ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1498/01 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Uudet kiitoradat Madrid-Barajasin lentokentällä.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0170 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1498/01 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle (18. toukokuuta 2001) Aihe: Uudet kiitoradat Madrid-Barajasin lentokentällä Jarama Vivo -luonnonsuojeluryhmän mukaan Barajasin lentokentän uusien kiitoratojen rakentaminen tuhoaa peruuttamattomasti arvokasta kasvillisuutta, jota on rauhoitettu sekä kansallisesti että yhteisön tasolla. Sen lisäksi, että 18L/36R-kiitoradan rakentamisen takia Jaramajoen uomaa pitää siirtää 2 000 metriä, yhteisön kannalta tärkeäksi luokiteltua kasvillisuutta tuhotaan. Tämä kasvillisuus kuuluu yhteisön tärkeinä pitämien elinympäristöjen kansalliseen luetteloon 7. joulukuuta 1995 annetun asetuksen mukaisesti. Luettelon takia Madridin autonominen alue on julistanut koko Jaramajoen yhteisön kannalta merkittäväksi alueeksi. Siksi se on myös osa Natura-verkostoa. Seitsemän tuhoutuvaa ympäristötyyppiä ovat muodostuneet joenrantapajukoista, poppeleista, Välimeren alueen heinikoista ja kaislikoista sekä vesi- että varjokasveista, jotka kaikki ovat Jaramajoen sekä Las Zorrerasin ja La Vegan purojen alueen kasvistoa. Kasvillisuuden tuhoutuminen johtuu sekä rakennustöistä että Jaramajoen kuivauksesta. Maaperän raivaustoimien takia kasvillisuus häviää kokonaan. Tarkalleen tuhoutuu 16 hehtaaria rantametsikköä, 3 hehtaaria pensaikkoa, 4 hehtaaria peltoa, 40 hehtaaria niittyä ja 35 hehtaaria istutettua metsää. Tietääkö komissio Jarama Vivon ilmoittamista asioista? Katsooko komissio, että nämä Madrid-Barajasin lentokentän laajennustyöt ovat 21. toukokuuta 1992 luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) mukaisia? Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin edellä mainitun alueen suojelemiseksi? (1) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (5. heinäkuuta 2001) Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemasta ehdotuksesta. Komissio on kuitenkin tarkistanut, että Espanja on ehdottanut Jaramajoen uomaa (ES 3110001: Cuencas de los ríos Jarama y Henares) yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi ja liitettäväksi Natura 2000 -verkostoon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (luontotyyppidirektiivi) mukaisesti. Kyseinen alue käsittää 36 084 hehtaaria. Alueella pesii saukko (Lutra lutra), joka on mainittu luontotyyppidirektiivin liitteessä II. Alue käsittää myös 13 erilaista luontotyyppiä, jotka mainitaan direktiivin liitteessä I. Kaksi luontotyypeistä (6220 ja 3170) on määritelty ensisijaisesti suojeltaviksi. Komissio pyytää selvitystä tilanteesta Espanjan viranomaisilta sen varmistamiseksi, että direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan säännöksiä noudatetaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1308/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Valencian aluehallituksen myöntämä julkinen tuki Terra Mitica -teemapuistolle (Benidorm, Alicante).



