ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3474/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Euroopan komission Italian edustusto sponsoroimassa Alleanza Nazionalen tapahtumaa Italialaisessa Il Giornale -päivälehdessä keskiviikkona 28. lokakuuta julkaistusta mainoksesta saattoi lukea, että Euroopan parlamentin Alleanza Nazionale -ryhmä järjestää torstaina 29. lokakuuta Milanossa tilaisuuden nimeltä "Un'anima per l'Europa" (Sielu Euroopalle), johon osallistuvat parlamentin jäsenet Cristiana Muscardini, Gerard Collins ja Raul Miguel Rosado Fernandes. Il Giornale -lehdessä julkaistun ilmoituksen mukaan kyseinen tilaisuus olisi Euroopan komission Milanon toimiston sponsoroima. Haluaisin komissiolta vastauksen siihen, onko tämä väite totta. Mikäli näin on, haluaisin myös tietää, voiko sponsoroinnin myöntää mille tahansa poliittisen liikkeen järjestämälle tilaisuudelle sekä mitä käytetään arvosteluperusteina sponsorointia myönnettäessä? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 1999) Cristiana Muscardinin 1. lokakuuta 1998 esittämän pyynnön johdosta komission Milanon-edustusto suostui tukemaan symposiumia, jossa oli tarkoitus keskustella unionin eettisistä, kulttuurisista ja poliittisista arvoista, jotta Euroopan yhdentyminen ei jäisi pelkästään kaupan yhdentymisen tasolle. Kyseinen "Un'anima per l'Europa" (sielu Euroopalle) -symposiumi pidettiin Milanossa 29. lokakuuta 1998 Lombardian alueen edustustiloissa, ja sinne oli kutsuttu eri jäsenvaltioiden parlamenttien jäseniä, Italian kansallisia ja alueellisia viranomaisia sekä Alleanza Nazionale -puolueen valtiota koskevista kysymyksistä vastaava kansallinen edustaja. Kyseisen tilaisuuden kutsuminen puolueen tai valtuuskunnan kokoukseksi on ainoastaan mainitun sanomalehden tulkinta.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0054



