ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2229/97 komissiolle esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Terveyskasvatus kreikkalaisissa kouluissa Terveyskasvatus on ensimmäinen ennalta ehkäisyn tapa ja myötävaikuttaa tätä kautta nuorten fyysisen ja psyykkisen terveyden edistämiseen. Sen metodologiaan kuuluvat kasvatus, koulutus ja lopulta terveellisen elämäntavan omaksuminen, mutta sen avulla voidaan myös hoitaa ongelmia, joita esiintyy kouluyhteisöissä, esim. huumeongelmaa. Kreikan ohjelmassa ¨Koulutus ja valmentava ammatillinen koulutus¨ on alaohjelma 1 nimeltä yleinen ja tekninen koulutus, jonka toimessa 1 mainitaan terveyskasvatustoimenpiteet. Ottaen huomioon, että edellä mainittua terveysalan alaohjelmaa varten on laadittu aikataulu, komissiolta kysytään: 1. Mitä toimenpiteitä on toteutettu tämän toimen täytäntöönpanemiseksi ja kuinka paljon määrärahoja on käytetty? 2. Onko tapahtunut viivytyksiä ja mistä ne johtuvat? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1997) Mainittu toiminta on kyseisen ohjelmanalaohjelman 1 (yleinen ja tekninen koulutus) toimen 1.1. (keskiasteen koulutuksen ohjelmien vahvistaminen) alakohta 1.1.F. [Ympäristökasvatus - terveyskasvatus (huumeiden torjunta, aids, alkoholi; ravinto) - kuluttajavalistus]. Alakohdan ¨johdanto keskiasteen terveyskasvatuskursseihin¨ sisällön on määritellyt opetusministeriö, ja sen on virallisesti hyväksynyt ohjelman seurantakomitea toukokuussa 1996.Tätä koskevat hankkeet liittyvät ohjelmien ja opetusmateriaalin kehittämiseen, vastuuhenkilöverkoston luomiseen, opettajainkoulutukseen, tiettyjen ohjelmien toteuttamiseen oppilaitoksissa ja päätelmien arviointiin ja levittämiseen. Alatoiminnan kokonaistalousarvio on noin 8,23 miljoonaa ecua, josta 0,32 miljoonaa ecua vuodeksi 1996, 3,21 miljoonaa ecua vuodeksi 1997, 2,44 miljoonaa ecua vuodeksi 1998 ja 2,21 miljoonaa ecua vuodeksi 1999. Talousarviosta 34 % ontarkoitettu ohjelmien ja opetusmateriaalin kehittämiseen, 25 %opettajainkoulutukseen, 17 % verkoston kehittämiseen, 17 % toiminnan toteuttamiseen oppilaitoksissa ja 6 % tulosten arviointiin ja levitykseen. Toiminnan käynnistäminen on myöhästynyt samoista syistä kuin ohjelman muutkin toimet (riittämätön valmistelu vuosina 1994, 1995 ja alkuvuodesta 1996, rakenteelliset heikkoudet toiminnan määrittelyssä, valmistelussa, hallinnoinnissa ja toteuttamisessa, ministeriön osastojen puutteellinen kokemus rakennerahastojen rahoittamista ohjelmista ja siihen liittyvä ohjelman hallinnoijan myöhäinen sitoutuminen, vastuuhenkilöiden tiuha vaihtuminen). Huhtikuun 1996 jälkeen tilanne on selvästi parantunut ja antaa aihetta jopa optimismiin jo käynnistyneen toiminnan toteuttamisen suhteen.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2755/97 komissiolle esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Euroopan rasismin vastaisen vuoden seuranta Ottaen huomioon Euroopan journalistiliiton (EFJ/IFJ), Euroopan sanomalehtien julkaisijoiden liiton (ENPA) ja Euroopan radio- ja televisioliiton (EBU) lopullisen julistuksen, jonka mukaan ne aikovat taistella yhdessä rasismia vastaan, minkälaisia Euroopan rasismin vastaisen vuoden seurantatoimia komissio on harkinnut yhteisten kampanjoiden vahvistamiseksi tiedotusvälineissä ja muilla aloilla? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997) Komissio aikoo jatkaa rotusyrjinnän vastaista työtään, samoin kuin työtä muillakin aloilla, yhteistoiminnassa tiedotusvälineiden kanssa myös vuoden 1997 jälkeen. Komissio pitää myönteisenä Kansainvälisen journalistien liiton (International federation of journalists, IFJ), Euroopan sanomalehtien julkaisijoiden yhdistyksen (European newspaper publishers association, ENPA) ja Euroopan yleisradioliiton (European broadcasting union, EBU) julkilausumaa. Nämä tiedotusalan organisaatiot osallistuvat aktiivisesti rotusyrjinnän vastaisen vuoden tapahtumiin. IFJ on vastuussa useista komission tukemista hankkeista, joihin kuuluvat esimerkiksi kansainvälinen nuorten journalistien palkinto ja konferenssit aiheista ¨suvaitsevaisuuden aika¨ ja ¨tiedotusvälineet ja suvaitsemattomuuden haaste¨. Komissio tukee myös ¨saga cities¨ -hanketta. Hanke koostuu sellaisten televisio-ohjelmien vaihdosta, joiden aiheena ovat etniset vähemmistöt eurooppalaisissa kaupungeissa, ja siinä on mukana Euroopan yleisradioliiton monikulttuurisen ryhmän jäseniä. Komissio työskentelee Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden puitteissa tärkeimpien tiedotusvälineiden kanssa. Yhteistyökumppaneita ovat mm. MTV, TV 5 ja Eurosport, ja komissio aikoo neuvotella tiedotusvälineiden kanssa tulevista hankkeista. Rotusyrjinnän vastaisen vuoden budjetista tuetaan lukuisia muitakin yleiseurooppalaisia tiedotusvälineisiin liittyviä hankkeita, mutta huomattava osa tiedotusvälineiden toiminnan tuesta tulee budjettikohdista B3-4110 ja B3-4114, jotka ovat olemassa vielä teemavuoden jälkeenkin. Tulevasta toiminnasta neuvotellaan Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden asiantuntijaryhmän kanssa. IFJ:n puheenjohtaja on ryhmän jäsen. Komission edustaja puolestaan on IMRAX-ryhmän hallituksen jäsen. IMRAX on Euroopan laajuinen journalistien, pääkirjoittajien, julkaisijoiden, yleisradioyhtiöiden ja tiedotusvälineiden asiantuntijoiden yhteenliittymä, jonka tavoitteena on korkeatasoisen, rotukysymyksiä, suvaitsevaisuutta ja monikulttuurisuutta käsittelevän journalismin edistäminen.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2594/97 komissiolle esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE) (17. heinäkuuta 1997) Aihe: Valtiontuki tutkimukselle ja kehittämiselle ja kilpailu Viime aikoina on ilmestynyt uutisia mm. Alankomaiden lehdistössä joidenkin jäsenvaltioiden tutkimukselle ja kehittämiselle myöntämästä valtionavusta. Tällöin on järjestelmällisesti esitetty, että tämä tuki ei voisi olla EY:n perustamissopimuksen, erityisesti 92 - 94 artiklan mukaista. Kilpailupolitiikkaa vuonna 1996 käsittelevän XXVI kertomuksen sivulla 75 mainitaan neljä tapausta, joihin kohdistuu vakavia epäilyksiä, esimerkiksi SGS Thomson ja Philips. Komissiota pyydetään antamaan vastaus seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko SGS Thomsonin tapauksessa ja Philipsin tapauksessa kyse yhteisöoikeuden kannalta samanarvoisista tapauksista? 2. Minkä vuoksi näiden tapausten pitäisi jäädä 17. helmikuuta 1996 annetun tutkimukselle ja kehittämiselle myönnettävää valtionapua koskevan uuden puitejärjestelyn ulkopuolelle? 3. Miten paljon EU:n jäsenvaltiot myöntävät vuosittain valtionapua tutkimukselle ja kehittämiselle? Ja miten tämä on sovitettavissa yhteen Japanin ja Yhdysvaltain myöntämän tuen kanssa? Komission jäsenen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997) 1. Komission tutkimat SGS-Thomsonin ja Philipsin tapaukset koskevat puolijohdealan yrityksille myönnettävää yrityskohtaista tukea. SGS-Thomsonin tapauksessa kyseessä on tekniikka, jota käytetään integroituja puolijohdepiirejä hyödyntävillä sovellusaloilla kuten tietokoneissa, teholähteissä, televiestinnässä, autoteollisuudessa, audio- ja radiotekniikassa sekä muissa sovelluksissa. Philipsin tapauksessa on kyse integroituja puolijohdepiirejä koskevasta tekniikasta, jota käytetään henkilökohtaisten digitaalisten avustajien (PDA) ja henkilökohtaisten älykkäiden viestinten (PIC) kehittelyssä. 