ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3465/01 esittäjä(t): Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE),Giorgio Lisi (PPE-DE) ja Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle. Pienet ja keskisuuret yritykset ja Decopaintin selvitys väriaineiden ja maalien käytöstä aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen (HOY) vähentämismahdollisuuksista.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0067 - 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3465/01 esittäjä(t): Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE),Giorgio Lisi (PPE-DE) ja Giacomo Santini (PPE-DE) komissiolle (4. tammikuuta 2002) Aihe: Pienet ja keskisuuret yritykset ja Decopaintin selvitys väriaineiden ja maalien käytöstä aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen (HOY) vähentämismahdollisuuksista Komissio julkaisi elokuussa 2000 Decopaintin selvityksen väriaineiden ja maalien käytöstä aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen (HOY) vähentämismahdollisuuksista. Mietinnössä tarkastellaan mahdollisuutta säädellä koristemaaleissa ja pintamaaleissa käytettävien liuottimien prosentuaalista osuutta. Koska pienet ja keskisuuret yritykset ovat merkittäviä maalien valmistajia EU:n talouden kannalta, tällä lainsäädäntöehdotuksella olisi mahdollisesti varsin kielteinen vaikutus alan työllisyyteen, mitä on arvioitava perusteellisesti. Aikooko komissio tehdä kustannus-hyötyanalyysin asetusehdotuksen vaikutuksista pieniin ja keskisuuriin yrityksiin? Aikooko komissio ottaa asianmukaisesti huomioon pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet sekä vaikutukset työllisyyteen alan pk-yrityksissä arvioidessaan tätä alaa koskevia määräyksiä? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (6. helmikuuta 2002) Komissio tarkastelee, miten mahdolliset ehdotukset vähentää haihtuvien orgaanisten yhdisteiden pitoisuuksia tuotteissa (esim. koristemaaleissa) vaikuttavat kaikkiin asianomaisiin aloihin, pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) mukaan luettuina. Tässä yhteydessä Decopaintin selvitys on yksi ehdotusta valmisteltaessa huomioon otettavista asioista. Tavanomaisen käytännön mukaisesti mahdollisesta ehdotusluonnoksesta kuullaan kaikkia sidosryhmiä, myös pk-yrityssektorin edustajia asian koskiessa näitä. Kun äskettäin käytiin keskusteluja, joiden tuloksena 23. lokakuuta 2001 annettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/81/EY tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisista päästörajoista(1), tiettyjen tuoteryhmien liuotinpitoisuuden vähentäminen todettiin kustannustehokkaaksi tavaksi vähentää päästöjä, jotka aiheuttavat alailmakehän otsonin muodostumista. Alustava analyysi näyttäisi vahvistavan tämän. Ehdotusta laatiessaan komissio pyrkii kuitenkin siihen, että toimialat, joihin asia vaikuttaa, voisivat sopeutua mahdollisiin uusiin vaatimuksiin. (1) EYVL L 309, 27.11.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2027/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kolmansien osapuolten hyväksi perittävät verot Kreikassa.



Virallinen lehti nro 205 E , 29/08/2002 s. 0002 - 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2027/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: Kolmansien osapuolten hyväksi perittävät verot Kreikassa Niiden ponnistelujen puitteissa, joita komissio tekee verotuksen yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionin jäsenvaltioissa, se on viemässä Kreikkaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen, koska Kreikka ei ole kumonnut niin kutsuttuja kolmansien osapuolten hyväksi perittäviä veroja. Nämä ovat lakisääteisiä taloudellisia velvoitteita, joita määrätään verovelvollisille tai kauppaa käyville henkilöille ja yrityksille kolmansien osapuolten taloudellista tukemista varten. Kun otetaan huomioon, että kolmansien osapuolten hyväksi perittävät verot ovat tulonlähde useille vakuutuskassoille, esimerkiksi maatalousalan vakuutuslaitokselle, urheiluseuroille ja kulttuuriyhdistyksille, komissiolta kysytään: 1. Millä tavoin aiotaan tukea niitä tahoja, joilta riistetään niiden kolmansien osapuolten hyväksi perittävistä veroista saamat tulot? 2. Mitä ehdotuksia komissio on tehnyt kyseisen tilanteen hoitamiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. syyskuuta 2001) 1. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymys viittaa nähtävästi Kreikkaa koskevaan oikeusasiaan (asia C-426/98), joka on parhaillaan vireillä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. Asia koskee lakimiesten sosiaaliturvarahastoon maksettavia maksuja siltä osin kuin niitä peritään yrityksen perustamisen tai yrityksen pääoman kasvattamisen yhteydessä. Komissio katsoo, että kyseiset maksut ovat yrityksen osakepääomaa koskevista välillisistä veroista annetun neuvoston direktiivin 69/335/ETY(1) 10 artiklan säännösten vastaisia. Edellä mainittua koko yhteisön tasolla yhdenmukaistettua verotussääntöä lukuun ottamatta jäsenvaltiot voivat vapaasti soveltaa sellaista veropolitiikkaa, jota ne pitävät tarkoituksenmukaisimpana. Tämä koskee myös organisaatioiden rahoittamista veroluonteisilla maksuilla. Veropolitiikan on kuitenkin oltava yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden mukaista. 2. Komissio ei aio tehdä ehdotuksia tällä alalla. (1) EYVL L 249, 3.10.1969.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2656/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin ulkopolitiikan uudelleentarkastelu.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0011 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2656/01 esittäjä(t): Stavros Xarchakos (PPE-DE) komissiolle (1. lokakuuta 2001) Aihe: Euroopan unionin ulkopolitiikan uudelleentarkastelu Amerikkalaisten viranomaisten ilmoittamien tähänastisten tietojen perusteella Yhdysvalloissa tapahtuneisiin terroristi-iskuihin ovat sekaantuneet Osama bin Ladenin johtamat kiihkoislamilaiset. Lisäksi Afganistanin islamilaista hallitusta syytetään bin Ladenin tukemisesta. On syytä panna merkille, että aikaisemmin eurooppalaisessa lehdistössä on julkaistu tietoja bin Ladenin kannattajien sekaantumisesta Bosnian sotaan, ja kiihkoislamilaiset osallistuivat myös Kosovon konfliktiin vuonna 1999. Muistutettakoon, että monet EU-maat auttoivat bosnialaisia ja kosovolaisia sotilaallisesti ja poliittisesti heidän konfliktissaan serbien kanssa. Aikooko EU ottaa uudelleen tarkasteltavaksi harjoittamansa politiikan, jolla se on tukenut kiihkoislamilaisuuden pesäkkeitä Balkanilla? Katsooko se, että Yhdysvaltojen suunnittelemat vastaiskut asettavat EU:n jäsenvaltiot vaaraan? Tarkalleen kuinka suuria summia ja mitä humanitaarista apua EU on yhteensä antanut Pakistanille ja Afganistanille viimeisten viiden vuoden aikana? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 2001) Yhteisön Balkanin alueelle antaman tuen tarkoituksena on tukea vakautta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta; sillä pyritään torjumaan kaikenlaisia ääriliikkeitä, jotka ovat aiheuttaneet valtavaa tuhoa alueella kuluneen vuosikymmenen aikana. Komissio katsoo, että Yhdysvalloissa 11. syyskuuta tehdyt hyökkäykset olivat hyökkäys kaikkia avoimia ja vapaita yhteiskuntia vastaan. Terrorismin uhka koskee meitä kaikkia, ja sitä vastaan toteutetut päättäväiset toimet ovat tarpeellisia ja oikeutettuja. Vaarallisin toimintatapa olisi toimista luopuminen. Yhteisö on osoittanut määrärahoja Pakistanin kanssa tehtävään kehitysyhteistyöhön ja talouden alan yhteistyöhön viimeisen viiden vuoden aikana seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Pakistan voi lisäksi saada tukea hajautetuista alueohjelmista ehdotuspyyntöjen perusteella. Pakistanille ja Afganistanille on vuosina 19972001 annettu humanitaarista apua seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA>
