ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1251/98 esittäjä(t): Odile Leperre-Verrier (ARE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: Elintarvikeapu Euroopan unionissa Nyt kun talvi on loppumaisillaan, voiko komissio kertoa tarkemmin rekisteröidyille kansalaisjärjestöille suoraan tai epäsuoraan antamastaan elintarvikeavusta? Voiko se lisäksi ilmoittaa mihin toimiin se aikoo ryhtyä hillitäkseen köyhyyden ja aliravitsemuksen jatkuvaa kasvua Euroopan unionissa? Komission jäsenenFranz Fischlerinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (3. heinäkuuta 1998) Komissio toteutti viime talvena yhteisössä vähävaraisten avustusohjelmaansa, jota itse asiassa toteutetaan koko vuoden ajan. Toimesta päätettiin vuonna 1987(1) erityisen kylmän talven aikana. Saatujen kokemusten sekä jäsenvaltioiden ja humanitaaristen järjestöjen kommenttien perusteella toimesta päätettiin seuraavana vuonna tehdä pysyvä ohjelma. Ohjelmassa annetaan yhteisön interventiovarastoista vähävaraisten ihmisten parissa työskentelevien järjestöjen käyttöön ilmaiseksi elintarvikkeita, joita tarvittaessa jalostetaan tai vaihdetaan muihin samaan luokkaan kuuluviin tuotteisiin. Toiminta perustuu vuosisuunnitelmiin, sitä koordinoi komissio(2) ja sen toteuttavat osallistumishaluiset jäsenvaltiot. Ne nimeävät myös tukea saavat järjestöt. Komissio hyväksyi viime talvena sovelletun vuosisuunnitelman 2. lokakuuta 1997, ja sitä mukautettiin varainhoitovuoden aikana varastojen kehittymisen ja käytettävissä olevien määrärahojen mukaan(3). Sitä sovelletaan 31. syyskuuta 1998 asti, ja sen määrärahat ovat 196 miljoonaa ecua. Tämän toimen lisäksi, jossa komissio käyttää yhteisön maanviljelijöiden ja eläintenkasvattajien tuotantoa ja erityisesti liikatuotantoa yhteisön vähävaraisimpien henkilöiden auttamiseksi, yhteiskunnallisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjunta otetaan huomioon muissa yhteisön ohjelmissa tai toimenpiteissä ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja siihen liittyvien yhteisön aloitteiden yhteydessä. ESR:n uudistuksen yhteydessä yhteiskuntaan sopeutumisen ja yhtäläisten työmarkkinoille pääsymahdollisuuksien edistäminen on yksi tärkeimmistä määritellyistä toiminta-aloista. (1) Neuvoston asetus (ETY) 3730/87, annettu 10 päivänä joulukuuta 1987, yleisistä säännöistä yhteisön vähävaraisimmille henkilöille jaettavaksi tarkoitettujen elintarvikkeiden luovuttamisesta interventiovarastoista tietyille järjestöille; EYVL L 352, 15.12.1987. (2) Komission asetus (ETY) 3149/92, annettu 29 päivänä lokakuuta 1992, interventiovarastosta peräisin olevien elintarvikkeiden yhteisön vähävaraisimmille henkilöille toimittamista koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä; EYVL L 313, 30.10.1992. (3) Komission päätös 98/203/EY, tehty 3 päivänä maaliskuuta 1998, varainhoitovuodelle 1998 kirjattavien varojen jakamista jäsenvaltioille koskevan suunnitelman hyväksymisestä interventiovarastoista peräisin olevien elintarvikkeiden toimittamiseksi yhteisön vähävaraisimmille henkilöille tehdyn päätöksen 97/660/EY muuttamisesta; EYVL L 77, 14.3.1998.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1623/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (27. toukokuuta 1998) Aihe: Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva viides puiteohjelma (rahoitusohje) Viitteet: "Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2000)" ja "Muutettu ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002") (KOM(97) 0439 lopull. - 97/0119 COD - 97/0120 CNS)(1). Voiko komissio varmistaa, että johdonmukaisuus säilytetään viidennessä puiteohjelmassa yhtenäisen lähestymistavan vaatimusten ja yleisen tutkimustoiminnan