ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0412/03 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Öljykuljetukset Itämerellä jääolosuhteissa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0412/03 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (17. helmikuuta 2003) Aihe: Öljykuljetukset Itämerellä jääolosuhteissa EU:ssa ei ole yhtenäistä säädöstä meriliikenteestä jääolosuhteissa. Esimerkiksi vaatimus kaksoispohjasta ei ole riittävä jos alusta ei ole vahvistettu jääolosuhteisiin. Tällä hetkellä käytännössä asia koskee tavallisina talvina vain Ruotsia ja Suomea, mutta pian jäseniksi tulevien kolmen Baltian maan myötä asia koskee jo useampaa jäsenmaata. Lisäksi kyseessä on näiden maiden ja EU:n suhde kolmanteen maahan, Venäjään. Luonnollisesti öljyvahinko koskee potentiaalisesti myös Saksaa, Tanskaa ja Puolaa. Edellä olevan perusteella ei liene läheisyysperiaatteesta nousevaa estettä tällaisen yhtenäisen jääolosuhteisiin tarkoitetun meriliikenteen säädöksen synnyttämiselle. Onko komissio valmis harkitsemaan yhtenäisen säädöksen ehdottamista meriliikenteen luokituksille ja muille määräyksille jääolosuhteita varten? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (1. huhtikuuta 2003) On syytä korostaa, että parlamentin jäsenen esittämää kysymystä käsiteltäessä on otettava huomioon tänä talvena Itämerellä vallinneet äärimmäisen vaikeat jääolosuhteet ja säiliöalusten näissä olosuhteissa kohtaamat vaikeudet päästä Primorskin satamaan Venäjällä. Komissio jakaa Suomen ja, itse asiassa, kaikkien Itämeren rannikkovaltioiden huolenaiheen. Kansainvälinen merenkulkujärjestö ja Itämeren meriympäristön suojelukomissio (Helcom) tutkivat parhaillaan voimassa olevien standardien yhdenmukaistamista niiden laitteiden ja toimenpiteiden määrittelemiseksi, jotka ovat tarpeen meriliikenteen harjoittamiseen jääolosuhteissa. Komission mielestä Euroopan unionin on nopeasti toimeenpantava näiden järjestöjen toteuttaman työn tulokset ja tuettava niitä. Komissio voisi tarvittaessa harkita ehdotuksen antamista direktiiviksi, jolla yhdenmukaistetaan meriliikenteen harjoittamiseen jääolosuhteissa tarvittavat standardit ja toimenpiteet ja jota sovelletaan jäsenvaltioiden satamista lähteviin tai niihin saapuviin aluksiin. Kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien olemassaolo on kuitenkin ainoa tapa puuttua tähän rannikkojemme läheisyydessä kansainvälisillä vesillä liikennöiviä, mahdollisesti vaaraa aiheuttavia aluksia koskevaan ongelmaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0331/03

esittäjä(t): Joan Vallvé (ELDR) komissiolle

(10. helmikuuta 2003)

Aihe: Euroopan saarivirasto

Kirjallisessa kysymyksessä E-2303/01(1) (31. heinäkuuta 2001) komissiolle esitettiin ongelmia, joita saarialueiden yrityksillä on. Erillään Manner-Euroopasta olevilla saarialueilla, jotka eivät kuulu yhteisön kaikkein syrjäisimpiin alueisiin, sijaitsevien yritysten kilpailukyky on vakavassa vaarassa, koska ne joutuvat maksamaan paljon korkeampia kuljetuskustannuksia kuin yritykset, jotka sijaitsevat mantereella, ja koska saarilla ei ole rautateitä, moottoriteitä ja muita maaliikenneverkkoja. Tämä on vakava puute EU:n yhtenäismarkkinoiden muodostamalla vapaakauppa-alueella.

Yhteisön elinten eräänä tehtävänä on edistää yhtenäismarkkinoiden toimintaa toimimalla sääntelijöinä ja tarjoamalla erilaisia palveluja teollisuuden aloille jne. Euroopan saariviraston perustaminen on tarpeen ja asianmukaista, jotta voidaan kompensoida sitä, että saarialueet, jotka eivät kuulu kaikkein syrjäisimpiin alueisiin, eivät voi hyötyä vapaakauppa-alueesta. Saarivirasto voisi myös tarjota teknistä apua saarialueiden erityisongelmissa. Muistettakoon, että yli 14 miljoonaa eurooppalaista asuu saarialueilla.

Komissiolta kysyttiin kantaa siihen, että eräät Euroopan alueet eivät voi yhtäläisesti hyötyä sellaisista EU:n perusperiaatteista kuten vapaat markkinat ja vapaa kilpailu, ja siihen, pitäisikö perustaa Euroopan saarivirasto. Komissio vastasi käynnistäneensä Euroopan unionin saarten tilannetta kartoittavan tutkimuksen, jonka yhteydessä luodaan saarialueita koskeva tietokanta ja laaditaan puolueeton selvitys, jossa vertaillaan ja arvioidaan saariasemaan liittyviä ongelmia ja saarten erityistarpeita. Tässä tieteellisessä tutkimuksessa ei kuitenkaan ole tarkoitus selvittää tarvetta Euroopan saariviraston perustamiseen, koska se olisi ennenaikaista. Tutkimuksen oli määrä kestää vuoden.

Onko komissio nyt saanut kyseisen tutkimuksen päätökseen, ja jos on, onko aiheesta aloitettu jo vuoropuhelu? Aikooko komissio tukea Euroopan saariviraston perustamista? Voiko komissio harkita Baleaareja Euroopan saariviraston kotipaikaksi?

(1) EYVL C 81 E, 4.4.2002, s. 148.

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(10. maaliskuuta 2003)

Kuten parlamentin jäsen mainitseekin, komissio on käynnistänyt tutkimuksen unionin saarialueiden tilanteesta.

Komissio tutkii parhaillaan tutkimuksen konsolidoituja loppuraportteja, jotka toimeksisaaja toimitti komissiolle 31. tammikuuta 2003.

Saariviraston perustamista ei käsitellä tässä luonteeltaan tieteellisessä tutkimuksessa.

Tutkittuaan raportit komissio julkistaa tutkimuksen tulokset. Se toivoo, että asiasta käydään keskustelua tämän jälkeen. Tässä yhteydessä voitaisiin pohtia myös parlamentin jäsenen esille tuomia seikkoja.

Komissio merkitsee parlamentin jäsenen ehdotukset muistiin. Saariviraston perustaminen ei kuitenkaan tässä vaiheessa ole suunnitteilla.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0712/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle. Syrjinnän vastaisen lainsäädännön täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0712/03 esittäjä(t): Claude Moraes (PSE) komissiolle (4. maaliskuuta 2003) Aihe: Syrjinnän vastaisen lainsäädännön täytäntöönpano Mitä tietoa komissiolla on rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY(1) saattamisesta osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä? Mitä tietoa komissiolla on yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY(2) saattamisesta osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä? (1) EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22. (2) EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16. Anna Diamantopouloun komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin P-0625/03 ja P-0712/03 (24. maaliskuuta 2003) Jäsenvaltioiden on saatettava 19. heinäkuuta 2003 mennessä osaksi kansallista lainsäädäntöään rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/43/EY. Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/78/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä 2. joulukuuta 2003 mennessä (jäsenvaltiot voivat tarvittaessa ottaa käyttöön kolmen vuoden lisäajan ikään tai vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvien säännösten täytäntöönpanemiseksi). Tähän mennessä Ranska on ilmoittanut komissiolle saattaneensa osia näistä direktiiveistä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Ranskan lainsäädännön ja direktiivien yhdenmukaisuutta arvioidaan parhaillaan. Komissio on myös tietoinen, että muutamat jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet tai aikovat hyväksyä alan säädöksiä, vaikka se ei ole saanut niiltä asiasta virallista ilmoitusta. Komissio on säännöllisessä yhteydessä jäsenvaltioiden viranomaisiin edistääkseen täytäntöönpanoprosessia. Tämä mahdollisti keskusteluiden käymisen direktiivien tulkinnasta jo ennen säädösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Komissio toivoo, että suurin osa ongelmista voitiin ratkaista tällä tavoin. Komissio on korostanut, että asiaa koskevia määräaikoja on noudatettava ja että noudattamatta jättäminen on rikkomus yhteisön lainsäädäntöä vastaan. Kaikki jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet aikovansa saattaa direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään määräajassa. Jos näin ei tapahdu tai jos jäsenvaltio ei saata niitä osaksi lainsäädäntöään asianmukaisesti, komissio toteuttaa tarvittavia toimia niiden toimivaltuuksien rajoissa, jotka sillä on EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0497/03 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Anaboliset aineet ja lasten terveys.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0193 - 0194



