FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/435

(2004/C 88 E/0441)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-2726/03

esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle

(10. syyskuuta 2003)

Aihe: Venäläisen vähemmistön koulut Latviassa

Kielet ovat osa eurooppalaista kulttuuriperintöä. Useissa kansainvälisissä peruskirjoissa tunnustetaan kansalaisten oikeus säilyttää ja kehittää omaa kieltään.

Laaja venäjänkielinen yhteisö Latviassa taistelee hallituksen pyrkimystä vastaan poistaa vähemmistön koulutusjärjestelmä. Euroopan parlamentti on päätöslauselmassaan Latvian edistymisestä liittymisprosessissa (2002) kehottanut tutkimaan mahdollisuuksia säilyttää vähemmistökielinen keskiasteen koulutus.

Katsooko komissio, että edellä kuvattu asenne on perusoikeuksia sekä kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta kunnioittavien eurooppalaisten arvojen mukainen? Onko komissio pyytänyt Latvian viranomaisilta tietoja tästä asiasta?

Katsooko komissio, että kansalaisten Euroopassa on edistettävä kaikkien kielten suojelua ja kehittämistä? Voisiko komissio harkita tukevansa venäjän kielen ja muiden vähemmistökielien asemaa Latviassa ajavien järjestöjen hankkeita?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(25. syyskuuta 2003)

Vuonna 1997 Latvian jäsenyyshakemuksesta antamastaan arviosta lähtien komissio on toistuvasti vahvistanut, että Latvia täyttää edelleen liittymisen poliittiset arviointiperusteet (demokratian takaavat toimielimet, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja vähemmistöjen suojelu). Tämän näkemyksen ovat jakaneet kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt ja myös jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen ottaessaan kantaa unionin laajentumiseen.

Komissio hyväksyy täysin eurooppalaiset vaatimukset kansallisten vähemmistöjen oikeuksista ja pitää vähemmistöjen integroimista Latvian yhteiskuntaan tärkeänä. Siihen kuuluu myös suunniteltu siirtyminen kaksikieliseen koulutukseen vähemmistöjen kouluissa, ja komissio seuraakin tiiviisti tilanteen kehittymistä näiltä osin. Komissiolla ei ole tietoa Latvian mahdollisista aikomuksista poistaa vähemmistökieliä koskevat koulutusjärjestelmät. Monikulttuurisena maana Latvia sen sijaan tukee kahdeksalla vähemmistökielellä, joista yksi on venäjä, annettavaa koulutusta. Tämän lisäksi vuoden 1998 koulutusalan uudistusta, johon sisältyy kaksikielisen koulutuksen asteittainen käyttöönotto, pidetään olennaisena osatekijänä kehitettäessä Latviaan integroitunutta yhteiskuntaa.

Edellä sanotun on vahvistanut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) kansallisten vähemmistöjen päävaltuutettu, joka seuraa hyvin tiiviisti vähemmistökouluja koskevaa koulutusalan uudistusta, ja hän on myös tehnyt selväksi, että vaikka maan virallisen kielen aseman edistäminen onkin lakiin perustuva oikeus, myös vähemmistöillä on oikeus äidinkielensä ja kulttuurisen identiteettinsä säilyttämiseen.

Komissio uskoo, että jos Latviassa kaikki nuoret henkilöt osaavat puhua sekä maan virallista kieltä että äidinkieltään, se koituu heidän edukseen pitkällä aikavälillä sosiaalisesti ja taloudellisesti ja tukee osaltaan integroitumisprosessia.

Vuonna 2002 antamansa määräaikaiskertomuksen (1) jälkeen komissio on painottanut kaikissa mahdollisissa tilanteissa, että siirtymävaiheen olisi oltava vähemmistöjen kouluissa niin joustava, että vähemmistöryhmille voidaan taata yhtäläiset mahdollisuudet ja että niiden kanssa voidaan käydä tiivistä vuoropuhelua.

Latvia on toteuttanut ETYJ:n tuella useita toimia helpottaakseen vuoden 2004 siirtymävaihetta, jossa toisen asteen koulutuksessa 10. luokalta ylöspäin siirrytään vähitellen opetusohjelmaan, jossa 60 prosentissa oppiaineita opetus annetaan latvian kielellä tai kahdella kielellä ja 40 prosentissa oppiaineita vähemmistökielellä, sekä muuttaakseen asianomaista lainsäädäntöä.

Erityistä huomiota kiinnitetään jatkuvaan järjestelmälliseen vuoropuheluun asianomaisten ryhmien (vähemmistöjen koulut, opettajat, oppilaat, vanhemmat jne.) välillä, ja tähän liittyy myös niille kaksikielisyyden parantamiseksi annettava erityistuki kitkattoman siirtymävaiheen turvaamiseksi. Tähän toimintaan osallistuu aktiivisesti Latvian yhteiskunnan integroitumisesta vastaava ministeri, aiemmin vähemmistöjen ihmisoikeuksia seuraavan järjestön päällikkö, joka valvoo yhteiskunnan integraatiosäätiön ja sen tukiohjelmien yhteydessä tehtävää työtä.

Ymmärrettävästi on myös käytännön ongelmia, joita Latvian etnisiä vähemmistöjä koskevan koulutusalan hankalaan siirtymävaiheeseen osallistuvien tahojen huolet ilmentävät. Ottaen tämän seikan huomioon Latvian viranomaiset ovat vahvistaneet aikomuksensa soveltaa yksilöllistä aikataulua kouluihin, joilla on siirtymävaiheessa erityisiä vaikeuksia.

Komissio seuraa yhteiskunnan integroitumista edelleen tiiviisti ja on tukenut sitä vuodesta 1996 Phare-ohjelman rahoituksella. Viime aikoina eli vuodesta 2000 tukea on myönnetty järjestöille, jotka toimivat erityisesti venäjää puhuvan vähemmistön hyväksi.

Mainittakoon vielä, että komission yleisenä politiikkana on edistää alueellisten kielten ja vähemmistökielten asemaa sekä nykyisissä että tulevissa jäsenvaltioissa. Tältä pohjalta se julkisti hiljattain toimintaohjelman ”Kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistäminen” (2). Kielellinen monimuotoisuus on osa EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa tarkoitettua kulttuurista monimuotoisuutta.

(1) KOM(2002) 700 lopullinen.

(2) KOM(2003) 449 lopullinen.