ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1201/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Praton kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0147 - 0147



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1201/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (2. huhtikuuta 2003) Aihe: Praton kunnan käyttämät vammaisurheiluohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Praton kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja urheilutoimintaan, joka edistää vammaisten sopeutumista yhteiskuntaan. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Praton kunta esittänyt vammaisurheiluohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Praton kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0860/03, E-0885/03, E-1191/03, E-1192/03,E-1193/03, E-1194/03, E-1195/03, E-1196/03, E-1197/03, E-1198/03,E-1199/03, E-1200/03, E-1201/03, E-1202/03 ja E-1203/03 (23. huhtikuuta 2003) Komissio tunnustaa, että vammaisten sopeuttaminen yhteiskuntaan urheilutoiminnan kautta on tärkeää, mutta sillä ei ole asiaan liittyvää erityisohjelmaa. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien Italian kuntien saaman Euroopan aluekehitysrahaston mahdollisen osarahoituksen osalta kysyjää kehoitetaan tutustumaan hänen kirjallisiin kysymyksiinsä E-0834/03(1), E-1118/03(2), E-1119/03(3), E-1124/03 ja E-1125/03(4) annettuihin komission vastauksiin. (1) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 96. (2) Katso sivu 160. (3) EUVL C 268 E, 7.11.2003, s. 172. (4) EUVL C 280 E, 21.11.2003, s. 117.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0910/03 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Luonnonkatastrofien aiheuttamien tuhojen korvaaminen.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0154 - 0155



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0910/03 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (24. maaliskuuta 2003) Aihe: Luonnonkatastrofien aiheuttamien tuhojen korvaaminen Äskettäiset luonnonkatastrofit aiheuttivat Kreikan monilla alueilla mittaamattomia tuhoja viljelyksille, omaisuudelle, infrastruktuurille ja ennen kaikkea tieverkostolle, mikä on vaikeuttanut liikenneyhteyksiä huomattavasti. Huono sää ja luonnonkatastrofit ovat koetelleet erityisesti noin 11:tä Kreikan lääniä. Edellä mainittujen seikkojen taustaa vasten kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Onko Kreikka pyytänyt Euroopan unionilta tukea, kun otetaan huomioon, että joissakin lääneissä, kuten Kykladeilla, suurin osa väestöstä on kärsinyt vahinkoja? Mihin tarpeisiin tukea ehdotetaan käytettäväksi? 2. Onko komission menettelyssä saavutettu edistymistä välittömän rahoitustuen myöntämiseksi edellä mainittuihin tarpeisiin 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002(1) mukaisesti, jotta luonnonkatastrofien vahingoittamilla alueilla saataisiin palautettua nopeasti normaalit elinolosuhteet? (1) EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 2003) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjalliseen kysymykseen E-0657/03 antamaansa vastaukseen. Siinä käsitellään mahdollisia tukimuotoja Kykladeilla tapahtuneiden luonnonkatastrofien aiheuttamien tuhojen korjaamiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1173/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle. Yhteisrahoitettavien hankkeiden institutionaalinen kehys Euroopassa.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0163 - 0163



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1173/03 esittäjä(t): Christos Folias (PPE-DE) komissiolle (1. huhtikuuta 2003) Aihe: Yhteisrahoitettavien hankkeiden institutionaalinen kehys Euroopassa Maanvyörymät, teillä syntyneet vajoamat ja halkeamat ovat viime viikkojen aikana vahingoittaneet Kreikan tieverkkoa. Vaikka yhteisön tukea saavat julkiset työt ovat viime aikoina edistyneet, ongelmia aiheutuu alati huonosta työstä, aikataulun viivästymisestä, kustannusarvion ylittämisestä, lisäsopimuksien tarpeesta, ja tutkimusten tekemistä koskevan institutionaalisen kehyksen puutteesta. Voiko komissio ilmoittaa, miten se suhtautuu tähän, ja mitkä ovat sen suositukset? Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se ryhtyy perustaakseen Euroopan tason institutionaalisen kehyksen, jolla selvennetään hankkeiden myöntämistä ja valmistumista koskevat kysymykset, jotta varmistetaan työn hyvä laatu ja yhteistä rahoitusta saavien hankkeiden aikataulut ja määrärahat? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2003) Komissio on parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä tarpeesta luoda Euroopan tason institutionaalinen kehys, joka takaisi avoimuuden urakkasopimuksia myönnettäessä. Tällainen kehys on jo luotu muun muassa julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14. kesäkuuta 1993 annetulla neuvoston direktiivillä 93/37/ETY(1). Direktiivi on jo siirretty osaksi Kreikan lainsäädäntöä direktiivin edellyttämällä tavalla. Jäsenvaltioiden teettämät urakat kuuluvat edellä kuvatun lainsäädännön perusteella niiden omaan toimivaltaan. Julkisiin urakoihin liittyvät rakenteelliset heikkoudet Kreikassa ovat herättäneet komissiossa huolta. Komissio on sopinut yhteisön toisen tukikehyksen puitteissa Kreikan viranomaisten kanssa välttämättömästä uudistuksesta, jolla pyritään muun muassa parantamaan teknisten tutkimusten ja töiden laatua sekä varmistamaan, että tutkimukset ja työt saadaan valmiiksi ilman kustannusten ja sopimusten aikarajojen ylittymistä. Tämän uudistuksen toteuttamista aiotaan jatkaa yhteisön kolmannen tukikehyksen puitteissa. (1) EYVL L 199, 9.8.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0702/03 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön lainsäädännön noudattamatta jättäminen Italian juustoalalla.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0111 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0702/03 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2003) Aihe: Yhteisön lainsäädännön noudattamatta jättäminen Italian juustoalalla Komissio käynnisti heinäkuussa 2001 perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen rikkomismenettelyn Italiaa vastaan juustoalaa koskevan direktiivin 92/46/ETY(1) noudattamatta jättämisen vuoksi, tarkemmin sanoen siksi, että Italia ei ole tiedottanut yli 60 päivää kypsytettävän juuston tuotantoon sovellettavaan hygieniasäännöstöön tehdyistä poikkeuksista saman direktiivin 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Missä vaiheessa rikkomismenettely on? Onko komissio tehnyt johtopäätöksiä arvioituaan Italian hallituksen vastausta viralliseen huomautukseen? (1) EYVL L 268, 14.9.1992, s. 1. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2003) Komissio on todellakin aloittanut joulukuussa 2000 perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen rikkomismenettelyn Italiaa vastaan, koska kyseinen jäsenvaltio on pannut virheellisesti täytäntöön raakamaidon, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista terveyssäännöistä 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/46/ETY. Direktiivin 8 artiklassa säädetään erityisesti, että jos tietyt direktiivin vaatimukset ovat omiaan vaikuttamaan ominaisuuksiltaan perinteisten maitopohjaisten tuotteiden valmistukseen, jäsenvaltiot voivat komiteamenettelyn kautta myöntää yksittäisiä tai yleisiä poikkeuksia tiettyihin direktiivin vaatimuksiin. Koska Italia ei ollut esittänyt direktiivin vaatimalla tavalla ennen 1 päivää lokakuuta 1993 asiaa koskevaa pyyntöä, komissio katsoi, ettei Italialla ollut oikeutta pitää voimassa poikkeusta, joka sallii voin ja muiden maitopohjaisten tuotteiden valmistuksen kermasta tai herasta, jotka ovat peräisin sellaisesta raakamaidon jalostusprosessista, joka ei vastaa direktiivissä 92/46/ETY säädettyjä yhteisön terveysstandardeja. Koska Italia on väittänyt, ettei poikkeus ole omiaan aiheuttamaan vaaraa ihmisten terveydelle, komissio on aloittanut teknisen tason vuoropuhelun Italian kanssa tutkiakseen mainitun toimenpiteen vaikutuksia. Tämän vuoksi on huomattava, että neuvosto pääsi joulukuussa 2002 poliittiseen sopimukseen ehdotuksesta elintarvikehygieniaa koskevaksi asetukseksi, jolla korvataan muun muassa direktiivi 92/46/ETY. Tässä asetusluonnoksessa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta anoa tietyin edellytyksin poikkeusta asetuksen hygieniasäännöksiin. Komissio pitää tiiviisti yhteyttä Italian viranomaisiin, joilta se on pyytänyt yksityiskohtaisia teknisiä asiakirjoja varmistaakseen, onko tällainen poikkeus uuden asetuksen mukaisesti mahdollinen. Edellä mainitut näkökohdat huomioon ottaen ja tällaisia asiakirjoja odotellessa komissio on väliaikaisesti lykännyt rikkomusmenettelyn jatkamista koskevan päätöksen tekoa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/03 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Normien yhteenveto.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/03 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (11. maaliskuuta 2003) Aihe: Normien yhteenveto Voiko komissio laatia yhteenvedon kaikista normeista, joita pidetään sitovina suhteessa EU:n direktiiveihin ja asetuksiin, sekä ilmoittaa mainittujen normien yhteenlasketun sivumäärän ja sen, lisätäänkö tämä sivumäärä yhteisön säännöstön 97 000 sivuun, minkä luvun komissio on äskettäin ilmoittanut? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2003) Jos tämän kirjallisen kysymyksen englanninkielisessä versiossa käytetyllä termillä standards (standardit) viitataan teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/34/EY tarkoitettuihin teknisiin standardeihin(1), on tarkennettava, että kyseiset standardit eivät ole velvoittavia vaan tahdonvaltaisia eivätkä ne kuulu yhteisön lainsäätäjän lainsäädännän piiriin. Arvoisa parlamentin jäsen viittaa 97 000 sivuun, jotka muodostavat vuoden 2002 lopussa voimassa olleiden yhteisön johdetun oikeuden piiriin kuuluvien velvoittavien oikeudellisten sääntöjen kokonaisuuden (EY:n perustamissopimuksen 249 artiklassa tarkoitetut asetukset, direktiivit ja päätökset). Sen vuoksi teknisiä standardeja ei voida edellä mainittuun kokonaisuuteen liittää. Jos termillä standardi viitataan oikeudellisiin sääntöihin, jollaisia ovat EY:n perustamissopimuksen 249 artiklassa määrätyt kolme velvoittavaa säädöstyyppiä, asianomaiset standardit kuuluvat edellä mainittuun 97 000 sivun lukumäärään. Molemmissa tapauksissa yksityiskohtaisen vastauksen laatiminen parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen edellyttäisi selvityksiä, jotka olisivat suhteettoman laajoja haluttuun lopputulokseen nähden ja ylittäisivät kirjalliseen kysymykseen vastaamiselle asetetut rajat. (1) EYVL L 204, 21.7.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0992/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Carraran kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 011 E , 15/01/2004 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0992/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (27. maaliskuuta 2003) Aihe: Carraran kunnan käyttämät hajautetun yhteistyön ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Carraran kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja tukeakseen kestävää kehitystä edistäviä toimia ja aloitteita, joita yhteisön ja kehitysmaiden toimijat toteuttavat. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Carraran kunta esittänyt hajautetun yhteistyön ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Carraran kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Michel Barnier'n komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0831/03, E-0893/03, E-0991/03, E-0992/03,E-0993/03, E-0994/03, E-0995/03, E-0996/03, E-0997/03, E-0998/03,E-0999/03, E-1000/03, E-1001/03, E-1002/03 ja E-1003/03 (6. toukokuuta 2003) Tärkeimmät Euroopan unionin hajautetun yhteistyön ohjelmat osarahoitetaan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tai Interreg-ohjelmien osana Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Tältä osin komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kirjallisiin kysymyksiin E-0834/03, E-1118/03, E-1119/03, E-1120/03, E-1121/03, E-1122/03, E-1123/03, E-1124/03 ja E-1125/03 annettuihin vastauksiin. Interreg-yhteistyöohjelmien yhteensovittamisesta kansallisella tasolla vastaa infrastruktuuri- ja liikenneministeriö.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1053/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Perugian kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0101 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1053/03 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (28. maaliskuuta 2003) Aihe: Perugian kunnan käyttämät Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmasta myönnetyt varat Italian valtiovarainministeriön valvontakomitea antoi syyskuussa 2002 selonteon Euroopan unionin myöntämien varojen käytöstä. Kyseisestä selonteosta kävi ilmi, että jotkut paikalliset viranomaiset valitsevat hankkeita huolestuttavan hitaasti ja tehottomasti. Myös Euroopan komissio on useaan otteeseen korostanut, että paikalliset viranomaiset hyödyntävät riittämättömästi Euroopan unionin myöntämiä varoja. Erityisesti tietyt alueelliset yksiköt, kuten Perugian kunta, tarvitsevat kipeästi unionin varoja ympäristönsuojeluun. Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko Perugian kunta esittänyt Life III (viides ympäristöä, kestävää kehitystä sekä ympäristöalan koulutusta ja valistusta koskeva toimintaohjelma) -ohjelmaa koskevia hankkeita? 2. Onko Perugian kunta saanut rahoitusta kyseisiin hankkeisiin? 3. Onko kyseiset varat käytetty? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-0835/03, E-0887/03, E-1047/03, E-1048/03,E-1049/03, E-1050/03, E-1051/03, E-1052/03, E-1053/03, E-1054/03,E-1055/03, E-1056/03, E-1057/03, E-1058/03 ja E-1059/03 (5. toukokuuta 2003) Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle vastauksena edellä mainittuihin kysymyksiin, että Frosinonen, Fiumicinon, Anconan, Carraran, Livornon, Maceratan, Perugian, Pesaron, Pisan, Pistoian, Sienan ja Ternin kunnat eivät ole esitelleet yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Tämä koskee vuoden 2003 valintakierrosta. Firenzen kunta ehdotti vuonna 2002 kaksi LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, joille ei saatu rahoitusta. Vuosina 2000 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Massan kunta ehdotti vuonna 2000 yhtä LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta, jolle ei saatu rahoitusta. Vuosina 2002 ja 2003 se ei tehnyt yhtään hanke-ehdotusta. Praton kunta ei ehdottanut vuosina 2000 ja 2002 yhtään LIFE III -ohjelmaan kuuluvaa yhteisrahoitushanketta. Vuonna 2003 se jätti yhden hanke-ehdotuksen. Sen arviointimenettely on parhaillaan käynnissä ja saatetaan päätökseen syyskuussa 2003. Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puitteissa ei ole suunnitteilla yhteisön rahoitusta. Mikään kysyjän mainitsemista kunnista ei ole käyttänyt yhteisön rahoitusta ympäristökasvatus- ja valistustoimiin vuodesta 2000 lähtien.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0522/03 esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) neuvostolle. Naisten oikeudet Sambiassa.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0064 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0522/03 esittäjä(t): Miet Smet (PPE-DE) neuvostolle (24. helmikuuta 2003) Aihe: Naisten oikeudet Sambiassa Euroopan unionin ja Sambian yhteistyö perustuu AKTEU-kumppanuuteen. Molemmat osapuolet allekirjoittivat seuraavien kahdenkymmenen vuoden ajaksi AKTEU-yhteistyön puitteet luovan Cotonoun sopimuksen, jonka mukaan molemmat osapuolet noudattavat ihmisoikeuksia ja kunnioittavat miesten ja naisten tasa-arvoisuutta. Sambiassa ei kunnioiteta naisten oikeuksia siitä huolimatta, että Sambia on allekirjoittanut nämä periaatteet. Human Rights Watchin 28. tammikuuta 2003 kertomuksen mukaan sambialaisilla tytöillä esiintyy hi-virusta viisi kertaa poikia enemmän, koska he ovat laajalle levinneen seksuaalisen hyväksikäytön uhreja. Onko EU jo ilmaissut kantansa näihin vakaviin naisten oikeuksien loukkauksiin? Jos se ei ole, aikooko EU ilmaista kantansa näihin loukkauksiin? Aiotaanko perustaa mekanismi, jolla naisten oikeuksien kunnioittamista Sambiassa valvotaan ja jolla se tehdään velvoittavaksi? Harkitaanko mahdollisuutta, että EU pidättäytyy yhteistyöstä Sambian kanssa, mikäli tämä valtio loukkaa jatkuvasti naisten oikeuksia ja yleisesti ihmisoikeuksia? Jos vastaus edellisiin kysymyksiin on kielteinen, aikooko EU tulevaisuudessa harkita näitä mahdollisuuksia? Jos sekä naisten oikeuksien kunnioittamiseen liittyvästä valvonnasta ja velvoitteista on olemassa säännöt ja jos Sambian ja EU:n välisestä yhteistyöstä mahdollisesti pidättäydytään, koskeeko tämä kaikkia Cotonoun sopimuksen allekirjoittaneita valtioita? Vastaus (22. heinäkuuta 2003) Kuten kysymyksessä todetaan, Sambian ja EU:n välinen yhteistyö tapahtuu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKTEY-kumppanuussopimuksen puitteissa. Tämän sopimuksen olennaisena piirteenä on kaikkien ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioitus sen 9 artiklan mukaisesti. Cotonoun sopimuksen 96 artikla sisältää mahdollisuuden, että sopimuksen allekirjoittaneet osapuolet voivat ryhtyä neuvotteluihin, kun jokin osapuoli ei ole täyttänyt esimerkiksi ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvää velvoitettaan. Neuvotteluihin ryhdytään poliittisen vuoropuhelun epäonnistuttua. Jos neuvotteluista kieltäydytään tai ne eivät johda ratkaisuun, voidaan toteuttaa aiheelliset toimenpiteet, joihin voi kuulua kehitysyhteistyön keskeyttäminen. EU on yhä huolissaan HI-viruksen leviämisestä Afrikan eteläosassa. Se liittyy usein laajalle levinneeseen seksuaaliseen hyväksikäyttöön. Tämän johdosta ei kuitenkaan ole harkittu 96 artiklan mukaisia neuvotteluja Sambian kanssa. Kysymys ihmisoikeuksien, mukaan lukien naisten oikeudet, kunnioittamisesta on osa Sambian hallituksen kanssa käytävää vuoropuhelua, ja EU aikoo jatkaa Sambian kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun käyttämistä vaikuttaakseen maan edistymiseen asiassa. EU kehottaa Sambian viranomaisia kunnioittamaan täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja ihmisarvoa erityisesti naisten kyseessä ollessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0778/03 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle. Komiteamenettely.



