ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0424/98 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (24. helmikuuta 1998)

Aihe: Vuosi 2000 -ongelma

Mitä tutkimuksia komissio on tehnyt vuosi 2000 -ongelman vaikutuksista talous- ja rahaliiton valmisteluihin sekä EU:n toimielimissä että jäsenvaltioissa?

Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 1998)

Komissio on antanut vuoteen 2000 liittyvästä tietokoneongelmasta tiedonannon ((KOM(1998) 102. )), jossa käsitellään vuoteen 2000 liittyvien tietokoneongelmien ja Euroopan yhtenäisvaluuttaan siirtymisen välistä yhteyttä. Lisäksi komissio on seurannut ja joissain tapauksissa myös osittain tukenut useita tutkimuksia, joissa on arvioitu eri jäsenvaltioiden ja eri alojen yritysten valmiutta kohdata molemmat ongelmat. Samanaikaisesti komissio on järjestänyt tapaamisia eri osapuolten kanssa tarkoituksena keskustella tarkemmin teknisestä valmistautumisesta sekä tavoista, joilla kokemuksia ja hyviä käytäntöjä voitaisiin jakaa jäsenvaltioiden ja eri alojen välillä.

Komission vuosituhannen vaihteeseen ja euron käyttöönottoon liittyvistä tietokoneongelmista huolehtii tietotekniikan osasto keskeisten kysymysten osalta, ja jokainen pääosasto omien tietojärjestelmiensä osalta. Komissiossa on perustettu yksiköiden välinen erityisryhmä, jonka tehtävänä on selvittää todettuja ongelmia ja etsiä niihin ratkaisuja, ja työ on jo käynnissä. Asian tärkeyden takia erityisryhmää ohjaa työryhmä, jota johdetaan komission ylimmältä tasolta. Molemmat hankkeet etenevät vaiheittain, samoin kuin laajalti yksityisellä ja julkisella sektorilla, ja niihin sisältyy riskinhallintatoimia.

Toimielinten välistä yhteistyötä varten perustettiin vuoden 1997 lopussa yhteysryhmä eri toimielinten tietotekniikan osastojen välille. Tämä ryhmä noudattaa samaa toimintasuunnitelmaa kuin komission sisäinen ryhmä, ja eri toimintavaiheiden ajoitus suunnitellaan siten, että ongelma voidaan ratkaista kaikkia toimielimiä tyydyttävällä tavalla. Toiminnassa tapahtuvaa kehitystä arvioidaan säännöllisesti toimielinten välisessä tietotekniikkakomiteassa, ja erityisongelmien ratkaisemiseksi ryhdytään tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin jos ja kun se on tarpeen.

Lisäksi komissiolla on vuoden 2000 tietokoneongelmaa ja euron käyttöönoton tietoteknistä vaikutusta käsittelevä World Wide Web -sivusto (http://www.ispo.cec.be/y2keuro). Sivustossa on tietoa toiminnasta talouden eri sektoreilla ja jäsenvaltioissa, viitteitä ongelman eri puolia käsitteleviin neuvontalähteisiin sekä linkkejä muille sivustoille ja kaikkiin komission tästä aiheesta laatimiin asiakirjoihin ja raportteihin.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0560/98 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Yhteisön sosiaalilainsäädännön saattaminen osaksi kansallista oikeutta Mitkä jäsenvaltiot eivät ole saattaneet yhteisön sosiaalilainsäädäntöä osaksi kansallista oikeusjärjestystään seuraavilla aloilla: - nuorten suojeleminen työssä - Euroopan yrityskomitea - työajan järjestäminen - miesten ja naisten välinen tasa-arvo ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (2. huhtikuuta 1998) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että nuorten työntekijöiden suojelusta annetun neuvoston direktiivin 94/33/EY ((EYVL L 216, 20.8.1994. )) täytäntöönpanemisessa tarvittavia toimenpiteitä ei ole vielä toteutettu Ranskassa, Italiassa eikä Luxemburgissa ja osa toimenpiteistä on toteuttamatta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annettua neuvoston direktiiviä 94/45/EY ((EYVL L 254, 30.9.1994. )) ei ole vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä Luxemburgissa ja Portugalissa. Kreikka, Ranska, Luxemburg, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät ole saattaneet tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23 päivänä marraskuuta 1993 annettua neuvoston direktiiviä 93/104/EY ((EYVL L 307, 13.12.1993. )) osaksi kansallista lainsäädäntöään. Belgia, Saksa, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg ja Alankomaat eivät ole toimittaneet virallisesti tiedoksi kansallisia toimenpiteitä, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä annetun direktiivin 86/378/ETY ((EYVL L 225, 12.8.1986. )) muuttamisesta annettu neuvoston direktiivi 96/97/EY ((EYVL L 46, 17.2.1997. )).
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0960/98 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (18. maaliskuuta 1998) Aihe: Kulttuuriesineiden palauttamisesta annetun direktiivin saattaminen osaksi Kreikan lainsäädäntöä Komissio on lähettänyt Kreikalle perustellun lausunnon, koska Kreikka ei ole määräaikaan mennessä saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta annettua direktiiviä 93/7 sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/100 ((EYVL L 60, 1.3.1997, s. 59. )). 1. Mitä perusteluja Kreikka on esittänyt syyksi direktiivin soveltamatta jättämiselle? 2. Voisiko siitä, että direktiiviä ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, aiheutua epäsuotuisia vaikutuksia ja mahdollisesti riskejä Kreikalle kuuluville kulttuuriesineille, ja jos voisi, mitä ne ovat? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0907/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Tonnikala- ja boniittisäilykkeiden tuonti kolmansista maista Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kolmansista maista tuodaan tonnikala- ja boniittisäilykkeitä Euroopan unioniin, ja eritellä tuontimäärät alkuperämaittain? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 ja E-0915/98 (30. huhtikuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0845/98 komissiolle esittäjä(t): Edith Müller (V) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Pääosasto II a:n johdon matkat Bosniaan ja Hertsegovinaan Pääosasto II a vastaa Bosnian ja Hertsegovinan hyväksi toteutettavista EU:n ohjelmista. Kuinka usein komission jäsen van den Broek on käynyt Bosniassa ja Hertsegovinassa tammikuusta 1996 lähtien? Kuinka usein pääosaston johtaja Burghardt on käynyt siellä saman ajanjakson aikana? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (20. huhtikuuta 1998) Komission toimien pohjustamiseksi asiasta vastaava komission jäsen on käynyt Bosniassa ja Hertsegovinassa neljä kertaa vuoden 1996 alun jälkeen. Yksi näistä matkoista tehtiin Sarajevoon heinäkuussa 1996 unionin irlantilaisen puheenjohtajiston kanssa. Asiasta vastaava komission jäsen on luonut puitteet hänen alaisuudessaan työskentelevien yksiköiden (PO IA - Ulkosuhteet: Eurooppa ja uudet itsenäiset valtiot, yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, ulkomaanedustustot) täysipainoiselle osallistumiselle kaikilla asianmukaisilla hallinnon tasoilla. Tilanne oli sama jo ennen vuotta 1996, Daytonin sopimuksia edeltäneinä viitenä vuonna. Tämä on merkinnyt toistuvia käyntejä Bosniaan ja Hertsegovinaan ja osallistumista lukuisiin kansainvälisiin kokouksiin, joita ovat olleet muun muassa useat yhteisön johtamat sovitteluyritykset, itse Daytonin neuvottelut, yhteydenpitoryhmän kokoukset sekä avunantajien kokoukset, joiden puheenjohtajuuden ovat jakaneet pääjohtaja ja Maailmanpankin varapuheenjohtaja.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1031/98 komissiolle esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) (6. huhtikuuta 1998) Aihe: Dresdenin kaupungin 5 1/2 % puntalaina vuodelta 1927 - 7 kpl 100 punnan velkakirjoja Dresdenin kaupunki ja Saksin osavaltio kääntyivät vuonna 1927 Lasard Bros'in ja Hambros Bankin puoleen pyrkiessään lainaamaan varoja Britannian markkinoilta. Sijoittajat maksoivat käteisellä obligaatioista, jotka oli määrä maksaa takaisin vuonna 1952. Dresden maksoi korkoa 5 1/2 % ja Saksin osavaltio 6 %. Korkojen maksu loppui ymmärrettävistä syistä vuonna 1939, ja sodan jälkeen Saksin osavaltio ja Dresden jäivät venäläisten linjojen taakse. Vaikka ne nyt kuuluvat yhtenäiseen Saksaan, kukaan ei halua ottaa vastuuta brittiläisten obligaatioiden haltijoiden saatavista. Voiko komissio ilmoittaa vaalipiirissäni asuvalle herra Briggsille, ovatko obligaatiot edelleen voimassa, ja jos ne ovat voimassa, kuka on vastuussa velan maksamisesta? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (29. huhtikuuta 1998) Komissiolla ei ole toimivaltaa käsitellä kysyttyä asiaa, joka kuuluu yksinomaan asianomaisille kansallisille viranomaisille.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0910/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Suolaliemessä ja öljyssä säilötyn sardellipuolisäilykkeen tuonti kolmansista maista Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kolmansista maista tuodaan suolattua ja öljyssä säilöttyä sardellia Euroopan unioniin, ja eritellä tuontimäärät alkuperämaittain? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 ja E-0915/98 (30. huhtikuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0537/98 komissiolle esittäjä(t): José Apolinário (PSE) (4. maaliskuuta 1998) Aihe: Yritys- ja innovaatiokeskusten rahoitus Voiko komissio ilmoittaa, miten yritys- ja innovaatiokeskusten rahoitus aiotaan järjestää vuosina 2000 - 2006? Missä määrin näiden tiedotukseen liittyvien rakenteiden jatkuvuus on taattu? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (8. huhtikuuta 1998) Yritys- ja innovaatiokeskukset eivät ole tiedotusjärjestöjä, vaan ne tarjoavat liiketoimintaa koskevia neuvoja innovatiivisten yritysten perustamiseksi ja kehittämiseksi. Komissio arvioi parhaillaan yritys- ja innovaatiokeskusten viimeisintä edistämisohjelmaa voidakseen määrittää vuoden 1998 puoliväliin mennessä, jatketaanko ohjelmaa tulevaisuudessa ja mistä rahoituslähteestä se voitaisiin rahoittaa.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0156



