ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3362/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE)ja Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Campione d'Italian verotusasema.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3362/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE)ja Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (6. joulukuuta 2001) Aihe: Campione d'Italian verotusasema Italian poliisi suoritti viime viikolla kotietsinnän kahden Nada Management Organisationin (aiemmalta nimeltään Al Taqwa Management) johtajan kodeissa Campione d'Italiassa. Sveitsin viranomaiset kuulustelivat sittemmin kyseisiä henkilöitä Luganossa. Voiko komissio kertoa, kuuluuko pieni Campione d'Italian alue yhteisön koko säännöstön piiriin muun Italian tapaan, vai onko tälle alueelle myönnetty poikkeuksia tai muita erityisoikeuksia? Tullaanko suunniteltuja rahanpesudirektiivejä ja muita järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia torjuvia toimenpiteitä soveltamaan täysimääräisinä tällä alueella? Uskooko komissio, että alueesta on tullut tällaisten laittomien toimien keskus? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 2002) Italian kunta Campione d'Italia kuuluu Euroopan yhteisöön, mutta ei yhteisön tulli- eikä veroalueeseen. Yhteisön yhtenäismarkkinalainsäädäntö, johon sisältyy myös rahanpesudirektiivi eli rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/308/ETY(1) sellaisena kuin se on äskettäin muutettuna, koskee kokonaisuudessaan myös Campione d'Italiaa. Järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjuntaan liittyviä kolmannen pilarin toimenpiteitä sovelletaan myös tällä alueella. Komissiolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja laittoman toiminnan määrästä Campione d'Italiassa. (1) EYVL L 166, 28.6.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3356/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Euroopan pakolaisrahastosta Kreikalle myönnettävä tuki.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0159 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3356/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (6. joulukuuta 2001) Aihe: Euroopan pakolaisrahastosta Kreikalle myönnettävä tuki Euroopan pakolaisrahasto perustettiin neuvoston 28. syyskuuta 2000 tekemällä päätöksellä 2000/596/EY(1), ja se hallinnoi 216 miljoonan euron suuruisia varoja. Kyseisen päätöksen mukaan kukin jäsenvaltio on oikeutettu saamaan rahastosta 500 000 euroa vuonna 2000 ja 400 000 euroa vuonna 2001 sekä sitä seuraavina kolmena vuotena 600 000 euroa. Loput käytettävissä olevista varoista jaetaan yhteisrahoituksen periaatteiden mukaisesti jäsenvaltioiden kesken EU:n alueelle saapuneiden ja kansainvälistä suojelua nauttivien pakolaisten lukumäärän mukaan. Jäsenvaltiot laativat yhteisrahoitusta koskevan kertomuksen komissiolle vuosittain 1. lokakuuta mennessä. 1. Onko Kreikalle maksettu 500 000 euroa vuonna 2000 ja 400 000 euroa vuonna 2001 ja jos on, onko komission tiedossa, mihin hankkeisiin nämä varat käytettiin? 2. Onko Kreikka laatinut rahastosta maksettua yhteisrahoitusta koskevat kertomukset vuosille 2000 ja 2001? Jos on, kuinka paljon varoja on maksettu? 3. Onko muille jäsenvaltioille maksettu pakolaisrahaston varoja ja jos on, minkä verran? (1) EYVL L 252, 6.10.2000, s. 12. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2002) Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta 28 päivänä syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/596/EY 10 artiklassa määrätään varojen jakamisesta jäsenvaltioiden kesken. Kukin jäsenvaltio saa vuosina 20002004 10 artiklan 1 kohdassa vahvistetun kiinteän summan lisäksi 10 artiklan 2 kohdassa vahvistetun määrän, joka myönnetään suhteutettuna kussakin jäsenvaltiossa rekisteröityjen jonkinlaista kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten lukumäärään sekä niiden pakolaisten lukumäärään, joiden pakolaisasema on tunnustettu tai joille on myönnetty tilapäistä suojelua päätöksessä vahvistettuna ajanjaksona. Euroopan pakolaisrahasto (ERF) on myöntänyt Kreikalle 10 artiklan nojalla 652 057,17 euroa vuonna 2000 ja 629 043,03 euroa vuonna 2001. Näiden määrien perusteella Kreikka esitti kumpanakin vuonna yhteisrahoitushakemuksen. Vuoden 2000 hakemuksessa kokonaiskustannukset olivat 869 409,56 euroa ja vuoden 2001 hakemuksessa 838 727,04 euroa. ERF:n toimet on hajautettu ja jäsenvaltiot vastaavat niiden toteuttamisesta. Komissiolle tiedotetaan säännöllisesti meneillään olevien toimien toteuttamisesta ERF:n perustamisesta tehdyn päätöksen 20 artiklan 1 ja 2 kohdassa mainituilla kertomuksilla. Kreikkaan tehtiin myös valvontakäynti syyskuussa 2001, jolloin käytiin vuosien 2000 ja 2001 ERF-ohjelmiin valituissa hankkeissa. Kaikki jäsenvaltiot Tanskaa lukuun ottamatta saivat ERF:ltä määrärahoja vuosina 2000 ja 2001. Seuraavassa luetellaan kunkin jäsenvaltion saamat määrät: >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3007/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle. Bakteriologisen terrorismin ehkäiseminen: Euroopan unionin julkisten rakennusten ja laitosten henkilökunnan valvonta ja turvallisuus.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0074 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3007/01 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) neuvostolle (5. marraskuuta 2001) Aihe: Bakteriologisen terrorismin ehkäiseminen: Euroopan unionin julkisten rakennusten ja laitosten henkilökunnan valvonta ja turvallisuus Euroopassa toimivien kiihkoislamilaisten verkostojen bakteriologisten terroristihyökkäysten ajankohtainen ja hälyttävä uhka vaatii tiukkojen valvonta- ja ehkäisytoimien hyväksymistä pikaisesti. Kemiallisten ja bakteriologisten terroristi-iskujen vaara koskee erityisesti kansallisia ja kansainvälisiä instituutioita ja varsinkin Euroopan parlamenttia, joka näyttää olleen jo pitkään kiihkoislamilaisten terroristien tähtäimessä, sekä julkisia laitoksia, kuten lentokenttiä, rautatieasemia, maanalaisia, urheilukenttiä, sairaaloita, kouluja, yliopistoja jne. Edellä mainituissa laitoksissa työskentelee usein tilapäistyövoimaa välittävien toimistojen kautta palkattuja työntekijöitä, joiden etninen alkuperä ja/tai uskonto liittyvät siihen kulttuuriseen ympäristöön, jossa kiihkoislamilaisten terroristien toimintaan tunnetusti värvätään jäseniä ja johon terroristit soluttautuvat, kuten äskettäin tehtyjä terroristi-iskuja koskevista tutkimuksista on käynyt ilmi. Voisiko neuvosto ilmoittaa, mihin kiireellisiin valvonta- ja ehkäisytoimiin se aikoo kehottaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallituksia ryhtymään, jotta voitaisiin estää terroristeja soluttautumasta edellä mainittuihin laitoksiin työntekijöinä ja toteuttamasta sitä kautta terroristi-iskuja ja varsinkin bakteriologisia iskuja tai auttamasta niiden toteuttamista? Vastaus (18. maaliskuuta 2002) Neuvosto muistuttaa kysyjälle, että on kunkin toimielimen asiana hankkia itselleen sellainen turvajärjestelmä, jolla taataan hyväksyttävät ja luotettavat olosuhteet henkilöille, jotka käyttävät toimielimen tiloja säännöllisesti tai satunnaisesti. Lisäksi on syytä korostaa, että syyskuun 11. päivän dramaattisten tapahtumien vuoksi pidettiin 21. syyskuuta Eurooppa-neuvoston ylimääräinen istunto. Eurooppa-neuvosto hyväksyi päätelmissään terrorismin vastaisen toimintasuunnitelman ja kehotti panemaan mahdollisimman nopeasti täytäntöön kaikki olemassa olevat terrorismin torjuntaan liittyvät kansainväliset yleissopimukset (YK, OECD jne.). Euroopan unioni tukee Intian tekemää ehdotusta valmistella Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa kansainvälisen terrorismin vastainen yleissopimus. Eurooppa-neuvosto halusi korostaa samoissa päätelmissä kahteen otteeseen vastustavansa painokkaasti fanaattisten terroristiryhmien assosioimista arabimaihin tai islamilaiseen maailmaan (ks. päätelmien 1 ja 3 kohta).