KIRJALLINEN KYSYMYS E-2803/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Kielten opetus Belgian Eurooppa-kouluissa.



Virallinen lehti nro 110 E , 08/05/2003 s. 0107 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2803/02 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (7. lokakuuta 2002) Aihe: Kielten opetus Belgian Eurooppa-kouluissa Joidenkin tietojen perusteella kaikissa Belgian Eurooppa-kouluissa ei ole hollanninkielistä osaa. Eurooppa-koulujen ensimmäisen asteen koulutuksessa toiseksi kieleksi on mahdollista valita vain ranska, saksa ja englanti. Hollannin voi valita kolmanneksi kieleksi vasta toisen asteen koulutuksessa. Kuitenkin monet Belgiassa asuvat eurooppalaiset valitsevat lapsilleen hollanninkielisen päiväkouluopetuksen. Voiko komissio ilmoittaa minulle, mitkä syyt ovat tämän taustalla? Onko komissio valmis edistämään monien eurooppalaisten sopeutumista asuinalueelleen tarjoamalla Belgian Eurooppa-kouluissa hollanninkielistä opetusta sekä ensimmäisen että toisen asteen koulutuksessa, kun otetaan huomioon, että Belgian väestöstä suurin osa on hollanninkielistä? Myöntääkö komissio, että koska se ei ole perustanut Belgian Eurooppa-kouluihin hollanninkielisiä osia, se vaikuttaa mahdollisesti oppilaiden ja heidän vanhempiensa tulevaan äänestyskäyttäytymiseen Belgiassa siten, että he syrjivät järjestelmällisesti hollannin kieltä. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 2002) Eurooppa-koulujen järjestelmä on 21. kesäkuuta 1994 tehdyn yleissopimuksen mukaisesti erityisjärjestelmä, jonka tarkoituksena on kouluttaa yhdessä Euroopan yhteisöissä työskentelevien henkilöiden lapsia. Tämä järjestelmä on jäsenvaltioiden sekä niiden ja Euroopan yhteisöjen välisen yhteistyön muoto. Jäsenvaltioilla on kuitenkin vastuu opetuksen sisällöstä, koulutusjärjestelmiensä organisoinnista sekä kulttuurisesta ja kielellisestä moninaisuudestaan. Joitakin aineita opetetaan saman tason oppilaiden yhteisillä oppitunneilla, jotta voitaisiin edistää koulun yhtenäisyyttä, tuoda eri kieliosastojen oppilaat paremmin yhteen sekä edistää keskinäistä ymmärtämystä. Eurooppa-koulujen johtokunta on hallitustenvälinen elin, joka vastaa näistä kouluista, ja se koostuu kaikkien jäsenvaltioiden edustajista ja yhdestä komission edustajasta. Johtokunta on päättänyt sille yleissopimuksessa annetun toimivallan mukaisesti, että englantia, ranskaa ja saksaa on käytettävä työkielinä näillä yhteisillä oppitunneilla. Tämä päätös tehtiin yksimielisesti. Johtokunta on perustanut Belgiaan neljä Eurooppa-koulua (Brysselin I Eurooppa-koulun, Brysselin II Eurooppa-koulun, Brysselin III Eurooppa-koulun ja Molin Eurooppa-koulun). Näistä kouluista ainoastaan Brysselin I Eurooppa-koulussa ei ole hollanninkielistä osastoa. Johtokunta katsoo, että Brysselin kahden muun koulun hollanninkielisten osastojen nykyinen oppilasmäärä (yhteensä 533 oppilasta, joista 266 Brysselin II koulussa ja 267 Brysselin III koulussa) ei edellytä uuden hollanninkielisen osaston avaamista. Kyseiset koulut ovat hyväksyneet Eurooppa-koulun oppilaspaikkaan oikeutettujen lasten kaikki hakemukset Brysselin kahteen hollanninkieliseen osastoon. Komissio ei katso olevan olemassa mitään järkevää tai objektiivista perustelua, joka tukisi arvoisan parlamentin jäsenen näkemystä, että hollanninkielisen osaston puuttuminen Brysselin I Eurooppa-koulusta voisi vaikuttaa oppilaiden tai heidän vanhempiensa tulevaan äänestyskäyttäytymiseen. Äänestyspäätökset ovat nykyisin ja varmaankin myös tulevaisuudessa täysin yksittäisten kansalaisten asioita demokratiassa. Hollannin kieltä ei varmasti syrjitä Brysselin Eurooppa-kouluissa järjestelmällisesti tai muulla tavoin. On selvää, että Brysselin II ja III Eurooppa-koulun hollanninkieliset osastot kykenevät vastaamaan kaikkien oppilaspaikkaan oikeutettujen oppilaiden tarpeisiin ja myös tekevät niin.