ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3820/97 komissiolle esittäjä(t): Viviane Reding (PPE) (28. marraskuuta 1997) Aihe: Maataloushinnat ja valuuttakurssien muutokset euron käyttöönoton jälkeen Miten joissakin jäsenvaltioissa tapahtuvan yhtenäisvaluutan käyttöönoton jälkeen tulee käymään toimenpiteille, joiden tarkoituksena on kompensoida valuuttakurssien muutoksista aiheutuvia menetyksiä EU:n sisäisessä maataloustuotteiden kaupassa? On ymmärrettävää, että tällaisia muutoksia ei tosiasiassa tule enää olemaan euro-alueella. Ongelmallinen on sen sijaan kysymys kauppavaihdosta euro-alueen ja toistaiseksi ulkopuolisten maiden välillä: tullaanko näitä korvauksia edelleen myöntämään maataloustuotteiden viennille euro-alueelta toistaiseksi ulkopuolisiin maihin, silloin kun kyseessä ovat euro-alueen ulkopuoliset valuuttakurssien muutokset? Mikä on komission kanta tähän erityiskysymykseen, joka on osa euron käyttöönoton vaikutuksia yhteiseen maatalouspolitiikkaan? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (9. tammikuuta 1998) Talous- ja rahaliiton (EMU) 1. tammikuuta 1999 alkavaa kolmatta vaihetta koskevat valmistelut ovat edenneet hyvin. Komissio ja Euroopan rahapoliittinen instituutti antavat maaliskuussa 1998 EY:n perustamissopimuksen 109 j artiklan mukaisesti neuvostolle kertomuksen (lähentymiskertomukset) jäsenvaltioiden edistymisestä talous- ja rahaliiton toteuttamiseen liittyvien velvollisuuksien täyttämisessä. Toteutettuaan 109 j artiklassa määrätyn menettelyn neuvosto tekee päätöksen ja julkistaa toukokuussa 1998 ne jäsenvaltiot, jotka osallistuvat 1. tammikuuta 1999 alkavaan talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen. Samalla ilmoitetaan kahdenväliset kiinteät vaihtokurssit, jotka toimivat perustana määritettäessä kolmannen vaiheen alusta käytettävät euron muuntokurssit. Useiden jäsenvaltioiden odotetaan osallistuvan euroalueeseen alusta alkaen, koska ne ovat edistyneet merkittävästi taloudellisessa lähentymisessä. Niin ikään uskotaan, että EMUn kolmanteen vaiheeseen voidaan siirtyä varsin sujuvasti. Komissio on tietoinen siitä, että jäsenvaltiot ovat huolissaan euron käyttöönoton vaikutuksesta maataloustuotteiden markkinoihin. Kuten parlamentin jäsen huomauttaa, maatalouden valuuttajärjestelmän merkitys vähenee huomattavasti euroalueen syntymisen myötä, varsinkin kun useiden jäsenvaltioiden odotetaan osallistuvan siihen. Olisi ennenaikaista ehdottaa nykyisen hyvitysjärjestelmän muuttamista, koska kolmanteen vaiheeseen osallistuvista jäsenvaltioista ei ole vielä tehty päätöstä. Komissio käsittelee asiaa uudelleen, kun EMUn kolmanteen vaiheeseen osallistuvat jäsenvaltiot ovat tiedossa.
