ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4061/00 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) neuvostolle. Falun gong.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0054 - 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4061/00 esittäjä(t): Patricia McKenna (Verts/ALE) neuvostolle (15. tammikuuta 2001) Aihe: Falun gong Falun gong toiselta nimeltään Falun dafa on taijin ja joogan kaltainen, mietiskelyyn perustuva henkinen harjoitusmenetelmä, jonka tavoitteena on ihmisen fyysinen ja psyykkinen hyvinvointi. Falun dafan harjoittajia on vainottu Kiinassa hyvin laajasti. Poliisi pidätti Taivaallisen rauhan aukiolla Kiinan kansallispäivänä 1. lokakuuta 2000 useita Falun dafan harjoittajia, jotka olivat järjestäneet rauhallisen mielenosoituksen liikkeensä vainoamista vastaan. Falun dafan kannattajia on kidutettu, vangittu ja tapettu pelkästään siitä syystä, että he ovat harjoittaneet tätä hyvin rauhanomaista vapaa-ajan toimintaa. Eräs 42-vuotias nainen hakattiin kuoliaaksi poliisin otettua hänet huostaan Shangdongin maakunnassa lokakuussa 1999. Hän on yksi 48 henkilöstä, jotka ovat joutuneet kuolemaan johtaneiden hakkaamisten ja kidutusten uhreiksi ainoastaan siitä syystä, että he harjoittivat Falun dafaa, jolla on tuhansia kannattajia ympäri maailmaa. 1. Neuvosto kannattaa Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön, joskin liittymiselle on asetettu ehdoksi ihmisoikeuslausekkeen noudattaminen. Onko neuvosto tämän huomioon ottaen sitä mieltä, että Falun gongin harjoittajiin kohdistuva, laajalle levinnyt vaino on vakava este suhteiden normalisoitumiselle Kiinan kansantasavallan kanssa? 2. Voiko neuvosto ilmoittaa, mitä toimia se on tehnyt tai aikoo tehdä, jotta tämä räikeä, kansainvälisten ihmisoikeussopimusten vastainen vaino päättyy? Vastaus (7. toukokuuta 2001) 1. Neuvosto on useassa yhteydessä ilmaissut olevansa huolestunut Falun Gongin johtajiin ja kannattajiin edelleen kohdistetuista ankarista toimenpiteistä, erityisesti kohtuuttomista vankeusrangaistuksista, ilman oikeudenkäyntiä tapahtuneista vangitsemisista ja pahoinpitelyistä. 2. Tammikuussa pidetyn yleisten asioiden neuvoston EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelua koskevissa päätelmissä yksilöitiin erityisiä alueita, joilla edistyminen voidaan EU:n mielestä varmistaa vuoropuhelun keinoin. Kyseisiä aloja ovat mm. uskonnon- ja uskonvapauden esteetön harjoittaminen julkisesti ja yksityiselämässä sekä pidätettyjen perusoikeuksien kunnioittaminen mukaan luettuna henkilöt, jotka on pidätetty poliittiseen oppositioon, epäviralliseen uskonnolliseen liikkeeseen tai muuhun liikkeeseen, esimerkiksi Falun Gongiin, kuulumisen vuoksi. Neuvosto seuraa edelleen tiiviisti tilanteen kehittymistä ja vetoaa Kiinan viranomaisiin, jotta ne toteuttaisivat asianmukaiset toimenpiteet noudattaen kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja ja -standardeja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3990/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Schengenin alueen passivapaus ja Kaliningradin alueen venäläiset asukkaat.



