ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2883/97 komissiolle esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Saippua- ja kosmetiikkatuotteiden ainesosien luettelointi latinaksi Voiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan on otettu käyttöön direktiivi, jossa vaaditaan, että saippua- ja kosmetiikkatuotteiden kaikki ainesosat on luetteloitava latinan kielellä tuotteen pakkauksessa? Komission jäsenen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27. heinäkuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 76/768/ETY ((EYVL L 262, 27.9.1976. )) (kosmetiikkadirektiivi), sellaisena kuin se on muutettuna ((EYVL L 151, 23.6.1993. )), säädetään kaikkien kosmeettisten valmisteiden sisältämien aineosien merkinnästä, mukaan lukien saippuat ja meikit. Komissio on laatinut yleisistä aineosista nimikkeistön ((Kosmeettisissa valmisteissa käytettyjen ainesosien luettelosta ja yhteisestä nimikkeistöstä 8. toukokuuta 1996 tehty komission päätös, EYVL L 132, 1.6.1996. )), jonka avulla ne voidaan tunnistaa samalla nimellä kaikissa jäsenvaltioissa. Nämä INCI (International nomenclature cosmetic ingredient) -järjestelmän mukaiset, jo hyväksytyt nimikkeet sopivat tähän tarkoitukseen, koska ne ovat melko yksinkertaisia ja jo kansainvälisessä käytössä. Tämä käytäntö auttaa kuluttajia tunnistamaan aineet, joita heitä on kehotettu välttämään (esimerkiksi allergian takia) riippumatta siitä, mistä tuote on ostettu. Eräissä tapauksissa aineosasta on käytetty eri nimitystä eri maissa, ja merkintätarkoituksiin on valittu latinankielinen nimi, esimerkiksi veden INCI-nimikkeistön mukainen nimi Aqua. Tätä käytäntöä on noudatettu etenkin kasviuutteiden ja niiden kaltaisten luonnollisten aineosien nimissä. Julkaistu nimikkeistö on kuitenkin hyväksytty kansainvälisesti.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0088



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2675/97 komissiolle esittäjä(t): Joaquim Miranda (GUE/NGL) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Portugalia koskevat tiedot komission ¨Ensimmäisessä kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta, 1996¨ Yhteisön tukikehyksen toimeenpanoon 1995 liittyvässä Portugalin talous- ja sosiaalineuvoston äskettäin julkaistussa kertomuksessa kertomuksen laatija professori José da Silva Lopes on esittänyt epäilyksiä joidenkin lukujen suhteen, jotka sisältyvät komission ¨Ensimmäiseen kertomukseen taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta, 1996¨. Tämä koskee erityisesti tietoa, jonka mukaan Portugalin BKT asukasta kohti on kasvanut 13 prosenttiyksikköä yhteisön keskiarvoon nähden aikavälillä 1983 - 1993 ja aivan erityisesti tietoa, jonka mukaan kasvu oli 8,6 prosenttiyksikköä aikavälillä 1990 - 1993. Konkreettisemmin kertomuksen laatija esittää: ¨Selitys tälle epätavallisen suurelle BKT:n kasvulle yhteisön keskiarvoon verrattuna löytyy hyvin todennäköisesti siitä muutoksesta, jonka Eurostatin yksiköt ottivat vuoden 1990 alusta käyttöön ostovoimavakioiden laskennassa.¨ Koska tämä ei pelkästään numeerinen asia on tärkeä, pyydän komissiota selventämään Portugalin talous- ja sosiaalineuvoston mainitussa kertomuksessa esitetyt epäilyt. Erityisesti pyydän komissiota kertomaan Portugalin asukasta kohti lasketun BKT:n todellisen kehityksen yllä mainittuina ajanjaksoina, mikäli osoittautuu, että julkaistut luvut johtuvat laskentamenetelmissä tapahtuneista muutoksista. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (24. syyskuuta 1997) Ostovoimavakiona laskettu bruttokansantuotteen kasvu asukasta kohden Portugalissa verrattuna bruttokansantuotteeseen asukasta kohden koko yhteisössä vuosina 1983-1993 johtui pääasiallisesti kahdesta tekijästä. Ensinnäkin Portugalin taloudellinen tulos kyseisenä ajanjaksona oli hyvä. Toisaalta BKT asukasta kohden oli korkeampi kuin yhteisössä keskimäärin. Toisaalta ostovoima kasvoi Portugalissa erityisesti yhtenäismarkkinoihin liittymisen seurauksena, jolloin tuontituotteiden hinnat alenivat tullimaksujen poistuttua. BKT asukasta kohden lähenee Portugalissa yhteisön keskiarvoa keskimäärin yhden prosenttiyksikön verran vuodessa. Edellä esitetyn taloudellisen näkökohdan lisäksi on otettava huomioon entisen Saksan demokraattisen tasavallan sisällyttämisestä