KIRJALLINEN KYSYMYS E-1060/98

esittäjä(t): Elisabeth Schroedter (V) komissiolle

(6. huhtikuuta 1998)

Aihe: Frankfurt an Oderin voimalaitoksen epäoikeutettu valtiontuki kotimaisen ruskohiilen tukemiseksi

Komissio ei ole vastannut konkreettiseen kirjalliseen kysymykseeni (P-3142/97)(1), onko se huomioinut kyseistä tukea.

Tämän vuoksi minun on syvennettävä kysymystä ja esitettävä se uudelleen:

1. Miksi komission mielestä Frankfurtin voimalaitoksen tukemisessa ei ole kysymys ruskohiiliteollisuuden suosimisesta, vaikka maakaasusektori menettää tämän vuoksi 63 % varmasta jakeluosuudestaan ruskohiilelle?

2. Onko komissio samaa mieltä Brandenburgin osavaltion hallituksen kanssa siitä, että Frankfurt an Oderin tapauksessa ei ole kysymys valtiontuesta, koska rahat maksetaan kertasuorituksena eikä pitkäaikaisesti, vaikka vuosittain laskettuna tuki on lähes puolet ruskohiilen hinnasta?

3. Onko komissio samaa mieltä Brandenburgin osavaltion hallituksen perustelun kanssa, jonka mukaan jauhettua ruskohiiltä käyttävän kaasupolttoisen voimalaitoksen tapauksessa on kyse uusimpaan tekniikkaan kuuluvasta mallista, vaikka voimalaitoksen rakentajien mukaan samanlaisia voimaloita on Thaimaassa ja Malesiassa?

4. Mikä on komission kanta Brandenburgin osavaltion hallituksen näkökantaan, jonka mukaan kyseinen voimalaitos on taloudellisesti järkevin variantti, vaikka alan asiantuntijat pitävät kaasulla toimivaa voimalaitosta suositeltavampana kustannus-, hinta- ja kilpailusyistä?

Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus

(2. kesäkuuta 1998)

Aluksi on syytä huomauttaa, että EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan mukaisessa tukien valvontamenettelyssä ei edellytetä, että komissio selvittää valtiontuen olemassaolon omasta aloitteestaan. Jäsenvaltion velvollisuutena on EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan perusteella ilmoittaa komissiolle tällaisesta suunnitelmasta niin ajoissa, että komissio voi ottaa siihen kantaa. Ainoastaan niissä tapauksissa, joissa jäsenvaltio jättää täyttämättä tämän velvollisuuden, ja komissio saa kuitenkin tietää suunnitelmasta tai asiantilasta, komissio tekee aloitteen pyytämällä jäsenvaltiolta tietoja asiasta.

Kyseessä olevassa tapauksessa Saksan viranomaisille ilmoitettiin, että komission yksiköt olivat sillä hetkellä käytettävissä olevien Saksan liittohallituksen toimittamien tietojen perusteella sitä mieltä, että kyseessä oleviin toimenpiteisiin ei sisältynyt valtiontukea. Niiden mielestä lämpövoimalaitoksen rakentamiseen Frankfurt an der Oderissa myönnetyllä avustuksella ei ollut vaikutusta sisämarkkinoihin. Koska sopimukset laitoksen rakentamisesta tehtiin julkisen tarjouskilpailun perusteella, ei komission yksiköiden mielestä ollut syytä pelätä kilpailun vääristymistä voimalaitosten rakennusmarkkinoilla.

Seuraavassa annetaan vastaukset arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin yksittäisiin kysymyksiin:

1. Asian tutkimisen yhteydessä selvitettiin, hyödyttikö Brandenburgin osavaltion avustus ainoastaan yhtä tiettyä energialähdettä ja vaikuttiko se siten kilpailuun yhteisön energiamarkkinoilla. Näin ei ollut Frankfurt an der Oderin lämpövoimalaitoksen tapauksessa, koska ruskohiilen lisäksi käytetään myös kaasua.

2. Valtiontuki määritellään EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa, jonka mukaan kaikki jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämän mukaan se, maksetaanko rahat kertasuorituksena vai useampana eränä, ei vaikuta mitenkään toimenpiteen luokitteluun tueksi.

3. Saksan liittohallitus ei viitannut vuonna 1995 tekemässään ilmoituksessa kirjallisessa kysymyksessä mainittuun perusteluun. Niinpä tätä kysymystä ei tutkittu tarkemmin, koska se ei vaikuttanut menettelyn kuluessa tehtävään arvioon tuen yhdenmukaisuudesta Euroopan yhteisöjen kilpailusääntöjen kanssa.

4. Saksan liittohallituksen vuonna 1995 tekemässä ilmoituksessa vertaillaan Frankfurt an der Oderin kaupungille avoinna olleita eri vaihtoehtoja, joista keskusteltiin ennen kuin päätettiin valita kaasun ja ruskohiilen yhdistelmä. Valintaa tehdessä oli erityisesti otettava huomioon se, että uuden voimalaitoksen ensisijaisena tarkoituksena on turvata kaukolämmön toimitukset Frankfurt an der Oderiin. Tältä pohjalta tutkittiin seuraavat vaihtoehdot: kaasu- ja höyryturpiinivoimala, kaasuturpiini- ja hukkalämpökattilavoimala, jauhetulla ruskohiilellä ja höyryturpiineilla toimiva voimala sekä jauhetulla ruskohiilellä ja kaasulla toimiva yhdistelmävoimala.

Näiden vaihtoehtojen etuja ja haittoja koskevassa vertailussaan Saksan liittohallitus totesi, että kaasupolttoinen voimala ei ollut kaikissa tapauksissa Frankfurt an der Oderin erityistarpeiden kannalta paras mahdollinen vaihtoehto ja että valittu yhdistelmäratkaisu täytti parhaiten kaupungin tarpeet.

(1) EYVL C 117, 16.4.1998, s. 154.