ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1933/01 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle. Ikäsyrjintä Euroopan lentoyhtiöissä.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1933/01 esittäjä(t): Proinsias De Rossa (PSE) komissiolle (29. kesäkuuta 2001) Aihe: Ikäsyrjintä Euroopan lentoyhtiöissä EU:n perusoikeuskirjan 21 artiklassa nimenomaisesti kielletään ikään perustuva syrjintä. Voiko komissio ilmoittaa, onko EU:n syrjinnän kieltävän politiikan mukaista, että kansalliset lentoyhtiöt asettavat opiskelijalipuille yläikärajoja, ja jos on, niin mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä tässä asiassa, sillä EU pyrkii erityisesti rohkaisemaan elinikäistä oppimista ja lisäämään iäkkäämpien opiskelijoiden määrää? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 2001) Euroopan unionin perusoikeuskirja on osoitettu unionin toimielimille ja laitoksille toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja jäsenvaltioille ainoastaan silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta (51 artikla). Syrjintäkieltoa koskevaa 21 artiklaa sovelletaan myös näissä rajoissa. Nimenomaan ikäsyrjintää koskevia yhteisön lainsäädännön säännöksiä sisältyy tätä nykyä ainoastaan yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annettuun neuvoston direktiiviin 2000/78/EY(1). Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema esimerkki ei näin ollen kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan. Jos lentoliikenteen maksujen asettaminen kuitenkin kuuluu lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2409/92(2) soveltamisalaan, on sovellettava perusoikeuskirjassa asetettua yleistä syrjimättömyysperiaatetta. Ikään perustuvat erot kohtelussa on näin ollen tapauskohtaisesti perusteltava objektiivisesti ja kohtuullisesti oikeutetulla tavoitteella, ja tämän tavoitteen saavuttamiseksi käytettyjen keinojen on oltava asianmukaiset ja välttämättömät. Komissio katsoo tässä yhteydessä, että yläikärajojen asettaminen opiskelijalentolipuille saattaa joissakin olosuhteissa vastata tätä vaatimusta. (1) EYVL L 303, 2.12.2000, s. 1622. (2) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1517.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1969/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan rautatiet.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0084 - 0084



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1969/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (5. heinäkuuta 2001) Aihe: Kreikan rautatiet Rautatieliikenne on erityisen tehokas ja kestävä vastaus liikenneruuhkien, -saasteiden ja -onnettomuuksien aiheuttamiin suuriin ongelmiin. Tämän vuoksi rautatieverkkojen laajentamista ja nykyaikaistamista jäsenvaltioissa tuetaan myös yhteisön ohjelmista. 1. Katsooko komissio, että yhteisön toisesta tukikehyksestä rahoitettu ohjelma Rautatiet toteutettiin tyydyttävällä tavalla (alkuperäinen ja tarkistettu talousarvio, fyysisen hankkeen edistyminen)? 2. Mitä hankkeita on sisällytetty yhteisön kolmanteen tukikehykseen? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2001) Kysymyksessä, joka koskee Kreikalle ohjelmakaudeksi 19941999 hyväksytyn yhteisön tukikehyksen sisältämien rautatiehankkeiden toteutusastetta, komissio pyytää parlamentin jäsentä tutustumaan komission Konstantinos Hatzidakisin esittämään kirjalliseen kysymykseen antamaan täydentävään vastaukseen E-3657/00(1). Kreikassa yhteisön tukikehyksestä ja koheesiorahastosta ohjelmakaudella 20002006 yhteisrahoitettavien rautatiealan hankkeiden päätavoitteina on rakentaa kaksiratainen sähköistetty linja Ateenan ja Thessalonikin välille sekä rataosuudet, jotka yhdistävät sen Pireuksen ja Thessalonikin satamiin. Kaksirataisen linjan rakentaminen Ateenan, Korintin ja Patrasin välille, Ateenan keskustan ja Spatan uuden lentokentän välisen rautatieyhteyden rakentaminen sekä Kreikan rautateiden (OSE) rakenteiden uudistaminen ja liiketoimintasuunnitelman toteuttaminen ovat myös edellä mainittuun ohjelmatyöhön kuuluvia hankkeita. (1) EYVL C 136 E, 8.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1888/01

esittäjä(t): Ioannis Marínos (PPE-DE) neuvostolle

(27. kesäkuuta 2001)