tilastoihin seurannut yhteisön keskiarvon tarkistus vuosien 1990-1991 osalta. Tuona ajankohtana BKT asukasta kohden oli näet entisessä Saksan demokraattisessa tasavallassa alhaisempi kuin yhdessäkään jäsenvaltiossa, minkä johdosta Saksan osalta BKT asukasta kohden aleni ja koko yhteisön osalta sen kasvu hidastui. Niinpä yhteisön keskiarvoon verrattuna BKT asukasta kohden kasvoi Portugalissa vuosina 1990-1991 hieman alle kaksi prosenttiyksikköä, mikä on aritmeettisesti katsoen loogista ja oikein. Sitä vastoin menetelmiin liittyvät tarkistukset (Madeiran ja Azorien sisällyttäminen Portugalin kansallisiin tileihin ja ostovoimapariteettien laskentatavan muutos) eivät vaikuttaneet merkittävästi asukasta kohden lasketun BKT:n suuruuteen Portugalissa.
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0168



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3270/97 komissiolle esittäjä(t): María Estevan Bolea (PPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Käytettyjen öljyjen käyttö sementtitehtaissa Voivatko sementtitehtaat polttaa jäteöljyä tavallisena polttoaineena, ilman että ne ovat saaneet lupaa jäteöljyn käsittelyyn? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1997) Jäteöljyjen käyttäminen sementtitehtaissa on luvanvaraista toimintaa. Kesäkuun 16 päivänä 1975 annetun direktiivin 75/439/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna jäteöljyhuollosta 22 päivänä joulukuuta 1986 annetulla direktiivillä 87/101/ETY ((EYVL L 42, 12.2.1987. )), 6 artiklassa säädetään, että jäteöljyhuoltoa harjoittavien yritysten on hankittava lupa kyseisen toiminnan harjoittamiseen. Tämä lupa myönnetään tarvittaessa tilojen ja laitteiden tarkastusten jälkeen. Jäsenvaltioiden edellytettiin alkavan soveltaa näitä toimenpiteitä direktiivin 87/101/ETY tiedoksiantamisen aikaan kyseistä toimintaa harjoittaneisiin yrityksiin seitsemän vuoden kuluessa direktiivin tiedoksiantamisesta eli viimeistään 13. tammikuuta 1994. Tiedoksiantamisen jälkeen perustettujen uusien yritysten osalta toimenpiteitä sovelletaan luonnollisesti toiminnan käynnistämisestä lähtien.
Virallinen lehti nro C 102 , 03/04/1998 s. 0150



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2923/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Irlannin ja Ison-Britannian teini-ikäisten hampaista löydetty plutonium Ison-Britannian terveysministeriön toimesta laaditussa tutkimuksessa kerrottiin, että Isossa-Britanniassa ja Irlannissa asuvien teini-ikäisten hampaista on löydetty plutoniumia. Suurimmat pitoisuudet todettiin sellaisten henkilöiden hampaissa, jotka asuvat lähellä Sellafieldin ydinlaitoskompleksia. Tutkimuksessa, joka julkaistiin Sience of Total Environment -lehdessä, tutkittiin 3 300 hammasta, jotka olivat peräisin oikomishoitoon tulleilta teini-ikäisiltä. Heidän asuinpaikkansa ulottui Irlannissa Wexfordista Antrimiin ja Isossa-Britanniassa Kentistä Skotlannin ylämaille. Plutoniumin keskimääräinen pitoisuus oli 7 millibecquerelia/kg 75 kilometrin säteellä Sellafieldista, 5 millibecquereliä/kg 75 - 225 kilometrin säteellä ja 3 millibecquereliä/kg yli 225 kilometrin säteellä. Harwellin AEA-teknologiakeskuksessa biolääketieteen tutkimusta johtava Nick Priest vastasi tutkimuksen suorittamisesta. Hänen mukaansa näistä näytteistä löydetty plutonium on ¨melkein varmasti¨ peräisin Sellafieldin alueellisista päästöistä. Toinen mahdollisuus hänen mukaansa on se, että Sellafieldin mereen laskemista päästöistä peräisin olevat hiukkaset ovat mahdollisesti kulkeutuneet takaisin Irlanninmereltä meriveden pärskeissä, jonka jälkeen ne ovat keuhkoihin hengitettynä siirtyneet verenkiertoon ennen kertymistä luihin, hampaisiin ja maksaan. Onko komissio tutustunut tämän tutkimuksen tuloksiin? Onko se tehnyt asiaa koskevan valituksen Ison-Britannian viranomaisille? Mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa tämän tutkimuksen perusteella ja varmistaakseen sen, ettei Sellafield enää aiheuta radioaktiivista saastumista? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1997) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä suulliseen kysymykseen H-656/97 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla syyskuu 1997 ((Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (syyskuu 1997) )).