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2714/01 esittäjä(t): Martin Callanan (PPE-DE) komissiolle. Kuudes arvonlisäverodirektiivi.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0013 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2714/01 esittäjä(t): Martin Callanan (PPE-DE) komissiolle (3. lokakuuta 2001) Aihe: Kuudes arvonlisäverodirektiivi Kuudennessa arvonlisäverodirektiivissä säädetään asennettavien energiaa säästävien materiaalien alennetusta arvonlisäverosta, joka ei koske suoraan kuluttajille myytäviä energiaa säästäviä materiaaleja. Myöntääkö komissio, että tämä ristiriita saa aikaan epäselvyyttä, kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen tärkeys? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. marraskuuta 2001) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastauksiin, jonka komissio antoi herra Fordin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3018/00(1) ja rouva McNallyn esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2431/01(2). (1) EYVL C 163 E, 6.6.2001. (2) Katso sivu 7.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3659/01 esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle. Julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjä ja julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjä koskevat direktiivit.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0104 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3659/01 esittäjä(t): Helle Thorning-Schmidt (PSE) komissiolle (9. tammikuuta 2002) Aihe: Julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjä ja julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjä koskevat direktiivit Sen seurauksena, että: - julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamista koskeva neuvoston direktiivi 93/36/ETY(1), annettu 14. kesäkuuta 1993, (sellaisena kuin sitä on myöhemmin muutettu) sekä - julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamista koskeva neuvoston direktiivi 92/50/ETY(2), annettu 18. kesäkuuta 1992, (sellaisena kuin sitä on myöhemmin muutettu), velvoittavat jäsenvaltiot lähettämään komissiolle vuosittaiset kertomukset tehdyistä palveluhankintoja koskevista sopimuksista ja tavaranhankintoja koskevista sopimuksista. Tarkoituksena on antaa komissiolle mahdollisuus arvioida direktiivien täytäntöönpanon vaikutuksia. Onko komissio laatinut mainittuja arviointeja sille lähetettyjen kertomusten perusteella? Ja onko yleisöllä mahdollisuus tutustua näihin kertomuksiin? (1) EYVL L 199, 9.8.1993, s. 1. (2) EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2002) Komissio arvioi säännöllisin väliajoin julkisia hankintoja koskevien direktiivien soveltamista ja tehokkuutta jäsenvaltioiden tilastoraporttien, Euroopan yhteisöjen virallisen lehden täydennysosassa (S-sarjassa) julkaistujen ilmoitusten ja muiden saatavilla olevien tilastojen perusteella. Arvioiden tulokset on otettu huomioon komission kertomuksessa yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden toiminnasta(1). Lisäksi niitä on käytetty rakenneindikaattoreina komission alustuksessa Tukholmassa 23.24. maaliskuuta 2001 kokoontuvalle kevään Eurooppa-neuvostolle(2). Asetuksessa (EY) N:o 1049/2001(3) säädetään yleisön oikeudesta tutustua jäsenvaltioiden raportteihin. Yleisö saa tutustua ennen asetuksen soveltamispäivää (3. joulukuuta 2001) annettuihin raportteihin ainoastaan asiaa koskevan jäsenvaltion suostumuksella. Yleisö saa tutustua vapaasti kaikkiin muihin 3. joulukuuta 2001 jälkeen annettuihin raportteihin, paitsi niihin, joihin sovelletaan asetuksen 4 artiklassa säädettyjä poikkeuksia. (1) KOM(2001) 736. (2) KOM(2001) 79 lopullinen. (3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30. toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi, EYVL L 145, 31.5.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3555/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle. Käytettyjä autoja koskevan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion puutteellinen täytäntöönpano Kreikassa.



