ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2585/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Euron inflatoriset vaikutukset.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2585/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (10. syyskuuta 2002) Aihe: Euron inflatoriset vaikutukset Euron käyttöönoton yhteydessä tammikuussa 2002 inflaatiopaineiden pelättiin kasvavan etenkin rinnakkaiskäytön jakson päätyttyä, koska muutos euroihin aiheuttaisi hintojen liiallista pyöristämistä ja piilokorotuksia. Viime aikoina Portugalin lehdistö on tuonut julki tietoja, joiden mukaan erityisesti elintarvikkeiden, vaatteiden ja joukkoliikenteen hinnat ovat monesti nousseet enemmän kuin oli odotettavissa euroalueen jäsenvaltioissa vuotuisella tasolla. Esimerkiksi Ranskan kuluttajaliiton (UFC) mukaan Ranskassa hinnat ovat nousseet 10 prosenttia, ja Hollannin keskuspankki ilmoitti elokuussa, että euroon siirtyminen kaksinkertaisti inflaatioprosentin. Tämän takia monet kuluttajajärjestöt Euroopan unionissa valmistelevat 12. syyskuuta 2002 järjestettävää ostoslakkoa. - Mikä on euron käyttöönoton arvioitu vaikutus hintaindeksiin jäsenvaltioittain euroalueella? - Jos tietoja ei ole, eikö komissio katso, että niitä olisi ehdottomasti oltava? Minkä arvion komissio tekee euron vaikutuksesta inflaatioon euroalueella? Pedro Solbes Miran komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2451/02 ja P-2585/02 (24. lokakuuta 2002) Eurostatin tekemän, heinäkuussa 2002 julkaistun selvityksen mukaan euroalueen kuluttajahinnat nousivat yhdenmukaistetulla kuluttajahintaindeksillä HICP:llä mitaten 1,4 prosenttia vuoden 2001 kuuden viimeisen kuukauden ja vuoden 2002 kuuden ensimmäisen kuukauden välillä. Tästä hintojennoususta 1,2 prosenttiyksikköä selittyy historiallisilla inflaatiotaipumuksilla sekä erityisillä tekijöillä, joilla ei ole suoraa yhteyttä euroon siirtymiseen, kuten sääoloilla ja välillisillä veroilla. Käteiseen euroon siirtymisestä aiheutunut inflaatiovaikutus on siis pieni (enintään 0,20 prosenttia), vaikka se onkin hieman suurempi kuin aikaisemmissa arvioissa on esitetty (enintään 0,16 prosenttia). Useimmissa jäsenvaltioissa kansalliset tilastolaitokset tai keskuspankit ovat esittäneet samankaltaisia arvioita, jotka osoittavat vaikutusten olleen ylipäätään pieniä. Joillakin sektoreilla on kuitenkin huomattu hintojen nousseen tavallisesta poikkeavalla tavalla, esimerkiksi ravintola- ja kahvila-alalla, terveysalan palveluissa, pikkuliikkeissä jne. Nämä hinnankorotukset yhdistettyinä joidenkin tavallisten kulutushyödykkeiden hintojen epäedullisiin pyöristyksiin ovat ehkä antaneet yleisölle vaikutelman, että inflaatiovaikutukset olisivat olleet suuremmat kuin kaikkia kulutushyödykkeitä ja -palveluja koskevat viralliset indeksit osoittavat. Inflaatio on kaiken kaikkiaan hidastunut vuoden 2002 alusta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1906/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Opiskelijoiden Vakiintuneen aseman testaaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0003 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1906/02 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (2. heinäkuuta 2002) Aihe: Opiskelijoiden Vakiintuneen aseman testaaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa Katsooko komissio, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten käyttämä vakiintuneen aseman testaaminen päätettäessä lainojen myöntämisestä opiskelijoille on perussopimusten mukaista? Viviane Redingin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (29. tammikuuta 2003) Yhteisön lainsäädännön mukaisesti unionin työntekijöillä ja heidän lapsillaan on oikeus yhtäläiseen kohteluun jäsenvaltion kansalaisten