2. Tapauksia päätettiin tutkia komission joulukuussa 1995 tutkimus- ja kehitystyölle antamien puitteiden ((EYVL C 45, 17.2.1996. )) perusteella. Tapaukset kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska niissä tuetaan (yrityskohtaisesti) kyseisiä yrityksiä, jotka toimivat sellaisilla puolijohdealan markkinalohkoilla, joilla on paljon kilpailua ja joilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä. Aloittaessaan tutkimukset komissio esitti epäilyjä, jotka koskivat ehdotetun tuen tarpeellisuutta, tuen kannustavaa vaikutusta eli sitä, kannustaako tuki yritystä toteuttamaan tutkimuksia, joita se muutoin ei olisi toteuttanut sekä ehdotetun työn luonnetta. Meneillä oleva tutkimus koskee näitä asioita. Kattava kuvaus siitä, miksi tutkimukset kussakin tapauksessa aloitettiin, on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (SGS-Thomson ((EYVL C 358, 27.11.1996. )), Philips ((EYVL C 393, 31.12.1996. ))). Komissio ei ole kummassakaan tapauksessa tehnyt vielä lopullista ratkaisuaan. 3. Vuonna 1995 Euroopassa sijoitettiin tutkimukseen 1,9 prosenttia bruttokansantuotteesta, kun USA:ssa osuus oli 2,45 prosenttia ja Japanissa 2,95 prosenttia.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2691/97 komissiolle esittäjä(t): James Provan (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Euroopan aluekehitysrahaston varojen käyttö Sobralissa Portugalissa Saamani tiedon mukaan EU:n määrärahoja on annettu kaksi kertaa Sobraliin Prochesiin Portugaliin: ensiksi appelsiinin viljelytukea äskettäin raivatulle maalle ja toisen kerran näiden uusien appelsiinipuiden tuhoamiseen tilan raivaamiseksi uudelle infrastruktuurihankkeelle eli uudelle autoreitille Via Infante de Sagresille. Miten komissio varmistaa sen, että kansalliset viranomaiset eivät käytä EAKR:n tuelle soveltuvia hankkeita korvauksen maksamiseksi maalle, joka on jo saanut EU:n tukea muihin tarkoituksiin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997) Asianomaista hanketta ohjaavat jäsenvaltion viranomaiset. Komissio on käsitellyt heidän kanssaan parlamentin jäsenen esille ottamaa kysymystä ja toimittaa täsmällisen vastauksen heti, kun se on mahdollista.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2158/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - merkittäväksi määrättyjen ainesten tahaton päästäminen perinteisiin elintarvikkeisiin 1. Miten on meneteltävä sellaisten tuotteiden kanssa, jotka eivät koostu geenimuunnetuista tuotteista, mutta jotka saattavat (tahattomasti) sisältää tällaisia ainesosia? 2. Onko tällaisten tapausten varalta aiottu hyödyntää valvontaa sekä tarvittaessa merkintää? (Esimerkki: hunaja ja hunajatuotteet, jotka sisältävät siirtogeenisten kasvien siitepölyä). 3. Aiotaanko tarkistaa, ettei siitepölyä sisältävien tuotteiden ravinnoksi käyttäminen ole terveydelle vaarallista? Vastaus (28. lokakuuta 1997) Muistutettakoon, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat antaneet arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman asetuksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Kyseisen asetuksen 1 artiklassa määritellään sen soveltamisala, ja jollei asetuksen 3 artiklan soveltamisesta muuta johdu, siinä ei säädetä tapauksista, joissa elintarvikkeet tai niiden ainekset tahattomasti kuuluvat tässä artiklassa tarkoitettuihin ryhmiin. Joka tapauksessa yleiset elintarvikkeiden valvontaa koskevat yhteisön lainsäädännön säädökset (direktiivit 89/397/ETY ((EYVL L 186, 30.6.1989. )) ja 93/99/ETY ((EYVL L 290, 24.11.1993. ))) ovat edelleen voimassa
