ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0037



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2104/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: Ansaldo Acque:n poissulkeminen Ateenan jätevesien käsittelylaitoksen toteuttamisesta Kysyjä on saanut tietoonsa, että toukokuussa 1997 Kreikan aluesuunnittelusta ja yleisistä töistä vastaava ministeri (EYDE/A.E.L.M.P) saattoi päätökseen muodoltaan ja asiasisällöltään kansainvälisen tarjouskilpailun, joka koski laitoksen (toisen vaiheen) toteuttamista Ateenan jätevesin käsittelyä varten. Laitoksen toteuttamisbudjetti on noin 150 miljoonaa ecua. Aloitteen ensimmäiseen vaiheeseen, joka koski hankkeen toteutettavuutta, myönnettiin yhteisön rahoitusta muutaman miljoonan ecun verran. Kysyjän tietojen mukaan myös useat, keskenään kilpailleet italialaiset yritykset tekivät tarjouksen, mutta nämä suljettiin pois heti ensivaiheessa. Syinä esitetyt perusteet olivat pelkästään muodollisia. Kysyjän tietojen mukaan edelleen ainakin yksi yrityksistä - Ansaldo Acque - on osoittanut vakuuttavasti poissulkemisen perusteettomaksi. Koska EYDE ei vielä vuoden kuluttua ole tehnyt sopimusta, koska Kreikan toimivaltaisille viranomaisille on tehty kanteluita tarjousten teknisestä arvioinnista ja koska vaikuttaa siltä, että rahoituksesta vastaavat yhteisön elimet eivät vielä ole puuttuneet asiaan, komissiolta tiedustellaan: 1. Eikö tilanne vaikuta edellä esitetyn valossa tällä hetkellä muuttuneelta ja jos vaikuttaa, millä tavalla? 2. Jos menettelyä ei ole tällä välin muutettu, eikö EYDE:ä olisi vaadittava pyytämään uudelleen tarjousta hankkeesta, kilpailu- ja avoimuussyistä yhteisön avustuksella? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1998) Kyseinen hanke on julkinen rakennusurakka, jossa on sekä tutkimus- että rakennusvaihe. Kreikan yleisten töiden ministeriö aloitti hankkeeseen liittyvän menettelyn vuonna 1995. Menettely alkoi rajoitetulla tarjouskilpailulla, jossa valintaperusteena käytettiin tarjouksen taloudellista edullisuutta. Hakijoiden esivalintavaihe saatiin ajallaan päätökseen, ja sen jälkeen kuusi jatkovaiheeseen valittua yritysten yhteenliittymää jätti 14. toukokuuta 1997 teknisen ja taloudellisen tarjouksensa. komission tietojen mukaan arviointikomitea arvioi tehdyt tekniset tarjoukset ja sai arviointityönsä päätökseen kesäkuussa 1998. Kansalliset viranomaiset tutkivat parhaillaan valituksia, joita tarjouksentekijät ovat tehneet kyseisestä arvioinnista. Myös komissiolle on jätetty edellä mainittua arviointia koskeva valitus. Tätä valitusta tutkitaan parhaillaan. Menettelyn tässä vaiheessa komissio ei katso voivansa vaatia sopimuksen tekevää viranomaista aloittamaan menettelyä arvoisan parlamentijäsenen esittämin perustein uudelleen.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2388/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Uskonnonvapaus Pakistanissa Ayub Masihille julistettiin äskettäin kuolemantuomio Pakistanissa. Onko komissio tyytyväinen uskonnonvapauden turvaamiseen Pakistanissa ja onko jo ryhdytty toimiin maan uskonnollisia vähemmistöjä koskevan tilanteen seuraamiseksi? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1998) Komissio on seurannut Ayub Masihin tapausta erittäin tarkkaan Islamabadissa sijaitsevan edustustonsa välityksellä ja ilmaissut syvän huolestuneisuutensa Faisalabadin piispan kuolemasta. komission edustaja oli mukana Faisalabadiin ja Sahiwaliin tehdyllä tarkastuskäynnillä ja tapasi hiippakunnan työntekijöitä, Ayub Masihin vanhemmat sekä paikallisia kristittyjä. Unionin troikka esitti 14. toukokuuta 1998 Pakistanin oikeusministerille vetoomuksen, joka koski maan jumalanpilkkaa koskevaa lainsäädäntöä. Se ilmaisi huolestuneisuutensa siitä, että jumalanpilkasta voidaan tuomita kuolemaan, ja painotti tarvetta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet väärinkäytösten estämiseksi. Uskonnonvapauden suoja ei käsitteelliseltä kannalta ole ristiriidassa