ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/108

(2004/C 78 E/0108)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-2380/03

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(18. heinäkuuta 2003)

Aihe: Uusien yritysten luominen

Aikooko komissio arvioida uusissa yrityksissä — miten tahansa määriteltyinä — työskentelevän väestön suhteellista määrää kussakin jäsenvaltiossa, koko EU:ssa ja Yhdysvalloissa?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(12. syyskuuta 2003)

Tällä hetkellä Euroopassa ei kerätä säännöllisesti tietoja uusista yrityksistä eikä uusissa yrityksissä työskentelevien henkilöiden lukumäärästä. Tästä syystä yritystoiminnan pääosasto ja Eurostat ovat aloittaneet jäsenvaltioiden yritysdemografiaa koskevan yhtenäistetyn tietojenkeruun. Alustavia tuloksia kymmenen jäsenvaltion osalta viitevuonna 2000 koskeva taulukko toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristölle.

Niissä kymmenessä jäsenvaltiossa, joista tietoja on saatavilla, markkinataloudessa toimivat uudet yritykset loivat noin 1,5 miljoonaa työpaikkaa, joka on noin 2,8 prosenttia markkinatalouden työvoimasta näissä jäsenvaltioissa. Useimmissa jäsenvaltioissa erityisesti rakentamisen ja yrityspalvelujen alalla toimivat uudet yritykset ovat luoneet suhteellisen paljon työpaikkoja — 4,7 prosenttia rakennusalan ja 4,5 prosenttia yrityspalvelujen kokonaistyövoimasta. On syytä huomioida, että Tanskaa, Alankomaita ja Suomea koskevat tiedot on toimitettu kokoaikaisina työpaikkoina (niiden henkilöiden lukumäärä, joiden työaika on kokoaikaisen ja -vuotisen työntekijän normaalityöaikaa lyhyempi, ilmoitetaan kokoaikavastaavuutena). Tämä olisi otettava huomioon verrattaessa eri maiden tietoja keskenään ja käytettäessä kymmenen jäsenvaltion kokonaistietoja.

Yritystoiminnan pääosasto ja Eurostat aikovat jatkaa tätä yhdenmukaistettua tietojenkeruuta uusien yritysten perustamisesta jäsenvaltioissa — ja tutkia mahdollisuutta laajentaa tietojenkeruuta kaikkiin jäsenvaltioihin — ja muiden indikaattoreiden ohessa tietojenkeruuta myös niiden vaikutuksista työllisyyteen. Tietoja on suunniteltu kerättävän myös uusissa yrityksissä työskentelevän väestön osuudesta. Tulokset on tarkoitus sisällyttää rakenneindikaattoreita koskevaan vuoden 2004 kevätraporttiin (Structural Indicators from the 2004 Spring Report).

Yhdysvaltojen ja Japanin osalta ei ole saatavilla tietoja uusissa yrityksissä työskentelevien henkilöiden määrästä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/354

(2004/C 78 E/0373)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-0327/03

esittäjä(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle

(5. helmikuuta 2003)

Aihe: Rajat ylittävistä euromääräisistä maksuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2560/2001 soveltaminen

Rajat ylittävistä euromääräisistä maksuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2560/2001 (1) soveltamisessa on ongelmia, jotka ovat tulleet esiin etenkin rahan nostamisessa euroalueella esimerkiksi portugalilaisten pankkien myöntämillä korteilla, joissa on sekä maksu- että luotto-ominaisuus.

Olen kokenut itse tämän ongelman käyttäessäni edellä mainitun kaltaista yhdistelmäkorttia. Tällä kortilla voin nostaa rahaa Portugalissa veloituksetta, mutta jos nostan samalla kortilla 100 euroa esimerkiksi Brysselissä, peritään siitä 1,83 euroa, koska en ole paikallisen pankin asiakas, 3 euroa kortin myöntäneen portugalilaisen pankin kuluja ja 0,19 euroa leimaveroa.

— Onko tämä käytäntö laillinen ja asetuksen 2560/2001 mukainen?

— Onko oikein periä kaksi pankin palvelumaksua yhdestä tapahtumasta?

— Jos tämä menettely on laiton, mitä seuraamuksia siitä voidaan määrätä niille, jotka ovat menetelleet lainvastaisesti, ja kuka voi panna nämä seuraamukset täytäntöön?

Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(11. maaliskuuta 2003)

Asetuksessa (EY) N:o 2560/2001 (2) vahvistetaan periaate, jonka mukaan rajat ylittävistä ja jäsenvaltion sisäisistä euromääräisistä maksuista perittävien palvelumaksujen on oltava samat. Tämä koskee euromääräisiä sähköisiä maksutapahtumia, joiden arvo on enintään 12 500 euroa, 1 päivästä heinäkuuta 2002 alkaen ja tilisiirtoja 1 päivästä heinäkuuta 2003 alkaen.

Asetuksen 3 artiklan mukaan rajat ylittävistä maksutapahtumista perittävien palvelumaksujen on oltava samat kuin vastaavista jäsenvaltion sisäisistä maksutapahtumista perittävät maksut. Tämä tarkoittaa sitä, että toisessa jäsenvaltiossa esimerkiksi maksukortilla suoritetusta maksusta peritään sama palvelumaksu kuin siinä maassa suoritetusta maksusta, johon kortin myöntänyt pankki on sijoittautunut.

Monitoimikorttien (joissa on esimerkiksi sekä luotto- että maksuominaisuus) osalta periaate on sama. Samasta tapahtumasta (esim. maksu tai luotto) pitäisi periä sama maksu kuin jäsenvaltiossa, jossa kortti on myönnetty. Arvoisa parlamentin jäsen ei kuitenkaan anna riittävästi tietoja sen arvioimiseksi, onko mainitussa tapauksessa kyse asetuksen väärästä soveltamisesta.

Asetuksen noudattaminen on 7 artiklan mukaan varmistettava ”tehokkain, oikeasuhteisin ja varoittavin” seuraamuksin, joiden soveltaminen kuuluu tietenkin jäsenvaltioiden toimivaltaisille elimille. Komissio on pyytänyt tietoja Portugalin toimivaltaiselta elimeltä, mutta ei ole vielä saanut vastausta.

(1) EYVL L 344, 28.12.2001, s. 13.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2560/2001, annettu 19 päivänä joulukuuta 2001, rajat ylittävistä euromääräisistä maksuista.
—

2001/010-327: nimike ”Making the financial markets work for development” (yhteistyössä Informationsstelle Lateinamerika eV:n kanssa) — Kesto 36 kuukautta, päättyy 31. joulukuuta 2003 — Yhteisön osuus 594 998 euroa, eli 75 % kokonaiskustannuksista — Kokonaiskustannukset 793 331 euroa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/649

(2004/C 88 E/0666)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3401/03

esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle

(11. marraskuuta 2003)

Aihe: Tuomio asiassa Loizidou

On kulunut jo vuosia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamasta tuomiosta asiassa Loizidou. Turkki ei ole toiminut sen mukaisesti ja loukkaa siten ihmisoikeustuomioistuimen arvovaltaa.

Ennen kuin Turkki aikoo toimia tuomion mukaisesti, se vaatii, että noudatetaan kahta ehtoa:

— asia Loizidou ei saa olla ennakkotapaus muille Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa käsiteltävänä oleville tapauksille, ja kaikki kyseiset tapaukset on ensin käsiteltävä Denktashin laittoman hallinnon vastikään perustamassa korvauskomiteassa;

— tuomiossa ei saa panna täytäntöön kohtia, joiden mukaan Turkin on sallittava Titiana Loizidoulle oikeus nauttia omaisuudestaan ja maksettava hänelle korvauksia.

EU:n ja Turkin tehostuneen poliittisen vuoropuhelun mukaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita on kunnioitettava, ja tuomion täytäntöönpanoa asiassa Loizidou on odotettu jo vuodesta 1996. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Turkki toimii Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen mukaisesti ilman muita muotoseikkoja tai kompromissia, jota ei voi hyväksyä?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(5. joulukuuta 2003)

Komissio on seurannut tarkoin asiaa Loizidou vastaan Turkki, johon arvoisa parlamentin jäsen viittaa. Komissio on korostanut vuoden 2003 määräaikaiskertomuksessaan (1), että vaikka Turkki on kesäkuussa 2003 sitoutunut maksamaan lokakuuhun 2003 mennessä rouva Loizidoulle Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen määräämän kohtuullisen korvauksen, maksua ei ole vielä suoritettu.