Virallinen lehti nro C 196 , 22/06/1998 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4097/97 komissiolle esittäjä(t): David Morris (PSE) (16. tammikuuta 1998) Aihe: Henkilöresurssien kehittäminen ja rahoitus Komissio ehdottaa neljänlaista henkilöresurssien kehittämistoimintaa tavoitteen 3 piirissä. Toistuvatko ne tavoitteissa 1 ja 2? Täsmennetäänkö ehdotetussa Euroopan kehitysrahastoa koskevassa asetuksessa rahoituksen jakoa näiden toimintojen välillä? Jos kyllä, missä määrin? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1998) Komissio valmistelee parhaillaan ehdotuksia rakennerahastoja koskeviksi asetuksiksi rakennerahastojen toimikaudelle 2000-2006. Komissio suunnittelee hyäksyvänsä ehdotukset ennen vuoden 1998 pääsiäistä. Ehdotukset perustuvat Agenda 2000:een ((Asiak. KOM (97) 2000 lopullinen. )). On esitetty, että uudella tavoite 3:lla, joka käsittää Agenda 2000:ssa mainitut 4 aluetta, olisi kaksi päätehtävää: - perustaa yhteinen pohja kaikille Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tukitoimille (tavoitteet 1, 2 ja 3) sen varmistamiseksi, että kansalliset ja eurooppalaiset henkilöresurssien kehittämistä koskevat toimintasuunnitelmat sekä alueelliset tukitoimet ovat yhdenmukaisia - olla itsessään oma riippumaton tavoitteensa, jonka avulla rahoitetaan henkilöresurssien kehityshankkeita tavoitteiden 1 ja 2 ulkopuolelle jäävillä alueilla ja joka tällä tavoin varmistaa yhtenäisen, koko yhteisön kattavan henkilöresurssien kehitystä koskevan toimintasuunnitelman. Komissio ei ole vielä työstänyt tavoitteen 3 täytäntöönpanon yksityiskohtia, joihin kuuluvat toimintasuunnitelma ja ensisijaiset rahoitushankkeet. Komissio antaa ehdotuksensa vuonna 1998 esitettävissä asetusluonnoksissa.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3863/97 komissiolle esittäjä(t): Luciano Vecchi (PSE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Tutkimukset nuorisopolitiikoista Euroopan unionissa Euroopan komissio esitti joulukuussa 1994 tutkimuksen, joka koski nuorisopolitiikkoja Euroopan unionissa ja joka perustui vuosina 1992 ja 1993 tehtyihin tutkimuksiin. Tämä tutkimus on osoittautunut erittäin merkittäväksi paikallisia, kansallisia ja yhteisön tason nuorisopolitiikkoja koskevista kokemuksista tiedottamisessa. Kysyn komissiolta, aikooko se seuraavien kuukausien aikana saattaa tämän tutkimuksen ajan tasalle tai valmistella uusia tutkimuksia Euroopan unionissa noudatettavien nuorisopolitiikkojen vertailemiseksi? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 1998) Komissio aikoo saattaa eurooppalaista nuorisoa koskevaa politiikkaa, sen rakenteita ja muotoja Euroopan unionissa käsittelevän tutkimuksen ajan tasalle vuoden 1998 kuluessa.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3718/97 komissiolle esittäjä(t): Stelios Argyros (PPE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Figalian Vassesissa sijaitsevan Apollon Epikureiosille pyhitetyn antiikin temppelin säilyttäminen Figalian kaupungin lähellä Vassesissa (Kreikka/ Peloponnesos, Iliasin lääni) on Apollon Epikureiosille pyhitetty antiikin temppeli, joka epäilemättä on merkittävä Euroopan kulttuuriperintöön kuuluva muistomerkki. Temppeli on vaarassa kärsiä merkittäviä tuhoja. Muistomerkin säilyttämisen kannalta on ensisijaisen tärkeää ryhtyä välittömiin tukitoimiin. Tämän antiikin temppelin päätykolmiot ovat nykyään näytteillä British Museumissa Lontoossa. Tunteeko komissio mielenkiintoa temppelin säilyttämiseen ja tietääkö se: 1. Onko Kreikan hallitus kiinnostunut asiasta, tai onko se pannut alulle prosessin päätykolmioiden palauttamiseksi sinne, mistä ne ovat peräisin, ja niiden näytteillepanemiseksi niiden luonnollisessa ympäristössä? 