ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1541/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Elokuva-alaa koskevan yhteisön direktiivin laatiminen.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0007 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1541/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (1. syyskuuta 1999) Aihe: Elokuva-alaa koskevan yhteisön direktiivin laatiminen Voisiko komissio kertoa, suhtautuuko se myönteisesti elokuva-alaa koskevan yhteisön direktiivin laatimiseen samaan tapaan kuin on laadittu direktiivi Televisio ilman rajoja; direktiivin, joka suojelisi elokuva-alalla ja audiovisuaalisella alalla Euroopassa työskenteleviä henkilöitä ja puolustaisi tiedotusvälineissä esitettävien ohjelmien eurooppalaista sisältöä? On syytä panna merkille, että eurooppalaista elokuvateollisuutta koskeva yhteisön direktiivi samalla edistäisi taloudellista kehitystä ja uusien työpaikkojen luomista. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1999) Niin sanotun Televisio ilman rajoja -direktiivin (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/36/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1997, televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta(1)) ensisijaisena tavoitteena on televisiopalvelujen vapaan liikkuvuuden varmistaminen kaikkialla yhteisössä. Siksi siinä sovitetaan yhteen tiettyjä tätä toimintaa koskevia jäsenvaltioiden säädöksiä. Lisäksi tavoitteena on edistää tuotantoa, riippumatonta tuotantoa ja jakelua. Samoihin tavoitteisiin pyritään Euroopan elokuvatuotannossa. Media-ohjelmassa komissio on hyväksynyt useita toimenpiteitä, joilla pyritään tukemaan eurooppalaista elokuvateollisuutta ja joissa keskitytään tiettyihin avaintoimintoihin, kuten kehittämiseen, jakeluun ja koulutukseen. Komission tiedossa ei ole erityisiä esteitä, jotka haittaisivat eurooppalaisten elokuvien levittämistä yhteisössä ja joiden takia tarvittaisiin säädöksiä yhteisön tasolla, mutta komissio on kiinnostunut saamaan tietoja asiasta. (1) EYVL L 202, 30.7.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1850/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Tan Tanin ydinvoimala Marokossa.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0067 - 0068



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1850/99 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Tan Tanin ydinvoimala Marokossa Tieto Atlantin rannikolle Marokon Tan Taniin rakennettavasta ydinvoimalasta on herättänyt syvää huolta ympäristölle aiheutuvista riskeistä Kanariansaarten asukkaiden ja viranomaisten keskuudessa, sillä tämä yhteisön syrjäinen alue on lähellä kyseistä Marokon aluetta. Aikooko komissio asettaa erityisehtoja Marokon tukiohjelmiin, jotta alueella säädettäisiin tiukkoja ydinturvallisuusnormeja? Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1999) Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen esittämiin kysymyksiin, todettakoon, että tällä hetkellä ei ole yhtäkään yhteisön rahoittamaa ydinenergiahanketta Marokossa. Sitä tapausta varten, että alan marokkolaiset viranomaiset esittäisivät tällaisen pyynnön, on selvää, että silloin asetettaisiin hyvin tiukkoja ydinturvallisuuden normeja, hyväksyntää ja toimivaltaisia viranomaisia koskevia ehtoja. Tan-Tanin hankkeessa on kyseessä esiteltävänä oleva voimala meriveden tekemiseksi suolattomaksi juomavedeksi eikä sähköenergian tuotanto. Voimala on tarkoitus kehittää Kiinan kanssa tehtävällä yhteistyöllä ja siihen asennetaan 10 megawatin (NHR)-10 tyyppinen reaktori, jonka kapasiteettina on tuottaa 8000 kuutiometriä makeaa vettä päivässä. On toisaalta muistettava, että kyseinen hanke on kehitetty Kansainvälisen atomienergiakomission (AIEA) suojeluksessa ja että Marokko on tehnyt yhteistyösopimuksia ranskalaisen erityiselimen, ydinvoimaloiden turvallisuutta valvovan osaston (DSIN) kanssa varmistaakseen avun saannin ydinvoimahankkeiden arvioinnissa ja olemassa olevien ja tulevien voimaloiden seurannassa ja valvonnassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2329/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Luvattomat rakennukset Parnassoksen kansallispuistossa.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0148 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2329/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Luvattomat rakennukset Parnassoksen kansallispuistossa Ympäristöjärjestöjen esittämien syytösten mukaan keskelle Parnassoksen kansallispuistoa, joka kuuluu Fokidan läänin Natura 2000 -alueiden verkostoon, on rakennettu maaseutuasuntoja. Saamieni tietojen mukaan valmisteilla on asetus kansallispuiston lakkauttamisesta, alueen jakamisesta tonteiksi ja laiduntamisen laillistamisesta alueella. Kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Onko komissio tietoinen ehdotuksesta kumota tai muuttaa alueen luonnehdinta Natura 2000 -verkostossa? 2. Mihin toimiin se aikoo ryhtyä edellä mainitun alueen suojelemiseksi, joka on kansallispuisto ja luokiteltu Natura 2000 -verkoston A-tyypin alueeksi? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komissio ei ole tietoinen suunnitelmista muuttaa tai kumota Parnassoksen kansallispuiston suojelualueen asemaa. Kyseinen puisto kuuluu alueeseen, jota ehdotettiin luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(1) perusteella luotuun Natura 2000 -verkostoon. Itse asiassa aikaisemmin LIFE-Nature -hankkeen puitteissa, jota komissio yhteisrahoitti ja jonka tarkoituksena oli kehittää Kreikan kansallispuistojen suojelu- ja käyttöehtoja, laadittiin myös Parnassoksen kansallispuistoa koskeva käyttösuunnitelma. Tämä käyttösuunnitelma, joka perustuu perinpohjaiseen, koko Parnassoksen massiivista saatuun tietoon, sallii kansallispuiston rajojen muuttamisen, olemassa olevan ydinalueen (peräisin vuodelta 1938) korjaamisen ja laajentamisen sekä sisältää tähän asti hyvin epäselvästi määriteltyjen reuna-alueiden tarkan kuvauksen ja laajuuden. Erityisesti ydinalueella ei sallita minkäänlaisia parlamentin jäsenen mainitsemia ihmisten toimia. Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan käyttösuunnitelmaehdotusten perusteella on nyt laadittu ehdotus presidentin asetukseksi, joka on toimitettu hyväksyttäväksi. (1) EYVL L 206, 22.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1997/99 esittäjä(t): Andre Brie (GUE/NGL) neuvostolle. Neuvoston kanta Tšetšenian sotaan.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1997/99 esittäjä(t): Andre Brie (GUE/NGL) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Neuvoston kanta Tetenian sotaan Parlamentti on 7. lokakuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa (B5-0142, 0149, 0158, 0168 ja 0177/1999) arvostellut ankarasti Venäjän sotilaallista puuttumista Tetenian asioihin. Miten neuvosto aikoo ottaa tämän Euroopan parlamentin kannan huomioon Venäjän-politiikassa ja erityisesti Tetenian konfliktin selvittelyssä? Onko neuvosto valmis yhtymään parlamentin kantaan? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Euroopan parlamentin sen 7. lokakuuta annetussa päätöslauselmassa ilmaisema kanta heijastuu hyvin päätelmissä, jotka neuvosto kertoi 15. marraskuuta. Neuvosto ilmoitti näissä päätelmissä olevansa Euroopan parlamentin tavoin erittäin huolestunut sotatoimien jatkumisesta Pohjois-Kaukasiassa. Euroopan unioni tuomitsi kaiken suhteettoman ja umpimähkäisen voimankäytön Teteniassa, sillä se on aiheuttanut ankaraa kärsimystä siviiliväestölle ja kotiseudultaan siirtymään joutuneille henkilöille. Neuvosto vaati Venäjän hallitusta noudattamaan kansainvälisestä humanitaarisesta oikeudesta johtuvia sitoumuksiaan siviiliuhrien välttämiseksi ja Tetenian ja Inguian välisen rajan pitämiseksi avoimena, jotta kotiseudultaan siirtymään joutuneet voivat päästä turvaan. Neuvosto korosti lisäksi tarvetta pyrkiä Venäjän hallituksen ja Pohjois-Kaukasian, myös Tetenian, vaaleilla valittujen johtajien väliseen vuoropuheluun, jotta konfliktiin löydettäisiin poliittinen ratkaisu. Neuvosto kannusti tässä yhteydessä Venäjän hallitusta käyttämään Ety-järjestön apua. Neuvosto päätti myös, että EU käsittelisi asiaa Etyjin huippukokouksessa Istanbulissa. Vaikka Istanbulissa 18.19. marraskuuta pidetyn huippukokouksen julkilausumassa tunnustettiinkin täysin Venäjän federaation alueellinen koskemattomuus ja tuomittiin kaikenlainen terrorismi, siinä korostettiin myös tarvetta noudattaa Etyjin normeja. Tätä kysymystä käsitellään julkilausuman 23 kohdassa, jonka mukaan Etyjin osanottajavaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että alueen humanitaarisen tilanteen huomioon ottaen on tärkeää lievittää siviiliväestön kärsimyksiä muun muassa luomalla kansainvälisille järjestöille asianmukaiset edellytykset antaa humanitaarista apua. Osanottajavaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että poliittinen ratkaisu on välttämätön ja että siihen voitaisiin päästä Etyjin tuella. Osanottajavaltiot ovat tyytyväisiä siihen, että Etyj haluaa tukea poliittisen vuoropuhelun uudelleen käynnistämistä. Osanottajavaltiot ovat niin ikään tyytyväisiä siihen, että Venäjän federaatio on suostunut Etyjin puheenjohtajan käyntiin alueella. Osanottajavaltiot vahvistavat uudelleen Etyjin avustusryhmän nykyiset toimivaltuudet Teteniassa. Ne ovat tässä suhteessa tyytyväisiä myös siihen, että Venäjän federaatio on halukas helpottamaan näitä toimia, joilla edistetään vakauden, turvallisuuden ja taloudellisen hyvinvoinnin edellytysten luomista alueella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1804/99 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Harmaatuonti.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0053 - 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1804/99 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Harmaatuonti Aikooko komissio esittää lainsäädännön muuttamista harmaatuonnin eduksi? Silhouette-tuomion jälkeen harmaatuojat eivät saa ostaa tavaramerkkituotteita EU:n ulkopuolelta ja myydä tavaroita EU:ssa ilman tavaramerkin omistajan lupaa. Tanskan elinkeinoministeriö on 19. toukokuuta 1999 todennut, että harmaatuonti antaa kuluttajille mahdollisuuden edullisempiin tuotteisiin, mutta Silhouette-tuomio vahingoittaa yksipuolisesti harmaatuotujen tuotteiden kuluttajia, koska tanskalaiset merkkitavaroiden valmistajat eivät hyödy tuomiosta. Vastaavaa 11. tammikuuta päivättyä ruotsalaista kertomusta on käsitelty julkaisun Direct Office 9/99 sivulla 27. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) Vuonna 1998 komissio teetti National economic research associates (NERA) -laitoksella tutkimuksen taloudellisista vaikutuksista, joita Euroopan tavaramerkkejä koskevan sääntelyn muuttamisella olisi. Tutkimus on saatavilla komission web-sivustossa: http://europa.eu.int/comm/dg15. Huhtikuussa 1999 komissio järjesti aiheesta kaksi kuulemista: toisen jäsenvaltioita ja toisen eturyhmiä varten. Näissä keskusteltiin NERA:n tutkimuksen tuloksista. Sisämarkkinaneuvostossa 10. kesäkuuta 1999 käydyn keskustelun jälkeen sovittiin, että komissio esittäisi asiakirjan, jossa tarkasteltaisiin keskeisiä kysymyksiä yksityiskohtaisesti. Kyseistä asiakirjaa koskevan keskustelun tuloksista riippuu se, miten komissio jatkossa suhtautuu tähän tärkeään ja monitahoiseen kysymykseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1882/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kaupunkisuunnittelua erittäin maanjäristysalttiilla alueella.