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0497/03 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (21. helmikuuta 2003) Aihe: Anaboliset aineet ja lasten terveys Joissakin Italian kaupungeissa ja varsinkin Milanossa ja Torinossa on ennenaikaisten puberteettitapausten määrä noussut huomattavasti. Kyseinen tila tunnetaan nimellä ennenaikainen telarke, ja sitä esiintyy lähinnä 46-vuotiailla lapsilla, vaikka toisinaan lehdissä on kerrottu tapauksista, joissa sitä on ilmennyt muutaman kuukauden ikäisillä lapsilla. Kyseisten tapausten lisääntyminen saattaa liittyä homogenisoitujen tuotteiden tai käsiteltyjen eläinten lihan käyttöön, mutta sitä ei ole vielä todistettu tieteellisesti, vaikka kyseinen ongelma on tullut ilmi jo joitakin vuosia sitten. Voiko komissio ilmoittaa, 1. onko Euroopan unionin muissa jäsenvaltioissa tehty tutkimuksia kyseisen, huolestuttavan ilmiön laajuuden ja vaikutusten selvittämiseksi; 2. onko jo aloitettu tutkimuksia sen mahdollisuuden poissulkemiseksi, että kyseiset tapaukset johtuisivat homogenisoitujen tuotteiden tai käsiteltyjen eläinten lihan käytöstä; 3. jos edellä mainittuja tutkimuksia on tehty, mitä tuloksia niistä on saatu? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2003) Komissio on tietoinen Piemonten alueella Italiassa todetuista lasten sukupuolielinten ennenaikaisen kehittymisen tapauksista. Italian viranomaiset ovat vahvistaneet oikeusviranomaisten suorittavan asiassa perusteellisia tutkimuksia, mutta ongelman alkuperän selvittämisessä ei toistaiseksi ole päästy konkreettisiin tuloksiin. Vuonna 1998 komissio käynnisti 17 erityistutkimusta, joilla pyrittiin täyttämään eräitä aukkoja tutkimuksissa, jotka koskevat häränlihassa ja lihavalmisteissa esiintyvien hormonijäämien mahdollisia riskejä ihmisten terveydelle. Yhdessä näistä tutkimuksista selvitetään taannehtivasti pitkän aikavälin vaikutuksia, jotka aiheutuvat lasten altistumisesta lihan estrogeenijäämille. Tutkimus on julkaistu otsikolla Accidental gynecomastia in children (lasten satunnainen gynekomastia) sarjassa Acta Pathologica, Microbiologica et Immunologica Scandinavica(1). Kansanterveyttä koskevia eläinlääkintätoimenpiteitä käsittelevä tiedekomitea (SCVPH) on hiljattain käynyt läpi kyseiset 17 tutkimusta. Luettelo niistä ja tiedekomitean viimeisin lausunto ovat saatavissa Internetistä(2). Edellä nimeltä mainittu tutkimus ei valitettavasti ole antanut vakuuttavia tuloksia. Tämän vuoksi aihe nro 45 Environmental factors influencing puberty onset (sukukypsyyden alkamiseen vaikuttavat ympäristötekijät) on sisällytetty ohjeellisena komission tutkimusohjelmaan vuodeksi 2004 (prioriteetti 5: elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus)(3). (1) APMIS 109- Suppl 103: S203-9 2001. (2) http://europa.eu.int/comm/food/fs/him/him_index_en.html. (3) http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID=16.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0390/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Työkokemuksen hankintaa koskevat ohjelmat ja työtä koskevat oikeudet.