ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1916/98 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (9. kesäkuuta 1998) Aihe: Sähköisiin ja muihin maksutapoihin liittyvät kilpailukysymykset Maksuvälineet, kuten erilaiset kortit ja sähköiset maksumenetelmät, ovat kehittyneet nopeasti. Milloin komissio aikoo ottaa kantaa siihen, onko luottokortteja tarjoavien ja maksujen välityspalveluja tarjoavien yritysten välinen kilpailutilanne tyydyttävä? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (8. heinäkuuta 1998) Komissio on lopettelemassa tutkimustaan kahden merkittävän kansainvälisen luottokorttijärjestelmän säännöistä selvittääkseen, ovatko ne yhteisön lainsäädännön mukaiset. Näistä säännöistä ilmoitettiin komissiolle EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan nojalla puuttumattomuustodistuksen tai poikkeuksen saamiseksi. Kyseisten ilmoitusten lisäksi komissio tutkii myös useita virallisia ja epävirallisia valituksia, erityisesti Euroopan vähittäiskauppiaiden järjestön Eurocommercen tekemää valitusta, joka koskee yhtä tai useampaa näissä kansainvälisissä luottokorttijärjestelmissä esiintyvää piirrettä. Komissio pyrkii tekemään virallisen päätöksen näissä kahdessa asiassa vuoden 1998 jälkipuoliskon aikana. Kun komissio on ilmaissut kantansa näissä erillisissä käsiteltävänä olevissa asioissa, se aikoo antaa tiedonannon, jossa selvennetään yleisemmin komission kantaa maksukorttijärjestelmien keskeisiin kilpailukysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1094/98

esittäjä(t): Claudio Azzolini (PPE) ja Antonio Tajani (PPE) komissiolle

(7. huhtikuuta 1998)

Aihe: SEU:n johdanto-osan ja F artiklan rikkominen (Amsterdamin sopimuksen johdanto-osa ja 6 artikla)

Italian valtion radio- ja televisiokanava RAI Spa ryhtyi muutama kuukausi sitten kurinpidollisiin toimenpiteisiin antaen "kirjallisen nuhteen" RAI:n Napolin jaoston päätoimittajalle ja Campanian lehtimiesliiton puheenjohtajalle tohtori Ermanno Corsille. Tällä toimenpiteellä, joka oli sekä muodoltaan että sisällöltään loukkaava, oli tarkoitus rangaista Corsia siitä, että tämä oli kirjoitellut satunnaisesti ja ilmaiseksi "Roma"-lehden etusivulle, jossa hänen "mielipiteitään" julkaistiin ajatusten ja näkemysten vaihdolle varatuilla palstoilla. RAI on ilmeisesti sekoittanut ammattipalvelut, joiden osalta tarvitaan etukäteen yrityksen erityislupa, ja sananvapauden, jota suojellaan Italian perustuslain 21 artiklalla ja johon sensuuri, luvat ja valvonta eivät vaikuta. Mitään hyötyä ei näytä kuitenkaan olleen siitä, että "mielipiteet", jotka ovat aina koskeneet Etelä-Italian kysymyksiä, eivät ole ammattipalveluita, eikä siitä, että "Roma"-lehden johtaja ja päätoimittaja vakuutti, että tohtori Corsin artikkeleista ei ollut maksettu.

1. Voiko komissio sanoa, onko Italian valtion radio- ja televisiokanava RAI, joka on rajoittanut sananvapautta, rikkonut Euroopan unionissa yleisesti tunnustettuja juridisia ja oikeudellisia periaatteita, jotka ovat jäsenvaltioiden ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten perusta?

2. Voiko komissio puuttua Italian hallituksen ja RAI:n valvonnasta vastaavan parlamentaarisen valiokunnan toimiin, jotta ne ryhtyisivät tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla estetään Italian perustuslaissa tunnustettujen ja Euroopan unionin perustana olevien oikeuksien loukkaaminen, ja peruisivat kurinpidollisen toimenpiteen, johon ryhdyttiin epäoikeutetusti?

Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus

(20. heinäkuuta 1998)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohdan nojalla unionin toimielimillä on toimintaansa ja politiikkaansa koskevia velvoitteita, mutta unionilla tai yhteisöllä ei ole suoraa yleistä toimivaltaa tällä alalla (yhteisön tuomioistuimen lausunto 2/94). Komissio katsoo siksi, ettei sillä ole juridisia perusteita ryhtyä toimenpiteisiin arvoisien parlamentin jäsenten mainitseman tapauksen johdosta.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1671/98 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: RAI Intrenational ja monipuolisen tiedon saannin turvaaminen Ohjelmien ja tietojen välittämistä varten ulkomailla asuville Italian kansalaisille Italian valtion televisiolla on ollut kauan toiminnassa RAI International -niminen kanava, jonka kautta lähetetään Rooman studioissa suunniteltuja ohjelmia italian kielellä. Tämän Italia-kuvaa ulkomaille välittävän tärkeän kanavan päälliköksi on nimitetty poliitikko, joka oli Italian entisen kommunistipuolueen propagandayksikön johtaja. Näin ollen hän ei voi taata riippumattomuuttaan, jota julkisesta palvelusta vastaavalta henkilöltä odotetaan. RAI Internationalin lähettämät ohjelmat ovat vasemmistolaista itseylistystä. Alkuillasta esitetään vanhoja elokuvia ja ohjelmia, kun taas uutisia ja kulttuuriohjelmia, jotka tarjoaisivat suurempaa iloa ulkomailla asuville kansalaisille, lähetetään loppuillasta. Valvonnasta vastaava parlamentaarinen valiokunta, jonka pitäisi taata tasapuolinen tiedon saanti, ei voi puuttua asiaan siitä yksinkertaisesta syystä, että ohjelmia voi ottaa vastaan vain ulkomailla. Voiko komissio näin ollen ryhtyä toimenpiteisiin, joilla 1. varmistetaan, että julkista palvelua tarjoavana RAI turvaisi riippumattoman ja monipuolisen tiedon saannin, 2. kehotetaan RAI Internationalia kiinnittämään huomiota siihen, että ulkomailla asuvilla Italian kansalaisilla on oikeus moitteettomaan sekä mahdollisimman objektiiviseen, tasapuoliseen, riippumattomaan ja monipuoliseen tiedonsaantiin? Komission jäsenen >Orejankomission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-3899/97(1). (1) EYVL C 187, 16.6.1998.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1394/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (7. toukokuuta 1998) Aihe: Turkin armeijan harjoittamat raiskaukset kurdialueilla Eri ihmisoikeusjärjestöjen raporttien mukaan joukkoraiskaukset kuuluvat keskeisenä osana turkkilaisjoukkojen taktiikkaan maan kurdivähemmistöön kohdistuvassa ajojahdissa. Yllä mainittuun viitaten kysyn, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä painostaakseen Turkin hallitusta antamaan tyhjentävän selvityksen joukkojensa toiminnasta kurdiväestön parissa, jotta väitteet mainituista pöyristyttävistä rikoksista saadaan selvitettyä? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (11. kesäkuuta 1998) Komission erityisesti Turkin ihmisoikeussäätiöltä ja Turkin ihmisoikeusliitolta saamien tietojen mukaan Kaakkois-Turkissa on nostettu useita raiskaussyytteitä. Turkin ihmisoikeussäätiön mukaan kaksi naista on voittanut asiansa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. Komissio totesi 4. maaliskuussa antamassaan kertomuksessa suhteiden kehittymisestä Turkkiin tulliliiton voimaantulosta alkaen(1), ettei Turkin ihmisoikeustilanteessa ja demokratisoitumisessa ole tapahtunut merkittävää kehitystä. Komissio viittaa kyseisessä kertomuksessa myös Kaakkois-Turkin tilanteeseen painottaen, että alueella olisi tärkeätä varmistaa oikeusvaltion periaatteiden kunnioittaminen ja löytää siviilioikeudellinen, ei-sotilaallinen ratkaisu ongelmaan. Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi yhteisön ja Turkin suhteista yleisemmin, että siteiden vahvistaminen riippuu myös siitä, miten Turkki noudattaa poliittisia uudistuksia koskevia sitoumuksiaan, jotka koskevat erityisesti ihmisoikeuksia koskevien säännösten ja niiden käytännön soveltamisen mukauttamista vastaamaan yhteisössä voimassa olevia säännöksiä ja käytäntöä sekä vähemmistöjen ja niiden suojan kunnioittamista. Komissio aikoo vastaisuudessakin ilmoittaa turkkilaisille neuvottelukumppaneilleen yhteisöä huolestuttavista kysymyksistä. (1) KOM(98) 147 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1208/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Kilpailukyky Parlamentin mietinnössä A-0113/97, joka koskee komission tiedonantoa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysista (benchmarking) (KOM(96) 0463 - C-0622/96) ja komission sisäistä työasiakirjaa Euroopan laadunedistämispolitiikasta Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi (SEK(96) 2000), todetaan, että avainpalvelujen hinnat ovat Euroopassa paljon korkeammat kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa ja että yhtenäismarkkinoiden luomisen jälkeen tapahtuneesta edistymisestä huolimatta on vielä jäljellä aloja, kuten liikenneverkot, joille pääsy on rajoitettua. Mitä komissio aikoo tehdä poistaakseen nämä rajoitukset?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1463/98 esittäjä(t): Quinídio Correia (PSE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: UGC:n komissiolle esittämät hankkeet Portugalin kuluttajayhdistyksen, UGC:n, vuoden 1998 kuluttajansuojelupolitiikan hankkeisiin ei ole myönnetty tukea. Voiko komissio ilmoittaa: 1. Mitä edellytyksiä oli asetettu hankkeiden hyväksymiseksi? 2. Miten talousarvion määrärahat jakaantuvat eri Euroopan unionin jäsenvaltioiden kesken? 3. Kuinka monta Portugalissa toteutettavaa hanketta komissio hyväksyi vuodeksi 1998 ja mitkä ne olivat?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0551/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Attikan alueellinen toimintaohjelma, 2 alaohjelma, 1 toimi Attikan alueellisessa toimintaohjelmassa 2 alaohjelman 1 toimi koskee liikennettä. Aikataulun mukaan julkisia varoja olisi pitänyt ottaa käyttöön vuoteen 1997 mennessä 129 583 miljoonaa ecua. 1. Mitä hankkeita on suunniteltu toteutettavan ja miten työt fyysisessä kohteessa ovat edistyneet koko toimen osalta? 2. Onko tapahtunut viivästyksiä, missä kohdin, ja mitkä ovat niiden tärkeimmät syyt? 3. Onko yhteisön tukikehyksen tarkistamisen aikana tapahtunut muutoksia? Kuinka suurta osuutta talousarviosta ne koskevat? 4. Minkä verran varoja on otettu käyttöön 31. joulukuuta 1997 mennessä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 1998) Lokakuun 21 päivänä 1997 tarkistettujen rahoitustaulukoiden mukaan Attikan toimenpideohjelmaan kuuluvan toimenpidekokonaisuuden 2.1 (liikenne) julkiset menot vuoteen 1997 asti olivat 191,32 miljoonaa ecua. Yhteisön tukikehystä (YTK) käsittelevän seurantakomitean viimeksi pidetyssä kokouksessa 31. lokakuuta 1997 ei tehty alueellisia ohjelmia koskevia muutoksia. Suunniteltujen töiden teknisistä yksityiskohdista, töiden edistymisestä ja mahdollisten viivästysten syistä komissio pyytää parlamentin jäsentä kysymään YTK:n toteuttamisesta vastaavilta Attikan alueellisilta viranomaisilta. Vuoden 1997 loppuun mennessä käytettyjen määrärahojen määrä oli 182,4 miljoonaa ecua.