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1114/98 komissiolle esittäjä(t): Harald Ettl (PSE) (8. huhtikuuta 1998) Aihe: EP:n vaatimus EU:n itälaajentumisen sosiaalista ulottuvuutta koskevasta valkoisesta kirjasta, (A4-0368/97) ¨Jos et toimi nyt, kadut myöhemmin¨ soveltuu erityisesti sosiaalisen ulottuvuuden huomioon ottamiseen EU:n itälaajentumisessa. Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt toteuttaakseen päätöslauselman kohdassa 62 esitetyn vaatimuksen (Oostlanderin/Baron Crespon mietintö Agenda 2000:sta, A4-0368/97), joka koskee valkoisen kirjan laatimista sosiaalipolitiikasta EU:n itälaajentumisen kannalta? Mitä sisäisiä organisatorisia toimenpiteitä se on jo toteuttanut ja mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä ja milloin? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (20. toukokuuta 1998) Komissio on täysin tietoinen laajentumisen sosiaalisesta ulottuvuudesta. Komissio korostaa toiminnallista lähestymistapaa erityisesti suunniteltaessa liittymistä valmistelevia kumppanuussuhteita. Niissä määritetään kaikki kysymykset, jotka jäsenyyttä hakevien maiden on otettava huomioon valmistautuessaan liittymiseen. Kaikissa kymmenessä kumppanuussuhteessa työllisyyttä ja sosiaaliasioita pidetään ensisijaisena alana, ja erityisesti mainitaan seuraavat kysymykset: - asianmukaisten työmarkkinarakenteiden ja työllisyyspolitiikan yhteinen arviointi, jotta voidaan valmistautua koordinoituun toimintaan yhteisössä - työturvallisuus- ja työterveyslainsäädännön yhdenmukaistaminen ja lainvalvonnan kehittäminen; erityisesti työturvallisuutta ja työterveyttä koskevan puitedirektiivin täytäntöönpano varhaisessa vaiheessa - naisten ja miesten yhdenvertaisuus - työmarkkinaosapuolten aktiivisen ja itsenäisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen - sosiaalisen suojelun kehittäminen edelleen - yleisten terveysstandardien yhdenmukaistaminen yhteisön säännösten kanssa. Riittävän seurannan varmistamiseksi luotuihin järjestelmiin kuuluu, että Eurooppa-sopimusten mukaisesti toimivat (ala)komiteat valvovat säännöllisesti kumppanuussuhteiden toteuttamista. Komissio laatii säännöllisesti raportteja siitä, miten hakijamaat edistyvät liittymisen valmistelussa myös mainittujen sosiaalialan kysymysten osalta. Lisäksi Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoitusta koskevat päätökset ovat liittymistä valmistelevien kumppanuussuhteiden.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0911/98 komissiolle esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (26. maaliskuuta 1998) Aihe: Pakaste- ja säilykesinisimpukoiden tuonti kolmansista maista Voiko komissio kertoa, kuinka paljon kolmansista maista tuodaan pakaste- ja säilykesinisimpukoita Euroopan unioniin, ja eritellä tuontimäärät alkuperämaittain? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0907/98, E-0908/98, E-0909/98, E-0910/98, E-0911/98, E-0912/98, E-0913/98, E-0914/98 ja E-0915/98 (30. huhtikuuta 1998) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0530/98 komissiolle esittäjä(t): Ludivina García Arias (PSE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Sukupuolisyrjintä henkilökunnan valintatesteissä Onko komissio tutkinut, taataanko psykologisissa testeissä ja soveltuvuuskokeissa, joita työhönottopalveluita ja valintatestejä tarjoavat yritykset tavallisesti käyttävät, yhtäläiset mahdollisuudet sekä miehille että naisille? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (16. huhtikuuta 1998) Komission käynnistämät tutkimukset psykoteknisistä testeistä, joita se on käyttänyt omissa työhönottomenettelyissään, ovat osoittaneet, että tällaiset testit asettavat naiset suhteettomassa määrin epäedulliseen asemaan. Komissio on tämän vuoksi hylännyt nämä testit omassa työhönottopolitiikassaan. Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaan neljänteen toimintaohjelmaan (neuvoston päätös 95/593/EY, 22. joulukuuta 1995 ((EYVL L 335, 30.12.1995. ))) liittyvässä seuraavassa ehdotuspyynnössä komissio hakee hankkeita, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta työhönottokokeissa mahdollisesti tapahtuvasta epäsuorasta syrjinnästä.
Virallinen lehti nro C 323 , 21/10/1998 s. 0098



