ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1821/97 neuvostolle esittäjä(t): Jesús Cabezón Alonso (PSE) (29. toukokuuta 1997) Aihe: Espanjan valtion omistuksessa olevien telakoiden toiminta Komissio ilmoitti Espanjan hallitukselle päätöksestään laajentaa ajallisesti menettelyä, jolla valtion omistuksessa oleville telakoille myönnetään tukia. ((EYVL C 53, 22.2.1997, s. 3. )) Lisätietoja Espanjan viranomaisilta odottaessaan komissio tuntuu hyväksyvän sen, että ASTANDER (Santaderin telakka) lopettaa laivanrakennuksen, mutta jatkaa ¨korjaus- ja muunnostöitä¨. Mitä perusteluita Espanjan hallitus on voinut esittää sille, että ASTENDERin ei enää sallittaisi jatkaa ¨muunnostöitä¨? Onko Euroopan unionin ministerineuvosto hyväksynyt jonkin asiaa koskevan pysyvän päätöksen? Vastaus (28. lokakuuta 1997) Neuvoston (teollisuus) 24. huhtikuuta 1997 pidetyssä istunnossa päästiin osana kokonaisratkaisua poliittiseen yhteisymmärrykseen - laivanrakennusteollisuuden tulevaisuutta koskevista päätelmistä ja - ehdotuksesta asetukseksi tietyille rakenneuudistuksen alaisille telakoille myönnettävästa tuesta, jota on tarkoitus myöntää eräille Saksan, Espanjan ja Kreikan telakoille. Neuvosto antoi virallisesti asetuksen 2. kesäkuuta 1997 pidetyssä istunnossaan ((EYVL L 148, 6.6.1997, s.1.)). Espanjan osalta edellytetään muun muassa, että Astanderin telakalla ei tehdä muunnostöitä niin kauan kuin se pysyy valtion omistuksessa.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2301/97 komissiolle esittäjä(t): Patricia McKenna (V) (3. heinäkuuta 1997) Aihe: EU:n tuet ydinvoimalle ja fossiilisille polttoaineille Greenpeacen tuore raportti kertoi, että EU ja Länsi-Euroopan hallitukset ovat käyttäneet yli 60 miljardia dollaria fossiilisten polttoaineiden ja ydinvoimateollisuuden tukemiseen vuoden 1992 jälkeen. Samana vuonna EU:n jäsenvaltiot allekirjoittivat Rion julistuksen, jolla ne sitoutuivat työskentelemään maailman ilmaston suojelemiseksi. Vertailun vuoksi mainittakoon, että EU on käyttänyt 1.5 miljardia dollaria uusiutuvien energialähteiden tukemiseen, esimerkiksi tuulivoimaan ja aurinkoenergiaan. Maailman energianeuvoston (World Energy Council) mukaan 15 miljardia dollaria riittäisi tekemään uusiutuvan aurinkoenergiateollisuuden hinnoista kilpailukykyisiä fossiilisten polttoaineiden ja ydinvoimateollisuuden kanssa. Voiko komissio kertoa pääpiirteet niistä toimista, johin se ryhtyy varmistaakseen, että EU:n tuet kannustavat uusiutuvien energiamuotojen kehittämistä ja että niitä käytetään saastuttavampien teollisuusalojen poistamiseen käytöstä, jolloin EU voi kunnioittaa Rion julistuksen kaltaisia kansainvälisiä sitoumuksiaan? Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1997) Komissio haluaa kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että Greenpeacen raportissa mainitut tuet ovat luonteeltaan hyvin erilaisia. Hiilituki tarkoittaa siinä kansallisia tuotantotukia. Ydinvoimalle annetulla tuella siinä tarkoitetaan tukia, joita on myönnetty tutkimustyöhön, lähinnä ydinturvallisuuden tutkimukseen. Uusiutuville energiamuodoille myönnetty tuki puolestaan tarkoittaa tukea tutkimukseen ja kehitykseen ja kyseisten energiamuotojen kaupallistamiseen. Eri tukityyppejä on siis vaikea verrata keskenään. Komission suunnittelemista toimenpiteistä, joilla se toivoo edistävänsä uusiutuvien energiamuotojen yleistymistä markkinoilla, on julkaistu vihreä kirja Tulevaisuuden energia * uusiutuvat energialähteet ((KOM(96) 576 )). Vihreästä kirjasta käytiin julkinen keskustelu, ja komissio toimittaa parhaillaan samasta aiheesta valkoista