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1209/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (24. huhtikuuta 1998) Aihe: Kilpailukyky Parlamentin mietinnössä A-0113/97, joka koskee komission tiedonantoa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysista (benchmarking) (KOM(96) 0463 - C-0622/96) ja komission sisäistä työasiakirjaa Euroopan laadunedistämispolitiikasta Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi (SEK(96) 2000), todetaan, että avainpalvelujen hinnat ovat Euroopassa paljon korkeammat kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa ja että yhtenäismarkkinoiden luomisen jälkeen tapahtuneesta edistymisestä huolimatta on vielä jäljellä aloja, kuten jakelu, joille pääsy on rajoitettua. Mitä komissio aikoo tehdä poistaakseen nämä rajoitukset?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1534/98 esittäjä(t): Panayotis Lambrias (PPE) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: Maaperän saastuneet vedet Attikan alueella Ateenan polyteknillinen korkeakoulu on laatinut ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriölle tutkimuksen, jonka johtopäätösten mukaan Attikan maaperän vedet ovat huomattavassa määrin saastuneita ja sopimattomia mihinkään käyttöön. Tutkimus osoitti, että veden käytössä ei ole noudatettu kestävän käytön periaatetta. Kuvaavana esimerkkinä mainitaan, että 5000:sta porakaivosta vain 345:lla on hinnasto kastelua varten, että liiallinen veden pumppaaminen aiheuttaa vedenpinnan tasojen merkittävää alenemista, meriveden vuotamista pohjavettä johtavaan kerrokseen sekä tietyillä alueilla maanvyörymien vaaran. Komissiolta kysytään, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa turvatakseen sen, että kreikkalaiset viranomaiset noudattavat vesiä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä, sekä vesivarojen kestävän käytön ja kehittämisen periaatteen soveltamisen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 1998) Liiallinen pohjavedenotto voi johtaa siihen, että pohjaveden joukkoon pääsee merivettä ja pohjavesivarat kulutetaan loppuun, mistä on tulossa yhä yleisempi ongelma kaikkialla yhteisössä. Varmistaakseen yhteisön vesilainsäädännön yhdenmukaisuuden ja vastatakseen tällaisiin ympäristöhaasteisiin komissio antoi helmikuussa 1997 ehdotuksen direktiiviksi vesipolitiikkaan liittyvien yhteisön toimien kehyksestä(1), jolla pyritään estämään veden laadun huononeminen sekä suojelemaan ja kohottamaan veden laatua samoin kuin vesiekosysteemien ja pohjaveden määrää. Ehdotuksen perusperiaatteen mukaisesti vesipolitiikassa on tarkoitus keskittyä veden luonnolliseen virtaamiseen valuma-alueiden kautta kohti merta ottaen huomioon pintaveden ja pohjaveden luonnolliseen vuorovaikutukseen liittyvät määrälliset ja laadulliset näkökohdat. Ehdotuksella luodaan vesien suojelua varten yhteisön kehys, joka muodostuu yhteisestä lähestymistavasta, yhteisistä tavoitteista ja periaatteista ja perustoimenpiteistä. Sillä otetaan käyttöön yhteinen periaate, jonka mukaisesti vedenkäyttöön liittyvistä palveluista peritään kokonaiskustannukset kattava hinta. Kaikille valuma-alueille on laadittava yhteensovitetuista toimenpideohjelmista muodostuvat hoitosuunnitelmat, jotta taattaisiin vesien hyvä tila vuoteen 2010 mennessä, mukaan lukien tällaisten ohjelmien vaikutusten järjestelmällinen seuranta. Toimenpideohjelmissa edellytetään, että veden käyttöön- ja talteenottoa valvotaan. Kun vesipolitiikan kehysdirektiivi on annettu, se varmistaa, että yhteisön vesilainsäädäntö on ajan tasalla, sitoo yhteisön vesipolitiikan kiinteästi kestävän käytön periaatteeseen ja ulottaa sen pitkälle ensi vuosituhannen puolelle. (1) EYVL C 184, 17.6.1997, sellaisena kuin ehdotus on muutettuna EYVL C 16, 20.1.1998ja EYVL C 108, 7.4.1998.