keskittämisen ja yhteentoimivuuden välillä, toiminnan, jolla tuetaan suuria infrastruktuureja ja keskeisiä toimia, joihin yhteisön uusi rakenne perustuu? Voiko komissio myös määrittää tätä tarkoitusta varten määrää ja laatua ilmaisevia indikaattoreita niiden keskeisten toimien ohjaamiseksi ja valvomiseksi, joita ovat työllisyyden tukeminen, mahdollinen rahoituksen vastaanottotaso, strateginen näkyvyys, Euroopan laajuinen ulottuvuus, Euroopan jäsenvaltioiden toimien välinen vuorovaikutustaso, alan pk-yritykset, uusien yritysten potentiaalinen taso, uusi työllisyys ja uudet ammatit? (1) EYVL C 291, 25.9.1997, s. 15-16.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1953/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Eurooppalainen patenttihakemus aivokalvontulehduksen aiheuttavalle bakteerille Onko komissio tietoinen Human Genome Sciencen Euroopan patenttitoimistoon jättämistä hakemuksista, joiden myötä Human Genome Science pyrkii olemaan ensimmäinen yritys, joka "omistaa" koko aivokalvontulehduksen aiheuttavan bakteerin geneettisen sekvenssin? Mitä mieltä komissio on tiedemiesten epäilyksistä, joiden mukaan tällaisen patenttioikeuden myöntäminen saattaa johtaa siihen, että jokaisesta hoitokerrasta on maksettava patenttioikeusmaksu? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (4. elokuuta 1998) Komissio on tietoinen asianomaisista Human Genome Sciences INC:n jättämistä patenttihakemuksista. Komission on todettava, että patenttihakemuksia ei ole vielä käsitelty Euroopan patenttivirastossa, ja että komission tehtävänä ei ole arvioida vasta hakemuskäsittelyssä olevien keksintöjen mahdollista patentoitavuutta. Euroopan patenttiviraston on määrä päättää patentoitavuutta koskevien ehtojen täyttymisestä ja keksinnölle annettavan suojan laajuudesta. Komissio muistuttaa kuitenkin, että hoitomenetelmät ja diagnostiset menetelmät eivät ole patentoitavissa Euroopassa. Näin ollen näyttäisi siltä, että patentoituun keksintöön perustuvista hoidoista ei pidä maksaa patenttioikeusmaksua.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1829/98 esittäjä(t): Klaus Rehder (PSE) komissiolle (12. kesäkuuta 1998) Aihe: Hampun viljely Hampulla on yhä tärkeämpi asema Euroopan unionissa uusiutuvana raaka-aineena. Se on merkittävä myös ympäristönsuojelun kannalta, koska sitä käytetään kesantoalueiden viljelykasvina ja kokeiluissa, joissa (mm. Kreikassa) on hampun viljelyllä yritetty puhdistaa saastunut maa. Uusiutuvien raaka-aineiden viljelyä on tähän asti tuettu EU-varoin. 1. Aikooko komissio edelleenkin tukea uusiutuvien raaka-aineiden viljelyä? 2. Maksetaanko kesantoalueille edelleen tukea? 3. Onko hampun viljelyyn olemassa erityistukea ja mikäli on, kuinka paljon? 4. Kuinka suuria hampunviljelyalueet Euroopan maissa nykyisin ovat ja kuinka paljon hampun viljelyn arvioidaan lisääntyvän? 5. Mitä tieteellisiä hampun viljelyyn liittyviä kokeita Euroopan unionissa tehdään? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (16. heinäkuuta 1998) 1. Viljelykäytöstä poistetuille alueille peltokasvien viljelyjärjestelmän yhteydessä maksettavaa korvausta myönnetään viljelijöille, jotka viljelevät kyseisellä alueella muuksi kuin elintarvikkeiksi tarkoitettuja tukikelpoisia tuotteita. 