kirjaa, jossa käsitellään mahdollisia poliittisia ja rahoitustoimenpiteitä, joilla voitaisiin edistää uusiutuvien energiamuotojen käyttöä. Tällä hetkellä uusiutuvien energiamuotojen osuus energiahuollosta on 6 %, ja sitä voitaisiin lisätä 12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Lisäksi komissio esitti huhtikuussa 1997 ehdotuksen ((KOM(97) 87 lopullinen )), jotta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen pyrkivässä Altener-ohjelmassa nykyään rahoitettuja toimia voidaan jatkaa ja kehittää edelleen. Euroopan yhteisö tukee myös tutkimusta ja teknologista kehittämistä uusiutuvien energiamuotojen alalla. Myös yhteisön kansainvälisissä sitoumuksissa, esimerkiksi Rion sopimuksessa, hyvin tärkeinä tekijöinä ovat uusiutuvien energiamuotojen edistäminen ja muut keinot, joilla CO2-päästöjä pyritään vähentämään ratkaisevasti.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0053



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2297/97 komissiolle esittäjä(t): John Iversen (PSE) (2. heinäkuuta 1997) Aihe: Torjunta-aineet Viitaten keskusteluun, jota käydään 15. heinäkuuta 1991 annetussa direktiivissä (91/414/ETY) ((EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. )) mainittujen torjunta-aineiden hyväksymisestä, voiko komissio mahdollisimman pikaisesti julkistaa luettelon niistä torjunta-aineista, joiden hyväksymisen arvioinnin se aikoo antaa asiantuntijakomitean tehtäväksi? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. syyskuuta 1997) Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) 3600/92 ((EYVL L 366, 15.12.1992. )) liitteessä I on 90 tehoainetta, jotka ovat olleet markkinoilla jo 25. heinäkuuta 1993. Komission tarkastelee parhaillaan liitettä kyseisen asetuksen mukaisesti. Komissio toimittaa suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle luettelon uusista tehoaineista (jotka eivät olleet markkinoilla vielä 25.7.1993). Myös sitä tarkastellaan parhaillaan direktiivin 91/414/ETY 5 ja 6 artiklan mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1922/97 komissiolle esittäjä(t): Mark Watts (PSE) (4. kesäkuuta 1997) Aihe: Viivytykset oikeusavun saamisessa Espanjassa Onko komissio tietoinen niistä viivytyksistä, joita Britannian kansalaiset ovat joutuneet kohtaamaan Espanjassa pyrkiessään saamaan oikeusapua kuolemansyyn tutkimuksen toteuttamiseksi? Nämä viivytykset ovat luonnollisesti aiheuttaneet kyseiselle perheelle suurta murhetta. Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että tällaisia viivytyksiä ei tapahdu, ja että kaikkien EU-maiden kansalaisia kohdellaan tasavertaisesti ja niin nopeasti kuin mahdollista? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (9. syyskuuta 1997) Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tarkastelemaan komission kirjallisiin kysymyksiin E-2388/96 ((EYVL C 60, 26.2.1997. )) ja E-2866/96 ((EYVL C 72, 7.3.1997. )) antamia vastauksia. Niistä käy ilmi, ettei komissiolla ole EY:n perustamissopimuksen mukaisesti suoranaista toimivaltaa puuttua kansallisiin sääntöihin, jotka koskevat oikeusavun antamista jäsenvaltioissa, ellei kyse ole kansalaisuuteen perustuvasta syrjinnästä tai muista yhteisön oikeuden rikkomisista tai sen täytäntöönpanoa vaikeuttavista esteistä. Vaikka oikeusapua koskevien yleisten näkökohtien katsotaan kuuluvan jäsenvaltioiden väliseen oikeudelliseen yhteistyöhön, ne sisältyvät kuitenkin vuotta 1997 koskevaan komission työohjelmaan liitettyyn aloiteluetteloon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti, ja komissio on jo aloittanut asian tarkastelun. Oikeusavun antamiseen liittyvät viivytykset