ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3679/02 esittäjä(t): Alexander Radwan (PPE-DE) komissiolle. Busquin: Euroopan pitäisi olla todellinen avaruuden suurvalta (European Voice -lehden artikkeli 19. syyskuuta, s. 8).



Virallinen lehti nro 155 E , 03/07/2003 s. 0180 - 0180



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3679/02 esittäjä(t): Alexander Radwan (PPE-DE) komissiolle (19. joulukuuta 2002) Aihe: Busquin: Euroopan pitäisi olla todellinen avaruuden suurvalta (European Voice -lehden artikkeli 19. syyskuuta, s. 8) Euroopan avaruusjärjestö on viimeisten 30 vuoden aikana kehittänyt erittäin menestyksekkäästi Ariane-kantoraketin ja kyvyn rakentaa huipputeknisiä satelliitteja, jotka antavat Euroopalle riippumattoman pääsyn avaruuteen. Tähän ja otsikossa mainittuun artikkeliin liittyen on syytä kysyä: 1. Mitä komission mielestä EU:lta puuttuu, jotta se olisi todellinen avaruuden suurvalta? 2. Katsooko komissio, että EU:lta puuttuu sotilaallista voimaa avaruudessa? Pitäisikö tällaista voimaa hankkia liittämällä sotilaallisia elementtejä tulevaan Euroopan avaruuspolitiikkaan vai liittämällä avaruutta koskeva luku Euroopan puolustuspolitiikkaan? 3. Onko oikein, että komissio edistää satelliittien sotilaallista käyttöä yleensä tai erityisesti EU:n tutkimusvarojen avulla? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2003) Parlamentin jäsenen esille ottamat kysymykset ovat tärkeitä. Komissio viimeistelee parhaillaan avaruusalan tulevaisuutta Euroopassa käsittelevää vihreää kirjaa, joka on tarkoitus antaa vuoden 2003 alussa. Vihreän kirjan odotetaan käynnistävän vuoden 2003 ensimmäisen puoliskon aikana laaja-alaista keskustelua kaikkien sidosryhmien välillä tulevaisuuden vaihtoehdoista avaruuteen liittyvien sovellusten ja niitä tukevan tekniikan alalla. Keskustelun tuloksena pitäisi pystyä määrittelemään politiikkoja ja tavoitteita, joiden avulla voidaan vahvistaa Euroopan asemaa todellisena avaruusmahtina. Kuulemismenettelyn tulosten perusteella komissio laatii Euroopan parlamentin asiaa koskevan päätöslauselman(1) mukaisesti valkoisen kirjan. Se sisältää konkreettisia toiminta- ja tavoite-ehdotuksia, joiden avulla pitäisi saada vastauksia joihinkin parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin. Yksi kuulemismenettelyssä pohdittavista aiheista on sellaiset sovellukset, jotka soveltuvat sekä siviili- että turvallisuus-/puolustuskäyttöön. Komissio ei rahoita tällä hetkellä mitään sotilaskäyttöön tarkoitettuja satelliittisovelluksia tutkimusvaroista. (1) Mietintö, esittelijä: Konstantinos Alyssandrakis, tammikuu 2002, viite: P5 TARPOV (2002) 0015 Euroopan avaruusstrategia, päätöslauselma 17.1.2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3128/02 esittäjä(t): Jan Dhaene (Verts/ALE) komissiolle. Matkustajatiedotukset kansainvälisissä junissa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0161 - 0161