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3251/98 esittäjä(t): Kyösti Virrankoski (ELDR) komissiolle (20. lokakuuta 1998) Aihe: Suomenkieliset Natura 2000 -ilmoituslomakkeet Eurooppalaiseen Natura 2000 -verkostoon liitettävät alueet tulee ilmoittaa komissiolle tietolomakkeella. Tietolomakkeesta käy ilmi mm. Natura-alueen sijainti, sen sisältämät luontotyypit ja arvio siitä, kuinka monta prosenttia kyseisen alueen luontotyyppi on kaikista jäsenmaan luontotyypeistä ja mikä merkitys kyseisen alueen suojelulla on tämän luontotyypin suojelulle. Vastaava tietolomake laaditaan kaikista alueen eliöistä, joiden suojelemiseksi alue perustetaan. Näitä tietolomakkeita sai viime keväänä (14.5.) EU-komissiosta, samoin niiden 35-sivuisia täyttöohjeita. Nyt kuitenkin Suomen ympäristöministeriö, joka tähän saakka on salannut tietolomakkeen, väittää, että EU:n komissio ei pysty toimittamaan suomenkielisiä tietolomakkeita. Tietolomake olisi elintärkeä, jotta maan-omistajat, kunnat ja maakunnan saisivat selville ne tosiasialliset perusteet, joihin kunkin Natura-alueen suojelu perustuu. Edellä olevan perusteella kysyn, onko EU-komissiolla kyseisiä tietolomakkeita ja niiden täyttöohjeita suomenkielisinä? Katsooko komissio, että on aivan oikein, että Natura-tiedot toimitetaan Suomesta lomakkeella, jota kansalaiset eivät ymmärrä? Jos komissio ei ole tätä mieltä, mitä se aikoo tehdä, vai aikooko tehdä mitään? Onko tilanne EU:n peruskirjan mukaisessa järjestyksessä? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 1998) Lomakkeet selityksineen on julkaistu myös suomeksi ehdotettujen Natura 2000 -alueiden ilmoituslomakkeesta 18. joulukuuta 1996 tehdyssä komission päätöksessä 97/266/EY(1). Suomalaisilla on näin ollen mahdollisuus saada asiasta tietoa omalla kielellään. (1) EYVL L 107, 24.4.1997.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3698/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (4. joulukuuta 1998) Aihe: Läsnäolo neuvoston kokouksissa Ranskalaiset ja belgialaiset ministerit sekä Yhdistyneen kuningaskunnan sisäministeri eivät olleet läsnä sisä- ja oikeusasioiden ministerien epävirallisessa kokouksessa 29.-30. lokakuuta 1998 Wienissä. Tässä yhteydessä haluaisin kysyä neuvostolta seuraavaa: 1. Miksi edellä mainitut ministerit eivät olleet läsnä? 2. Onko tavallista, että kaikki toimivaltaiset ministerit eivät osallistu epävirallisiin kokouksiin? 3. Onko neuvostolla tietoja siitä, ketkä ministerit eivät ole osallistuneet kahtena viime vuonna epävirallisiin tai virallisiin kokouksiin ja kuinka usein tällaista on tapahtunut? Vastaus (8. helmikuuta 1999) Neuvosto ei pidä kirjaa ministereiden läsnäoloista tai poissaoloista puheenjohtajavaltiona olevan jäsenvaltion järjestämien neuvoston ulkopuolella pidettyjen epävirallisten kokousten aikana. Ministereiden tai heidän sijallaan olevien virkamiesten ei myöskään tarvitse toimittaa selvityksiä poissaoloistaan.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3392/98 esittäjä(t): Carlos Carnero González (GUE/NGL) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: Kummeliturskaa pyytävän kalastuslaivaston tukitoimenpiteet Cádizissa (Espanja) Vieraillessani äskettäin Cádizin provinssissa - jonka sosiaalis-taloudelliset ongelmat käyvät selvästi ilmi siitä, että alueen työttömyysaste on EU:n korkein - minulla oli mahdollisuus tutustua kalastusalan tilanteeseen ASEMARin (laivanvarustajien ammattiliitto) antamien tietojen ansiosta. Yksi kalastuslaivastojen harjoittamista toiminnoista on kummeliturskan pyynti Mauritanian ja Senegalin kalavesillä. Kalastustoimintaa on suojeltava ja tuettava Cádizissa keinona talouden ja