kanssa, kun on kyse koulutukseen pääsyä ja/tai elinkustannuksia varten myönnettävästä apurahasta tai lainasta. Opiskelijoilla, jotka eivät ole työntekijöitä eivätkä työntekijöiden lapsia, on oikeus yhtäläiseen kohteluun asianomaisen valtion kansalaisten kanssa, kun kyseessä on jäsenvaltion kansalaisilleen antama opintotuki ammattiin kouluttautumiseen. Tämä koskee myös korkeakouluopintoja, mutta tuen on tarkoitus kattaa ainoastaan kirjoittautumismaksut tai muut maksut, erityisesti koulutukseen pääsystä veloitettavat lukukausimaksut. Opiskelijoille maksettava avustus elinkustannuksia varten ei kuulu EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan sopimuksen 12 artiklan tarkoittamassa mielessä (esim. asiat 39/86 Lair, C-357/89 Raulin). Tämän oikeuskäytännön mukaisesti opiskelijoiden oleskeluoikeudesta 29. lokakuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/96/ETY(1) 3 artiklassa säädetään, että direktiivissä ei ole perustetta, jonka mukaan vastaanottavan jäsenvaltion olisi maksettava oleskeluoikeuden saaneille opiskelijoille elinkustannuksiin tarkoitettua opintotukea. Yhdistyneen kuningaskunnan opintotukilainsäädännön tarkastelun perusteella näyttää siltä, että vakiintunutta asemaa koskevaa ehtoa ei sovelleta unionin kansalaisiin. Näitä koskee ainoastaan vaatimus kolmen vuoden edeltävästä asumisesta Euroopan talousalueella (ETA). (1) EYVL L 317, 18.12.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2940/02 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) komissiolle. Afganistanin avun toimitukset.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0021 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2940/02 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) komissiolle (10. lokakuuta 2002) Aihe: Afganistanin avun toimitukset EU on yksi Afganistanin jälleenrakentamisen päärahoittajista. Vuoteen 2006 mennessä maata avustetaan noin miljardilla eurolla. Avun toimittaminen perille luotettavasti on olosuhteiden vuoksi hyvin vaikeaa. Lentorahti maksaa usein liian paljon. Mitä suunnitelmia komissiolla on avun perille saattamiseksi ja toimitusten ajoittamiseksi? Onko komissiossa pohdittu vaihtoehtoa toimittaa apu rautateitse Suomen kautta? Tällöin raideleveys on EU-jäsenvaltion satamista Afganistanin rajalle asti sama, varastointimahdollisuudet Kaakkois-Suomen logistiikkakeskusten alueilla ovat erinomaiset, toimitusvarmuus Venäjän kautta kulkevalle liikenteelle jo monien vuosien aikana koeteltu ja suhteet venäläisten sekä afganistanilaisten kanssa rakennettu. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 2002) Komissio on todellakin yksi Afganistaniin annettavan avun päärahoittajista. Afganistaniin vietäväksi tarkoitettujen suurten tavaramäärien ostaminen Euroopan markkinoilla on melko poikkeuksellista. Tämän ei odoteta muuttuvan tulevaisuudessa, sillä täytäntöönpanokumppanit pyrkivät ostamaan tavarat lähialueilta kuljetuskustannusten vähentämiseksi. Tämän vuoksi komissio vastasi myöntävästi Maailman elintarvikeohjelman pyyntöön ostaa Afganistanin elintarvikeapuun tarkoitettua vehnää Kazakstanista. Komissio soveltaa tarjouskilpailuihin tavanomaisia sääntöjä ja määräyksiä. Hankkijat ja kauppiaat valitsevat kuljetusreitin tarjousta tehdessään. Komission on valittava edullisin tarjous eikä valintaan saa vaikuttaa hankkijoiden ja kauppiaiden tarjouksen tekotapa tavaroiden kuljetusmuoto mukaan luettuna.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3598/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Exxon Valdezin Alaskan rannikolla aiheuttaman katastrofin kustannusten arviointi ja Galician rannikolla Prestigen aiheuttamaan katastrofiin liittyvät ennusteet.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0064 - 0065