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0080 - 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1882/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: Kaupunkisuunnittelua erittäin maanjäristysalttiilla alueella Ympäristön ja aluesuunnittelun sekä yleisten töiden ministeriö edistää Akhaian läänin Rion kunnan kaupunkisuunnitteluhanketta. Koska alueen maanjäristysalttius on Euroopan korkeimpia ja siellä sijaitsee huomattava määrä aktiivisia siirroslinjoja, geologit ovat ilmaisseet huolestumisensa. Komissiolta kysytään: 1. Rahoitetaanko suunnitteluhanketta yhteisön tukikehyksestä? 2. Onko välttämättömiä pienaluetutkimuksia tehty maanjäristystuhoja estävän rakennustavan tarkkaa noudattamista varten? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Rion kaupungin suunnitteluhanketta ei yhteisrahoiteta Kreikkaa koskevasta vuosien 19941999 yhteisön tukikehyksestä, eikä komissiolla ole tietoja alueen mahdollisista seismisyystutkimuksista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1986/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Korruption vastaiset toimet.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0105 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1986/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Korruption vastaiset toimet Venäjän johdolta tulleiden hälyyttävien korruptioviestien vuoksi G7-maat päättivät jäädyttää Venäjälle myönnetyt lainat ja asettivat entiseen neuvostovaltaan suuntautuvien rahavirtojen vapauttamisen ehdoksi tiliselvityksen antamisen kolmen kuukauden välein. Voiko neuvosto asettaa tutkintakomitean selvittämään, mihin EU:n Venäjälle yhteistyösopimusten yhteydessä myöntämät varat on käytetty? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (30. marraskuuta 1999) Viime aikoina on esitetty väitteitä korruptiosta Venäjällä ja kansainvälisten järjestöjen myöntämien avustusvarojen käytöstä rahanpesuun. Näiden väitteiden vuoksi Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) on asettanut tiettyjä vaatimuksia seuraavan erän (640 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) maksamiselle 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin rakennesopeutuslainasta, josta sovittiin Venäjän kanssa vuoden 1999 heinäkuussa. Vaatimukset koskevat valtion varainhoidon avoimuuden lisäämistä sekä yleisesti että erityisesti virallisten varantojen osalta, Venäjän keskuspankin ulkomaisten valuuttavarantojen neljännesvuosittaisia tilintarkastuksia, kansainvälisen kirjanpitokäytännön käyttöönottoa Venäjän keskuspankissa ja keskuspankin varojen vetämistä pois viidestä valtion omistamasta ulkomaisesta tytäryhtiöstä, joita on aikaisemmin käytetty Venäjän ulkomaisten valuuttavarantojen hallinnointiin. Tämä on ensisijaisesti Maailmanpankin ja G7-ryhmän asia, koska ne ovat merkittävimmät suoran rahoitustuen antajat. Edellä esitetyt väitteet eivät koske yhteisön varoja. Tästä huolimatta myös komissio on sitä mieltä, että viimeaikaisilla väitteillä on merkitystä koko kansainvälisen yhteisön kannalta, ja kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liittyvissä tapaamisissa se on jo vaatinut Venäjää puuttumaan korruptioon ja rahanpesuun välittömästi. Komissio pitää myönteisinä sitoumuksia, jotka pääministeri Putin antoi Moskovassa 19. ja 20. lokakuuta 1999 pidetyssä järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa G8-ryhmän ministerikokouksessa. Niiden mukaan Venäjä hyväksyy lähitulevaisuudessa kansainvälisten vaatimusten mukaisen rahanpesua koskevan lainsäädännön ja tekee korruption vastustamisesta ensisijaisen tavoitteen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1898/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. PESCA (1994‐1999).