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3457/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle. Sähkömagneettinen saaste ja puhelinten tukiasemat.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3457/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle (4. tammikuuta 2002) Aihe: Sähkömagneettinen saaste ja puhelinten tukiasemat Väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittamisesta annetun neuvoston suosituksen 1999/519/EY(1) 8 artiklassa annetaan tietoja tietyistä lupamenettelyyn, suunnitteluperusteisiin ja tukiasemien asennukseen liittyvistä vaatimuksista. Artiklassa suositellaan erityisesti, että tukiasemat pitää sijoittaa niin, että herkkiin tiloihin kohdistuva säteily on mahdollisimman vähäistä. Tällaisia tiloja ovat koulut, terveyskeskukset, sairaalat tai julkiset puistot. Minkälaisia tieteellisiä tietoja komissiolla oli käytettävissä, kun se laati suosituksen 8 artiklan, joka koskee herkkiä tiloja? Onko komissiolla käytettävissä jotakin uutta tieteellistä tietoa, joka tukee tukiasemien sijoittamista kauas herkistä tiloista? Minkä arvion komissio tekee siitä, että Espanjan hallitus sallii suosituksesta huolimatta 30 radiotaajuudella säteilevää lähetysantennia käsittävän kahdeksan tukiaseman rakentamisen alle 100 metrin etäisyydelle koulusta, jossa on oppilaiden keskuudessa vuoden 2001 aikana ilmennyt kaksi leukemiatapausta ja yksi lymfoomatapaus? Katsooko komissio, että nykyinen suositus on riittävä takaamaan kansalaisten terveyden? Jos ei, niin aikooko se ehdottaa direktiiviä, jonka määräyksiin sisällytetään vuoden 1999 suosituksessa esitettyjen seikkojen lisäksi tehokkaita toimenpiteitä, joilla taataan ennaltaehkäisyn ja terveyden suojelun periaatteen kunnioittaminen? (1) EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (13. helmikuuta 2002) Komissio viittaa vastaukseen, jonka se on antanut arvoisan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen P-3452/01(1), ja täsmentää, että väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz 300 GHz) altistumisen rajoittamisesta 12. heinäkuuta 1999 annettu neuvoston suositus 1999/519/EY(2) perustuu kansainvälisen säteilysuojelutoimikunnan (ICNIRP) lausuntoon, jonka komission tieteellinen ohjauskomitea on hyväksynyt. Suositukseen perustuvat täytäntöönpanotoimet kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Suosituksen mukaan jäsenvaltioiden on kolmen vuoden kuluttua suosituksen antamisesta raportoitava komissiolle toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet luodakseen järjestelmän, jonka tarkoituksena on suojella väestöä ionisoimattoman säteilyn aiheuttamilta terveysvaikutuksilta. Komissio julkaisee nämä toimenpiteet täytäntöönpanoraportissa vuonna 2002. Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean 30. lokakuuta 2001 julkaiseman lausunnon perusteella komissiolla ei ole tällä hetkellä tarkoitusta muuttaa suosituksen mukaisia altistumisrajoja. (1) Katso sivu 115. (2) EYVL L 199, 30.7.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3281/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) neuvostolle. Neuvoston yhteinen kanta Kuubasta.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0091 - 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3281/01 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) neuvostolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Neuvoston yhteinen kanta Kuubasta Euroopan parlamentin ja neuvoston suhteita koskevan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan perusteella mikä on neuvoston mielipide vuonna 1996 hyväksytystä Kuubaa koskevasta yhteisestä kannasta(1) ja siitä, millaisia mahdollisuuksia on muuttaa sitä uuden maailmanjärjestyksen oloissa sekä EU:n ulkopolitiikan ohjenuorana olevan kansainvälisen johdonmukaisuuden vuoksi? (1) EYVL L 322, 12.12.1996, s. 1. Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka neuvosto antoi kyselytunnilla viime syyskuussa pidetyssä istunnossa Miguel Martínez Martínezin kysymykseen H-0642/01 ja Francisca Sauquillo Pérez del Arcon kysymykseen H-0648/01, viime marraskuussa pidetyssä istunnossa Miguel Martínez Martínezin kysymykseen H-0807/01 sekä joulukuussa 2001 pidetyssä istunnossa Laura González Álvarezin kysymykseen H-0890/01 tämän saman asian osalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3402/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Valtionapua saaneen Tipopiitiria Thivas -yrityksen lakkauttaminen.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0167 - 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3402/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (5. joulukuuta 2001) Aihe: Valtionapua saaneen Tipopiitiria Thivas -yrityksen lakkauttaminen Asetusten (ETY) N:o 355/77(1) ja 866/90(2) nojalla perustettu yritys Tipopiitiria Thivas, jota yhteisrahoittivat Kreikan valtio (maatalousministeriön kautta) ja Euroopan komissio (komission päätöksillä 156/28. kesäkuuta 1989 ja 2742/24. marraskuuta 1992), ilmoitti lopettavansa toimintansa vajaat 10 vuotta toimintansa käynnistämisen jälkeen. Päätöksessään 1631/2001 Ateenan ensimmäisen oikeusasteen hallintotuomioistuin katsoi, että EU:n kilpailusääntöjen (ETY:n perustamissopimuksen 81, 82, 85 ja 86 artikla) tiettyjä artikloja oli rikottu ja että Kreikan valtio oli velvollinen maksamaan vahingonkorvauksia kyseiselle yritykselle vuosilta 19941999, koska se ei pystynyt myymään tuotteitaan Attikan alueella ministeriöpäätösten ja hallintoviranomaisten markkinapolitiikkaa koskevien erityismääräysten vuoksi. Jos Tipopiitiria Thivas -yritys lopettaa pysyvästi toimintansa ennen kuin 10 vuotta on kulunut sen toiminnan käynnistämisestä, aikooko Euroopan komissio vaatia Kreikan valtiota palauttamaan maksetut tuet? Kun otetaan huomioon, että Kreikan tuomioistuimet ovat jo antaneet tuomion, jonka mukaan tappiot, joiden vuoksi yritys joutuu lopettamaan toimintansa, eivät johdu huolimattomuudesta tai huonosta yrityksen hoidosta vaan EU:n kilpailusääntöjä rikkoneiden valtion virastojen laittomasta toiminnasta, onko yritys velvollinen maksamaan takaisin saamansa tuet? (1) EYVL L 51, 23.2.1977, s. 1. (2) EYVL L 91, 6.4.1990, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2002) Tipopiitiria Thivas Oy on jo ilmoittanut komissiolle erimielisyyksistään Kreikan viranomaisten kanssa. Yritys kääntyi Kreikan viranomaisten puoleen 23. marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellään, jossa se pyysi niiltä selityksiä ja mahdollisia toimia tilanteen korjaamiseksi ja yrityksen tavanomaisten toimintaedellytysten palauttamiseksi. Komissio odottaa Kreikan viranomaisilta vastausta, jonka pohjalta se voi tarkastella millaisia mahdollisuuksia on soveltaa asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 muuttamisesta 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetun asetuksen (ETY) N:o 2082/93(1) 24 artiklaa, joka koskee aiheettomasti maksettujen summien palautusta. Komission mielestä on erityisen tärkeää, että rakennerahastoista yhteisrahoitusta saavat toimet jatkuvat entiseen tapaan ja ettei niitä keskeytetä. (1) EYVL L 193, 31.7.