ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2966/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Jäsenvaltiosta toiseen siirrettävästä henkilökohtaisesta omaisuudesta perittävä vero.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0017 - 0017



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2966/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (25. lokakuuta 2001) Aihe: Jäsenvaltiosta toiseen siirrettävästä henkilökohtaisesta omaisuudesta perittävä vero Oikeus henkilöiden ja tavaroiden rajoittamattomaan liikkuvuuteen jäsenvaltioiden välillä kuuluu Euroopan unionin perusperiaatteisiin. Aikooko komissio tutkia jäsenvaltiosta toiseen siirrettävää henkilökohtaisesta omaisuudesta perittävien verojen maksamista tapauksissa, joissa eurooppalaiset päättävät muuttaa unionin sisällä? Olisiko mahdollista selvittää tarkasti, kuinka paljon tällä tavoin perittyjä veroja on maksettu Espanjan viranomaisille? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 2001) Jäsenvaltiosta toiseen muuttavien Euroopan kansalaisten henkilökohtaisen omaisuuden tuontiin sovellettavat verot on suurelta osin poistettu yhteisön lainsäädännöllä, erityisesti yhdenmukaistetulla alv- ja valmisteverojärjestelmällä sekä muiden kulutusta koskevien verojen osalta neuvoston direktiivillä 83/183/ETY(1). Komissio ei ole tietoinen Espanjan perimistä tuontiveroista. Jäsenvaltiot itse pystyvät parhaiten toimittamaan arvoisan parlamentin jäsenen pyytämiä tietoja. (1) Neuvoston direktiivi 83/183/ETY, annettu 28. maaliskuuta 1983, luonnollisten henkilöiden henkilökohtaisen omaisuuden lopullisessa maahantuonnissa jäsenvaltiosta sovellettavista verovapauksista (EYVL L 105, 23.4.1983), sellaisena kuin se on muutettuna 25. helmikuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/12/ETY, EYVL L 76, 23.3.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2936/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin tunnuksen sijoittaminen lentokoneisiin.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0014 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2936/01 esittäjä(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (24. lokakuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin tunnuksen sijoittaminen lentokoneisiin Joidenkin jäsenvaltioiden lentoyhtiöt ovat sijoittaneet lentokoneisiinsa Euroopan unionin tunnuksen, vaikka suurin osa niistä vielä jättää huomiotta tämän tunnusmerkin, jonka apu identiteettimme levittämisessä on suunnaton. Näyttää kuitenkin ilmeiseltä, että kaikki eivät sijoita tunnuksia koneisiin niin kauan kuin lentoyhtiöt pitävät niitä vapaaehtoisina. Siksi olisi suositeltavaa, että harkittaisiin muita keinoja, joilla kaikki unionin lentoyhtiöt saataisiin käyttämään yhteisön lippua koneissaan. Katsooko komissio, että sen pitäisi tehdä aloite siitä, että yhteisön lentokoneissa on käytettävä unionin lippua silloin, kun lentoyhtiöt hyväksyvät muut vastaavat yhteisön toimivaltaisen viranomaisen määräämät pakolliset toimenpiteet? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (29. marraskuuta 2001) Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan unionin tunnus (keltaiset tähdet sinisessä lipussa) edistää monissa eri yhteyksissä eurooppalaisen identiteetin tunnettuutta maailmassa. Komissio on tyytyväinen siitä, että osa lentoyhtiöistä käyttää tunnusta lentokoneissaan. Komissio ei kuitenkaan katso, että Euroopan unionin lentoyhtiöt pitäisi velvoittaa käyttämään tunnusta, minkä se on myös useissa yhteyksissä tuonut esille. Komissio muistuttaa, että tunnuksen käyttöön aina haettava etukäteen lupa, kuten Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston, joka on tunnuksen laillinen omistaja, välisessä sopimuksessa määrätään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2096/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Pitkän aikavälin hallintosuunnitelmat merkittäviä yhteisön kalakantoja varten.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0003 - 0004