Aihe: Uusien maiden liittyminen Euroopan unioniin

Turkin uutistoimiston julkaiseman, kaikille Euroopan parlamentin jäsenille jokin aika sitten jaetun näyttävän julkaisun Facts about Turkey mukaan Turkin maaperästä 97 prosenttia sijaitsee Aasian puolella ja 3 prosenttia Euroopan puolella (Itä-Traakian alue). Vastaava esimerkki on Venäjä, vaikkakin sen Euroopan mantereen puoleinen alue on huomattavasti suurempi kuin 3 prosenttia maan pinta-alasta ja ulottuu Uralille saakka. Turkki on vuoden 1999 joulukuusta lähtien ollut Euroopan unionin ehdokasvaltio, vaikka vain hyvin pieni osa Turkin maa-alueesta kuuluu Eurooppaan. Venäjä, jolla on valtavat markkinat ja loppumattomat luonnonvarat, ei ole vielä hankkinut tällaista asemaa, koska se ei ole jättänyt tarvittavaa jäsenyyshakemusta.

Pyydän neuvostoa ilmoittamaan minulle, merkitsisikö Venäjän mahdollinen hakemus jäseneksi liittymiseksi kaukaisessa tulevaisuudessa EU:n maantieteellisten rajojen ulottumista Kaukoidän rannikolle asti ja rajanaapuruutta esimerkiksi Kiinan ja Japanin kanssa? Voitaisiinko tutkia (Kööpenhaminan ehtojen täyttymisen jälkeen) koemielessä esimerkiksi eurooppalaisen Venäjän ja Itä-Traakian (eurooppalaisen Turkin) liittymistä EU:hun, koska nämä alueet kuuluvat kiistämättä Eurooppaan ja niiden talous on kehittyneempi kuin kyseisten maiden muissa osissa?

Miten hyödyllisenä neuvosto pitää tutkimuksen laatimista tällaisesta kehityksestä, joka voisi johtaa näihin maihin sisältyvien alueiden sisällyttämiseen eurooppalaisiin rakenteisiin ja jolla vältettäisiin epämiellyttävä tilanne, jossa EU joutuisi kantamaan kehittymättömien ja eristyneiden alueiden taloudellisen lähentymisen tuoman taakan, etenkin kun nämä alueet eivät kuulu Euroopan maantieteelliseen alueeseen?

Vastaus

(26. marraskuuta 2001)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaan unionin jäsenyyttä voi hakea mikä tahansa vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita noudattava Euroopan valtio. Neuvosto tekee jäsenyyshakemuksesta SEU:n 49 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti ratkaisunsa yksimielisesti kuultuaan komissiota ja saatuaan Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon.

Liittymisehdoista ja mukautuksista niihin sopimuksiin, joihin unioni perustuu, määrätään jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakevan valtion välisellä sopimuksella, jonka sopimusvaltiot ratifioivat valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2247/01 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle. Hong Kongin asema.



Virallinen lehti nro 081 E , 04/04/2002 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2247/01 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle (26. heinäkuuta 2001) Aihe: Hong Kongin asema Lehdistössä kerrotaan, että Hong Kongin viranomaiset olisivat säätämässä lakia, joka antaa Kiinan kansantasavallan hallitukselle vallan erottaa alueen johtaja. Tämä asettaisi vaaraan Hong Kongin autonomian, joka sille lain mukaan kuuluu, ja olisi niiden sopimusten vastainen, joita muutama vuosi sitten vallansiirron yhteydessä tehtiin. Tämä tilanne on luultavasti tulosta Kiinan kansantasavallan ja Hong Kongin viranomaisten välisistä neuvotteluista ja (edelleen lehdistön mukaan) aiheuttaa vakavaa huolestumista ja protesteja ruohonjuuritasolla. Uusi laki on määrä hyväksyä keskiviikkona 18. heinäkuuta 2001. Onko komissio tietoinen näistä tapahtumista ja voiko se vahvistaa tai kiistää niiden todenperäisyyden? Onko komissio tietoinen samankaltaisesta kehityksestä Macaossa? Jos raportit ovat tosia, miten ne vaikuttavat Euroopan unionin ja Kiinan suhteisiin? Vastaus (29. marraskuuta 2001) Neuvosto on tutustunut lehtiartikkeleihin, joihin arvoisa parlamentin edustaja viittaa. Neuvostolla ei kuitenkaan ole mitään syytä olettaa, että Pekingin tai Hong Kongin viranomaiset suunnittelisivat tällä hetkellä sellaisten lakien säätämistä, jotka olisivat vastoin yhteistä julistusta tai perustuslakia, joita EU voimakkaasti tukee. Sama koskee myös Macaota. Neuvosto seuraa kuitenkin edelleen tilanteen kehittymistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2511/01

esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle

(7. syyskuuta 2001)