Virallinen lehti nro C 117 , 16/04/1998 s. 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2708/97 komissiolle esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Interreg III -aloite Nordwijkissa 10. kesäkuuta 1997 pidetyssä epävirallisessa ministerineuvoston kokouksessa yhtenä Euroopan aluesuunnittelun perusnäkökohtana pidettiin rajat ylittävää yhteistyötä. Toissijaisuusperiaatteen soveltamisen yhteydessä siihen pitää sisältyä mukana olevien valtioiden ja alueiden täysipainoinen osallistuminen kyseiseen yhteistyöhön. Katsooko komissio, että yhteisöaloitteiden uudet, erityisesti INTERREG III:a koskevat säännöt pitäisi mukauttaa niin, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista helpotettaisiin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (7. lokakuuta 1997) Komissio suunnittelee Agenda 2000 -asiakirjassa ((Asiakirja KOM(97) 2000. )) rajat ylittävää yhteistyötä koskevaa yhteisöaloitetta seuraavalle rakennerahastojen ohjelmakaudelle. Komissio aikoo myös laatia tästä aiheesta erillisen tiedonannon, jonka avulla voitaisiin tehdä aikaisempien Interreg-ohjelmien toimintaa koskevat päätelmät sekä laatia raja-alueiden, alueiden ja valtioiden välistä yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Raja-alueet ja paikalliset toimijat ovat erittäin tärkeitä rajat ylittävän yhteistyön menestymisen kannalta ja ne kannattaa ottaa aktiivisesti mukaan toiminnan ja ohjelman hallinnointiin. Vuoropuhelua ei edelleenkään ole riittävästi, ja todellista raja-alueiden ja valtioiden yhteistyötä olisi kehitettävä täysipainoisesti. Tämä on jo jonkin aikaa ollut komission tavoite. Toissijaisuutta olisi sovellettava tällä alalla paljon enemmän kuin aikaisemmin. Komissio toimii jatkossa tämän ajattelutavan mukaisesti rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön suuntaviivoja kehittäessään.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0036



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2148/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - lajikkeita koskeva direktiivi 1. Onko varmistettu, että kun myönnetään lajikkeita koskevan direktiivin mukaisesti lupa kasvilajikkeelle, joka ei tarvitse lupaa uuselintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) nojalla, niin siemenkaupassa on kuitenkin suoritettava merkintä uuselintarvikkeita koskevan asetuksen mukaisesti? 2. Kuinka tämä merkintä toteutetaan siementen toimittamisen tai kasvatettujen kasvien myymisen (taimien) yhteydessä? (Esimerkki: erityiset pussit tai liimatarrat myytäessä siemeniä yksityisiin tai kaupallisiin tarkoituksiin). 3. Onko tarkoitus tarkistaa kasvilajikkeita koskevaa direktiiviä siten, että voidaan varmistaa uuselintarvikkeita koskevan asetuksen mukainen merkintä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2148/97 ja E-2150/97 (20. lokakuuta 1997) Kysyjää pyydetään tutustumaan kysymykseen 2112/97 annettuun vastaukseen ja huomaamaan, että asetuksen 258/97 8 artiklassa säädetään siitä, miten vahvistetaan merkintöjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joita täydennetään 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Koska kysymyksestä ei käy ilmi, mihin direktiivin 'lajikkeita koskevalla direktiivillä' viitataan, on mahdotonta antaa tietoa siitä, aiotaanko direktiiviä muuttaa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1928/97 neuvostolle esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE) (5. kesäkuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin laajentuminen Onko 15 jäsenvaltion allekirjoittaman, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaista, että Euroopan unionin laajentumistavoite asetetaan EU:n taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisen edelle? Vastaus (17. lokakuuta 