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2096/01 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Pitkän aikavälin hallintosuunnitelmat merkittäviä yhteisön kalakantoja varten Kalatalousneuvosto kehotti 18. kesäkuuta 2001 pitämänsä kokouksen johtopäätöksissä komissiota kehittämään pitkän aikavälin hallintosuunnitelmia merkittäviä yhteisön kalakantoja varten. Voisiko komissio kertoa, miten se on noudattanut tätä neuvoston esittämää pyyntöä, ja voisiko se myös ilmoittaa, mitä yhteyksiä sillä on ollut tässä asiassa kalastusteollisuuden edustajiin jäsenvaltioissa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. syyskuuta 2001) Joitakin pitkän aikavälin hoitosuunnitelmia on jo valmiina. Erityisesti Norjan kanssa on sovittu suunnitelmista, jotka koskevat Pohjanmeren turska-, kolja-, seiti-, punakampela- ja sillikantoja sekä Koillis-Atlantin makrillikantoja. Vastaavasti kansainvälisen Itämeren kalastuskomission puitteissa on kehitetty Itämeren turskaa, kilohailia ja lohta koskevia pitkän aikavälin hoitosuunnitelmia. Silakkaa koskevasta hoitosuunnitelmasta keskustellaan parhaillaan. Oleellisena osana kaikkia näitä suunnitelmia on tehdä päätöksiä asianmukaisesta pitkän aikavälin kalakuolleisuuden tasosta, joka vastaa pitkän aikavälin kestävää kalastusta. Kaikkina tulevina vuosina valitaan tämän jälkeen suurin sallittu saalis (TAC), joka vastaa tätä kalakuolleisuutta. Komissio haluaa, että tätä toimintatapaa sovelletaan myös muihin tärkeimpiin yhteisön kalakantoihin, mukaan lukien turska- ja kummeliturskakannat, joita pitkän aikavälin elvytyssuunnitelmat koskevat. Komissio on hiljattain antanut turska- ja kummeliturskakantojen elvyttämistä koskevan tiedonannon, jonka on tarkoitus toimia perustana keskustelulle sekä kalastusteollisuuden että jäsenvaltioiden kanssa ennen kuin komissio viimeistelee ehdotuksensa tämän vuoden lopulla. Lisäksi on syytä huomauttaa, että hiljattain käynnistetyt yhteisön vesien turskaa ja kummeliturskaa koskevat hätätoimenpiteet ja muut vastaavat toimenpiteet on toteutettu läheisessä yhteistyössä teollisuuden kanssa. Komissio aikoo jatkaa vastaavaa läheistä yhteydenpitoa. Syventääkseen tämän aiheen tietämystä komissio on käynnistänyt tieteellisiä lisätutkimuksia, joiden tulokset ovat saatavilla lähitulevaisuudessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3305/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Ruotsin rahapelimonopoli.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0035 - 0035