2. Onko Kreikan hallitus toimittanut tai aikooko se lähitulevaisuudessa toimittaa yhteisön tukikehyksen (joko Peloponnesoksen alueellisen toimintaohjelman (PEP) tai toiminta-alueen 3, matkailun ja kulttuurin alueellinen toimintaohjelma) puitteissa ehdotuksen museon rakentamisesta temppelin viereen, jotta päätykolmiot tai osa niistä sekä muita arkkitehtonisia osia, jotka tällä hetkellä ovat hajallaan ympäröivässä maastossa, sijoitettaisiin sinne? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 1998) Komissio on tietoinen Vassesissa Kreikassa sijaitsevan Apollon Epikureiosille pyhitetyn antiikin temppelin suojelemisen ja säilyttämisen tärkeydestä. Niinpä komissio tuki vuonna 1984 toteuttamansa Euroopan arkkitehtuuriperinnön suojeluohjelman puitteissa vuosina 1984 ja 1985 tehtyä temppelin konservointityötä 33 000 eculla. Lisäksi Euroopan aluekehitysrahasto yhteisrahoittaa Apollon Epikureiosin temppelin suojeluhanketta 1,6 miljoonan ecun summalla yhteisön tukikehyksestä vuosille 1994-1999 sekä toimenpideohjelmasta Länsi-Kreikan hyväksi (alaohjelma 2, toimenpide 3). Mitään avustushakemusta museon rakentamiseksi ei kuitenkaan ole jätetty enempää alueellisen toimenpideohjelman kuin yhteisön tukikehykseen kuuluvan matkailua ja kulttuuria koskevan toimenpideohjelmankaan puitteissa. Siltä osin kuin on kyse Kreikan viranomaisten mahdollisesti osoittamasta mielenkiinnosta tai aloittamista toimenpiteistä, jotta British Museum palauttaisi temppelin friisin sen alkuperäiselle paikalle, komissio ei ole toimivaltainen puuttumaan asiaan, joka kuuluu yksinomaan asianosaisille jäsenvaltioille. Komissio ei kuitenkaan ole tietoinen mistään Kreikan viranomaisten toimenpiteistä tai pyynnöistä friisin palauttamiseksi.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4029/97 komissiolle esittäjä(t): Caroline Jackson (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Rekkakuormien varmistaminen Katsooko komissio, että olosuhteet vaativat rekkakuormien yleistä varmistamista koskevaa yhteisön lainsäädäntöä, vai katsooko komissio, että yhteisö voi jättää kansallisten viranomaisten toimivaltaan sen, millaisia yleisiä rekkakuormien varmistamista koskevia turvallisuusvaatimuksia ne katsovat tarpeelliseksi sisällyttää kansalliseen lainsäädäntöön, vaikka vaarallisten aineiden kuljetuksia säännelläänkin yhteisön lainsäädännöllä? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 1998) On äärettömän monta tapaa lastata ajoneuvo sekä lukematon määrä erityyppisiä ja -muotoisia ajoneuvoihin lastattavia tavaroita. Sen vuoksi komissio on sitä mieltä, että yhteisön lainsäädäntö tällä alalla olisi kaikki vaihtoehdot kattaakseen joko niin yleistä, että sillä ei olisi käytännön merkitystä, tai niin yksityiskohtaista, että se edellyttäisi tuhansia sivuja lakeja. Siksi komissio ei aio laatia ehdotusta tällaiseksi lainsäädännöksi. Komissio ei ole tietoinen perusteista asettaa kyseenalaiseksi kansallinen lainsäädäntö kuorma-autojen lastin varmistamisesta, eikä tällä hetkellä ole suunnitelmia komission toimiksi tällä alalla. Tietenkin on jatkuvasti tarvetta soveltaa asianmukaisesti tämän alan kansallisia lakeja ja panna ne täytäntöön tehokkaasti.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0057



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3440/97 komissiolle esittäjä(t): Nel van Dijk (V) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Laivojen kapteenien vapaa liikkuvuus Alankomaalaisen lain mukaan alankomaalaisen lipun alla purjehtivassa laivassa on oltava alankomaalainen kapteeni. Voisiko komissio ilmoittaa, missä muissa jäsenvaltioissa on samanlainen säännös? Perustuuko tämä 6 artiklan mukaisen syrjintäkiellon poikkeus 48 artiklan 4 kohtaan, 55 artiklaan vai johonkin muuhun Euroopan yhteisön perustamissopimuksen artiklaan? Aikooko komissio tehdä aloitteen ¨kapteenien vapaan liikkuvuuden¨ toteuttamisesta Euroopan unionissa? Komission jäsenen Niel Kinnockin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1997) Komissio on aina pitänyt jäsenvaltion lipun alla purjehtivan laivan kapteenin ja tämän varamiehenä toimivan ensimmäisen perämiehen toimia julkishallinnon palvelusuhteina EY:n perustamissopimuksen 48 artiklan 4 kohdan merkityksessä. Julkishallinnon palvelusuhteessa toimivan kapteenin vastuualue liittyy etenkin miehistön ja matkustajien turvallisuuteen ja jopa henkeen sekä merten suojelemiseen. Jäsenvaltiot voivat edellyttää kapteenin ja ensimmäisen perämiehen toimien varaamista oman maan kansalaisille, ja EY:n perustamissopimuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaan työntekijöiden vapaata liikkuvuutta voidaan rajoittaa yleisen järjestyksen, turvallisuuden tai kansanterveyden perusteella. Komission tietojen mukaan Belgia, Tanska, Saksa, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Alankomaat, Portugali, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta (eräiden alusten osalta) ovat säätäneet, että kapteenin on oltava maan kansalainen, ja näistä Kreikka, Espanja, Ranska, Italia ja Portugali ovat ulottaneet vaatimuksen koskemaan myös kapteenin varamiestä. Nykyiset järjestelyt ovat yhteisön oikeuden mukaisia, joten komissio ei ehdota niihin muutoksia.
Virallinen lehti nro C 174 , 08/06/1998 s. 0157



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3963/97 komissiolle esittäjä(t): Maj Theorin (PSE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Ihmisoikeudet Turkissa Euroopan parlamentti on usein vaatinut, että Turkin on noudatettava ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatetta. Euroopan unionin ja Turkin välillä tehtiin tulliliitto, vaikka Turkissa ilmeni ja ilmenee edelleen suuria puutteita ihmisoikeuksien kunnioittamisessa ja demokratiassa. Raporteissa esitetään edelleen, että ihmisoikeuksia loukataan jatkuvasti. Turkin ihmisoikeustilanne ja demokratia ovat kaikkea muuta kuin tyydyttäviä. Miten komissio kiirehtii Turkin kehitystä kohti ihmisoikeuksien kunnioittamista ja vakaata demokratiaa? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 1998) Komissio haluaa korostaa kaikissa yhteyksissään Turkin viranomaisiin, kuinka tärkeänä se pitää ihmisoikeustilanteen parantamista ja Turkin kansainvaltaistamisprosessin jatkamista. Komissio kommentoi Turkin ihmisoikeustilannetta Agenda 2000:ssa ((Asiak. KOM(97) 394 lopullinen. )) ja korosti, että ¨huolimatta siitä, että uudistusten tarve on poliittisesti tunnustettu ja lainsäädäntöön on viimeaikoina tehty eräitä muutoksia, Turkin ansiot yksilönoikeuksien ja sananvapauden ylläpitäjänä eivät vastaa EU:n normeja¨. Vuodesta 1993 lähtien komissio on tukenut lukuisia ihmisoikeuksien