1997) Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto vahvisti kesäkuussa 1993, että Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat tavoitella Euroopan unionin jäsenyyttä. Tässä yhteydessä se ei asettanut laajentumistavoitetta ja Euroopan unionin taloudellisen ja yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden tavoitetta minkäänlaiseen arvojärjestykseen. Viime kesäkuun 16. ja 17. päivänä kokoontunut Amsterdamin Eurooppa-neuvosto ilmoitti, että koska hallitustenvälinen konferenssi on saatettu päätökseen, nyt on mahdollista aloittaa laajentumisprosessi Madridin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Komissio esitteli 16. heinäkuuta jäsenyyshakemuksia koskevat lausuntonsa sekä ¨Agenda 2000¨-asiakirjan, joka on yksityiskohtainen tiedonanto yhteisön kehityksestä ja sisältää myös lausuntoja koskevat tärkeimmät johtopäätökset ja suositukset. Neuvosto (yleiset asiat) tarkastelee yksityiskohtaisesti komission lausuntoja ja ¨Agenda 2000¨-asiakirjaa sekä esittää yksityiskohtaisen selonteon joulukuussa Luxemburgissa kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle, joka tekee tarvittavat päätökset koko laajentumisprosessin osalta.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2677/97 komissiolle esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Washingtonissa tehty lajien suojelua koskeva sopimus - neuvoston asetus (EY) 338/97 luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä L 61 julkaistiin 3. maaliskuuta 1997 neuvoston asetus (EY) 338/97, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996. Asiasta ilmestyi oikaisu jo 17.4.1997 julkaistussa virallisessa lehdessä, koska voimaantulon päivämääräksi oli ilmoitettu 1.1.1997, vaikka asetus tuli voimaan vasta 1.6.1997. Saksan liittotasavallan ympäristöasioista, luonnonsuojelusta ja ydinvoimaloiden turvallisuudesta vastaava ministeriö osoitti, että virallisessa lehdessä julkaistussa tekstissä oli lisäksi muitakin virheitä mm. liitteiden osalta. Tästä syystä on odotettavissa EY:n asetus, jolla tarkistetaan edellä mainittua asetusta. Kuinka tulevaisuudessa aiotaan varmistaa, että Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistavaksi määrätyissä säädöksissä olisi vähemmän virheitä, ettei jälkikäteen tarvitsisi tehdä useampia tarkistusasetuksia? Komission jäsenen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1997) Asetusten julkaiseminen kuuluu neuvoston toimivaltaan. Tässä tapauksessa virheet olivat alkuperäisessä käsikirjoituksessa, eivätkä ne syntyneet painatusvaiheessa. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto ei puutu virallisen lehden sisältöön.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2775/97 komissiolle esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Natura 2000 ja taloudelliset vaikeudet Habitat-direktiivin mukaisen Natura 2000 -suojeluverkoston luominen aiheuttaa unionin jäsenmaissa ristiriitaisia tilanteita eri intressitahojen kesken. Haluan kysyä Euroopan komissiolta, voidaanko esimerkiksi malminetsintä kieltää Naturaan kuuluvalla suojelualueella? Kysyn edelleen, kuka voi antaa luvan Natura-alueen käyttämiseen esimerkiksi taloudellisin perustein? Onko Euroopan komissiolla oikeus puuttua jäsenmaiden nimeämiin alueisiin? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997) Natura 2000 -verkko toteutetaan neuvoston direktiivin 92/43/ETY ((EYVL L 206, 22.7.1992. )) (ns. luontotyyppidirektiivin) nojalla. Sen 6 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toimittava Natura 2000 -alueiden luontotyyppien ja lajien häiriintymisen estämiseksi. Direktiivi ei suoraan salli eikä kiellä mitään taloudellista toimintaa. Jäsenvaltion on arvioitava kaikki sellaiset suunnitelmat ja hankkeet, jotka voivat vaikuttaa Natura 2000 -kohteeseen, esimerkiksi kaivoshankkeet (6 artiklan 3 ja 4 kohta). Jos jäsenvaltio päättää antaa luvan hankkeelle, vaikka se vaikuttaa kielteisesti alueen suojeluun, sen on ilmoitettava komissiolle toteuttamistaan korvaavista toimenpiteistä. Jos alueella on ensisijaisesti suojeltava luontotyyppi tai laji, asiasta on pyydettävä komission lausunto.