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2692/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle. Yritystoiminnan pääosaston myöntämä rahoitus.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0039 - 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2692/01 esittäjä(t): Mario Mauro (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Yritystoiminnan pääosaston myöntämä rahoitus Voisiko Euroopan komissio ilmoittaa kaikki Ligurian, Lombardian, Piemonten ja Aostanlaakson vuosina 20002001 yritystoiminnan pääosaston hallinnoimaa rahoitusta varten esittämät hankkeet sekä hyväksyttyjen hankkeiden nimet? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2002) Yhteisön rahastoista tukea saavien kolmansien osapuolten luettelointi alueittain ei ole komission kirjanpitojärjestelmästä mahdollista. Yritystoiminnan pääosasto myöntää kuitenkin tukea tietyille euroneuvontakeskuksille, joiden joukossa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemilla alueilla sijaitsevat euroneuvontakeskukset ovat. Luettelo tuensaajista näillä alueilla on toimitettu suoraan parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Komissio on maksanut jokaiselle näistä euroneuvontakeskuksista 25 000 euron toiminta-avustuksen vuonna 2000. Tämä avustus uudistettiin vuonna 2001. Tutkimuksessa, innovaatiota ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevassa ohjelmassa, Ispran yhteinen tutkimuskeskus sai 12:ta eri rahoitustukea yhteensä 3 364 545 euron arvosta ja Pavien yliopisto 681 400 euron suuruisen rahoitustuen. Luettelo kyseisistä rahoitustuista on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön. Esitetyistä rahoitushakemuksista voidaan todeta, että Go digital -aloitteen seurantahankkeeseen on toimitettu kolme ehdotusta (joita arvioidaan parhaillaan).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3444/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician yhteismetsäalueet ja Leader+ ja Proder -aloitteet.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3444/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: Galician yhteismetsäalueet ja Leader+ ja Proder -aloitteet Tietääkö komissio, ovatko Galician yhteismetsäalueet Galiciassa toteutettavien Leader+ ja Proder -erityishankkeiden kohteita? Jos ovat, mitkä nämä ovat? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3440/01, E-3441/01, E-3443/01 ja E-3444/01 (1. helmikuuta 2002) Komissio tukee rakennerahastoista useita eri alueellisia kehitysohjelmia Espanjassa. Yhteisö tukee useita maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelmia myös Galician alueella. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia yhteisomistusmaita ei kuitenkaan tueta mistään erityisohjelmasta. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999(1) säädetään tukikelpoisuusperusteet, joiden mukaisesti hankkeille voidaan myöntää yhteisön tukea. Jos yhteisomistusmaat ovat oikeutettuja saamaan tukea kyseisen asetuksen mukaisesti, kyseisille alueille voidaan myöntää rahoitusta rakennerahastoihin kuuluvasta EMOTR:n ohjausosastosta. Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä pyytämään paikallisilta ja/tai kansallisilta viranomaisilta lisätietoa asiasta. (1) EYVL L 160, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3403/01 esittäjä(t): Thierry Jean-Pierre (PPE-DE) komissiolle. Tiedot unionin myöntämästä ulkoisesta avusta.