY liitettä I direktiivillä 97/49/ETY(2) siten, että Phalacrocorax carbo sinensis poistettiin suojeltavien lajien luettelosta. Aikooko komissio poistaa direktiivin 79/409/ETY liitteestä I myös Atlantin saarilla, Britanniassa ja Norjassa perivän merimetson Phalacrocorax carbo carbo? (1) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1. (2) EYVL L 223, 13.8.1997, s. 9. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2000) Metson alalaji Phalacrocorax carbo carbo ei kuulu eikä ole koskaan kuulunut luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY liitteessä I olevaan luetteloon. Komissiolla ei näin ollen ole velvollisuutta vastata parlamentin jäsenen kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1616/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Euro.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0088 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1616/00 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Euro Yhtenäisvaluutan arvo on jo usean kuukauden ajan laskenut dollariin nähden ja dollarista on, osittain myös raaka-aineiden hintojen nousun vuoksi, tulossa yhä suuremmassa määrin maailmanvaluutta. 1. Voisiko komissio aloittaa välittömästi tutkimukset, jotta voitaisiin selvittää, onko eurooppalaisen valuutan jatkuvan heikkenemisen syynä keinottelu, taloudelliset edut vai poliittiset toimet, joiden avulla pyritään heikentämään Euroopan unionin mahdollisuuksia toimia maailmanmarkkinoilla vastapainona muille vahvoille valtioille? Viime kuukausina Euroopassa ei yksittäisissä jäsenvaltioissa ole ollut taloudellisia kriisejä ja työllisyystilanne on pysynyt samalla tasolla kuin se oli ennen eurovaiheen käynnistämistä. 2. Mistä syystä tähän mennessä ei vielä ole käynnistetty taloudellista hanketta, joka on ainoa sopiva keino yhtenäisvaluutan tukemiseksi ja sen aseman vakiinnuttamiseksi? Sisältyykö taloudellisen hankkeen puuttumiseen, josta tietysti mikään Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallituksista ei pidä, myös nykyistä eurooppalaista rakennelmaa murentava poliittinen suunnitelma, toisenlaisen poliittis-taloudellisen rakennelman luomiseksi? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (28. kesäkuuta 2000) Komissio ei usko, että valuuttakurssien viimeaikainen kehitys johtuu euron vastaisesta poliittis-taloudellisesta salaliitosta, eikä se aio tutkia asiaa. Maailman tärkeimpien valuuttojen välisten kurssien heilahtelut ovat olleet kansainvälisen rahoitusjärjestelmän luonnollinen piirre Bretton Woods -järjestelmän lakkauttamisen jälkeen. Euron nykyistä kurssia pidetään yleisesti alhaisempana kuin mitä talouden perustekijöiden perusteella voisi olettaa, mutta on otettava huomioon, että euron arvo oli varsin korkea, kun se otettiin käyttöön vuonna 1999, koska euroalueelle virtasi tuohon aikaan paljon pääomaa. Osaa vuoden 1999 aikana havaitusta arvonalentumisesta voidaan pitää euron varsin korkean alkuperäisen arvon korjauksena. On otettava huomioon myös vuoden 1999 suhteellinen suhdannekehitys ja euroalueen tulevaisuudennäkymät suhteessa muihin keskeisiin talousalueisiin. Talouskasvun hidastuessa euroalueella Yhdysvaltain talous jatkoi yllättävän voimakasta kasvuaan ja myös Japanin talous toipui pitkästä lamakaudestaan. Euroalueen talousnäkymät ovat jo parantuneet selvästi ja BKT:n odotetaan kasvavan voimakkaasti vuosina 2000 ja 2001. Euroa käytetään laajalti kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla. Se oli kansainvälisten joukkovelkakirjalainamarkkinoiden yleisin liikkeeseenlaskuvaluutta vuonna 1999 ja vuoden 2000 ensimmäisellä neljänneksellä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2020/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle. Euroopan unionin rikosoikeudellisen säännöstön edistyminen.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2020/00 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (22. kesäkuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin rikosoikeudellisen säännöstön edistyminen Ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi petosten ja väärennösten estämiseksi käytettäessä maksuvälineenä muuta kuin käteistä rahaa voi päätellä, että komissio käyttää uutta menetelmää jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämiseksi. Enää ei pyritä yhtenäiseen rangaistussäännösten sisältöön kaikissa jäsenvaltioissa, vaan tarkasti määriteltyyn tulokseen, joka on saavutettava kaikissa jäsenvaltioissa. Ilmeisesti enää ei siis pyritä yhtenäiseen eurooppalaiseen rikosoikeudelliseen säännöstöön. Kysynkin neuvostolta: 1. Miten pitkälle rikosoikeudellisen säännöstön laatiminen on edistynyt? 2. Mitä kuluja tähän työhön liittyy? 3. Katsooko neuvosto, että tämän työn jatkaminen on yhä mielekästä jouduttaessa turvautumaan edellä mainittuun uuteen lainsäädäntömenettelyyn? Vastaus (23. lokakuuta 2000) Neuvostolle ei ole esitetty rikosoikeudellista säännöstöä koskevaa aloitetta, eikä se voi näin ollen vastata arvoisan Euroopan parlamentin jäsenen kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1860/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) neuvostolle. Cabanesin ja Oropesan välinen tie (Castellón, Espanja).



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0101 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1860/00 esittäjä(t): Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) neuvostolle (13. kesäkuuta 2000) Aihe: Cabanesin ja Oropesan välinen tie (Castellón, Espanja) Espanjassa, Castellónin maakunnassa, Necso-Rover Alcisa -nimiselle yritykselle on tarjouskilpailun tuloksena myönnetty oikeus aloittaa tien rakentaminen Cabanesin ja Oropesan välille. Tiehankkeen yhteydessä ei ole kuitenkaan arvioitu sen ympäristövaikutuksia Las Palmasin autiomaan luonnonpuiston ja sen lähiympäristön kannalta. Alueella, sekä L'ullal de Miravetin luolassa että alueen muissa luolissa, elää useita paikallisia ainutlaatuisia eläinlajeja. Eläimistö on suuressa määrin riippuvainen asuinympäristöstään, ts. mikä tahansa muutos saattaa johtaa lajin sukupuuttoon kuolemiseen. Etelässä kyseinen tiehanke vaikuttaisi puolestaan maisemallisesti ja ympäristöllisesti yhtä tärkeisiin tai jopa tärkeämpiin alueisiin kuin Las Palmasin autiomaan luonnonpuisto. Koska tiehankkeen ympäristövaikutuksia kuhunkin alueeseen (pohjoiseen, keskellä olevaan alueeseen, etelään) ei ole tutkittu, miten neuvosto aikoo toimia turvatakseen ympäristönsuojelusäädösten noudattamisen? Vastaus (23. lokakuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan. Komissio valvoo perustamissopimuksen noudattamista, ja näin ollen sen tehtävänä on varmistaa perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti, että yhteisön asianomainen lainsäädäntö saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti.