KIRJALLINEN KYSYMYS P-0214/03

esittäjä(t): Olivier Dupuis (NI) komissiolle

(27. tammikuuta 2003)

Aihe: Tunisian taloudellinen ja rahoitustilanne

EU:n ja Tunisian välinen assosiaatiosopimus on tärkeässä vaiheessa, mutta tietoja saadaan niukasti vapaakauppa-alueen toteuttamista edistävistä tukitoimista. Assosiaatiosopimuksen yhteydessä tehtävä työ vaatii enemmän avoimuutta. On myös tärkeää, että parlamentti saa tietoja komission arviosta, joka koskee MEDA-rahoitustuen käyttöä seitsemän viime vuoden aikana. Tunisian yritysten ja tärkeiden talouselämän alojen kehittämisohjelmien ansiosta tunisialaiset tuntevat itsensä tyytyväisiksi, vaikka ongelmat ovat edelleen hyvin vakavia. Esimerkkinä asiasta on Tunisian pankkijärjestelmän hyvin vaikeaselkoinen uudistus. Batam-yhtiön ja Bonprix-verkoston viimeaikainen rahoitusskandaali on nostanut esille kysymyksen epävarmoista ja vaikeasti perittävistä saatavista. Euroopan unionin tukema pankkijärjestelmän uudistaminen vaikeutuu. Lisäksi ulkomaiden lehdistössä on jo muutaman kuukauden ajan julkaistu kommentteja siitä, kuinka tilanteen hämäryys johtaa korruption lisääntymiseen valtaa käyttävien piireissä.

Miten komissio arvioi Tunisian viranomaisten käyttäneen MEDA-ohjelman tukitoimiin tarkoitettuja varoja seitsemän viime vuoden aikana? Mitä tietoja komissiolla on pankkialan uudistuksen edistymisestä ja vaikeuksista? Mitä tietoja komissiolla on viimeaikaisista rahoitusskandaaleista ja siitä, että ensisijaisesti valtaa lähellä olevat piirit ovat rikastuneet laittomalla toiminnalla? Mitä komissio aikoo tehdä asian suhteen?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(19. helmikuuta 2003)

Tunisialla on erityisasema MEDA-ohjelmassa: maa saa vuosina 19952004 kahdenvälisinä lahjoituksina 841 miljoonaa euroa MEDA I ja II -ohjelmista.

Tällä hetkellä MEDA-ohjelma josta myönnetään ainoastaan lahjoituksia käsittää Tunisiassa 18 käynnissä olevaa sekä kaksi suunniteltua 440 miljoonan euron hanketta ja ohjelmaa, joihin on maksusitoumus. Tästä summasta 41 % on jo maksettu. MEDA-ohjelmat ja -hankkeet rahoitetaan Tunisiassa kahdella eri tavalla: Tunisian julkiselle taloudelle annettavilla tuilla (erityiset rakennesopeutusvarat ja aluetuet) ja sijoitushankkeiden suoralla rahoituksella (maaseudun kehittämishankkeet, pienten ja keskisuurten yritysten tukihankkeet jne.). Vuonna 2002 maksettiin ennätykselliset vajaat 93 miljoonaa euroa.

Tunisian MEDA-varojen käytöstä annettu arviointi on yleensä positiivinen. Hallituksen käyttöön ottamat politiikat osoittavat, että Tunisia kykenee hyvin hyödyntämään tukia. Erityisesti tämä on mahdollistanut siirtymisen klassisista tukiohjelmista kehittyneimpiin rahoitusvälineisiin kuten erityisiin rakenne- ja aluesopeutusvaroihin. Vuodesta 2002 lähtien nk. kolmannen sukupolven ohjelmat ovat kuuluneet Tunisian MEDA-ohjelmaan. Näiden ohjelmien tavoitteena on tukea hyvää hallintotapaa ja kansalaisyhteiskuntaa.

Tunisian viime vuosina julkistamat taloustulokset osoittavat, että MEDA-ohjelman antama apu on myötävaikuttanut positiiviseen kehitykseen.

Tunisian MEDA-varojen käyttöön liittyvät vaikeudet nyt ja tulevaisuudessa ovat kahdenlaisia: yhtäältä maalla on vaikeuksia toteuttaa tiettyjä uudistuksia kuten sairausvakuutuksen tai satama-alan uudistuksia, toisaalta Tunisian taloudessa on yhä tiettyjä rakenteellisia heikkouksia kuten esimerkiksi oikeudellinen ja sääntelykehys sekä sijoituspalvelut. Nämä heikkoudet täytyy korjata, jotta Tunisia voi viedä päätökseen talouden nykyaikaistamisen ja saada täyden hyödyn kumppanuudesta Euroopan unionin kanssa. Vielä on liian aikaista sanoa mitään nk. kolmannen sukupolven hankkeiden vaikutuksesta.

Euroopan unioni tukee aktiivisesti Tunisian pankkijärjestelmän ja laajemminkin rahoitusjärjestelmän uudistamista. Euroopan unioni tukee Afrikan kehityspankin ja Maailmanpankin kanssa rahoittamallaan rakennesopeutustoiminnalla kahden julkisen pankin yksityistämistä; sääntelyjärjestelmän nykyaikaistamista, minkä on määrä mahdollistaa tehokkaampi puuttuminen pankkien kehitystä hankaloittavien ja niiden taseita rasittavien epävarmojen saatavien suureen määrään sekä yrityksille muita rahoituslähteitä tarjoavien rahoitusmarkkinoiden kehitysstrategian kehittämistä. Lisäksi yhteisö tukee Tunisian keskuspankin ja liikepankkien henkilöstön koulutusta, jotta ne tutustuisivat sen sääntelymenettelyyn ja EU:n jäsenmaissa käytössä oleviin pankinjohtotapoihin.

Talouskasvu hidastui vuonna 2002 useiden maan sisäisten ja ulkoisten kriisien seurauksena, ja se vaikutti pankkijärjestelmän epävarmoihin saataviin sekä johti todennäköisesti siihen, että näiden määrän väheneminen pankkien taseissa pysähtyi.

Tämän vuoksi ja ottaen huomioon pankkirahoituksen merkityksen taloudessa ja julkisten laitosten merkityksen pankkilainojen kokonaismäärässä pankkijärjestelmän uudistamisen jatkaminen on komission keskeinen huolenaihe sen talousyhteistyössä Tunisian kanssa. Tämän uudistuksen on määrä toteutua erityisesti ottamalla käyttöön projektien taloudellisen kannattavuuden ja rahoituksen perinpohjaiseen arviointiin perustuvat lainojen osuusmenetelmät, ponnistelemalla maksujen ja epävarmojen saatavien määrän vähentämiseksi jatkossakin ja kehittämällä vaihtoehtoisia rahoituslähteitä yrityksille.

Komissio seuraa säännöllisesti Tunisian politiikan ja talouden tapahtumia. Komissiolle on tiedotettu Batam-yrityksen konkurssiin liittyvistä tapahtumista. Erityisesti jakelumyymäläverkosto Bonprix'n käsittävä Batam-konserni kehittyi liian nopeasti ottaen huomioon rahallisen avun niukkuuden. Kotimaisen kysynnän vähennyttä ja kilpailupaineen kasvettua tällainen haavoittuvainen rahoitusjärjestelmä johti siihen, että pankit vetivät pois tukensa ja yritys asetettiin konkurssiin.

Komissiolla ei ole tarkkaa tietoa niistä laittomista rikastumiskeinoista, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa.