ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1502/03 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. Pankkitilinumeroiden siirrettävyys.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1502/03 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (5. toukokuuta 2003) Aihe: Pankkitilinumeroiden siirrettävyys Matkapuhelinnumeroiden siirrettävyys on saavuttanut suuren suosion. Belgiassa kymmenet tuhannet matkapuhelinasiakkaat ovat hyödyntäneet mahdollisuutta säilyttää numeronsa ennallaan vaihtaessaan operaattoria. Nyt on syntynyt keskustelu siitä, voitaisiinko tämän aloitteen seurauksena ottaa käyttöön myös pankkitilinumeroiden siirrettävyys. Asiakkaat voisivat pankkia vaihtaessaan pitää entisen tilinumeronsa. Mitä mieltä komissio on tästä? Aikooko komissio ryhtyä toimiin pankkitilinumeroiden siirrettävyyden aikaansaamiseksi? Jos aikoo, milloin, ja voiko se antaa asiasta lisätietoja? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. heinäkuuta 2003) Komissio on pohtinut useaan otteeseen kysymystä pankkitilinnumeroiden siirrettävyydestä. Tällä hetkellä näyttää siltä, ettei pankkitileihin voida soveltaa samaa menettelyä kuin puhelinnumeroihin. Samaan tavoitteeseen on kuitenkin mahdollista päästä myös muilla keinoilla. Komissio aikoo antaa lähiaikoina ehdotuksen maksualan uudeksi oikeudelliseksi kehykseksi sisämarkkinoilla. Hankkeen valmisteluvaiheessa julkaistuissa keskusteluasiakirjoissa otetaan esille myös kysymys siirrettävyydestä. Tähän mennessä saatujen kannanottojen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: - Pankkitilinnumeroiden siirrettävyydestä saatava hyöty on vähäinen, sillä asiakas antaa pankkitilinnumeronsa vain pienelle määrälle yhteyshenkilöitä pääasiassa maksujen suorittamiseksi tililleen. Siirrettävyydellä ei voitaisi ratkaista esimerkiksi jatkuviin maksumääräyksiin liittyviä kysymyksiä. - Siirrettävyyden toteutus on erittäin vaikeaa, sillä toisin kuin puhelinnumeroiden tapauksessa, pankkitilinnumeroille ei ole olemassa varsinaista kansainvälistä numerointijärjestelmää. Eri maiden pankkitilinnumerojärjestelmien rakenteissa ja informaatiosisällössä on eroja. - Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutetut laajat tutkimukset siirrettävyyden käyttöönotosta kansallisella tasolla osoittavat lisäksi, että kyse olisi erittäin kalliista toimenpiteestä. Siirrettävyyden päätavoitteena on pyrkiä helpottamaan asiakkaan liikkuuvuutta, jotta hän voisi vaihtaa pankkia ja saada siten todellista hyötyä kilpailun lisääntymisestä sisämarkkinoilla. Tästä tavoitteesta ei ole syytä luopua. Pankinvaihdon helpottamista koskevat aloitteet voitaneen tehdä osana liikkuuvuutta koskevia hankkeita. Voidaan esimerkiksi ajatella, että entinen pankki toimittaisi uudelle pankille kaikki tiedot suoraveloitussopimuksista tai jatkuvista maksumääräyksistä katkoksien välttämiseksi. Komissio antanee lähiaikoina tiedonannon maksualan uudesta oikeudellisesta kehyksestä sisämarkkinoilla. Tiedonannossa otetaan todennäköisesti esille myös kysymykset pankkitilien siirrettävyydestä ja asiakkaan liikkuuvuudesta. Annettuaan tiedonannon komissio toimittaa siitä jäljennöksen arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2322/03 esittäjä(t): Véronique De Keyser (PSE) neuvostolle. Alankomaalainen kahden euron kolikko.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0238 - 0238