Aihe: Venezuelan kansallinen huumausaineiden seurantakeskus

Aikooko komissio rahoittaa Venezuelan kansallisen huumausaineiden seurantakeskuksen perustamista, johon liittyvän Venezuelan viranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan sopimuksen se on jo allekirjoittanut.

Komissio totesi vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen P-1768/01, viitaten Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta annettuun asetukseen (asetus (ETY) N:o 302/93, annettu 8 päivänä helmikuuta 1993(1)), ettei Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksella ole oikeudellisia välineitä eikä tarvittavia resursseja teknisen avun hankkeisiin Latinalaisen Amerikan kanssa. Komissio korosti vielä, että Venezuelaan perustettavan seurantakeskuksen päätavoitteena on huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskevan tiedon kokoaminen ja että Euroopan unionissa tämä tehtävä kuuluu jäsenvaltioille, ei huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskukselle.

Ottaen huomioon edellä olevat seikat ja komission hankkeen, joka koskee tukea Venezuelaan perustettavalle kansalliselle huumausaineiden seurantakeskukselle ja liittyy huumausaineita koskevaan yhteisön politiikkaan Latinalaisessa Amerikassa ja sen vaikutukseen kyseisellä alueella, voisiko komissio täsmentää, milloin se aikoo käynnistää tämän yhteistyöhankkeen Venezuelan hallituksen kanssa?

(1) EYVL L 36, 12.2.1993, s. 1.

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(8. lokakuuta 2001)

Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys koskee Venezuelan huumausaineiden seurantakeskuksen perustamiseen liittyvän tukihankkeen käynnistämisaikataulua.

Jäsenmaiden virkamieskunnan olemassa olevan asiantuntemuksen hankkimistarpeen huomioon ottaen komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle, että ohjelman on kaavailtu käynnistyvän vuoden 2002 toisen kolmanneksen aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1709/01 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle. Kailas-vuori.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0082 - 0083