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3598/02 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (13. joulukuuta 2002) Aihe: Exxon Valdezin Alaskan rannikolla aiheuttaman katastrofin kustannusten arviointi ja Galician rannikolla Prestigen aiheuttamaan katastrofiin liittyvät ennusteet Exxon Valdezin Alaskan rannikolla aiheuttama katastrofi taloudellisesti arvioituna maksoi miljardi dollaria. USA esitti Exxon-yritykselle korvausvaatimuksen luonnonperinnölle aiheutetuista vahingoista, joihin on vielä lisättävä 2 miljardia dollaria puhdistus- ja muita kuluja. Kun otetaan huomioon, että Prestigen aiheuttama katastrofi Galician rannikolla on suurempi kuin Exxon Valdezin, minkä ennusteen komissio tekee Galicialle? Mitä mekanismeja ja laillisia keinoja komissio aikoo käyttää korvausten vaatimiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3597/02 ja E-3598/02 (26. helmikuuta 2003) Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan parlamentin kysymyksiin H-0848/02(1), E-3362/02 ja E-3404/02(2), E-3439/02(3), E-3590/02(4), E-3591/02(5), E-3593/02(6), E-3594/02(7), E-3599/02(11), E-3602/02, E-3603/02 ja E-3604/02(8), E-3655/02 ja E-3656/02(9) ja P-0001/03(10) annettuihin komission vastauksiin, joissa käsitellään Prestige-katastrofin kaikkia näkökohtia ja erityisesti parlamentin jäsenen esiin ottamia kysymyksiä korvauksista ja kustannuksista. (1) Kirjallinen vastaus annettu 14.1.2003. (2) EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 85. (3) EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 90. (4) EUVL C 222 E, 18.9.2003, s. 91. (5) EUVL C 222 E, 18.9.2003, s. 92. (6) EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 110. (7) EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 111. (8) EUVL C 192 E, 14.8.2003, s. 124. (9) EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 123. (10) EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 166. (11) EUVL C 161 E, 10.7.2003, s. 111.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3927/02