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2322/03 esittäjä(t): Véronique De Keyser (PSE) neuvostolle (8. heinäkuuta 2003) Aihe: Alankomaalainen kahden euron kolikko Alankomaalaisen kahden euron kolikon reunassa on viittaus jumalaan (God zij met ons). Tästä kerrotaan virallisessa lehdessä(1). Voiko neuvosto ilmoittaa, mistä jumalasta (katolilaisesta, protestanttisesta, islamilaisesta, juutalaisesta, buddhalaisesta, jne.) on kyse? Euroopassamme, joka on sekä monitunnustuksinen että maallinen, on mielestäni tärkeää tietää, ketä tässä kolikossa tarkoitetaan. (1) EYVL C 373, 28.12.2001. Vastaus (13. lokakuuta 2003) Alankomaiden liikkeeseen laskeman 2 euron kolikon reunassa oleva viittaus Jumalaan on ollut perinteisesti käytössä Alankomaissa, ja se esiintyi maan kolikoissa myös ennen euron käyttöönottoa. Maininta on yhdenmukainen neuvoston päätöksen kanssa, jonka mukaan eurokolikoissa on sekä yhdenmukainen eurooppalainen että kansallinen puoli niiden hyväksyttävyyden parantamiseksi Euroopan kansalaisten keskuudessa (ks. neuvoston asetus 975/98 liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä, johdanto-osan 10 kappale). Näin ollen vastaaminen esitettyyn kysymykseen ei ole neuvoston tehtävä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2491/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Eurostat.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0254 - 0254



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2491/03 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (25. heinäkuuta 2003) Aihe: Eurostat Katsooko komissio, että Eurostatin rahoitusjärjestelyjen luotettavuuden kyseenalaistaminen saattaa levitä koskemaan myös tilastojen luotettavuutta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (11. syyskuuta 2003) Komissio katsoo, että käynnissä olevat Eurostatiin liittyvät tutkimukset eivät vaikuta yhteisöjen tilastojen luotettavuuteen. Yhteisöjen tilastoja on laadittu ja laaditaan tiettyjen periaatteiden mukaisesti, ja näihin periaatteisiin kuuluvat puolueettomuus, luotettavuus, objektiivisuus ja tieteellinen riippumattomuus. Myös Euroopan tilastointijärjestelmän yhteydessä tehtävä yhteistyö perustuu näihin periaatteisiin. Kaikki tilastointijärjestelmässä mukana olevat tahot ovat erityisen tarkkaavaisia ja valppaita sen suhteen, että laaditut tilastot ovat täysin luotettavia. Komissio tietää, että yhteisön tilastoinnissa on säilytettävä nykyinen korkea laatutaso. Tämän vuoksi komissio pitää erityisen tärkeänä sitä, että toteutetaan toimia Eurostatin toiminnan jatkumisen varmistamiseksi, ja valmistelee asiaa koskevaa varmistussuunnitelmaa. Suunnitelman tarkoituksena on varmistaa komission keskeistä politiikkaa koskevien luotettavien ja ajantasaisten tilastojen laatiminen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1972/03 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Belgiaa käsittelevissä lehdistötiedotteissa käytetyt kielet.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1972/03 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (13. kesäkuuta 2003) Aihe: Belgiaa käsittelevissä lehdistötiedotteissa käytetyt kielet Komission Midday Expressissä ilmestyi 2. kesäkuuta 2003 teksti, jossa käsiteltiin komission aikomusta tehdä Belgialle huomautus sen yölentoja koskevasta säännöstöstä. Katso: http://www.europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/03/781/0/RAPID&lg=EN&display=. Voisiko komissio kertoa, miksi kyseinen tiedonanto on saatavilla vain ranskaksi, englanniksi ja saksaksi? Voisiko komissio perustella, miksi kyseistä tiedonantoa ei ole laadittu Belgian asukkaiden enemmistön puhumalla virallisella kielellä eli hollanniksi? Aikooko komissio vastedes julkaista kaikki lehdistötiedotteensa ja erityisesti Belgiaa koskevat tiedotteet myös hollanniksi? Mikäli vastaus on kielteinen, mikä on perusteluna asiaan? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (10. heinäkuuta 2003) Arvoisan parlamentinjäsenen tarkoittamasta lehdistötiedotteesta julkaistiin 2. kesäkuuta 2003 ne kieliversiot, jotka olivat tuolloin käytettävissä. Julkaisemista ei valitettavasti voitu lykätä, koska kyseessä oli koko Euroopan lehdistöä kiinnostava aihe. Hollanninkielinen tiedote julkaistiin Internetissä 3. kesäkuuta 2003. Tiedotetta käsiteltiin kaikissa Belgian tiedotusvälineissä, sekä hollannin- että ranskankielisessä lehdistössä. Komission lehdistötiedotteet julkaistaan ainakin joko englanniksi tai ranskaksi ja yleensä mahdollisimman monella EU:n virallisella kielellä. Silloin kun kyseessä on arkaluonteinen aihe tai erityisesti kilpailu- tai valtiontukiasia, joka koskee jotakin tiettyä jäsenvaltiota, lehdistötiedotteista laaditaan käännös niihin virallisiin kieliin, jotka EY:n perustamissopimuksessa on tunnustettu asianomaisen maan virallisiksi kieliksi. Belgian osalta nämä kielet ovat ranska ja hollanti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0639/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle. Angola — Cabinda — ihmisoikeudet.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0033 - 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0639/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) neuvostolle (4. maaliskuuta 2003) Aihe: Angola Cabinda ihmisoikeudet Viime vuoden joulukuussa Luandassa julkistettiin raportti Cabindassa (Angola) tapahtuneista vakavista ihmisoikeusrikkomuksista. Raportin takana olivat angolalaiset valtiosta riippumattomat järjestöt. Monet muut lähteet (mm. Amnesty International) ovat vahvistaneet raportissa kuvattujen tapausten pitävän paikkansa, ja niistä on uutisoitu myös kansainvälisessä lehdistössä. Syytökset koskevat sekä angolalaisia sotilaita että Cabindan vapautusrintaman FLEC:n ryhmiä, jotka taistelevat alueen itsenäisyyden puolesta. Angolaan on äskettäin saatu rauha hallituksen ja UNITA:n joukkojen pitkällisten taistelujen jälkeen. Angolassa pyritään lujittamaan demokratia kansallisen sovinnonteon ja vapauden hengessä, joka on välttämätön maan jälleenrakentamiselle ja väestön hyvinvoinnin edistämiselle. Cabindan aluetta koskeva ongelma ja sitä koskeva aseellinen selkkaus kuitenkin jatkuu, joten kaikkia aloitteita rauhan palauttamiseksi ja lujittamiseksi, maan jälleenrakentamiseksi sekä perusihmisoikeuksien noudattamiseksi on pidettävä myönteisinä. - Onko neuvosto tutustunut edellä mainittuun raporttiin tai - onko sillä muualta saatuja tietoja kyseisistä ihmisoikeusrikkomuksista? - Mikä on neuvoston kanta näihin syytöksiin? - Katsooko neuvosto voivansa ryhtyä toimiin varmistaakseen, etteivät tällaiset ihmisoikeusloukkaukset toistu ja edistääkseen poliittista vuoropuhelua Cabindan konfliktin ratkaisemiseksi? Vastaus (29. syyskuuta 2003) Neuvosto on aina seurannut tiiviisti kehitystä Angolassa ja erityisesti Cabindan maakunnassa ja on jatkuvasti huolissaan arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista ihmisoikeusloukkauksia koskevista raporteista. Neuvoston kanta ihmisoikeusloukkauksista tunnetaan hyvin ja sitä toistetaan jatkuvasti asianomaisilla foorumeilla. Neuvosto yrittää tehdä parhaansa sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joiden avulla varmistetaan, että ihmisoikeusloukkauksia ei tapahdu uudelleen. Se on kehottanut Angolan hallitusta tarjoamaan tarvittavat voimavarat humanitaarisiin haasteisiin vastaamiseksi ja sellaisten politiikkojen toteuttamiseksi, joiden tavoitteena on taata kansalaisoikeudet ja toteuttaa todellinen ja kestävä taloudellinen ja yhteiskunnallinen uudistus. EU on sitoutunut edelleen ottamaan esille ihmisoikeuskysymyksiä ja avustamaan Angolan viranomaisia heidän pyrkiessään lievittämään kansansa kärsimyksiä meneillään olevan poliittisen vuoropuhelun puitteissa Cotounoun sopimuksen 8 artiklan mukaisesti. Unioni seuraa jatkossakin tilanteen kehitystä ja pyrkii helpottamaan neuvotteluratkaisun aikaan saamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1977/03 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (FYROM) on rikkonut romaniyhteisön oikeuksia.