2. Komissio ehdottaa Agenda 2000 -asiakirjassa(1), että kesannointivelvoite ja vapaaehtoinen kesannointijärjestelmä säilytetään. Tällä tavalla viljelykäytöstä poistettuja alueita voidaan käyttää tietyin edellytyksin sellaisten raaka-aineiden tuotantoon, joita käytetään muuksi kuin sellaisenaan ihmisravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen. 3. Pellava- ja hamppualan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä kesäkuuta 1970 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) 1308/70(2) otetaan käyttöön yhteisössä tuotettuun hamppuun sovellettava hehtaarituki. Neuvosto vahvisti hampun markkinointivuoden 1997/1998 tuotantotueksi 716,63 ecua hehtaaria kohti. Neuvosto on päättänyt alentaa sitä 7,5 prosenttia markkinointivuodeksi 1998/1999. Hampulle myönnetään tukea ainoastaan, jos se on tuotettu varmennetuista siemenistä, jotka on saatu lajikkeista, joiden päihdyttävien aineiden pitoisuus (tetrahydrokannabinolipitoisuus) on enintään 0,3 prosenttia. Tätä raja-arvoa alennetaan kuitenkin 0,2 prosenttiin markkinointivuodesta 2001/2002 alkaen. 4. Jäsenvaltioiden markkinointivuoden 1997/1998 osalta toimittamat tiedot koskevat seuraavan suuruisia aloja: >TAULUKON PAIKKA> Markkinointivuonna 1998-1999 kylvöalueen olisi oltava 35 000-40 000 hehtaaria. 5. Yhteisö osarahoittaa parhaillaan tutkimushanketta FAIR 1994/1998 - ohjelman yhteydessä. Tämän hankkeen tarkoituksena on kehittää edistyneempiä lajikkeita, joiden tetrahydrokannabinolipitoisuus on lähes olematon, viljelyhallintajärjestelmiä ja kuitujen keruuseen ja erottamiseen käytettäviä teknisiä ratkaisuja sekä kuvata kuitujen parhaan mahdollisen laadun ominaisuudet erityistä loppukäyttöä varten ja kehittää uusia innovatiivisia tuotteita. (1) KOM(97) 2000 lopullinen. (2) EYVL L 146, 4.7.1970.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0151



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2585/98 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (29. heinäkuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeuksien loukkaaminen Bahrainissa Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä Bahrainissa tapahtuvan ihmisoikeuksien toistuvan loukkaamisen johdosta, josta useat kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt ovat raportoineet? Erityisen kiireellisinä huolenaiheina on seuraavaa: sikäläinen lakimiesliitto on lakkautettu ja sitä vastaan saatetaan nostaa oikeudenkäynti, useita lehtimiehiä on kielletty harjoittamasta ammattiaan, ja oppositiojohtajia on pidetty yli kahden vuoden ajan vangittuina ilman oikeudenkäyntiä eikä vankeuden päättymisestä ole minkäänlaista tietoa. Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1998) Komissiolla ei ole kahdenvälisiä sopimusjärjestelyjä Bahrainin kanssa ihmisoikeuskysymyksiä koskevan vuoropuhelun käynnistämiseksi. Vuonna 1989 perustetussa Euroopan talousyhteisön sekä Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvostossa(1) käsitellään kuitenkin ihmisoikeuksiin ja kansanvaltaan liittyviä kysymyksiä. Komissio rohkaisee Bahrainia ja muita Persianlahden yhteistyöneuvoston (GCC) jäsenvaltioita edistämään kansanvaltaa ja allekirjoittamaan sekä täydellisesti soveltamaan ihmisoikeuksiin liittyviä kansainvälisiä asiakirjoja. Yhteisön ja GCC:n välisen poliittisen vuoropuhelun lujittaminen vuodesta 1996 lähtien on antanut uuden foorumin ihmisoikeuksiin ja kansanvaltaan liittyvien kysymysten esiin ottamiselle GCC:n viranomaisten kanssa. Ihmisoikeuksiin ja kansanvaltaan liittyviä huolenaiheita voidaan lisäksi esittää neuvoteltaessa vapaakauppasopimuksesta. (1) Neuvoston päätös, tehty 20 päivänä helmikuuta 1989, 89/147/ETY - EYVL L 54, 25.2.1989.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1548/98 esittäjä(t): Doeke Eisma (ELDR) komissiolle (19. toukokuuta 1998) Aihe: Georgiasta Skotlantiin kuljetettava ydinjäte 1. Onko komissio tietoinen Yhdysvaltain ja Ison-Britannian välisestä salaisesta sopimuksesta, joka koskee Georgiasta kuljetettavan ydinjätteen työstämistä ja varastoimista Skotlannissa sijaitsevassa Dounreayssa? 2. Pitääkö paikkansa, että Skotlannin Dounreayssa sijaitsevalla tehtaalla on ristiriitainen maine ja että vielä viime vuonna kansainväliset ydinvoimalaitosten tarkastajat kritisoivat sitä voimakkaasti? 