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3305/01 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (28. marraskuuta 2001) Aihe: Ruotsin rahapelimonopoli Ulkomaiset rahapeliyhtiöt ovat pitkään yrittäneet päästä Ruotsin markkinoille. Lontoossa toimiva rahapeliyhtiö SSP on hävinnyt kymmenisen kertaa asian oikeuskäsittelyn Ruotsin tuomioistuimissa. Myös Ladbrokes, joka on yksi maailman suurimmista rahapeliyhtiöistä, yrittää nyt päästä Ruotsin markkinoille. Tavoitteena on markkinoille pääsy vuoteen 2005 mennessä. Ruotsalaiset asiakkaat voivat jo nyt pelata SSP:n ja Ladbrokesin pelejä Internetissä. Rahat menevät suoraan Englantiin. Onko komissio tutkinut Ruotsin rahapelimonopolia ja katsooko se, että tilanne vastaa vapaan liikkumisen periaatetta sisämarkkinoilla? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 2002) Arvoisa parlamentin jäsen kysyy, onko komissio tutkinut Ruotsin monopolia ja pidetäänkö sitä EY:n perustamissopimuksessa määrätyn vapaan liikkuvuuden periaatteiden mukaisena. Komissiolla ei ole ollut tilaisuutta tutkia Ruotsin monopolin toimintaa kaikkien sen yksityiskohtien ja vaikutusten osalta. Palveluiden sisämarkkinastrategiaa koskevan työnsä yhteydessä useat asianomaiset osapuolet mukaan luettuina jäsenvaltioiden arpajaisten järjestäjät ovat esittäneet, että uhkapelipalveluja koskevaa lainsäädäntöä on selkeytettävä yhteisön tasolla. Komissio tarkastelee kysymystä osana palvelujen sisämarkkinoita koskevaa työtään. Tässä se ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen voimassaolevan oikeuskäytännön, joka on osoittanut, että jäsenvaltioiden rajoitukset tietyntyyppisten uhkapelien järjestämiselle rajojen yli on yhdenmukainen EY:n perustamisopimuksen kanssa yhteisön lainsäädäntökehyksen puuttuessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3679/01 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle. Sokeiden tarpeet matkustaessa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0111 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3679/01 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (17. tammikuuta 2002) Aihe: Sokeiden tarpeet matkustaessa Suomen kansalainen Lotta Lamminen osallistui Euroopan parlamentin lokakuun täysistunnon yhteydessä järjestettyyn tapahtumaan Strasbourgissa. Koska Lamminen on sokea, hänellä on tavallisesti lupa ottaa opaskoiransa mukaan lentokoneen matkustamoon ja pitää se luonaan koko lennon ajan. Tällä kertaa Air France -lentoyhtiön kenttähenkilökunta ei kuitenkaan hyväksynyt tätä järjestelyä. Vasta keskusteluaan pitkään lentoyhtiön henkilökunnan ja lentokentän johtajan kanssa Lamminen sai ottaa koiran mukaansa. Matkustaminen kuljetuslaatikossa lastiruumassa olisi todennäköisesti ollut koiralle pelottava kokemus eikä se olisi pystynyt auttamaan Lammista tavanomaiseen tapaansa moneen päivään. Onko komissio ryhtynyt toimiin varmistaakseen, että lentoyhtiöt ottavat sokeiden matkustajien tarpeet asianmukaisesti huomioon? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (20. helmikuuta 2002) Komissio pitää erittäin tärkeänä sen varmistamista, että vammaiset, myös sokeat, voivat matkustaa kuten muutkin kansalaiset. Komissio on kehottanut yhteisön lentoyhtiöitä valmistelemaan ja hyväksymään matkustajien palvelua koskevan vapaaehtoisen sitoumuksen, johon sisältyy vammaisten tarpeisiin vastaaminen. Lentoyhtiöt sitoutuisivat muun muassa kuljettamaan hyväksyttyjä opaskoiria matkustamossa maksutta, tämän kuitenkaan vaikuttamatta maahantuonti- ja muihin sääntöihin. Air France kuuluu yhtiöihin, jotka ovat allekirjoittaneet sitoumuksen ja jotka soveltavat sitä helmikuusta 2002 lähtien. Vaikka tällaiset sitoumukset ovat arvokkaita, komissio katsoo vammaisten oikeuksien olevan niin perustavanlaatuisia, että ne on taattava laissa. Komissio aikoo antaa myöhemmin tänä vuonna lainsäädäntöehdotuksia lentoyhtiöiden sopimuksista matkustajien kanssa. Ehdotuksilla luotaisiin myös oikeuksia vammaisille. Asiakirjassa tullaan käsittelemään muun muassa sitä, miten sokeiden ja muiden vammaisten tarpeet otettaisiin parhaiten huomioon. Ennen lainsäädäntöehdotuksen antamista komissio kuulee osapuolia, joita asia koskee, laatimalla neuvotteluasiakirjan, joka toimitetaan luonnollisesti parlamentille.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3524/01

esittäjä(t): Wilhelm Piecyk (PSE) komissiolle

(20. joulukuuta 2001)