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2004 s. 0173 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1977/03 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (13. kesäkuuta 2003) Aihe: Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (FYROM) on rikkonut romaniyhteisön oikeuksia Médecins du Monde -järjestö ilmaisi äskettäin huolensa siitä, että romaniyhteisön noin 600 jäsenen (joista 270 on lapsia, 10 on raskaana olevia naisia ja monet ovat vanhuksia) ihmisoikeuksia on rikottu räikeällä tavalla Kreikan ja FYROMin rajalla lähellä Meditligian rajanylityspaikkaa. He ovat olleet siellä maaliskuusta alkaen, jolloin YK:n pakolaisasian päävaltuutettu ja FYROMin työministeriö päättivät sulkea leirin ja lopettaa elintarvikkeiden ja veden sekä sähkön jakelun. Pakolaisilla ei ole myöskään telttoja tai muutakaan suojaa auringolta ja sateelta, ja hygieeniset olot ovat alkeelliset. FYROMin turvallisuusjoukot ajoivat pakolaiset 22. toukokuuta kauemmaksi rajalta. Koska romaneilla ei ole matkustusasiakirjoja, he ovat täysin riippuvaisia viranomaisista. Mitä neuvosto aikoo tehdä EU:n ja FYROMin välisen assosiaatiosopimuksen puitteissa, jotta Meditligian romaniyhteisölle taataan ihmisoikeudet ja asianmukaisten elinolosuhteiden palauttaminen? Vastaus (7. lokakuuta 2003) Mitä tulee romaniväestön yleiseen tilanteeseen entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, neuvosto on vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä korostanut entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisille, että etnisten yhteisöjen välillä on aloitettava vuoropuhelu ja että romaniväestön kotouttamiseksi yhteiskuntaan entisen Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa on laadittava todellinen strategia. Meditligian rajanylityspaikkaa koskevan tilanteen osalta neuvosto on entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa olevien edustajiensa välityksellä säännöllisesti yhteydessä maan hallitukseen sellaisen ratkaisun löytämiseksi, jolla varmistetaan ihmisoikeusnormien kunnioittaminen. Neuvosto haluaa kuitenkin korostaa, että Meditligian rajanylityspaikalla olevat 600700 romania ovat vapaaehtoisesti valinneet siellä sijaitsevan leirin ja kieltäytyneet tarjouksista saada vaihtoehtoista majoitusta sekä UNHCR:n taloudellista tukea.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1423/03 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Meriturvallisuus.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0182 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1423/03 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (15. huhtikuuta 2003) Aihe: Meriturvallisuus Liikenneministerien neuvosto hyväksyi 27. maaliskuuta 2003 useita meriturvallisuutta koskevia päätelmiä. Voisiko komissio kertoa kyseisistä tuloksista? Koskeeko yksirunkoisten öljysäiliöalusten kielto myös rannikon tai satama-alueen edustalle ankkuroituja aluksia? Voisiko komissio kertoa, mitkä jäsenvaltiot äänestivät kyseistä komission ehdotusta vastaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2003) Komissio pyytää neuvoston päätelmien osalta parlamentin jäsentä tutustumaan neuvoston verkkosivuilla(1) olevaan lehdistötiedotteeseen, joka koskee 27. maaliskuuta 2003 pidettyä neuvoston kokousta. Tässä lehdistötiedotteessa selostetaan yksityiskohtaisesti neuvoston tekemiä päätöksiä, jotka koskevat yksirunkoisia öljysäiliöaluksia. Kieltoa, joka koskee raskasöljyjen kuljettamista yksirunkoisilla öljysäiliöaluksilla, sovelletaan jäsenvaltion satamaan tai offshore-terminaaliin saapuviin tai niistä lähteviin öljysäiliöaluksiin sekä öljysäiliöaluksiin, jotka ankkuroituvat jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvalle alueelle, riippumatta siitä, minkä lipun alla ne purjehtivat. Asiaa koskevat keskeiset päätökset tehtiin yksimielisesti. (1) http://ue.eu.int/fr/summ.