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(15. tammikuuta 2003)

Aihe: Ohjelmistojen patentointi

Mitä komissio voi tehdä varmistaakseen, että sen ehdotukset ohjelmistojen patentoimiseksi eivät poista Internet-käyttäjien etua saada käyttöönsä päivitettyjä sovelluksia ja käyttöjärjestelmiä, jotka on kehitetty ilmaisten ohjelmistojen ja avoimen lähdekoodin sisältävien ohjelmistojen avulla?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(11. helmikuuta 2003)

Tietokoneohjelmistot eivät sellaisenaan ole patentoitavissa Euroopan patenttisopimuksen ja jäsenvaltioiden lakien mukaisesti, eikä komissiolla ole aikeita muuttaa tätä tilannetta.

Näin ollen komission helmikuussa 2002 tekemässä ehdotuksessa direktiiviksi tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta(1) ei ole tarkoitus laajentaa patentoitavuuden alaa. Sen sijaan siinä on tarkoitus vahvistaa patenttivirastoille ja tuomioistuimille yhdenmukaiset säännöt, joita ne noudattavat arvioidessaan sellaisten keksintöjen patentoitavuutta, joissa käytettäviin laitteisiin tai menetelmiin liittyy tietokoneohjelmistojen käyttö. Tämä on tarpeen sen vuoksi, että Euroopan patenttisopimus sitoo jäsenvaltioita, vaikkei se olekaan nykyisellään osa yhteisön lainsäädäntöä. Käytännössä vastaavia kansallisia lakeja ei aina tulkita yhdenmukaisesti varsinkaan silloin, kun tarkasteltavana on yksityiskohtaisia erityiskysymyksiä.