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1709/01 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle (15. kesäkuuta 2001) Aihe: Kailas-vuori Useat uutistoimistot ja erikoisalan lehdet ovat äskettäin levittäneet uutista, jonka mukaan Kiinan viranomaiset olisivat antaneet espanjalaiselle Jesus Martinez Novosin johtamalle vuorikiipeilijöiden retkikunnalle luvan nousta Tiibetissä sijaitsevalle Kailas-vuorelle. Tämä yli 6 000 metriä korkea vuori, jota tiibetiläiset kutsuvat myös nimellä Kangrinboqe Feng, on pyhä paikka kolmelle uskontokunnalle (hinduille, buddhalaisille ja Tiibetin buddhalaisille). Dalai-lama tuomitsi Kiinassa tehdyn päätöksen ja vahvisti, että Kiinan viranomaiset ja espanjalainen retkikunta loukkaavat toiminnallaan näiden kolmen uskontokunnan uskovien vakaumusta. Miten neuvosto on saanut tai aikoo saada Kiinan viranomaiset luopumaan provosoivasta politiikastaan ja kunnioittamaan uskonnonvapautta? Eikö neuvoston mielestä ole vähintäänkin kiusallista, että unionista peräisin olevat henkilöt ovat osallisina kohtuuttomassa ja alistavassa politiikassa, jota Kiinan hallitus harjoittaa Tiibetin kansalaisia ja edellä mainittua kolmea uskontokuntaa kohtaan? Miten neuvosto aikoo saada asianosaiset luopumaan suunnitelmastaan? Vastaus (8. lokakuuta 2001) Neuvostolle ei ole tiedotettu eikä se ole keskustellut arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta retkikunnasta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1292/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle. Delphi Packard -yrityksen sulkeminen Olvegassa Espanjassa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0030 - 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1292/01 esittäjä(t): María Rodríguez Ramos (PSE) komissiolle (3. toukokuuta 2001) Aihe: Delphi Packard -yrityksen sulkeminen Olvegassa Espanjassa Olvegassa toimiva Delphi Packard, joka sai merkittävää julkista tukea Castilla y Leónin aluehallitukselta ja Sorian paikallisvaltuustolta, on yksipuolisesti päättänyt sulkea laitoksensa kyseisellä paikkakunnalla ja lisäksi lakkauttaa 520 työpaikkaa, jotka muodostavat Moncayon alueen teollisen kehityksen moottorin. Monikansallinen Delphi Packard sijoittaa Olvegaan vuosittain 10 miljardia pesetaa ja saa yli miljardi pesetaa tuloja, mikä on osoitus sinne sijoitetun laitoksen tuottavuudesta. Sulkemisilmoituksen äkillisyys ja tehtaan työntekijöihin sovellettu menettely, jossa näille lähetetään kirje, jossa heitä pyydetään hyväksymään työpaikan siirtäminen tai vapaaehtoisesta irtisanoutumisesta maksettava korvaus, ovat Espanjan voimassaolevan työlainsäädännön vastaisia. Voiko komissio ilmoittaa, onko tämä yritys saanut EU:n rakennerahastoista maksettavaa tukea, koska se toimii tavoite 1 -alueella? Jos näin on, mitä toimenpiteitä komissio voi toteuttaa, jotta tämä yritys täyttää vaatimukset, joita kyseisten rahastojen hyödyntäminen edellyttää? Michel Barnier'n komission puolesta antama täydentävä vastaus (11. syyskuuta 2001) Olvegassa (Soria) sijaitseva Delphi Packard -yritys on saanut rakennerahastotukea Adapt-yhteisöaloitteen osana yhteensä 251 636 euroa Euroopan sosiaalirahastosta. Edellä mainittua yhteisrahoitusta on lisäksi täydennetty Euroopan aluekehitysrahastosta myönnetyllä 49 000 euron suuruisella tuella, joka oli tarkoitettu uuden teknologian kanssa tekemisissä olevan henkilöstön koulutuksessa tarvittavien atk-laitteiden rahoittamiseen. Mikäli komissio toteaa myönnetyn tuen käyttöön liittyviä väärinkäytöksiä, se toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että asiaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä(1) ja tuen myöntämisedellytyksiä on noudatettu. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (EYVL L 161, 26.6.1999).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1951/01 esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) komissiolle. Alppien suojelua koskeva yleissopimus.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1951/01 esittäjä(t): Johannes Swoboda (PSE) komissiolle (3. heinäkuuta 2001) Aihe: Alppien suojelua koskeva yleissopimus Miksi komissio ei enää osallistu Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen puitteissa pysyvän komitean kokouksiin ja sopimuspuolten väliseen konferenssiin? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1951/01 ja E-1952/01 (3. syyskuuta 2001) Komissio tunnustaa, että Alppien suojelua koskevalla yleissopimuksella voi olla suuri merkitys kestävän kehityksen edistämisen kannalta Alppien alueella. Alppien suojelua koskeva yleissopimus on tärkeä kansainvälinen väline, jonka tavoitteena on suojella Alppien ekosysteemiä ja varmistaa, että ympäristöä ja yhteiskuntaa koskevat asiat liitetään toisiinsa talouselämän useilla eri sektoreilla. Komissio ymmärtää parlamentin jäsenen huolen siitä, että komissio ei osallistunut pysyvän komitean ja ministerikokouksen viimeksi järjestettyihin kokouksiin lokakuussa 2000. Voimavarojen puute kuitenkin estää komissiota pitämästä aktiivista osallistumista Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen työhön juuri nyt ensisijaisena asiana. Tilannetta on tarkasteltava myös siltä kannalta, että toissijaisuusperiaate on merkittävä tekijä Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen täytäntöönpanossa. Itse asiassa kansallisten ja paikallisten viranomaisten toiminta alueellisella tasolla voi olla tehokkaampaa kuin yhteisön tason toiminta. Lisäksi useat Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen pöytäkirjat kattavat aloja, joilla yhteisön toimivalta on rajallinen. Tällaisia ovat erityisesti matkailu, maaperän suojelu ja vuoristometsät. Tilannetta ei kuitenkaan missään nimessä pidä tulkita niin, että Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen puitteissa tehtävä työ ei kiinnosta yhteisöä. On syytä korostaa, että tavoitteet, joihin yhteisö on sitoutunut yleissopimuksen sopimuspuolena, saavutetaan yleissopimukseen kuuluvilla eri aloilla yhteisön toiminnan ja lainsäädännön - kuten luontotyyppi- ja lintudirektiivien, Natura 2000 -verkoston sekä kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman - kautta. Komissio antoi 16. tammikuuta 2001 neuvostolle ehdotuksen liikenteen alalla tehdyn pöytäkirjan(1) allekirjoittamisesta, mikä on myös merkki siitä, että komissio on kiinnostunut Alppien suojelua koskevasta yleissopimuksesta. (1) KOM(2001) 18 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2381/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Vanhainkotien eurooppalainen yhteistyöfoorumi.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0241 - 0242



