KIRJALLINEN KYSYMYS E-3543/01

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(8. tammikuuta 2002)

Aihe: Yksityisyyden suoja ja sähköinen kaupankäynti

Yhä useammin internetissä on tarjouksia tietotekniikkaa käyttäville. Viimeksi tällaisen tarjouksen on tehnyt verkkotunnuksia rekisteröivä yritys. Tarjouksen perusteella on mahdollisuus saada lahjaksi henkilökohtainen sähköpostiosoite, jos kuluttaja rekisteröi tietyn verkkotunnuksen (tässä tapauksessa: www.nimi.sukunimi.nimi).

Minulla ei luonnollisestikaan ole mitään monimuotoista mielikuvituksen käyttöä vastaan uusien lahjaideoiden keksimiseksi, mutta tiedustelisin, onko laillista rekisteröidä internetiin jokin nimi kyseisen henkilön tietämättä, jolloin kellä tahansa olisi pääsy tämän henkilön sähköpostiin.

1. Katsooko komissio, että tällaiset tarjoukset loukkaavat yksityisyyden periaatetta?

2. Onko olemassa sähköpostia koskevia sääntöjä?

3. Jos ei ole, mitä komissio aikoo tehdä suojellakseen yksityisyyttä tällä alalla?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(23. huhtikuuta 2002)

Uusi .name-aluetunnus tarjoaa yksityishenkilöille mahdollisuuden rekisteröidä verkkotunnukseksi oman nimensä. Verkkotunnuksista vastaavaa rekisteriä ylläpitää yhtiö, jonka toimipaikka on Yhdistynyt kuningaskunta ja jota sitoo Yhdistyneen kuningaskunnan tietosuojalaki (Data Protection Act) vuodelta 1998. Rekisteri hallinnoi. name-tunnusta Internet-osoitteiden ja verkkotunnusten hallintoa hoitavan ICANN-järjestön kanssa tehdyn sopimuksen nojalla. Tunnuksen voi rekisteröidä rekisterin valtuuttaman rekisterinpitäjän välityksellä (. name-organisaation niin sanottu virallinen rekisterinpitäjä eli official provider). Verkkotunnuksia säädellään tietyillä kelpoisuusvaatimuksilla, jotka löytyvät osoitteesta http://www.nic.name.

Mainittujen vaatimusten mukaan kuka tahansa voi rekisteröidä oman nimensä, kuvitteellisen henkilön nimen edellyttäen, että rekisteröijä voi osoittaa olevansa kyseisen nimen tavaramerkki- ja palvelutunnusoikeuden haltija tai oman nimensä, johon on lisätty numeroita erotukseksi muiden henkilöiden nimistä. Rekisteröidyn nimen on oltava rekisteröijän laillinen nimi tai sellainen nimi, jolla hänet yleisesti tunnetaan (esimerkiksi pseudonyymi). Mikäli kelpoisuusvaatimusten noudattamisen suhteen syntyy epäselvyyksiä, voidaan noudattaa domain-nimien varaukseen ja käyttöön liittyvien kiistojen ratkaisuperiaatteita (UDRP).

Rekisteröitävä verkkotunnus voi olla muotoa etunimi.sukunimi.name tai sukunimi.etunimi.name. Lisäpalveluna on saatavissa verkkotunnusta vastaava sähköpostiosoite, ja tähän palveluun sisältyy myös automaattinen .name-osoitteeseen lähetetyn sähköpostin lähettäminen edelleen jonkin toisen yhtiön ylläpitämään sähköpostiosoitteeseen. Mainittu automaattinen edelleenlähetys ei sinänsä vaikuta valitun sähköpostiosoitteen tietosuojaan. Kun otetaan huomioon rekisteröintiin liittyvä sopimussuhde, voidaan todeta, että .name-osoitteen tietosuoja on eräiden hyvin suosittujen ilmaisten sähköpostiosoitteiden tietosuojaa korkeampi.

Verkkotunnusten rekisteröinti lahjana näyttäisi kuuluvan ainakin yhden rekisterinpitäjän tarjoamiin palveluihin. Tämänhetkisten tietojen perusteella voitaisiin pohtia, onko kyseisen tyyppinen palvelu yhdenmukainen .name-aluetunnuksen kelpoisuusvaatimusten kanssa.

Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin neuvoston direktiivin 95/46/EY(1) (tietosuojadirektiivi) perusteella nimensä tai pseudonyyminsä rekisteröivällä henkilöllä on oikeus saada tiettyjä tietoja häntä koskevien henkilötietojen käsittelystä. Henkilötietoja on käsiteltävä laillisesti ja oikeudenmukaisella tavalla, ja tietojen käsittelyn on oltava perusteltua (rekisteröidyn selvä suostumus, sopimuksen tekeminen, laillisen velvoitteen noudattaminen jne.). Rekisteröidyllä on oltava oikeus tutustua häntä koskeviin tietoihin sekä oikeus muuttaa tai poistaa tietojaan. Lisäksi hänellä on oltava oikeus vastustaa niin laajaa henkilötietojen käsittelyä, että hänet voitaisiin selvästi tunnistaa tietojen perusteella.

Kysymyksen 1 vastaukseen vaikuttaa käytännössä se, millä tavalla kyseistä palvelua tarjotaan ja käytetään. Tällaisen palvelun järjestämistä ja käyttämistä voidaan pitää yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevan oikeuden mukaisena, mikäli palvelun käyttäjä voi määrätä henkilötietojensa käsittelystä rekisteröidessään nimensä verkkotunnuksekseen, ja mikäli hän voi luottaa siihen, että tietoja ei käytetä väärin rekisteröitymisen aikana eikä sen jälkeen. Olisi esimerkiksi tarpeellista varmistaa, ettei henkilötietoja käytetä markkinointitarkoitukseen ennen kuin asianomainen henkilö on saanut mahdollisuuden ilmaista suostumuksensa tai vastaavasti kieltää tietojensa käytön verkkotunnuksena ja/tai markkinointia varten.

Vastaus myöskin kysymykseen 2 riippuu sähköpostiosoitteen käytöstä: mikäli sähköpostiosoite luodaan ainoastaan verkkotunnuksen rekisteröijän käyttöön, mikä tietenkin edellyttää asianomaisen suostumusta, ei sovelleta mitään erityistä rekisteröitymistä koskevaa sääntelyä edellä mainitun direktiivin 95/46/EY määräysten lisäksi.

Kiistatilanteessa olisi odotettavissa, että henkilö, jolla on ollut rekisteröitymiseen liittyviä ongelmia, harkitsee vakavasti turvautumista yhteisön tietosuojadirektiiville vaihtoehtoisiin verkkotunnusten varaukseen ja käyttöön liittyvien kiistojen ratkaisumenetelmiin.

Komissio seuraa jatkossa alalla tapahtuvaa kehitystä.

(1) EYVL L 281, 23.11.1995.