Direktiivi, jossa ei muuteta yleistä tasapainoa sen välillä, mitä voidaan patentoida ja mitä ei, ei riistä Internetin käyttäjiltä mitään, mitä he olisivat muuten voineet käyttää hyväkseen. Sekä ohjelmistojen käyttäjien että kehittäjien, olipa sitten kyseessä ilmainen, avoimen lähdekoodin sisältävä tai muu ohjelmisto, olisi voitava hyötyä paremmasta oikeusvarmuudesta ja käytänteiden yhtenäisyydestä, joiden pitäisi toteutua direktiivin myötä.

Tietyt tarkistukset, joista on keskusteltu ehdotuksen käsittelyn yhteydessä neuvostossa, parantaisivat oikeusvarmuutta vieläkin enemmän määrittelemällä tarkemmin ne asiat, jotka olisi jätettävä patentoitavuuden ulkopuolelle, koska ne eivät tuo lisäystä tekniikan tasoon. Komissio on todennut tarkastelevansa näitä tarkistuksia meneillään olevien neuvottelujen kuluessa.

Lisäksi ehdotuksen 6 artiklaan sisältyy tärkeä ohjelmistojen kehittäjiä koskeva suojalauseke. Sen ansiosta patenttioikeuksien käyttäminen ei voi vaikuttaa poikkeuksiin, joista säädetään tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta 14 päivänä toukokuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/250/ETY(2) ja jotka liittyvät tekijänoikeuteen ja tavoitteeseen saavuttaa yhteentoimivuus.

Ehdotuksen 7 ja 8 artiklan mukaisesti komissiota vaaditaan seuraamaan tietokoneella toteutettujen keksintöjen vaikutusta innovaatiotoimintaan ja kilpailuun Euroopassa ja kansainvälisesti ja antamaan neuvostolle ja parlamentille kertomus. Tämä säännös, joka ei koske pelkästään direktiivin vaikutusten tarkastelua, tarjoaa hyödyllisen menettelytavan alalla ilmeneviin ennakoimattomiin tapahtumiin vastaamiseksi.

(1) EYVL C 151, 25.6.2002.

(2) EYVL L 122, 17.5.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3371/02 esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL) neuvostolle. Kairon asiakirja ja lisääntymisterveys.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0063 - 0063



