ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3119/97 komissiolle esittäjä(t): Agnes Schierhuber (PPE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Kanojen häkeissä pitämistä koskeva kielto eräissä Itävallan osavaltioissa Wienin, Tirolin ja Salzburgin osavaltioiden eläinsuojelulainsäädännössä määrätään, että munivien kanojen pitäminen häkeissä on kielletty tai että se kielletään seuraavien vuosien kuluessa. Markkinaolosuhteista johtuen kanojen häkeissä pitämistä koskeva kielto aiheuttaa näissä osavaltioissa huomattavaa kilpailun ja markkinavirtausten vääristymistä. 1. Aikooko Euroopan komissio kumota direktiivin 88/166/ETY ((EYVL L 74, 19.3.1988, s. 83. )) ja antaa sen sijaan asetuksen, jonka avulla on mahdollista toteuttaa yhdenmukaiset eläinten suojelua koskevat määräykset Euroopassa? 2. Mitä mieltä komissio on sellaisista kilpailun vääristymistä, joita kanojen häkeissä pitämistä koskeva kielto aiheuttaa eräillä alueilla? 3. Nykyiset kananmunia koskevat markkinointimääräykset huomioon ottaen, syrjitäänkö Euroopan komission mielestä sellaisia häkkikanaloiden kananmunantuottajia niissä osavaltioissa, joissa on tarkoitus ottaa käyttöön häkeissä pitoa koskeva kielto? 4. Minkä vuoksi Euroopan komissio ei esittänyt Salzburgin ja Tirolin eläinsuojelu- lainsäädännöstä tiedotettaessa näihin lakeihin sisältyvää munivien kanojen häkissäpitokieltoa koskevaa vastalausetta? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Häkeissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista annetun neuvoston direktiivin 88/166/ETY ((EYVL L 74, 19.3.1988. )) 9 artiklassa velvoitetaan komissio antamaan neuvostolle kertomus tieteellisestä kehityksestä, joka koskee eri järjestelmissä kasvatettavien kanojen hyvinvointia ja liittämään kertomukseen tarvittaessa aiheellisia mukauttamisehdotuksia. Eläinlääkintäalan tiedekomitea esitteli munivien kanojen hyvinvointia koskevan kertomuksensa komissiolle viime vuoden lopussa. Komission aikomuksena on esitellä tämä kertomus yhdessä munivien kanojen hyvinvointia koskevan säädösehdotuksen kanssa neuvostolle ennen tämän vuoden loppua. Direktiivi 88/166/ETY sallii jäsenvaltioiden mennä direktiivissä säädettyjä vähimmäisvaatimuksia pidemmälle, edellyttäen että yhteisön lainsäädännön yleisiä vaatimuksia noudatetaan. Nykyisiä munien kaupan pitämistä koskevia määräyksiä sovellettaessa, sellaisina kuin ne on vahvistettu neuvoston asetuksessa (ETY) 1907/90 ((EYVL L 173, 6.7.1990. )) ja komission asetuksessa (ETY) 1274/91 ((EYVL L 121, 16.5.1991. )), kyseisten osavaltioiden häkkikanaloita käyttäviä munantuottajia ei syrjitä. Komissiolle samoin kuin jäsenvaltioillekin on annettu ilmoitus teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annetun neuvoston direktiivin 83/189/ETY ((EYVL L 109, 26.4.1983. )) mukaisesti puheena olevien osavaltioiden aikeista antaa mainitun kaltaisia säädöksiä. Komission vastaus tähän ilmoitukseen ei ole vielä valmis.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0008



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2431/97 komissiolle esittäjä(t): Edouard des Places (I-EDN) (8. heinäkuuta 1997) Aihe: Kasvinsuojelutuotteiden markkinoille saattamista koskevat luvat Jos jäsenvaltion asiasta vastaavilla viranomaisilla on todisteita siitä, että tiettyä kasvinsuojelutuotetta, joka on saatettu markkinoille jossain toisessa jäsenvaltioissa, valmistaa sama yritys, joka valmistaa kasvinsuojeluainetta, jonka markkinoille saattamiseen jäsenvaltion viranomaiset ovat jo antaneet luvan, taikka siltä lisenssin saanut yritys, onko jäsenvaltion, tuomioistuimen 12. marraskuuta 1996 farmaseuttisia tuotteita koskevasta asiasta C-201/94 antama tuomio huomioon ottaen, myönnettävä lupa maahantuodun kasvinsuojelutuotteen markkinoille saattamiseen, sikäli kuin näitä tuotteita - vaikka ne eivät olisi keskenään täysin samanlaisia - valmistettaisiin samaa menetelmää ja samaa vaikuttavaa ainetta käyttäen ja niillä olisi lisäksi samat fysikaalis-kemialliset vaikutukset ja jolleivät ihmisten henkeen ja terveyteen liittyvät syyt olisi ristiriidassa tämän kanssa? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (7. marraskuuta 1997) Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun direktiivin 91/414/ETY ((EYVL L 230, 19.8.1991. )) mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä, että kasvinsuojeluaineita ei saa saattaa markkinoille tai käyttää niiden alueella, elleivät ne ole hyväksyneet kyseistä tuotetta. Kasvinsuojeluaineiden rinnakkaisen tuonnin osalta komissio ei näe esteitä vastaavalle ratkaisulle kuin yhteisöjen tuomioistuin on tehnyt asiassa C-201/94 Smith & Nephew Pharmaceuticals 12 päivänä marraskuuta 1996 antamassaan tuomiossa. Tämän mukaan tapauksessa, jossa jäsenvaltiolla on hallussaan todisteet siitä, että toisessa jäsenvaltiossa markkinoille saatettavaksi hyväksytty kasvinsuojeluaine ja kasvinsuojeluaine, jonka markkinoille saattamisen se on jo hyväksynyt, ovat saman valmistajan tai siltä lisenssin saaneiden valmistajien valmistamia, ja että näitä kahta tuotetta, vaikka ne eivät olekaan täysin identtiset, valmistetaan samalla menetelmällä ja samoista tehoaineista, ensin mainitun jäsenvaltion on annettava lupa tuodun kasvinsuojeluaineen markkinoille saattamiseen, jos näiden kahden tuotteen mahdolliset erot eivät muuta tuotteen vaikutuksia direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen (tehokkuutta, fytotoksisuutta ja terveys- ja ympäristövaikutuksia koskevien) vaatimusten osalta. Komissio huomauttaa, että yhteisöjen tuomioistuimessa on käsiteltävänä asia, jossa on esitetty samanlainen kysymys (ks. asia C-100/96 The Queen v. Ministry of Agriculture, Fisheries and Food ex parte British Agrochemicals Association Ltd ((EYVL C 145, 18.5.1996. ))). Julkisasiamies esitti ratkaisuehdotuksensa tästä asiasta 2. lokakuuta 1997. Tuomion päivämäärää ei ole vielä vahvistettu.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2823/97 komissiolle esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Münchenin ja Deggendorfin välisen moottoritien jatkaminen Prahaan Auto- ja rahtiliikenne on selvästi kasvanut Münchenin ja Deggendorfin välisellä moottoritiellä (A 92) sen jälkeen, kun Tsekin raja avattiin. Nyt on suunniteltu tämän moottoritien jatkamista Prahaan. 