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2381/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (3. elokuuta 2001) Aihe: Vanhainkotien eurooppalainen yhteistyöfoorumi Voiko komissio ilmoittaa, millaista politiikkaa se harjoittaa ikääntyvien ihmisten elinolojen parantamiseksi ja erityisesti vanhainkotien kehittämiseksi? Voiko komissio lisäksi ilmoittaa, onko yhteisössä olemassa vanhainkotien edustajista koostuvaa yhdistystä, ja jos on, tekevätkö komission asiasta vastaavat yksiköt kyseisen yhdistyksen kanssa yhteistyötä harjoittaessaan ikääntyviä ihmisiä koskevaa politiikkaansa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2001) Komissio julkaisi toukokuussa 1999 yleisen lausuman vanhuksia koskevasta politiikastaan tiedonannossa Kaikenikäisten Eurooppaan(1). Vanhainkotihoito ja muut pitkäaikaiset hoitomuodot kuuluvat sosiaalisen suojelun säännösten soveltamisalaan. Kyseiset säännökset kuuluvat jäsenvaltioiden vastuulle. Komissiolla ei ole toimivaltaa tällä alalla. Komissio ei ole kuullut eurooppalaisesta vanhainkotien edustajien yhdistyksestä. Eurooppalainen vanhainkotien johtajien yhdistys ja eurooppalainen sosiaalipalvelujen johtajien verkosto ovat kuitenkin olemassa. E.D.E. (European Association for Directors of Residential Care Homes for the Elderly) on vanhainkotien johtajien eurooppalainen yhdistys (kotisivu on seuraavassa osoitteessa: http://www.ede-association.org). European Social Network on sosiaalipalvelujen johtajien kansallisten yhdistysten yhteysverkosto Euroopan tasolla (kotisivu on seuraavassa osoitteessa: http://www.socialeurope.com; sähköpostiosoite: info@socialeurope.com). Molemmat organisaatiot ovat osallistuneet lukuisiin ehdotuspyyntöihin ja saaneet tukea hankkeisiinsa. Komission edustajia on toisinaan kutsuttu puhumaan organisaatioiden vuosittaisiin konferensseihin, mutta yleisesti ottaen komissio ja nämä organisaatiot eivät ole yhteistyössä keskenään. Lisäksi voidaan vielä mainita EACHH (European Association for Organisation of Care and Help at Home), jonka osoite on Av. Ad. Lacomble 69, B-1040 Bryssel, puh. (32 2) 739 35 11 ja faksi (32 2) 739 35 99. Tämä organisaatio liittyy kuitenkin, kuten sen nimestä käy ilmi, kotihoitoon eikä vanhainkotihoitoon. (1) KOM(1999) 221 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1984/01 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle. Luontotyyppidirektiivin täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0154 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1984/01 esittäjä(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle (6. heinäkuuta 2001) Aihe: Luontotyyppidirektiivin täytäntöönpano Alankomaissa on tehty päätös rakentaa moottoritie A73 Maasbrachtin ja Venlon välille Maas-joen itäpuolelle. Viime aikoina eräs etanapopulaatio (vertigo moulinsiana) joen itäpenkalla on saanut paljon huomiota. Tämä etanalaji mainitaan luontotyyppidirektiivin liitteessä IV. Kysymyksen esittäjä ei ole tietoinen, missä muualla tällaisia populaatioita on. 1. Onko Alankomaiden hallituksen ensin kartoitettava liitteessä IV mainittujen populaatioiden levinneisyys ennen kuin niiden olemassaolon jatkuvuus voidaan estää rakentamalla infrastruktuuria? Heerlenin ja Aachenin väliselle alueelle rakennetaan teollisuusalue. Tällä alueella sijaitsee hamsteripopulaatio. Alankomaissa on olemassa hamstereiden suojeluohjelma, mutta sitä noudatetaan vain osittain. 