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0216 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1308/01 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (3. toukokuuta 2001) Aihe: Valencian aluehallituksen myöntämä julkinen tuki Terra Mitica -teemapuistolle (Benidorm, Alicante) Valencian lehdistössä on julkaistu uutinen, jonka mukaan Valencian turistitoimisto on tehnyt Terra Mitica -teemapuiston kanssa yhteistyösopimuksen, jonka nojalla puisto saa 6 miljardia pesetaa. Tietyillä aloilla sopimus on tulkittu suoraksi tueksi siitä huolimatta, että sopimuksen tarkkoja ehtoja ei ole tähän mennessä julkistettu. Komissio ei ole vielä käynnistänyt mahdollisia tutkimuksia julkisista tuista, joita Valencian autonomian viranomaiset ovat myöntäneet puistolle. Katsooko komissio, että sen olisi saatava tietoonsa Valencian turistitoimiston ja Terra Mitican sopimuksen ehdot arvioidakseen, onko kyse julkisesta tuesta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (27. kesäkuuta 2001) Komissio on tietoinen seikoista, joihin arvoisa parlamentin jäsenen viittaa, ja aikookin ottaa nämä seikat huomioon tarkastelussaan, joka pyritään saamaan päätökseen ensi tilassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0928/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Virasta erottaminen ja eläkkeiden maksu.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0154 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0928/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. maaliskuuta 2001) Aihe: Virasta erottaminen ja eläkkeiden maksu Ruotsin televisiossa näytetty tanskalainen tv-dokumentti on pöyristyttänyt monia kansalaisia. Ohjelmassa käsiteltiin useita ongelmia EU:n hallinnossa ja organisaatiossa. Eräs arkaluontoinen kysymys koski Hubert Onidi -nimistä virkamiestä, joka työskenteli aiemmin Echo-ohjelmassa. Hänet erotettiin komission palveluksesta Echon hankkeissa esiintyneiden väärinkäytösten takia. Dokumenttiohjelman mukaan avustusrahat löydettiin Onidin vaimon pankkitililtä Luxemburgista. Vaikka Onidi erotettiin väärinkäytösten takia, hän saa silti eläkettä komissiolta. Monet työnantajat peruuttavat eläkkeiden maksun, jos työntekijä irtisanotaan väärinkäytösten takia. Miksi komissiossa ei noudateta samaa periaatetta? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (5. kesäkuuta 2001) Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittamassa tapauksessa nimittävä viranomainen päätti erottaa kyseisen virkamiehen ja vähentää hänen eläkeoikeuksiaan. Asiasta vastaavat virkamiehet katsoivat virasta erottamisen ja eläkeoikeuksien vähentämisen asianmukaisiksi seuraamuksiksi niiden väärinkäytösten vakavuuteen nähden, joihin kyseinen virkamies oli syyllistynyt. Kyse ei kuitenkaan ollut petoksesta, vaan henkilöstösäännöissä virkamiehiltä edellytettyjen riippumattomuuden ja rehellisyyden periaatteiden laiminlyömisestä. Koska asian käsittely yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa on edelleen kesken, komissio ei pysty antamaan tämän tarkempia tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0721/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Attikan metro Ateenassa.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0109 - 0110