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0946/98 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (30. maaliskuuta 1998) Aihe: Investoinnit Nicaraguassa Millä tavoin komissio kannustaa Nicaraguan eri tuotantosektoreihin kohdistuvia kansallisia ja ulkomaisia investointeja tukeakseen maan kestävää kehitystä? Komission jäsenen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1998) Komission kehitysyhteistyön tärkeimpiä tavoitteita Nicaraguassa on maan kestävään kehitykseen tarkoitettujen investointien lisääminen. Komissio johtaa taloudellisen ja teknisen yhteistyön yhteydessä kunnianhimoista hanketta, jonka tarkoituksena on maanomistukseen liittyvän oikeusvarmuuden vahvistaminen maaseudulla. Tätä vahvistamista pidetään tärkeimpänä seikkana investointien lisäämisessä. Yleisesti katsoen maaseudun kehittämiseen, johon yhteisön tukea on keskitetty voimakkaasti, liittyvällä kehitysyhteistyöllä tuetaan sellaisen vähimmäisperustan aikaansaamista, jolla investoijat saisivat enemmän hyötyä toiminnastaan terveemmässä sosiaalis-taloudellisessa ympäristössä. Yhteisön taloudellisen tuen tarkoituksena on myös lisätä suoraan ulkomaisia investointeja. Yrittäjien yhteistyön eurokeskuksen perustaminen, messujen järjestäminen Al-invest-ohjelman yhteydessä ja yhteisön kansainvälisten kumppaneiden investointeja koskevien yhteyksien (ECIP) käyttäminen tukevat kaikki omalta osaltaan kansainvälisiä taloudellisia toimijoita, jotta ne lisäisivät investointejaan. Lopuksi haluan korostaa, että FEPEX- (Fondo especial de promoción de las exportaciones) ja FOEXCA-(Fomento de las exportaciones en Centroamérica) ohjelmilla, joiden tarkoituksena on Nicaraguan viennin edistäminen myöntämällä matalakorkoisia luottoja, on myös onnistuttu lisäämään investointeja merkittävästi.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0421/98 komissiolle esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) (24. helmikuuta 1998) Aihe: Vuosi 2000 -ongelma Aikooko komissio julkaista säännöllisesti raportin EU:n hallitusten ja teollisuuden edistymisestä vuosi 2000 -ongelman ehkäisemisessä ja tämän aiheuttamista kustannuksista? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 1998) Komissio on antanut vuoteen 2000 liittyvistä tietokoneongelmista tiedonannon ((KOM(98) 102. )), jossa määritellään yritysten, yhdistysten ja jäsenvaltioiden rooli sekä yhteisön toimien laajuus tällä alalla. Tiedonannossa ehdotetaan muun muassa tilannekatsauksien julkaisemista toimien edistymisestä ja jäsenvaltioiden toimista. Nämä katsaukset perustuvat suurelta osin keskusteluihin, joita kaikissa kysymystä sivuavissa ministerineuvoston kokouksissa käydään yhteisössä saavutetusta edistymisestä vuoden 2000 aiheuttaminen ongelmien ratkaisemisessa, sekä säännölliseen tietojen vaihtoon jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten yhdistysten tekemistä vuotta 2000 koskevista aloitteista. Kustannusarviot on tehty ja julkaistu, ja ne esitetään myös tiedonannossa. Kustannusten yksityiskohtaisesta valvonnasta ei ole säädetty, koska yleisesti katsotaan, että tällainen yksityiskohtainen valvonta on käytännössä mahdotonta. Arvioita on kuitenkin mahdollista tarkistaa ajoittain.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0577/98 komissiolle esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) (4. maaliskuuta 1998)

