ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1767/98 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Komission vuotuinen kertomus unionin uimarannoista Komission vuotuinen kertomus unionin uimarannoista julkistettiin tänään. Kertomuksessa luokitellaan mm. kaikki Tukholman alueen uimarannat uintikelvottomiksi. Mistä syystä komissio luokittelee uimarannat? Katsooko komissio, että uimarantojen valvonta on parasta toteuttaa unionin tasolla ja onko tämä toiminta sen mielestä toissijaisuutta koskevan EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan mukainen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (2. heinäkuuta 1998) Komission kertomus uimaveden laadusta julkaistaan vuosittain ennen uintikauden alkua. Sen tarkoituksena on antaa yleisölle tietoa uintialueiden laadusta eri jäsenvaltioissa edellisenä vuonna. Uimaveden laadusta 8. joulukuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 76/160/ETY(1) velvoittaa jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset (esimerkiksi paikallishallinnon edustajat tai rannoista vastaavat) ottamaan näytteet ja tutkimaan uimiseen tarkoitetut alueet uintikauden aikana direktiivissä määritellyn vähimmäistiheyden mukaisesti (yleensä kaksi kertaa kuukaudessa). Näytteet analysoidaan laboratorioissa tiettyjen saasteosoittimien määrien toteamiseksi. Valvontatutkimusten organisointi kuuluu toissijaisuusperiaatteen piiriin. Komission vuotuinen kertomus uimaveden laadusta perustuu 8 päivänä joulukuuta 1975 annetun direktiivin 76/160/ETY 13 artiklaan sellaisena kuin se on muutettuna eräiden ympäristöä koskevien direktiivien täytäntöönpanoon liittyvien kertomusten standardoinnista ja järkeistämisestä 23 päivänä joulukuuta 1991 annetun direktiivin 91/692/ETY(2) 3 artiklalla, joka velvoittaa jäsenvaltiot tiedottamaan komissiolle valvontatutkimuksista ja laboratoriotuloksista. Laatutasoa arvioidessaan komissio ottaa huomioon kaksi mikrobiologista muuttujaa - kokonaiskolibakteerit ja suolistokolibakteerit - sekä kolme fysikaalis-kemiallista muuttujaa - mineraaliöljyt, pinta-aktiiviset aineet ja fenoliyhdisteet. Nämä ovat muuttujia, joille direktiivissä määrätään näytteenoton vähimmäistiheys ja sallitut enimmäisarvot. Ruotsin, tässä tapauksessa Tukholman viranomaiset eivät valvo järjestelmällisesti tai eivät valvo ollenkaan kolmea fysikaalis-kemiallista muuttujaa. Tämä selittää, miksi suuri määrä alueita on kertomuksessa merkitty oranssilla tunnusvärillä (uintialueita, joilta ei ole otettu riittävästi näytteitä) ja punaisella tunnusvärillä (uintialueita, joilta ei ole otettu näytteitä ja jotka siten eivät ole vaatimusten mukaisia uintialueita). (1) EYVL L 31, 5.2.1976. (2) EYVL L 377, 31.12.1991.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1003/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (2. huhtikuuta 1998) Aihe: Tarkemmat tiedot Avianon lentotukikohdasta Viite: Aikaisemmin esittämäni kysymys E-3480/96(1) ja komission jäsenen Bjerregaardin 20. tammikuuta 1997 ja 4. heinäkuuta 1997 siihen antamat vastaukset. Voiko komissio sanoa, onko Italian viranomaisilta pyydetty vastauksissa mainittuja lisätietoja ja onko niitä saatu erityisesti vakavasta onnettomuudesta, joka sattui Cerminsissä mainitun tukikohdan yhdysvaltalaiselle sotilaskoneelle? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (2. kesäkuuta 1998) Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella näyttää siltä, että tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettua direktiiviä 85/337/ETY(2) ei voida soveltaa Avianossa sijaitsevan Yhdysvaltojen lentotukikohdan erityistapauksessa, koska mainitun direktiivin 1 artiklan 4 kohdassa säädetään, että "(tämä) direktiivi ei koske maanpuolustusta palvelevia hankkeita". (1) EYVL C 83, 14.3.1997, s. 130 ja EYVL C 60, 25.2.1998, s. 7. (2) EYVL L 175, 5.7.1985.