KIRJALLINEN KYSYMYS E-1903/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Esprit-ohjelma (1994‐1998).



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0017 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1903/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Esprit-ohjelma (19941998) Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille oppilaitoksille, yhtiöille, osuuskunnille tai yksityishenkilöille on myönnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja vielä toteuttamattomat maksut) Esprit-ohjelmasta (19941998), joka sisältyy neljänteen tutkimuksen puiteohjelmaan ja jonka talousarvio on 2.057 miljoonaa ecua? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1903/99 ja E-2097/99 (20. joulukuuta 1999) Vuosina 19941998 Esprit-ohjelmassa eri tyyppisille organisaatioille myönnetty 1962 miljoonan euron suuruinen rahoitus jakautuu seuraavasti: suuryritykset 891 miljoonaa euroa, pk-yritykset 425 miljoonaa euroa, korkeakoulut ja ylemmät oppilaitokset 290 miljoonaa euroa, tutkimuslaitokset 275 miljoonaa euroa, kansainväliset järjestöt 24 miljoonaa euroa ja muut 57 miljoonaa euroa. Vuoden 1999 loppuun mennessä maksetun rahoituksen kokonaismäärä on 1 615 miljoonaa euroa. Tällä kaudella Esprit-ohjelmassa tehtiin noin 1 500 tutkimussopimusta, joissa oli keskimäärin 5,9 osallistujaa. Komissio ei voi tässä vastauksessa parlamentin kirjalliseen kysymykseen antaa kaikkien sopimusten yksityiskohtaisia tietoja, mutta komissio (tietoyhteiskunnan pääosasto) toimittaa mielellään tapauskohtaisesti tarkempia tietoja. Vuodesta 1995 lähtien komissiossa on lainsäädännön vaatimusten mukaisesti ollut käytössä tehokas ohjelmien arviointijärjestelmä. Tähän sisältyy kaksi toisiaan täydentävää toimea: jatkuva ja järjestelmällinen ohjelman seuranta eli vuosittainen seuranta sekä ohjelman viisivuotisarviointi. Kumpaakin sovelletaan sekä puiteohjelmiin että niiden erityisohjelmiin. Komissio toteuttaa ohjelman seurannan ulkopuolisista asiantuntijoista koostuvien paneelien avulla. Kutakin ohjelmaa vastaa yksi paneeli, jonka työ kattaa vuoden pituisen kauden. Seuranta tarjoaa nopeasti palautetta ohjelman johdolle. Viisivuotisarvioinnin toteuttavat ulkopuolisista huippuasiantuntijoista koostuvat paneelit. Tässä arvioinnissa keskitytään toteutukseen ja saavutuksiin viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana, ja siinä annetaan erityisesti suosituksia seuraavaa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) puiteohjelmaa varten. Edellä kuvatun järjestelmän mukaisesti Esprit-ohjelman toteutusta tarkkaillaan sekä seurannan että viisivuotisarvioinnin avulla. Esprit-ohjelman seurantaraportit ovat saatavilla vuosilta 1995, 1996, 1997 ja 1998. Saatavilla on myös vuonna 1997 julkaistu Esprit-ohjelman edellisen viisivuotiskauden arviointi. Nämä raportit on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristöön. Ohjelman tasolla hankkeen toteuttamista seuraa ohjelmasta vastaava virkamies. Neljänteen puiteohjelmaan kuuluvista tieto- ja viestintätekniikan hankkeista saatuja tuloksia on kerätty ja levitetty Prosoma-palvelun kautta sekä verkossa(1) että julkaisemalla säännöllisesti kirjoja ja cd-levyjä. Palvelua jatketaan viidennen puiteohjelman mukaisissa tietoyhteiskunnan teknologiahankkeissa (IST). Hankkeiden tuloksia esitellään myös vuosittain järjestettävässä IST-konferenssissa. Vuoden 1999 IST-seuranta (mihin sisältyy myös Esprit-ohjelma) on parhaillaan tekeillä, ja raportti on määrä julkaista huhtikuussa 2000. Myös IST:n viisivuotisarviointi on tekeillä, ja sitä koskeva raportti julkaistaan kesäkuussa 2000. Nämä raportit sekä komission puiteohjelmatasoisesti antamat vastaukset toimitetaan parlamentille ja neuvostolle. Esprit-ohjelman lisäksi monet muutkin ohjelmat ovat teollisuuden kannalta merkittäviä. Neljännessä puiteohjelmassa näitä ovat erityisesti IMT, ACTS, Telematics, FAIR ja muuta kuin ydinenergiaa käsittelevät ohjelmat. Viidennessä puiteohjelmassa on käytössä ongelmaratkaisuun pohjautuva toimintatapa, ja teollisuuden kannalta kiinnostavia ovat puiteohjelman useimmat avaintoimet. (1) http://www.prosoma.lu.