Tämän kysymyksen ratkaiseminen on selvästi etusijalla EU-asioista vastaavien ministereiden varaministe-reiden neuvostossa, jonka viikoittaisissa kokouksissa tätä asiaa on käsitelty toistuvasti. Eurooppa-neuvosto on jatkuvasti ja painokkaasti kehottanut Turkkia maksamaan ehdoitta tuomioistuimen määräämän kohtuullisen korvauksen.

Yksi Turkin liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä määritellyistä ensisijaisista tavoitteista on Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden noudattaminen. Tästä syystä komissio seuraa edelleen tarkoin kehitystä sellaisten tuomioiden osalta, joita Turkki ei ole pannut täytäntöön, nyt tarkasteltavana oleva asia mukaan lukien.

(1) KOM(2003) 676 lopullinen.
1.

Voisiko komissio vahvistaa tiedon, jonka mukaan tulevaisuudessa EU:n rakennerahastojen toiminnassa on valittava kahdesta mahdollisuudesta: a) nykyisin tukia saavien nopeasti kehittyvien alueiden valinta siten, että niiden saamat rahavirrat säilyvät, ja ottaen samalla mukaan laajoja hankkeita uusissa jäsenmaissa. b) sellaisten jäsenvaltioiden valinta, joissa menojen nykyinen taso on vakiinnutettu, niin että hankkeet kuitenkin kohdistetaan solidaarisesti EU:n sisäiseen kehitysapuun taantumasta eniten kärsiville alueille nykyisissä ja tulevissa jäsenvaltioissa, joissa bruttokansantuote on alhaisin.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/53

(2004/C 88 E/0056)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1954/03

esittäjä(t): Jannis Sakellariou (PSE) komissiolle

(13. kesäkuuta 2003)

Aihe: Jesidikurdien ihmisoikeudet Georgiassa

Tietääkö komissio jesidikurdien vaikeasta tilanteesta Georgiassa? Miten komissio arvioi tätä?

Mihin poliittisiin ponnistuksiin on ryhdytty jesidikurdien tilanteen parantamiseksi pysyvästi?

Mitä teknisiä ja taloudellisia mahdollisuuksia komissiolla on käytössään jesidikurdivähemmistön tukemiseksi Georgiassa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(18. heinäkuuta 2003)

Jesidikurdit, jotka ovat ei-islaminuskoinen kurdivähemmistö Georgiassa, kohtaavat komission käsityksen mukaan samoja ongelmia kuin muutkin Georgian etniset vähemmistöt. Jesidikurdit ovat pieni vähemmistö Georgiassa ja heillä ei ole vahvaa poliittista järjestelmää, jonka kautta he saisivat äänensä kuuluviin Georgian päätöksenteossa. Vaikka jesidikurdien syrjintä ei ole niin selkeää kuin muiden Georgian etnisten vähemmistöjen, eivät lait ja oikeusvaltioperiaate aina toteudu heidän kohdallaan.

Komissio ohjaa parhaillaan poliittista ja teknistä apua Georgiaan lujittaakseen maan hallintoa sekä edistääkseen ihmisoikeuksia ja kansalaisyhteiskuntaa. Georgian uudessa maaohjelmassa ehdotetaan institutionaalisia, lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia uudistuksia tukevaa sekä siirtymävaiheen yhteiskunnallisia seurauksia lievittävää yhteistyötä ja apua yhteiskunnalliseen jälleenrakennukseen. Lisäksi komissio painostaa edelleen Georgian hallitusta panemaan täytäntöön Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen mukaiset velvoitteensa kunnioittaa vähemmistöjen oikeuksia sekä vahvistamaan kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen. Komissio rahoittaa parhaillaan yhdessä Euroopan neuvoston kanssa hanketta, jonka tarkoituksena on edistää kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen ratifiointia ja tehokasta täytäntöönpanoa. Tässä hankkeessa on mukana sekä valtiollisia että valtiosta riippumattomia järjestöjä.