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2679/97 komissiolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Amsterdamin huippukokous ja uudet työpaikat Uskooko komissio, että Amsterdamin kokouksessa hyväksytyt uudet työllisyyttä koskevat määräykset auttavat uusien työpaikkojen luomista, paikallisia työllisyysaloitteita ja alueellisia työllisyyssopimuksia? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 1997) Amsterdamin sopimuksen uusi työllisyyttä koskeva osasto sisältää kahdentyyppisiä määräyksiä, jotka edistävät työpaikkojen syntymistä. Ensiksi [4] artikla antaa lisävauhtia jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen yhteensovittamiselle. Neuvosto vahvistaa vuosittain työllisyyttä koskevat suuntaviivat, jotka jäsenvaltioiden on otettava huomioon työllisyyspolitiikassaan. Näiden suuntaviivojen täytäntöönpanoa tarkastellaan yhteisön tasolla, ja neuvostolla on mahdollisuus antaa jäsenvaltioille suosituksia. Toiseksi [5] artikla antaa neuvostolle tilaisuuden toteuttaa kannustavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on kehittää tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, tarjota vertailevia analyysejä ja neuvontaa sekä edistää innovatiivisia lähestymistapoja ja vaihtaa kokemuksia etenkin kokeiluhankkeiden kautta. Eurooppa-neuvoston Amsterdamissa hyväksymän kasvua ja työllisyyttä koskevan päätöslauselman mukaisesti komissio ehdottaa lokakuussa ensimmäisiä työllisyyttä koskevia suuntaviivoja. Ehdotus käsittelee muun muassa uusia paikallisia kehitys- ja työllisyysaloitteita sekä alueellisten työllisyyssopimusten täytäntöönpanoa. Nämä kaksi välinettä auttavat hyödyntämään uusia työllisyysmuotoja. Nykyisten budjettikohtien B3-4010 (Työmarkkinat ja työllisyys) ja B3-4013 (¨Kolmas järjestelmä¨ ja työllisyys) ansiosta komissio on voinut tehdä esivalmisteluja [5] artiklaan kuuluvalla alalla, erityisesti sen suhteen, millainen työllistävä vaikutus 'kolmannella järjestelmällä' on päivittäispalvelujen, elämänlaadun parantamiseen tarkoitettujen palvelujen sekä kulttuuri- ja vapaa-ajan palvelujen aloilla. Komission aikomuksena on vahvistaa tämän alan toimiaan lähitulevaisuudessa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2595/97 komissiolle esittäjä(t): Luigi Vinci (GUE/NGL) (17. heinäkuuta 1997) Aihe: Segrate-Lacchiarellan rahtiterminaali Esitin 24. toukokuuta 1996 komissiolle kirjallisen kysymyksen (E-1283/96) ((EYVL C 322, 28.10.1996, s. 50. )), jossa pyysin selvitystä yhteisön rahoituksesta Segrate-Lacchiarellan rahtiterminaalin rakentamisessa. Rahoituksessa on havaittu monia epäselvyyksiä. Kysymykseni jälkeen, 12. kesäkuuta 1997, Italian viranomaiset ovat lähettäneet tutkimuspyynnön monista asianosaisista poliitikoista ja viranomaisista, heidän joukossaan Lombardian liikenneasioiden ylitarkastaja Giorgio Pozzi. Heitä epäillään petoksista, valtion varojen väärinkäytöstä, korruptiosta, tasetietojen väärentämisestä, virka-aseman väärinkäytöstä ja kavalluksesta. Viranomaisten mukaan epäillyt olisivat käyttäneet muihin tarkoituksiin kaksi ja puoli miljardia liiraa rahtiterminaalin rakentamiseen tarkoitetuista varoista. Eikö komission siis tulisi viimeaikaisten paljastusten perusteella lopettaa Segrate-Lacchiarellan rahtiterminaalin rahoittaminen ainakin, kunnes niiden henkilöiden hallinnolliset vastuut selvitetään läpikotaisin, joita Italian oikeusviranomaisten tutkimuspyyntö koskee? Eikö komissio usko, että projekti rikkoo avoimesti direktiivejä, joita siteerasin kysymyksessäni E-1283/96? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (3. lokakuuta 1997) Komissiolla ei ole tietoa arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa hanketta koskevasta yhteisön tuesta. Vastauksessaan aikaisempaan kysymykseen (kirjallinen kysymys E-1283/96 ((EYVL C 322, 28.10.1996. ))) komissio luetteli ne lisätiedot, joita se tarvitsisi voidakseen lähestyä Italian viranomaisia hyödyllisellä tavalla. On pakko todeta, että arvoisa parlamentin jäsen ei tällaisia tietoja tarjoa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2573/97 komissiolle esittäjä(t): Bill Miller (PSE) (15. heinäkuuta 1997) Aihe: Unionin laajentuminen Onko komissio samaa mieltä siitä, että se seikka, ettei Amsterdamin perussopimukseen saatu tehtyä institutionaalista uudistusta, viivästyttää unionin laajentumista? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1997) Amsterdamin sopimukseen johtaneen hallitustenvälisen konferenssin saattaminen päätökseen kesäkuussa avasi tien laajentumisprosessin käynnistämiselle (Amsterdamin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät). Sopimukseen liitetyn instituutioita koskevan pöytäkirjan mukaisesti seuraavaa laajentumista on edellettävä äänten uudenlaisen painottamisen lisäksi komission jäsenten määrän vähentäminen yhteen kutakin jäsenvaltiota kohti. Instituutioiden huomattavien uudistusten on lisäksi edellettävä laajentumista, joka koskee yli viittä uutta jäsenvaltiota. Näiden uudistusten toteuttamiseksi käynnistetään uusi hallitustenvälinen konferenssi. Komission ehdotti Agenda 2000 -tiedonannossaan liittymisneuvottelujen aloittamista kuuden hakijamaan kanssa sekä uuden hallitustenvälisen konferenssin kutsumista koolle mahdollisimman pian vuoden 2000 jälkeen toteuttamaan ne institutionaaliset uudistukset, jotka ovat tarpeen ennen tosiasiallista laajentumista. Edellä olevasta seuraa, että tarvittavien institutionaalisten uudistusten toteuttaminen monimutkaistaa laajentumisprosessia, mutta ei välttämättä viivästytä sitä.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2192/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - uuselintarvikkeiden luettelointi ja turvallisuuden varmistaminen Onko määrätty, että viranomaisten on laadittava luettelo siitä, missä kaikissa elintarvikkeissa tuottajat käyttävät geneettisesti muunnettuja tuotteita? Luettelointi on tarpeen siksi, että mikäli elintarvikkeiden nauttimisen jälkeen ilmenee mahdollisia terveydellisiä jälkiseurauksia - mitä mahdollisuutta ei toistaiseksi voida jättää laskuista - niin vastaavat tuotteet voidaan vetää täydellisesti markkinoilta? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2192/97 ja E-2204/97 (28. lokakuuta 1997) Rajoittamatta kyseistä alaa koskevia kansallisia säädöksiä, arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman asetuksen 5 artiklassa esimerkiksi on jo säädetty, että ilmoituksista tehty tiivistelmä julkaistaan. Kyseisen asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti samoin menetellään päätösten osalta. Näiden säännösten pitäisi tehdä jäsenvaltioille helpommaksi panna tarvittaessa täytäntöön kyseisen asetuksen 12 artiklan säännösten mukainen terveydelle vaaraa aiheuttavan elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan kaupan tai käytön rajoittaminen tai keskeyttäminen alueellaan. Lopuksi, asetuksen 10 artiklan säännöksiä, kyseistä alaa koskevia kansallisia säädöksiä ja tietyissä tapauksissa direktiivin 90/220/ETY ((EYVL L 117, 8.5.1990. )) 22 artiklan säännöksiä rajoittamatta 14 artiklassa säädetään, että komissio toimittaa kertomuksen asetuksen täytäntöönpanosta ja tarkastelee ¨sen vaikutuksia kuluttajavalitukseen¨.