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3371/02 esittäjä(t): Marianne Eriksson (GUE/NGL) neuvostolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Kairon asiakirja ja lisääntymisterveys Bushin hallinto on Bangkokissa pidettävää ESCAP-kokousta valmistelevassa kokouksessa todennut, ettei se aio tukea YK:n Kairon kansainvälisessä konferenssissa 1994 hyväksyttyä julkilausumaa. Toimintasuunnitelma keskittyy muun muassa kehitysmaiden naisten oikeuteen saada toimivia lisääntymisterveyspalveluita ja seksuaalivalistusta. USA aikoo vastustaa tätä suunnitelmaa ja kannattaa sen sijaan seksuaalista pidättyvyyttä ja perhesuunnittelua. On pitkä askel taaksepäin, että maailman naisilta kielletään heidän lisääntymisoikeutensa, kun nainen minuutissa yhä kuolee abortin tai raskauden seurauksiin. Haluan siksi tietää, aikooko neuvosto vastustaa USA:ta ja pysyä Kairon asiakirjan kannalla joulukuun kokouksessa? Vastaus (8. toukokuuta 2003) Neuvosto tukee edelleen Kairossa vuonna 1994 pidetyssä YK:n kansainvälisessä väestö- ja kehityskonferenssissa hyväksyttyä toimintaohjelmaa. Sillä ei ole ollut mahdollisuutta keskustella Yhdysvaltojen kanssa tämän kannasta suunnitelman täytäntöönpanoon. Neuvosto kuitenkin korostaa hyväksyneensä toukokuussa 2002 pidetyssä neuvoston (kehitysyhteistyö) istunnossa päätelmät, joiden kohdassa 13 se ilmoitti, että kehitysmaiden terveystilanteen tehokkaampaa tukemista ja kaikkien osapuolten vahvuuksien ja suhteellisten etujen lujittamista silmällä pitäen se on tyytyväinen komission aikomukseen vahvistaa yhteistyöjärjestelyjä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen sekä julkis- tai yksityisoikeudellisten yhteisöjen kuten UNFPA:n kanssa, ja katsoi, että näistä järjestelyistä pitäisi olla hyötyä myös alueellisella ja kansallisella tasoilla toteutettaville aloitteille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3571/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman salassapitoa koskeva ehdotus.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0088 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3571/02 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (12. joulukuuta 2002) Aihe: Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman salassapitoa koskeva ehdotus Ruotsissa on kiinnitetty huomiota siihen, että Ruotsin perustuslaki ja kuudennen puiteohjelman salassapitoehdotus ovat ristiriidassa keskenään. Ny Teknik -lehden mukaan luonnoksessa uudeksi puiteohjelmasopimukseksi pääsääntönä on salaiseksi leimaaminen, avoimuus muodostaa poikkeuksen. Ruotsin laki määrää, että yliopistoja on voitava valvoa eikä yliopistoilla ole oikeutta julistaa salaiseksi niissä tehtävää tutkimusta. Ruotsin opetusministeriö on tiettävästi ilmoittanut komissiolle toivovansa samanlaisia sääntöjä kuin viidennessä ja neljännessä puiteohjelmassa. Aikooko komissio ottaa huomioon Ruotsin esittämät näkökohdat vai onko se edelleen edellä mainittujen nykyisten salassapitoehdotusten kannalla? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (23. tammikuuta 2003) Ny Teknik -lehdessä mainittu raportti viittaa yhteen kuudennen puiteohjelman tutkimushankesopimusluonnoksen ensimmäisistä versioista. Ruotsin edustajien esitettyä kommentteja asiasta jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden edustajista koostuvassa sopimustyöryhmässä komissio laati muutetun version sopimusluonnoksesta. Luottamuksellisuuslausekkeen mukaan komissio ja sopimuspuolet sitoutuvat pitämään luottamuksellisina kaikkia tietoja, jotka ne saavat käyttöönsä hankkeen toteuttamisen aikana ja jotka on määritelty hankkeen toteuttamisen kannalta luottamuksellisiksi. Luottamuksellisuuslauseke ja muut luottamuksellisuuteen liittyvä näkökohdat ovat yhdenmukaisia Ruotsin lainsäädännön kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3356/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Kuluttajansuojaa käsittelevä komission vihreä kirja ja tiedonanto kuluttajansuojan seurannasta.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0061 - 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3356/02 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Kuluttajansuojaa käsittelevä komission vihreä kirja ja tiedonanto kuluttajansuojan seurannasta Joulukuun 7. päivänä 2001 komissaari Byrne antoi lausunnon, että kuluttajansuojaa koskeva vihreä kirja on suunniteltu osaksi sääntelyn parantamista koskevaa aloitetta, ja mainitsi, että vihreän kirjan menestys on hallintotapaan ja sääntelyn parantamisideoihin liittyvä kokeilu. Myöhemmin 5. kesäkuuta 2002 komissio hyväksyi tiedonannon vaikutustenarvioinnista osana sääntelyn parantamista koskevaa pakettia, jossa vaikutustenarvioinnin määriteltiin olevan oleellinen osa prosessia, jossa laaditaan poliittisia ehdotuksia ja tiedotetaan päättäville tahoille ja kansalaisille niiden todennäköisistä vaikutuksista. Voiko komissio vahvistaa komissaari Byrnen lausunnot huomioon ottaen, että sen näkemykset kuluttajasuojaa koskevassa vihreässä kirjassa ja kuluttajansuojan seurannasta julkaistussa tiedonannossa ovat yhdenmukaiset vaikutustenarvioinnista julkaistussa komission tiedonannossa esitettyjen periaatteiden kanssa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 2002) Komissio voi vahvistaa, että sen toimintamalli vihreässä kirjassa(1) ja sen seurantaa koskevassa tiedonannossa(2) on yhdenmukainen vaikutustenarviointia koskevassa tiedonannossa esitettyjen periaatteiden kanssa, ja se on edelleenkin etusijalla sääntelyn kohentamiseen tähtäävässä työssä. Seurantaa koskevassa tiedonannossa komissio sitoutuu laatimaan vaikutustenarviointiraportin, jolla täydennetään tulevaa ehdotusta hyvän kauppatavan mukaisia käytäntöjä koskevaksi puitedirektiiviksi. Vuotta 2003 koskevassa komission työohjelmassa vahvistetaan, että se laatii laajennetun vaikutustenarviointiraportin ja ehdotuksen vuoden 2003 toisella neljänneksellä. Terveys- ja kuluttaja-asioista vastaava komission jäsen esitteli lisäksi vaikutustenarviointia koskevien katsausten ja tutkimuksen päätelmät kilpailukykyä tarkastelevan neuvoston kokouksessa 14. marraskuuta 2002. Tämä tutkimus, joka muodostaa ehdotuksen mukaan liitettävän vaikutustenarvioinnin perustan, aiotaan laittaa terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston Internet-sivuille. (1) KOM(2001) 531 lopullinen. (2) KOM(2002) 289 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0245/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle. Selvennys Afganistanin toimien tuloksia 22. tammikuuta 2001 annetussa neuvoston yhteisessä kannassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti koskeviin kirjallisiin kysymyksiin annettuun vastaukseen.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0001 - 0001