jumalanpilkkaa koskevan lainsäädännön kanssa. Ongelma on lain soveltamisessa, mahdollisissa väärinkäytöksissä ja laissa säädettyjen rangaistusten ankaruudessa. Vaikka uskonnonvapaus on tällä hetkellä taattu Pakistanin perustuslaissa, vähemmistönä oleviin uskontoihin kuuluvat pelkäävät, että valtion islamilaistumiskehityksen vuoksi tätä vapautta saatetaan tulevaisuudessa rajoittaa edelleen. Jumalanpilkasta langetettavan kuolemantuomion mahdollisuutta voidaan lisäksi käyttää vähemmistöryhmien uhkailuun ja ahdisteluun. Komissio pitää kaikkia Pakistanin ihmisoikeuksiin liittyviä asioita, myös uskonnonvapauden suojelua, erittäin tärkeinä. Se aikoo vastaisuudessakin seurata tilannetta tarkkaan ja osallistua kaikkiin toimiin, joiden tavoitteena on parantaa maan ihmisoikeustilannetta.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2683/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Europol-yleissopimuksen voimaantulo Tämänhetkinen puheenjohtajamaa odottaa Europol-toiminnan aloittamiselta tärkeitä toimia erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa taistelussa. Europolin on määrä olla keskeisessä asemassa rajat ylittävän rikollisuuden vastaisessa toiminnassa. Ennen voimaantuloa on kuitenkin selvitettävä monia kysymyksiä. Milloin yleissopimuksen on määrä tulla voimaan? Milloin tarvittavat elimet on saatu perustetuiksi ja milloin ne voivat aloittaa työnsä? Mitä toimia on tähän mennessä tehty toteuttamisvelvoitteiden täyttämiseksi Europol-yleissopimuksen 45 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja mihin mennessä on vielä toteutettava muita toimia? Vastaus (22. lokakuuta 1998) Yleissopimus Euroopan poliisiviraston perustamisesta (Europol-yleissopimus) tuli voimaan 1. lokakuuta 1998. Europolin hallintoneuvoston perustava kokous pidettiin samana päivänä. Hallintoneuvoston tai jäsenvaltioiden on hoidettava muihin elimiin liittyvät nimitykset (johtaja, apulaisjohtajat, varainhoidon valvoja, varainhoitokomitean jäsenet) mahdollisimman pikaisesti. Myös yhteisen valvontaviranomaiset perustava kokous on suunniteltu pidettäväksi lokakuussa. Yksi Itävallan puheenjohtajakauden keskeisistä tavoitteista on päätösten tekeminen mahdollisimman pian Europol-yleissopimuksen 45 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista yhdeksästä toimesta ja näin sen varmistaminen, että Europolin toiminta pääsee mahdollisimman pian käyntiin. Neuvosto on jo tilapäisesti hyväksynyt nämä yhdeksän tointa ja ne on "jäädytetty"; niiden osalta voidaan todeta seuraavaa: - hallintoneuvoston 1. lokakuuta 1998 pidetyssä perustavassa kokouksessa aloitettiin menettelyt päätösten tekemiseksi tekstiehdotuksista, jotka koskevat yhteyshenkilöiden oikeuksia ja velvollisuuksia Europoliin nähden, analyysitietokantojen täytäntöönpanomääräyksiä, Europolin henkilöstösääntöjä, salassapitosuojaa koskevia sääntöjä, varainhoitoasetusta ja toimipaikkaa koskevaa sopimusta - Europolin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa, Europolin elinten jäseniä, apulaisjohtajia ja henkilöstöä koskevat kansalliset ratifiointiprosessit sekä jäsenvaltioiden ja Alankomaiden kuningaskunnan välisen yhteyshenkilöiden ja heidän perheenjäsentensä erioikeuksia ja vapauksia koskevan sopimuksen tekemiseen liittyvät menettelyt ovat parhaillaan meneillään - Europolin yhteinen valvontaviranomainen vahvistaa yksimielisellä päätöksellä oman työjärjestyksensä ja neuvosto hyväksyy sen.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0149



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2827/98 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle (11. syyskuuta 1998) Aihe: Eurooppalaisten rekka-autonkuljettajien työajan lyhentäminen Kuinka kauan vielä kestää ennen kuin komissio ehdottaa parannuksia direktiiviin 93/104/ETY(1) (työaikadirektiivi), joka sääntelee eurooppalaisten rekka-autonkuljettajien työaikajärjestelyjä, etenkin kun heidän työaikaansa ja työolojaan ei ole eurooppalaisessa lainsäädännössä yhdenmukaistettu lainkaan heille suosiollisempaan suuntaan? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1998) Komissio on sitoutunut tekemään tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/104/EY soveltamisalan ulkopuolelle jätettyjen toimialojen työaikaa koskevia ehdotuksia. Ehdotuksiin sisältyy laaja-alaisia ja alakohtaisia toimenpiteitä. Osana laaja-alaisia toimenpiteitä työaikadirektiivin säännökset ulotetaan koskemaan kaikkia kiinteässä asemapaikassa työskenteleviä työntekijöitä, ja tiettyjä työaikaa koskevia perussäännöksiä sovelletaan liikkuviin työntekijöihin. Lisäksi otetaan käyttöön uusia työaikaa ja lepoa koskevia alakohtaisia toimenpiteitä tai muutetaan entisiä. Tämä menettelytapa esitettiin selkeästi komission valkoisessa kirjassa työaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista(2), ja se vahvistettiin työmarkkinaosapuolille osoitetussa toisessa kuulemisasiakirjassa 31. maaliskuuta 1998. Komissio on aina katsonut, että työmarkkinaosapuolten olisi mahdollisuuksien mukaan yhdessä löydettävä hyväksyttäviä ratkaisuja niitä suoraan koskeviin ongelmiin erityisesti alakohtaisissa kysymyksissä. Useita työaikadirektiivin ulkopuolisia toimialoja edustavat työmarkkinaosapuolet ovat vastanneet komission aloitteeseen tehostamalla pyrkimyksiään päästä sopimukseen työajasta. Yhteisön työmarkkinaosapuolet ovat allekirjoittaneet sopimuksia meriliikenteen ja rautatieliikenteen toimialoilla, mutta maantieliikenteen alan työmarkkinaosapuolet eivät valitettavasti päässeet sopimukseen ennen 30. syyskuuta ollutta määräaikaa, johon mennessä komissio oli kehottanut työmarkkinaosapuolia esittämään sovitut ehdotuksensa. Selkeästi määritellyn strategiansa mukaisesti ja osana työaikadirektiivin ulkopuolisten toimialojen työaikaa koskevia ehdotuksia komissio aikoo nyt esittää omat ehdotuksensa direktiiviksi, joka kattaa kaikkien tieliikennealan liikkuvien työntekijöiden työajan eli koskee toisen lukuun ja omaan lukuun harjoitettavaa liikennettä sekä itsenäisiä työntekijöitä. Ehdotuksessa otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon ne seikat, joissa työmarkkinaosapuolten neuvotteluissa on todettu tapahtuneen lähentymistä. (1) EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18. (2) KOM(97) 234.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1984/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) neuvostolle (29. kesäkuuta 1998) Aihe: Parthenonin marmorien tuhoutuminen Brittilehti "Mail on Sunday" on julkaissut 7. kesäkuuta 1998 artikkelin Parthenonin marmoreista, joita pidetään näytteillä British Museumissa; lehden mukaan ne ovat joutuneet vandalismin kohteiksi. Sanomalehden mukaan nimittäin antiikin Kreikkaan erikoistunut historioitsija ja tutkija William StClair esittää kirjassaan "Lordi Elgin ja Parthenonin marmorit" syytöksen, että vuonna 1938 marmoreille aiheutettiin ennennäkemätöntä tuhoa, kun niiden pinnassa oleva värikerros poistettiin. Tätä tehtäessä käytettiin kemiallisia aineita ja metalliesineitä värin irrottamiseksi, joka oli kertynyt pintaan kahden tuhannen vuoden aikana, kun marmorit olivat vielä Akropoliin pyhäkköalueella, ennen kuin lordi Elgin vei ne sieltä. Harkitsemattoman kemiallisten aineiden ja metalliesineiden käytön seurauksena 80 % Parthenonin marmorien pinnasta tuhoutui. "Kunnossapitäjät" tuhosivat marmorit peruuttamattomasti yrittäessään "valkaista" ne tällä tavoin. Tämä tuho pyrittiin pitämään salassa kaikki nämä vuodet, kunnes edellä mainitut paljastukset tulivat julkisuuteen ja osoittivat, kuinka perusteettomia ovat brittien väitteet, että Parthenonin marmoreita muka suojellaan British Museumissa. Pyytäisin saada tietää: Mikä on neuvoston virallinen kanta tähän asiaan sekä millä tavoin se aikoo toimia, jotta Parthenonin marmoreita - jotka on laittomasti viety luonnollisesta ympäristöstään ja joita britit täysin epäoikeutetusti kieltäytyvät palauttamasta, vaikka samaan aikaan ne ovat todennetusti erittäin vakavassa vaarassa British Museumin vastuuttoman toiminnan vuoksi - suojeltaisiin tehokkaasti? Vastaus (19. lokakuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä, Parthenonin marmoreita koskeva kysymys ei kuulu yhteisön toimivaltaan, vaan Kreikan ja Ison-Britannian viranomaisten tulisi lähinnä käsitellä se kahdenvälisesti.