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0503/98 esittäjä(t): Dominique Souchet (I-EDN) komissiolle (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Ajoverkkojen käytön kieltäminen Yhdistyneiden kansakuntien 22. joulukuuta 1989 antama päätöslauselma sisältää selkeän varovaisuus-periaatteen, jolla pyritään kieltämään "suurten ajoverkkojen" käyttö avomerellä riippumatta alueesta tai siitä, minkälaista kalastusta harjoitetaan. Yhteisö on jo ratkaissut "suuren ajoverkon" käsitettä koskevan kysymyksen määrittelemällä ajoverkon enimmäispituudeksi 2,5 kilometriä Atlantin valtamerellä ja Välimerellä 27. tammikuuta 1992 annetulla säädöksellä, joka perustuu kyseisen päätöslauselman soveltamiseen. Miksi komissio haluaa kieltää ajoverkkojen käytön Atlantilla, kun niiden pituus on jo rajoitettu 2,5 kilometriin, mutta sallii 21 kilometriä pitkien ajoverkkojen käytön Itämerellä? Onko tämä toimenpide komission mielestä tasapuolinen, oikeudenmukainen sekä toimenpide, joka ei syrji ketään?
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0822/98 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE) komissiolle (9. maaliskuuta 1998) Aihe: Argentiinan uusi kalastuslaki ja EU:n ja Argentiinan kalastussopimus Argentiinan tasavalta hyväksyi 12. tammikuuta 1998 uuden kalastuslain, joka tulee voimaan kolme kuukautta hyväksymispäivästä lukien. Laissa on useita pykäliä, jotka muuttavat merkittävästi yhteisyritysten toimintamahdollisuuksia määrittelemällä alusten kotimaisen miehistön osuuden, korottamalla maksuja ja määräämällä turskalle uudet muuntokertoimet ilman siihen oikeuttavaa syytä. Ottaen huomioon, että tämä uusi kalastusjärjestelmä ei vastaa lainkaan olosuhteita, joiden vallitessa EU:n ja Argentiinan kalastussopimus allekirjoitettiin, minkä komissiokin on myöntänyt, ja että se vähentää ratkaisevasti Euroopan yhteisön yritysten kannattavuutta ja työpaikkoja: Miten komissio on suunnitellut Argentiinan viranomaisten kanssa käytäviä neuvotteluja, joita on ehdottomasti jatkettava, jotta heidät saadaan noudattamaan sopimusta. Entä mitä tuloksia näissä neuvotteluissa on saatu tähän asti? Eikö tässä tapauksessa päde sellainen tulkinta, että kansainvälisten sopimusten velvoitteet ovat etusijalla valtioiden sisäiseen lainsäädäntöön nähden? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (21. huhtikuuta 1998) Komissio seuraa tarkkaavaisesti Argentiinan lainsäädännössä tapahtuneita muutoksia. Argentiinan viranomaisia on muistutettu useaan otteeseen näiden muutosten mahdollisista vaikutuksista kalastussopimuksen mukaisesti Argentiinaan perustettuihin yhteisyrityksiin ja yritysten väliaikaisiin yhteenliittymiin. Tätä varten perustettiin sopimuksen, Argentiinan uudet säädökset mukaan lukien, tutkimisesta vastaava yhteinen työryhmä. Tämä ryhmä on jo kokoontunut kahdesti: 9. ja 10. helmikuuta 1998 Buenos Airesissa ja 9. ja 10. maaliskuuta 1998 Brysselissä. Tutkimukset jatkuvat toukokuun alussa kokoontuvan sekakomitean kokouksessa. Mitä tulee kansainvälisille velvoitteille annettuun etusijaan sisäiseen lainsäädäntöön nähden, on huomioitava, että Argentiinan uuden lain 67 artiklassa säädetään, että tämän lain säännökset eivät rajoita niiden oikeuksien ja velvoitteiden soveltamista, joita Argentiinan valtion on noudatettava allekirjoittamiensa kansainvälisten sopimusten mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1654/98