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1207/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Paikallisten työllistämissopimusten avulla työllistetyt.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1207/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (2. huhtikuuta 2003) Aihe: Paikallisten työllistämissopimusten avulla työllistetyt Täystyöllisyyden tavoitteen saavuttaminen on erityisen tärkeää Euroopan unionin taloudelliselle kehitykselle ja sosiaalisen suojelun järjestelmien elinkelpoisuudelle. Komissio pitää Euroopan sosiaalirahastosta yhteisrahoitettuja paikallisia työllistämissopimuksia välineenä, jonka avulla edellä mainittu tavoite voidaan saavuttaa ja työttömyyttä voidaan torjua alueellisesti ja paikallisesti. Kreikassa monet työntekijät ovat saaneet työpaikan paikallisten työllistämissopimusten kautta, erityisesti paikallishallinnon yksiköistä ja toimistoista. Suurin osa näistä ohjelmista, samoin kuin ohjelmiin kuuluvien työntekijöiden sopimuksista, päättyy vuoden 2003 ensimmäisen neljänneksen aikana. Huolimatta siitä, että Euroopan komissio jatkaa paikallisten työllistämissopimusten ja samojen toimien rahoittamista, jo työllistetyt työntekijät irtisanotaan, vaikka he ovat hankkineet työkokemusta. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta näille ohjelmille myönnettävän rahoituksen jatkaminen ei johtaisi siihen, että jo työllistetyt menettävät työpaikkansa? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (21. toukokuuta 2003) Alueelliset työllisyyssopimukset ovat pilottihankkeita, joilla testataan mahdollisuutta saattaa yhteen paikallisella tasolla työntekijöitä, työllisyyspalveluita ja viranomaisia pienimuotoisten kehitysohjelmien suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi. Tavoitteena on työttömien työllistäminen. Nämä työpaikat ovat luonteeltaan väliaikaisia ja kestävät niin kauan kuin toimetkin. Vaikka alueelliset työllisyyssopimukset eivät tarjoa pysyviä työpaikkoja, ansioituneiksi katsotut hankkeet voidaan sisällyttää myöhemmin yhteisön pääohjelmiin ja rahoittaa niistä. Rakennerahastoista yhteisön ohjelmien avulla osarahoitettavien hankkeiden ja toimien valinta on asiaa koskevan asetuksen mukaan(1) jäsenvaltioiden vastuulla. Näin ollen toisen sukupolven alueellisten työllisyyssopimusten ja/tai alueellisiin työllisyyssopimuksiin liittyvien ensimmäisen sukupolven toimien sisällyttäminen alueellisiin toimenpideohjelmiin on yksinomaan Kreikan viranomaisten vastuulla. (1) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1202/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Sienan kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0147 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1202/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (2. huhtikuuta 2003) Aihe: Sienan kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Sienan kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja urheilutoimintaan, joka edistää vammaisten sopeutumista yhteiskuntaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Sienan kunta esittänyt vammaisurheiluohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Sienan kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 ja E-1203/03 (23. huhtikuuta 2003) Komissio tunnustaa, että vammaisten sopeuttaminen yhteiskuntaan urheilutoiminnan kautta on tärkeää, mutta sillä ei ole asiaan liittyvää erityisohjelmaa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien Italian kuntien saaman Euroopan aluekehitysrahaston mahdollisen osarahoituksen osalta kysyjää kehoitetaan tutustumaan hänen kirjallisiin kysymyksiinsä E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3), E-1124/03 ja E-1125/03(4) annettuihin komission vastauksiin. (1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 96. (2) Katso sivu 160. (3) EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 172. (4) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0645/03 esittäjä(t): Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) komissiolle. Vuoden 2002 vuosikeskustelu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloilta.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0102 - 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0645/03 esittäjä(t): Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) komissiolle (4. maaliskuuta 2003) Aihe: Vuoden 2002 vuosikeskustelu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloilta Jokavuotisen vapaudesta, turvallisuudesta ja oikeudesta käydyn keskustelun aikana 12. helmikuuta 2002 esitin neuvostolle ja komissaari Vitorinolle seuraavat kysymykset saamatta heiltä niihin mitään vastauksia. Helmikuun 13. päivä 1981 eli 22 vuotta sitten Espanjan kuningaskunnassa kuoli poliittinen baski-vanki Joseba Arregi kidutukseen vankeusaikana. Vuonna 2002 pidätettiin 634 poliittista aktivistia. Jälkeenpäin näistä 127 kertoi oikeudelle kärsineensä huonosta kohtelusta tai kidutuksesta. Onko komissio saanut Espanjan hallitukselta kattavaa selvitystä asiasta? Onko Espanjan hallitus komission mielestä kunnioittanut avoimuusperiaatetta? Viime vuonna Espanjan hallitus ehdotti kiellettäväksi useita yhteiskunnallisia järjestöjä, jotka olivat ilmoittaneet toisinajattelijabaskien kokemasta poliittisesta sorrosta. Nämä järjestöt olivat pääasiassa media- ja kulttuuriyhdistyksiä. Espanjan aloitteesta Euroopan unioni on tehnyt mustan listan yhteisöistä ja yksityishenkilöistä, joita syytetään avoimesta tai hiljaisesta terrorismin tukemisesta. Syytetyillä ei ole oikeudellisia puolustuskeinoja eikä tosiasiallista mahdollisuutta oikeudenkäyntiin. Onko komission mielestä Espanjaan todella sovellettu demokraattisen valvonnan periaatetta? Aikooko komissio uusissa tekstiluonnoksissa esittää juridista välinettä Euroopan unionin mustalla listalla esiintyville? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2003) Perusoikeuksien kunnioittaminen on yksi unionin ja sen jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksen perusperiaatteista. Jos kansalainen katsoo perusoikeuksiaan loukatun, viime kädessä oikeusturvan takaa mahdollisuus kanteen nostamiseen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa sen jälkeen, kun kaikki sisäiset oikeussuojakeinot on käytetty. On vielä syytä huomauttaa, että neuvosto teki 19. joulukuuta 2002 päätöksen 2003/48/JHA(1), joka koskee poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön erityistoimenpiteiden toteuttamista terrorismin torjumiseksi yhteisen kannan 2001/931/YUTP 4 artiklan mukaisesti. (1) EYVL L 16, 22.1.2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0993/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Firenzen kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0993/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Firenzen kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Firenzen kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tukeakseen kestävää kehitystä edistäviä toimia ja aloitteita, joita yhteisön ja kehitysmaiden toimijat toteuttavat. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Firenzen kunta esittänyt hajautetun yhteistyön ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Firenzen kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 ja E-1003/03 (6. toukokuuta 2003) Tärkeimmät Euroopan unionin hajautetun yhteistyön ohjelmat osarahoitetaan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tai Interreg-ohjelmien osana Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Tältä osin komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 ja E-1125/03 annettuihin vastauksiin. Interreg-yhteistyöohjelmien yhteensovittamisesta kansallisella tasolla vastaa infrastruktuuri- ja liikenneministeriö.