ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2501/99 esittäjä(t): Giorgio Celli (Verts/ALE) komissiolle. Messinan aluekehityssopimus.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0153 - 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2501/99 esittäjä(t): Giorgio Celli (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Messinan aluekehityssopimus Hallituksen 20. tammikuuta 1999 antamalla päätöksellä Messinan aluekehityssopimuksen pohjalta hyväksyttiin Giardino di Sicilia Bniminen eurooppalaiselle yleisölle suunnattu yhdistettyä koulutus- ja vapaa-ajankeskusta koskeva hanke. Sopimus tuli muodollisesti voimaan 23. maaliskuuta 1999, kun hankkeen hallinnoinnista vastaava viranomainen eli Messinan kauppakamari ja tätä tarkoitusta varten perustettu Sogepat-yhtiö vahvistivat sen. Ensimmäinen rahoituserä oli määrä myöntää kahden kuukauden kuluessa sopimuksen voimaantulosta, mutta näin ei ole vieläkään tapahtunut. Tästä syystä koko hanke, joka oli määrä käynnistää vuoden 2000 keväällä, on vaikeuksissa. Messinan aluekehityssopimuksen hallinnointia koskevat lukuisat epäselvyydet asettavat kyseenalaiseksi itse kumppanuuden käsitteen, johon alueellinen kehityssopimus perustuu. Voisiko komissio selvittää, mistä nämä käsittämättömät viiveet johtuvat, jotka saattavat Messinan aluekehityssopimuksen paikalliset toimijat vaikeuksiin? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Messinan alueellisen kehittämissopimuksen määrärahojen myöntäminen ja sen hallinnointiin ja maksuihin liittyvät määräajat on määritelty ministeriöiden välisen taloussuunnittelukomitean päättämän kansallisen menettelyn mukaisesti. Tämän vuoksi komissio ei voi käsitellä kyseistä asiaa, joka kuuluu yksinomaan jäsenvaltion viranomaisten toimivaltaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2481/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Tulkinta niiden alusten määrästä, joiden olisi pitänyt luopua ajoverkkojen käytöstä asetuksen (ETY) 1239/98 nojalla.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0173 - 0174



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2481/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Tulkinta niiden alusten määrästä, joiden olisi pitänyt luopua ajoverkkojen käytöstä asetuksen (ETY) 1239/98 nojalla Komissio väittää 23. marraskuuta 1999 päivätyssä vastauksessaan kysymykseen 2067/99(1), joka koski asetuksen (ETY) 1239/98(2) noudattamista, että asetusta noudatetaan, sillä asian tarkastuksissa komissio on ottanut huomioon kaikki alukset, jotka ovat käyttäneet yhtä tai useampaa ajoverkkoa, vaikkapa vain yhden kerran, jakson 19951997 jokaisen vuoden aikana. Jos tämä tulkinta on oikea, se merkitsisi, että vuonna 1998 voisi kalastaa vain 60 prosenttia kaikista näiden kolmen vuoden aikana kalastaneista aluksista. Siitä seuraisi, että vuonna 1998 kalastusluvan saaneiden alusten määrä olisi huomattavasti suurempi kuin niiden alusten lukumäärä, jotka komission omien lukujen mukaan kalastivat kiellon määräämisvuonna. Katsooko komissio, että asetuksen kirjaimellinen tulkinta voi tällä tavoin vinouttaa lainsäädännön alkuperäisen pyrkimyksen (vähittäisen luopumisen kyseisestä pyyntivälineestä), jolloin tulokseksi saadaankin tätä pyyntivälinettä käyttävän laivaston lukumäärän kasvu eikä sen vähentyminen, kuten oli tarkoitus? Toisaalta, jos tämä tulkinta ei ole oikein, ei ole myöskään oikein käyttää laskutoimituksissa tarkastelujaksolla 19951997 kalastaneiden alusten keskiarvoa, kuten komission vastauksen perusteella on tehty. Voiko komissio selittää, millainen on sen tulkinta asetuksen 1239/98 1 artiklan 3 kohdasta, johon se perustaa väitteensä siitä, että asetusta noudatetaan? (1) Katso sivu 82. (2) EYVL L 171, 17.6.1998, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2000) Tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97, sellaisena kuin se on muutettuna 8 päivänä kesäkuuta 1998 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1239/98(1), 11 a artiklan 3 kohdan mukaisesti mainitussa kohdassa säädetyn 60 prosentin rajan noudattamista valvottaessa on otettava huomioon kaikki alukset, joilla viitejakson aikana on käytetty ajoverkkoa. Komission käytettävissä olevista tiedoista ei ilmene, että yllä mainituissa asetuksissa selkeästi annettuja säännöksiä olisi rikottu. Lisäksi on otettava huomioon, että edellä mainitussa artiklassa säädetään ajoverkkojen käytön lopettamisesta tonnikalan kalastuksessa 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen. Käytön lopettaminen on siis taattu asia. (1) EYVL L 171, 17.6.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2195/99 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle. Kuljetukset saman lentokentän eri terminaalien välillä.