esittäjä(t): Karl Habsburg-Lothringen (PPE) komissiolle

(18. toukokuuta 1998)

Aihe: Yleinen valintamenettely KOM/A/8/98, KOM/A/9/98, KOM/A/10/98, KOM/A/11/98 ja KOM/A/12/98

Komissio on nyt järjestämässä ensimmäistä kertaa vuoden 1993 jälkeen yleistä valintamenettelyä ura-alueelle A8 (korkeakoulututkinnon suorittaneet, jotka ovat saattaneet opintonsa päätökseen 4.5.1995 jälkeen ja joilla ei ole työkokemusta) sekä ura-alueelle A7/A6 (korkeakoulututkinnon suorittaneet, joilla on kolmen vuoden työkokemus).

Valintamenettelyn kohderyhmänä ovat siten korkeakoulututkinnon suorittaneet, joilla joko ei ole lainkaan tai joilla on vain vähän työkokemusta.

Onko komissio tietoinen siitä, että monet Itävallasta ja muista jäsenvaltioista peräisin olevat potentiaaliset hakijat jäävät tämän kilpailun ulkopuolelle edellä mainittujen kriteerien vahvistamisen takia? Tämä koskee erityisesti niitä tutkinnon suorittaneita, jotka ovat päättäneet opintonsa välittömästi ennen määräpäivää 4.5.1995, mutta joilla ei vielä ole ollut mahdollisuutta hankkia ura-alueelle A7/A6 tarvittavaa työkokemusta, mikä johtuu nuorten akateemisesti koulutettujen korkeasta työttömyydestä Euroopassa, asepalveluksen suorittamisesta tai muista syistä.

Miten komissio perustelee kyseisten kriteerien vahvistamista, erityisesti valintamenettelyä A8 koskevan osallistumisoikeuden rajoittamista edellä mainitun päivämäärän vahvistamisella?

Aikooko komissio hylätä tämän kriteerin nykyisissä ja tulevissa valintamenettelyissä ja vastaavasti pidentää KOM/A/8/98 tai KOM/A/11/98 - menettelyjä koskevia hakuaikoja?

Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus

(4. kesäkuuta 1998)

Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Caccavalen esittämään kirjalliseen kysymykseen P-1350/98(1).

(1) Katso sivu 117.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0839/98

esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle

(26. maaliskuuta 1998)

Aihe: Moottoriteitä Etelä-Italiaan rakennuttavien yhtiöiden jatkuva turvautuminen kausittaisiin työsuhteisiin

Moottoriteitä Etelä-Italiaan rakennuttavat yhtiöt ovat yli kymmenen vuoden ajan palkanneet henkilökuntaa kausittaisiin työsuhteisiin. Vaikka tietyillä aloilla työvoimasta on pulaa, "satunnaisten" työntekijöiden lukumäärä on yli 400. Nämä henkilöt ovat odottaneet vakinaistamista vuodesta 1992 lähtien, mutta ovat edelleen töissä vain kolme kuukautta vuodessa, minkä jälkeen he jäävät ilman sosiaalisia tukia ja erorahaa. Lisäksi monet näistä työntekijöistä ovat niin korkeaan ikään ehtineitä, että he ovat täysin mahdollisten työmarkkinoiden ulkopuolella vain siksi, että he ovat odottaneet liian monta vuotta vakinaistamistaan.