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2258/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Alankomaille vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Alankomaat on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1220/98 esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Epäilys väärinkäytöksistä kehitysyhteistyöhön tarkoitettujen varojen hoidossa (CESTAS) Euroopan komission PO VIII antoi vuonna 1993 italialaisen, Bolognasta olevan kansalaisjärjestön (CESTAS) hoidettavaksi kehitysyhteistyöhankkeen Angolassa. Kyseessä olivat kiireelliset toimet terveydenhoitoalalla, ja hankkeen kokonaisarvoksi arvioitiin alunperin noin seitsemän miljardia liiraa. Kun komissio oli havainnut, että mainitulla järjestöllä oli vaikeuksia hankeen toteuttamisessa maassa vallitsevien olojen epävakauden vuoksi, komissio pyysi järjestöltä hankkeen uudelleen suuntaamista ja pidensi toimenpiteeseen käytettävää aikaa. Komissiota pyydetään 1. arvioimaan kiireellisyysperuste, jonka nojalla varat myönnettiin, 2. ilmoittamaan mainittuja terveydenhoitoalan kiireellisiä toimia varten järjestölle jo myönnettyjen määrien suuruus, 3. ilmoittamaan, keneltä komissio pyysi hankkeen uudelleen suuntaamista, 4. antamaan selvitys perusteista, jotka CESTAS on esittänyt sille, että se ei toimi Angolassa tänä päivänäkään ja että sen jäsenet ovat tehneet tästä huolimatta useita hyvin kalliita suunnittelumatkoja, 5. antamaan tieto niistä toimenpiteistä, joihin se aikoo ryhtyä, jos väärinkäytöksiä todella havaitaan. Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 1998) Komissio rahoittaa kunnostustoimia Angolassa todettujen välttämättömien tarpeiden ja hyväksymänsä tärkeysjärjestyksen perusteella. Vuonna 1995 komissio (PO VIII ja ECHO) laati yhteistoimintasuunnitelman terveydenhoitopalveluiden kunnostamisen alalla yhteistyössä terveysministeriön ja muiden rahoittajien kanssa. CESTAS-hanke, kuten kaikki muutkin valtiosta riippumattomien järjestöjen parhaillaan käynnissä olevat hankkeet, on arvioitu uudelleen, jotta voitaisiin ottaa huomioon tilanteen kehitys Angolassa, komission hyväksymä tärkeysjärjestys sekä toimien yhteensovittaminen eri maakunnissa. Komission valtiosta riippumattomalle järjestölle CESTAS:ille myöntämä määrä kunnostushankkeiden aloittamiseen terveydenhoidon alalla Angolassa on 1 441 000 ecua vuodesta 1992. Määrästä jäljellä olevat 123 743 ecua maksetaan hankkeen toimien loppuun saattamisen ja komission hyväksynnän jälkeen. Päätös hankkeen uudelleen suuntaamisesta tehtiin komission, valtiosta riippumattoman järjestön vastuuhenkilöiden ja maakunnan terveysviranomaisten yhteistyönä. Hankkeen aktiivisen toteuttamisvaiheen aikana valtiosta riippumaton järjestö on ollut paikalla ja edustettuna Angolassa. Matkat oli määritelty ennakolta sopimuksessa, erityisesti kokousten ja seminaarien järjestämiseksi hankkeessa mukana olevien paikallisten tahojen kanssa. Seuranta- ja valvontatoimet kohdistuvat sekä valtiosta riippumattomaan järjestöön CESTAS:iin että muihin yhteistyötoimissa mukana oleviin kumppaneihin. Rahaerien maksaminen riippuu toimintakertomusten ja tilinpäätösten hyväksymisestä. Epäselvissä tapauksissa komissio tarkastaa perusteellisemmin varojen käytön.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1865/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (16. kesäkuuta 1998) Aihe: Valitus nro 97/4397 - väitetty kulkukissojen ja -koirien käyttäminen tutkimuksissa Belgiassa Komissio on viime kuukausien aikana julkaissut tätä asiaa koskevat tutkimustulokset. Komission tutkimuksista huolimatta Belgian tilanne on kuitenkin edelleen hyvin huolestuttava. 1. Onko komissio tyytyväinen valitusten kohteena olleiden belgialaisten laboratorioiden tekemiin parannuksiin? 