Eurooppalaisesta ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteesta (EIDHR) rahoitetaan valtiosta riippumattomien järjestöjen hankkeita maailmanlaajuisesti. Georgia on yksi niistä 31 kohdemaasta, joihin EIDHR keskittyy. Yksi EIDHR:n neljästä aihealueesta on tukea rasismin ja muukalaisvihan sekä vähemmistöjen ja alkuperäiskansojen syrjinnän vastustamista. Georgiassa on parhaillaan käynnissä EIDHR:n alainen hanke, jonka toteuttaa World Vision Deutschland e.V. ja jonka tarkoituksena on torjua georgialaisten välisten yhteenottojen muuttuminen etnisiksi Samskhe-Javakhetin ja Kvemo Kartlin alueilla, joilla monet jesidikurdit asuvat. Lisäksi komission Georgian edustusto on aikeissa julkistaa uuden EIDHR:n ehdotuspyynnön pienhankkeille, jotka Georgian valtiosta riippumattomat järjestöt panevat täytäntöön. Yksi tärkeimmistä aiheista, joka tullaan sisällyttämään tähän, on rasismin ja muukalaisvihan vastustaminen sekä uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen suojeleminen. Pyyntö tullaan luultavasti julkaisemaan heinäkuun 2003 alussa ja määräaika hakemusten toimittamiselle on syyskuussa 2003.
—

Kysymys viljelyaltaista luontoon karkaavista merilohista ei ole sellainen, että sitä voitaisiin käsitellä tavanomaisten polkumyynnin vastaisen menettelyn kaupallisten näkökohtien yhteydessä. Komissio on kuitenkin tietoinen Tenojokeen liittyvistä huolenaiheista. Kaksi vuotta sitten komissio edisti Suomen ja Norjan välistä tapaamista asian tiimoilta. Lisäksi Pohjois-Atlantin lohensuojelujärjestö (NASCO), johon sekä EU että Norja kuuluvat, on vuodesta 1994 antanut erinäisiä yleisluonteisia päätöslauselmia asiasta, muun muassa kesäkuussa 2001 annetut ohjeet varotoimenpiteistä lohen viljelyssä (Guidelines on containment of farmed salmon). Norja ilmoitti NASCOlle maaliskuussa 2003 toimenpiteistään päätöslauselmien täytäntöönpanemiseksi; samassa yhteydessä se ilmoitti, että varotoimenpiteitä koskevat ohjeet ovat valmisteilla ja että niitä koskeva kuulemiskierros järjestetään vuoden 2003 kuluessa. Edelleen Norja ilmoitti merilohen suojelualueiden perustamista koskevien uusien sääntöjen ensimmäisestä vaiheesta. Norjan parlamentin 25. helmikuuta 2003 hyväksymässä suunnitelmassa Tenojoki on yksi niistä 37 joesta, joissa lohi ja sen elinympäristö on asetettava etusijalle kaikkiin sellaisiin toimintoihin nähden, jotka saattaisivat olla niille vahingollisia.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/568

(2004/C 78 E/0603)

KIRJALLINEN KYSYMYS P-3510/03

esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle

(18. marraskuuta 2003)

Aihe: Ajokortti Euroopan unionissa

Kysyn Euroopan komissiolta: Onko Ison-Britannian poliisiviranomaisten toiminta laillista heidän katsoessaan, ettei kreikkalaista syntyperää olevalla Leedsin yliopiston opiskelijalla ole oikeutta ajaa autoa Isossa-Britanniassa, vaikka hänellä on yksityisauton ajamiseen oikeuttava, 29. heinäkuuta 1991 annetun direktiivin 91/439/ETY (1) mukaisesti Kreikassa myönnetty ajokortti (Kreikka on pannut täytäntöön kyseisen direktiivin, jonka mukaan jäsenvaltiot tunnustavat toistensa myöntämät ajokortit)?

Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus

(15. joulukuuta 2003)

Yhteisön ajokortista 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/439/ETY (2) vahvistetaan kaikkien jossakin jäsenvaltiossa annettujen ajokorttien vastavuoroista tunnustamista koskeva periaate. Yhteisöjen tuomioistuin on asiassa C-246/00 antamassaan tuomiossa (3) katsonut, että ajokorttien vastavuoroisen tunnustamisen velvollisuus on ehdoton. On selvää, että Ison-Britannian viranomaisten on tunnustettava Kreikan viranomaisten antama ajokortti, etenkin kun opiskelijalla on vapaus hankkia ajokortti joko opiskelumaassaan tai alkuperämaassaan (4).