Kaikesta tästä huolimatta kyseiset yritykset ovat saaneet ja saavat yhteisön rahoitusta, josta on määrätty Euroopan aluekehitysrahaston ohjelmissa moottoritieverkoston laajentamiseksi, uudelleenjärjestämiseksi ja nykyaikaistamiseksi. Näiden rahoitusten turvin yritysten olisi siis voitava palkata henkilökuntaa muihin kuin määräaikaisiin työsuhteisiin tai ainakin rajoittaa kausittaisiin työsuhteisiin palkkaamista.

Voiko komissio sanoa, onko näiden yritysten turvautuminen määräaikaisiin työsuhteisiin laillista ottaen huomioon, että ne ovat saaneet runsaasti rahoitusta, ja että niiden toimia eteläisiä alueita vaivaavan pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi tuetaan?

Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus

(24. huhtikuuta 1998)

Tämä asia ei kuulu komission toimialaan. Rakennerahastoja koskevat säädökset eivät sisällä erityisiä vaatimuksia siitä, minkä tyyppisiä sopimuksia rahastosta osittain rahoitettavien infrastruktuurihankkeiden rakentamiseen tai johtamiseen osallistuvia henkilöitä palkattaessa on käytettävä.
Virallinen lehti nro C 386 , 11/12/1998 s. 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0589/98 esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) komissiolle (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Eurooppalainen kehys metsäsertifioinnille Paineet markkinoilla voimistuvat erilaisten metsäsertifiointijärjestelmien käyttöön ottamiseen. Vaarana on, että kilpailuasetelmassa EU:n jäsenmaiden on pakko omaksua pikaisesti monopoliasemaa tavoitteleva sertifiointijärjestelmä, joka ei sovellu kaikkiin eri olosuhteisiin. Näin EU:n metsäsektori olisi heikommassa asemassa muihin verrattuna. Euroopan parlamentti on metsästrategiapäätöslauselmassaan ottanut kannan, jonka mukaan komission olisi kehitettävä sertifiointijärjestelmä, joka on kansainvälisesti tunnustettu, avoin, vapaaehtoinen ja ei-syrjivä ja lisäksi sen olisi otettava huomioon kunkin maan ekologiset, biologiset ja sosiaalis-taloudelliset erityispiirteet, mukaan lukien metsänomistuksen muodot (Thomas report). Pyydän saada tietää, 1. mitä komissio tekee kiirehtiäkseen parlamentin esityksen kaltaisen sertifiointikehyksen luomista niin, että metsäsektorin kokonaisnäkemys tulee valmistelussa riittävästi otetuksi huomioon? 2. haluaako komissio turvata EU:n johdolla sellaisen sertifiointikehyksen, jossa kansallisesti luodut sertifiointijärjestelmät olisivat yhdenvertaisina mukana? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1998) Komissio seuraa metsien sertifioinnin alalla parhaillaan tapahtuvaa kehitystä ja tarkastelee muun muassa siihen liittyviä metsätuotteiden markkinoihin sidoksissa olevia näkökohtia. Komissio tutkii parhaillaan, ylläpitämällä avointa vuoropuhelua kaikkien asiaan kuuluvien osapuolten kanssa, onko käytännössä ja lain mukaisesti mahdollista tehdä asiaa koskeva yhteisöaloite. Se laatii tämän arvioinnin tulosten perusteella aiheelliset suositukset, jotka se esittää vastauksessaan parlamentin metsästrategiapäätöslauselmaan. Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan myös tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi metsäsertifiointijärjestelmiä käsitelleeseen Pollackin kirjalliseen kysymykseen E-164/98(1). (1) EYVL C 310, 9.10.1998, s. 31.