voivat vaihdella eri jäsenvaltioissa. Yhteisöjen tuomioistuin katsoo, että eri jäsenvaltioiden laeissa olevista eroavaisuuksista johtuvaa eriarvoista kohtelua ei voida pitää kansalaisuuteen perustuvana syrjintänä EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan merkityksessä, jos kyseinen kohtelu kohdistuu kaikkiin henkilöihin, joihin sitä sovelletaan, puolueettomin perustein ja riippumatta heidän kansalaisuudestaan. ((Asia 1/78, Kenny, tuomio 28.6.1978. )). EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa tilanteissa perustamissopimuksen kieltämänä syrjintänä pidetään kuitenkin kansallisten viranomaisten kansallisia määräyksiä tai käytäntöjä, jotka johtavat esimerkiksi siihen, että muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin sovelletaan raskaampia tai pidempiä menettelyjä yksinomaan heidän kansalaisuutensa perusteella. Komissio ei ole tietoinen mistään erityisongelmista, joita Britannian kansalaiset ovat kohdanneet pyrkiessään saamaan oikeusapua Espanjassa. Oikeusapua koskevan Espanjan lainsäädännön mukaisesti (10. tammikuuta 1996 päivätty laki 1/96 ja 20. syyskuuta 1996 päivätty kuninkaallinen julistus n:o 2103/96) muiden jäsenvaltioiden kansalaiset asetetaan Espanjan kansalaisten kanssa samaan asemaan. Komissio ei ole myöskään tietoinen siitä, että Britannian kansalaisten Espanjassa oikeusavun saamisessa kohtaamat viivytykset olisivat Espanjan kansalaisten kohtaamia viivytyksiä pidempiä.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1955/97 neuvostolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (5. kesäkuuta 1997) Aihe: Jugoslavian oppositiojohtajan Zoran Djindjicin EU:n-matka Euroopan unioni on aikaisemmin ilmoittanut aikovansa tukea Jugoslavian liittotasavallan demokraattista kehitystä. 1. Voiko neuvoston puheenjohtaja ilmoittaa, mistä syystä Alankomaat ei myöntänyt tässä yhteydessä korkean tason vastaanottoa Belgradin nykyisenä pormestarina varteenotettavalle oppositiojohtajalle Zoran Djindjicille hänen kauttakulkumatkallaan Ruotsista tämän vuoden huhtikuun 22. päivänä? 2. Voiko neuvoston puheenjohtaja ilmoittaa, minkä vuoksi tähän tilaisuuteen ei tartuttu tietojen saamiseksi Belgradin viimeisimmistä poliittisista ja demokraattisista tapahtumista? 3. Voiko neuvoston puheenjohtaja ilmoittaa, minkä vuoksi hän jätti käyttämättä tämän tilaisuuden keskustella tehokkaasta tuesta Jugoslavian opposition merkittävimpiin kuuluvan johtajan kanssa? 4. Voiko neuvoston puheenjohtaja ilmoittaa, minkä vuoksi oppositiojohtaja ei saanut tarvittavaa diplomaattista tukea lyhyen Alankomaiden-oleskelunsa aikana, vaikka ulkoasiainministeri oli selvillä hänen saapumisestaan, eikä hänelle järjestetty virallista vastaanottoa hänen saapuessaan Schipholin lentokentälle, missä NOS:n kuvausryhmä on lopulta tarjonnut hänelle kyydityksen ja varannut hänelle hotellihuoneen? 5. Onko tämä asenne neuvoston puheenjohtajan mukaan Euroopan unionin noudattaman linjan mukainen, kun otetaan huomioon, että muut Euroopan jäsenvaltiot, kuten Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Italia, Itävalta, Ruotsi ja Tanska samoin Yhdysvallat ovat vastaanottaneet Zoran Djindjicin virallisella tasolla? Vastaus (16. lokakuuta 1997) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, Euroopan unioni on ilmaissut useissa yhteyksissä tukensa Jugoslavian liittotasavallan demokratisoitumiskehitykselle sekä maan demokraattiselle oppositiolle. Zoran Djindjicin matkan osalta puheenjohtajalle ilmoitettiin vain 12 päivää aiemmin, että hän aikoo pysähtyä Amsterdamissa 2. huhtikuuta 1997 matkallaan Yhdysvaltoihin. Lisäksi puheenjohtajalle ilmoitettiin vain 7 päivää aiemmin, että Zoran Djindjic saapuu alkuillasta 2. huhtikuuta ja lähtee aikaisin aamulla 3. huhtikuuta. Koska ministeri, poliittisen osaton päällikkö, hänen apulaispäällikkönsä ja Jugoslavian asioiden koordinoija olivat kaikki poissa maasta 2. huhtikuuta puheenjohtajuuteen liittyvien velvollisuuksien vuoksi, Zoran Djindjicille ilmoitettiin 27. maaliskuuta, että ei ole mahdollista järjestää tapaamista, kuten hän oli pyytänyt. Puheenjohtaja olisi ottanut Zoran Djindjicin mielellään vastaan asianmukaisella tasolla, jos tapaaminen olisi järjestetty asianmukaisesti etukäteen keskinäisin neuvotteluin.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1861/97 neuvostolle esittäjä(t): Carlos Pimenta (PPE) (30. toukokuuta 1997) Aihe: Pääsy lääketieteen erikoistumiskoulutukseen Euroopassa Mitä hallinnollisia vaatimuksia lääketieteen kandidaattien on täytettävä päästäkseen alan erikoistumiskoulutukseen (esimerkiksi kirurgian) eri Euroopan unionin jäsenvaltioissa, erityisesti onko pääsykokeen yhteydessä suoritettava kunkin maan kielen koe? Vastaus (16. lokakuuta 1997) Direktiivissä N:o 93/16/ETY säädetään, että: - jäsenvaltioiden on tunnustettava kunkin muun jäsenvaltion kansalaisaten lääkärin tutkintotodistukset (sellaisina kuin ne on lueteltu 3 artiklassa), jotka on hankittu säännönmukaisella tavalla (direktiivin 23 artiklan mukaisesti), siten, että heille annetaan sama oikeus lääkärintoimen aloittamiseen ja sen harjoittamiseen kuin valtion omille kansalaisille, joilla on siellä annettu tutkintotodistus (2 artikla), - jos jäsenvaltioiden kansalaiset haluavat saada erikoislääkärin muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan, jota ei anneta siinä jäsenvaltiossa, josta kansalainen on peräisin, heidän on täytettävä kyseistä erikoisalaa koskevat kansalliset koulutusvaatimukset (8 artikla). Lääketieteen erikoistumiskoulutuksessa vaadittavat hallinnolliset muodollisuudet vaihtelevat kunkin maan mukaan, erityisesti sen lääketieteellisen laitoksen osalta, jossa koulutus suoritetaan. Kielikokeiden osalta jäsenvaltiot voivat 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ehdokkaat hankkivat sellaisen kielitaidon kuin heidän ammattinsa harjoittaminen edellyttää. Lisätietojen osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään kääntymään komission yksiköiden puoleen, jotka vastaavat direktiivien soveltamisen seurannasta.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2080/97 neuvostolle esittäjä(t): Raphaël Chanterie (PPE) (18. kesäkuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin yleissopimusten ja pöytäkirjojen julkaisemisessa virallisessa lehdessä ilmenevä viive Miksi usein ilmenee pitkä viive kolmannen pilarin alaisuuteen kuuluvien yleissopimusten allekirjoittamisen ja niiden julkaisemisen virallisessa lehdessä välillä? Esimerkiksi yleissopimus Europolista allekirjoitettiin 26. heinäkuuta 1995, mutta se julkaistiin vasta 27. marraskuuta 1995 ja tuomioistuimen kahteen muuhun yleissopimukseen liittyvät 29. marraskuuta 1996 allekirjoitetut pöytäkirjat julkaistiin vasta 20. toukokuuta 1997. Vastaus (16. lokakuuta 1997 Neuvoston hyväksymät tekstit julkaistaan aina mahdollisimman pian Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tietyt olosuhteet saattavat kuitenkin joskus viivästyttää niiden julkaisemista. Europol-yleissopimusta koskeva säännös annettiin 26 päivänä heinäkuuta 1995 samaan aikaan kuin kaksi muuta säädöstä eli säädös tietotekniikan käyttöä tullialalla koskevan yleissopimuksen tekemisestä ja säädös yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tekemisestä. Samana