Aihe: Liikenneyhteydet Kaliningradista EU:iin itälaajentumisen jälkeen

Lokakuun lopussa 2001 Skandinavian lentoyhtiö SAS lopetti Kaliningradin ja Kööpenhaminan väliset lennot. Ainoan Kaliningradista Skandinaviaan ja siten Saksaan ja Länsi-Eurooppaan kulkevan lentoyhteyden lakkauttaminen rajoittaa huomattavassa määrin erityisesti talouskasvun ja turismin orastavaa kehittymistä. Liikenneyhteydellä Kaliningradin alueelta EU:iin ja erityisesti Itämeren rannikkovaltioihin on sikäläiselle talouden kehitykselle suuri merkitys. Tämän venäläisen alueen poliittinen kehitys tarvitsee myös välttämättä liikenneyhteyksiä EU:iin. Tulevan itälaajentumisen johdosta Kaliningradin raja muodostuu EU:n ulkorajaksi.

Onko komissio jo miettinyt Kaliningradin erikoisia olosuhteita maantieteellisesti sitä ympäröivät hakijamaat Puola ja Liettua ja mitä mieltä se on EU-yhteyksien järjestämisestä?

Miten komissio aikoo toimia, jotta Kaliningradin alueen ja EU:n liikenneyhteydet saadaan järjestettyä?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(29. tammikuuta 2002)

Komissio on esittänyt analyysinsä Kaliningradin erityistilanteesta tammikuussa 2001 antamassaan tiedonannossa EU ja Kaliningrad(1). Tiedonanto laadittiin pohjan luomiseksi unionin sisäisille ja Venäjän kanssa käytäville keskusteluille sekä keskusteluille niiden ehdokasmaiden kanssa, joiden etua asia eniten koskee ja joista erityisesti mainittakoon Puola ja Liettua.

Kuljetuskysymykset on otettu esille tiedonannossa, ja tarkoituksenmukaista teknistä apua annetaan Puolalle ja Liettualle sekä Venäjälle tarkoituksena nopeuttaa ja tehostaa tavaroiden kuljetusta Kaliningradin ja unionin välillä.

Kaksi yleiseurooppalaista liikennekäytävää yhdistää Kaliningradin Puolaan ja Liettuaan. Molemmissa näistä käytävistä on kyse maantie- ja rautatiekuljetuksille sopivaksi suunnitellusta monimuotoliikenteestä. Komissio kiinnittää erityistä huomiota käytävien asiaankuuluviin osiin ja antaa apua niiden täydentämiseksi.

Kaliningradin ja unionin sisäisten kohteiden välisten lentoyhteyksien tarjoamisesta päättävät lentoliikenteen harjoittajat, jotka tekevät päätöksensä taloudellisin perustein. Komissio ei tue unionin ja unionin ulkopuolisten maiden välisiä lentoyhteyksiä.

(1) KOM(2001) 26 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3039/01 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle. Kehotus lopettaa pommitukset ja lähettää humanitaarista apua.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3039/01 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (30. lokakuuta 2001) Aihe: Kehotus lopettaa pommitukset ja lähettää humanitaarista apua YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Mary Robinson on varoittanut uudesta murhenäytelmästä Afganistanissa, joka aiheutuu jatkuvista pommituksista ja siitä, että sisäiset yhteenotot saattavat johtaa joukkomurhiin. Samanaikaisesti ihmisoikeusvaltuutettu Robinson on kehottanut lopettamaan pommitukset, jotta pakolaisille voitaisiin lähettää humanitaarista apua suurissa määrin. Mikä on komission kanta YK:n ihmisoikeusvaltuutetun varoitukseen ja kehotukseen? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (19. joulukuuta 2001) Unioni on tietoinen Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun esittämästä vetoomuksesta pommitusten keskeyttämiseksi. Unionin jäsenvaltioiden hallitusten päämiehet ja komission puheenjohtaja antoivat Gentissä 19. lokakuuta 2001 pidetyn kokouksensa jälkeen julistuksen, jossa ilmaistiin unionin tuki kansainvälisen liittouman pyrkimykselle Al Qaida -terroristijärjestön eliminoimiseksi. Prosessi kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi sotilaallisin keinoin on käynnissä, ja tavoitteeseen pyritään täsmäiskuilla Taliban-liikkeen ja Al Qaida -järjestön asemiin ja etuihin. Unioni uskoo kansainvälisen liittouman tekevän kaikkensa sen takaamiseksi, että sotilaallisten toimien vaikutukset siviileihin ovat mahdollisimman vähäiset. Komissio on muiden unionin toimijoiden tavoin huolissaan Afganistanissa vallitsevasta humanitaarisesta tilanteesta ja talven tulon mukanaan tuomasta ruokapulan uhasta tietyissä osissa maata. Yhdistyneiden kansakuntien elimet ja kansalaisjärjestöt pyrkivät Afganistanin naapurivaltioiden avustuksella tavoittamaan riskiryhmiä maan kaikissa osissa. Apua viedään edelleen maassa olevien asialle omistautuneiden pätevien paikallisten henkilöiden välityksellä ulkomaalaisen avustushenkilökunnan ohjatessa alueella tapahtuvaa toimintaa Afganistanin naapurivaltioista käsin. Yhteisö on myöntänyt Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) välityksellä 25 miljoonaa euroa lisää käytettäväksi pääasiassa maan sisällä suoritettaviin hankkeisiin, sillä massiivista muuttoa naapurivaltioihin ei vielä ole havaittavissa. Suurin osa hankkeista on suunnattu kuivuuden vaivaamilla alueilla asuvan väestön sekä maan sisäisten pakolaisten, joita jo ennen 11. syyskuuta 2001 oli yhteensä 700 000, auttamiseksi. Kyseinen avustussumma tulee ECHO:n ennen kyseisiä tapahtumia vuodelle 2001 myöntämien 23,3 miljoonan euron lisäksi. Yhteisön Afganistanille eri budjettikohtien nojalla myöntämä kokonaisavustus nousee 100 miljoonaan euroon vuonna 2001. Komissio katsoo, että avun antaminen Afganistanissa on humanitaarisen avunannon tärkein muoto alueella. Täten on elintärkeää, että avun vienti on jatkossakin mahdollista maan kaikkiin osiin ja että humanitaarista apua annetaan kriisien uhreille heidän olinpaikastaan riippumatta puolueettomasti ja tasapuolisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2431/01 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle. Kuudes alv-direktiivi.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0007 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2431/01 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (7. syyskuuta 2001) Aihe: Kuudes alv-direktiivi Kuudennessa alv-direktiivissä energiaa säästäville materiaaleille myönnetään alhaisempi arvonlisäveroprosentti. Sitä sovelletaan tapauksissa, joissa yksityishenkilöt maksavat näiden materiaalien asennuttamisesta kotiinsa. Alhaisempaa veroprosenttia ei kuitenkaan sovelleta silloin, jos yksityishenkilöt ostavat kyseisiä materiaaleja ja asentavat ne itse kotiinsa. Voisiko komissio ilmoittaa, harkitseeko se tämän epäkohdan poistamista kuudennesta alv-direktiivistä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (29. lokakuuta 2001) Yhteisön nykyisen alv-lainsäädännön mukainen tilanne on, että jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17. toukokuuta 1977 annetun kuudennen alv-direktiivin (77/388/ETY)(1) liitteen H ryhmä 9 kattaa sosiaalipolitiikan mukaisen asuntojen luovutuksen, rakentamisen, korjaamisen ja muuttamisen. Jäsenvaltiot voivat näin ollen soveltaa näihin palveluihin alennettua alv-kantaa, jonka on kuitenkin oltava vähintään 5 prosenttia. Tämä säännös kattaa automaattisesti näiden palvelujen yhteydessä käytetyt energiaa säästävät materiaalit kuten kaikki muutkin rakennusmateriaalit, jos ne toimitetaan osana rakennusurakoitsijan palveluja. Jos taas yksityishenkilö ostaa kyseiset tavarat liikkeestä, tätä pidetään tavaroiden luovutuksena, johon sovelletaan tavanomaista alv-kantaa. Kuten arvoisa parlamentin jäsen varmaan tietää, uudessa arvonlisäveroa koskevassa strategiassa(2) esitetään, että keskipitkällä aikavälillä olisi tarkasteltava ja järkeistettävä alennettujen alv-kantojen määritelmään sovellettavia sääntöjä ja poikkeuksia. Erityistä huomiota kiinnitetään mainitun kaltaisiin kysymyksiin. (1) EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/41/EY (EYVL L 22, 24.1.2001) ja oikaisulla (EYVL L 26, 27.1.2001). (2) KOM(2000) 348 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3195/01 esittäjä(t): James Provan (PPE-DE) komissiolle. Euroopan journalistiliiton rahoitus.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0028 - 0028