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3128/02 esittäjä(t): Jan Dhaene (Verts/ALE) komissiolle (30. lokakuuta 2002) Aihe: Matkustajatiedotukset kansainvälisissä junissa Matkustajille annetaan kansainvälisissä junissa tiedotuksia vain sen maan kielellä, jonka läpi juna on juuri ajamassa. Tiedotuksia ei anneta sen maan kielellä, jossa junan pääteasema sijaitsee. Onko olemassa eurooppalaisia sopimuksia, joiden perusteella matkustajille on annettava tiedotukset eri kielillä, joista yksi sen maan kielellä, jossa pääteasema sijaitsee? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2002) Komission tietojen mukaan ei ole olemassa kansainvälisiä sopimuksia, joissa määrättäisiin matkustajatiedotusten kielistä kansainvälisessä junaliikenteessä Euroopan unionin alueella. Joissain junayhtiöissä, joskaan ei kaikissa, yleiseksi käytännöksi on kuitenkin muodostunut tarjota tiedot useilla kielillä, ja varsinkin lähtö- ja kohdemaan kielillä. Kuten valkoisessa kirjassa Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika(1), sekä tiedonannossa Kohti yhdennettyä eurooppalaista rautatieliikennealuetta(2) todetaan, komissio aikoo tehdä ehdotuksen matkustajien oikeuksia ja velvollisuuksia kansainvälisessä raideliikenteessä koskevaksi asetukseksi, jossa käsitellään myös kysymystä siitä, millä kielillä matkustajille tiedotetaan. Lisäksi on huomattava, että Euroopan rautatieyhteisö CER hyväksyi hiljattain raideliikenteen matkustajapalveluja koskevan peruskirjan, jossa todetaan muun muassa seuraavaa: junissa ja/tai asemilla asiakkaille tiedotetaan niillä kielillä, joita matkan reitillä käytetään. Kansainvälisessä liikenteessä junayhtiöiden on pyrittävä tiedottamaan asiakkaille ainakin yhdellä muulla, yleisesti käytetyllä kielellä. (1) KOM(2001) 370 lopullinen. (2) KOM(2002) 18 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3852/02 esittäjä(t): Christopher Beazley (PPE-DE) komissiolle. Ulkomaalaisten EU-kansalaisten työskentely kansallismuseoissa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0242 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3852/02 esittäjä(t): Christopher Beazley (PPE-DE) komissiolle (23. joulukuuta 2002) Aihe: Ulkomaalaisten EU-kansalaisten työskentely kansallismuseoissa Eräissä jäsenvaltioissa käytäntönä on palkata kansallismuseoihin ainoastaan oman maan kansalaisia eikä muita EU:n kansalaisia. Onko tämä ristiriidassa näiden maiden hallitusten hyväksymien yhteismarkkinoiden kanssa? Entä mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ongelman ratkaisemiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 2003) Komissio ei ole tietoinen siitä, että unionin kansalaisilta olisi evätty mahdollisuus työskennellä muun jäsenvaltion kuin kotivaltionsa kansallismuseoissa. Yhteisön lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltiot voivat rajata vain omille kansalaisilleen ne työpaikat, joihin kuuluu julkisen vallan harjoittamista ja vastuuta valtion yleisen edun turvaamisesta (EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 4 kohta). Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut poikkeusta työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevasta EY:n perustamissopimuksen yleisestä periaatteesta hyvin rajoittavasti, ja komissio on aktiivisesti edistänyt julkisen sektorin avaamista ja tekee näin edelleenkin(1). On päätettävä tapauskohtaisesti, onko jonkin kansallismuseon kieltäytyminen muiden jäsenvaltioiden kansalaisten palkkaamisesta yhtenäismarkkinoiden vastaista. Työpaikan rajaaminen isäntämaan kansalaisiin on perusteltua vain edellä mainittujen kriteerien täyttyessä. (1) Ks. vastikään annettu komission tiedonanto (Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden mukanaan tuomat edut ja mahdollisuudet, KOM(2002) 694 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2264/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Tiedot riistanvalvojien tilanteesta ja määrästä.