KIRJALLINEN KYSYMYS E-0709/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Vesien saastuminen Kreikassa.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0079 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0709/02 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (14. maaliskuuta 2002) Aihe: Vesien saastuminen Kreikassa Thessalonikin Aristoteles-yliopisto on suorittanut juomavesiä koskevan tutkimuksen 54 kylässä Thessalonikin nomoksessa ja todennut korkeita saastekerääntymiä, joiden joukossa on myös imeväisikäisille syanoosia aiheuttavia nitraatti-ioneja. Vastatessaan aikaisempaan kysymykseeni (E-0183/00(1)) komissio huomautti pohjavesien saastumisesta edellä mainitulla alueella ja myös Thessalian, Ilian ja Messinian alueella. 1. Onko komissiolla uusia tietoja pohjavesien saastumisesta Kreikassa? 2. Onko se tyytyväinen siihen, miten yhteisön direktiivi 91/676/ETY(2) on täytäntöönpantu Kreikassa? (1) EYVL C 46 E, 13.2.2001, s. 4. (2) EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2002) 1. Direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanoa vuonna 2000 koskevassa kertomuksessaan Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle nitraattipitoisuuksien seurannan tuloksista. Direktiivin vaatimusten mukaisesti tiedot koskevat ainoastaan pilaantumisalttiiksi määriteltyjä vyöhykkeitä eivätkä kaikkia Kreikan tärkeimpiä vesistöjä. Kreikan pohjavesien pilaantumista koskevat tiedot eivät siten ole ajan tasalla. Voimaperäisen maataloustuotannon alueilla mitattuja pohjavesien nitraattipitoisuuksia koskevien tietojen mukaan seitsemän pilaantumisalttiiksi määriteltyä vyöhykettä muodostaa lähes 70 prosenttia komission pilaantumisalttiiksi arvioimista vyöhykkeistä. Näistä seitsemästä pilaantumisalttiiksi määritellystä vyöhykkeestä neljällä toteutetaan parhaillaan toimintaohjelmia. 2. Kreikka antoi hyvin myöhään kansalliset säädökset, joilla vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/676/ETY(1) saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Koska direktiivin täytäntöönpano viivästyi merkittävästi, Kreikan viranomaiset eivät ole noudattaneet direktiivissä säädettyjä määräaikoja. Koska Kreikka oli laiminlyönyt direktiivistä 91/676/ETY johtuvat velvoitteensa, komissio aloitti sitä vastaan rikkomismenettelyn EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla. Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle oikeudenkäyntiä edeltävän menettelyn eri vaiheissa valvontatoimien toteuttamisesta, hyvää maatalouskäytäntöä koskevista uusista ohjeista, neljän pilaantumisalttiin vyöhykkeen määrittelemistä koskevasta päätöksestä ja kyseisiä neljää vyöhykettä (Kopaida, Argolida, Thessalia ja Ilia) koskevista toimintaohjelmista. Lisäksi Kreikan viranomaiset nimesivät vuonna 2001 kolme uutta pilaantumisaltista vyöhykettä, jotka ovat Tessalonikin, Strimonasin ja Arta-Prevezan tasangot. Saatujen tietojen perusteella komissio keskeytti mainitun menettelyn 20. joulukuuta 2001 tekemällään päätöksellä. Komissio valvoo edelleen direktiivin 91/676/ETY asianmukaista soveltamista Kreikassa ja toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä, joilla Kreikka saadaan täyttämään direktiivistä johtuvat velvoitteensa. (1) EYVL L 375, 31.12.1991.