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0181 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0390/03 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. helmikuuta 2003) Aihe: Työkokemuksen hankintaa koskevat ohjelmat ja työtä koskevat oikeudet Kreikkalaisilta työntekijöiltä, jotka osallistuvat Euroopan unionin osittain rahoittamiin työharjoitteluohjelmiin, on riistetty perustyöoikeudet ja -sosiaaliturva, kuten vuosiloma ja vanhempainloma sekä harjoitteluajalta että etenkin varsinaiselta työajalta. Tämän vuoksi on ollut tapauksia, joissa äidit ovat menneet töihin vauva mukanaan tai työskennelleet tavanomaiseen tapaan vain kolme päivää synnytyksen jälkeen, kuten kouluavustajien tapauksessa. Ottaen huomioon, että toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY(1) mukaan työntekijä on henkilö, jonka työnantaja on palkannut, mukaan lukien myös harjoittelijat ja oppisopimussuhteiset työntekijät, ei kuitenkaan kotitaloustyöntekijä, ja ottaen huomioon työajasta annetun direktiivin 93/104/EY(2) tietyt säännökset, voisiko komissio kertoa, mitä se aikoo tehdä varmistaakseen, että kaikki työharjoitteluun osallistuvat työntekijät saavat kaikki ne työ- ja sosiaaliturvaoikeudet, jotka heille kuuluvat? (1) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1. (2) EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2003) Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat direktiivit on saatettu osaksi Kreikan lainsäädäntöä. Kirjallisessa kysymyksessä esitetyissä tilanteissa Kreikan viranomaisten vastuulla on näin ollen valvoa, että työntekijöiden turvallisuudesta ja terveydestä annettuja kansallisia ja yhteisön säännöksiä noudatetaan, ja määrätä seuraamuksia mahdollisista rikkomuksista. Komissio voi ryhtyä yhteisön lainsäädännön virheellistä soveltamista koskeviin toimiin tiettyä jäsenvaltiota vastaan ainoastaan, jos voidaan osoittaa, että kyse on viranomaisten vakiintuneesta hallintokäytännöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0058/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Maatalous- ja kalastusasioista vastaava komission jäsen Franz Fischler ja suhteellisen vakauden periaate yhteisessä kalastuspolitiikassa.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0058/03 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (22. tammikuuta 2003) Aihe: Maatalous- ja kalastusasioista vastaava komission jäsen Franz Fischler ja suhteellisen vakauden periaate yhteisessä kalastuspolitiikassa Kun yhteistä kalastuspolitiikkaa (YKP) koskevista mietinnöistä keskusteltiin Euroopan parlamentissa, maatalous- ja kalastusasioista vastaava komission jäsen Franz Fischler sanoi, että suhteellisen vakauden periaatetta ei voida muuttaa YKP:n uudistamisen yhteydessä, koska periaate on olennainen osa YKP:aa. Missä perussopimusten määräyksessä sanotaan, ettei kyseistä periaatetta voida muuttaa, jos YKP:aa uudistetaan? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 2003) Yhteisessä kalastuspolitiikassa (YKP) sovellettavasta suhteellisen vakauden periaatteesta ei säädetä perussopimuksissa, eli periaate ei ole osa primaarioikeutta. Neuvosto voi muuttaa suhteellisen vakauden periaatetta määräenemmistöllä. Yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen yhteydessä komissio katsoi kuitenkin aiheelliseksi ehdottaa periaatteen säilyttämistä. Suhteellinen vakaus on osa YKP:n poliittista perustasapainoa, ja jäsenvaltioiden suuri enemmistö osoitti kannattavansa sen säilyttämistä. Toisaalta komissio arvioi, että tällä hetkellä ei ole olemassa varteenotettavaa ja hyväksyttävää vaihtoehtoa, jolla suhteellisen vakauden periaate voitaisiin korvata. Komissio on joka tapauksessa myös myöntänyt, että periaatetta voitaisiin tarkistaa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Komissio ehdotti lisäksi uudistuksen yhteydessä, että vuoden 2003 aikana keskusteltaisiin yhteisön kalastuksen taloushallinnon parantamisesta, ja komissio aikoo esittää aiheesta kertomuksen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0330/03 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle. Komissaarien eläkkeet.