Virallinen lehti nro 219 E , 01/08/2000 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2195/99 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle (19. marraskuuta 1999) Aihe: Kuljetukset saman lentokentän eri terminaalien välillä Ongelma kuljetuksista saman lentokentän eri terminaalien välillä tuli esiin äskettäin, kun lennot Linatesta päätettiin siirtää Malpensaan. Sama ongelma koskee nyt matkustajia, jotka saapuvat Ateenaan muulla lentoyhtiöllä kuin Olympicilla ja jatkavat matkaansa Olympicilla, joka kattaa suurimman osan maan sisäisistä kohteista. Koska matkustaja vastaa itse kokonaan lentokenttäalueen ulkopuolelle siirtymisestä ja siitä aiheutuvista kustannuksista (toisin kuin Malpensassa, jossa on järjestetty ilmainen kuljetus), tämä saattaa johtaa siihen, että säästääkseen aikaa ja välttääkseen ylimääräisiä vaivoja matkustajat käyttävät myöskin Kreikkaan tulomatkalla Olympic-lentoyhtiötä, joka näin ollen on erityisasemassa. Onko tällainen tilanne unionin lainsäädännön mukainen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) Komission hallussa olevien tietojen mukaan Ateena-Hellenikonin lentoaseman itäterminaalin, jota kaikki muut paitsi Olympic Airways -lentoyhtiön lentokoneet käyttävät, ja Olympic Airways -lentoyhtiön käyttämän länsiterminaalin välillä on maksullinen kuljetus. Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että kyseisen kuljetuksen alhainen hinta (250 GRD/0,75 klo 5.0024.00 ja 500 GRD/1,25 klo 00.005.00) sekä matkaan kuluva aika (10 min.) tuskin antavat matkustajille aihetta valita muun lentoyhtiön lennon sijasta Olympic Airwaysin tarjoaman kansainvälisen lennon, jos he matkustavat Ateenasta eteenpäin Kreikan saarille tai kauempana sijaitseviin kaupunkeihin, joiden väliä Olympic Airways liikennöi. Komissio huomauttaa joka tapauksessa, että yhteisön sisäisille kotimaanreiteille pääsyn vapauttamisen (1. huhtikuuta 1997) ja Kreikan saarten lentoyhteyksien vapauttamisen (1. huhtikuuta 1998) vuoksi Olympic Airways joutuu käymään vasta perustettujen kreikkalaisten lentoyhtiöiden (esim. Cronus Airlines, Air Greece) kanssa tietynlaista kilpailua kotimaanmarkkinoista. Kyseiset lentoyhtiöt käyttävät itäterminaalia, joten tätä terminaalia käyttävien kansainvälisten lentoyhtiöiden asiakkailla on mahdollisuus vaihtaa konetta joutumatta kuitenkaan vaihtamaan terminaalia.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2369/99 esittäjä(t): Luís Queiró (UEN) komissiolle. Itä-Timorin jälleenrakennusapu.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0169 - 0170



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2369/99 esittäjä(t): Luís Queiró (UEN) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Itä-Timorin jälleenrakennusapu Julkisuuteen on annettu tieto, jonka mukaan Maailmanpankin johtama yhteinen arviointityöryhmä on jo saanut päätökseen tietojenkeruutyönsä, joka koski Itä-Timorin jälleenrakennuksen lähiajan (vuodet 2000, 2001 ja 2002) tarpeita. Komissio on esittänyt ensimmäisen arvion jälleenrakennustoimien kustannuksista, jotka ovat noin 200 miljoonaa dollaria. Sekä komissio että YUTP:n korkea edustaja ovat useaan otteeseen tuoneet julki Euroopan unionin halun tehdä yhteistyötä ja tukea selkeästi ja tehokkaasti Itä-Timorin jälleenrakennusponnisteluja. Euroopan parlamentti on vuoden 2000 talousarvion ensimmäisessä käsittelyssä ilmaissut valmiutensa osallistua tähän avustamiseen myöntämällä siihen määrärahoja. Miten komissio aikoo sovittaa yhteen Itä-Timorin jälleenrakennusaputoimensa Maailmanpankin ja UNTAET:n toimien kanssa, ja minkä kannan se aikoo ottaa avunantajien konferenssissa, joka pidetään Tokiossa 17. joulukuuta 1999? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Itä-Timorin jälleenrakennuksen tukemista koskevan komission kannan osalta arvoisan parlamentin jäsenen pitäisi olla tietoinen siitä, että yhteisö toimitti humanitaarista hätäapua pakolaisten paluuta varten ja elintarvikeapua Itä-Timoriin. Komissio on lisäksi sitoutunut antamaan 10 miljoonaa euroa Yhdistyneiden Kansakuntien Itä-Timorin siirtymävaiheen hallinnon (Untaet) valvomalle uudelle rahastolle, jonka kautta tarjotaan perustavaa laatua olevaa hallinnollista ja logistista tukea tulevalle siirtymävaiheen hallinnolle sekä humanitaarista apua. Kehitysnäkökulmasta Itä-Timorin suhteellisen pienen maantieteellisen alueen johdonmukainen kunnostus- ja jälleenrakennusstrategia edellyttää kaikkien osapuolten toimien laajamittaista yhteensovittamista. Maailmanpankin johdolla äskettäin tehty yhteinen arviointimatka johon komissio aktiivisesti osallistui muodostaa perustan suunnitelman laatimiselle pitkän aikavälin käytännön toimista, joista keskustellaan avunantajien kokouksessa Tokiossa 17. joulukuuta 1999. Komissio arvioi parhaillaan yhteisestä arviointimatkasta laadittua yhteenvetokertomusta yksilöidäkseen alueet, joilla yhteisön antama tuki on mahdollisimman tehokasta ja vaikuttavaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2104/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle. Uutispalvelu Intranetissä.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0138 - 0138



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2104/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: Uutispalvelu Intranetissä Komission uutispalvelu on kommentoinut Itävallan parlamenttivaaleja Intranetissä. Kommenttien mukaan Haiderin toinen sija vaaleissa on vahvistanut äärioikeiston asemaa Itävallassa. Komissio näyttää yhtyvän kansainvälinen lehdistön mielipiteeseen Itävallan parlamenttivaalien kulusta. Voiko komissio vastata tämän arvostelun huomioon ottaen seuraaviin kysymyksiin: 1. Kenellä on pääsy komission uutispalveluun? 2. Miten komissio määrittelee äärioikeiston? 3. Mistä syystä komissio tulee siihen johtopäätöksen, että Jörg Haider ja FPÖ (Vapauspuolue) ovat äärioikeistolaisia? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 2000) Lainaukset, joihin arvoisa parlamentin jäsen viittaa, ovat peräisin tietotoimistoilta eivätkä edusta komission kantaa. Erityiskysymyksien vastaukset ovat seuraavat: 1. Komission Europaplus-verkkoon on pääsy komission koko henkilöstöllä. 2. ja 3. Komission ei kuulu määritellä mainittua käsitettä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2354/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Lehmien lopettaminen EU:n nimissä.