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3195/01 esittäjä(t): James Provan (PPE-DE) komissiolle (20. marraskuuta 2001) Aihe: Euroopan journalistiliiton rahoitus Voiko komissio ilmoittaa, saako Euroopan journalistiliitto tai Kansainvälinen journalistiliitto missään muodossa rahoitusta tai tukea komissiolta Romano Prodi komission puolesta antama vastaus (18. joulukuuta 2001) Sen paremmin Euroopan journalistiliitto kuin Kansainvälinen journalistiliittokaan ei saa komissiolta mitään yleistä taloudellista tukea. Kansainvälinen journalistiliitto on kuitenkin tänä vuonna saanut tukea kahteen yksittäiseen hankkeeseen, joiden avulla kehitetään Brysselissä työskentelevien tai siellä vierailevien EU-asioista raportoivien toimittajien käytettävissä olevaa tietotarjontaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3489/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Romani- ja liikkuva väestö.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0188 - 0188



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3489/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Romani- ja liikkuva väestö Onko komissio tietoinen, että tällä hetkellä ei ole toiminnassa yhtään EU:n rahoittamaa ohjelmaa, jolla pyrittäisiin kehittämään ja parantamaan romani- ja liikkuvan väestön koulutusta? Katsooko komissio, että näiden äärimmäisen syrjäytyneiden yhteisöjen oikeudet ja yhdenvertaiset mahdollisuudet jätetään nykyään huomiotta? Mitä suunnitelmia komissiolla on sen varmistamiseksi, että liikkuvan väestön koulutustarpeet ovat edes edustettuina komission ohjelmissa? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2002) Sokrates-ohjelman nykyisessä vaiheessa (20002006) tästä kohderyhmästä on tehty yksi ohjelman painopistealoista. Erityisesti kouluopetukseen keskittyvässä Comenius-toiminnassa romanien ja liikkuvan väestön koulutus on ensisijaisena tavoitteena koulujen välisissä hankkeissa, opetushenkilöstön koulutuksessa ja uusissa verkkotoimissa. Grundtvig-toiminnassa tuetaan voimakkaasti sellaisia toimia, joilla on määrä paneutua vaikeasti tavoitettavien yhteiskuntaryhmien, kuten liikkuvan väestön, koulutustarpeisiin. Nämä kohderyhmät eivät tavallisesti osallistu aikuiskoulutukseen tai elinikäiseen oppimiseen liittyviin aloitteisiin, ja tavoitteena on lisätä heidän valmiuksiaan osallistua aktiivisesti ja täysipainoisesti yhteiskunnan toimintaan, parantaa heidän työllistettävyyttään yleisten taitojen hankkimisen tai niiden ajantasaistamisen avulla ja parantaa heidän mahdollisuuksiaan päästä tai palata muodollisen koulutusjärjestelmän piiriin. Myös Leonardo da Vinci- ja Nuoriso-ohjelmista on vuosien mittaan rahoitettu useita romaneihin kohdistuvia hankkeita. Komissio ei näin ollen ole samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että yhteisön rahoittamissa koulutusalan toimissa olisi laiminlyöty kyseisten yhteisöjen oikeudet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3602/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Vedenpuhdistamojen rahoitus yli 200:ssa Andalusian kylässä.