KIRJALLINEN KYSYMYS E-2007/01

esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle

(6. heinäkuuta 2001)

Aihe: Venezia-Giuliasta, Istriasta ja Dalmatiasta kotoisin olevien pakolaisten omaisuuden palauttaminen

Joitakin päiviä sitten New Yorkissa Kroatian ja Slovenian konsulaattien edessä oli tuhansia Venezia-Giuliasta, Istriasta ja Dalmatiasta kotoisin olevia pakolaisia mielenosoituksessa. He vaativat omaisuutensa palauttamista tai ainakin asianmukaisen korvauksen maksamista siitä omaisuudesta, joka heidän täytyi jättää, koska Italia teki sopimuksen Venezia-Giulian, Istrian ja Dalmatian osien luovuttamisesta tuolloiselle Jugoslavian tasavallalle.

Tämä on merkittävä kysymys, joka on otettava huomioon EU:n laajentumisen yhteydessä ja johon liittyy ainakin Kroatian osalta se, ettei kielivähemmistöjä (joista italiankieliset ovat suurin ryhmä) ole tunnustettu. Italialaiset pakolaiset valitsivat kotikontunsa jättäessään kansallisuuden lisäksi vapauden sen saman vapauden, jonka puolesta Kroatia ja Slovenia ovat taistelleet Euroopan lähihistoriassa.

1. Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta?

2. Eikö komissio pidä suotavana, että tämä ongelma ratkaistaan, kun otetaan huomioon kovin odotettu ja toivottu historiallinen rauhanrakentaminen ja eri aikoina kärsittyjen inhimillisten kärsimysten keskinäinen tunnustaminen?

3. Eikö komissio katso, että kaikkia ehdokasvaltioita olisi muistutettava niistä arvoista ja periaatteista, jotka ovat innoittaneet EU:n jäsenvaltioita alusta asti, alkaen ihmisoikeuksista ja muista perusoikeuksista, kuten oikeudesta omaisuuteen? Näitä oikeuksia on rikottu perusteettomasti diktatuurihallintojen suorittamilla pakkolunastuksilla ja sosialisoinneilla.

4. Eikö komissio katso, että unioni voisi näin pitkän hiljaisuuden jälkeen tarkastella toimia näiden väestönosien hyväksi, jotka joutuivat jättämään maansa totalitarismin ja kansainvälisillä sopimuksilla sovittujen alueluovutusten vuoksi?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(10. syyskuuta 2001)

1. Komissio on tietoinen siitä, että toinen maailmansota jätti raskaan perinnön Italian ja entisen Jugoslavian tasavaltojen kansalaisten elämään.

2. Kyseiset valtiot ovat pyrkineet sen poistamiseen kahdenvälisillä sopimuksilla ja muilla yhteistyömuodoilla, joiden ansiosta asianomaisten maiden nykyiset kahdenväliset suhteet ovat monimuotoiset ja myönteiset. Slovenia ja Kroatia ovat läheisemmässä yhteistyössä Euroopan unionin kanssa, josta osoituksena olevat yhteisön ja Slovenian Eurooppa-sopimus ja yhteisön ja Kroatian 14. toukokuuta 2001 parafoitu vakautus- ja assosiaatiosopimus ovat edesauttaneet yhteistyön vahvistamista myös alueiden tasolla ja Euroopan historian tarkastelua rakentavalla ja oikeudenmukaisella tavalla.

3. Komissio muistuttaa joka vuosi määräaikaiskertomuksessaan ehdokasmaiden edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa, että niiden on noudatettava vuonna 1993 Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamia arviointiperusteita ja erityisesti poliittisia perusteita, jotka edellyttävät, että ehdokasmaissa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen. Nämä määräaikaiskertomukset on toimitettu Euroopan parlamentille ja ne on tehty julkisiksi. Seuraavat kertomukset on suunniteltu toimitettaviksi marraskuussa 2001.

4. Slovenian osalta Eurooppa-sopimuksen liitteessä XIII määrätään unionin kansalaisten vastavuoroisesta oikeudesta ostaa kiinteistöjä edellyttäen, että he ovat asuneet vakituisesti Slovenian tasavallan nykyisellä alueella kolme vuotta. Komissio valvoo huolellisesti liitteen XIII täytäntöönpanoa, jonka määräykset täydentävät Slovenian kansallista lainsäädäntöä entisen Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan viranomaisten kansallistaman omaisuuden palauttamisesta. Kroatian osalta ihmisoikeuksien täydellinen kunnioittaminen ja vähemmistöjen suojelu on aina ollut oleellinen osa unionin ja Kroatian kahdenvälisiä suhteita, ja komissio on järjestelmällisesti valvonut niiden toteutumista vuosittaisissa edellytyksiä koskevissa kertomuksissaan. Kyseinen periaate on myös äskettäin tehty muodolliseksi vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa, joka on tärkeä edistysaskel Kroatian lähentymisessä Eurooppaan. Samassa sopimuksessa määrätään unionin kansalaisten oikeudesta hankkia neljän vuoden siirtymäkauden jälkeen kiinteistöjä Kroatiassa syrjimättömällä tavalla (verrattuna Kroatian kansalaisiin), ainoina poikkeuksina ovat maatalousmaa ja ympäristönsuojelulain alaiset alueet.