edistämiseksi ja turkkilaisen kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi työskenteleviä turkkilaisia kansalaisjärjestöjä. Kuusi miljoonaa ecua (joista kolme miljoonaa ecua vuonna 1997) on myönnetty yli kuudellekymmenelle hankkeelle. Komissio aikoo jatkaa ja vahvistaa tätä yhteistyötä. Komission 15. heinäkuuta 1997 julkaisemassa tiedonannossa Turkin suhteiden tulevaisuudesta ((Asiak. KOM(97) 2000 lopullinen. )) tehdään ehdotuksia eurooppalaisten ja turkkilaisten kansalaisjärjestöjen toiminnan puolesta sekä todetaan, että yhteisön pitäisi jatkaa tukensa antamista Turkille, jotta tämä voisi ratkaista ongelmansa ja jatkaa integroitumistaan yhteisöön. Tiedonannossa ehdotetaan myös yhteistyön aloittamista Turkin hallituksen kanssa, jotta tämän pyrkimyksiä asiaankuuluvien kansainvälisten ihmisoikeussopimusten noudattamisen varmistamiseksi ja näitä sopimuksia vastaavan maan sisäisen lainsäädännön laatimiseksi voitaisiin tukea. Turkin viranomaiset ovat jo ilmoittaneet virallisesti komissiolle haluavansa tehdä yhteistyötä tällä alalla. Osapuolien välisiin kahdenkeskisiin keskusteluihin hankkeiden nimeämiseksi ryhdytään lähiaikoina.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3232/97 komissiolle esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Alueiden välistä yhteistyötä koskevan PACTE-ohjelman toimintaan liittyvät ongelmat Alueiden välistä yhteistyötä koskevan PACTE-ohjelman kreikkalaisilta osanottajilta saamieni tietojen mukaan ohjelmassa määriteltyjen toimien toteuttamiseen tarkoitettujen varojen maksamisessa on esiintynyt suuria viivytyksiä. Näyttää siltä, että nämä viivytykset aiheutuvat ohjelman hallinnoinnin puutteista; hallinnosta vastaa PACTEn Strasbourgin toimisto AER, joka ei maksa rahoja, vaikka kaikki tarvittavat liitteet on toimitettu ja esitetty. Näyttää jopa siltä, että muutkin samaan alueelliseen yhteistyöohjelmaan tai muihin ohjelmiin osallistuvat jäsenvaltioiden kunnat ovat esittäneet vastaavia valituksia. Komissiota pyydetään ilmoittamaan, onko se tietoinen asiasta, mikä aiheuttaa nämä viivytykset, sekä mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa, jotta rahoitus alkaa sujua normaalisti. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1997) Esitetty kysymys koskee yhtä PACTE-ohjelmalle vuonna 1993 myönnetyistä tuista. Ohjelmaa on rahoitettu Euroopan alueiden neuvostolle hankkeiden hallinnoinnin seurantaa varten myönnetyn kokonaisavustuksen kautta. Saamiensa selvitysten perusteella komissio maksoi vuoden 1997 alussa kyseiselle järjestölle vuodesta 1993 alkaen myönnettyjen eri avustusten nojalla kuuluvan yhteisön yhteisrahoituksen koko määrän. Euroopan alueiden neuvoston hallintotoimiston jälkikäteen suorittamien kaikkia hankkeita koskevien tarkastusten perusteella voitiin joissakin tapauksissa todeta, että tukikelpoisten menojen määrä erosi hankkeesta vastaavan henkilön lopullisessa kertomuksessaan ilmoittamasta määrästä. Ennen viimeisen erän suorittamista Euroopan alueiden neuvosto pyysi hankkeista vastaavia henkilöitä toimittamaan tositteet kokonaismenoista. Neuvosto on ilmoittanut komissiolle, että suurin osa heistä on tehnyt niin ja täten saanut maksamatta olleen määrän. Niiden hankkeiden osalta, joille maksuja ei ole vielä suoritettu, tilinpäätös tehdään yksinomaan tukikelpoisiksi katsottujen menojen osalta, jos hankkeista vastaavat henkilöt eivät ole toimittaneet pyydettyjä tietoja määräaikaan mennessä.