3. Millä tavoin komissio katsoo voivansa vaikuttaa päätökseen Georgiasta kuljetettavan ydinjätteen turvallisemmaksi työstämiseksi ja varastoimiseksi? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (3. heinäkuuta 1998) Ennen ydinmateriaalin kuljetusta Georgiasta Skotlantiin Britannian viranomaiset ilmoittivat komissiolle huhtikuussa 1998, että Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat tekemässä asiasta sopimusta. Komissiolle kerrottiin myös, että kyse ei ollut kaupallisesta sopimuksesta vaan se tehtiin ydinmateriaalin leviämisen estämiseksi. Materiaalia aiotaan käyttää lääketieteessä käytettävien isotooppien valmistuksessa. Komissio ei löydä tietoa kansainvälisen ydinlaitosten tarkastusviraston viime vuonna Dounrayn tehtaaseen kohdistamasta kritiikistä. Komissio on kuitenkin tietoinen tarkastuksesta, jonka Britannian ydinlaitosten tarkastusviraston määräsi sen jälkeen, kun Dounrayn tehdasalueen keskeisissä tuotantorakennuksissa oli sattunut sähkökatko toukokuun 1998 alussa. Komissio aikoo jatkossakin varmistaa Euratom-sopimuksen 3 luvun ja sen täytäntöönpanoa koskevan lainsäädännön soveltamisen.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1502/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Tietoyhteiskunta ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Puhuessaan 23. tammikuuta 1997 Euroopan parlamentin aluepoliittisessa valiokunnassa, joka käsitteli komission tiedonantoa yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta (KOM(97) 0007, lopull., 22.1.1997), komission jäsen Wulf-Mathies sanoi, että alueiden välisen yhteistyön puitteissa rahoitettaisiin 10 tietoyhteiskuntaan liittyvää hanketta. Voiko komissio ilmoittaa, mitä tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita komissio on tähän mennessä ollut mukana rahoittamassa ja mitä hankkeita tullaan rahoittamaan nykyisen suunnittelujakson loppuun mennessä yhteisöaloitteiden puitteissa? Mitkä alueet saavat tällaista etua, mikä on kokonaiskustannus ja yhteisön osuus siitä? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1500/98 ja E-1502/98 (22. kesäkuuta 1998) Luettelo tietoyhteiskuntaan liittyvistä hankkeista, jotka on aloitettu Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annetun asetuksen(1) 10 artiklan mukaisina uutta luovina toimina suunnittelukaudella 1994/1999, on lähetetty suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Tietoyhteiskunta -vaiheeseen kuuluu kahdenlaisia toimia: - RISI 1: alueelliset tietoyhteiskuntaa koskevat strategiat - RISI 2: useita alueita käsittävät pilottisovellukset. Kyseiset toimet aloitettiin yhteistyössä Euroopan sosiaalirahaston kanssa, joka osarahoittaa kahdeksan RISI 1 -hanketta ja kaksi RISI 2 -hanketta. Parlamentin jäsenen kysymyksessään 1502/98 mainitsemat yhdeksän (ei kymmenen) pilottihanketta ovat niin kutsuttuja RISI 2 -sovelluksia, jotka on rahoitettu EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaisesti. Niihin ei kuulu yhteisöaloitetoimintaa. Seuraavassa taulukossa esitetään kuitenkin arvio tietoyhteiskuntaan liittyvistä toimista jakson 1994-1999 yhteisöaloitteissa (miljoonina ecuina). >TAULUKON PAIKKA> (1) EYVL L 193, 31.7.1993.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1340/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. huhtikuuta 1998) Aihe: EURO 1999 Euroopan komission asiakirjan "EURO 1999-25. maaliskuuta 1998 - Talouksien lähentymisen arviointi ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymistä koskeva suositus" sivulla 110 todetaan seuraavaa: "Viime vuosina hallitukset vähensivät antamiensa lainojen määrää ja nopeuttivat vanhojen lainojen takaisinmaksatusta. Ne myös supistivat pankkitileillä heti nostettavissa olevien varojensa määrää ja lisäsivät operaatioita, joiden avulla saatavia ja velkoja voidaan sulauttaa julkisen sektorin sisällä." Voiko komissio selittää, millaisista operaatioista on kyse? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (3. kesäkuuta 1998) Julkisyhteisöjen talouden lähentymisen tarkastelussa käytettävä velan määritelmä on julkisyhteisöjen bruttovelka, joka on sulautettu julkisyhteisöissä ja niiden välillä. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan valtion velka talouden muille aloille, mutta siinä ei oteta huomioon niitä valtion vastuita, jotka vastaavat julkisen talouden rahoitusomaisuutta. Valtion velkaa kuvaavien tunnuslukujen laskemiseksi tämän määritelmän mukaisesti on julkisen sektorin osuus vähennettävä valtion velasta. Jäsenvaltiot ovat viime vuosina vähentäneet valtion velkaa turvautumalla yhä enemmän sulauttamiseen. Ne kehottavat niitä valtion laitoksia, joiden sijoitussalkuissa on merkittää rahoitusomaisuutta, sijoittamaan yhä suuremman osuuden varoistaan valtion lainoihin. Esimerkiksi Tanskan ja Suomen sosiaaliturvarahastot ovat muuttaneet sijoitussalkkujensa rakennetta lisäämällä valtion joukkovelkakirjalainojen osuutta niissä viime vuosina. Suomessa näiden sulautustoimien osuus oli 4,5 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) vuonna 1995.
Virallinen lehti nro C 031 , 05/02/1999 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2038/98 esittäjä(t): Klaus Hänsch (PSE) komissiolle (7. heinäkuuta 1998) Aihe: Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevaan Oberhauseniin jaetut EU-määrärahat Voiko komissio kertoa Nordrhein-Westfalenissa sijaitsevalle Oberhausenin kaupungille myönnetyistä EU-määrärahoista seuraavaa: 1. Oberhausenin kaupungille vuodesta 1994 lähtien myönnettyjen EU:n rakennemäärärahojen määrä ja niiden jakautuminen joko yksittäisten rahastojen mukaisesti tai erilaisten yhteisöohjelmien ja -aloitteiden mukaisesti sekä niiden EU-määrärahojen määrä, joita on myönnetty - suorana tukena - kaupungin yliopistoille, tutkimuslaitoksille, yrityksille ja muille toimijoille tai pilottihankkeisiin ja erilaisiin toimiin muiden budjettikohtien mukaisesti? 2. Tällaisten varojen avulla luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä? Komission puheenjohtajan Jacques Santerinkomission puolesta antama täydentävä vastaus (25. syyskuuta 1998) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 6. heinäkuuta 1998(1) antamaansa vastaukseen. Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-2036/98(2). (1) EYVL C 354, 19.11.1998, s. 130. (2) EYVL C 386, 11.12.1998.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1632/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Liikenneturvallisuuden edistäminen Viite: "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle liikenneturvallisuuden edistämisestä EU:ssa, ohjelma vuosiksi 1997-2001" (KOM(97) 0131 lopull.). Toissijaisuusperiaatteen soveltamisesta tieliikenneturvallisuuden ja kilpailuehtojen yhdenmukaistamisen edistämiseksi kysyn komissiolta, voiko se 1. hyväksyä yhteisöön yhteensovitettuja määräyksiä, valvontaa ja rangaistuksia, jotka koskevat ajoneuvojen katsastusta, ajokortin myöntämistä ja poisottamista, liikennemerkkejä sekä ammattiautoilijoiden ajo- ja lepoaikoja, ja kiinnittää erityistä huomiota ylinopeuksiin ja olosuhteisiin nähden liian korkeisiin nopeuksiin sekä päihtyneenä ajamiseen, jotka ovat pääasiallisia syitä onnettomuuksiin, 2. inhimillisten tekijöiden merkityksen vuoksi tehdä voitavansa turvallisuuteen suuntautuvan toiminnan tukemiseksi ja ottaa huomioon myös, että muut ajoneuvon kuljettajan käyttäytymiseen mahdollisesti vaikuttavat tekijät ovat valvonta, kampanjat ja rahalliset tuet? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (1. heinäkuuta 1998) Kaikkia arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamia kysymyksiä on käsitelty yhteisön liikenneturvallisuusohjelmassa vuosille 1997-2001. Niitä on pohdittu sekä komission alkuperäisessä tiedonannossa että sitä seuranneessa keskustelussa. Parlamentti itse hyväksyi ohjelmaa koskevan päätöslauselman. Päätöslauselmassa se korosti tiettyjä kohtia, jotka komissio ottaa huomioon ohjelmaa toteuttaessaan.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0123



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1950/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (30. kesäkuuta 1998) Aihe: Valkoinen asbesti Onko komissio aikeissa tehdä ehdotuksen, jolla valkoinen asbesti kielletään EU:ssa välittömästi? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 1998) Nykyisin on jo olemassa huomattava määrä yhteisön lainsäädäntöä työntekijöiden ja väestön suojelemiseksi asbestin terveydelle aiheuttamilta vaaroilta. Yhteisön lainsäädännöllä on kielletty kaikki asbestikuitutyypit, lukuun ottamatta valkoista eli krysotiiliasbestia. Lisäksi on kielletty 14 tuoteluokkaa, jotka sisältävät krysotiilikuitua, ja yhteisö on asettanut tiukkoja rajoituksia, jotka koskevat työntekijöiden altistumista asbestille sekä asbestikuitujen pääsyä ympäristöön. Vaikka paljon on jo saatu aikaan, asbestia sisältävien tuotteiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä on vielä tiukennettava entisestään. Yhdeksän jäsenvaltiota on tähän mennessä ottanut käyttöön krysotiilia koskevia kansallisia kieltoja, jotka ovat tiukempia kuin yhteisön voimassa oleva lainsäädäntö. Lainsäädännön eroavuudet ovat merkittävä häiriötekijä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta ja edellyttävät yhteisön tason ratkaisua. Komissio laatiikin parhaillaan ehdotusluonnosta, jonka tarkoituksena on kieltää (eräin varauksin ja tilapäisin poikkeuksin) Euroopan laajuisesti krysotiiliasbestin ja asbestia sisältävien tuotteiden markkinoille saattaminen ja käyttö. Ehdotusluonnoksesta keskustellaan lähitulevaisuudessa jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa. Lopullisen luonnoksen yksityiskohdat muotoutuvat luonnollisesti näiden keskustelujen, parlamentin ja eturyhmien kuulemisen sekä käynnissä olevien tieteellisten tutkimusten tulosten perusteella. Toisaalta on syytä mainita, että uudella kiellolla ei voida vähentää sitä vaaraa, että työntekijät altistuvat aiemmin käytetylle asbestille, eikä kielto myöskään vähennä aiemmista asbestialtistumista aiheutuvia kuolemantapauksia. Vanhojen rakennusten saastuminen asbestilla (esimerkiksi kunnossapitotoimenpiteiden tai asbestin poiston yhteydessä) tulee vielä vuosia olemaan merkittävä asbestialtistumien aiheuttaja. Tästä syystä komissio aikoo myös tiukentaa nykyisiä toimenpiteitä, joilla pyritään estämään työntekijöiden altistumista asbestille, sekä tehostaa niille työntekijöille suunnattua tiedotusta ja koulutusta, jotka voivat työssään joutua tekemisiin asbestin kanssa.
Virallinen lehti nro C 013 , 18/01/1999 s. 0062



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1675/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Phare-varojen käyttö Virossa Baltian alueen ympäristöongelmiin ja Itämeren alueen saasteisiin on jäsenmaissa kiinnitetty paljon huomiota. Alueen ympäristön suojeluun ja saasteiden vähenemiseen on tullut rahoitusta monelta taholta. Kysynkin komissiolta, kuinka suuri osuus Virolle myönnetyistä Phare-varoista on käytetty vuonna 1997 ympäristötuhojen korjaamiseen ja niiden ennaltaehkäisemiseen.