Virallinen lehti nro 192 E , 14/08/2003 s. 0170 - 0171



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0330/03 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (10. helmikuuta 2003) Aihe: Komissaarien eläkkeet Aikaisempiin kysymyksiini komissaarien palkoista ja eläkkeistä olen saanut komissiolta asianmukaiset vastaukset. Tosin Suomen kielellä asetuksen 422/67/ETY(1) artiklassa 9 on käännösvirhe, ja eläkettä ilmeisesti maksetaan eikä koroteta 4,5 % jokaiselta työssäolovuodelta. Haluan vielä tarkistaa yhden tulkinnanalaisen yksityiskohdan: lasketaanko 7 artiklan mukaisen siirtymäkorvauksen aika hyväksi eläkevuosien kertymään? (1) EYVL L 187, 8.8.1967, s. 1. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2003) Komissio vahvistaa, että komission puheenjohtajan ja jäsenten sekä yhteisön tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan palkkajärjestelyistä 25. heinäkuuta 1967 annetun neuvoston asetuksen N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom 9 artiklan suomenkielisessä käännöksessä on virhe. Komissio kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä huomion kiinnittämisestä tähän ja käynnistää oikaisumenettelyn virheen korjaamiseksi. Teksti kuuluu vastaisuudessa seuraavasti: Eläkkeen määrä jokaiselta täydeltä vuodelta, jona kyseinen henkilö on hoitanut tehtäviään, on 4,50 prosenttia viimeisestä saadusta peruspalkasta. Edellä mainitun asetuksen 7 artiklassa säädetään kysymyksen toisen osan osalta, että sinä aikana, kun entinen jäsen saa kyseisessä artiklassa säädettyä korvausta, hänen eläkeoikeutensa eivät muutu tai lisäänny. Ne lasketaan edelleen sen ajanjakson perusteella, jonka jäsen on ollut toimielimen palveluksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0457/03 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Direktiivin 96/71/EY arviointi.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0219 - 0220



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0457/03 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (13. helmikuuta 2003) Aihe: Direktiivin 96/71/EY arviointi Komissio arvioi parhaillaan direktiiviä 96/71/EY(1). 1. Mitä ongelmia arviointiin liittyy? 2. Tutkitaanko myös sitä, ovatko nykyisen tekstin määräykset käytännössä toteuttamiskelpoisia? Mikäli ne eivät ole, niin miksi? (1) EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (11. maaliskuuta 2003) Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY 8 artiklan mukaisesti komission on määrä tarkastella uudelleen direktiivin toimivuutta tehdäkseen tarvittaessa neuvostolle ehdotukset tarpeellisista muutoksista. Direktiivin tarkistamista varten komissio käynnisti tutkimuksen direktiivin soveltamisesta jäsenvaltioissa. Tammikuussa 2003 annettu direktiivin täytäntöönpanoa koskeva komission raportti perustuu kaikista maakohtaisista tutkimuksista laadittuun yhteenvetoon, ja se toimitetaan lähiaikoina yleisön saataville englanniksi, ranskaksi ja saksaksi. Raportissa esitetään tiiviisti pääkohdat jäsenvaltioiden lainsäädännöstä, jolla direktiivi pannaan täytäntöön. Tavoitteena on luoda katsaus oikeudelliseen tilanteeseen jäsenvaltioissa arvioimatta kansallisten täytäntöönpanotoimien yhteensopivuutta direktiivin ja EY:n perustamissopimuksen kanssa. Direktiivin toimivuuden tarkastelun päätteeksi komissio julkaisee vuonna 2003 tiedonannon direktiivin täytäntöönpanosta. Komissio tähdentää, että ryhmä asiantuntijoita eri jäsenvaltioista kokoontuu säännöllisesti pohtimaan direktiiviin liittyviä kysymyksiä ja mahdollisia tai käytännössä ilmeneviä ongelmia. Lisäksi komissio on laatinut kyselylomakkeen, jossa tiedustellaan direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia. Asiantuntijaryhmän käymät keskustelut ja jäsenvaltioiden vastaukset kyselylomakkeeseen vahvistavat suurelta osin tutkimuksen tulokset. Näin ollen on ilmeistä, että jäsenvaltioilla ei ole ollut erityisiä ongelmia saattaa direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0344/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle. Naisjärjestöt — budjettikohta A-3046.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0211 - 0211