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0245/02 esittäjä(t): Maurizio Turco (NI) komissiolle (6. helmikuuta 2002) Aihe: Selvennys Afganistanin toimien tuloksia 22. tammikuuta 2001 annetussa neuvoston yhteisessä kannassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti koskeviin kirjallisiin kysymyksiin annettuun vastaukseen Euroopan komissio päätti antaa Afganistanin toimien tuloksia 22. tammikuuta 2001 annetussa neuvoston yhteisessä kannassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti koskeviin kirjallisiin kysymyksiin E-3220/01 ja E-3252/01(1) yhden ainoan vastauksen, josta käy ilmi, että humanitaarista apua ja joitakin julistuksia lukuun ottamatta komissio ei ole pitäytynyt sitoumuksessaan (komissio aikoo tukea tämän yhteisen kannan tavoitteiden saavuttamista, yhteisen kannan 7 artikla). Esitämme toistamiseen yksinkertaisen kysymyksen, joka sisältyi kumpaankin aiemmista kysymyksistä: Mitä konkreettisia toimia Euroopan komissio toteutti ennen 11. syyskuuta sattuneita tapahtumia yhteisen kannan tavoitteiden saavuttamiseksi? Paljonko Euroopan unionin varoja (euroina) on käytetty tai osoitettu Afganistanin toimiin 1. tammikuuta ja 11. syyskuuta 2001 välisenä aikana, mistä (budjettikohta ja hankkeen nimi) toimintaa on rahoitettu, mihin kohteisiin varat on myönnetty, mitä kohteita on valvottu ja/tai tarkastettu, ketkä ovat suorittaneet valvontaa ja/tai tarkastuksia, ja mitä tuloksia valvonnasta ja/tai tarkastuksista on saatu? (1) EYVL C 160 E, 4.7.2002, s. 76. Christopher Pattenin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (27. elokuuta 2002) 1. tammikuuta 2001 ja 11. syyskuuta 2001 välisenä aikana käytettiin vain kahta budjettivälinettä yhteisön toimien toteuttamiseen Afganistanissa. Ne olivat humanitaarinen apu ja siirtymään joutuneiden väestöryhmien avustaminen. Kaikki rahasummat maksettiin joko kansainvälisille organisaatioille (kuten Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasian päävaltuutetulle tai Punaiselle Ristille) tai hallituksesta riippumattomille järjestöille. Muu arvoisan parlamentin jäsenen pyytämä yksityiskohtainen informaatio tätä ajanjaksoa koskevasta yhteisön rahoituksesta käy ilmi taulukoista, jotka on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle. Kaikissa projekteissa sovellettiin perinteisiä tarkastus- ja valvontamenetelmiä, joita sopimusten vakioehdoissa edellytetään. Nämä toiminnat toteutetaan joko suoraan komission yksiköiden tai ulkopuolisten tarkastajien toimesta. Tulokset olivat täysin yhteisen kannan 1 artiklan edellyttämien tavoitteiden mukaisia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3412/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle. Kristityt ryhmät Pakistanissa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0068 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3412/02 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) neuvostolle (29. marraskuuta 2002) Aihe: Kristityt ryhmät Pakistanissa Onko neuvosto esittänyt Pakistanin hallitukselle vastalauseen tiettyjen kristittyjen ryhmien ahdingosta Pakistanissa? Jos neuvosto ei ole sitä tehnyt, aikooko se tehdä sen? Vastaus (5. ja 6. toukokuuta 2003) 1. Neuvosto on toistuvasti korostanut uskonnon vapauden merkitystä perustavaa laatua olevana ihmisoikeutena. Ihmisoikeudet sisältyvät olennaisena osana EU:n poliittiseen vuoropuheluun kaikkien maiden kanssa, Pakistan mukaan luettuna. 2. EU on pannut merkille väkivaltaisuudet, joiden kohteeksi Pakistanin kristityt ja kristitylle yhteisölle kuuluvat laitokset ovat joutuneet. Tällaisten hyökkäysten kohteena on ollut kristittyjen koulu Murreessa ja kristittyjen sairaalaa Taxilassa elokuussa 2002, kristillinen hyväntekeväisyysjärjestö Karachissa syyskuussa 2002 jossa kuusi ihmistä sai surmansa ja uusimpana kohteena protestanttinen kirkko Daskassa, Lahoren lähellä 25. joulukuuta, minkä seurauksena neljä naista sai surmansa. 3. Euroopan unioni on useissa eri tilanteissa ilmaissut Pakistanin viranomaisille olevansa huolestunut kristittyjen tilanteesta Pakistanissa. Euroopan unioni antoi 7. elokuuta 2002 ja 25. syyskuuta 2002 julkilausumat, jossa se pahoitteli syvästi kristittyjen laitoksiin kohdistuneita hyökkäyksiä. 4. Neuvosto muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että puheenjohtajavaltion Euroopan unionin puolesta antamassa julkilausumassa uuden pääministerin valinnasta Pakistanissa Euroopan unioni korosti, että se suhtautui myönteisesti vallan siirtämiseen siviilihallinnolle Pakistanin demokratiaan tähtäävän etenemissuunnitelman mukaisessa määräajassa, ja ilmaisi jälleen kerran toivovansa, että kaikki osapuolet ja poliittiset voimat tekisivät yhteistyötä hyvän hallintotavan ja toimivien demokraattisten instituutioiden aikaansaamiseksi. Tämän lisäksi Euroopan unioni halusi tehdä yhteistyötä Pakistanin uuden hallituksen kanssa kaikissa yhteistä etua koskevissa asioissa, joihin kuuluu myös terrorismin torjunta. 5. Euroopan unioni seuraa edelleen tiiviisti kristittyjen tilannetta Pakistanissa ja ottaa ongelmat tarvittaessa esille Pakistanin viranomaisten kanssa soveltaen periaatteita, jotka ohjaavat unionia ihmisoikeuksien erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 10 artiklassa esitetyn ajatuksen, omantunnon, uskonnon ja uskonvapauden kunnioittamiseen liittyvissä asioissa.