KIRJALLINEN KYSYMYS P-0351/03 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle. Kreikan julkishallinnon virkamiehet ja valtiontalous.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0213 - 0214



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0351/03 esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle (6. helmikuuta 2003) Aihe: Kreikan julkishallinnon virkamiehet ja valtiontalous Kreikan kansallisen tilastokeskuksen äskettäiset tiedot (2001) ja Kreikan valtionbudjettia koskevat tiedot osoittavat, että julkishallinnon alan työllisyys on kasvanut ja mahdollisesti kasvaa edelleen osa-aikatyön käyttöönoton myötä. Laajemmalla julkisella sektorilla työskentelee arviolta yli 500 000 työntekijää. Myös julkishallinnosta eläkkeelle jääneiden määrä on kasvanut; eläkeläisiä on tällä hetkellä 366 595. Vastaavasti yksityisellä sektorilla työskentelevän työikäisen väestön määrä vähenee. Miten Euroopan komissio arvioi tätä tilannetta? Mitä vaikutuksia tilanteella on Kreikan talouden tervehdyttämiseen, kun on kyse eläkejärjestelmistä, talouden kilpailukyvystä ja Lissabonin tavoitteiden saavuttamisesta? Onko komissio antanut tai aikooko se antaa suosituksia Kreikan hallitukselle? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2003) Työllisyyden suuntaviivoissa(1) annetaan kaikille jäsenvaltioille ohjeita politiikan muotoilemiseen. Ne ovat osa Euroopan työllisyysstrategiaa, jota toteutetaan Luxemburgin prosessin kautta. Jäsenvaltioita pyydetään ottamaan suuntaviivat huomioon työllisyyspolitiikkaansa muotoillessaan. Suuntaviivoissa käsitellään muun muassa työvoimaosuuden kohottamista ja työllisyysasteen nostamista, jotta saavutettaisiin täystyöllisyys, joka asetettiin tavoitteeksi Lissabonissa (23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa). Joustavien työmuotojen, varsinkin osa-aikatyön, edistäminen voi olla tärkeä toimintakeino, kun halutaan nostaa työllisyysastetta. Luonnoksessa yhteiseksi työllisyysraportiksi 2002(2) esitetään arviointi suuntaviivojen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanosta. Osa-aikatyötä koskevien kannustimien lisääminen on arvioinnin mukaan keskeinen tulevaisuudenkysymys. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että Kreikassa tehdään edelleen vähiten osa-aikatyötä: osa-aikatyön osuus on Kreikassa 3,5 prosenttia, kun vastaava luku on keskimäärin 18 prosenttia koko unionin alueella. Kreikalle osoitetussa ensimmäisessä suosituksessa (neuvoston suositus 2002/178/EY, annettu 18. helmikuuta 2002)(3) todetaan lisäksi, että Kreikan olisi jatkettava pyrkimyksiä työllisyyden suuntaviivojen kaikkien neljän pilarin panemiseksi täytäntöön. Tavoitteena on etenkin naisten ja nuorten työllisyysasteen kohottaminen. Tämä edellyttää toimenpiteitä, jotka muuttavat nykyisiä työaikajärjestelyjä entistä joustavammiksi, jotta ne vastaavat paremmin eri työvoimaryhmien (varsinkin naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden) tarpeita. Työllisyyden suuntaviivoja laadittaessa on lisäksi kiinnitetty paljon huomiota siihen, että työllisyyden suuntaviivat ovat johdonmukaisia verrattuina talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja tukeviin talouspoliittisiin myös julkistaloudellisiin tavoitteisiin. Arvoisan parlamentin jäsenen korostamaa ilmiötä ei ole otettu esille kansallisia toimintasuunnitelmia koskevassa arvioinnissa eikä talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen täytäntöönpanoa koskevassa arvioinnissa. Mitä tulee eläkkeisiin, Kreikan hallitus on hyväksynyt uuden lain (vuonna 2002 annettu laki 3029/02), jonka tavoitteena on järkeistää eläkejärjestelmää, parantaa siihen kohdistuvaa luottamusta ja välttää väestön ikääntymisestä mahdollisesti aiheutuva vakava julkisen talouden rahoitusaseman epätasapaino. (1) Neuvoston päätös 2002/177/EY, tehty 18. helmikuuta 2002, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2002 (EYVL L 60, 1.3.2002). (2) KOM(2002) 621 lopullinen. (3) EYVL L 60, 1.3.2002.