Virallinen lehti nro 172 E , 18/07/2002 s. 0086 - 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3555/01 esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) komissiolle (8. tammikuuta 2002) Aihe: Käytettyjä autoja koskevan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion puutteellinen täytäntöönpano Kreikassa Vastauksessaan kysymykseeni E-0574/01(1) komissio ilmoitti, että se oli jo antanut Kreikan viranomaisille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 228 artiklan (entinen 171 artikla) mukaisen perustellun lausunnon yhteisöjen tuomioistuimen autoverotusta koskevan tuomion (asia C-375/95, Euroopan yhteisöjen komissio vastaan Helleenien tasavalta) puutteellisesta täytäntöönpanosta. Voisiko komissio kertoa, miten kyseinen tapaus on edistynyt? (1) EYVL C 318 E, 13.11.2001, s. 75. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 2002) Kreikka on vastannut komission arvoisan parlamentin jäsenen aiemmin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-0574/01 antamassaan vastauksessa mainittuun perusteltuun lausuntoon. Lisäksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut päätöksen asiassa C-393/98 (Gomez-Valente), jossa on yhtäläisyyksiä kysymyksessä tarkoitetun asian kanssa. Näiden toimien seurauksena muodostunutta oikeusasemaa on tarkasteltu, ja komissio päättää lähitulevaisuudessa jatkotoimista asiassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3273/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle. Tuki lentoyhtiöille.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3273/01 esittäjä(t): Frank Vanhecke (NI) komissiolle (26. marraskuuta 2001) Aihe: Tuki lentoyhtiöille Lentoyhtiö Sabenan äskettäinen konkurssi oli kiusallinen muistutus Euroopan ilmailuteollisuuden suhdanneherkkyydestä. Tässä yhteydessä voisi kysyä, miksi komissio on kieltänyt Belgian hallitusta antamasta yhtiölle taloudellista tukea. On ilmeistä, että komissio on tulkinnut hyvin ahtaasti periaatetta siitä, että valtion tuki ei saa vääristää kilpailua. Koska Sabenan tapauksessa on vaarana 12 000 työpaikan menettäminen, on paikallaan pyrkiä etsimään muita tapoja tällaisten sosiaalisten katastrofien välttämiseksi vastedes. Eikö komission mielestä ole korkea aika muuttaa kilpailudirektiivejä niin, että hallituksella on mahdollisuus puuttua asiaan, kun kansallisia yhtiöitä kohtaa tällainen kriisi? Harkitseeko komissio muita keinoja, joiden avulla vaikeuksissa olevia yrityksiä voitaisiin auttaa selviytymään laskusuhdanteista ja talouden taantumasta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2002) Komissio päätti 17. lokakuuta 2001 antaa Belgian viranomaisille luvan myöntää Sabenalle tukea lyhytaikaisen lainan muodossa yrityksen pelastamiseksi. Sabenan konkurssin jälkeen komissio salli 9. marraskuuta 2001 kyseisen lainan käyttämisen Sabenan tytäryhtiön DATin hyväksi. Valtiontuki kielletään EY:n perustamissopimuksessa tietyin poikkeuksin. Komissio on sallinut tuen myöntämisen mm. vaikeuksissa olevien yrityksen pelastamista ja rakenneuudistusta varten. Komissio kuitenkin katsoo, että yksittäiselle edunsaajalle voidaan myöntää rakenneuudistustukea vain kerran. Sabena oli jo aikaisemmin saanut tällaista tukea. Komission näkemyksen mukaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi tai rakenneuudistusta varten toistuvasti myönnettävä valtiontuki vääristää vakavasti kilpailua. Tällainen tuki estää markkinoita toimimasta tehokkaasti, koska se ei ole palkinto menestyksekkäästä vaan epäonnistuneesta liiketoiminnasta. Yleensä käy lisäksi niin, että tarpeelliset sopeuttamistoimet lykkääntyvät ja ongelmat muuttuvat vakavammiksi ennen kuin edunsaajayritys joutuu lopulta kohtaamaan ne. Komissio katsoo, että valtiontuki ei ole tarkoituksenmukainen tapa lievittää talouden tilan heikentymisestä johtuvia ongelmia Euroopan unionissa. Parempia vaihtoehtoja ovat esimerkiksi yleiset talouteen vaikuttavat toimenpiteet ja rakenteellinen sopeuttaminen. Suurin osa näistä toimenpiteistä kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3163/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Rahanpesutuomiot.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0119 - 0120