Virallinen lehti nro C 187 , 16/06/1998 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3562/97 komissiolle esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Ranskalaisten rekka-autojen ja kalastusalusten tiesulut - tappioita kärsineet liikennöitsijät eivät ole vieläkään saaneet korvauksia Korvauksia ranskalaisten rekka-auton kuljettajien ja kalastusalusten järjestämien tiesulkujen vuoksi tappioita kärsineille liikennöitsijöille odotetaan edelleen kiireellisesti. Asianosaisten maantiekuljetusyhtiöiden taloudellisen selviämisen kannalta korvaukset ovat elintärkeitä, aikooko Euroopan komissio siis toimia asiassa varmistaakseen välittömän vastauksen saamisen Ranskan viranomaisilta. Tietääkö komissio, onko Ranskan hallitus tehnyt jotain viime aikoina varmistaakseen, että vaatimuksia käsittelevät prefektinvirastot toimivat ripeästi ja tehokkaasti? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1998) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, komissiolla ei ole laillista valtaa puuttua Ranskan suluista aiheutuviin korvaustapauksiin, sillä korvausjärjestelyistä säädetään kansallisessa lainsäädännössä. Asiasta vastuussa olevat komission jäsenet ovat kuitenkin sekä kirjeitse että henkilökohtaisesti ottaneet yhteyttä Ranskan viranomaisiin muistuttaen näitä tarpeesta taata asianmukainen korvaus niille liikennöitsijöille, jotka ovat suoraan kärsineet suluista. Ranskan viranomaiset ovat lupautuneet toimittamaan komissiolle yksityiskohtaisen raportin siitä, miten vaatimusten käsittely edistyy. Komissio järjesti 23. syyskuuta 1997 kokouksen sellaisten liikennöitsijöiden edustajien kanssa, joiden korvausvaatimuksien käsittely oli vielä kesken. Lisäksi Ranskan valtuuskunta tapasi komission ennen tätä kokousta antaakseen selvityksen siitä, kuinka Ranskan viranomaiset käsittelivät vaatimuksia. Komissio on lisäksi ilmoittanut Ranskan viranomaisille saamistaan korvausvaatimusten käsittelyä koskevista valituksista ja pyytänyt näitä ottamaan valitukset huomioon sekä raportoimaan käsittelyn edistymisestä. Ranskan viranomaiset ilmoittivat lähettäneensä prefektuureihin (lääninhallituksiin) kolme kiertokirjettä, joissa määrätään, kuinka näitä korvauksia on käsiteltävä. Sisäasiain ministeriöön on myös perustettu ryhmä varmistamaan, että kaikki vaatimusten käsittelyyn liittyvät ongelmat prefektuureissa voitaisiin ratkaista. Komissio tekee edelleen vetoomuksia ottaen huomioon lupaukset, jotka Ranskan hallituksen jäsenet ovat antaneet muiden jäsenvaltioiden ministereille.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3618/97 komissiolle esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) (10. marraskuuta 1997) Aihe: Yliopistotasoiset musiikkiopinnot Taideaineiden, kuten musiikin opetusta ei anneta vieläkään tiettyjen jäsenvaltioiden yliopistoissa. Aikooko komissio tukea korkeakoulutasoisten musiikkiopintojen liittämistä unionin jäsenvaltioiden yliopistojen opetusohjelmaan? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (11. joulukuuta 1997) Arvoisa parlamentin jäsen tietää varmasti, että jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien rakenne ja toiminta kuuluvat jäsenvaltioiden yksiomaiseen toimivaltaan eikä komissiolla ole valtaa muuttaa niitä. On kuitenkin syytä huomata, että komissio voi vaikuttaa koulutukseen edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Siten se voisi vaikuttaa myös korkea-asteen musiikinopetukseen. Sokrates-toimintaohjelman Erasmus-ohjelmaan kuuluu uusi alakohtaisten verkkojen aloite. Yksi verkoista on musiikin ja taiteen verkko. Siihen kuuluu 11 jäsenvaltiota, Islanti, Norja ja kolme Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maata. Kaikissa näissä maissa musiikkia opetetaan korkeakoulutasolla. Verkkojen avulla on tarkoitus laatia koulutusalan tilannekatsaus, parantaa opetuksen ja oppimisen tasoa sekä yksilöidä hyvät käytänteet ja levittää niitä. Tässä yhteydessä Sokrates-ohjelman Erasmus-osion alaisella korkea-asteen oppilaitosten välisellä yhteistyöllä voitaisiin varmasti vaikuttaa myönteisesti jäsenvaltioihin, joissa musiikkiopinnot eivät vielä kuulu korkea-asteen opetusohjelmiin