Virallinen lehti nro 174 E , 19/06/2001 s. 0209 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3990/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (21. joulukuuta 2000) Aihe: Schengenin alueen passivapaus ja Kaliningradin alueen venäläiset asukkaat Olen kuullut, että Venäjän hallitus on ottanut yhteyttä EU-tahoihin ja pyytänyt, että osa sen alueesta sisällytetään Schengenin alueeseen. Kaliningradin erillisalueella on voimassa oleva passivapaussopimus Puolan ja Liettuan kanssa. Venäjä katsoo, että kun Puola ja Liettua liittyvät Euroopan unioniin, tämä passivapaus on muutettava Schengenin jäsenyydeksi. Mitä mieltä komissio on tästä ehdotuksesta? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 2001) Venäjän viranomaiset eivät ole ottaneet virallisesti yhteyttä komissioon selvittääkseen, voidaanko Schengenin sopimus ulottaa koskemaan Kaliningradia. Ne ovat kuitenkin ilmaisseet huolestumista siitä, miten EU:n laajentuminen vaikuttaa liikkumiseen Kaliningradin rajojen yli. Komissio antoi 17. tammikuuta 2001 tiedonannon EU:sta ja Kaliningradin alueesta(1) ja toimitti sen neuvostolle ja parlamentille. Tiedonannossa esitetään ideoita ja vaihtoehtoja, joiden pohjalta EU voi keskustella Venäjän, Liettuan ja Puolan kanssa tulevasta yhteistyöstä Kaliningradin kanssa. (1) KOM(2001) 26 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3282/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) neuvostolle. Rakennetuet tavoitteen 1 alueille vuodesta 2006 lähtien.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0076 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3282/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) neuvostolle (25. lokakuuta 2000) Aihe: Rakennetuet tavoitteen 1 alueille vuodesta 2006 lähtien Meneillään olevalla ohjelmakaudella tavoitteen 1 alueiden bruttokansantuote asukasta kohden, laskettuna ostovoiman standardoinnin mukaan ja 26. maaliskuuta 1999 saatujen kolmen viimeisen vuoden yhteisötietojen perusteella, on alle 75 prosenttia EU:n nykyisen viidentoista jäsenvaltion keskiarvosta. Tämän lisäksi jäsenehdokasmaiden keskiarvo on selvästi 75 prosentin alapuolella verrattuna viidentoista jäsenvaltion BKT:n keskiarvoon, mukaan lukien nykyiset tavoitteen 1 alueet, ja tilanne tulee varmasti pysymään samana ensimmäisten uusien jäsenvaltioiden liittymisen yhteydessä. Mitä mieltä neuvosto on seuraavista asioista: Minkä kriteerien perusteella tavoitteen 1 alueet valitaan seuraavalla ohjelmakaudella 1. tammikuuta 2007 lähtien, joidenkin ehdokasmaista jo liityttyä unioniin? Miten rakennetukien yhteydessä aiotaan kohdella niitä nykyisin EU:n tavoitteeseen 1 kuuluvia alueita, joiden BKT:n keskiarvo nousee uuden ohjelmakauden alussa 1. tammikuuta 2007 ja uusien jäsenvaltioiden liityttyä EU:hun yli 75 prosentin? Voitaisiinko harkita siirtymäkautta tai asteittaista siirtymistä vastaavin ehdoin kuin nykyisellä ohjelmakaudella? Vai aiotaanko sen sijaan (mikä olisi loogista) luoda uusi siirtymäjärjestelmä niitä tavoitteen 1 alueita varten, joiden BKT ei vielä ylitä 75 prosentin rajaa mutta ylittää sen tilastojen mukaan siinä vaiheessa, kun uudet jäsenvaltiot liittyvät unioniin? Vastaus (26. helmikuuta 2001) Neuvoston käsiteltäväksi ei ole tähän mennessä toimitettu komission ehdotusta tulevien tavoitteen 1 alueiden valintaperusteiden määrittelemiseksi seuraavalle ohjelmakaudelle, joka alkaa 1. tammikuuta 2007. Näin ollen neuvosto ei voi antaa täsmällistä vastausta arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4024/00

esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle

(21. joulukuuta 2000)

Aihe: Ehdot koskien Euroopan komission henkilöstön oikeutta huollettavana olevasta lapsesta maksettavaan lisään

Millä ehdoilla maksuja suoritetaan Euroopan komission henkilöstön huollettavina oleville henkilöille?

1. Mitä vaihtokurssia sovelletaan maksuihin, jotka komissio suorittaa huollettavana olevan henkilön pankkitilille tämän asuinmaahan?

2. Onko Euroopan komission henkilöstön jäsenten todistettava, että kyseinen henkilö on heistä taloudellisesti riippuvainen?

3. Kuinka huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä lasketaan?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(13. maaliskuuta 2001)

Komissio suorittaa maksun vain muulle henkilölle (tämän pankkitilille) kuin itse virkamiehelle (virkamiehen nimissä ja tämän puolesta), jos henkilöstön jäsen ei ole alaikäisten lasten huoltaja ja jos huoltajuus on myönnetty kyseiselle toiselle henkilölle lain tai oikeuden määräyksen nojalla tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen toimesta. Kaikissa muissa tapauksissa komissio suorittaa maksun suoraan virkamiehen pankkitilille.

