ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0359/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Vesipula Kreikassa.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0124 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0359/02 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2002) Aihe: Vesipula Kreikassa Jokin aika sitten Kreikkaa koetteli runsas lumentulo ja yli kahden ja puolen kuukauden ajan (marraskuun 2001 alusta tammikuun 2002 puoliväliin asti) koko Kreikan alueella satoi ennennäkemättömän rankasti. Kuitenkin pelätään suuresti, että tämä vesi ei kertynyt minnekään, koska asianmukaisia hankkeita ei ole toteutettu. Tietääkö komissio, mikä on sen yhteisrahoittamien ja Kreikassa viimeisten kymmenen vuoden aikana vesipulan hillitsemiseksi toteutettujen merkittävien hankkeiden täsmällinen määrä? Onko komissio tyytyväinen Kreikan suorituksiin veden keräämisen suhteen? Mikä on komission arvio vesipulan ilmenemisestä Kreikassa seuraavien kymmenen vuoden aikana? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. huhtikuuta 2002) Kreikassa on lukuisia valumavesien keruujärjestelmiä, joista osalle on rakennerahastojen ja koheesiorahaston kymmenen ensimmäisen toimintavuoden aikana myönnetty yhteisrahoitusta maatalouden käyttövesien ja juomaveden saannin helpottamiseksi. Yhteisön tukea on myönnetty muun muassa Ateenan kaupungin vesihuoltojärjestelmän kehittämiseen liittyvään Evinosin suurpatohankkeeseen. Muita tukikohteita ovat olleet Kozanissa sijaitseva Voionin pato, Draman hallintoalueella sijaitsevat Lefkoian ja Kyrgian padot, Kalabakassa sijaitseva Agia Paraskevin pato, Kilkisissä sijaitseva Goumenissan patoallas sekä useat tekoaltaat ja patoaltaat erityisesti saarilla. Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan seuraavat hankkeet ovat käynnistyneet tai niiden suunnittelu on loppuvaiheessa: Patraksen kaupunkia palvelevat Piroksen ja Parapiroksen padot, Aposselemiksen ja Potamonin padot Kreetalla, Gadouraksen pato Rhodoksella, Agionerin ja Panayotikon padot Thessaliassa, Vrakhoksen pato Kastoriassa, Grevenan ja Akironin padot Eolia-Akarnaniassa ja Seta-Manikian pato Kreikan mantereella, Korfun saaren vesihuoltojärjestelmä, Arzan-Amatovon patoallas Kilkisissä sekä Karlan vanhan altaan osittainen kunnostaminen Thessaliassa. Komissio muistuttaa parlamentin jäsentä siitä, että vesien keruuseen ja vesivarojen riittävyyden arviointiin liittyvät kysymykset eivät kuulu sen toimivaltaan. On kuitenkin huomattava, että jäsenvaltioiden on yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun neuvoston ja parlamentin direktiivin 2000/60/EY(1) mukaisesti toimitettava vesihuoltoon liittyvät tiedot komissiolle. Direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 22. joulukuuta 2003 mennessä. (1) EYVL L 327, 22.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0209/02 esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) neuvostolle. Vainajien kotiuttaminen EU:n sisällä.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0094 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0209/02 esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) neuvostolle (5. helmikuuta 2002) Aihe: Vainajien kotiuttaminen EU:n sisällä Kasvava joukko Euroopan unionin kansalaisia elää nykyisin muussa EU-maassa kuin kotimaassaan. Siitä seuraa, että yhä useampi unionin kansalainen kuolee muualla kuin kotimaassaan. Nykyisin vainajien kotiuttamista valtiosta toiseen säätelevät Berliinin sopimus vuodelta 1937 sekä Euroopan neuvoston sopimus vuodelta 1973. Nämä sopimukset