Aihe: Valtion tuki Italian radio- ja televisioyhtiölle RAI:lle

Italian nykyisten yleisradiointia hallinnoivan järjestelmän mukaisesti RAI (Italian radio- ja televisioyhtiö) saa tuloja sekä katsojien vuosittaisista televisiolupamaksuista että valtion budjetista.

Näitä tukia perustellaan sillä, että RAI:n tehtävänä on ¨julkinen palvelu¨.

Ei ole kuitenkaan selvää, mikä tämän tehtävän tavoite tai erityinen tarkoitus on, eikä se, kuinka paljon RAI:n budjetista ohjataan valtion varoja tehtävän rahoittamiseen. Jos näitä tietoja ei ole, tuet näyttävät olevan valtion tukien kieltämisestä annettujen yhteisön määräysten vastaisia.

RAI toimii itse asiassa markkinoilla, joilla kilpailu on kovaa, ja esittää sellaisia ohjelmia ja mainoksia, joita sen pahimmat kilpailijatkin esittävät. Näin ollen se, että RAI saa sekä valtion tukia että mainostuloja, vääristää huomattavasti kilpailua alalla. Jos ei ole avointa järjestelmää, jossa tehdään selvä ero julkisen palvelun ja puhtaasti kaupallisen toiminnan välillä, niin veronmaksaja ei voi tietää, miten suuri osa hänen rahoistaan päätyy kulttuuriohjelmien tai yleishyödyllisten ohjelmien rahoittamiseen ja kuinka suuri osa taas niiden ohjelmien tukemiseen, joiden päämääränä on saada lisää mainostuloja.

Ilmeisesti komissiolle on esitetty valitus valtion tuista annettujen yhteisön määräysten rikkomisesta, mutta valitusta ei ole vielä virallisesti käsitelty.

