FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/59

(2004/C 84 E/0066)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3359/03

esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle

(14. marraskuuta 2003)

Aihe: Sivusaaliit katkarapujen pyynnissä

Environmental Justice Foundation -säätiö (EJF) on laajojen tutkimusten jälkeen tullut johtopäätökseen, että katkarapujen pyynnissä syntyvät suuret sivusaalismäärät aiheuttavat maailmanlaajuisesti ekologista taantumista. FAOn mukaan katkarapujen pyyntitoiminta on yksin vastuussa kolmasosasta maailman poisheitetyistä saaliista, vaikka tämän pyyntitoiminnan osuus meren antimien tuotannosta on alle kaksi prosenttia. Vaikka katkarapujen pyynnissä käytetään erityisen ei-valikoivia pyydyksiä, sivusaaliskysymys ei rajoitu siihen. Erilaisilla pyyntimenetelmillä pyydetään joka vuosi miljoonia tonneja sivusaaliita, joista leijonan osan haukkaavat troolarit, verkot ja pitkäsiimat. Koska tätä pyyntitoimintaa ei hallinnoida, johtaa se eittämättä meren biologisen monimuotoisuuden ja tuottavuuden heikentymiseen sekä työttömyyden ja köyhyyden lisääntymiseen rannikkoalueilla. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous totesi vuonna 1994, että sivusaaliit ja poisheitto kalastustoiminnassa antavat aihetta siihen, että kansainvälinen yhteisö kiinnittää todellista huomiota asiaan, mutta tähän mennessä toimet ovat olleet riittämättömiä liikakalastusta koskevan ongelman ratkaisemiseksi. Jotta sivusaaliskysymykseen puututtaisiin maailmanlaajuisesti, EJF suosittaa sivusaaliiden vähentämistä koskevan kansainvälisen toimintaohjelman toteuttamista YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön suojeluksessa. EJF haluaisi EU:n ottavan ohjat käsiinsä kehottamalla tämän toimintaohjelman toteuttamiseen seuraavassa mahdollisessa tilaisuudessa. Koska EU on äskettäin uudistanut YKP:n kalavarojen säilyttämisen ja kestävän pyynnin asettamiseksi etusijalle, tällainen ehdotus olisi linjassa EU:n nykyisten huolenaiheiden kanssa. Sivusaaliiden vähentämistä koskeva kansainvälinen toimintaohjelma ei ainoastaan auttaisi EU:ta puuttumaan sen omiin sivusaalismääriin (mukaan lukien avomerilaivastojen sivusaaliit), vaan edistäisi myös kansainvälistä toimintaperiaatetta kalastustoiminnan hävikin vähentämisen osalta.

1. Missä EU:n aloitteissa puututaan tällä hetkellä sivusaaliiden vähentämiseen (pikemmin kuin pelkästään poisheiton vähentämiseen) Euroopan vesillä ja avomerilaivastojen sivusaaliiden vähentämiseen kolmansien maiden vesillä?

2. Miten EU valvoo sivusaalismääriä ja sivusaaliiden vaikutuksia meren ekosysteemeihin?

3. Onko EU valmis ottamaan ohjat käsiinsä ja vaatimaan FAOn turvin toteutettavaa sivusaaliiden vähentämistä koskevaa kansainvälistä toimintaohjelmaa?

Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus

(6. tammikuuta 2004)

Komissio on tietoinen isojen sivusaaliiden aiheuttamasta vakavasta ongelmasta tiettyjen lajien pyynnissä ja tähän liittyvästä meren biologisen monimuotoisuuden ja tuottavuuden heikentymisestä. Komissio on parlamentin jäsenen tavoin huolissaan tästä ja samaa mieltä hänen kanssaan siitä, että ongelmaan on nopeasti puututtava maailmanlaajuisesti.

Kuten kysyjä huomauttaa, uudessa yhteisessä kalastuspolitiikassa (YKP:ssä) asetetaan etusijalle kalavarojen säilyttäminen ja kestävä pyynti. Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) II luvussa mainitaan uudistetun YKP:n tulevista toimista ”erityistoimenpiteet kalastustoimien meriekosystee-meihin ja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuvien vaikutusten vähentämiseksi” sekä ”kannustimien luominen, taloudelliset kannustimet mukaan luettuina, valikoivamman tai vaikutuksiltaan vähäisen kalastuksen edistämiseksi”.