Henkilöstösääntöjen liitteen VII 2 artiklan 2 kohdassa huollettavana olevaksi lapseksi määritellään virkamiehen tai hänen puolisonsa avioliitossa syntynyt lapsi, avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi tai ottolapsi, jos virkamies tosiasiallisesti huolehtii lapsesta. Lisäksi henkilöstösääntöjen liitteen VII 2 artiklan 4 kohdassa määritellään ehdot, joiden mukaisesti henkilöä kohdellaan huollettavana olevana lapsena: Poikkeustapauksessa huollettavaan lapseen voidaan rinnastaa asiaan liittyviin todisteisiin perustuvalla johtajan erityisellä, perustellulla päätöksellä sellainen henkilö, jonka suhteen työntekijällä on lakisääteinen elatusvelvollisuus ja jonka elatus aiheuttaa hänelle huomattavia kustannuksia.

Maksut suoritetaan euroina kaikissa jäsenvaltioissa, jotka ovat ottaneet euron käyttöön. Muissa jäsenvaltioissa käytetään yhteisön yleisen talousarvion soveltamisessa käytettävää 1. heinäkuuta 2000 voimassa ollutta valuuttakurssia (Yhdistyneen kuningaskunnan osalta 1 euro = 0,6257 Englannin puntaa).

Täydentävien asiakirjojen perusteella kotitalouslisää maksetaan naimisissa olevalle virkamiehelle tai muulle työntekijälle, jonka puoliso ei joko harjoita ansiotoimintaa tai jonka palkka ei ylitä luokkaan C3/3 kuuluvan virkamiehen peruspalkkaa, tai virkamiehelle tai muulle työntekijälle, jolla on yksi tai useampi huollettavana oleva lapsi. Henkilöstösäännöissä(1) kotitalouslisäksi määritellään 5 prosenttia peruspalkasta.

Henkilöstösääntöjen 67 artiklan ja henkilöstösääntöjen liitteen VII 2 artiklan mukaisesti huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä on 223,99 euroa kuukaudessa. Täydentävien asiakirjojen perusteella lisää maksetaan ilman eri toimenpiteitä alle 18-vuotiaista lapsista ja hakemuksesta, jonka liitteenä on tarvittavat todisteet, 1826-vuotiaista lapsista, jotka ovat yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa.

(1) Henkilöstösääntöjen 67 artikla, henkilöstösääntöjen liitteen VII 1 artikla, yleiset soveltamissäännökset.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4148/00 esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle. Yli 30-kuukautisille naudoille tehtävien pakollisten BSE-testien rahoitusjärjestelyt.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0147 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS P-4148/00 esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle (9. tammikuuta 2001) Aihe: Yli 30-kuukautisille naudoille tehtävien pakollisten BSE-testien rahoitusjärjestelyt Maatalousneuvosto päätti 19. joulukuuta 2000, että pakollisiin testeihin, jotka tehdään yli 30-kuukautisille ravintoketjun osaksi otettaville naudoille ja joiden tarkoituksena on estää BSE-saastuneen lihan pääsy ravintoketjuun, ei tulla missään tapauksessa käyttämään yhteisön varoja. Sama koskee lihajätteen eläinrehuksi työstämisen kiellon kustannushintaa. Katsooko komissio, että kun rahoitusjärjestelyt jätetään täysin jäsenvaltioiden harteille, erot valituissa ratkaisuissa saattavat aiheuttaa kilpailun vääristymiä ja tiettyjen kauppavirtojen siirtymistä? Pitääkö komissio tästä syystä suositeltavana laatia kaikkia jäsenvaltioita koskevat säännöt? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2001) Komission osarahoitusta karjan BSE-testeihin koskevat oikeudelliset puitteet, joista määrätään jäsenvaltioiden vuodeksi 2001 esittämien BSE:n valvontaohjelmien hyväksymisestä ja yhteisön rahoitusosuuden vahvistamisesta 30 päivänä marraskuuta 2000 tehdyssä komission päätöksessä 2000/773/EY(1) sekä poikkeuksellisista tukitoimenpiteistä naudanliha-alalla 18 päivänä joulukuuta 2000 komission asetuksessa (EY) N:o 2777/2000(2). Siinä tapauksessa, että BSE:n torjuntatoimet voisivat olla EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklassa (entinen 92 ja 93 artikla) tarkoitettua valtiontukea, joka saattaa vääristää kilpailua, komissio arvioisi näitä toimenpiteitä käyttäen perustana yhteisön suuntaviivoja maatalousalan valtiontuesta(3) ja erityisesti niiden 11.4 kohtaa (tuki kasvi- ja eläintautien torjuntaan). (1) EYVL L 308, 8.12.2000. (2) EYVL L 321, 19.12.2000. (3) EYVL C 28, 1.2.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3804/00 esittäjä(t): Raina Echerer (Verts/ALE) komissiolle. Asetuksen 615/98/EY 5 artiklan 3 kohdan tulkinta.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0212 - 0213