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0038



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3123/97 komissiolle esittäjä(t): Nel van Dijk (V) ja Edith Müller (V) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Kölnin ¨kukkasota¨ - vapaaseen kilpailuun puuttuminen Tietääkö komissio saksalaisissa ja hollantilaisissa lehdissä ((mm. Bürger-Echo 23.3.1996 ja 6.7.1996, Express 30.5.1996, Kölner Stadt-Anzeiger 21.9.1996, Telegraaf 2.11.1996 ja 21.11.1996, Rundschau 8. 5. 1997. )) julkaistuista jutuista, joissa kerrottiin Kölnin kaupungin itsepintaisista yrityksistä sulkea kahden nuoren hollantilaisen Kölnissä sijaitsevan Westfriedhofin hautausmaan lähelle perustama kukkakauppa? Tunteeko komissio Kölnin kaupungin esittämät melko epäjohdonmukaiset väitteet, joilla se perustelee kukkakauppiaitten vuokrasopimuksen irtisanomista ja häätöuhkausta? Perusteluissa viitataan ensin ¨tärkeisiin näkökohtiin, joilla on merkitystä koko kaupungille¨ ((Rundschau 24.9.1996. )) ja todetaan sitten, että kukkakauppiaat eivät ole noudattaneet suullista sopimusta, joka koski heidän tuotevalikoimansa rajoittamista. Onko komissio samaa mieltä Köln-Ehrenfelderin alueellisten edustajien enemmistön kanssa siitä, että vuokrasopimuksen irtisanominen on ¨kilpailun vapauteen puuttumista¨ ((Kölner Stadt-Anzeiger 26.6.1996 ja 26.11.1996. )), joka perustuu alueella jo kauan toimineiden kilpailijoiden esittämiin, hollantilaisten kukkakauppiaitten alhaisiin hintoihin kohdistuviin valituksiin? Millaiseksi komissio arvioi, edellä esitetyt seikat huomioon ottaen, Köln-Ehrenfelderin alueellisen johtajan toteamuksen: ¨On hyvien tapojen mukaista, että otamme huomioon alueella jo kauan asuneiden veronmaksajien edut.¨ ((Express 27.6.1996. ))? Onko komissio valmis, myös asiaan kohdistuvan suuren julkisen mielenkiinnon vuoksi, tutkimaan, toimiiko Kölnin kaupunki vastoin EY:n perustamissopimuksen 52 ja 53 artiklaan sisältyviä määräyksiä, joiden mukaan kansalaiset voivat vapaasti sijoittautua ja perustaa liikkeitä EU:n alueelle, ja vastoin 6 artiklaan sisältyvää syrjintäkieltoa? Mihin toimiin komissio aikoo mahdollisesti ryhtyä? Komissio jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (12. joulukuuta 1997) Arvoisat parlamentin jäsenet pyytävät komission mielipidettä Kölnin kaupungin ja hollantilaisten kukkakauppiaiden välisestä siviilioikeudenkäynnistä, joka koskee Kölnissä sijaitsevan kukkakaupan vuokrasopimusta. Parlamentin jäsenten toimittamien tietojen mukaan kaupunki irtisanoi kyseisen vuokrasopimuksen, koska saksalaiset kilpailijat valittivat hollantilaisten kukkakauppiaiden huomattavasti alhaisemmista hinnoista. Mitä tulee esitettyihin kysymyksiin, komissio ei tunne Kölnin kaupungin toimintaa kyseisessä asiassa eikä myöskään taustalla olevia syitä eikä siten voi muodostaa selvää mielipidettä asiasta. Komissio pyytää parlamentin jäseniä toimittamaan komissiolle kaikki mahdolliset tiedot asian arviointia varten.
Virallinen lehti nro C 158 , 25/05/1998 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3515/97 komissiolle esittäjä(t): John Iversen (PSE) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Interventiovarasto Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon EU:n interventiovarastoon varastoidun 600 000 tonnin suuruisen naudanlihaerän hävittäminen tulee maksamaan? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 1997) Komissio haluaa korostaa parlamentin jäsenen kysymyksen teoreettisuutta, sillä komission aikomuksena ei ole polttaa kyseistä naudanlihaa. Naudanlihan polttamiskustannukset riippuvat erityisesti käytettävissä olevasta kapasiteetista ja lihan kuljetustarpeesta. Kun Yhdistyneen kuningaskunnan interventioelin pani täytäntöön poikkeuksellisista lisätukitoimenpiteistä Yhdistyneen kuningaskunnan naudanlihamarkkinoilla 10 päivänä syyskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) 1757/96 ((EYVL L 230, 11.9.1996. )), sen saamat tarjoukset olivat 300-1 200 ecua tonnilta.