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0032



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2126/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - johdettujen lajikkeiden aineellinen vastaavuus 1. Miten on tarkistettava, että yhdestä tarkistetusta ja hyväksytystä lajikkeesta johdettujen kasvien aineellinen vastaavuus on säilynyt entisellään ja kuinka tämä voidaan tarkistaa? 2. Miten johdettujen lajikkeiden kanssa on meneteltävä? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2126/97, E-2128/97 ja E-2130/97 (20. lokakuuta 1997) Uuselintarvikkeita ja elintarvikkeiden uusia ainesosia koskevan asetuksen 258/97 3 artiklan 4 kohdassa säädetään samassa asetuksessa säädettyyn lupamenettelyyn sovellettavasta poikkeuksesta, jos elintarvikkeet tai elintarvikkeiden ainesosat käytettävissä olevien ja yleisesti tunnustettujen tieteellisten selvitysten perusteella tai toimivaltaisen elimen antaman lausunnon perusteella olennaisesti vastaavat olemassa olevia elintarvikkeita tai elintarvikkeiden ainesosia koostumuksensa, ravintoarvonsa jne. osalta. Asetuksen 13 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti voidaan tarvittaessa ratkaista, kuuluuko tietty elintarvike tai elintarvikkeiden ainesosa kyseisen poikkeuksen piiriin. Näitä tuotteita koskevasta ilmoitusmenettelystä määrätään asetuksen 5 artiklassa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2196/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (25. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - uuselintarvikkeiden nauttimisesta aiheutuvien vaikutusten arviointi 1. Millä tavoin toteutetaan ja kuka toteuttaa EU:n elintavikealan tiedekomitean (lausunto uuselintarvikkeiden arvioinnista III/5915/97) edellyttämän valvontaohjelman tietojen keräämiseksi uuselintarvikkeiden nauttimisen aiheuttamista lyhyt- ja pitkäaikaisista vaikutuksista sen jälkeen, kun uuselintarvikkeet on saatettu markkinoille? 2. Mitä tietoja tällöin on esitettävä ja kuinka pitkältä ajalta? 3. Aiotaanko valvontaohjelman tulokset toimittaa kansalaisten saataville? Vastaus (28. lokakuuta 1997) Koska arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema komitea kuuluu komission toimivallan piiriin, on aiheellista kääntyä komission puoleen kyseessä olevaa ohjelmaa koskevien tietojen saamiseksi.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2435/97 komissiolle esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL), Angela Sierra González (GUE/NGL), María Sornosa Martínez (GUE/NGL) ja Antoni Gutiérrez Díaz (GUE/NGL) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: Suositus homoseksuaalien oikeudellisesta tasa-arvosta Euroopan yhteisössä Vuonna 1994 Euroopan parlamentti hyväksyi kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan mietinnön homoseksuaalien oikeudellisesta tasa-arvosta EY:ssä. Mietinnön laatijana oli Claudia Roth. Mietinnössä ehdotettiin tähän julkisen mielipiteen kannalta hyvin merkitykselliseen asiaan liittyvän suosituksen laatimista. Voiko komissio selvittää missä vaiheessa kyseisen suosituksen tekeminen on? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2307/97, E-2407/97 ja E-2435/97 (9. syyskuuta 1997) Komissio haluaa ilmoittaa arvoisille parlamentin jäsenille, että Rothin mietinnön hyväksymishetkellä (helmikuussa 1994) yhteisön perustamissopimuksissa ei vielä annettu toimielimille erityisoikeuksia torjua sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää. Amsterdamin sopimusluonnoksessa luotiin uusi oikeusperusta (perustamissopimuksen uusi 6a artikla) yhteisön toimenpiteille, joita tarvitaan muun muassa sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseen.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0128