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0082 - 0082



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1898/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (29. lokakuuta 1999) Aihe: PESCA (19941999) Kalastusalan rakennemuutoksen PESCA-yhteisöaloitteesta myönnetyt yhteisön avustukset ovat 36,5 miljoonaa ecua kaudella 19941999. Voisiko komissio ilmoittaa mille julkisille tai yksityisille tahoille oppilaitoksille, yhtiöille, osuuskunnille tai yksityishenkilöille on myönnetty varoja tai avustuksia ja kuinka paljon (jo toteutetut ja vielä toteuttamattomat maksut) PESCA-yhteisöaloitteesta? Onko varojen lopullinen vastaanottaja ja aloitteiden asianmukainen toteuttaminen tarkistettu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1999) Italialle myönnetään osana Pesca-yhteisöaloitetta yhteensä 37,8 miljoonaa euroa yhteisön tukea kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR), Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastosta (ESR). Varat käytetään yrityspalvelukeskusten perustamiseen (11,9 miljoonaa euroa), tuottaviin sijoituksiin (4,6 miljoonaa euroa), käytännön hankkeisiin (10,1 miljoonaa euroa), toiminnan monipuolistamiseen tukikelposilla alueilla (9,9 miljoonaa euroa), työpaikkojen luomiseen (0,7 miljoonaa euroa), rahoitussuunnitteluun (0,4 miljoonaa euroa) ja tekniseen apuun (0,2 miljoonaa euroa). Viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan sitoumusten osuus yhteisön rahoituksesta on tällä hetkellä 38 prosenttia ja maksujen osuus 8 prosenttia. Vaikka ohjelma hyväksyttiin virallisesti toukokuussa 1995, sitä ei erilaisten järjestelyihin liittyvien ongelmien takia ole voitu käynnistää kuin vasta äskettäin. Itse asiassa suunnitelman toteutuksesta vastaavat kansalliset viranomaiset ovat voineet aloittaa useimmat toimet vasta vuoden 1998 lopulla tai vuonna 1999. Pesca-yhteisöaloitteen toteutuksesta vastaavat viranomaiset ovat Italian maatalousministeriö ja jotkin alueet. Vaikka ohjelman toimenpiteiden toteutusaste on alhainen, komissio ei vielä ole tehnyt tarkastuksia paikalla. Tarkastusohjelma on kuitenkin tarkoitus käynnistää seuraavien viikkojen aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2210/99 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) neuvostolle. Rajat ylittävistä maksuista perittävät kulut.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0120 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2210/99 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) neuvostolle (30. marraskuuta 1999) Aihe: Rajat ylittävistä maksuista perittävät kulut Kysymyksen esittäjä haluaa ilmoittaa myös neuvostolle ärtymyksensä sen johdosta, että tietyt pankit perivät edelleen pöyristyttävän suuria kuluja euroina suoritetuista maksuista ilman asiaankuuluvaa avoimuutta. Myös Euroopan komissio on erityisen huolissaan näistä ongelmista, jotka hankaloittavat euron hyväksymistä osaksi kansalaistemme jokapäiväistä elämää ja jotka ovat osoitus siitä, että pankit eivät ajattele riittävästi kansalaisia. Komissio on näin ollen vuoden alusta lähtien toteuttanut lukuisia asiaa koskevia tutkimuksia, joiden tuloksia ei todellakaan voida pitää tyydyttävinä. On totta, että jotkut pankit ovat alentaneet kulujaan, mutta nämä pankit muodostavat edelleen poikkeuksen. Tämän vuoksi Euroopan komissio jatkaa yllätystutkimuksiaan, joita se teki kaksi viikkoa sitten Alankomaissa, Irlannissa ja Belgiassa. Pankkisektorin, samoin kuin jäsenvaltioiden, haluttomuus toimia asiassa on ilmeistä. Itse asiassa rajojen yli suoritettavista tilisiirroista annettu direktiivi 97/5/EY(1) olisi pitänyt saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä 14. elokuuta 1999. Jos halutaan perehtyä asiaa koskeviin kansallisiin toimiin, jäsenvaltiot vastaavat, ettei niillä ole tietoja käytettävissään. Jäsenvaltioilla oli kuitenkin kaksi vuotta aikaa saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista oikeusjärjestelmäänsä. Määräaika on mennyt umpeen, eli valtioita vastaan voidaan nostaa jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva kanne. Koska jäsenvaltiot aikovat ryhtyä noudattamaan yhteisön oikeudesta johtuvia velvoitteita? (1) EYVL L 43, 14.2.1997, s. 25. Vastaus (31. tammikuuta 