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2264/02 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (24. heinäkuuta 2002) Aihe: Tiedot riistanvalvojien tilanteesta ja määrästä Voiko Euroopan komissio ilmoittaa, onko sillä tietoja riistanvalvojien ja virallistettujen riistanvalvojien tilanteesta ja määrästä yksittäisissä jäsenvaltioissa ja onko sillä yhteyksiä, joista se saa näitä tietoja? Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2264/02 ja E-2265/02 (16. syyskuuta 2002) Komissio ei kokoa tietoja riistanvartijoiden ja virallistettujen riistanvartijoiden tilanteesta ja lukumäärästä, koska nämä metsiä ja maaseutua käsittelevien alueellisten tai kansallisten politiikkojen osatekijät kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kysymys komission mahdollisesti käyttöön ottamista riistanvartijoita koskevista yhdenmukaistamistoimenpiteistä liittyy tutkintotodistusten vastavuoroiseen tunnustamiseen, josta säädetään lähinnä kahdessa direktiivissä. Ensimmäinen näistä direktiiveistä on 21. joulukuuta 1988 annettu neuvoston direktiivi 89/48/ETY vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä(1). Tätä direktiiviä on täydennetty 18. kesäkuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/51/ETY(2), joka koskee alle kolmevuotisesta koulutuksesta annettuja tutkintotodistuksia. Molemmissa direktiiveissä sovelletaan samoja periaatteita. Henkilön, joka on täysin pätevä harjoittamaan tiettyä ammattia yhdessä jäsenvaltiossa, olisi periaatteessa voitava harjoittaa kyseistä ammattia myös muissa jäsenvaltioissa. Mainitut direktiivit koskevat säänneltyjä ammatteja eli ammatteja, joiden harjoittaminen edellyttää kansallisen lainsäädännön mukaan tutkintotodistusta. Riistanvartijan ammatti ei näyttäisi olevan säännelty ammatti jäsenvaltioissa. Lisäksi on todettava, että direktiivejä sovelletaan vain sellaiseen ammatilliseen toimintaan, josta suoritetaan jonkinlaista korvausta. Komissio ei ole tietoinen riistanvartijan ammattipätevyyden tunnustamisessa mahdollisesti ilmenneistä ongelmista. Tämän vuoksi sillä ei ole tässä vaiheessa aikomusta yhdenmukaistaa kyseisen alan sääntöjä. Kullakin jäsenvaltiolla on vapaus säännellä ammatteja omalla alueellaan. (1) EYVL L 19, 24.1.1989. (2) Neuvoston direktiivi 92/51/ETY, annettu 18. kesäkuuta 1992, direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä, EYVL L 209, 24.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0371/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle. Surmattujen italialaisten muiston häpäiseminen Kroatiassa.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0371/02 esittäjä(t): Mario Borghezio (NI) komissiolle (14. helmikuuta 2002) Aihe: Surmattujen italialaisten muiston häpäiseminen Kroatiassa Muutama päivä sitten, juuri vuosipäivän aattona, nykyisin Kroatialle kuuluvan Parenzon kaupungin pormestari Josip Pino Maras määräsi tuhottavaksi vain kuukausia aikaisemmin pystytetyn muistokiven, jolla kunnioitettiin Titon partisaanien vuosina 19431945 surmaamien ja joukkohautoihin heitettyjen 94 italialaisen muistoa. On huomattava, että kuolleiden joukossa oli useita italialaisia kommunisminvastaisia partisaaneja, jotka surmattiin ideologisen vihan vuoksi. Eikö komissio aio puuttua asiaan ja muistuttaa Kroatian viranomaisille, että sotarikosten uhrien muiston kunnioittaminen on kaikkien sivistysvaltioiden jakama arvo ja että tämän muiston häpäiseminen otetaan ehdottomasti huomioon laajentumisprosessin yhteydessä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. heinäkuuta 2002) Komissio on tietoinen kyseisen alueen vaikeasta historiasta ja ymmärtää täysin sen painoarvon, mikä tällä vaikealla perinnöllä on edelleen, ja tilanteen arkaluonteisuuden. Komissio on täysin vakuuttunut ihmisoikeuksien täysimääräisen kunnioittamisen tärkeydestä, vähemmistöjen oikeudet mukaan luettuina. Se katsoo, että on erittäin tärkeää, että kaikilla mailla mutta aivan erityisesti niillä, joiden kanssa EU:lla on kauaskantoista yhteistyötä ja joihin myös Kroatia kuuluu, on yhteiset demokraattiset arvot ja periaatteet. Näitä kysymyksiä käsitellään järjestelmällisesti kahdenvälisissä suhteissamme Kroatian politiikkoihin ja hallintoon. Niihin liittyviä käänteitä seurataan säännöllisesti, koska ne ovat keskeisiä tekijöitä siinä yleisarviossa, jonka komissio antaa maasta, viimeksi komission osana vakautus- ja assosiaatioprosessia antamassa kertomuksessa. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja täysimittainen demokratisointi ovat nekin olennaisia osia Kroatian kanssa allekirjoittamassamme vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa. Komission alueen maille laatiman politiikan päätavoitteena on tukea täysin kehittyneiden demokratioiden syntymistä näissä maissa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta tapahtumasta komissiolle on kerrottu, ettei muistomerkkiä ole tuhottu. Komission tietojen mukaan Porecin kaupunginjohtaja määräsi muistomerkin laatan irrotettavaksi, koska siihen piti tehdä joitakin muutoksia, minkä jälkeen muutettu laatta on tarkoitus panna takaisin paikoilleen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2915/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Palau.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0125 - 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2915/02 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle (16. lokakuuta 2002) Aihe: Palau Voiko komissio antaa tiedot hankkeista, jotka Palaussa on rahoitettu EU:n talousarviosta vuonna 2000? Voiko komissio selvittää, mikä on kyseiselle maalle osoitettujen kaikkien tukien kokonaismäärä vuonna 2000? Poul Nielsonin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2909/02, E-2910/02, E-2911/02, E-2912/02,E-2913/02, E-2914/02, E-2915/02, E-2916/02, E-2917/02, E-2918/02,E-2919/02, E-2920/02, E-2921/02 ja E-2922/02 (4. joulukuuta 2002) Komissio toimittaa välittömästi arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön pyydetyt tiedot sisältävän taulukon sekä vuoden 2001 kertomuksen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja ulkomaanavun toteuttamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2949/02 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. Aluskannan pienentäminen.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2949/02 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (14. lokakuuta 2002) Aihe: Aluskannan pienentäminen Komission julkistettua yhteisen kalastuspolitiikan uudistamista koskevan ehdotuksen, erityisesti ehdotuksen yhteisön kiireellisestä toimenpiteestä kalastusalusten romuttamiseksi(1), komission virkamiehet ovat antaneet Skotlannin kalastusteollisuudelle suullisesti takuun, että Skotlannissa viimeisten kahden vuoden aikana tehdyt huomattavat aluskannan vähennykset otettaisiin huomioon ja sisällytettäisiin edellä mainitussa ehdotuksessa ehdotettaviin vähennyksiin. Voiko komissio vahvistaa tämän kirjallisesti ja ilmoittaa täsmälleen, mille tasoille on päästävä, kun otetaan huomioon Skotlannissa viime aikoina tapahtunut ja käynnissä oleva alusten käytöstä poistaminen? (1) KOM(2002) 190 EYVL C 227 E, 24.9.2002, s. 333. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 2002) Komissio ehdottaa pyyntiponnistuksen vähentämistä ja pakollisten romutusohjelmien lopettamista yhteisen kalastuspolitiikan (CFP) uudistamisen yhteydessä. Käytöstä poistaminen voidaan järjestää paremmin hyödyntäen romutusrahastoa, jos jäsenvaltiot haluavat käyttää sitä, samoin kuin korvaavien alusten käyttöönotto- ja poistojärjestelmää, mutta minkään jäsenvaltion kalastuskapasiteetin vähentämiselle ei aseteta tavoitteita. Kaikki Skotlannissa vuoden 2001 alusta lähtien toteutetut alusten käytöstä poistamista koskevat ohjelmat vaikuttavat selvästi vaadittujen kalastuskuolevuustavoitteiden saavuttamiseen ja helpottavat siten Skotlannin kalastuslaivastoon vaikuttavien tulevien pyyntiponnistusrajoitusten noudattamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2552/02

esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle

(12. syyskuuta 2002)

Aihe: Torjunta-aineiden puutteellinen säilytys

Venäjällä on tällä hetkellä laskemien mukaan 24 000 tonnia vanhentuneita torjunta-aineita, joiden varastointi ei ole asianmukaista, ja joista osa on POP-yhdisteitä (pysyviä orgaanisia yhdisteitä). Näiden ympäristömyrkkyjen vaikutukset ulottuvat yli koko arktisen alueen, mikä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että näiden alueiden alkuperäiskansat ovat riskinalaisia sen vuoksi, että niiden jäsenet syövät erittäin paljon kalaa ja hylkeenlihaa, joihin myrkyt ovat kerääntyneet. Pohjoisnavalla on tavattu myös jääkarhuja, joilla on sekä uroksen että naaraan sukupuolielimet. Myös Krasbyj Borin jätteenkäsittelyaseman kaatopaikan yhteydessä Pietarin lähellä säilytetään puutteellisissa tiloissa tonneittain vanhentuneita torjunta-aineita.

Onko komissio käynyt Venäjän viranomaisten kanssa keskusteluja mainittujen ympäristömyrkkyjen puutteellisesta säilytyksestä tai aikooko komissio ottaa tämän asian esille esimerkiksi EU:n Venäjän kanssa tekemän kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen puitteissa? Mitä komissio aikoo tehdä sen varmistamiseksi, että POP-yhdisteitä koskevaa Tukholman yleissopimusta noudatetaan ja että tämä sopimus ratifioidaan ja että se tulee voimaan niin pian kuin mahdollista?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(25. lokakuuta 2002)

Venäjän liittovaltio allekirjoitti Tukholman yleissopimuksen hitaasti hajoavista orgaanisista yhdisteistä (POP) 22. toukokuuta 2002. Komissio pitää tätä myönteisenä askeleena, mutta se ei ole saanut Venäjältä tietoja suunnitelmista ratifioida ja toimeenpanna sopimus.

Komission ehdotukset yhteisön taholta tapahtuvaa yleissopimuksen ratifiointia ja tarvittavan toimeenpanevan lainsäädännön hyväksymistä koskeviksi neuvoston päätöksiksi ovat valmisteltavina, ja ne hyväksytään todennäköisesti vuoden 2003 ensimmäisen vuosineljänneksen loppuun mennessä. Tavoitteena on, että yhteisöstä tulee sopimuksen osapuoli ennen osapuolten ensimäistä kokousta, joka saatetaan pitää vuoden 2004 puolivälissä.

Komissio ottaa Venäjän suorittaman yleissopimuksen ratifioinnin ja toimeenpanon esille sekä tulevissa monenvälisissä neuvotteluissa että kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen perustuvissa kahdenvälisissä neuvotteluissa. Tapahtuneen edistymisen perusteella komissio tutkii myös asiaan liittyvien hankkeiden rahoitusmahdollisuuksia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3056/02 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE) komissiolle. Valtion tuki Alitalialle.