2. "British Union for the Abolition of Vivisection" -järjestön mukaan vaikuttaa siltä, että Belgiassa on yleisenä käytäntönä käyttää eläimiä, joita ei ole erikseen kasvatettu tätä tarkoitusta varten. Yhteisön lainsäädännössä ei kielletä käyttämästä eläinkokeissa eläimiä, joita ei ole erikseen kasvatettu tätä tarkoitusta varten, mutta direktiivissä 86/609/ETY(1) tehdään selväksi, että tällaisen käytön tulisi olla poikkeus eikä sääntö. Onko komissio sitä mieltä, että Belgiassa sovelletaan tätä direktiiviä asianmukaisesti? 3. Onko Belgian hallitus esittänyt komissiolle todisteita siitä, että tutkimuslaboratoriot ovat järjestäneet eläimille kyseisessä direktiivissä esitettyjä vaatimuksia vastaavat olot? (1) EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1. Komission jäsenen Ritt Bjerregaardkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1834/98 ja E-1865/98 (20. heinäkuuta 1998) Vastauksena komission tekemään tiedusteluun Belgia ilmoitti, että maan viranomaiset ovat tutkineet parlamentin jäsenen mainitseman kantelun kohteena olleet kolme laitosta, jotka ovat tarvittaessa toteuttaneet toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi. Varmistaakseen, että Belgian viranomaisten toteuttamat toimet riittävät takaamaan direktiivin noudattamisen sitä rikkoneissa laitoksissa, komissio ottaa uudelleen yhteyttä Belgian viranomaisiin asiaa koskevien todisteiden saamiseksi. Tässä yhteydessä on myös syytä korostaa, ettei komissiolla ole tällä hetkellä mitään todisteita siitä, että muiden kuin kasvatettujen eläinten käyttö olisi Belgiassa yleistä. Tilannetta valottaakseen se pyytää Belgian viranomaisilta tietoja direktiivin mukaisista poikkeuksista, joilla laitoksille annetaan lupa tällaisten eläinten käyttöön. Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24 päivänä marraskuuta 1986 annetussa direktiivissä 86/609/ETY ei säädetä, että jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle kokeissa käytettävien eläinten alkuperä.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2460/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: PRONORTE-ohjelman alaohjelmaan A liittyvien maksujen viivästyminen Kesäkuun 1998 lopulla Portugalin tiedotusvälineet kertoivat, että useat paikalliset viranomaiset ovat huolissaan PRONORTE-ohjelmassa havaituista pitkistä maksuviiveistä. Toisaalta eräät näistä paikallisista viranomaisista esittivät julkisesti, että he voivat joutua keskeyttämään joitakin PRONORTE-ohjelman alaohjelmasta A yhteisrahoitettuja töitä, koska heille ei ole maksettu heille kuuluvia määrärahoja, vaikka he ovat määräajan puitteissa lähettäneet maksupyynnöt hallituksen viranomaisille. Toisaalta eräät hallituksen viranomaiset ja heidän edustajansa ovat esittäneet julkisesti, että PRONORTE-ohjelman kyseessä olevan alaohjelman maksuissa todetut viiveet johtuvat yhteisön talousarviomäärärahojen irrottamisvaikeuksista eli vaikeuksista, jotka he sysäävät Euroopan komission vastuulle. Jotta tämä asia saataisiin täydellisesti selvitetyksi ja jotta asiaa käsiteltäisiin mahdollisimman avoimesti, pyydän komissiolta vastausta seuraaviin kysymyksiin: Eikö komissio ole lähettänyt ajoissa määrärahoja, jotka on tarkoitettu kansallisten viranomaisten pyytämien maksujen hoitamiseen niiden velvoitteiden täyttämiseksi, jotka liittyvät PRONORTE-ohjelman alaohjelmaan A kuuluvien töiden toteuttamiseen? Mikäli maksut ovat myöhässä, mistä tämä johtuu? Mikäli viiveitä ei ole, mitä tietoja komissiolla on Portugalissa ilmenneestä ongelmasta, jonka mukaan paikalliset viranomaiset eivät ole saaneet ajoissa yhteisön lähettämiä määrärahoja? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1998) Tätä ohjelmaa koskevat komission maksut eivät ole myöhässä. Komissio pyytää jäsenvaltion viranomaisilta tietoja mahdollisista myöhästymisistä varojen siirrossa paikallisviranomaisille.