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0721/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2001) Aihe: Attikan metro Ateenassa Kreikassa on tuotu esiin ajatuksia siitä, että Ateenan metron laajentamiseksi tehtävistä rakennustöistä osa toteutettaisiin omarahoituksella. 1. Onko Kreikka toimittanut suunnitelmia metron laajennustöiden toteuttamisesta edellä mainitulla tavalla? 2. Mikä on komission näkemys edellä mainitusta kysymyksestä? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (11. toukokuuta 2001) Komission 19. maaliskuuta 2001 hyväksymän kaudella 2000-2006 Kreikkaa koskevaan yhteisön tukikehykseen(1) sisältyvän tieliikenteen akseleita, satamia ja kaupunkisuunnittelua koskevan toimenpideohjelman osana on tarkoitus toteuttaa seuraavat rakennushankkeet Ateenan metron laajentamiseksi: - Monastiraki-Egaleo: 4,7 kilometrin osuus, jolle tulee 4 asemaa, - Sepolia-Thivon: 2,5 kilometrin osuus, jolle tulee 3 asemaa, - National Defense - Stavros: 5,4 kilometrin osuus, jolle tulee 5 asemaa, - Dafni-Ilioupolis: 1,1 kilometrin osuus, jolle tulee 1 asema. Nämä laajennushankkeet on suunniteltu toteutettaviksi yksinomaan julkisista varoista rahoitettavina yleisinä töinä. Toimenpideohjelmaan sisältyy myös asemien rakentaminen liityntäliikennettä ja paikoitusta varten tiettyjen metroasemien läheisyyteen. Niiden rahoitukseen osallistuu myös yksityistä pääomaa käyttöoikeussopimusten puitteissa. Komission mielestä edellä esitetty Ateenan metron laajennushankkeen investointisuunnitelma on perusteltu. (1) C(2001) 534.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1271/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Yksityistämiset Itä-Euroopan hakijavaltioissa.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0210 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1271/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (2. toukokuuta 2001) Aihe: Yksityistämiset Itä-Euroopan hakijavaltioissa Kun neuvottelut Itä-Euroopan valtioiden liittymisestä Euroopan unioniin etenevät hyvää vauhtia ja voidaan odottaa, että liittymiselle asetetaan järkevä ajankohta, joka ei ole kaukana, on muistettava, että kyseiset valtiot joutuvat toteuttamaan yksityistämisprosessin mahdollisimman hyvin. Itä-Euroopan maiden talouksien tulevaisuus riippuu sekä niiden kyvystä yksityistämisiä tukeviin investointeihin että teknologisesta panostuksesta, jolla yksityistetyt yritykset tulevat kilpailukykyisiksi, vaikka toisinaan näillä mailla ei ole yksityistä pääomaa tukemassa yksityistämistä. Voiko komissio ilmoittaa, suunnitteleeko se merkittäviä toimia, joilla Itä-Euroopan ehdokasvaltioita autetaan toteuttamaan yksityistämiset, antamalla erityisiä kannustimia EU:n nykyisten jäsenvaltioiden yrityksille, jotta ne osallistuisivat ehdokasvaltioiden talouksien tukemiseen ja edistäisivät niiden yhdentymistä Euroopan unioniin? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (20. kesäkuuta 2001) Talouden osalta liittymisperusteita on kaksi: toimiva markkinatalous ja kyky selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista yhteisössä. Jälkimmäistä taloudellista liittymisperustetta koskevan tilanteen osalta komission Agenda 2000 -asiakirjassa(1) muistutettiin seuraavasti: Yksityistäminen on edistynyt eri tahtia ja on saatettava vielä loppuun. Viime aikoina yksityistämisvauhti on nopeutunut useissa ehdokasmaissa. Suuret yksityistämishankkeet erityisesti raskaan teollisuuden ja energian alalla sekä niihin kiinteästi liittyvät rakenneuudistukset ovat monimutkainen prosessi, josta aiheutuu varsinkin sosiaalisia seurauksia. Ulkomaisia suoria sijoituksia houkuttelivat aluksi yksityistämispolitiikat ja sittemmin uudet yritykset. Ulkomaisten suorien sijoitusten parempi suoja käynnisti rahavirrat Keski- ja Itä-Euroopan maihin. Tiettyihin maihin, kuten Puolaan ja Tekkiin, suuntautuu tällä hetkellä huomattavia määriä ulkomaisia suoria sijoituksia. Muissa maissa, kuten Unkarissa, ulkomaisia suoria sijoituksia houkuttelee pikemminkin rakentamaton maa kuin jo toteutetut yksityistämishankkeet. Erityisesti Phare-ohjelmassa on tarjolla avustusmuotoja aloitettujen rakenneuudistus- tai yksityistämispolitiikkojen helpottamiseksi (esimerkiksi Ricop-ohjelma Romaniassa). Osana tällä hetkellä toteutettavaa kummitoimintaa yhteisö rahoittaa pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) yksityistämiseen tähtääviä avustustoimia Tekissä sekä energia-alan avustustoimia Liettuassa. (1) Agenda 2000: Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia - asiak. KOM(97) 2000 lopullinen - Euroopan unionin tiedote, Täydennysosa 5/97.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0199/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) ja Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Strimonas- ja Nestos-joen uraanisaasteiden seuranta.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0061 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0199/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) ja Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (1. helmikuuta 2001) Aihe: Strimonas- ja Nestos-joen uraanisaasteiden seuranta Euroopan komissio otti toukokuussa 1998 kantaa kysymykseen H-0438/98(1) (kyselytunnilla) vahvistaen tiedot kreikkalaisten Strimonas- ja Nestos-jokien uraanisaasteista ja korostaen samalla, ettei bulgarialainen Kozlodujin ydinvoimala ole aiheuttanut kyseistä saastumista vaan näiden jokien lähellä aikaisemmin tapahtunut uraanin louhinta. Onko komissio saanut kreikkalaisilta viranomaisilta virallisia tietoja näiden jokien uraanisaasteiden laajan ja luotettavan mittausverkon olemassaolosta? Mitä tuloksia on saatu viimeaikaisista tutkimuksista, jotka ovat koskeneet uraanin määrää näiden jokien vesissä ja mistä nämä saasteet tarkalleen sanoen ovat peräisin? (1) Kirjallinen vastaus 12.5.1998. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 2001) Jäsenvaltioiden on ilmoitettava säännöllisesti ilman, veden ja maaperän radioaktiivisuuden seurannan tulokset, jotta komissiolla olisi koko ajan tieto siitä, minkälaisille radioaktiivisuuden määrille kansalaiset altistuvat (Euratomin perustamissopimuksen III luvussa (terveyden suojelu) oleva 36 artikla). Komission suositus (2000/473/Euratom) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 36 artiklan soveltamisesta annettiin 8. kesäkuuta 2000(1). Sen mukaan jäsenvaltioiden on valvottava pintavesien Cs-137-tasoja ja jäännösbeeta-aktiivisuutta. Juomaveden osalta luonnollisten radionuklidien erityisseuranta olisi toteutettava ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3. marraskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/83/EY(2) mukaisesti. Kaikki Euroopan yhteisössä esiintyvää radioaktiivisuutta koskevat tiedot tallennetaan Yhteisen tutkimuskeskuksen REM-tietokantaan Isprassa. Komissio julkaisee säännöllisesti näihin tietoihin perustuvan koko yhteisöä koskevan katsauksen. Komissiolle on toimitettu Euratomin perustamissopimuksen 36 artiklan mukaisesti Kreikassa sijaitsevien Nestos- ja Strymona-jokien beeta-aktiivisuutta koskevat tiedot. Virallisten tietojen toimittamisen viivästymisen vuoksi Kreikan viranomaisia pyydettiin toimittamaan viimeisimmät tiedot. Komissio on saanut kuukausittaiset tiedot vuosilta 19962000, mikä varmistaa valvontaohjelman jatkuvuuden ja laajuuden. Seurannan tulokset ilmoitetaan kokonaisbeeta-aktiivisuutena tilavuusyksikköä kohden (josta on kuitenkin vähennettävä K-40-aktiivisuus). Näiden tulosten mukaan tasot eivät ole epätavallisen korkeita. Strymona- ja Nestos-joet virtaavat lähellä Bulgarian uraanikaivosalueita, ja vaikka Bulgariassa ei ole ilmeisesti ollut uraanintuotantoa vuoden 1995 jälkeen, ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että aikaisempi uraanikaivostoiminta vaikuttaisi luonnollisten radionuklidien tasoon kyseisissä joissa. (1) EYVL L 191, 27.7.2000. (2) EYVL L 330, 5.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1520/01