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0107 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3403/01 esittäjä(t): Thierry Jean-Pierre (PPE-DE) komissiolle (5. joulukuuta 2001) Aihe: Tiedot unionin myöntämästä ulkoisesta avusta Euroopan komissio korostaa vuosikertomuksessaan ulkoisen avun täytäntöönpanosta vuonna 2000, että EU:n ulkoisen avun hallinnon uudistus on meneillään ja alkaa tuottaa tulosta vuonna 2002. Uudistuksen tärkeimmät tavoitteet ovat sitoumusten ja maksujen välisen ajan lyhentäminen ja vastuun hajauttaminen komission lähetystöille edunsaajamaissa ja -alueilla. Myös komission yhteistyötoimisto Europe Aid on julkaissut ensimmäisen vuosikertomuksensa, jossa käsitellään uudistusprosessia. Uudistusohjelman lähtökohtana on perustaa yksi ainoa toimisto, joka vastaa Europe Aid -hankkeiden koko toiminnallisesta kierrosta, ja myöntää erityistoimivaltaa tehokkaasti toimiville lähetystöille, jotta komission yleistä toimintakykyä ohjelmien maakohtaisessa hallinnoinnissa voidaan parantaa. Ulkoisen avun vaikutusten näkyvyyden lisäämiseksi haluaisin saada ajanjaksolta 19972001 täydellisen luettelon unionin ulkoista apua saavista yhdistyksistä ja kansalaisjärjestöistä seuraavissa maissa: erityisesti Barcelonan prosessin maat, Libya, Mauritania, Sudan, Nigeria, Iran, Irak, Libanon, Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Pakistan, Afganistan, Bangladesh, Filippiinit ja Indonesia. Voiko komissio toimittaa tällaisen luettelon? Christopher Pattenin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (27. maaliskuuta 2002) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3034/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Vapaaehtoisella varojen keräämisellä tuettavien hankkeiden arvonlisävero.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0077 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3034/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (30. lokakuuta 2001) Aihe: Vapaaehtoisella varojen keräämisellä tuettavien hankkeiden arvonlisävero Yhdistyneessä kuningaskunnassa täytyy hyväntekeväisyysrahoituksella tehtävissä sairaaloiden rakennus- ja kunnostamishankkeissa, toisin kuin asuntorakentamisessa, maksaa valtionkassaan täysi arvonlisävero. Näin menetetään suuri osa hankkeita varten kerätyistä rahoista, mikä heikentää ymmärrettävästi varoja keräävien vapaaehtoistyöntekijöiden motivaatiota. Voisiko komissio tarkistaa kuudennen arvonlisäverodirektiivin liitteen H luetteloa salliakseen hyväntekeväisyyshankkeille ainakin alennetun arvonlisäverokannan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 2001) Rakennusalalla nykyisin voimassa olevien yhteisön säännösten mukaan alennettua kantaa voidaan sosiaalipolitiikan puitteissa soveltaa ainoastaan asumista koskevien palvelujen suorittamiseen. Työvaltaisia palveluja koskevan kokeilun osana(1) jäsenvaltiot voivat, jos ne ovat tehneet asiaa koskevan hakemuksen, lisäksi soveltaa 31. joulukuuta 2002 asti alennettua verokantaa yksityisasuntojen uudistamiseen ja korjaukseen lukuun ottamatta tarvikkeita, jotka muodostavat merkittävän osan toimituksen arvosta. Yhteisön lainsäätäjä on erottanut asuinrakennukset liike- tai teollisuusrakennuksista, jotka on periaatteessa tarkoitettu toimijoille, joilla on vähennysoikeus, sekä laitoksista, kuten sairaaloista tai kouluista, jotka yleensä saavat julkisen viranomaisen tukea. Komissio on ilmoittanut uudessa keskipitkän aikavälin ALV-strategiassaan alennettujen arvonlisäverokantojen määrittelyyn sovellettavien sääntöjen ja poikkeusten tarkistamisesta ja rationalisoinnista(2). Tässä yhteydessä selvitetään myös rakennusalan kohtelu. Koska uusien verosäännösten hyväksyminen edellyttää aina neuvoston yksimielistä hyväksyntää, komissio ei kuitenkaan voi taata asiasta neuvostossa käytävien keskustelujen lopputulosta. (1) Neuvoston direktiivi 1999/85/EY, annettu 22 päivänä lokakuuta 1999, direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta sisällyttämällä siihen mahdollisuus soveltaa kokeiluluontoisesti alennettua arvonlisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin. EYVL L 277, 28.10.1999. (2) KOM(2000) 348 lopullinen.