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2592/97 komissiolle esittäjä(t): Hilde Hawlicek (PSE) (29. heinäkuuta 1997) Aihe: Nuorisotyöllisyys koulutusohjelmissa vuodesta 2000 lähtien Leonardo- ja Sokrates- koulutusohjelmat lakkaavat vuonna 1999. Miten komissio ottaa huomioon etenkin nuorisotyöllisyyteen liittyvät työllisyyskysymykset koulutuspolitiikassaan ja millä tavalla tämä aihe näkyy uusissa koulutusohjelmissa vuodesta 2000 lähtien? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuu 1997) Komissio on jo pohtinut vuonna 1999 päättyvien koulutus-, ammattikoulutus- ja nuoriso-ohjelmien tulevaisuutta. Se on ensisijaisesti koettanut tehdä johtopäätöksiä ¨Valkoisen kirjan -Opettaminen ja oppiminen - Kohti kognitiivista yhteiskuntaa¨ ((KOM(95) 590 )) myötä heränneen keskustelun pohjalta hiljattain antamassaan tiedonannossa ((KOM(97) 256 )). Komissio on lisäksi ilmoittanut antavansa syksyllä neuvoston ja parlamentin käsiteltäväksi tiedonannon tulevien yhteisön toimien keskeisistä suuntaviivoista. Kyseistä tiedonantoa valmistellaan ja siitä tullaan keskustelemaan laajasti. On syytä muistuttaa Agenda 2000 -tiedonannossa tehdyistä päätöksistä. Keskeisenä uutena asiana on se, että yhteisöpolitiikoissa korostetaan ¨tietopolitiikkaa¨. Koulutus- ammattikoulutus- ja nuorisopolitiikka sekä tutkimus ja innovaatio ovat tämän tietopolitiikan perusta. Kyseessä on Eurooppaa koskeva perustavaa laatua oleva, yhteiskuntamallin kaltainen valinta. On kehitettävä ¨oppimisopimus-Erasmusta¨ ja opetukseen tarkoitettuja tietokoneohjelmia sekä liitettävä kouluja tietoverkkoihin. Jatkossa koulutus-, ammattikoulutus-, nuoriso- ja tutkimusohjelmissa keskitytään tukemaan luovuutta ja kykyä päästä mukaan työelämään alati muuttuvassa maailmassa.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2272/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Asekauppaa koskeva komission valkoinen kirja Euroopan parlamentti hyväksyi toukokuussa 1997 EP:n jäsenen Gary Titleyn, joka on brittiläinen sosialisti, tekemän mietinnön komission tiedonannosta Euroopan puolustukseen liittyvän teollisuuden haasteista (A4-0076/97). Mietinnössä ehdotettiin, että komissio laatisi valkoisen kirjan asekaupasta ja kannustaisi EU:n neuvostoa laatimaan oikeudellisesti sitovat menettelysäännöt EU:n aseviennistä kolmansiin maihin. Miten komissio on edistynyt parlamentin ehdotuksen toimeenpanossa? Milloin valkoinen kirja tullaan julkaisemaan? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Titleyn tekemää mietintöä koskevassa keskustelussa komissio suhtautui myönteisesti ehdotukseen laatia valkoinen kirja aseviennistä ja asetti tavoitteeksi asevientiä koskevien sitovien menettelysääntöjen laatimisen. Mietintö osoittaa selvästi, kuinka monitahoinen ja tärkeä kysymys aseviennistä on. Jäsenvaltioiden edut ja näkökannat eroavat suuresti tässä asiassa, joka kuuluu kunkin valtion kansallisen itsemääräämisoikeuden piiriin ja jota maan hallitus valvoo. Asevientiä koskevat perusteet on sovittu Euroopan unionin tasolla, mutta vastuu niiden täytäntöönpanosta on yksinomaan jäsenvaltioilla. Komissio tarvitsee lisätietoja kunkin jäsenvaltion asevientiä koskevista valvontakäytännöistä. Yhteisön sisällä tapahtuvaa asevientiä koskevaa valvontaa on välttämätöntä yksinkertaistaa. Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemien päätösten mukaisesti Euroopan unionissa olisi nopeasti aloitettava toimenpiteet aseviennin valvontaa koskevan yhtenäisen ja vastuuntuntoisen politiikan kehittämiseksi. Näiden toimenpiteiden pohjalta komissio laatii valkoisen kirjan aseviennistä, jonka se on sitoutunut esittämään parlamentille.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0725/97 komissiolle esittäjä(t): Jean-Yves Le Gallou (NI) (10. maaliskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin toimielinten toimintamäärärahat Voisiko komissio ilmoittaa, paljonko budjettikohdan B3-4110 määrärahoista käytettiin yhteensä vuonna 1996: - selvityksistä aiheutuneisiin menoihin - asiantuntijakokouksista aiheutuneisiin menoihin - konferensseista ja kongresseista aiheutuneisiin menoihin - tiedotus- ja julkaisumenoihin? Voisiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka suuren osan nämä neljä menotyyppiä muodostivat mainitun budjettikohdan kokonaismäärärahoista, sekä kertoa, onko tämä osuus sen mielestä kohtuullinen? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 ja E-0790/97 (19. syyskuuta 1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 5 toukokuuta 1997 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s.28. )) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0704/97 komissiolle esittäjä(t): Jean-Yves Le Gallou (NI) (10. maaliskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin toimielinten toimintamäärärahat Voisiko komissio ilmoittaa, paljonko budjettikohdan B3-1001 määrärahoista käytettiin yhteensä vuonna 1996: - selvityksistä aiheutuneisiin menoihin - asiantuntijakokouksista aiheutuneisiin menoihin - konferensseista ja kongresseista aiheutuneisiin menoihin - tiedotus- ja julkaisumenoihin? Voisiko komissio lisäksi ilmoittaa, kuinka suuren osan nämä neljä menotyyppiä muodostivat mainitun budjettikohdan kokonaismäärärahoista, sekä kertoa, onko tämä osuus sen mielestä kohtuullinen? Komission jäsenen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen täydentävä vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0698/97, E-0699/97, E-0700/97, E-0701/97, E-0702/97, E-0703/97, E-0704/97, E-0705/97, E-0706/97, E-0707/97, E-0708/97, E-0709/97, E-0710/97, E-0711/97, E-0712/97, E-0713/97, E-0714/97, E-0715/97, E-0716/97, E-0717/97, E-0718/97, E-0719/97, E-0720/97, E-0721/97, E-0722/97, E-0723/97, E-0724/97, E-0725/97, E-0726/97, E-0727/97, E-0728/97, E-0729/97, E-0730/97, E-0731/97, E-0732/97, E-0733/97, E-0734/97, E-0735/97, E-0736/97, E-0737/97, E-0738/97, E-0739/97, E-0740/97, E-0741/97, E-0742/97, E-0743/97, E-0744/97, E-0745/97, E-0746/97, E-0747/97, E-0748/97, E-0749/97, E-0750/97, E-0751/97, E-0752/97, E-0753/97, E-0754/97, E-0755/97, E-0756/97, E-0757/97, E-0758/97, E-0759/97, E-0760/97, E-0761/97, E-0762/97, E-0763/97, E-0764/97, E-0765/97, E-0766/97, E-0767/97, E-0768/97, E-0769/97, E-0770/97, E-0771/97, E-0772/97, E-0773/97, E-0774/97, E-0775/97, E-0776/97, E-0777/97, E-0778/97, E-0779/97, E-0780/97, E-0781/97, E-0782/97, E-0783/97, E-0784/97, E-0785/97, E-0786/97, E-0787/97, E-0788/97, E-0789/97 ja E-0790/97 (19. syyskuuta 1997) Komissio antaa seuraavat tiedot täydennyksenä 5 toukokuuta 1997 ((EYVL C 21, 22.1.1998, s.28. )) antamaansa vastaukseen. Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.