eivät ole nykyisin enää ajanmukaisia, koska ne perustuvat sellaiseen rajakontrolliin, jota ei enää ole. Vallitseva tilanne aiheuttaa monenlaista viivytystä ja hankaluutta vainajan omaisille heidän surunsa keskellä. Tiedustelen Euroopan unionin neuvostolta, velvoittavatko EU:n perussopimukset unionia takaamaan vainajien vapaan kotiuttamisen EU:n sisällä, kun kyseessä on unionin kansalainen sekä olisiko mahdollista saada aikaan ruumiiden kotiuttamista koskeva säännös, jonka nojalla kotiuttaminen jäsenmaasta toiseen olisi yhtä yksinkertaista kuin kotiuttaminen jäsenmaan sisällä? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0209/02 ja E-0343/02 (21. toukokuuta 2002) Kysyjien esille ottamasta asiasta ei ole määräyksiä tai säännöksiä Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa eikä yhteisön johdetussa oikeudessa. Neuvosto ei näin ollen pysty vastaamaan tähän kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0744/02 esittäjä(t): Pernille Frahm (GUE/NGL) komissiolle. Maatalouden valtiontuki.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0744/02 esittäjä(t): Pernille Frahm (GUE/NGL) komissiolle (8. maaliskuuta 2002) Aihe: Maatalouden valtiontuki Samalla kun annan täyden tunnustuksen sille, että komissio on puuttunut portugalilaisten siankasvattajien laittomaan valtiontukeen, haluan tiedustella, miten komissio suhtautuu tukeen, jota neuvosto on päättänyt antaa Ranskalle ja Italialle viinin tuhoamista varten? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 2002) Komissio on ilmoittanut niiden neuvoston päätösten johdosta, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, neuvostolle seuraavaa: Komissio suhtautuu yleisesti ottaen kielteisesti toimintatukiin. Yksipuoliset valtiontukitoimet, joiden tarkoituksena on yksinkertaisesti parantaa tuottajien taloudellista tilannetta mutta jotka eivät mitenkään vaikuta alan kehitykseen, sekä erityisesti tuet, joita myönnetään pelkästään hinnan, määrän tai tuotantoyksikön perusteella, katsotaan toimintatuiksi, jotka eivät sovellu yhteismarkkinoille. Lisäksi luonteensa vuoksi tällaiset tuet myös todennäköisesti häiritsevät yhteisten markkinajärjestelyjen mekanismeja. Uusi viinin markkinajärjestely on ollut voimassa vasta 1. elokuuta 2000 lähtien. Se heijastelee jäsenvaltioiden yhteistä kantaa siitä, millainen taloudellinen tuki on riittävää ja tarpeellista, jotta viinimarkkinat toimisivat. On huolestuttavaa, että jäsenvaltiot turvautuvat jo nyt tyypiltään sellaisten kansallisten lisätukien antamiseen, joita komissio ei yleensä voi hyväksyä, koska ne ovat puhtaasti toimintatukia, jotka eivät saa aikaan mitään rakenteellisia parannuksia alalla. On olemassa vakava riski, että jäsenvaltioiden välinen kilpailu vääristyy, jos tällainen valtiontuki hyväksytään tarkistamatta, liittyvätkö nämä tuet rakenteellisiin toimenpiteisiin, tai jos tukien ei velvoiteta liittyvän niihin. Muille jäsenvaltioille aiheutuu paineita toimia samalla tavalla ja myöntää myös tukea. Viljelijöiden kannustimet toteuttaa rakenneuudistus viinin markkinajärjestelyn puitteissa heikkenevät. Komissio pidättää itsellään oikeuden pyytää EY:n tuomioistuimelta neuvoston päätöksen kumoamista. Komissio ei ole tässä vaiheessa vielä päättänyt, pyytääkö se neuvoston päätöksen kumoamista vai ei.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0621/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Lourinhãssa sijaitseva jurakauden museo.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0176 - 0177