1. Osallistuuko EU jollain tapaa tämän moottoritieosuuden rakentamiseen? Rahoitetaanko tietöitä Euroopan investointipankin, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, aluetuen, PHARE-ohjelman tai jonkun muun ohjelman avulla? 2. Onko komissiolla käytettävissään laskelmia tai tutkimuksia siitä, kuinka paljon A 92 -tien jatkaminen Prahaan tulee lisäämään liikennettä, etenkin rahtiliikennettä, sekä siten myös pakokaasupäästöjä? 3. Onko komission mielestä ympäristövaikutuksia jo arvioitu tai tehty tutkimuksia siitä, miten asia vaikuttaa luonnonsuojeluun Baijerin metsissä? Mihin toimiin on ryhdytty asukkaiden suojelemiseksi meluta etenkin Landshutin ja Deggensdorfin välisellä tieosuudella? 4. Onko rahtiliikenteen osalta jo arvioitu vaihtoehtoja - esim. yhdistelmäliikenteen tehostamista kyseisellä osuudella tai rautatieliikenteen infrastruktuurin parantamista - uuden moottoritieosuuden rakentamiselle? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1997) 1. Münchenin-Deggendorfin moottoritien (A 92) jatkamiselle Deggendorfista Plzeniä ja Prahaa kohti ei ole pyydetty eikä myönnetty yhteisön rahoitusta. Itse asiassa Euroopan aluekehitysrahasto ei ole mukana rahoittamassa yhtäkään moottoritiehanketta Saksassa. Baijerin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että niillä ei ole tietoa mistään konkreettisista suunnitelmista moottoritien jatkamiseksi. Komissio on tietoinen siitä, että Tsekin tasavallan kanssa on käyty keskusteluja mahdollisesta moottoritiehankkeesta, mutta asiasta ei ole vielä tehty päätöksiä. Tällä hetkellä sekä Tsekin hallitus että Euroopan yhteisö antavat etusijan Praha-Plzen-Nürnberg -moottoritien (D5) jatkamiselle, koska se on osa Euroopan liikenneväylää no. IV. 2. ja 3. Komissio on selvillä siitä, että liikenne nykyisellä E 53 -tiellä Plzenistä Deggendorfiin on lisääntynyt huomattavasti ja että tien kuormitus on melkein sen kapasiteetin äärirajoilla. Komission tietoon ei kuitenkaan ole tullut sen enempää A 92 -moottoritien jatkamista Prahaan koskevia liikenne- tai päästöselvityksiä kuin ympäristövaikutustutkimuksia Bayerischer Waldin alueella. 4. Komissiolla ei ole tietoa siitä, missä määrin on tutkittu vaihtoehtoisia liikennemuotoja kyseisellä välillä. Komissio pyrkii kuitenkin yleisesti varmistamaan, että eri liikennemuodot kehittyisivät tasapainoisesti Keski- ja Itä-Euroopassa.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3291/97 komissiolle esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (V) (20. lokakuuta 1997) Aihe: OECD-neuvottelut sijoituksia koskevasta monenkeskisestä sopimuksesta Tämän hetkisessä muodossaan sijoituksia koskeva monenkeskinen sopimus olisi ristiriidassa kansallisten ja kansainvälisten ympäristönsuojeluun ja ekologisesti kestävään kehitykseen liittyvien politiikkojen kanssa. Sekä esityslista 21:ssä samoin kuin ilmastoa koskevassa puitesopimuksessa korostetaan teknologian siirron huomattavaa merkitystä ympäristönsuojelulle. Kuitenkin sijoituksia koskevan monenkeskisen sopimuksen tekemisen jälkeen saattaa tätä alaa koskeva kansallinen lainsäädäntö joutua