(1) EYVL L 237, 24.8.1991, s. 1.

(2) EYVL L 237, 24.8.1991, 1 artiklan 2 kohta.

(3) Komissio v. Alankomaat, C-246/00, 10.7.2003 annettu tuomio.

(4) EYVL L 237, 24.8.1991, 7 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 9 artikla.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/501

(2004/C 84 E/0579)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-3170/03

esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle

(27. lokakuuta 2003)

Aihe: Ongelmia lähiliikenneraiteiden rakentamisessa Attikan läänissä

Kreikassa on ilmaistu voimakasta huolestumista lähiliikenneraiteiden rakentamisen edistymisestä. Monissa kreikkalaisen lehdistön viime päivinä julkaisemissa artikkeleissa hankkeen tilannetta pidetään erittäin huonona ja sen valmistumisen ennen olympiakisoja katsotaan olevan epätodennäköistä. Erityisesti väitetään, että Doukissis Plakentiasin eritasoristeyksestä olympiastadionille kulkeva osa lähiraidelinjasta on suuresti myöhässä, koska sillä osuudella on samaan aikaan käynnissä myös Attiki Odos -moottoritien ja metron rakennustöitä. Vakavia ongelmia on havaittu myös Neratziotissan asemalla, missä lähiraiteet ja sähköraiteet (ISAP) kohtaavat. Asiaa koskevassa suunnitelmassa ei otettu huomioon Attiki Odos -moottoritien kulkemista aseman alta, mikä synnyttää vakavia vaikeuksia aseman rakentamisessa.

Kun otetaan huomioon, että lähiraiteiden rahoitus on jo sisällytetty kolmanteen yhteisön tukikehykseen, onko komissio tietoinen näistä hankkeen toteuttamisessa ilmenneistä ongelmista ja hankkeen viivästymisestä? Kuinka se arvioi hankkeen edistymistä?
—

Joka tapauksessa on korostettava, että komissio on saanut lukuisia kanteluita, jotka koskevat direktiivin 89/48/ETY puutteellista soveltamista, mihin on lisättävä se, että direktiiviä ei ole kaikilta osin saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Soveltamisvaikeudet koskevat erityisesti vaatimusta, jonka mukaan teknisen alan ammattijärjestöön liittymisen ja virkanimitysten edellytyksenä on akateeminen tunnustaminen, mikä koskee myös henkilöitä, joiden ammatillinen pätevyys on jo tunnustettu direktiivin 89/48/ETY mukaisesti. Ammatillisen tunnustamisen pitäisikin oikeuttaa edunsaajat harjoittamaan pätevyyttään vastaavaa ammattia samoin ehdoin kuin henkilöt, jotka ovat hankkineet ammatillisen pätevyytensä Kreikassa. Koska direktiivillä 89/48/ETY ei ole Kreikassa läheskään kaikkia niitä vaikutuksia, jotka sillä pitäisi olla, komissio päätti 17. joulukuuta 2002 pidetyssä kokouksessaan nostaa yhteisöjen tuomiostuimessa Kreikkaa vastaan jäsenyysvelvoitteen noudattamatta jättämistä koskevan kanteen sillä perusteella, että direktiiviä 89/48/ETY ei ole kaikilta osin saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että sen soveltaminen ei ole asianmukaista.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 84/720

(2004/C 84 E/0809)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1163/03

esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle

(1. huhtikuuta 2003)

Aihe: Ternin kunnan käyttämät Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta myönnetyt varat

Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä.

Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti.

Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja.

Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Ternin kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan tukemiseen sekä maaseudun kehittämiseen.

Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:

1. Onko Ternin kunta esittänyt Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastoon liittyviä hankkeita?

2. Onko Ternin kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin?

3. Onko kyseiset varat käytetty?

Franz Fischienti komission puolesta antama vastaus

(24. huhtikuuta 2003)

Parlamentin jäsenen kysymys koskee Ternin kunnan käyttämiä Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta myönnettyjä varoja.

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosasto osallistuu Leader+-ohjelman yhteisrahoitukseen Umbrian alueella. Aihetta käsitellään vastauksessa Roberta Angelillin kirjalliseen kysymykseen nro 1046/03 (1).