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3163/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Rahanpesutuomiot 1. Onko neuvostolla tilastoja rahanpesutuomioista EU:n jäsenvaltioissa? 2. Jos on, voiko neuvosto ilmoittaa, kuinka monta tuomiota kuluneiden 10 vuoden aikana on annettu EU:n jäsenvaltioissa yhteensä ja kussakin jäsenvaltioissa erikseen? Vastaus (1. maaliskuuta 2002) Neuvostolla ei ole käytössään arvoisan parlamentin jäsenen esittämää kysymystä koskevia tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3214/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle. Lontoossa 4. marraskuuta 2001 pidetty kokous.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0074 - 0075



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3214/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) neuvostolle (23. marraskuuta 2001) Aihe: Lontoossa 4. marraskuuta 2001 pidetty kokous Marraskuun 4. päivänä Lontoossa kokoontuivat Ison-Britannian pääministerin kutsusta Ranskan presidentti, Ranskan, Saksan, Italian, Espanjan ja Irlannin pääministerit sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajana toimiva Belgian pääministeri ja EU:n ulkopolitiikan korkea edustaja. Kokouksen tarkoituksena oli määritellä kunkin valtion tuki Yhdysvalloille kansainvälisen terrorismin vastaisessa taistelussa, joka on nyt muuttunut sodaksi Afganistania vastaan. Valtiot osallistuivat kokoukseen itsenäisesti, edustamatta virallisesti EU:ta. Tämä virallisesta linjasta poikkeaminen ei kuitenkaan muuta sitä tosiseikkaa, että hallitusten edustajat olivat kokouksessa EU:n jäseninä ja syrjivät muita valtioita, itse asiassa anastaen itselleen unionin toimielinten toimivallan. Onko neuvosto tehnyt minkäänlaista päätöstä tästä tiettyjen EU:n jäsenvaltioiden valitettavasta toimintatavasta? Onko neuvosto tietoinen siitä, että Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen välisellä erikoislaatuisella liitolla ei ainoastaan pyritä korvaamaan EU:n ja USA:n välisiä suhteita vaan se myös vaarantaa EU:n itsenäisesti harjoitettavan ulkopolitiikan? Vastaus (25. ja 26. maaliskuuta 2002) Kuten neuvosto jo täsmensi vastauksessaan kysymykseen H-0900/01, jonka Anna Karamanou esitti Euroopan parlamentin täysistunnon kyselytunnilla Strasbourgissa joulukuussa 2001, neuvostossa ei ole ollut tarvetta keskustella kysyjän mainitsemasta kokouksesta sellaisenaan, joten neuvostolla ei ole asiasta erityistä kantaa. Puheenjohtajavaltio, joka oli kutsuttu kyseiseen kokoukseen, otti puolestaan yhteyttä kuhunkin Eurooppa-neuvoston jäseneen, jolle ei ollut esitetty kutsua, ja kysyi, onko sen osallistuminen kokoukseen asianmukaista. Puheenjohtajavaltion osallistumista kokoukseen kannatettiin tällöin laajalti. Puheenjohtajavaltion ohella kokoukseen oli kutsuttu neuvoston pääsihteeri, YUTP:n korkea edustaja Javier Solana, ja puheenjohtajavaltion pyynnöstä neuvoston elimille tiedotettiin jo seuraavana päivänä hänen puheidensa sisällöstä. Neuvosto muistuttaa lisäksi, että terrorismin torjuntaa on käsitelty kahdesti Eurooppa-neuvostossa, ja unioni on Eurooppa-neuvoston vahvistamien suuntaviivojen mukaan pyrkinyt kaikin keinoin antamaan kokonaisvaltaisen ja koordinoidun vastauksen syyskuun 11. päivän iskuihin hyväksymällä yksityiskohtaisen terrorisminvastaisen toimintasuunnitelman sekä ilmaisemalla selkeästi kannattavansa eri terrorismin muotojen vastaisia toimia ja osoittamalla Yhdysvalloille täyden solidaarisuutensa. Eurooppa-neuvosto on lisäksi ilmoittanut jälleen toimivansa päättäväisesti yhteistyössä kaikissa tilanteissa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3209/01 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. San Stefanon saari.