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2476/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Piratismi musiikkiteollisuudessa 1. Onko neuvosto tietoinen vaikeuksista, joita musiikkiteollisuudelle aiheutuu Internetin avulla tapahtuvasta piratismista, ja että tästä syystä teollisuudenala menettää maailmanlaajuisesti arviolta 10 miljardin guldenin arvoiset tulot? 2. Onko neuvosto tietoinen, että tämänhetkinen tekijänoikeuslainsäädäntö on selvästi aivan liian heikko, jotta sen perusteella voitaisiin ryhtyä asianmukaisiin toimiin äänitteiden laittoman kopioinnin torjumiseksi? 3. Mihin toimiin neuvosto on valmis ryhtymään lyhyellä aikavälillä, jotta musiikkiteollisuudessa harjoitettu laiton kopiointi saataisiin loppumaan? 4. Onko neuvosto valmis antamaan komission tehtäväksi painostaa Keski- ja Itä-Euroopan maita, jotta ne ryhtyisivät lainsäädännöllisiin toimiin piratismin torjumiseksi? Vastaus (3. marraskuuta 1998) Neuvosto on tietoinen ongelmista, jotka johtuvat musiikkiteollisuudessa harjoitettavasta piratismista ja myös Internetin avulla tapahtuvasta piratismista. Tekijänoikeuslainsäädännön mukauttamiseksi yhteisössä siten, että siinä otettaisiin huomioon uusi digitaalinen ympäristö, neuvosto on alkanut tarkastella komission ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tekijänoikeuden ja lähioikeuden tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa ja odottaa mielenkiinnolla lähitulevaisuudessa Euroopan parlamentin ensimmäisestä käsittelystä saatavaa lausuntoa. Keski- ja Itä-Euroopan maissa tapahtuvan musiikkipiratismin osalta neuvosto huomauttaa, että Eurooppa-sopimuksen mukaisesti ne Keski- ja Itä-Euroopan maat, joiden kanssa sopimus on tehty, ovat velvollisia kehittämään henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden oikeuksien suojaa varmistaakseen samanlaisen suojelun tason kuin yhteisössä, mukaan lukien vertailukelpoiset keinot kyseisten oikeuksien täytäntöönpanemiseksi. Neuvosto on tyytyväinen siihen, että komissio ponnistelee kaikin keinoin varmistaakseen, että henkistä omaisuutta koskevilla oikeuksilla on riittävä suoja Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Neuvosto huomauttaa, että Eurooppa-sopimuksen ja tehostetun liittymistä edeltävän strategian ensisijaisena tavoitteena on varmistaa, että Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneet maat ehtivät hyväksyä yhteisön säännöstön kokonaisuudessaan ja voivat panna sen tehokkaasti täytäntöön kaikilla aloilla, myös henkistä omaisuutta koskevien oikeuksien suojelussa.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2569/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) neuvostolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Indonesian ihmisoikeudet Kun otetaan huomioon Irianin demokratiamielenosoituksissa tämän vuoden touko-, kesä- ja heinäkuussa tapahtuneet Indonesian joukkojen toteuttamat ihmisoikeuksien loukkaukset, mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä varmistaakseen, että kyseisellä alueella kunnioitetaan ihmisoikeuksia? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-2555/98 ja E-2569/98 (3. marraskuuta 1998) Neuvosto on tietoinen Irian Jayassa heinäkuussa 1998 tapahtuneista yhteenotoista. Näiden välikohtauksien johdosta Indonesian viranomaisille on jo ilmoitettu, että Euroopan unioni edellyttää äärimmäisen maltillista toimintaa ja pidättäytymistä voimankäytöstä. EU on lisäksi pannut tyytyväisenä merkille ilmoituksen Irian Jayan välikohtausten tutkimisesta ja toivoo, että pidätetyt vapautetaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2116/98 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (10. heinäkuuta 1998) Aihe: EU:n tuki viinialalle Kuinka komissio perustelee EU:n viininviljelijöille annettavan tuen lisäämisen, vaikka se samaan aikaan vastustaa lentoliikenteen, teräs- ja tekstiiliteollisuuden jne. valtiontukia? Muodostaako viiniala jonkinlaisen erityistapauksen, jota on suojeltava kilpailulta? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-2113/98, E-2115/98 ja E-2116/98 (16. syyskuuta 1998) Parlamentin jäsen esittää kolme kysymystä viinin yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvista yhteisön menoista. Parlamentin jäsentä pyydetäänkin tutustumaan taulukkoon, jossa luetellaan viinialan menot varainhoitovuosina 1989-1998, ja viinin yhteisen markkinajärjestelyn uudistusta kaudella 2001-2005 koskevaan uuteen ehdotukseen liittyvään rahoitusselvitykseen, jotka molemmat lähetetään suoraan hänelle sekä parlamentin pääsihteeristölle. Viinialan uudistusehdotukseen (joka esitettiin maatalousneuvostolle 20. heinäkuuta 1998) kuuluu menojen lisääminen edellisten markkinointivuosien keskimääräisiin menoihin verrattuna. Lisäys johtuu pääasiassa viinitiloja koskevista rakenneuudistustoimenpiteistä, jotka rahoitetaan yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta. Aikaisemmin viinitilojen rakenneuudistusta rahoitettiin EMOTR:n ohjausosastosta. Komissio pitää ehdotettua rakenneuudistusta olennaisen tärkeänä alan pitkän aikavälin tasapainoiselle kehitykselle. Se koskee tuottajia, joiden tuotanto ei vastaa täysin markkinoiden vaatimuksia. Rakenneuudistuksen tavoite on pääasiassa laadullinen. Onkin arvioitu, että tuotteen laatu paranee rajoitettaessa viinitilojen tuottoa ja viinintuotantoa. Lisäksi on mahdollista pysäyttää kulutuksen lasku (joka on alalla esiintyvien ongelmien suurin syy) tai jopa kääntää se uudelleen nousuun. Jos viinitilojen markkinavaatimuksiin sopeuttaminen onnistuu, vaikutus menoihin pitkällä aikavälillä on selkeästi suotuisa.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2364/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (27. heinäkuuta 1998) Aihe: Metsäpalojen torjumis- ja sammutuskeinojen tukeminen Kreikassa Viimeaikaiset tulipalot Kreikassa paljastivat nykyaikaista ja riittävää metsäpalojen torjumis- ja sammutusvälineistöä koskevat vakavat puutteet. Erityisesti ilmasta käsin tapahtuvaan sammutukseen tarkoitetut välineet ovat riittämättömiä ja vanhentuneita, joten tulipalojen sammutus ei ole nopeaa ja tehokasta. Tämän vuoksi valtavia määriä metsien rikkautta tuhoutuu, mistä koituu arvaamattomia seurauksia maan kehitykselle. 1. Onko Kreikan hallitus jättänyt ehdotuksen palonsammutukseen tarkoitettujen lentokoneiden ja helikopterien tai muun materiaalisteknisen perusvälineistön rahoittamisesta osana yhteisön tukikehyksen 1994-1999 (Delors 2 -paketti) luonnonympäristöä koskevia toimia? 2. Voiko Euroopan komissio tukea tällaista toimintaa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1998) Yhteisö on jo osallistunut palontorjunnasta vastaavien tahojen käyttöön tarkoitetun sammutuskaluston rahoitukseen Kreikassa. Yhteisrahoitusta on myönnetty Välimeren alueen yhdennettyjen ohjelmien, vuosien 1989-1993 ja 1994-1999 yhteisön tukikehysten (YTK), Egeanmeren saarten hyväksi Kreikassa toteutettavien erityistoimenpiteiden sekä koheesiorahastosta rahoitettujen toimenpiteiden osana. Kyseinen sammutuskalusto on pääosin maa-ajoneuvoista koostuvaa erikoiskalustoa. Kreikan viranomaiset eivät ole käynnissä olevan YTK:n puitteissa esittäneet komissiolle palonsammutukseen tarkoitetun lentokaluston hankintaa koskevaa hakemusta. Jos tällainen ehdotus esitetään, komissio tarkastelee sitä osana mainitun YTK:n mukaisia ohjelmia suhteessa muihin toimintalinjoihin ja käytettävissä oleviin määrärahoihin. Komissio korostaa kuitenkin, että tämänkaltaisen investoinnin yhteisrahoitus on perusteltua ainoastaan siinä tapauksessa, että se on osa johdonmukaista yhdennettyä toimintaa, jossa otetaan huomioon myös Kreikan esittämä metsäpalojen torjuntasuunnitelma, josta komissio on asetuksen (ETY) 2158/92(1) mukaisesti antanut puoltavan lausunnon 7. maaliskuuta 1994. (1) EYVL L 217, 31.7.1992.