työllisyyden kannustamiseen. Lisäksi kummeliturskan pyynnin erityisluonne ei herätä epäluuloja rannikkovaltioissa eikä aiheuta liikapyynnin riskiä. Kummeliturskaa pyytävää laivastoa kohdellaan kuitenkin kaltoin kansainvälisissä sopimuksissa, markkinat ovat pienet ja käyttökustannukset korkeat. Eikö komissio tämän vuoksi katso, että olisi käynnistettävä ASEMARin ehdotusten kaltaisia toimenpiteitä eli muun muassa lähetettävä eri viranomaisten (ensinnä yhteisön) edustajia, jotka voisivat paikan päällä tutkia yksityiskohtaisesti mainittua mallia siten, että oltaisiin valmiita sen tehokkaaseen puolustamiseen neuvoteltaessa uusia kalastussopimuksia tai muutettaessa nykyisiä, sekä edistettäisiin alan työläisille myönnettävän tuen (purettua kiloa kohden) luomista siten, että varustamon purkukustannus ei milloinkaan ylittäisi kohtuullista 4 tai 5 prosenttia kalan arvosta sen ensimmäisessä myyntivaiheessa? Mikäli vastaus on kyllä, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1998) Komission määrittelee kolmansien maiden kanssa myös kummeliturska-kalalajin osalta tehtäviä kalastussopimuksia koskevan neuvottelulähtökohtansa kansallisten viranomaisten toimittamien ilmoitusten perusteella. Nämä ilmoitukset vahvistetaan asianomaisten kansallisten ammattitahojen kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen. Komissio noudattaa kansainvälisiä sitoumuksiaan ja katsoo, että rannikkovaltioiden vesissä olevien kalavarojen arviointi sekä kolmansien maiden alusten näiltä vesiltä mahdollisesti pyytämien määrien kartoittaminen kuuluu rannikkovaltioiden lainkäyttövaltaan. Komissio ottaa arvioinnin osalta huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset selvitykset. Kolmansien maiden kalavarojen hyödyntämistä koskevat edellytykset vahvistetaan siten kahden edellä mainitun tekijän perusteella. Komissio katsoo, että tämän lähestymistavan avulla voidaan sovittaa parhaiten yhteen tarve mukauttaa kalastusmahdollisuudet kalakantojen kestävään käyttöön sekä yhteisön kalastuslaivaston etujen puolustaminen. Komissio muistuttaa lisäksi, etteivät parlamentin jäsenen mainitsemat tuet kuulu kalatalouden ohjausvälineen (KOR) tuen piiriin ja etteivät yhteisön erityisesti WTO:ssa tekemät kansainväliset sitoumukset myöskään anna komissiolle mahdollisuutta harkita ehdotetun tukimuodon käyttöön ottamista.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3404/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (9. marraskuuta 1998) Aihe: Sähkövirranjakeludirektiivi 1. EU:ssa on tällä hetkellä käytössä kaksi mallia, joiden mukaan maksetaan korvaus uusiutuvista energianlähteistä saatavan sähkövirran syöttämisestä jakeluverkkoon. Voiko komissio kertoa, kuinka paljon uusiutuvien energianlähteiden osuus on noussut Saksan liittotasavallassa kolmen viime vuoden aikana (1994-1997) kulut kattavan verkkoonsyöttämiskorvauksen seurauksena ja kuinka paljon se on noussut Isossa-Britanniassa kiintiömallin seurauksena? 2. Kuinka suuria investointeja tehtiin Isossa-Britanniassa ja Saksan liittotasavallassa yllä mainittuna ajanjaksona? 3. Johtuuko se, että Isossa-Britanniassa käytetään tuulivoimaa maantieteellisesti suotuisista olosuhteista huolimatta vain vähän siitä, että kiintiömalli mahdollistaa vilpin, koska tarjouksen hyväksyminen ei velvoita investointeihin? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 1998) 1. Uusiutuvia energianlähteitä yhteisössä koskevien komission tilastojen mukaan uusiutuvista energianlähteistä tuotetun sähkön, laajamittainen vesivoimatuotanto mukaan luettuna, osuus kokonaistuotannosta Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa: >TAULUKON PAIKKA> Virallisia vuoden 1997 tietoja ei ole vielä saatavilla. 