Virallinen lehti nro 147 E , 20/06/2002 s. 0131 - 0132



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3209/01 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (22. marraskuuta 2001) Aihe: San Stefanon saari Ventotenen kuntaan kuuluva San Stefanon saari on osa Latinan maakunnassa, Lazion alueella sijaitsevaa Ponzianon saaristoa. Saarella sijaitsee vankila (poistettiin käytöstä 1960-luvulla), jonne aikoinaan karkotettiin monia merkittäviä politiikan henkilöitä. Saarella sai vuonna 1941 alkunsa Ventotenen manifesti, joka myöhemmin Altiero Spinellin ansiosta muodosti lähtökohdan Euroopan unionille. Kyseinen saaren osa on Italian valtion omaisuutta, ja se kuuluu lukuisten vapailla markkinoilla myytävien alueiden joukkoon. Lähtöhinnaksi on arvioitu kaksi miljoonaa euroa. Voiko komissio edellisen perusteella kertoa, 1. aikooko se historiallisista, poliittisista ja yhteiskunnallisista syistä ottaa kyseisen alueen haltuunsa osana Euroopan unionin historiallista perintöä ja 2. jos aikoo, eikö komissio halua muokata saarta, joka on osa Euroopan unionin historiallista muistia, ja tehdä siitä kulttuurisen ja/tai yhteiskunnallisen ja/tai poliittisen toimintakeskuksen? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2002) Komissio tuntee kyllä Santo Stefanon saaren historiallisen merkityksen; tällä entisellä vankilasaarellahan on oleskellut useita faismin vastustajina vangittuja henkilöitä, mm. Altiero Spinelli ja muita Euroopan yhdentämisen edelläkävijöitä. Ventotenen saarella aivan pienen Santo Stefanon saaren vieressä laadittiin vuonna 1943 ns. Ventotenen manifesti, joka oli yksi keskeisiä tekijöitä eurooppalaisen tietoisuuden muodostamisessa toisen maailmansodan jälkeen. Tämän entisen vankilasaaren muuttaminen eurooppalaiseksi kulttuurikeskukseksi olisi varmasti erittäin kiinnostava ja symboliarvoltaan merkittävä teko, etenkin kun ajatellaan Altiero Spinellin työtä komission puheenjohtajana ja Euroopan parlamentin jäsenenä. Jälkimmäisessä tehtävässään hän johti hanketta, jonka tuloksena Euroopan parlamentti hyväksyi 14. helmikuuta 1984 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen. Valitettavasti komissiolla ei kuitenkaan ole toimivaltaa eikä tällä hetkellä myöskään tarvittavia varoja tällaisen aloitteen toteuttamiseen. Jos sen sijaan Italian viranomaiset päättävät ryhtyä hankkeeseen, komissio on erittäin kiinnostunut selvittämään mahdollisuuksia tukea sitä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3442/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Galician yhteismetsäalueet ja Galician hallituksen ympäristöaloitteet.



Virallinen lehti nro 160 E , 04/07/2002 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3442/01 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle (21. joulukuuta 2001) Aihe: Galician yhteismetsäalueet ja Galician hallituksen ympäristöaloitteet Onko Galician hallitus esittänyt erityisiä EU:n tukemia ympäristön kehityssuunnitelmia Galician yhteismetsäalueille vuosiksi 20002006? Voidaanko suunnitelmat julkistaa? Kuuluvatko yhteismetsäalueet Galician Natura 2000 -verkostoon? Jos kuuluvat, mitkä nämä ovat? Margot Wallströmin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3442/01 ja E-3445/01 (12. helmikuuta 2002) Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(1) mukaisesti jäsenvaltiot vastaavat yksin kussakin rakennerahastoista rahoitettavassa ohjelmassa yhteisrahoitettavien yksittäisten hankkeiden valinnasta. Komissio onkin kääntynyt Espanjan viranomaisten puoleen saadakseen parlamentin jäsenen pyytämät tiedot. Natura 2000 -verkoston osalta jäsenvaltioilla on toimivalta ehdottaa verkostoon sisällytettäviä alueita. Neuvoston direktiivin 92/43/ETY(2) (jäljempänä luontotyyppidirektiivi) liitteessä II säädettyjen perusteiden ja asianmukaisten tieteellisten tietojen perusteella kukin jäsenvaltio ehdottaa alueiden luetteloa ilmoittaen samalla, mitä luontotyyppidirektiivin liitteessä I mainittuja luontotyyppejä ja mitä luontotyyppidirektiivin liitteessä II mainittuja lajeja alueella on. Espanja on tähän mennessä luokitellut Galician alueella 68 kohdetta yhteisön tärkeinä pitämiksi alueiksi. Luokittelu on tehty Xunta de Galician (Galician autonomisen hallituksen) ehdotuksesta. Ehdotuksessa mainittiin 60 yhteisön tärkeänä pitämää aluetta Atlantin luonnonmaantieteellisellä vyöhykkeellä (pinta-ala 301 661,5 hehtaaria), ja Välimeren luonnonmaantieteellisellä vyöhykkeellä Xunta mainitsi kahdeksan yhteisön tärkeänä pitämää aluetta (pinta-ala 173 789 hehtaaria). Komissiolla ei ole tietoja siitä, onko kaikki kyseiset alueet luokiteltu Espanjan lainsäädännön mukaisesti yhteismetsiksi (montes comunales). (1) EYVL L 161, 26.6.1999. (2) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta, EYVL L 206, 22.7.1992.