esittäjä(t): Martin Callanan (PPE-DE) komissiolle

(21. toukokuuta 2001)

Aihe: BP British Trent -aluksen onnettomuus ja kolmannen maan velvoitteet tehdä yhteistyötä unionin oikeusjärjestelmän kanssa

Yhdeksän brittiläistä merimiestä kuoli Panamassa rekisteröidyn The Western Winner -aluksen ja brittiläisen BP British Trent -öljytankkerin yhteentörmäyksessä lähellä belgialaista Oostenden satamaa kesäkuussa 1993.

Meriliikennettä koskevista tutkimuksista on käynyt ilmi, että The Western Winner -aluksen korealainen kapteeni ja miehistö olivat syyllisiä, koska he eivät olleet noudattaneet tärkeimpiä merenkulun turvallisuutta koskevia määräyksiä. Aluksen päällikkö, miehistö ja omistajat ovat laiminlyöneet oikeudenkäynnin ja eivät ole osallistuneet Brüggessä sijaitsevan syyttäjänviraston järjestämiin kuulusteluihin. He kieltäytyivät myös avustamasta Yhdistyneiden kuningaskuntien merionnettomuuksien tutkintavirastoa (Maritime Accident Investigation Branch), joka suoritti tutkimuksen Bermudan viranomaisten puolesta heti onnettomuuden jälkeen.

Näin ollen tapauksen käsittely on lähes kahdeksan vuotta onnettomuuden jälkeen edelleen kesken Brüggen tuomioistuimessa. Komissiolla ei ole tuomiovaltaa kapteenin, miehistön tai aluksen omistajien syyttämiseen eivätkä Belgian viranomaiset voi sekaantua oikeudenkäyntiin.

Millainen toimivalta komissiolla on tällaisissa oikeustapauksissa, joissa kolmannen maan vastuunalaiset toimielimet kieltäytyvät yhteistyöstä unionin oikeusjärjestelmän kanssa ja estävät täten asian oikeuskäsittelyn?

Eikö komissio voisi painostaa kyseessä olevia valtion viranomaisia vaatimaan onnettomuudesta vastuussa olevien yhteistyötä unionin oikeusjärjestelmän kanssa?

António Vitorinon komission puolesta antama vastaus

(19. heinäkuuta 2001)

Valitettavasti komissio joutuu ilmoittamaan arvoisalle kysyjälle, että sillä ei ole toimivaltaa jäsenvaltioiden yksittäisissä rikosprosesseissa, vaan niissä toimivalta on kyseisen valtion kansallisilla viranomaisilla.

Euroopan komissiossa liikenneasioista vastaava varapuheenjohtaja on arvoisan kysyjän lukuisien kirjeiden johdosta kuitenkin kirjoittanut Belgian liikenneasioista vastaavalle varapääministerille ilmoittaen pitävänsä tämän asian käsittelyä hyvin tärkeänä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0980/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle. Ympäristön radioaktiivisuutta koskevat tutkimukset.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0019 - 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0980/01 esittäjä(t): Nuala Ahern (Verts/ALE) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Ympäristön radioaktiivisuutta koskevat tutkimukset Mitä ympäristön radioaktiivisuutta koskevia tutkimuksia komissio tekee tai sen edustajat tekevät tällä hetkellä? Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0884/01, E-0979/01, E-0980/01 ja E-0981/01 (5. kesäkuuta 2001) Köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten koealueet voivat olla joko maalla tai merellä. Merellä olevien koealueiden osalta komissio on todennut useaan otteeseen - viimeiseksi vastauksessaan jäsen Kratsa-Tsagaropouloun suulliseen kysymykseen H-0055/01 parlamentin kyselytunnin aikana helmikuun 2001 istuntojaksossa(1) - ettei tästä toiminnasta aiheutuisi sellaista meriympäristön kontaminoitumista, joka eroaisi luonnollisten uraanipitoisuuksien aiheuttamasta kontaminaatiosta. Komission käsityksen mukaan aihetta ei ole vielä käsitelty Oslo-Pariisi-yleissopimuksen (OSPAR) puitteissa. Maanpäällisten koealueiden osalta komissiolla on Euratom-sopimuksen 35 artiklan nojalla oikeus tarkistustarkoituksessa päästä laitoksiin, jotka suorittavat ilman, veden ja maaperän, ts. ympäristön, jatkuvaa seurantaa. Komissio ei siis sinänsä pääse ydin- tai sotilasalueille, ja komissio pyytäisi sitä vain siinä tapauksessa, että laitosten paikan päällä sijaitsevat tarkkailulaitteistot olisivat tarpeellisia ympäristövaikutusten arvioinnissa laitosalueen rajan ulkopuolella. Komissio pitää silmällä tilannetta ympäristön radioaktiivisuuspitoisuuksia Euratom-sopimuksen 36 artiklan nojalla saamiensa tietojen, jäsenvaltioiden viranomaisten toimittamien laitosaluekohtaisten tietojen ja muiden komission tietoon saatettujen tietolähteiden perusteella. Komissio ei ole tietoinen brittitutkimuksesta, joka koski Solway Firthiä, eikä Ranskan suorittamasta samanlaisesta tutkimuksesta. Yhteisön nykyisen lainsäädännön perusteella on jo olemassa ympäristön radioaktiivisuuden seurannan mahdollistavia mekanismeja. Tällaisten säännösten soveltaminen ei korosta erityistä tarvetta, että komissiokin ottaisi ympäristönäytteitä köyhdytetyn uraanin tutkimiseksi. (1) Suullinen vastaus 13.2.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0765/01 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle. Pääomasijoitukset.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0087 - 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0765/01 esittäjä(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (13. maaliskuuta 2001) Aihe: Pääomasijoitukset Viitaten aikaisempaan kysymykseeni E-1417/00(1) pystyykö komissio nyt antamaan pyydetyt luvut, eli voiko se antaa luettelon vuoden 1988 jälkeen kussakin jäsenvaltiossa tehdyistä pääomasijoituksista seuraavilla aloilla: - öljyn- ja kaasunporaus - valmistus ja jakelu - hotellit ja catering-palvelut - liike-elämän rahoituspalvelut - liikenne ja tietoliikenne - yksityisasunnot? (1) EYVL C 72 E, 6.3.2001, s. 54. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (14. kesäkuuta 2001) Kiinteään pääomaan tehtyjä investointeja mitataan tilastoissa tavallisesti makrotalouden aggregaatilla nimeltä kiinteän pääoman bruttomuodostus. Viimeisimmät kiinteän pääoman bruttomuodostusta koskevat tiedot on esitetty kahdessa liitteessä, jotka lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Ensimmäinen liite perustuu nykyiseen EKT 95 -järjestelmään ja toinen entiseen EKT 79 -järjestelmään. (EKT tarkoittaa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää, joka on kansantalouden tilinpidossa käytetty vakiojärjestelmä.) Kaikkia tietoja ei vielä ole saatavilla EKT 95 -järjestelmän mukaisina, minkä vuoksi mukaan on liitetty EKT 79 -järjestelmän mukaiset tiedot, joita on saatavilla ainoastaan vuoteen 1997 saakka. Investointitason nousu EKT 79- ja EKT 95 -järjestelmien välillä johtuu kattavuuden laajentamisesta, erityisesti tiettyjen aineettomien investointien (ohjelmistot, tietokannat, taide, ), mineraalien etsintä (tuloksesta riippumatta), puolustusvoimien käyttämien siviililaitosten (lentokentät, sairaalat, ) jne. sisällyttämisestä tilastoihin. Parlamentin jäsenen kysymyksessä tarkoitettujen toimialojen ja saatavilla olevien toimialojen välinen yhteensopivuus esitetään seuraavassa: 1. EKT 95 (NACE rev. 1 -nimikkeistö, taso A31): - Energiamineraalien kaivu - Teollisuus - Rakentaminen - Tukku- ja vähittäiskauppa (ml. korjaus) - Majoitus- ja ravitsemistoiminta - Kuljetus, varastointi ja tietoliikenne - Rahoitustoiminta 2. EKT 79 (NACE-CLIO -nimikkeistö, taso R25): - Polttoaineet ja energiatuotteet - Tehdasteollisuuden tuotteet - Rakentaminen - Hyötykäyttö- ja korjauspalvelut, tukku- ja vähittäiskaupan palvelut - Majoitus- ja ravitsemispalvelut - Sisämaaliikennepalvelut - Meri- ja lentoliikennepalvelut - Muu liikennettä palveleva toiminta - Tietoliikennepalvelut - Liikenne- ja tietoliikennepalvelut yhteensä [kursivoitu edellä] - Luotto- ja vakuutuslaitosten palvelut
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0958/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Eron tekeminen eri kansallisuuksien välillä viranomaisten määrätessä tariffeista ja sakoista.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0161 - 0162