2. Komissiolla ei ole tilastotietoja vuosina 1994-1997 Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa uusiutuviin energianlähteisiin liittyvistä kokonaisinvestoinneista. Komission käytössä olevien virallisten tilastojen mukaan uusiutuvia energianlähteitä hyödyntävä kokonaistuotantokapasiteetti (megawatteina) on kuitenkin lisääntynyt seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Teollisuuden antamien tietojen mukaan tuulivoiman tuotantokapasiteetti (megawatteina) on lisääntynyt seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 3. Komission tietojen mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa muita kuin fossiilisia polttoaineita koskevan järjestelmän tarjouskilpailumenettelyihin ei liity petoksia. Yhdistyneestä kuningaskunnasta saatujen tietojen mukaan näyttäisi kuitenkin siltä, että useita tarjouskilpailussa hyväksyttyjä, uusiutuviin energianlähteisiin liittyviä hankkeita ei lopulta olekaan toteutettu.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2613/98 esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Metsätukien arviointi Komissio on ehdottanut osana Agenda 2000 -esitystä metsätukien laajentamista. Jo nykyisellään metsitykseen ja metsänhoitotoimenpiteisiin on saatavissa EU:n rakennerahastotukea sekä CAP-tukea. Näiden toimivuudesta ei kuitenkaan ole tietääkseni esitetty perusteellista kokonaisarviointia. Miten komissio on arvioinut vanhojen tukimuotojen toimivuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta verrattuna niille asetettuihin tavoitteisiin? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1998) Lukuun ottamatta tukea, jota myönnetään merkittävistä luonnonhaitoista kärsiviin alueisiin rajoittuville tietyille metsäalueille niiden suojeluaseman ylläpitämiseksi, Agenda 2000:n(1) puitteissa tehdyssä komission ehdotuksessa ei säädetä minkään uuden metsäalan toimenpiteen käyttöönotosta yhteisössä. Alalla voimassa olevien tukien ylärajoja ei myöskään aiota nostaa. Rakennerahastojen tavoitteiden 1 ja 5b mukaisesti nyt tukikelpoisia metsätalouden toimenpiteitä sekä maatalouden metsitystoimenpiteitä (maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) 2080/92(2)) jatketaan ja mukautetaan Euroopan aluekehitysrahastosta maaseudun kehittämiselle myönnettävää tukea koskevan uuden asetuksen mukaisesti. Maatalouden metsitystoimenpiteiden arvioinnin osalta komissio esitti vuoden 1997 lopulla Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen asetuksen (ETY) 2080/92 soveltamisesta. Komissio on ottanut huomioon päätelmänsä esityksessä, jota se ehdottaa näille toimenpiteille Agenda 2000:n metsätaloutta käsittelevässä luvussa. Esimerkiksi jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet maatalousmaiden metsittämisen rahoittamiseksi, mikä on nykyään pakollista asetuksen (ETY) 2080/92 mukaisesti, on muutettu vapaaehtoisiksi. Rakennerahastojen toimenpideohjelmissa vuosina 1994-1999 toteutettujen metsätalouden toimenpiteiden arviointi sisältyy rakennerahastojen yleisarviointiin samalla tavoin kuin muiden toimien arviointi muilla toiminta-aloilla. Toimenpiteet kuuluvat määriteltyihin toimintalinjoihin (esimerkiksi maatalouden uudenaikaistaminen, monipuolistaminen tai kannattavuuden lisääminen sekä työpaikat ja ympäristö). (1) KOM(98) 158. (2) EYVL L 215, 30.7.1992.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3689/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Eurokolikoiden ja -setelien kuva-aiheet Yves-Thibault de Silguy on useaan otteeseen todennut komission puolesta, että eurokolikoiden ja -seteleiden kuva-aiheissa mahdollisesti olevat virheet korjataan hyvissä ajoin, niin että jäsenvaltioiden minkään kansan kansallistunnetta ei loukata. Pahimpiin virheisiin kuuluu varmasti Kreikan saariston jättäminen pois Euroopan yhtenäisvaluutan kolikoista, mikä ymmärrettävästi aiheuttaa ihmetystä ja katkeruutta kreikkalaisissa. Saatavilla olevien tietojen mukaan (jotka on mainittu Soltwedel Shaferin mietinnössä eurometallirahojen teknisistä eritelmistä, asiak. A4-401/98) uusien kolikoiden lyöminen on jo alkanut. Voisiko komissio kertoa, onko Kreikan saaristoa koskevat virheet eurokolikoissa jo korjattu, jotta kreikkalaisten unionin kansalaisten kansallistunnetta ei loukattaisi? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 1999) Kuten arvoisa parlamentin jäsen muistuttaa, jäsenvaltiot vaativat useita pieniä muutoksia Amsterdamin Eurooppa-neuvoston hyväksymiin eurokolikoihin. Raha-asiain komiteassa käydyn keskustelun jälkeen korjatut kolikkoluonnokset esiteltiin Ecofin-neuvostolle 17. marraskuuta 1997. Parlamentin lausunnon saatuaan neuvosto kirjasi yksimielisen hyväksymisensä eurokolikoiden teknisiä eritelmiä koskevaan yhteiseen kantaansa. Kreikan saarten osalta on erityisesti todettava, että yhden ja kahden euron sekä kymmenen, kahdenkymmenen ja viidenkymmenen sentin kolikoihin sovellettiin 2500 km2:n vähimmäispinta-alan kriteeriä. Tämä johti siihen, että Kreeta ja eräitä muita Euroopan saaria otettiin mukaan kolikoihin. Lisäksi tehtiin korjauksia Kreikkaa, erityisesti Khalkidikia ja Peloponnesosta, esittäviin kohtiin.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3616/98 esittäjä(t): Nelly Maes (ARE) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Echon nykyisen johtajan vastuu Echo-jutussa Vastauksessaan 11. syyskuuta 1998 Fabra Vallésin työasiakirjaan (PE 226.913) komission toteuttamista toimista tilintarkastustuomioistuimen erikoiskertomuksen 2/97 ja Echo-jutun johdosta, komissio ilmoitti, että virantoimituksesta pidätettyä virkamiestä vasta epäillään. Fabra Vallésin työasiakirjassa kysellään myös Echon nykyisen johtajan vastuuta. Johtaja kirjoitti 3. kesäkuuta 1998 kiitoskirjeen petokseen syyllistyneelle yritykselle. Miten komissio voi pysyä kannassaan, että Echon nykyinen johtaja ei voinut mitenkään epäillä petoksesta syytettyä yritystä, kun otetaan huomioon, että kirjeen kirjoittamishetkellä mitään "ratkaisevia" seikkoja ei ollut löydetty nyt virantoimituksesta pidätetyn virkamiehen suhteen? Väittääkö komissio, että Echon nykyinen johtaja ei tiennyt Uclafin tutkimuksesta? Olivathan Uclafin tutkijat haastatelleet virantoimituksesta pidätettyä virkamiestä jo helmikuussa 1998? Väittääkö komissio edelleen, että Echon nykyinen johtaja ei tiennyt, että Uclaf haastatteli hänen edeltäjäänsä ja tämän avustajaa? Onko komissio samaa mieltä siitä, että joko Echon nykyinen johtaja oli täysin tietämätön yksikkönsä tapahtumista tai hän oli harvinaisen varomaton kirjoittaessaan 3. kesäkuuta 1998 kirjeen yritykselle, jota syytetään petoksesta? Kysymys on erityisen kohdallaan, kun tiedetään, että kyseinen Uclafin selvitys valmistui jo toukokuun puolivälissä 1998.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2830/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Irlannin sianlihateollisuuden tukeminen Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon Irlannin sianliha-alan markkinointia ja tuotantoa on tuettu viimeisten 15 vuoden aikana, ja kuinka paljon tuesta on Irlannin ja kuinka paljon EU:n maksamaa? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1998) Irlannin sianliha-alalle myönnetty investointituki (Irlannin puntina) >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3164/98

esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE) komissiolle

(19. lokakuuta 1998)

Aihe: Hoitovakuutus

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin päätti 5. maaliskuuta 1998 antamassaan nk. Molenaar-tuomiossa (asia A3-C160/96), että neuvoston asetus (ETY) 1408/71 sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä(1) kattaa myös saksalaisen hoitovakuutuksen. Täten tuomioistuin hylkäsi ajatuksen, jonka mukaan hoitomaksut olisivat korvauksia, ja luokitteli ne asianomaisen sairaan henkilön mukana ulkomaille siirtyviksi maksusuorituksiksi. Tuomioistuimen tuomio pannaan välittömästi täytäntöön. Se otetaan välittömästi huomioon olemassa olevissa oikeusjärjestelyissä sillä seurauksella, että saksalaisen hoitovakuutuksen omaavat henkilöt voivat saada hoitorahaa kuuden viikon ajan, jos he oleskelevat tai asuvat EU:n tai ETA:n jäsenvaltiossa. Saattaminen osaksi kansallista oikeusjärjestystä ei vaadi kansallisten lainsäätäjien täytäntöönpanosäädöstä.

1. Pitääkö paikkansa, että kahta erilaista eläkettä kahdesta eri EU:n jäsenvaltiosta nauttivat henkilöt eivät voi saada hoitorahaa ulkomailla?

2. Jos vastaus on myönteinen, mikä on tämän oikeusperusta?

Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus

(15. joulukuuta 1998)

Yhteisöjen tuomioistuin katsoi asiassa C-160/96, Molenaar, antamassaan tuomiossa, että kyseessä ollutta hoitovakuutusta (hoitorahaa) on pidettävä sairausvakuutukseen perustuvana luontoisetuutena.

Tämän tulkinnan mukaisesti henkilöt, jotka saavat ainoastaan saksalaista eläkettä ja jotka asuvat jonkin toisen jäsenvaltion alueella, voivat saada oikeuden hoitorahan siirtämiseen ulkomaille (sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 1408/71 28 artikla(2). Kun henkilöllä on oikeus kahteen tai useampaan eläkkeeseen, on ensin päätettävä, mikä jäsenvaltio vastaa sairausvakuutukseen perustuvista luontoisetuuksista. Jos eläkkeensaaja asuu siinä jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön mukaista eläkettä hän saa, kyseinen jäsenvaltio vastaa myös edellä mainituista etuuksista (27 artikla).

Jos henkilö asuu jäsenvaltiossa, jossa hän ei ole oikeutettu eläkkeeseen, sairausvakuutukseen perustuvien luontoisetuuksien kustannuksista vastaa se jäsenvaltio, jossa kyseinen henkilö on ollut vakuutettuna pisimmän ajan (28 artikla).

On siis mahdollista, että henkilö, joka saa saksalaista eläkettä mutta joka asuu esimerkiksi alkuperäisessä kotijäsenvaltiossaan, josta hän myös saa eläkettä, saa oikeuden saksalaisen hoitorahan siirtämiseen ulkomaille.

(1) EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2.