Virallinen lehti nro 280 E , 21/11/2003 s. 0087 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0778/03 esittäjä(t): Carlos Bautista Ojeda (Verts/ALE) komissiolle (12. maaliskuuta 2003) Aihe: Komiteamenettely Neuvoston päätös 1999/468/EY(1) menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä annettiin 28. kesäkuuta. Kyseisen päätöksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissiolla oli kuuden kuukauden määräaika päätöksen voimaantulosta lähtien (päätös tuli voimaan 18. heinäkuuta 1999) julkaista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä luettelo kaikista komiteoista, jotka avustavat komissiota täytäntöönpanovallan käytössä. Komissio julkaisi kyseisen luettelon yli vuotta myöhemmin(2). Voisiko komissio kertoa, mistä myöhästyminen johtui? Kyseisen artiklan 5 kohdassa todetaan, että kaikkiin Euroopan parlamentille lähetettyihin asiakirjoihin liittyvät viitetiedot julkistetaan rekisterissä, jonka komissio perustaa. Komission vuosikertomuksessa komiteoiden työskentelystä vuonna 2001(3) todetaan, että tavoitteena on ottaa tämä rekisteri käyttöön vuoden 2003 alkuun mennessä. Voisiko komissio kertoa, miksi kyseisen rekisterin käyttöönottaminen on myöhästynyt kaksi vuotta? (1) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (2) EYVL C 225, 8.8.2000. (3) KOM(2002) 733. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2003) Komissio on tietoinen viivästyksistä, jotka liittyvät komissiota täytäntöönpanovallan käytössä avustavien komiteoiden luettelon(1) laatimiseen sekä Euroopan parlamentille toimitettujen asiakirjojen viitetietorekisterin perustamiseen. Komissio huomauttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että nämä kaksi velvoitetta eivät sisälly komission ehdotukseen neuvoston päätökseksi menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä(2) vaan että ne on jäsenvaltioiden valtuuskuntien erityispyynnöstä lisätty neuvoston päätöksen 1999/468/EY(3) lopulliseen tekstiin. Komissio on neuvotteluissa sitoutunut täyttämään molemmat velvoitteet, jos niitä varten saadaan riittävästi työntekijöitä ja määrärahoja joita komissio ei kuitenkaan vielä ole saanut. Tämä mainitaan selvästi myös komission tekemässä yksipuolisessa sitoumuksessa laajentaa rekisteriä Internet-pohjaisella julkisella tietokannalla, joka sisältää parlamentille toimitetut asiakirjat. Komissio suhtautuu neuvoston päätöksessä 1999/468/EY asetettuihin velvollisuuksiin hyvin vakavasti ja asettaa ne tärkeysjärjestyksessä niin korkealle kuin käytettävissä olevat resurssit sallivat. Komiteoiden luettelo julkaistiin vuoden 2000 puolivälissä. Rekisterin ja tietokannan suunnittelu aloitettiin vuonna 2001 ja valmistelutyö tehtiin vuonna 2002. Suunnitelmien mukaan molemmat tietolähteet saadaan käyttöön lähikuukausina. (1) Julkaistu EYVL C 225, 8.8.2000. (2) EYVL C 279, 8.9.1998. (3) Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184, 17.7.1999).