Yhteiseen kalastuspolitiikkaan sisältyy useita aloitteita, joilla on tarkoitus vähentää yhteisön oman kalastuslaivaston sivusaaliita.

Näitä aloitteita ovat muun muassa seuraavat:

— Poisheitettyjä kaloja koskeva toimintasuunnitelma (2). Tässä toimintasuunnitelmassa käsitellään yhteisön kalastuslaivaston kalojen poisheitto-ongelmaa kaikilla toiminnan aloilla. Tarkoituksena on antaa yleinen katsaus poisheitettyjen kalojen määrästä, tuoda esiin poisheittämisen biologiset ja taloudelliset seuraukset sekä ehdottaa mahdollisuuksia poisheitettyjen määrien vähentämiseksi pyyntiponnistuksia rajoittamalla ja entistä valikoivampia pyydyksiä kehittämällä.

— Entistä valikoivampien kalastustekniikoiden edistäminen kannustamalla taloudellisesti entistä valikoi-vampien pyydysten käyttöön — näistä kannustimista säädetään kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17. joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 (3) — ja sivusaaliita ja mahdollisia lieventäviä toimenpiteitä koskevien tutkimusten rahoittaminen.

Esimerkki viimeksi mainituista toimista on kuudennen puiteohjelman soveltamisalaan kuuluva erityinen kolmivuotinen tutkimushanke, joka käynnistettiin vuonna 2003 ja jossa pyritään kehittämään vaikutuksiltaan pieniä, lajikohtaisesti valikoivia pyyntivälineitä ja löytämään vaihtoehtoisia kalastustapoja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuvan vaikutuksen vähentämiseksi. Yhteisön mahdollinen avustus hankkeelle on 3—4 miljoonaa euroa.

1. Pyyntiponnistusten valvontatoimien ottaminen käyttöön vakavasti uhanalaisten kalakantojen sivusaaliiden vähentämiseksi monilajikalastuksessa (esimerkiksi turskan kalastus Pohjanmerellä ja Skotlannin länsipuolella). Kolmansien maiden vesillä toimivien avomerilaivastojen osalta kalastussopimuksiin sisältyy joissakin tapauksissa poisheiton vähentämiseksi toteutettavia toimenpiteitä, esimerkiksi sivusaaliskiintiöitä koskevia määräyksiä.

2. Mitä valvontaan tulee, tietojen keruuta koskevaan asetukseen (4) sisältyy velvoite valvoa tiettyjen kalakantojen poisheittoa; toisista, merkitykseltään toissijaisista kannoista tehdään pilottitutkimuksia. Tiettyjen luontotyyppidirektiivillä suojeltujen lajien sivusaaliiden valvonnasta on myös olemassa velvoitteita (5).

3. Environmental Justice Foundation -säätiön ehdotuksesta vaatia YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön sivusaaliiden vähentämistä koskevaa kansainvälistä toimintaohjelmaa komissio katsoo, että ajatus on hyvin hyödyllinen, ja se on valmis tukemaan sitä. Komission oman poisheittoa koskevan toimintaohjelman — johon viitattiin edellä 1 kohdassa ja jonka osalta tehdään ensi vuonna useita aloitteita — valmistelun edellyttämän suuren työmäärän vuoksi komissio ei kuitenkaan pysty varaamaan voimavaroja muiden kansainvälisen tason aloitteiden valmistelutyön ohjaamiseen.

(1) EYVL L 358, 31.12.2002.

(2) KOM(2002) 656 lopullinen.

(3) EYVL L 337, 30.12.1999.

(4) Neuvoston asetus (EY) N:o 1543/2000, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, yhteisön puitteista yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamista varten tarvittavien tietojen keruulle ja hallinnalle (EYVL L 176, 15.7.2000).

(5) Neuvoston asetus (ETY) N:o 43/92, annettu 9 päivänä tammikuuta 1992, jäsenvaltioiden alueellistamissuunnitel-mien esittämisen määräaijoista (EYVL L 5, 10.1.1992) (suomenkielistä toisintoa ei ole saatavissa).