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1583/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (25. toukokuuta 1998) Aihe: Liuskekiviteollisuus ja kansainvälisen kaupan esteet Vastauksessaan kysymyksiin E-4009/97 ja E-4011/97(1) komission jäsen Sir Leon Brittan toi esille, että komissio käynnisti vuonna 1996 uuden aloitteen, joka koski strategioita ja mahdollisuuksia yhteisön teollisuuden pääsystä kolmansien maiden markkinoille sekä yhteisön viennin esteiden määrittelyä ja poistamista. Tässä yhteydessä komission jäsen Brittan kehotti liuskekiviteollisuutta ottamaan aktiivisesti osaa aloitteeseen kansainvälisen kaupan esteiden määrittelyn osalta. Voiko komissio kertoa, mitä kyseinen aloite konkreettisesti pitää sisällään, ja missä vaiheessa aloite ja liuskekiviteollisuuden konkreettinen osallistuminen siihen ovat tällä hetkellä? (1) EYVL C 196, 22.6.1998, s. 56.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2060/98 esittäjä(t): Felipe Camisón Asensio (PPE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Maksuviivästykset Yhteisön toimielimet ovat esittäneet usein kantansa maksuviivästysongelmista, jotka aiheuttavat ylimääräistä rahoituksellista ja hallinnollista taakkaa pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille). Kyseisiin rikkomuksiin syyllistyvät sekä julkinen että yksityinen sektori. Tällaisten lausuntojen vuoksi on vahvistettu sovittelevia toimia ja laadittu valitusmenettelyjä, joilla pyritään siihen, että maksamattomat velat maksetaan todellakin annetussa määräajassa. Tätä tarkoitusta varten on harkittu jopa omaisuuden pidättämistä. Missä jäsenvaltioissa tämä ongelma on suurin ja missä pienin? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1998) Komissio on kerännyt kaupallisten toimien viivästyneitä maksuja koskevaan kertomukseensa(1) eri lähteisiin perustuvia tietoja Euroopan talousalueen maiden maksuajoista. Erään tiedonannossa lähteenä käytetyn tutkimuksen(2) mukaan todellinen keskimääräinen maksuaika (laskettuna tavaroiden tai palveluiden toimittamisesta maksuhetkeen) on Euroopassa 54 päivää, kun taas keskimääräinen sopimuksenmukainen maksuaika (laskettuna tavaroiden tai palveluiden toimittamisesta maksun eräpäivään) on 39 päivää. Tämä merkitsee sitä, että maksut olivat keskimäärin 15 päivää myöhässä. Pisimmät keskimääräiset maksuajat olivat kertomuksen mukaan Kreikassa (94 päivää), Portugalissa (91 päivää) ja Italiassa (87 päivää). Lyhimmät keskimääräiset maksuajat olivat Norjassa (27 päivää), Suomessa (29 päivää)ja Ruotsissa (32 päivää). Toinen tutkimus vahvistaa edellä esitetyn antaen hieman erilaiset tulokset(3). Keskimääräinen maksuaika tämän tutkimuksen mukaan oli Euroopassa 61 päivää. Pisin maksuaika oli Kreikassa (85 päivää), seuraavaksi pisin Italiassa (83 päivää) ja Espanjassa (73 päivää). Lyhimmät maksuajat olivat Suomessa (29 päivää), Norjassa (33 päivää) ja Tanskassa (35 päivää). Komissio on äskettäin tehnyt ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaupallisten toimien maksuviivästysten torjumisesta(4) tämän ongelman ratkaisemiseksi. Ehdotus on ollut jo parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä ja se on parhaillaan neuvoston tarkasteltavana. (1) EYVL C 216, 17.7.1997. (2) Payment Habits Survey 1996, Intrum Justitia, Amsterdam, huhtikuu 1997. (3) European Business Survey, Grant Thornton International, London, toukokuu 1997. (4) EYVL C 168, 3.6.1998.