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2788/98 esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) komissiolle (9. syyskuuta 1998) Aihe: Harhaanjohtava matkailumainonta Matkailuyritykset jakavat runsain määrin esitteitä Välimeren ihanteellisista paikoista ja paratiisisaarista. Esitteissä on kuvia koskemattomasta luonnosta ja rakentamattomista alueista. Tällainen mainonta on harhaanjohtavaa, sillä todellisuus paljastuu aivan toisenlaiseksi. Alueilla onkin paljon hotelleja, huoneistoja, roskaa ja äänisaastetta, mutta puutetta vedestä ja peruspalveluista. 1. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että direktiivi 84/450/ETY(1) tunnettaisiin laajemmin ja sitä noudatettaisiin? 2. Aikooko komissio vaatia, että majoituspalveluja matkailijoille tarjoavat yritykset antavat todenmukaisen kuvan ympäristöstä? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1998) Kaikki jäsenvaltiot ovat saattaneet harhaanjohtavaa mainontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 10. syyskuuta 1984 annetun direktiivin 84/450/ETY osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tätä yhteisön säädöstä sovelletaan kaikilla aloilla, matkailu ja ympäristö mukaan luettuina. Direktiivin 4 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on huolehdittava, että käytettävissä on riittävät ja tehokkaat keinot harhaanjohtavan mainonnan valvomiseksi. Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden käyttöön ottamien keinojen ja menettelyjen turvin voidaan toimia tehokkaasti konkreettisia harhaanjohtavan mainonnan tapauksia vastaan. (1) EYVL L 250, 19.9.1984, s. 17.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2949/98 esittäjä(t): Ludivina García Arias (PSE) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Viivästymiset yliopistollisten oppiarvojen hyväksymisessä Katsooko komissio, että jos jäsenvaltiot ovat ilman syytä enemmän kuin yhden vuoden myöhässä yliopistollisten oppiarvojen hyväksymisessä, ne käytännössä rajoittavat oppiarvojen ammatillista tunnustamista, jota säännellään direktiivillä 89/48/ETY(1) ja siten Euroopan unionin kansalaisten vapaata asettautumista? Mikäli vastaus on myönteinen, katsooko komissio, että Euroopan unionissa sijaitsevista yliopistoista saatujen oppiarvojen hyväksymistä tai vahvistamista olisi säänneltävä yhteisön määräyksillä? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä kirjalliseen kysymykseen E-529/98(2). (1) EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16. (2) EYVL C 402, 22.12.1998, s. 14.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2806/98 esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Misteri d'Elx Elchen kaupunki haluaisi, että Unesco julistaisi maailmanperinnöksi yhden kaupungin vuosisataisista perinteistä, Misteri o Festa d'Elx -juhlan. Juhla juontaa juurensa 1300-luvulta ja siitä lähtien sitä on esitetty Neitsyt Marian taivaaseenastumisen juhlapäivinä kunkin vuoden elokuun 14 ja 15 päivänä. Kirjailija Joan Fuster sanoi kyseisestä tapahtumasta, että elävä kansanjuhla ilmentää sivistysperinnettä ja uskonnollinen iloisuus yhdistyy suvaitsevaisen kulttuurin ensimmäisiin merkkeihin, ja että jäänteet vanhoista liturgioista näkyvät jokapäiväisissä toimissa; kaikki tämä luo tiettyä turvallisuuden tunnetta ja samalla kertoo suurista yhteisistä vaiheista. Aikooko komissio Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 128 artiklan määräysten mukaisesti tukea tätä aloitetta, joka merkitsisi vuosisataisen perinteen omaavan yhteisön kulttuuriarvon tunnustamista? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi hänen esittämäänsä suulliseen kysymykseen H-865/98 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla lokakuu 1998(1). (1) Parlamentin keskustelut (lokakuu 1998).