EMOTR:n tukiosasto osallistuu sitä vastoin Umbrian alueen maaseudun kehittämissuunnitelman yhteisrahoitukseen vuosina 2000—2006. Komissio on hyväksynyt yhteisrahoituksen 20. heinäkuuta 2000 päätöksellä K(2000) 2158.

Tässä yhteydessä on korostettava, että yhteisön tasolla yhteisrahoitettujen tukien täytäntöönpano kuuluu edellä mainitun ohjelman puitteissa Italian kansallisten ja alueellisten viranomaisten toimivaltaan. Komissio huolehtii ohjelman seurannasta ja valvonnasta, mutta ei vastaa eri toimenpiteiden käytännön hallinnosta. Asetusten (EY) N:o 1257/1999 (2) ja (EY) N:o 445/2002 (3) mukaisesti toimitettujen vuosittaisten kertomusten perusteella ei ole mahdollista selvittää seurannan puitteissa, onko Ternin kunta esittänyt hankkeita EMOTR:n tukiosaston rahoitusta varten.

Tämän vuoksi ohjelman hallinnosta vastaava Umbrian alueen viranomainen ”Assessorato all'Agricoltura” voisi toimittaa yksityiskohtaisia tietoja eri tuensaajista ja alueella, erityisesti Ternin kunnassa, suunniteltujen tarjouspyyntöjen eri määräajoista.

(1) Katso sivu 719.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta, EYVL L 160, 26.6.1999.

(3) Komission asetus (EY) N:o 445/2002, annettu 26 päivänä helmikuuta 2002, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, EYVL L 74, 15.3.2002.
FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/911

(2004/C 78 E/0963)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-4086/03

esittäjä(t): Olle Schmidt (ELDR) komissiolle

(14. tammikuuta 2004)

Aihe: Eftecin saama tuki yrityksen siirtäessä toimintansa Ruotsin Hässleholmista Walesiin

Eftec on Hässleholmissa toimiva yritys, joka valmistaa ruosteenestoaineita autoteollisuudelle. Walesin viranomaiset ovat vahvistaneet, että Eftec on saanut taloudellista tukea Hässleholmista Walesiin muuttoa varten. Yritykselle on maksettu kuusi miljoonaa kruunua, jotka on tarkoitus käyttää uuden tehtaan rakentamiseen Rhigosiin Aberdareen. Eftec tulee tiettävästi saamaan kuusi miljoonaa kruunua vuodessa kuuden vuoden ajan, minkä on tarkoitus riittää 30 miljoonan kruunun alasajokuluihin.

Näiden tietojen perusteella väitän, että EU:n kilpailupolitiikka on harhateillä. Päämääränä täytyy olla kaikkien yrityskohtaisten tukien lakkauttaminen. Tämä koskee myös Eftecille maksettuja tukia. EU:n on sen sijaan panostettava yleishyödyllisiin tukiin, kuten infrastruktuurin ja koulutusjärjestelmien kehittämiseen. Yksityisille yrityksille — esim. Eftecille — maksettavat tuet vain vinouttavat markkinoita. Sitä paitsi ne ovat hyvin epäoikeudenmukaisia niitä alueita kohtaan, joilla toimintaa supistetaan. Eftecin lakkauttamispäätös koskee 22 työntekijää.

Voiko komissio vahvistaa edellä esitetyt tiedot Eftecille kuuden vuoden ajan maksettavasta kuuden miljoonan kruunun vuotuisesta tuesta? Vastaako tällainen kehitys komission mielestä EU:n kilpailupolitiikalle asetettuja päämääriä?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(17. helmikuuta 2004)

Komissio panee merkille arvoisan parlamentin jäsenen toimittamat tiedot Eftec-yritykselle mahdollisesti maksettavasta tuesta. Tietojen mukaan yritys saa tukea 30 miljoonaa Ruotsin kruunua kuuden vuoden aikana laajentaakseen Rhigosissa Aberdaressa sijaitsevaa tehdastaan. Kysyjän mukaan tuki liittyy yrityksen siirtymiseen pois Hässleholmista Ruotsista Walesiin.

Kilpailusta vastaava komission pääosasto tekee tarvittavat kysyjän toimittamiin tietoihin liittyvät tutkimukset määritelläkseen, sisältääkö kyseinen hanke EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen vastaista valtiontukea. Se ilmoittaa kysyjälle tuloksista mahdollisimman pian.