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0958/01 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Eron tekeminen eri kansallisuuksien välillä viranomaisten määrätessä tariffeista ja sakoista 1. Pitääkö komissio kohtuullisena, että valtiot soveltavat ulkomaalaisiin eri tariffeja ja sakkoja kuin omiin kansalaisiinsa? 2. Onko Euroopan unionin jäsenvaltioissa sallittua, että tariffien ja sakkojen tason määrittelyssä maan omiin kansalaisiin sovelletaan eri kriteerejä kuin ulkomaalaisiin? 3. Mitä mieltä komissio on siitä, että ainakin Belgiassa on voimassa 24. lokakuuta 1997 kuninkaallisella asetuksella säädetyt ulkomaalaisiin sovellettavat tariffit, jotka tulivat voimaan 1. tammikuuta 1998 ja joihin poliisi viittaa liikennerikkomusten yhteydessä? Nämä tariffit löytyvät Internet-sivuilta http://www.infocorner.org/verkeer/divers/index.htm ja http://www.infocorner.org/verkeer/divers/boetes2.htm. 4. Eikö tilannetta tulisikin muuttaa ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, joka lähtee ihmisten yhdenvertaisuudesta, tai Euroopan unionin säännösten perusteella? Antonio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva Karla Peijsin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0830/01(1). (1) Katso sivu 129.