päivänä jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssi hyväksyi sopimuksen tietotekniikan käyttöä tullialalla koskevan yleissopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta eräiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden kesken. Johdonmukaisuuden vuoksi sovittiin, että kyseiset kolme yleissopimusta ja sopimus toisen yleissopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta julkaistaan virallisen lehden samassa numerossa. Niiden yleissopimusten julkaisemisesta, jotka neuvosto tekee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, määrätään neuvoston työjärjestyksessä (18 artiklan 4 kohta), mutta neuvoston on tehtävä päätös jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin hyväksymän sopimuksen julkaisemisesta. Neuvosto teki julkaisemista koskevan päätöksen 26 päivänä lokakuuta 1995, ja kolme yleissopimusta samoin kuin kyseinen sopimus julkaistiin EYVL:ssä N:o C 316 27. marraskuuta 1995. Säädökset pöytäkirjoista, jotka koskevat Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisuilla sekä tietotekniikan käyttöä tullialalla koskevan yleissopimuksen tulkintaa, annettiin 29 päivänä marraskuuta 1996. Jotta pöytäkirjojen 2 artiklassa määrättyjen julistusten luettelo olisi mahdollisimman täydellinen, jäsenvaltioille annettiin tietty määräaika. Tämän vuoksi pöytäkirjat julkaistiin EYVL:ssä N:o C 151 20. toukokuuta 1997.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2140/97 neuvostolle esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesäkuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) 258/97 - merkintöjä koskevat edellytykset Edellytetäänkö uuselintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. )) mukaisesti geneettisesti muunnetun elintarvikkeen merkitsemistä ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseinen elintarvike sekä eroaa joltain ominaisuudeltaan geneettisesti muuntelemattoman tuotteen vastaavasta ominaisuudesta ja että geneettinen muunnos voidaan todentaa? Vastaus (20. lokakuuta 1997) Yhteisön lainsäädäntöön sisältyvien, elintarvikkeiden merkintöjä koskevien yleisten vaatimusten lisäksi uuselintarvikkeita ja elintarvikkeiden uusia ainesosia koskevan asetuksen (EY) N:o 258/97 ((EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1)) 8 artiklassa säädetään erityisistä merkintöjä koskevista lisävaatimuksista, joiden tarkoituksena on antaa tietoa loppukuluttajalle. Säännösten mukaisesti etiketissä on kerrottava kuluttajalle, tapauksesta riippuen - kaikista elintarvikkeen ominaisuuksista, joiden vuoksi uuselintarvike tai elintarvikkeen ainesosa ei ole enää samanlainen kuin vastaava olemassa oleva elintarvike tai elintarvikkeen ainesosa. Uuselintarviketta tai elintarvikkeen ainesosaa ei pidetä samanlaisena, jos käytettävissä olevien tietojen asianmukaisen analysoinnin perusteella tehdyllä tieteellisellä arvioinnilla voidaan osoittaa, että arvioidut ominaisuudet eroavat olemassa olevan elintarvikkeen tai elintarvikkeen ainesosan vastaavista ominaisuuksista, ottaen huomioon tällaisten ominaisuuksien luontaiset, hyväksyttävissä rajoissa esiintyvät vaihtelut. - uuselintarvikkeessa tai elintarvikkeen uudessa ainesosassa olevista aineksista, joita ei ole olemassa olevassa vastaavassa elintarvikkeessa ja jotka voivat vaikuttaa joidenkin väestöryhmien terveyteen tai aiheuttaa eettistä epävarmuutta; - sisältääkö elintarvike geneettisesti muunnetun organismin, joka on tuotettu direktiivin 90/220/ETY liitteessä I A olevan I osan luetteloon sisältyvällä geneettisellä muuntamistekniikalla. Luetelo ei ole täydellinen.
