ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2694/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja Maltan liittyminen.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2694/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja Maltan liittyminen 1. Paljonko lisäkustannuksia komissio arvioi syntyvän vuosittain, jos nykyistä EU:n maataloustukipolitiikkaa sovellettaisiin Maltaan sen liittyessä EU:n jäseneksi, a) jos maan maataloustuotannon määrä pysyy nykyisellä tasollaan; b) jos ennakoidaan, että hintakannustimien muuttumisen johdosta maan maataloustuotannon määrä muuttuu, kun tuki- ja rakenneohjelmat mukautetaan nykyiseen EU:n politiikkaan? 2. Kuinka suuret vuotuiset kustannukset komissio arvioi syntyvän ohjaus- ja rakennerahastoille kummassakin tapauksessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2692/00, E-2693/00, E-2694/00, E-2696/00, E-2697/00 ja E-2698/00 (13. lokakuuta 2000) Latvian, Liettuan, Maltan, Slovakian, Bulgarian ja Romanian yhteisöön liittymisestä aiheutuvien maataloustuen lisäkustannusten arvioiminen edellyttäisi, että liittymisen ajankohdasta, ehdoista ja edellytyksistä on käytettävissä kohtuullisen tarkat tiedot. Nämä seikat on määriteltävä kyseisten maiden kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa, joiden maataloutta koskevaa osaa ei ole vielä alettu käsitellä. Tämän vuoksi kustannusten arvioiminen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemien olettamusten perusteella olisi mitä ilmeisimmin varsin hypoteettista, spekulatiivista ja epävarmaa. Neuvotteluprosessin tässä vaiheessa komissio ei siksi voi vastata esitettyihin kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2689/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Komission työntekijöiden palkka.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0077 - 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2689/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Komission työntekijöiden palkka Kuinka suuri on komission työntekijöiden keskimääräinen palkka euroina verojen ja sosiaaliturvamaksujen vähentämisen jälkeen, ja kuinka monta prosenttia se poikkeaa EU:n alueen keskimääräisestä palkasta verojen ja sosiaaliturvamaksujen vähentämisen jälkeen? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 2000) Komission työntekijöiden keskimääräinen vuosipalkka verojen ja sosiaaliturvamaksujen vähentämisen jälkeen on arviolta 65 000 euroa. Luonnollisesti yhteisön virkamiesten palkkajärjestelyt ovat kaikissa toimielimissä samat. Komissiolla ei ole käytettävissään verojen ja sosiaaliturvamaksujen vähentämisen jälkeistä keskimääräistä palkkaa koskevia lukuja jäsenvaltioista. Riippumattomat konsultit ovat kuitenkin hiljattain laatineet Euroopan yhteisön toimielinten virkamiesten palkkoja koskevan vertailevan tutkimuksen(1), joka toimitettiin Euroopan parlamentille 13. huhtikuuta 2000. Tutkimus on saatavilla Internet-osoitteessa http://www.cc.cec/guide/remun/info.htm. Tutkimuksen mukaan yhteisön toimielinten henkilöstön nettopalkka oli pienempi kuin monikansallisten yhtiöiden vastaavan henkilöstön palkka, sama tai joiltakin osin pienempi kuin jäsenvaltioiden Brysselin edustustossa työskentelevän vastaavan henkilöstön palkka ja miltei sama kuin muiden kansainvälisten organisaatioiden vastaavan henkilöstön palkka. (1) PLS Consult A/S:n ja Dansk Management Forumin yhteistyössä vuosina 19992000 laatima vertaileva tutkimus Euroopan yhteisön toimielinten virkamiesten palkoista. Tutkimuksessa vertailtiin Euroopan yhteisön toimielinten henkilöstön palkkoja joidenkin viiteorganisaatioiden henkilöstön palkkoihin. Vertailuryhmiin kuului viiden jäsenvaltion virkamiehiä, kolmen EU:ta vastaavan kansainvälisen organisaation henkilöstöä ja viiden vähintään viidessä maassa toimivan monikansallisen yhtiön työntekijöitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3818/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Karjan kuljetukset kolmansiin maihin.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0207 - 0207