Voiko komissio vahvistaa, tutkitaanko asiaa vai ei?

Jos tutkitaan, niin voiko komissio selvittää, miksi tutkimukset kestävät niin kauan?

Voiko komissio myös määrittää, mitä tarkoittaa ¨julkinen palvelu¨, jotta voidaan vahvistaa, täyttääkö RAI sille annetun tehtävän?

Aikooko komissio tämän tilanteen huomioon ottaen vahvistaa, onko kyseessä todellakin valtion tuki ja voidaanko sitä pitää yhteensopivana yhteismarkkinoiden kanssa EY:n perustamissopimuksen 42 artiklan 3 c kohdan tarkoittamalla tavalla? Jos voidaan, niin aikooko komissio käyttää mainitun Rooman sopimuksen 93 artiklassa sille määrättyä valtaa ja määrät Italian valtio peruuttamaan kyseisen tuen?

Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (8. toukokuuta 1998)

Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 310 , 09/10/1998 s. 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0694/98 komissiolle esittäjä(t): Riccardo Nencini (PSE) (2. maaliskuuta 1998) Aihe: Potilasturva Direktiivin 93/42/ETY ((EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1. )) mukaisesti, joka Italian lainsäädännössä sisältyy asetukseen N:o 46/1997, potilaiden lailliset oikeudet olisi turvattava ja palvelun laatu varmistettava. Tämän mukaisesti terveydenhuollon laitteisiin ja tarvikkeisiin luokitellaan hammasproteesit, jotka on valmistettu yksilöllisesti ja joista hammasteknikko tai proteesin asentava lääkäri ovat suorassa vastuussa. Italialaiset lääkärit kieltäytyvät voimassa olevien asetusten vastaisesti antamasta hammasteknikoille tietoja potilaasta, jolle proteesi on pyydetty valmistamaan. Direktiivin liitteissä 1 ja 8 valmistaja velvoitetaan antamaan vaatimustenmukaisuusilmoitus, josta potilastiedot käyvät ilmi, jotta proteesin alkuperä voitaisiin jäljittää. Hammaslääkärit eivät myöskään ilmoita laskussa selkeästi proteesin hintaa tai valmistajan nimeä. Aikooko komissio puuttua asiaan saadakseen eurooppalaiset lääkärit noudattamaan edellä esitettyjä määräyksiä? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1998) Parlamentinjäsenen kysymys koskee niitä velvoitteita, joita lääkinnällisistä laitteista annetusta direktiivistä 93/42/ETY johtuu yksilöllisesti valmistettujen laitteiden valmistajille. Direktiivin liitteen VIII mukaan yksilöllisesti valmistettujen laitteiden valmistajan on tehtävä ilmoitus, jossa sanotaan, että yksilöllisesti valmistettu laite on tarkoitettu tietyn potilaan yksinomaiseen käyttöön, ja ilmoituksessa on mainittava potilaan nimi. Toisaalta direktiivi velvoittaa kaikki asianomaiset, reseptin kirjoittavan lääkärin mukaan lukien, käsittelemään tietoja luottamuksellisina. Yksilöllisesti valmistettujen laitteiden valmistajien velvoitteiden tarkoitus on mahdollistaa kyseisten laitteiden jäljitettävyys käyttäjästä valmistajaan saakka. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ei ole välttämätöntä, että valmistaja tietää potilaan koko nimen. Sen sijaan on tarpeen ja riittävää, että reseptin kirjoittava lääkäri antaa valmistajalle tiedot (esimerkiksi koodin), joiden avulla potilas voidaan tunnistaa siten, että hänen nimensä voidaan löytää lääkärin tietokannasta. Komission mielestä tämä tulkinta on perusteltu, koska siinä otetaan huomioon sekä potilaiden terveyden suojelu että heidän etunsa ja oikeutensa luottamuksellisuuden osalta. Koska tällä kysymyksellä on käytännön merkitystä direktiivin täytäntöön panossa, komissio aikoo tarkastella sitä jäsenvaltioiden kanssa.