Virallinen lehti nro 137 E , 12/06/2003 s. 0151 - 0152



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3056/02 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE) komissiolle (18. lokakuuta 2002) Aihe: Valtion tuki Alitalialle Italian hallitus pyysi 29. huhtikuuta 2002 Euroopan komissiolta lupaa myöntää Alitalialle lisää tukea yhtiön pääomankorotusta silmällä pitäen. Eikö tällainen poikkeustuki Alitalialle ole kilpailusäännösten rikkomista ja aiheuta vakavaa haittaa yksityisille lentoyhtiöille? Mitä mieltä komissio on siitä mahdollisuudesta, että muut italialaiset yhtiöt voivat korvata Alitalian tietyissä palveluissa kokonaan yksityiseltä pohjalta? Eikö tämä voisi olla optimaalinen ratkaisu, koska sen lisäksi, että se perustuu vapaakaupan periaatteisiin, vältettäisiin julkisten varojen sitominen hyödyttömiin Alitalian pelastamisyrityksiin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (15. marraskuuta 2002) Komissio hyväksyi 19. kesäkuuta 2002 kaksi Alitalia -lentoyhtiölle maksettavaa tukea. Komissio katsoi ensinnäkin, että vuonna 1997 hyväksytyn uudelleenorgansointiin myönnetyn tukitoimenpiteen kolmannen erän (129 miljoonaa euroa) maksaminen on sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen kanssa. Lisäksi komissio katsoi, ettei osakkeenomistajilla vielä hyväksytettävä yhtiön osakepääoman korottaminen enintään 1,4 miljardilla eurolla ole valtiontukea. Mitä tulee 29. huhtikuuta 2002 ilmoitettuun yhtiön osakepääoman korottamiseen, johon parlamentin jäsenkin kysymyksessään viittaa, komissio katsoo, että valtion osallistuminen on täysin markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaista. Osakeanti on suunnattu samanaikaisesti yksityisille ja julkisille osakkeenomistajille, ja yksityisen sektorin osuus on merkittävä (38 %). Italian valtio on sitoutunut rajoittamaan osuutensa pääomarakenteen vahvistamisessa siten, että se vastaa kolmansien pankkien vastaavasti takaamia 38 prosenttia. Komission Alitalian tukea koskevaa myönteistä päätöstä on siis edeltänyt lentoyhtiön tilanteen yksityiskohtainen analyysi, eikä päätös aseta kyseenalaiseksi komission lentoyhtiöiden uudelleenorganisointia koskevaa valtiontukipolitiikkaa, joka perustuu tuen ainutkertaisuuden (one time, last time) periaatteeseen. Mitä taas tulee parlamentin jäsenen esiin tuomaan kysymykseen siitä, että muut italialaiset yhtiöt voivat korvata Alitalian tietyissä palveluissa, komissio voi vain olla erittäin tyytyväinen ilmailualalla esiintyvästä tiukasta kilpailusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3457/02

esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle

(6. joulukuuta 2002)

Aihe: EuroCost

Kuinka paljon määrärahoja käytettiin vuosien 1990 ja 2000 välillä niille virkamiehille, joiden asemapaikka sijaitsee EU:n ulkopuolella, maksettuihin korvauksiin, jotka johtuvat elinkustannusten eroista Brysseliin verrattuna?

Kuinka paljon määrärahoja osoitettiin vuosien 1990 ja 2000 välillä EuroCost-nimiselle voittoa tavoittelemattomalle yhdistykselle, jonka Eurostatin pääjohtaja Yves Franchet perusti Luxemburgiin vuonna 1987?

Kuinka paljon EuroCostin velat komissiolle ovat lisääntyneet?

Ulkopuoliset tilintarkastajat laativat EuroCostin tilintarkastuskertomuksen. Saako parlamentti käyttöönsä EuroCostin tilintarkastuskertomuksen?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(3. helmikuuta 2003)

Korjauskerrointa soveltamalla maksettujen palkkojen määrä euroissa.

- 1990: Ei tiedossa (tiedot säilytetty kymmeneltä vuodelta)

- 1991: Kuten edellä

- 1992: 3 503 268

- 1993: 3 416 472

- 1994: 2 139 027

- 1995: 2 981 949

- 1996: 2 501 742

- 1997: 1 661 738

- 1998: 1 959 123

- 1999: 2 214 210

- 2000: 2 394 710

Yhteisön talousarviosta myönnettiin Eurocostille vuosina 19901999 yhteensä 18 111 086,86 euroa.

Eurocost ei ollut velkaa komissiolle ennen vuoden 2000 tilintarkastuksen päättämistä. Vuonna 2000 suoritetun tilintarkastuksen tulosten perusteella annettiin 1 009 016 euron perimismääräys. Perimismääräyksen perusteella ei ole saatu suoritusta, koska Eurocost ASBL:n selvitysmenettely ei ole vielä päättynyt. Eurocostin velat eivät ole kasvaneet perimismääräyksen antamisen jälkeen.

Ulkoisten tilintarkastajien kertomusta ei ollut. Tilintarkastus käynnistettiin Eurostatin sisäisen tarkastuksen toimialan ja varainhoidon valvonnan pääosaston yhteisestä aloitteesta ja suoritettiin vuoden 2000 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. Komissio ei toimita automaattisesti sisäisen tarkastuksen kertomuksia parlamentille, mutta parlamentin viralliset pyynnöt käsitellään voimassaolevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisessa järjestyksessä.