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3818/00 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (7. joulukuuta 2000) Aihe: Karjan kuljetukset kolmansiin maihin Komission 19. toukokuuta 2000 antamassa vastauksessa (E-1015/00) todettiin, että vuonna 1999 kolmansiin maihin kuljetettiin 323 000 elävää nautaa. Lisäksi komissio totesi 25. lokakuuta 1999 päivätyssä vastauksessa (1730/99), että vuonna 1998 yhteisöstä kolmansiin maihin kuljetettiin 266 256 elävää nautaa. Kuinka monta yhteisöstä kolmansiin maihin kuljetettua nautaa i) vuonna 1998 ja ii) vuonna 1999 1. oli tarkoitettu a) teurastettavaksi, b) lihotettavaksi c) siitostarkoituksiin? 2. Kuinka monta eläintä kustakin kategoriasta vietiin kustakin jäsenmaasta? 3. Kuinka monta näihin kategorioihin kuuluvaa eläintä kukin unionin viejävaltio lähetti kuhunkin yksittäiseen kolmansissa maissa sijaitsevaan määränpäähän? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2001) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio lähettää sen suoraan kunnianarvoisalle jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2433/00

esittäjä(t): Marie Isler Béguin (Verts/ALE) komissiolle

(18. heinäkuuta 2000)

Aihe: Escombrerasin satama-altaan laajennus Murciassa (Espanja)

Komissio antoi 8. maaliskuuta 2000 vastauksen kysymykseen P-0041/00(1) Escombrerasin satama-altaan laajennuksesta ja Portmánin lahden käytön elvyttämisestä. Vastauksessaan komissio kertoi aikovansa tutkia asian perusteellisesti. Jatkokysymyksenä kysyn seuraavaa.

- Miten on selitettävissä, että hankkeesta ei ole tehty asianmukaista ympäristövaikutusten arviointia, johon sisältyy velvoittava lausunto, vaikka alue on luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun direktiivin 79/409/ETY(2) mukainen tärkeä lintualue?

- Onko komissio aloittanut rikkomusmenettelyn Espanjaa vastaan yhteisön ympäristövaikutusten arviointia koskevan lainsäädännön noudattamatta jättämisestä erityisesti yleisölle tiedottamisen ja yleisön osallistumisen sekä vaihtoehtoisten ratkaisujen huomioon ottamisen osalta? Onko komissio antanut määräyksiä yleisölle tiedottamisen parantamiseksi kyseisen hankkeen arvioinnin yhteydessä?

- Miten komissio aikoo turvata, että lahteen päästetyt jätteet ja poistetaan ja käsitellään maalla ja valvoa, että niitä ei käytetä satamarakenteiden rakentamiseen, kun otetaan huomioon, että paikalliset viranomaiset aikovat toteuttaa Escombrerasin satama-altaan laajentamisen Euroopan komission vastustuksesta huolimatta? Voiko komissio valvoa, että tätä kiistanalaista hanketta ei rahoiteta muista yhteisön rahastoista (esimerkiksi EAKR:sta)?

- Aikooko komissio luoda yhteyden lahden elvyttämishankkeen ja Sierra Mineran ympäristön kunnostamishankkeen välille ja suosia siten rahoitusta koheesiorahastosta ja rakennerahastoista?

(1) EYVL C 103 E, 3.4.2001.

(2) EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(13. lokakuuta 2000)

Arvoisa parlamentin jäsen voi tutustua vastauksiin, jotka komissio on antanut kirjalliseen kysymykseen P-41/00(1) sekä Carnero Gonzalesin parlamentin istunnon kyselytunnilla toukokuussa 2000 tekemään suulliseen kysymykseen H-364/00(2). Komissio on ilmoittanut olevansa valmis tarkastelemaan uudelleen kyseistä asiaa Espanjan viranomaisten pyynnöstä, jos ne esittävät uuden ehdotuksen. Komissio voi ilmoittaa kantansa hankkeen mahdollisesta osarahoituksesta ja sen täytäntöönpanon edellytyksistä vain kyseisessä yhteydessä toimitettujen tietojen perusteella.

Komissio ei ole ollut tietoinen Escombrerasin sataman laajennushanketta ja Portmánin lahden puhdistamista koskevasta osarahoitushakemuksesta EAKR:ään.

(1) EYVL C 103 E, 3.4.2001.