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0621/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (6. maaliskuuta 2002) Aihe: Lourinhãssa sijaitseva jurakauden museo Länsi-Portugalin alueella ja erityisesti Lourinhãn kunnassa on suurten dinosaurusryhmien, krokotiilien, kilpikonnien, kalojen ja selkärangattomien maailmanlaajuisesti merkittäviä muinaisjäänteitä, jotka ovat 150 miljoonaa vuotta vanhoja. Nykyinen Lourinhãn museo on hyvin pieni ajatellen sen suuren muinaisjäännemäärän kulttuurillista ja tieteellistä tärkeyttä. Tästä johtuen tieteellinen yhteisö ryhtyi kehittämään ajatusta siitä, että rakennettaisiin erilaisilla paikallisilla avustuksilla lähiaikoina suurisuuntainen monikulttuurinen keskus, johon kuuluisi uusi museo ja monitoimitilat tieteelliselle tutkimukselle, opetukselle, vapaa-ajan vietolle ja viihteelle. Lukuisten laitosten ja ihmisten aktiivisen ponnistelun tuloksena saatiin käyttöön suuri 32 hehtaarin maa-alue Lourinhãn kylän läheisyydessä. Arkkitehtiryhmän luovuuden avulla saatiin laadittua suunnitelma rakennushankkeesta, jonka arvioidut kustannukset nousevat 20 miljoonaan euroon. Tämä hanke on Portugalille, sen läntiselle alueelle ja Lourinhãn kunnalle erittäin tärkeä tieteellisesti, kulttuurisesti ja koulutuksellisesti. Komissiota pyydetään kertomaan voidaanko tälle tärkeälle kulttuurihankkeelle saada rahoitusta. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2002) Komissio on neuvotellut Portugalin viranomaisten kanssa ohjelmakauden 20002006 kulttuuria koskevasta toimenpideohjelmasta, johon sisältyy muun muassa kansallisten museoiden nykyaikaistamis- ja elvyttämistoimenpiteitä samoin kuin historiallisten ja kulttuurikohteiden suojelu- ja kunnostamistoimenpiteitä. Komissio muistuttaa parlamentin jäsenelle, että sekä hankkeiden valinta että niiden toteuttaminen kuuluvat kumppanuusperiaatteen mukaisesti Euroopan aluekehitysrahastosta yhteisrahoitettavien ohjelmien hallinnoinnista ja seurannasta vastaaville paikallisille viranomaisille. Kyseessä olevan hankkeen edistämisestä vastaavat tahot voivat esittää ehdotuksensa kulttuuriministeriölle (Gabinete de gestão do P. O. Cultura Palácio Nacional da Ajuda).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0038/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle. Valgrisenchen pato.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0060 - 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0038/02 esittäjä(t): Luciano Caveri (ELDR) komissiolle (23. tammikuuta 2002) Aihe: Valgrisenchen pato Aostanlaakson autonomisen alueen vastustuksesta huolimatta 1950-luvulla Valgrisenchen laaksossa Aostanlaaksossa otettiin käyttöön valtavan suuri pato, vaikka alue oli varoittanut hankkeen vaarallisuudesta joidenkin tekojärveä ympäröivien vuorten maanvyörymäherkkyyden vuoksi. Pato on kaarevan muotoinen, 394 metriä korkea ja viisi metriä leveä. Venetossa 9. lokakuuta 1963 sattuneen Vajontin katastrofin jälkeen, jossa kuoli 1 909 ihmistä padon veden purkautuessa maanvyörymän vuoksi, sähköyhtiö päätti muuttaa Valgrisenchen padon tuloputkikäyttöiseksi, ja vesiallas tyhjennettiin. Jäljellä on kuitenkin pienen maalaiskylän maisemaa hallitseva valtava seinämä, jolla on huomattavia ympäristö- ja maisemavaikutuksia. Jokin aika sitten alettiin tutkia mahdollisuutta purkaa nykyisin hyödytön pato kyseisen vuoristoalueen saattamiseksi uudelleen luonnolliseen tilaan ja säilyttää ainoastaan tuloputki. Voisiko komissio ilmoittaa, onko tarpeen vaatiessa mahdollista käynnistää edellä mainittua tarkoitusta varten erityinen yhteisön hanke tai saada rahoitusta nykyisistä rahastoista? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2002) Aostanlaakso on rakennerahastojen tavoitteen 2 mukainen tukikelpoinen alue. Aluetta koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa (YOA) vuosiksi 20002006 keskitytään sosiaalista ja taloudellista uudelleenjärjestelyä koskeviin toimiin, joilla pyritään parantamaan yritysten kilpailukykyä varsinkin matkailualalla. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan kaksi painopistettä ovat tuotantoteollisuuden parantaminen ja monipuolistaminen sekä tekninen apu. Näiden painopisteiden puitteissa ei voitane yhteisrahoittaa Valgrisenchen laakson patorakennelman purkamista. Lisäksi arvoisan parlamentin jäsenen pyyntö ei kuulu kyseisen rahoitusvälineen soveltamisalaan ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) 17. heinäkuuta 2000 annetun parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1655/2000(1) nojalla. Laakso ei sijaitse Natura 2000 -alueella eikä siis täytä luonnon LIFE-tuen kelpoisuusehtoa. Hanke ei myöskään voi saada rahoitusta ympäristön LIFE-tuesta, koska kyse ei ole innovatiivisesta hankkeesta. (1) EYVL L 192, 28.7.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0400/02 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle. Ikaroksen myytti ja eurooppalainen kulttuuripolitiikka.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0132 - 0133



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0400/02 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle (22. helmikuuta 2002) Aihe: Ikaroksen myytti ja eurooppalainen kulttuuripolitiikka Tulossa olevan brittiohjaaja Peter Greenawayn Ikaros-teoksen tuotannossa ei mukaan ole otettu lainkaan Ikarian saarta, jonka luona Ikaros putosi ja jonne hänet haudattiin hänen putoamisestaan kertovan muinaisen myytin mukaan. Tämä on herättänyt voimakasta paheksuntaa saaren asukkaiden ja laajemmin kreikkalaisen yleisön keskuudessa. Kyseisen tuotannon rahoittaminen kulttuuriolympialaisten varoista herättää huolestumista ja epäilyksiä kulttuuripolitiikan sisällön ja tavoitteiden sekä sen suhteen, onko kyseisellä politiikalla mahdollista suojella ja tuoda esiin kansojen erityislaatuista kulttuuriperintöä. Millä tavoin Euroopan unioni osallistuu kulttuuriolympialaisten ohjelmiin taloudellisesti ja poliittisesti? Mikä on neuvoston näkemys mainitusta asiasta ja mihin toimiin se aikoo sen suhteen ryhtyä? Vastaus (21. toukokuuta 2002) Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä osoittamaan kysymyksensä komissiolle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0805/02 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle. Virkistyskalastus merellä ja yhteisen kalastuspolitiikan tarkistus.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0220 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0805/02 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle (21. maaliskuuta 2002) Aihe: Virkistyskalastus merellä ja yhteisen kalastuspolitiikan tarkistus Vaalipiirini virkistyskalastajat ovat ilmaisseet huolensa heitä lähinnä olevilla merialueilla tapahtuvasta kalakantojen ryöstöhyödyntämisestä ja siihen liittyvistä ympäristövahingoista, jotka aiheutuvat kestämättömistä kaupallisista kalastustavoista. Onko komissio samaa mieltä, että EU:n nykyisessä politiikassa ei ole onnistuttu ottamaan huomioon merellä tapahtuvaan virkistyskalastukseen perustuvaa lähestymistapaa, joka on ollut selvästi menestyksekästä sellaisissa maissa kuten Yhdysvallat, Australia ja Argentiina? Onko komissio samaa mieltä, että tulevissa yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevissa ehdotuksissa pitäisi ottaa enemmän huomioon merellä kalastavien virkistyskalastajien esittämiä näkökantoja? Nykyisessä politiikassa suositaan huomattavasti suurta kaupallista kalastusalaa. Onko komissio samaa mieltä, että tarvitaan tasapainoisempaa kalastuslainsäädäntöä, jotta ympäristötuhoja voidaan välttää ja turvata virkistyskalastus, jota harrastaa yli miljoona ihmistä pelkästään Yhdistyneessä kuningaskunnassa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2002) Komissio on täysin tietoinen merellä harjoitettavan virkistyskalastuksen merkityksestä ja sen vaikutuksesta tiettyjen rannikkoalueiden hyvinvointiin. Komissio uskoo kuitenkin, että yleensä ottaen merellä harjoitettavaa virkistyskalastusta koskevat järjestelyt olisi parasta jättää jäsenvaltioiden hoidettaviksi, koska ne ovat lähellä kyseistä toimintaa ja koska useissa tapauksissa tähän toimintaan ei liity selkeää kansainvälistä ulottuvuutta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että yhteisön olisi oltava kiinnittämättä tähän toimintaan lainkaan huomiota. On selvää, että joissakin tapauksissa tällä toiminnalla on yhteisönlaajuinen ulottuvuus, esimerkiksi silloin kun pyydetyt lajit kuuluvat yhteisön järjestelyjen piiriin tai kun virkistyskalastajien vaikutus tiettyjen kalakantojen kalastuskuolleisuuteen on mahdollisesti merkittävä. Tällöin komissio katsoo, että yhteisön toimenpiteet voivat olla tarpeen ja jäsenvaltioilta voidaan edellyttää yhteisön poliittisia tarpeita vastaavien merellä harjoitettavaa virkistyskalastusta koskevien toimenpiteiden toteuttamista. Virkistyskalastajien osallistumisesta yhteisön päätöksentekoprosessiin komissio toteaa, että asianomaisten osapuolten osallistumismahdollisuuksien parantaminen on yksi yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan uudistuksen painopistealueista. Tässä yhteydessä ja aina kun komissio tekee merellä harjoitettavaa virkistyskalastusta tai kalastusta koskevia aloitteita, joihin liittyy merkittäviä virkistyskalastajien yhdistysten intressejä, näitä yhdistyksiä varmasti kuullaan, koska ne kuuluvat olennaisella tavalla tämän toiminnan asianomaisiin osapuoliin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0732/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Kap Verde.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0206 - 0206



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0732/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (15. maaliskuuta 2002) Aihe: Kap Verde Voiko komissio ilmoittaa, mitä Kap Verdeä koskevia hankkeita EU:n talousarviosta rahoitettiin 2000? Voiko komissio ilmoittaa, mikä oli Kap Verdeä koskevien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0732/02, E-0733/02, E-0734/02, E-0735/02, E-0736/02,E-0737/02, E-0738/02, E-0739/02, E-0740/02 ja E-0741/02 (13. toukokuuta 2002) Komissio lähettää suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle pyydetyt tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0029/02 esittäjä(t): Véronique De Keyser (PSE) komissiolle. Israelin pommitusten aiheuttamat tuhot.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0130 - 0130