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3804/00 esittäjä(t): Raina Echerer (Verts/ALE) komissiolle (29. marraskuuta 2000) Aihe: Asetuksen 615/98/EY 5 artiklan 3 kohdan tulkinta Asetuksen 615/98/EY(1) 5 artiklan 3 kohdan ensimmäinen lause kuuluu seuraavasti: Vientitukea ei makseta kuljetuksen aikana kuolleista eläimistä eikä eläimistä, joiden osalta toimivaltainen viranomainen arvioi 2 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen, 4 artiklassa tarkoitettujen valvontakertomusten ja/tai saatavilla olevien muiden 1 artiklan noudattamista koskevien seikkojen perusteella, ettei eläinten hyvinvointia kuljetusten aikana koskevaa direktiiviä ole noudatettu. Voiko komissio ilmoittaa, 1. kenen tehtävänä on tiedottaa toimivaltaiselle viranomaiselle muista seikoista 2. tekeekö eläinkuljetusten valvonnasta vastaava tarkastaja virkavirheen, jos hän merkitsee huomionsa T 5-valvontakappaleeseen? Jos tarkastaja toimii komission mielestä väärin, voiko komissio taata, että toimivaltaisia viranomaisia todellakin tiedotetaan muista seikoista jollakin muulla tavalla kuin T 5-valvontakappaleella? (1) EYVL L 82, 19.3.1998, s. 19. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2001) Asetuksen (EY) N:o 615/98 5 artiklan 3 kohtaa sovelletaan eläviin nautaeläimiin, joista on tehty vienti-ilmoitus vientituen saamiseksi. Mikäli todetaan, että eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 91/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta 19 päivänä marraskuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/628/ETY(1) säännöksiä ei ole noudatettu eläinten kuljetuksen aikana kuorman ensimmäiseen purkamiseen asti lopullisena määräpaikkana olevassa kolmannessa maassa, vientitukea ei makseta. Vastauksena esitettyihin kysymyksiin komissio haluaa tuoda esiin seuraavat huomiot: 1. Vientitukia koskevien yhteisön säännösten täytäntöönpano kuuluu kunkin jäsenvaltion tätä varten valitsemille kansallisille elimille. Päätös siitä, kuka on pätevä tiedottamaan viranomaisille muista seikoista, riippuu kyseisen asetuksen noudattamisen arvioinnista vastaavien kansallisten elinten hallinnollisesta itsenäisyydestä. 2. Asetuksen (EY) N:o 615/98 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että poistumispaikan eläinlääkärin on varmistettava 2 kohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttyminen. Hän merkitsee huomionsa asiakirjaan, jossa todistetaan poistuminen yhteisön tullialueelta (T 5-valvontakappaleen J kohta tai sopiva kohta kansallisessa asiakirjassa). Asetuksen (EY) N:o 615/98 5 artiklan 3 kohdassa säädetään, että tukea ei makseta mldr eläimistä, joiden osalta toimivaltainen viranomainen arvioi mldr saatavilla olevien muiden seikkojen perusteella mldr ettei eläinten hyvinvointia kuljetuksen aikana koskevaa direktiiviä ole noudatettu. Eläinkuljetusten valvonnasta vastaavan tarkastajan huomiot voivat olla 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja muita seikkoja. (1) EYVL L 340, 11.12.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3633/00

esittäjä(t): Marco Cappato (TDI) neuvostolle

(22. marraskuuta 2000)