(2) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (toukokuussa 2000).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2556/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Valtiottomat kansat ja jäsenvaltioiden sisäiset yksiköt uudistettaessa perussopimuksia hallitusten välisessä konferenssissa.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0181 - 0182



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2556/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (31. heinäkuuta 2000) Aihe: Valtiottomat kansat ja jäsenvaltioiden sisäiset yksiköt uudistettaessa perussopimuksia hallitusten välisessä konferenssissa Aikooko Ranska Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana sisällyttää perussopimusten uudistukseen, jota käsitellään Nizzassa kokoontuvassa hallitusten välisessä konferenssissa, edustuksen yhteisön toimielimissä alueellisille poliittisille yksiköille (esimerkiksi kansallisuudet, Länderit, autonomiset yhteisöt ja liittovaltion alueet), joilla on perustuslaillista sekä lainsäädäntöön ja toimeenpanoon liittyvää valtaa, ja tunnustaa täten niiden poliittinen asema kansallisella, eikä pelkästään paikallisella tai alueellisella tasolla? Vastaus (10. marraskuuta 2000) Hallitustenvälinen konferenssi on jäsenvaltioiden hallitusten edustajien muodostama väliaikainen ja neuvostosta erillinen foorumi. Euroopan parlamentti osallistuu siihen lähettämällä kaksi tarkkailijaa. Neuvosto ei osallistu hallitustenvälisen konferenssin työskentelyyn.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2343/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Kuuban liittyminen AKT-maiden ryhmään.



Virallinen lehti nro 136 E , 08/05/2001 s. 0023 - 0023



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2343/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle (13. heinäkuuta 2000) Aihe: Kuuban liittyminen AKT-maiden ryhmään Mikä on komission kanta Kuuban hallituksen AKT-maiden (Aasia, Karibia, Afrikka) ryhmälle esittämään hakemukseen jäsenyydestä ilman AKT:n ja Euroopan unionin välistä kumppanuussopimusta? Mitä sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia tällaisen hakemuksen hyväksymisellä olisi? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (25. syyskuuta 2000) Komissio ei ole tietoa tällaisesta hakemuksesta. Mikäli sellainen esitettäisiin, vastauksen Kuuban hallitukselle antavat asiasta päättävät Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat (AKT-maat). Komissio haluaisi kuitenkin huomauttaa, että AKT-maiden ryhmän jäsenyys ei välttämättä edellytä sitä, että maa on Cotonoun sopimuksen edunsaaja. Koska yksikään maa ei toistaiseksi ole kuulunut AKT-maiden ryhmään olematta yhteisön ja AKT-maiden välisen sopimuksen osapuoli, tässä vaiheessa ei voida esittää arviota siitä, mitä sosiaalisia ja poliittisia seurauksia tällaisella statuksella olisi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3074/00 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) ja Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle. Tiedottaminen pohjoisen ulottuvuuden rahoitusmahdollisuuksista.



Virallinen lehti nro 151 E , 22/05/2001 s. 0055 - 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3074/00 esittäjä(t): Mikko Pesälä (ELDR) ja Samuli Pohjamo (ELDR) komissiolle (2. lokakuuta 2000) Aihe: Tiedottaminen pohjoisen ulottuvuuden rahoitusmahdollisuuksista Pyydämme saada tietää, pystyykö komissio kokoamaan kirjasen pohjoisen ulottuvuuden rahoitusmahdollisuuksista? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (16. marraskuuta 2000) Komissio ei suunnittele tässä vaiheessa yhteisön pohjoista ulottuvuutta käsittelevän esitteen julkaisemista. On syytä muistuttaa, että jäsenvaltioille ja siten myös pohjoisille maille myönnettävät rahoitustuet julkaistaan kuukausittain ilmestyvässä Inforegio-tiedotuslehdessä, joka laaditaan yhdellätoista yhteisön virallisella kielellä. Yksityiskohtaisia tietoja on lisäksi saatavissa Internetin kautta Inforegio-sivuilta (http://inforegio. cec.eu.int). Toisaalta jäsenvaltioiden toteuttamasta rakennerahastojen tukitoimiin liittyvästä tiedotus- ja julkistamistoiminnasta 30 päivänä toukokuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1159/2000(1) mukaisesti jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että mahdollisille tuensaajille annetaan tietoa kyseisistä rahastoista järjestettävän osarahoituksen tarjoamista mahdollisuuksista. Lisäksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevat komission edustustot välittävät tietoa kaikista yhteisön toimista. (1) EYVL L 130, 31.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2008/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Milazzon teollisuusalueen ympäristöriskit ja puhdistaminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0046 - 0046