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0095 - 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3602/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Vedenpuhdistamojen rahoitus yli 200:ssa Andalusian kylässä Noin 200 Andalusian kylää odottaa pelolla vuotta 2005, jolloin niiden on puhdistettava jätevetensä. Noin 30 prosenttia kylistä ei ole edes aloittanut töitä. Kuntien määrärahojen puute on ollut tähän asti esteenä asianmukaisten töiden toteuttamiselle. Alueellisella tasolla ei tapahdu paljoakaan, vaikka etsitäänkin keinoja EU:n asettaman tavoitteen saavuttamiseksi vuonna 2005. Voiko komissio tarjota tietoja yhteisön muilla alueilla käytetyistä järjestelmistä, joilla kyseisiä puhdistuslaitoksia voidaan rahoittaa, jotta ongelmat Andalusian kunnissa saadaan ratkaistua ja nopeuttaa yhteisön sopimuksen mukaisten puhdistamojen rakentamista? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2002) Vedenpuhdistuslaitosten rahoitusmahdollisuudet vaihtelevat jäsenvaltioiden mukaan, koska ne riippuvat siitä, saavatko alueet rakennerahastojen tavoite 1 -alueiden tukea, ja siitä, kuuluuko jäsenvaltio koheesiorahastoon. Komissio on myös vahvistanut yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle(1). Niiden mukaisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden nojalla yksityiset yritykset voivat saada vedenpuhdistuslaitosten rakentamiseen ja niiden käyttöön oikeuttavan toimiluvan. Andalusian tapauksessa alue voi käyttää sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta että yhteisrahoitusta rakennerahastoista ja koheesiorahastosta. Näiden rahastojen osalta komissio muistuttaa, että yksittäisten hankkeiden valinta kuuluu joka tapauksessa kansallisille ja alueellisille viranomaisille. Rakennerahastoista yhteisrahoitusta voi hakea Espanjalle ohjelmakaudella 20002006 myönnetyn yhteisön tuen kolmannesta toimintalinjasta Ympäristö, luonto ja vesivarat. Noin 15 prosenttia Espanjan kanssa tällä hetkellä yhteisrahoitetuista hankkeista liittyy tähän toimintalinjaan. Jäteveden käsittely, vesihuolto ja jätteiden käsittely ovat tällä hetkellä koheesiorahaston painopisteitä. Se ei kuitenkaan takaa, että suunnitelluilla investoinneilla ratkaistaisiin täysin alan kaikki tämänhetkiset puutteet ja ongelmat. Tässä yhteydessä on mainittava, että Espanjassa esiintyy edelleen puutteita suurten asutuskeskusten jäteveden käsittelylaitoksissa. Koska näitä asutuskeskuksia (herkillä alueilla asukasvastineluku (avl) yli 10 000, tavanomaisilla alueilla avl 15 000) koskevat määräajat ovat jo kuluneet umpeen, tällä hetkellä on ensisijaisesti tuettava niihin liittyviä hankkeita mieluummin kuin avl:ltaan alle 10 000 asukkaan asutuskeskusten hankkeita, joiden on rakennettava vedenpuhdistuslaitokset vuonna 2005. (1) EYVL C 37, 3.2.2001.