Aihe: Direktiiviä 95/46/EY koskeva kertomus ja direktiivin mahdollinen muuttaminen

Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY(1), joka tuli voimaan 25.10.1998, 33 artiklassa todetaan seuraavaa: Komissio antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille säännöllisesti kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta, ensimmäisen kerran enintään kolme vuotta 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivämäärän jälkeen, ja liittää tarvittaessa kertomukseensa aiheellisia muutosehdotuksia. Kertomus julkaistaan. Komissio tutkii erityisesti, miten tätä direktiiviä sovelletaan luonnollisiin henkilöihin liittyvien ääni- ja kuvamateriaalia sisältävien tietojen käsittelyyn, sekä esittää aiheellisia ja tarpeellisiksi osoittautuvia ehdotuksia ottaen huomioon tietotekniikassa ja tietoyhteiskunnassa tapahtuneen kehityksen.

Katsooko neuvosto, että kyseistä direktiiviä on välttämätöntä muuttaa? Jos se on neuvoston mielestä välttämätöntä, niin mitä muutoksia direktiiviin tehdään ja millä aikavälillä? Milloin neuvosto aikoo tutkia direktiiviehdotusta KOM(2000) 385 ja ilmaista kantansa asiassa?

(1) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

Vastaus

(24. huhtikuuta 2001)

Neuvosto ei ole vielä keskustellut siitä, onko syytä tehdä muutoksia yleisdirektiiviin 95/46/EY, tai näiden muutosten mahdolliseen sisältöön. Se tekee sen saatuaan kyseisen direktiivin soveltamista koskevan komission ensimmäisen kertomuksen sekä komission mahdolliset ehdotukset. Direktiivin 32 ja 33 artiklan mukaisesti kyseinen kertomus on määrä antaa lokakuun 2001 loppuun mennessä.

Komissio toimitti neuvostolle 28.8.2000 ehdotuksen direktiiviksi henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla KOM 2000 (385). Ehdotuksen tarkoituksena ei ole muuttaa perusteellisesti direktiiviä 97/66/EY vaan ainoastaan mukauttaa ja ajantasaistaa sen sisältö teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi ja varmistaa sääntöjen neutraalius käytetystä teknologiasta riippumatta sekä taata korkea suojelun taso. Ehdotus on osa lainsäädäntöpakettia, jonka komissio toimitti neuvostolle elokuun 2000 lopulla televiestintäalan sääntelypuitteiden tarkistamiseksi. Neuvosto aloitti viipymättä pakettiin sisältyneiden neljän ehdotuksen käsittelyn. Edellä mainittu ehdotus on näillä näkymin tarkoitus ottaa 5.6.4. ja 27.28.6.2001 pidettävien neuvoston istuntojen esityslistalle keskustelua varten. Keskustelun luonne määräytyy neuvoston työryhmässä tapahtuvan teknisen käsittelyn edistymisen perusteella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3246/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Louhosten kiviainekselle määrätty maksu.