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2008/00 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Milazzon teollisuusalueen ympäristöriskit ja puhdistaminen Vastauksessaan suulliseen kysymykseen n:o 53 H-0356/00(1) komissio mainitsi, että se on parhaillaan tarkastelemassa ehdotusta Sisiliaa koskevaksi toimintaohjelmaksi, jolla myönnetään varoja teollisuusalueiden puhdistamiseksi. Milloin ohjelma aiotaan hyväksyä? Onko komissio saanut ehdotuksia Italian alueellisilta tai kansallisilta viranomaisilta? Voiko komissio määrittää täsmällisemmin periaatteen saastuttaja maksaa? (1) Kysymykseen vastattu kirjallisesti 16.5.2000. Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 2000) Komissio tarkastelee parhaillaan Sisilian alueen toimenpideohjelmaa ohjelmakaudelle 20002006 ja hyväksyy sen muodollisesti seuraavien kuukausien kuluessa. Ohjelman hyväksymisen jälkeen seurantakomitea vahvistaa ohjelma-asiakirjan täydennyksen, joka muodostaa pohjan hankkeiden hyväksymiseksi tarkoitetuille toimille (tarjouspyynnöt). Erityisiä tukitoimihankkeita koskevat ehdotukset on jätettävä ohjelman hallinnosta vastaaville alueellisille viranomaisille, joiden tehtävänä on tehdä päätös ohjelmaan hyväksyttävistä erityisistä hankkeista. Saastuttaja maksaa -periaate merkitsee sitä, että ympäristötuhoja aiheuttavat tahot vastaavat kustannuksista, jotka aiheutuvat tällaisten ympäristötuhojen torjumisesta ennalta tai tuhoista maksettavista korvauksista. Tämän periaatteen mukaisesti saastuttajien jos tällaiset tahot vain voidaan tunnistaa on maksettava saastuneiden alueiden kunnostuksesta. Rakennerahastojen osallistumisessa saastuneiden alueiden kunnostukseen on otettava tämä periaate huomioon.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2274/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Rooma-Napoli-luotijunaradan rakentaminen ja toisen raiteen lisääminen Rooma-Lunghezza-rautatiehen (FM2).



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0104 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2274/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (7. heinäkuuta 2000) Aihe: Rooma-Napoli-luotijunaradan rakentaminen ja toisen raiteen lisääminen Rooma-Lunghezza-rautatiehen (FM2) Onko komissio tietoinen siitä kriittisestä ja syrjivästä tilanteesta, jonka Rooman ja Napolin välisen luotijunaradan rakentaminen ja toisen raiteen rakentaminen Rooma-Lunghezza-rautatiehen (FM2) voi aiheuttaa? Kaupunkilaisille aiheutuu haittaa, koska he joutuvat asumaan aivan näiden ratojen lähellä: suunniteltu liikennemäärä on noin 300 junaa päivässä, ja niiden huippunopeus on 200 kilometriä tunnissa. Kuinka komissio aikoo ratkaista ongelmat, jotka liittyvät kokonaisten Rooman kaupunginosien tulevaan asumiskelpoisuuteen? Kuinka se aikoo taata asiaa koskevien EU:n direktiivien noudattamisen? Mitä komissio aikoo tehdä näiden alueiden suojaamiseksi kaupunkisuunnittelun keinoin? Mitä komissio aikoo tehdä töiden alkaessa La Rustican ja Rooman välisellä osuudella, jotta varmistetaan, että ei syrjitä tai kohdella epätasa-arvoisesti niitä satoja kansalaisia, jotka asuvat samankaltaisilla alueilla? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 2000) Komissio korostaa, että komissiolla ei ole parlamentin jäsenen tarkoittaman hankkeen suhteen toimivaltaa suojella kaupunkialueita kaupunkisuunnittelun yhteydessä tai ehkäistä eroja avun annossa tai toisiinsa verrattavissa olevilla alueilla asuvien kansalaisten epätasa-arvoista kohtelua. Komission tehtävä on varmistaa yhteisön lainsäädännön moitteeton noudattaminen sille EY:n perustamissopimuksessa annetun toimivallan puitteissa. Koska komissio valvoo EY:n perustamissopimuksen noudattamista, se ei epäröi toteuttaa kaikkia tarvittavia toimenpiteitä, EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) mukainen jäsenyysvelvoitteen noudattamista jättävä koskeva menettely mukaan luettuna, varmistaakseen yhteisön lainsäädännön noudattamisen. Tässä tapauksessa ympäristövaikutusten arvioinnista annetut yhteisön direktiivit (tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annettu neuvosto direktiivi 85/337/ETY(1) ja direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3. maaliskuuta 1997 annettu direktiivi 97/11/EY(2)) muodostavat asiaa mahdollisesti koskevan yhteisön lainsäädännön. Komissio arvioi tilannetta tältä oikeudelliselta perustalta. Komissio on jo käsitellyt vuosina 1997/1998 ympäristövaikutusten arviointia koskevien direktiivien moitteetonta soveltamista parlamentin jäsenen mainitseman hankkeen suhteen. Koska parlamentin jäsenen kirjallisessa kysymyksessä ei ole uutta olennaista tietoa, häntä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Roberta Angelillin kirjalliseen kysymykseen E-578/98(3). (1) EYVL L 175, 5.7.1985. (2) EYVL L 73, 14.3.1997. (3) EYVL C 386, 17.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1279/00 esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle. Syrjäisten saarialueiden kehittäminen.