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2261/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Tanskalle vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Tanska on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1791/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (11. kesäkuuta 1998) Aihe: Sosiaalinen vuoropuhelu ja poliisitoimet Komissaari Flynn vastasi (19.1.1998) ystävällisesti kirjalliseen kysymykseeni 3605/97(1) mainiten, että: "Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu tukee osaltaan voimakkaasti taloudellisen ja sosiaalisen ympäristön kehittämistä, ja se on yksi yhteiskuntamallimme peruspilareista". Saman vastauksen toisessa kohdassa komissaari huomauttaa: "Luxemburgissa (21.11.97) päätettyjen suuntaviivojen toteuttaminen edellyttää työmarkkinaosapuolten tiivistä osallistumista kaikkiin prosessin vaiheisiin"; tällä pyritään yhteiskunnalliseen sopuun. Kreikan hallitus kieltäytyi käymästä vuoropuhelua työntekijöiden kanssa "Ioniki Trapeza" -pankin ("Emboriki Trapeza" -pankin tytäryritys) myynnistä jättäen huomiotta sosiaalisen vuoropuhelun periaatteen ja turvautui 24. toukokuuta 1998 poliisivoimiin, joita se käytti työntekijöitä vastaan Pireuksen tietojenkäsittelykeskuksessa, valiten näin suoran konfliktin taktiikan näiden kanssa. Haluaisin tietää Euroopan komission virallisen kannan tähän Kreikan hallituksen ennenkuulumattomaan toimintaan, joka edustaa niiden sosiaaliseen vuoropuheluun liittyvien sitoumusten selvää rikkomista, jotka se on ottanut kantaakseen EU:ssa. Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 1998) Komission tehtävänä on edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua yhteisön tasolla. Tämä toimivalta on mainittu erikseen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 118 b artiklassa ja sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklassa. Komissio on myös tehnyt lukuisia ehdotuksia, joilla on pyritty havainnollistamaan työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan peruskirjan merkitystä. Komissio on muun muassa sitä mieltä, että työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa ovat keskeisiä osia työpaikkakulttuurissa, joka on laajalti käytössä Euroopassa. Työmarkkinaosapuolten välisten suhteiden malli, jota komissio pyrkii edistämään yhteisön tasolla, pohjautuu siten vuoropuheluun ja kumppanuuteen perustuviin työmarkkinasuhteisiin. Arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamat asiat, jotka koskevat kansallista työmarkkinakiistaa, kuuluvat yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Siksi komission tehtäviin ei kuulu arvioida kansallista käytäntöä näissä kysymyksissä. (1) EYVL C 174, 8.6.1998, s. 85.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2074/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Rakennusesteet kauppakeskuksissa Useilla Rooman alueilla rakennukset on tehty niin, että vammaisten ja vanhusten on mahdotonta päästä niihin. Tämä koskee sekä julkisia rakennuksia että hyvin monia kaupallisessa käytössä olevia yksityisiä rakennuksia, joissa käy niin paljon ihmisiä, että niillä saattaa tietyissä tapauksissa olla todellinen julkisen palvelun tehtävä. Näin ollen kysyn komissiolta seuraavia seikkoja: 1. Onko olemassa direktiivejä, joilla määrätään, että vammaisten pääsy rakennuksiin varmistetaan? 2. Koskevatko nämä direktiivit myös kaupallisessa käytössä olevia yksityisiä rakennuksia? 3. Onko Italia saattanut nämä direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä? 4. Mikä on komission kanta asiaan? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 1998) Yhteisö ei ole antanut vammaisten pääsyä julkisiin rakennuksiin koskevia direktiivejä. Tiedonannossaan vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista(1) komissio totesi, että vammaisten on edelleen mahdotonta päästä moniin julkisiin rakennuksiin tai pääsy niihin on heille erittäin vaikeaa. Komissio huomautti samalla, että "suunnittelu kaikkia varten"- ja "palvelut kaikkien saataville" -periaatteet hyödyttäisivät kaikkia vammaisia sekä myös muita ryhmiä. Komissio sitoutuu edelleen näihin periaatteisiin. (1) KOM(96) 406 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1909/98

esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle

(16. kesäkuuta 1998)

Aihe: Euroopan komission valtuudet Euroopan talous, sosiaali- ja aluekoheesiopolitiikan yhteensovittamiseksi

Euroopan parlamentti sanoi äskettäin laatimassaan mietinnössä A4-0206/98, että vaikka perustamissopimuksessa ei määrätä erityisistä aluesuunnitteluvaltuuksista, tietyistä määräyksistä voi päätellä, että komissiolla on yhteisön politiikassa alueita koskevissa asioissa valvonta- ja yhteensovittamisvaltuuksia (129 b, 130 a, 130 b, 130 r ja 130 s artikla), sillä komission toimivaltaan kuulu lakialoitteiden tekeminen ja lakien täytäntöönpano. Mietinnössä sanotaan myös, että Noordwijkin epävirallisessa neuvoston kokouksessa esiin tulleiden seikkojen vuoksi komissio neuvotteli useaan otteeseen eri yksiköidensä kanssa, jotka olivat lopulta vakuuttuneita siitä, että kannattaisi vakiinnuttaa pysyviä välineitä niiden vaikutusten valvomiseksi, arvioimiseksi ja koordinoimiseksi, joita yhteisön eri toiminta-aloilla on alueisiin.

Voiko komissio sanoa, mihin toimiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tehtävän suorittamiseksi ja selvittää tarvittaessa, millaisia nämä välineet ovat ja miten ne toimivat?

Voiko komissio sanoa, missä määrin tämä tehtävä otettiin huomioon silloin kun rakennerahastojen uudistamiseksi tehtiin ehdotuksia, jotka komission jäsenet hyväksyivät 18. maaliskuuta 1998?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus

(15. heinäkuuta 1998)

Komissio valmistelee parhaillaan kertomusta aluesuunnittelusta ja yhteisön toimintaperiaatteista. Sen tarkoituksena on selkeyttää millä tavoin aluesuunnitteluun liittyvät näkökohdat otetaan huomioon yhteisön politiikassa, arvioida ovatko Euroopan aluekehityssuunnitelman (European Spatial Development Perspective) ensimmäisessä luonnoksessa esitetyt politiikan tavoitteet tehokas tapa edistää alueellisten erojen huomioon ottamista eri aloja koskevassa politiikassa sekä esittää yhteistyömalleja ja institutionaalisia järjestelyjä alueellisen yhdenmukaisuuden edistämiseksi yhteisön politiikassa.

Kertomusta valmistellaan komission eri yksiköiden välisen aluesuunnittelua koskevan työn yhteydessä. Komission on määrä käsitellä sitä ensi vuoden alussa. Se on yksi tärkeimmistä panoksista helmikuulla 1999 järjestettävään maankäytön suunnittelufoorumiin.

Lisäksi kustakin yhteisön eri politiikasta vastaavat komission yksiköt ovat tiiviissä vuorovaikutuksessa aluesuunnittelun eri näkökohtia koskevien valtioidenvälisten seminaarien valmistelussa.

Komission 18. maaliskuuta 1998 hyväksymissä rakennerahastoasetuksia koskevissa ehdotuksissa(1) säädetään, että yksi suunnitelluista kolmesta yhteisöaloitteesta koskee rajat ylittävää, valtioiden sekä alueiden välistä yhteistyötä, jonka tavoitteena on sopusointuisen ja tasapainoisen aluesuunnittelun edistäminen. Komissio voi lisäksi tehdä aloitteita aluesuunnittelua koskevien uutta luovien toimien tai tutkimusten toteuttamiseksi.

(1) KOM(98) 131 lopullinen.