KIRJALLINEN KYSYMYS E-0637/00 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle. Kurdivähemmistön tunnustaminen ja Turkin liittyminen.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0074 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0637/00 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Kurdivähemmistön tunnustaminen ja Turkin liittyminen Turkki hyväksyttiin EU:n jäsenehdokkaaksi Helsingissä joulukuussa 1999 pidetyssä huippukokouksessa. Jäsenyyden edellytykset ovat demokratisointi, ihmisoikeustilanteen parantaminen ja Kööpenhaminan kriteerien noudattaminen. Näistä viimeiseen sisältyy kulttuuristen vähemmistöjen oikeuksien tunnustaminen. Euroopan parlamentti on jo ilmaissut tarpeen tunnustaa kurdien oikeudet eräänä Turkin väestönosana. Kurdien vähemmistöaseman tunnustaminen merkitsee askelta kohti kulttuuristen oikeuksien saamista. Kööpenhaminan kriteerit eivät ole kovin yksityiskohtaisia, mikä antaa mahdollisuuden tulkinnoille. Ministeri Ecevitin Helsingissä antamien selvitysten mukaan Turkki ponnistelee demokratisoinnin toteuttamisen eteen. Kurdin kielen tunnustamisen suhteen pääministerin kanta on kuitenkin, että Turkin suhtautuminen Kaakkois-Turkkiin muuttuu, kun separatistiset pyrkimykset alueella loppuvat. Tällaiset ilmoitukset osoittavat, että Ecevit käyttää täysimääräisesti hyväkseen epäselvyyttä siitä, tullaanko kurdien kulttuuriset oikeudet tunnistamaan vai ei. On olemassa se vaara, että Turkin epämääräiset lupaukset edistävät Turkin liittymisprosessia. On kuitenkin selvää, että Turkin valtio ei vielä toistaiseksi ole ryhtynyt riittäviin toimiin, jotta Turkkia voitaisiin pitää demokraattisena valtiona tai jotta kurdien oikeudet vähemmistönä, ja vielä vähemmän kansana, taattaisiin. Voiko komissio selventää kantaansa siitä, missä määrin Turkki täyttää liittymisehdot? Mikä on komission kanta kurdien kulttuurista vähemmistöasemaa koskevien oikeuksien suhteen? Millä tavoin komissio aikoo arvioida sitä, miten Turkki täyttää Kööpenhaminan kriteerit ja tunnustaa kurdien kulttuurista vähemmistöasemaa koskevat oikeudet? Mihin toimiin komissio aikoo yhtyä seuratakseen Turkin liittymisprosessin ja liittymisen edellytysten täyttymisen kehitystä? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) Lokakuussa 1999 hyväksymässään viimeisimmässä määräaikaiskertomuksessaan(1), komissio totesi: Viimeaikainen kehitys vahvistaa sen, että vaikka Turkilla on demokraattisen järjestelmän perusominaisuudet, se ei vieläkään täytä Kööpenhaminassa asetettuja poliittisia vaatimuksia. Ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja vähemmistöjen suojeluun liittyy vakavia puutteita [mldr]. Kurdialkuperää olevien Turkin kansalaisten osalta määräaikaiskertomuksessa toistettiin vuoden 1998 määräaikaiskertomuksessa esitetty mielipide siitä, että rauhanomaiseen ratkaisuun olisi kuuluttava myös kurdien identiteetin tunnustaminen ja tämän identiteetin ilmenemismuotojen entistä parempi suvaitseminen, mutta separatismia ja terrorismia ei pidä tukea. Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käynnistämän Turkkia koskevan liittymisstrategian keskeisin osa on liittymiskumppanuus, joka komission on valmisteltava ennen kuin neuvosto päättää sen hyväksymisestä. Kyseisen liittymiskumppanuuden tarkoituksena on pääasiassa asettaa ne ensisijaiset tavoitteet, jotka Turkin on saavutettava kaikkien Kööpenhaminassa valmistettujen arviointiperusteiden (myös poliittisten) aloilla valmistautuakseen unionin jäsenyyteen. Liittymiskumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista tarkkaillaan säännöllisesti siihen soveltuvin menetelmin, kuten assosiaatiokomitean ja vuotuisten määräaikaiskertomusten avulla. (1) KOM(1999) 514 lopullinen.