Virallinen lehti nro C 082 , 17/03/1998 s. 0090



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2481/97 komissiolle esittäjä(t): Ludivina García Arias (PSE) (16. heinäkuuta 1997) Aihe: Rautateiden ylitysten turvallisuus asutuskeskuksissa Suuri määrä junaliikenteen asutuskeskuksissa aiheuttamista onnettomuuksista jää vaille julkista huomiota. Uhrit ovat monesti lapsia tai nuoria, jotka eivät noudata kieltotauluja ja käyttävät suoja-aitojen puuttuessa mieluummin oikoteitä kuin jalankulkijoille tarkoitettuja rautateiden yli- tai alikäytäviä, vaikka suurimmassa osassa jäsenvaltioista rautatieyhtiöt ovat velvollisia takaamaan turvallisuuden. Euroopan unionin perustamissopimuksen 75 c artiklaan (toimenpiteet liikenneturvallisuuden parantamiseksi) liittyen, voiko komissio kertoa mitä toimenpiteitä on hyväksytty turvatoimien puutteesta johtuvien asutuskeskuksissa sattuvien rautatieonnettomuuksien estämiseksi? Miten matkustajien ja kansalaisten turvallisuutta yleisesti parantavat yhteisön määräykset rautatiealalla ovat kehittyneet (75 c artikla) ottaen huomioon normaalisti ilman suojalaitteita olevien rautateiden valtavan määrän? Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1997) Laillinen vastuu luvattoman pääsyn estämisestä rautatiekiskoille kuuluu eri jäsenvaltioiden asianomaisille elimille. Kuten parlamentin jäsen itsekin toteaa, monia järkyttäviä onnettomuuksia sattuu, kun ihmiset tietoisesti jättävät noudattamatta varoitusmerkkejä ja -kylttejä. Tästä syystä komissio kannustaa jäsenvaltioita tekemään rautatiekiskojen luvattomaan ylitykseen liittyvät vaarat tunnetuiksi ja toteaa, että etenkin lapsille suunnattua tiedotusta rautateiden läheisyydessä leikkimisen vaarallisuudesta olisi selvästi tehostettava. Asiaan liittyvän lainsäädännön esittäminen ei kuitenkaan nykyisellään kuulu komission toimivaltaan.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2381/97 komissiolle esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (10. heinäkuuta 1997) Aihe: Kristillisen kirkon muuttaminen moskeijaksi (Turkissa sijaitsevassa Trapezuntissa) Trapezuntin paikallislehdessä on kerrottu, että turkkilainen kulttuuriministeriö on päättänyt tyhjentää ¨Agia Sofia¨ -kirkon ja muuttaa sen moskeijaksi. Tämä kirkko on toiminut vuodesta 1964 museona, jossa on ollut näytteillä arkeologisia löydöksiä roomalaisajalta, bysanttilaiselta ajalta ja osmanien ajalta. Onko komissio tietoinen tästä aikeesta ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä vastustaakseen tätä hanketta, joka jälleen kerran osoittaa, miten vähän Turkin virallinen hallitus arvostaa muiden kansojen kulttuuri- ja taideaarteita sekä kristillisen uskon vertauskuvia? Komission jäsenen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) Komission saamien tietojen mukaan Turkin viranomaiset ovat kumonneet arvoisan parlamentin jäsenen mainitsema direktiivin Yilmazin uuden hallituksen tultua valtaan.