Virallinen lehti nro 163 E , 06/06/2001 s. 0066 - 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3246/00 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (20. lokakuuta 2000) Aihe: Louhosten kiviainekselle määrätty maksu Kivilouhosten omistajat vaalipiirissäni (Skotlanti) ovat valittaneet minulle, että hiljattain käyttöön otetun louhosten kiviainesmaksun vaikutus on epäoikeudenmukainen Skotlannissa ja muissa Yhdistyneen Kuningaskunnan suhteellisen syrjäisillä alueilla toimiville louhoksille ja että järjestely vastaavasti suosii Kaakkois-Englannin louhoksia. Jos väitteet pitävät paikkansa, herää kysymys, onko louhostuotteita koskeva maksu pikemminkin vero kuin maksu. Voiko komissio vahvistaa, että kyseisenlainen vero olisi luonteeltaan arvonlisäveron kaltainen? Jos vastaus on myönteinen, onko kyseinen vero siinä tapauksessa EY:n kuudennen arvonlisäverodirektiivin 33 artiklan mukaan laiton? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. joulukuuta 2000) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on käsitellyt useita tapauksia, joissa on epäilty, että jotkin eri jäsenvaltioiden keräämät maksut saattaisivat olla kuudennen arvonlisäverodirektiivin (neuvoston direktiivi 77/388/ETY jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste(1)) 33 artiklan vastaisia. Asiassa vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenevät tuomioistuimen vahvistamat perusteet sen toteamiseksi, onko jokin vero tai maksu liikevaihtoveron luonteinen vero, joka on sinänsä direktiivin kyseisen artiklan vastainen. Tuomioistuin on luetellut hiljattain antamassaan tuomiossa arvonlisäveron kaltaisen liikevaihtoveron tunnusmerkeiksi maksun yleisen soveltamisen liiketapahtumiin, maksun määrän vahvistamisen suhteessa hintaan, maksun kantamisen tuotanto- ja jakeluprosessin kaikissa vaiheissa sekä prosessin aikaisemmissa vaiheissa kannetun maksun vähentämisen. Jos arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittama maksu ei täytä edellä mainittuja tunnusmerkkejä, sen ei voida katsoa olevan ristiriidassa kuudennen arvonlisäverodirektiivin 33 artiklan kanssa. (1) EYVL L 145, 13.6.1977.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3778/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle. Ispran yhteinen tutkimuskeskus.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0016 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3778/00 esittäjä(t): Armando Cossutta (GUE/NGL) komissiolle (4. joulukuuta 2000) Aihe: Ispran yhteinen tutkimuskeskus Ispran yhteinen tutkimuskeskus on toiminut jo vuosikymmenien ajan ja se on osoittautunut erittäin hyödylliseksi välineeksi erilaisia eurooppalaisia koulukuntia edustavien tieteellisten näkemysten kohtauspaikkana, jossa voidaan seurata eri jäsenvaltioiden tieteellistä kehitystä ja sen vaikutuksia niin talouden, sosiaalipolitiikan kuin ympäristöasioidenkin alalla. Yhteisen tutkimuskeskuksen roolia aiottiin aiemmin arvioida uudelleen (vähentämällä henkilökuntaa 200 työntekijällä), ja äskettäin on ollut puhetta siitä, että keskuksen henkilökuntaa aiottaisiin vähentää vielä 200 työntekijällä siitä huolimatta, että neuvosto on vuonna 1998 sopinut keskuksen henkilökunnan määrän pitämisestä 2080 työntekijässä viidennen puiteohjelman ajan. Voisiko komissio näin ollen ilmoittaa, 1. pitääkö paikkansa, että yhteisen tutkimuskeskuksen toimintaa aiotaan organisoida uudelleen vähentämällä sen henkilökuntaa yhteensä 400 työntekijällä; 2. esiintyykö tieteellisen tutkimuksen alalla kiinnostusta toiminnan rationalisoimiseen, ja jos esiintyy, niin mihin rationalisointi perustuu; 3. pitääkö paikkansa, että jos Ispran keskusta organisoidaan uudelleen, se siirtyy yhteisöjen toimivallan alaisuudesta Italian valtion alaisuuteen? Philippe Busquinin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3763/00 ja E-3778/00 (25. tammikuuta 2001) Komissio haluaa huomauttaa, että yhteisen tutkimuskeskuksen YTK:n henkilöstömäärää on tarkistettu viimeksi talousarvion 1999 yhteydessä, eikä henkilöstön määrä silloin muuttunut, vaan A-virkojen määrää lisättiin 120:llä ja B- ja C-virkojen määrää vähennettiin vastaavasti. Komissio hyväksyi kokouksessaan 26.7.2000 komissaarien erityisryhmän suositukset, joihin tämän vuoden alussa aloitettu komission painopisteiden tarkistaminen liittyy Tässä yhteydessä komissio pyysi tutkimuksesta vastaavaa komission jäsentä teettämään YTK:lla Pettenin tutkimuslaitoksen sulkemista koskevan toteutettavuustutkimuksen ja harkitsemaan vaihtoehtoisesti henkilöstömäärän pienentämistä 200:lla supistamalla kaikkien YTK:n yksiköiden toimintaa. Pettenin tutkimuslaitoksen sulkemista koskeva toteutettavuustutkimus on valmistunut. Myös muista YTK:n yksiköistä tehdään tarkastus, joiden tuloksia odotetaan maaliskuun lopulla 2001. Komissio esittää mainittujen tutkimuksen ja tarkastuksen perusteella budjettitarkastukseen tutkimushenkilöstömääriä koskevia ehdotuksia. Yhteisön toimivaltaa YTK:ssa ei ole ollenkaan tarkoitus siirtää jäsenvaltioille.