Virallinen lehti nro 113 E , 18/04/2001 s. 0006 - 0007



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1279/00 esittäjä(t): Emmanouil Mastorakis (PSE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Syrjäisten saarialueiden kehittäminen Parlamentti on hyväksynyt päätöslauselman, joka koski aihetta: Vuoden 2001 talousarviomenettelyn suuntaviivat; Pääluokka III Komissio (A5-0070/2000 Haugin mietintö). Sen 33 kohdassa, otsikolla Amsterdamin sopimuksen jälkeinen uusi politiikka, korostetaan riittävän rahoituksen tärkeyttä Amsterdamin sopimuksen tuomilla uusilla alueilla tai sen vahvistamilla alueilla, esimerkiksi Euroopan unionin syrjäisten saarialueiden kehittämisessä. Mitä toimia komissio ehdottaa tämän syrjäisten saarialueiden kehittämistä koskevan uuden politiikan toteuttamiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 2000) Sardinia, Sisilia, kaikki Kreikan saaret ja syrjäisimmät alueet voivat saada tavoitteen 1 mukaista tukea rakennerahastojen ohjelmakaudella 20002006. Lisäksi komission tekemien päätösten seurauksena, jotka koskevat 11 jäsenvaltiota 12:sta kyseisestä jäsenvaltiosta, monet saaret kuuluvat tavoitteeseen 2 kansallisten viranomaisten tekemien ehdotusten perusteella. Komissio hyväksyi 1. heinäkuuta 1999 ohjeelliset suuntaviivat rakennerahastojen ohjelmiksi kaudella 20002006. Niissä laaditaan yhteisön toimintalinjat uudeksi ohjelmakaudeksi. Tietyt näistä toimintalinjoista käsittelevät hyvin suoraan saarialueiden ongelmia: tarve parantaa pääsyä alueelle, uusiutuvien energiavarojen käyttö viittauksena erityisesti Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskevaan valkoiseen kirjaan(1), uusien palveluiden edistäminen uusien tiedonvälitysteknologioiden alalla, vesivarojen säästeliäs hoito sekä kestävän ja korkeatasoisen matkailun tukeminen, paikan vastaanottokyky huomioon ottaen. Toisaalta Interreg-yhteisöaloitteen suuntaviivoissa, jotka komissio hyväksyi 28. huhtikuuta 2000(2), korostetaan selvästi, että saarialueiden yhdentyminen on valtioiden välisen yhteistyön ensisijainen toiminta-ala. Tämän toimintalinjan on ilmennyttävä siten, että näille alueille annetaan riittävästi rahoituksellista tukea. Lisäksi alueiden välisessä yhteistyössä on päätetty kiinnittää erityistä huomiota saarialueiden osallistumiseen. Egeanmeren pienten saarten luonnonhaittojen huomioon ottamiseksi paremmin tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Aigeianmeren pienten saarten hyväksi 19 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2019/93(3) säädetään erityisistä välineistä näiden saarten hyväksi. Lisäksi on syytä muistuttaa, että tietyt saaret kuuluvat erityiseen syrjäisten alueiden ryhmään, joilla on samat EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entinen 227 artikla) 2 kohdassa määritellyt haitat. Näiden alueiden osalta komissio antoi 14. maaliskuuta 2000 kertomuksen tämän uuden artiklan toimeenpanosta(4). (1) KOM(97) 599 lopullinen. (2) KOM(2000) 1101 lopullinen. (3) EYVL L 184, 27.7.1993. (4) KOM(2000) 147 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2241/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden enimmäisnopeuden nostaminen.