Virallinen lehti nro C 076 , 11/03/1998 s. 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2598/97 komissiolle esittäjä(t): David Hallam (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Komission asiakirjojen saatavuus sokeainkirjoituksena ja ääninauhoina Jatkoksi 6. helmikuuta 1997 päivättyyn komission vastaukseen kysymykseeni ¨Hellios II Guide to Good Practise¨:n saatavuudesta (E-4117/96) ((EYVL C 138, 5.5.1997, s. 178. )) pyydän komissiota arvioimaan paljonko maksaa erikoisvarusteltu tietokonelaitteisto, jonka avulla voi päästä käsiksi Hellios II:n tietoihin sokeainkirjoituksella tai ääninauhojen muodossa? Voiko komissio vahvistaa, suunnitteleeko se kaikkien suurelle yleisölle opastukseksi tarkoitettujen asiakirjojensa asettamista saataville CD ROM -muodossa tai muussa sokeainkirjoituksen ja ääninauhakäytön mahdollistavassa muodossa? Voiko komissio kertoa pääpiirteittäin mihin yhteistyöhön se on ryhtynyt näkövammaisia palvelevien järjestöjen kanssa parantaakseen Euroopan unionin lähestyttävyyttä ja palveluja tällä saralla? Tietääkö komissio, onko EU- tai muiden asiakirjojen kääntämiseksi sokeainkirjoitukselle tai ääninauhoiksi olemassa rahoitusta, ja aikooko komissio mahdollisesti pyytää tarjouksia kyseisen työn tekemisestä? Voiko komissio vahvistaa, ovatko Leonardo- ja ESR-ohjelmien tiedot saatavissa sokeainkirjoituksena ja audiovisuaalisessa muodossa? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1997) Komissiolla ei ole tietoja siitä, mitä tietokonelaitteistojen varusteleminen siten, että Helios II:ta koskevia tietoja voitaisiin saada sokeainkirjoituksella tai ääninauhoina, tulisi arviolta maksamaan. Koska näitä tietoja on jo saatavana levykkeellä, niiden pitäisi olla useimpien tietokoneen käyttäjien saatavilla. Komission voimavaroihin jo ennestään kohdistuvien suurten vaatimusten vuoksi on epätodennäköistä, että kaikki viralliset asiakirjat olisivat saatavilla cd-rom-muodossa. Komission aikomuksena on kuitenkin julkaista Helios II -ohjelman päätelmät cd-romina, jotta kaikki asiasta kiinnostuneet henkilöt saisivat tietoonsa ohjelman tulokset. Komissio on yhteydessä näkövammaisten edustajiin ja on aina valmis kuulemaan heidän näkemyksiään yhteisön palveluista ja niiden saatavuudesta. Yhteisön asiakirjojen kääntämiselle sokeainkirjoitukselle tai ääninauhoiksi ei ole varattu mitään erityistä rahoitusta. Tietyistä asiakirjoista on kuitenkin aiemmin tehty tällaisia käännöksiä. On muistettava, että tekniikan edistyessä, esim. levykkeiden myötä, näkövammaiset pääsevät käsiksi yhteisön tuottamaan tietoon joko omien tietokoneidensa tai yhdistystensä tietokoneiden kautta. Leonardosta ja Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) ei ole saatavilla tietoa sokeainkirjoituksella, vaikka molemmista on jonkin verran tietoa saatavilla Internetin kautta. Osana Leonardo da Vinci -ohjelmaa on kuitenkin rahoitettu projektia, jossa keskitytään näkövammaisille ammatillisiin tarkoituksiin tapahtuvaan kieltenopetukseen liittyvään kouluttamiseen. Yksityiskohtainen kuvaus tästä projektista lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.