2. Kun otetaan huomioon hamsterien suojelusuunnitelman heikko toteutus, onko tämän teollisuusalueen rakentaminen ristiriidassa luontotyyppidirektiivin kanssa, jonka liitteessä IV nämä hamsterit mainitaan? Alankomaissa on käyty paljon keskustelua lintu- ja luontotyyppidirektiiveistä. Tässä yhteydessä vastustajat eivät ole pitäneet etanoita tai hamstereita riittävänä esteenä sille, että suunnitellut rakennustyöt perutaan. Luonnonsuojelijat joutuvat heti puolustamaan kantojaan. 3. Miten voidaan varmistaa, että arviot tehdään aiemmin? Millä tavoin komissio voi stimuloida sitä, että arviot tehdään ajoissa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2001) Komissio tutkii parhaillaan parlamentin jäsenen mainitsemia seikkoja voidakseen arvioida, onko A73-moottoritien rakentaminen yhdenmukainen luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) kanssa. Vertigo moulinsiana -etanalajin suojelu Alankomaissa on yksi tutkinnan kohteista. Kyseinen etanalaji mainitaan direktiivin 92/43/ETY liitteessä II ja liitteessä IV olevassa a kohdassa. Direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan 1 kohdan mukaan jokaisen jäsenvaltion on laadittava alueista luettelo, josta ilmenee, mitä liitteen II luontaisia lajeja sen kansallisella alueella olevilla alueilla on. Direktiivin 92/43/ETY 12 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet liitteessä IV olevassa a kohdassa olevia eläinlajeja koskevan tiukan suojelujärjestelmän käyttöönottamiseksi niiden luontaisella levinneisyysalueella. Hamsteri kuuluu direktiivin 92/43/ETY liitteessä IV olevassa a kohdassa mainittuihin eläinlajeihin. Komissio on tietoinen Heerlenin ja Aachenin välisen teollisuusalueen mahdollisesta uhasta alueen hamsteripopulaation suojelulle ja on ryhtynyt kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että tässä tapauksessa noudatetaan yhteisön ympäristölainsäädäntöä ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettua direktiiviä 92/43/ETY. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1673/01 esittäjä(t): Jacqueline Foster (PPE-DE) komissiolle. Yli 60-vuotiaat lentäjät.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0076 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1673/01 esittäjä(t): Jacqueline Foster (PPE-DE) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Yli 60-vuotiaat lentäjät Voiko komissio antaa ajan tasalla olevan väliraportin ehdotuksestaan harmonisoida lentohenkilöstöön sovellettavia lupavaatimuksia Euroopan yhteisössä? Mikä tulee olemaan lentohenkilöstön yläikäraja, joka on toisissa valtioissa 65 ja toisissa 60 vuotta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2001) Komissio on ilmoittanut useaan otteeseen, että sen aikomuksena on ehdottaa siviili-ilmailulentokoneiden ohjaamomiehistöjen lentolupakirjojen myöntämisvaatimusten yhdenmukaistamista. Yhdenmukaistaminen tapahtuisi Euroopan lentoturvallisuusviranomaisten yhteistyöelimen (JAA) kehittämän ohjaamomiehistön lupakirjan (JAR-FCL) pohjalta. Tarvitaan kuitenkin paljon työtä, ennen kuin yllä mainitun lupakirjan yhteensopivuus yhteisön lainsäädännön kanssa on varmistettu. Komissio tekeekin kaikkensa julkaistakseen neuvotteluasiakirjan asiaa koskevan lainsäädäntöaloitteen tarkoituksenmukaisuudesta ja sisällöstä tämän vuoden loppuun mennessä. Tässä yhteydessä käsitellään myös kysymystä lentäjien iästä ja lentäjien iän yhteydestä lentoturvallisuuteen ja pohditaan mahdollisuutta yhdenmukaistaa ikävaatimuksia yhteisön tasolla.