Virallinen lehti nro 103 E , 03/04/2001 s. 0094 - 0095



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2241/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (5. heinäkuuta 2000) Aihe: Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden enimmäisnopeuden nostaminen Puitedirektiivissä 74/150/ETY(1) säädetään maatalous- ja metsätraktoreiden tyyppihyväksynnästä Euroopassa. Direktiivissä 97/54/EY(2) määrätään enimmäisnopeudeksi 3040 km/h. Direktiivillä 2000/1/EY(3) sallitaan myös muita kuin yhteisön tyyppihyväksynnän saaneita mekaanisia kytkentätyyppejä ja siten poistuu viimeinen este maatalous- ja metsätraktoreiden nopeuden nostamiselta. Talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa 97/C56/14 ja Euroopan unionin neuvoston yhteisessä kannassa (EY) 17/97 puolletaan maatalous- ja metsätraktoreiden enimmäisnopeuden nostamista yli 40 km:iin tunnissa. Haluaisin tietää, aikooko komissio nostaa pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden enimmäisnopeutta? (1) EYVL L 84, 28.3.1974, s. 10. (2) EYVL L 277, 10.10.1997, s. 24. (3) EYVL L 21, 26.1.2000, s. 16. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Sen jälkeen, kun oli annettu direktiivi 97/54/EY(1), jolla nostettiin pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden enimmäisnopeus 30 km:stä 40 km:iin tunnissa (km/h), komissio on alkanut tutkia, missä oloissa ja minkätyyppisillä traktoreilla enimmäisnopeudet olisivat ajateltavissa. Vaikka näiden lähinnä pelto- tai metsätöihin tarkoitettujen ajoneuvojen tuottavuutta joissakin olosuhteissa todella nostaisi yli 40 km/h nopeus maantiellä, on myös varmistettava, ettei turvallisuusnäkökohtia (jarrut ja valot) eikä ympäristönsuojelua laiminlyödä. On myös huomattava, että traktorien enimmäisnopeuden nostamisella voi olla muita seurauksia. Nopeampien traktorien salliminen voi vaikuttaa ammattiautoilijoiden kilpailukykyyn. Ammattiautoilijoiden on noudatettava tiukempia ajokorttia koskevia sääntöjä, ja heitä verotetaan enemmän. Enimmäisnopeuden nostaminen edellyttää maatalous- ja metsätraktoreita koskevan puitedirektiivin 74/150/ETY(2) uudelleentarkastelua. Ensinnäkin direktiivin soveltamisalaa olisi laajennettava siten, että siihen kuuluvat myös muunlaiset traktorit, kuten traktorien perävaunut sekä vedettävät tai työnnettävät koneet ja työvälineet. Toisaalta on otettava huomioon kaikki turvallisuus- ja ympäristönäkökohdat. Näiden kysymysten käsittely on päättymässä puitedirektiivin uudelleenlaatimishankkeen yhteydessä, jonka tulos on tarkoitus antaa parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi vuoden 2001 alussa. Itse asiassa nopeuden nostamista maantiellä tutkitaan parhaillaan eikä asiaan voida vielä ottaa lopullista kantaa. On kuitenkin korostettava, että joskus on vaikea yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden politiikkoja sellaisista kysymyksistä kuin maatalousajoneuvojen käyttö maantiellä ja että nykyisin asiasta on hyvin erilaisia mielipiteitä. (1) EYVL L 277, 10.10.1997. (2) EYVL L 84, 28.3.1974.