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0344/03 esittäjä(t): José Ribeiro e Castro (UEN) komissiolle (10. helmikuuta 2003) Aihe: Naisjärjestöt budjettikohta A-3046 Vuonna 2002 luotiin Euroopan parlamentin aloitteesta uusi budjettikohta A-3046, johon otettiin 300 000 euron vuotuinen määräraha. Selvitysosassa sanotaan, että uusi määräraha on tarkoitettu kattamaan tuet naisjärjestöille, jotka eivät kuulu naisten eurooppalaiseen eturyhmään. Tämä määräraha ja sitä koskeva selvitysosa ovat pysyneet täsmälleen samoina jo hyväksytyssä vuoden 2003 talousarviossa. Ottaen huomioon, että kyse on uudesta määrärahasta, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: Mitkä naisjärjestöt hakivat tukea budjettikohdasta A-3046? Mille naisjärjestöille myönnettiin tukea tästä budjettikohdasta ja mikä oli kunkin edunsaajan osuus? Miltä naisjärjestöiltä tuki evättiin? Mitkä olivat tuen myöntämisen ja tuen epäämisen perusteet kussakin tapauksessa? Mitä kokemuksia komissiolla on ja mitä johtopäätöksiä se teki budjettikohdan A-3046 ensimmäisestä toteuttamisvuodesta (2002)? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2003) Komissio osoitti arvoisan parlamentin jäsenen viittaamaan budjettikohtaan A-3046 Naisjärjestöt sisältyvän avoimen ehdotuspyynnön niiden naisjärjestöjen muodostamalle yhteenliittymälle, jotka eivät kuulu Euroopan naisten etujärjestöön (European Women's Lobby) ja jotka auttavat ihmiskaupan naispuolisia uhreja. Tällä toimella täydennetään unionin käytettävissä olevia keinoja torjua ihmiskauppaa tarjoamalla mm. kentällä annettavaa apua ihmiskaupan naisuhreille. Komissio julkaisi avointa ehdotuspyyntöä koskevan tekstin (VP/2002/014) ja hakuohjeet naisten ja miesten tasa-arvoasioita hoitavan yksikön verkkosivuilla(1) heinäkuun 2002 puolivälissä. Ehdotusten viimeinen jättöajankohta oli 16. syyskuuta 2002. Ehdotuspyyntöön saatiin kaksi vastausta. Rahoitettavaksi valittiin Associazione IRENE (vakiintuneiden kansalaisjärjestöjen italialaista verkkoa edustava kattojärjestö), jonka tavoitteena on koordinoida Belgiassa, Tanskassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Norjassa toimivien, ihmiskaupan uhreille tukea ja apua tarjoavien paikallisten naisjärjestöjen toimintaa. Valinnan tärkeimpinä perusteina olivat ehdotuksen kansainvälisyys ja tarkasteltujen hanke-ehdotusten rahoitusnäkökohdat. Mitä tulee budjettikohdan A-3046 ensimmäisestä täytäntöönpanovuodesta saatuihin kokemuksiin, komissio toteaa, että aloite on saanut myönteisen vastaanoton. Komissio aikoo tästä syystä sisällyttää kyseisen kohdan myös vuoden 2003 talousarvioon käytettäväksi samantyyppisiin toimiin. (1) http://europa.eu.int/comm/employment_social/equ_opp/index_en.htm.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0147/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Färsaarten välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö.



Virallinen lehti nro 161 E , 10/07/2003 s. 0183 - 0184



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0147/03 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (28. tammikuuta 2003) Aihe: EU:n ja Färsaarten välinen kalastussopimus ja kehitysyhteistyö Ottaen huomioon voimassa olevan EU:n ja Färsaarten välisen kalastussopimuksen voisiko komissio ilmoittaa, 1. kuinka paljon EU:n varoja on osoitettu Färsaarten kalastusalan kehittämiseen, 2. kuinka paljon EU maksaa korvausta yhteisön kalastuslaivaston saamista kalastusoikeuksista, 3. kuinka paljon yhteisön varustajien on maksettava kalastusluvista ja -oikeuksista? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2003) Arvoisa parlamentin jäsen esitti kolme kysymystä yhteisön ja Färsaarten välisessä sopimuksessa määrätyistä taloudellisista toimista ja lupamaksuista. Kyseisessä sopimuksessa ei ole yhteisön ja Färsaarten välisiä rahoitustapahtumia eikä kalastuslupamaksuja koskevia määräyksiä.