ristiriitaan sijoituksia koskevan monenkeskisen sopimuksen kanssa. Millä tavoin komissio aikoo varmistaa sen, että esityslista 21:n ja muiden kansainvälisten ympäristönsuojeluun liittyvien sopimusten tavoitteita ei aseteta kyseenalaisiksi sijoituksia koskevan monenkeskisen sopimuksen vuoksi? Komission jäsenen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (19. marraskuuta 1997) Komissio on täysin tietoinen ympäristön suojelun ja kestävän kehityksen parantamiseen pyrkivien muiden kansallisten ja kansainvälisten politiikkojen tärkeydestä. Missään tapauksessa ei ole pyritty siihen, että sijoituksia koskevan monenkeskisen sopimuksen säännöt järkyttäisivät, heikentäisivät tai asettaisivat kyseenalaisiksi esityslista 21:n tai muiden kansainvälisten ympäristönsuojeluun liittyvien sopimusten tavoitteita tai osapuolten mahdollisuutta ottaa käyttöön tehokkaita ympäristön suojelua koskevia politiikkoja omassa maassaan. Komissio osallistuu aktiivisesti keskusteluihin pyrkien erityisesti varmistamaan ympäristönäkökohtien asianmukaisen sisällyttämisen sopimukseen ja on siten täysin sitoutunut vastaavan tuloksen saavuttamiseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2490/97 neuvostolle esittäjä(t): Werner Langen (PPE) (28. heinäkuuta 1997)

Aihe: SOKRATES-varojen maksamatta jättäminen

Komissio aikoo maksaa edunsaajille 30 % SOKRATES-ohjelman toimelle I myönnetyistä varoista vasta lopullisen kertomuksen esittämisen jälkeen. Tämä menettely tulee aiheuttamaan useita haittoja ohjelmaan osallistuville korkeakouluille:

- varojen myöntämisperusteista ilmoitetaan vasta hakuajan lopussa, vaikka EU:n muiden tukiohjelmien yhteydessä vastaavat tiedot annetaan jo ennen hakemusten tekemistä.

- lisäksi tukierien jaottelussa poiketaan selvästi siitä käytännöstä, jota on sovellettu SOKRATES-ohjelmaa edeltäviin ohjelmiin.

- Koska myönnetystä summasta 30 % maksetaan vasta ohjelman varainhoitovuoden päättymisen jälkeen (30.6.1998), korkeakoulujen on pakko järjestää rahoituksensa uudelleen kolmanteen varainhoitovuoteen saakka. Koska lopullinen kertomus valmistuu vasta 15.11.1998, loppusummaa ei tulla todennäköisesti maksamaan ennen vuoden 1999 alkua. Jäljelle jäävän summan uudelleen maksamisen sisäiset hallinnolliset kustannukset ovat kuitenkin kohtuuttoman suuria kokonaissummaan verrattuna. Kyse on siis jo ennestään ylikuormittuneiden hallinnollisten yksikköjen (muissa maissa sijaitsevat toimistot, SOKRATES-koordinaattorit jne.) tarpeettomasta ja ylimääräisestä rasittamisesta varsinkin, kun Brysselissä sijaitseva Youth Technical Assistance Office tuskin voi tulevaisuudessa - suunnitellun supistuksen ansiosta - arvioida lopullisia kertomuksia kohtuullisessa ajassa ja huolehtia jäljelle jääneiden summien maksamisesta.

Sen vuoksi kysyn neuvostolta:

1. Miksi SOKRATES-ohjelma eroaa sitä edeltävistä ohjelmista varojen myöntämisperusteiden ja tukierien jaottelun osalta?

2. Tietääkö neuvosto, että tämä aiheuttaa korkeakouluille ja vastuussa oleville hallinnollisille yksiköille suuria haittoja? Jos neuvosto tietää niistä, miten se aikoo vähentää tätä ylimääräistä byrokratiaa?