2000) Rajojen yli suoritettavista tilisiirroista 27. tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/5/EY 11 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön kyseisen direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 14. elokuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Saman artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on myös toimitettava kyseisessä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kirjallisina komissiolle. Arvoisan parlamentin jäsenen esittämän nimenomaisen kysymyksen osalta voidaan todeta, että kyseisten tietojen kerääminen ei ole neuvoston tehtävä. Itse asiassa perustamissopimuksen 211 artiklan mukaan on komission tehtävä huolehtia perustamissopimuksen määräysten noudattamisesta ja 226 artiklan mukaan on komission tehtävä toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jos se katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille perustamissopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1842/99 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle. Rahallinen korvaus viran menettämisestä.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0063 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1842/99 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle (13. lokakuuta 1999) Aihe: Rahallinen korvaus viran menettämisestä Kuinka paljon rahallista korvausta maksettiin niille maaliskuussa 1999 eronneen komission jäsenille, jotka: 1. eivät palanneet EU:n tehtäviin? 2. palasivat komission jäseniksi syyskuussa 1999? 3. valittiin Euroopan parlamentin jäseniksi kesäkuussa 1999? Neil Kinnock komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1999) 1. ja 3. Yhteensä 16 komission jäsentä jätti virkansa. Näistä kaksi otti vastaan tehtävän Euroopan parlamentin valittuna jäsenenä. Kaikki 16 entistä komission jäsentä saavat kuukausittaisen siirtymäkorvauksen. Tämä korvaus perustuu komissiossa suoritetun viran kestoon komission puheenjohtajan ja jäsenten sekä yhteisön tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan palkkajärjestelyistä 25 päivänä heinäkuuta 1967 annetun neuvoston asetuksen N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom(1) ja sen muutosasetusten mukaisesti. Tässä asetuksessa säädetään seuraavasti: Tehtäviensä päättymistä seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen komission entinen jäsen saa kolmen vuoden ajan kuukausittaisen siirtymäkorvauksen, joka vahvistetaan seuraavien sääntöjen mukaan: - 40 prosenttia hänen tehtäviensä päättyessä saamastaan peruspalkasta, jos hänen toimikautensa oli lyhyempi kuin kaksi vuotta, - 45 prosenttia kyseisestä palkasta, jos hänen toimikautensa oli pidempi kuin kaksi vuotta mutta lyhyempi kuin kolme vuotta, - 50 prosenttia kyseisestä palkasta, jos hänen toimikautensa oli pidempi kuin kolme vuotta mutta lyhyempi kuin viisi vuotta, - 55 prosenttia kyseisestä palkasta, jos hänen toimikautensa oli pidempi kuin viisi vuotta mutta lyhyempi kuin kymmenen vuotta, - 60 prosenttia kyseisestä palkasta, jos hänen toimikautensa oli pidempi kuin kymmenen vuotta mutta lyhyempi kuin viisitoista vuotta, - 65 prosenttia kyseisestä palkasta muissa tapauksissa. Oikeus korvaukseen päättyy, kun komission entinen jäsen nimitetään virkaan komissiossa tai tilintarkastustuomioistuimessa tai kun entinen jäsen kuolee. Kun kyseessä on tällainen virkaan nimitys, korvausta maksetaan siihen päivään asti, jona tehtävät alkavat; kun kyseessä on kuolema, viimeinen maksu suoritetaan siltä kuukaudelta, jonka aikana kuolema tapahtui. Lisäksi jos entinen jäsen valitaan Euroopan parlamenttiin, sovelletaan kumuloitumissääntöä (asetuksen 7 artiklan 3 kohta). Jos kyseinen henkilö tämän kolmen vuoden aikana hoitaa uusia tuloa tuottavia tehtäviä, kuukausittainen bruttopalkka (eli palkka ennen verojen vähentämistä), jonka hän saa uudessa tehtävässä, vähennetään korvauksesta siltä osin kuin mainittu palkka yhdessä tämän korvauksen kanssa ylittää (ennen verojen vähentämistä) määrän, jonka entinen jäsen sai hoitaessaan komission jäsenen tehtäviä. Kaikki uudessa tehtävässä saadut palkan osat otetaan huomioon lukuun ottamatta niitä, jotka ovat kulujen korvauksia. 2. Minkäänlaisia korvauksia ei maksettu. (1) EYVL 187, 8.8.1967.