(2) EYVL L 149, 5.7.1971.
Virallinen lehti nro C 182 , 28/06/1999 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2662/98 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Suurten kaupunkien saama rakennetuki Suurten epäedullisessa asemassa olevien kaupunginosien tukeminen on täysin uusi ilmiö Euroopan unionin rakennepolitiikassa. Tämän vuoksi kaupunkien tukemista koskevaan komission ehdotukseen sisältyvät tuen maksamista koskevat määräykset sopivat huonosti pienen väkiluvun ja harvan asutuksen maihin, koska nämä määräykset on tehty alueita, ei kaupunginosia varten. Komission pitäisi sallia poikkeukset keinotekoisesta 100 000 asukkaan rajasta tietyillä harvaan asutuilla alueilla. Tiedustelen neuvostolta, miten se aikoo välttää komission ehdotukseen sisältyvän jokseenkin epäjohdonmukaisen eriarvoisen erityiskohtelun? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1998) Meneillään olevan ohjelmakauden aikana yhteisö on osallistunut suurten kaupunkien tukemiseen erityisesti (vähiten kehittyneillä) tavoite 1 -alueilla ja (teollistuneilla) tavoite 2 -alueilla toteutettavien ohjelmien osana. Lisäksi on toteutettu URBAN-yhteisöaloitteeseen kuuluvia erityisohjelmia epäedullisessa asemassa olevilla kaupunkialueilla. Komissio ehdottaa, että näitä kokemuksia hyödynnetään tulevaisuudessa ulottamalla mainstream-tukitoimet uuden tavoitteen 2 mukaisesti epäedullisessa asemassa oleville kaupunkialueille. Uuden tavoitteen 2 mukaiset tukikelpoiset kaupunkialueet valittaisiin jäsenvaltioista tulevien ehdotusten perusteella ehdotukseen uudeksi yleisasetukseksi(1) sisältyviä perusteita noudattaen. Asetusehdotuksessa ei aseteta kysyjän mainitseman 100 000 asukkaan rajan kaltaisia vaatimuksia alueen vähimmäiskoolle. Sen sijaan on tärkeää, että tukikelpoiset alueet ovat tarpeeksi laajoja alueellisten kehittämisohjelmien toteuttamiseksi, minkä vuoksi komission ehdotuksessa puhutaankin ainoastaan "riittävän merkittävistä alueista". (1) KOM(98) 131 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3345/98 esittäjä(t): Ulla Sandbæk (I-EDN) komissiolle (16. marraskuuta 1998) Aihe: ICPD+5 Koska tulevassa ICPD+5-foorumissa (Haag, 8.-12. helmikuuta 1999) arvioidaan ICPD:n toimintaohjelman toteutumista viisi vuotta sen käynnistämisen jälkeen, voiko komissio antaa tietoja seuraavista kysymyksistä: 1. Miten komissio valmistautuu kansainväliseen ICPD+5-foorumiin? Onko se laatimassa asiakirjoja? Jos on, milloin ne ovat parlamentin jäsenten saatavilla? 2. Aikooko komissio käyttää Haagin foorumia tilaisuutena antaa viimeisimmät tiedot tulossa olevasta, lisääntymisterveyttä koskevasta tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle? 3. Miten komissio aikoo koordinoida ja jakaa tietoa parlamentille ja neuvostolle ennen ICPD+5-foorumia? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1998) 1. Komissio pitää Kairo+5 -prosessia erittäin hyödyllisenä. Se aikoo osallistua Haagissa pidettävään kansainväliseen foorumiin. Komissio antaa rahoitustukea valtiosta riippumattomien järjestöjen foorumille, joka järjestetään Haagissa helmikuussa 1999 juuri ennen kansainvälistä foorumia. Parhaillaan valmistellaan laajaa kertomusta kansainvälisessä väestö- ja kehityskonferensisssa (ICPD) sovittujen tavoitteiden mukaisesti annetusta yhteisön tuesta (1994-1998). Se on määrä julkaista tammikuussa 1999. Kertomuksessa esitetään yleiskatsaus komission politiikoista ja toimintamalleista sekä esitellään pääpiirteissään eri hankkeet ja ohjelmat, jotka vaihtelevat alaltaan tutkimuksesta palveluiden tarjoamiseen. 2. Komission uutta tiedonantoa kehitysmaiden väestöstä ja lisääntymisterveydesta valmistellaan parhaillaan. Komissio antaa sen todennäköisesti vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla, minkä jälkeen se annetaan neuvoston ja Euroopan parlamentin käsiteltäväksi. Komissio avustaa neuvoston puheenjohtajamaata Saksaa järjestämään Brysselissä 21.-22. tammikuuta valtiosta riippumattomien järjestöjen pyöreän pöydän kokouksen väestöstä, lisääntymisterveydestä ja kehityksestä. Tilaisuus tarjoaa mahdollisuuden näkemysten vaihtoon lisääntymisterveyttä koskevissa kysymyksissä saavutetusta edistyksestä ja valtiosta riippumattomien järjestöjen asemasta kyseisessä kehityksessä. 3. Edellä mainitun kertomuksen lisäksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetaan ennen tämän vuoden loppua yksityiskohtainen kertomus toimista väestöpolitiikkojen ja -ohjelmien alalla kehitysmaissa. Muu tiedonvälitys Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä varmistetaan olemassa olevilla kanavilla, muun muassa kehitysryhmän kokouksilla ja täysistunnoilla sekä komiteoiden ja työryhmien kokouksilla.