Vastaus (22. joulukuuta 1997)

SOKRATES-ohjelman hallinnointi kuuluu komission vastuualueeseen. Ohjelman pohjana olevan päätöksen N:o 819/95/EY 4 ja 5 artiklassa määrätään, että kyseisen ohjelman toteuttamisesta huolehtii komissio. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu kahdesta kunkin jäsenvaltion nimeämästä jäsenestä ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

Tämä sama kysymys on esitetty myös komissiolle, joka toimittaa pyydetyt tiedot.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3366/97 komissiolle esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Tulvat EU:ssa: valistuskampanja Syyskuun viimeisen viikon tulvat Välimeren alueella Espanjassa ovat aiheuttaneet vakavia henkilö- ja aineellisia vahinkoja. Pienmaanviljelijöiden liiton ensimmäisten väliaikaisten laskelmien mukaan Valenciassa, Murciassa ja Andaluciassa aineelliset vahingot ovat 20 000 miljoonaa pesetaa. Nämä luonnonkatastrofit eivät ole erillisiä tapahtumia, vaan ne toistuvat ajoittain johtuen alueelle tyypillisestä pinnanmuodostuksesta ja ilmastosta. Katastrofit ulottuvat myös muihin jäsenvaltioihin, kuten Italiaan ja Ranskaan, ja ne aiheuttavat vakavia ympäristöseurauksia kiihdyttämällä maaperän eroosiota ja metsien häviämistä alueilla, jotka ekologisesti ovat erittäin huonossa tilassa. Olisiko mahdollista, että Euroopan komissio käynnistäisi kansalaisten sekä sosiaalisten ja taloudellisten toimijoiden valistuskampanjan, joka koostuisi asiantuntijoiden koulutusohjelmista, oikeiden toimintatapojen tiedottamisesta yrityksille, hälytysverkoista siviiliväestölle, veden poistokapasiteettia tutkivien tarkastajien valvontajärjestelmistä jne, ja jolla voitaisiin ennakoida tulvien seuraukset? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3362/97 ja E-3366/97 (19. marraskuuta 1997) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) voitaisiin rahoittaa luonnonkatastrofien vahingoittamien maatalous- ja metsänhoitomahdollisuuksien elvyttämistä sekä tarkoituksenmukaisten ennaltaehkäisevien toimenpiteiden käyttöönottoa (asetuksen (ETY) 4256/88 5 artiklan h kohta ((EYVL L 374, 31.12.1988. ))). Tässä yhteydessä varoja voitaisiin myöntää myös asiantuntijoiden kouluttamiseen ja kansalaisten valistamiseen ennaltaehkäisevien toimenpiteiden osalta sekä ennaltaehkäisyyn tähtääville toimenpiteille. On kuitenkin välttämätöntä varata tarkoituksenmukainen taloudellinen tuki tavoite 1 ja 5 b *alueita koskevan yhteisön tukikehyksen määrärahoista, jotta yhteisrahoitus voitaisiin kohdistaa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin tarkoituksenmukaisimpiin toimenpiteisiin. Komissio on valmis tutkimaan jäsenvaltion ehdotuksia parlamentin jäsenen mainitsemien ongelmien ratkaisemiseksi kyseisiä alueita koskevien yhteisön tukikehysten määrärahojen avulla.
Virallinen lehti nro C 134 , 30/04/1998 s. 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3375/97 komissiolle esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Tosite lakisääteisestä sairausvakuutuksesta - velvollisuus esittää lomake E 111 Kirjoittautuessaan ranskalaiseen korkeakouluun, kuten Pariisin konservatorioon, opiskelijoiden on esitettävä lomake E 111 todistaakseen kuuluvansa lakisääteisen sairausvakuutuksen piiriin. Yksityisen sairausvakuutukseen piiriin kuuluvilla ja korvaukseen oikeutetuilla henkilöillä ei luonnollisestikaan ole tällaista lomaketta. Kuitenkin se vaaditaan yliopistoon tai korkeakouluun kirjoittautuessa eikä yksityisen sairaskassan tai korvauksen maksavan viraston antamia tositteita hyväksytä. Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, jotta yksityisten sairaskassojen antamat tositteet hyväksyttäisiin? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen tosiasiaan, että E 111 -lomake annetaan asetuksen (ETY) 1408/71 ja asetuksen (ETY) 574/72 ((Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön aluella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annettu asetus (ETY) 1408/71 sekä asetuksen (ETY) 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annettu neuvoston asetus (ETY) 574/72 on saatettu ajan tasalle 2 päivänä joulukuuta 1996 annetulla asetuksella (EY) 118/97. )) säännösten mukaisesti henkilöille, joilla on jonkin jäsenvaltion sosiaalivakuutusjärjestelmän perusteella sairaanhoitokulut kattava vakuutusturva. Lomakkeessa E 111 ilmoitetaan lomakkeen haltijan oikeus saada sairaanhoitoetuuksia sen jäsenvaltion lukuun, jossa henkilö on vakuutettuna. Sairaanhoidosta huolehtii soveltamaansa lainsäädäntöä noudattaen se jäsenvaltio, jonka alueella henkilö väliaikaisesti oleskelee (asetuksen (ETY) 1408/71 22 ja 22 a artiklan mukaisesti). Järjestelmää sovelletaan ainoastaan lakisääteisiin vakuutuksiin, ei yksityisiin vakuutuksiin eikä virkamiesten erityisvakuutuksiin. Henkilö, jonka vakuutusturva perustuu yksityisiin vakuutuksiin tai virkamiesten erityisvakuutuksiin ei tämän vuoksi voi vedota edellä mainituissa asetuksissa säädettyyn menettelyyn, jonka mukaan hän voisi toisessa jäsenvaltiossa väliaikaisesti oleskellessaan esittää E 111 -lomakkeen ja saada terveydenhuoltopalveluja. Komissio teki jo vuonna 1992 ehdotuksen edellä mainittujen asetusten soveltamisen laajentamisesta koskemaan myös virkamiesten erityisvakuutuksia ((EYVL C 46, 20.2.1992. )). Tämä ehdotus ei ikävä kyllä ole vielä saanut tarvitsemaansa neuvoston yksimielistä tukea. Yhteisöjen tuomioistuin on tällä välin päättänyt, ettei neuvosto ole täysin täyttänyt Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 51 artiklan mukaista velvollisuuttaan ((Asiasta C-443/93, Vougioukas, 22.11.1995 annettu päätös, Kok. CRE 1995, s. I-4033. )), kun se ei ole ryhtynyt toimenpiteisiin työntekijöiden vapaan liikkuvuuden edistämiseksi. Neuvosto yrittää tällä hetkellä löytää sovitteluratkaisua, joka helpottaisi edellä mainitun ehdotuksen hyväksymistä.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2370/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Geneettisesti muunnettu rapsi 6. päivänä kesäkuuta 1997 komissio hyväksyi geneettisesti muunnetun rapsin markkinoille saattamisen. Komission päätöksessä (97/392/EY) ((EYVL L 164, 21.6.1997, s. 38. )) sanottiin, että ¨ei ole syytä uskoa, että fosfinotrisiiniasetyylitransferaasia ja neomysiinifosfotransferaasi II:ta koodaavien geenien siirtämisestä rapsiin olisi haittaa ihmisten terveydelle tai ympäristölle.¨ Lisäksi siinä sanottiin, että ¨ei ole turvallisuussyitä, joiden takia merkinnöissä pitäisi olla maininta, että tuote on tuotettu geneettisesti muuntamalla.¨ Voiko komissio ilmoittaa yksityiskohtaisesti, mitä tieteellisiä tutkimuksia se suoritti edellä mainittuihin johtopäätöksiin pääsemiseksi? Kuka suoritti tutkimukset? Ovatko ne yleisön saatavilla tarkkailua varten ja/tai saatetaanko ne yleisön saataville? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1997) Kuten komissio on jo todennut vastauksessaan parlamentin jäsenen kirjalliseen kysymykseen E-2286/97, komission päätös 97/392/EY geneettisesti muunnetun rapsin markkinoille saattamisesta perustui lukuisiin tutkimuksiin ja selvityksiin, joita ilmoituksen tehnyt yritys oli esittänyt todisteena kyseisten geneettisesti muunnettujen organismien turvallisuudesta ihmisten terveyden ja ympäristön kannalta. Ympäristön pääosaston biotekniikan yksikkö valmistelee luetteloa tutkimuksista ja niiden tekijöistä. Luettelo toimitetaan lähiaikoina parlamentin jäsenelle ja pyynnöstä myös muille asiasta kiinnostuneille. Luetteloon sisällytetään täydelliset viitetiedot, joiden avulla tieteellisissä julkaisuissa ilmestyneet tutkimukset löytyvät. Joka tapauksessa ilmoituksen tehnyt yritys (yhteyshenkilö: Dr. Rüdelsheim, Plant Genetic Systems N.V., J. Plateaustraat 22, B-9000 Gent) on luvannut, että sen hallussa olevat tiedot ovat vapaasti käytettävissä. Kun kyseinen ilmoitus tehtiin, direktiivissä 90/220/ETY ei edellytetty tuotteessa olevan merkintää siitä, että se on saatu aikaan geneettisesti muuntamalla, koska merkintää ei pidetty turvallisuuden kannalta tarpeellisena ((EYVL L 169, 27.6.1997.)). On kuitenkin huomattava, että merkintöjä koskevien direktiivin säännösten muuttamista ennakoiden ilmoituksen tekijä kirjoitti komissiolle ja ilmoitti olevansa valmis - merkitsemään maanviljelijöille myytäviin siemenpakkauksiin, että tuote on geneettisesti muunnettu, - ilmoittamaan viljelijöille joko pakkausmerkinnöissä tai pakkauksen mukana seuraavissa asiakirjoissa, että korjattuun satoon voidaan joutua soveltaa erityisiä merkintävaatimuksia, koska siemenet ovat geneettisesti muunnettuja, ja - antamaan Plant Genetic Systemsin valmistamasta tai sen lisenssillä valmistetusta geneettisesti muunnetusta tuotteesta tietoa yrityksille, joiden tiedetään tuovat geneettisesti muunnettua tuotetta yhteisöön jalostusta varten.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2765/97 komissiolle esittäjä(t): Irene Soltwedel-Schäfer (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Lastenteatterin tukeminen Teatterilla voi olla suuri merkitys lasten identiteetin muodostumisessa. Se tukee itsetuntoa, edistää ryhmätyöskentelyä ja luovuutta ainutlaatuisella tavalla. Lastenteatterin tukeminen on sen vuoksi erittäin tärkeää. Mitä komissio on viimeisen kolmen vuoden aikana tehnyt lastenteatterin tukemiseksi Euroopan yhteisössä? Mitä hankkeita se on tukenut eri pääosastojen kautta ja millä tukiohjelmilla? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 1997) Komissio on samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että taiteeseen liittyvät alat ja erityisesti teatteri edesauttaa yksilön kehitystä aina varhaislapsuudesta lähtien. Komissio muistuttaa, että kulttuurialalla on voitu tukea yhteistyöhankkeita, jotka liittyvät teatteriin ja samalla lastenteatteriin, kulttuuriyhteistyöhankkeita tukevassa Kaleidoskooppi-yhteisöohjelmassa ja sitä edeltäneessä samanimisessä kokeilutoiminnassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti (päätös 719/96/EY ((EYVL L 99, 20.4.1996. ))). Viimeisten kolmen vuoden aikana on tuettu lukuisia teatterihankkeita, jotka koskevat esimerkiksi esityksiä, jatkokoulutushankkeita tai yleiseurooppalaisiin verkkoihin liittyviä hankkeita ja joiden tarkoituksena on tehostaa ja parantaa eurooppalaisten teattereiden sekä alan ammattilaisten välisen yhteistyön ja vaihdon laatua. Kuusi ((Palkitut monialaiset hankkeet (esim. festivaalit ja verkostot, joihin voi sisältyä hankkeita lastenteatterin alalla) eivät sisälly tähän lukuun. )) näistä hankkeista keskittyy pääsääntöisesti lastenteatteriin (luettelo toimista toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle). Komission Sokrates-ohjelman Comenius-luvun (kouluopetus) puitteissa tukemat koulutushankkeet korostavat myös teatterin merkitystä. Lukuisten eurooppalaisten koulutushankkeiden kautta, joissa on mukana vähintään kolme oppilaitosta kolmesta eri jäsenvaltiosta, on syntynyt näiden laitosten oppilaiden ja opettajien työstämiä, joskus jopa monikielisiä esityksiä.