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0029/02 esittäjä(t): Véronique De Keyser (PSE) komissiolle (15. tammikuuta 2002) Aihe: Israelin pommitusten aiheuttamat tuhot Israelin armeija pommitti Palestiinaa ja teki alueelle kostoiskuja koko joulukuun 2001 ajan. Siviiliuhrien ja asutuksille aiheutuneiden tuhojen lisäksi pommitukset vahingoittivat Euroopan yhteisön tukea saaneita infrastruktuureja. Pyydän siksi komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: - Onko tutkittu, mitkä ovat ns. eurooppalaisiksi luokitelluille rakennuksille todellisuudessa aiheutuneet tuhot? Tällainen tutkimus olisi hyvä julkistaa, koska monet Palestiinan humanitaariseen apuun sitoutuneet eurooppalaiset tahot epäilevät, että kyseiset rakennukset on systemaattisesti tuhottu. - Jos näin on tapahtunut, onko komission oikeudellinen yksikkö tutkinut mahdollisuutta esittää Israelin valtiolle vahingonkorvausvaatimuksia, jotta investoinnit Israelin armeijan tahallaan tuhoamiin siviilikäytössä oleviin rakennuksiin saataisiin korvattua? - Jos kyseistä asiaa ei ole vielä tutkittu, aikooko komissio teettää tutkimuksen mahdollisimman pian ja julkistaa sen tulokset? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 2002) Komissio koordinoi parhaillaan jäsenvaltioiden pyynnöstä luettelon laatimista yhteisön (komission ja jäsenvaltioiden) rahoittamista hankkeista, jotka ovat joko tuhoutuneet tai vahingoittuneet Israelin armeijan iskuissa. Luettelo rajoittuu tapauksiin, joissa fyysinen vahinko on seurausta Israelin puolustusvoimien (eikä uudisasutukseen liittyvistä) toimista. Vahinkojen arviointi rajoittuu fyysisten perusrakenteiden (rakennukset ja laitteet) uusimiskustannuksiin eikä siis sisällä välillisiä vahinkoja kuten hankkeen viivästymisestä tai keskeyttämisestä johtuvia menetyksiä. Jäsenvaltiot harkitsevat mahdollisia korvausvaatimuksia yhdessä komission kanssa sitten kun luettelo on valmis (alustava luettelo lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0380/02 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle. Julkisen velan esittäminen harhaanjohtavalla tavalla.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0191 - 0192



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0380/02 esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) komissiolle (21. helmikuuta 2002) Aihe: Julkisen velan esittäminen harhaanjohtavalla tavalla Hyödyntäen Euroopan unionin tilastoyksiköiden käyttämää julkisen velan laskentatapaa tietyt jäsenvaltiot soveltavat uusia menetelmiä, joilla ne voivat paisuttaa tätä velkaa ilman että se vastaavasti kirjataan näihin tilastoihin. Valtion velkakirjoja nimittäin lasketaan liikkeelle sellaisia valtion ja valtionyritysten tulevia tuloja vastaan, joista ei aina ole varmuutta, ja jokin aika sitten laskettiin liikkeelle uusia velkakirjoja myös EU:n kolmannesta yhteisön tukikehyksestä saatavia ennakoituja tuloja vastaan. Näitä lainoja ei kirjata julkiseen velkaan ja näin lyhyellä aikavälillä se näyttää harhaanjohtavasti pienentyvän, vaikka todellisuudessa se ei ainoastaan pysy samansuuruisena vaan kasvaa ja sen painolastina ovat myös erittäin korkeat korot. Julkisen velan todellisen määrän esiintuloa ja sen maksamista vain lykätään myöhempään ajankohtaan, jolloin se jää seuraavien sukupolvien ja tulevien hallitusten maksettavaksi. Nämä joutuvat hoitamaan ongelmaa, jonka syntymisestä ne eivät ole vastuussa. Kansainvälinen valuuttarahasto on jo voimakkaasti arvostellut tätä luovaa julkistaloudellista kirjanpitoa. Onko komissio tietoinen tästä asiasta? Onko tutkittu, mitkä maat turvautuvat tällaisiin järjestelyihin? Aikooko komissio muuttaa julkisen velan laskutapaa, jotta se esitettäisiin todellisessa mitassaan? Mikäli se ei aio näin tehdä, eikö ole väistämätöntä, että keskipitkällä aikavälillä jäsenvaltioiden julkisen talouden tasapaino ja näin ollen myös unionin yleinen taloudellinen tilanne heikentyy? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2002) Komissio on tietoinen siitä, että jotkin jäsenvaltiot ovat arvopaperisoineet tulevia tulojaan erityisiä rahoitusinstrumentteja käyttäen. Jäsenvaltioiden tilastoasiantuntijoista koostuva työryhmä tutkii parhaillaan tätä kysymystä nykyisten sääntöjen perusteella ja esittää raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealle suosituksen sopivaksi kirjaustavaksi, joka on Maastrichtin sopimuksen velkamääritelmien mukainen. Julkisen velan laskentamenetelmään ei ole suunnitteilla muutosta. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio ei katso, että toteutetut toimet vaikeuttaisivat budjettipolitiikan yhteensovittamista tai johtaisivat julkisen talouden heikentymiseen. Vakaus- ja kasvusopimus on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi budjettipolitiikan yhteensovittamisessa, joka saa aikaan välttämättömän makrotalouden vakauden. Tämä puolestaan edistää kasvua ja työllisyyttä keskipitkällä ajalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0136/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Andalusian maaseutumatkailuun liittyvä tiedotustoiminta.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0151 - 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0136/02 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (1. helmikuuta 2002) Aihe: Andalusian maaseutumatkailuun liittyvä tiedotustoiminta Maaseutumatkailualan tarjonta Andalusiassa on viime vuosien aikana lisääntynyt huomattavasti sekä yöpymisten että käytettävissä olevien majapaikkojen lukumäärän suhteen. Kaikesta huolimatta Espanjan tilastokeskuksen tietojen mukaan maaseutumatkailuverkostoa käyttävästä kymmenestä matkailijasta yhdeksän on espanjalaisia. Espanjan rajojen ulkopuolelta tulevien turistien osuus yöpymisistä ei ole vielä noussut merkittäväksi. Matkailun kehittäminen on yksi tärkeimmistä toimista maaseudun kehityksen vakiinnuttamiseksi. Katsooko komissio, että EMOTR:n rahoitusta voitaisiin käyttää Andalusian maaseutumatkailua koskeviin tiedotuskampanjoihin, jotta muista EU-maista saataisiin turisteja ja maaseutumatkailun käyttöastetta saataisiin nostettua, sillä majoitusmuoto on nykyään miltei tuntematon yhteisön laajassa matkailun kentässä? Mitä ehdotuksia komissio voi tehdä auttaakseen yhteisön varoin edellä mainittua ulkomaille suunnattua tiedotuskampanjaa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 2002) Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista seikoista. Tämänkaltaisen ongelman ratkaiseminen ei kuulu yhteisön toimivallan piiriin vaan on jäsenvaltion ja/tai alueen tässä tapauksessa Andalusian itsehallintoalueen vastuulla. Komissio osallistuu rakennerahastojen kautta Espanjan eri aluekehitysohjelmiin. Andalusiassa yhteisö osallistuu eräisiin maatalousalan ja maaseudun kehittämisen ohjelmiin. On syytä ottaa huomioon, että eräillä kaudeksi 20002006 hyväksytyn Andalusian toimintaohjelman osana toteutettavilla toimenpiteillä, jotka liittyvät ohjelman toiminta- ja tiedotussuunnitelmaa käsittelevään lukuun, voitaisiin vastata arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin huolenaiheisiin. Maaseudun kehittämispolitiikan yhtenä tavoitteena on nimenomaan sellaisten johdonmukaisten ja kestävien puitteiden luominen, joiden avulla voidaan taata maaseutualueiden tulevaisuus esimerkiksi kannustamalla maataloustoiminnan monipuolistamista ja maaseutumatkailun kehittämistä. Muistutettakoon, että näitä ohjelmia hallinnoidaan jäsenvaltion tasolla eli vastuu on kansallisilla ja/tai alueellisilla viranomaisilla, ei komissiolla.