Virallinen lehti nro 203 E , 18/07/2000 s. 0166 - 0167



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2354/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: Lehmien lopettaminen EU:n nimissä Eräällä länsiruotsalaisella maatilalla teurastettiin Ruotsin maatalousministeriön päätöksellä 7. lokakuuta 1999 viisi lehmää ja yksi sonni. Tilan omistaja oli uhmannut EU-säädöksiä eikä ollut merkinnyt eläimiään. Hän halusi saada täyden rahallisen korvauksen eläimistään. Lääninoikeus antoi 9. marraskuuta tuomion, jonka mukaan päätös eläinten lopettamisesta on Ruotsissa EU-jäsenyyden myötä voimaan tulleiden määräysten mukainen eikä omistajalle makseta mitään korvauksia. Ruotsissa on esitetty vaatimuksia, että laadittaisiin lievempiä kansallisia määräyksiä siitä, miten EU-direktiivejä on sovellettava. Maatalousministeri on sanonut tutkivansa muiden jäsenvaltioiden maatalousministereiden kanssa, voidaanko säädösjärjestelmää muuttaa. Mitä mieltä komissio on tästä? Onko asianmukaista lopettaa eläimiä sillä perusteella, että niitä ei ole merkitty EU-säädösten mukaisesti, vai onko Ruotsin maatalousministeriö mennyt liian pitkälle EU-direktiivien tulkinnassa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Sacrédeusin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2042/99(1). (1) Katso sivu 121.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2389/99

esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle

(1. joulukuuta 1999)

Aihe: Eurooppalaiset investoinnit vaarassa Kuubassa

Virallisista lähteistä saatujen tietojen mukaan espanjalainen yritys SOL-Meliá on joutunut viime aikoina yhdysvaltalaisten viranomaiset painostuksen kohteeksi yrityksen investoinneista Kuubaan.

Onko komissio tietoinen tällaisesta painostuksesta? Onko komissiokin sitä mieltä, että jäsenvaltioiden yritysten painostus merkitsee selvää vihamielistä elettä koko Euroopan unionia vastaan?

Onko komissio tehnyt jotain tutustuakseen tähän tapaukseen?

Mikäli painostus osoittautuu todeksi, aikooko komissio toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen tekemien sopimusten puitteissa?

Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus

(16. joulukuuta 1999)

Komissio on tietoinen siitä, että Yhdysvaltain viranomaiset ovat Helms-Burtonin lain nojalla tutkineet tiettyjen yhteisön yritysten, myös Sol-Melián, toimintaa Kuubassa.

Yhteisön ja Yhdysvaltojen 18. toukokuuta 1998 tekemä sopimus koostuu molempien sopimuspuolten antamista sitoumuksista, joiden avulla pyritään lopullisesti ratkaisemaan Yhdysvaltain ekstraterritoriaaliseen lainsäädäntöön liittyvät kahdenväliset kysymykset. Sopimus ehkäisee yhteisön toimet saada tällainen lainsäädäntö julistettua Yhdysvaltain monenvälisten kauppasitoumusten vastaiseksi Maailman kauppajärjestössä WTO:ssa. Sopimuksen tekemisen jälkeen Helms-Burtonin lain nojalla ei tähän mennessä ole toteutettu yhteisön yritysten tai kansalaisten vastaisia toimenpiteitä. Sopimusta tehtäessä yhteisö teki kuitenkin selväksi, että sen sitoumus olla pyytämättä Helms-Burtonin lain sekä Iranin ja Libyan vastaisia pakotteita koskevien lakien vastaisen WTO-paneelin perustamista on voimassa ainoastaan niin kauan kuin näiden lakien nojalle ei toteuteta yhteisön yritysten ja kansalaisten vastaisia toimenpiteitä.

Viimeaikaisissa korkeantason yhteyksissä Yhdysvaltain kanssa komissio on suoraan ja yksiselitteisesti ilmaissut kantansa Helms-Burtonin laista sekä huolensa Sol-Melián tapauksesta. Yhdysvaltoja on kehotettu noudattamaan 18. toukokuuta 1998 tehdyn sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jotka koskevat Helms-Burtonin lain IV osastoa.

Komissio seuraa asiaa erittäin tarkasti ja tiedottaa parlamentille kaikista merkittävistä uusista kehityssuuntauksista.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0322/99 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (19. helmikuuta 1999) Aihe: Sijoitukset Irlannin sianliha-alaan Irlannin sianliha-alaan on viimeisten 15 vuoden aikana sijoitettu 100 miljoonaa euroa, josta 75 % on EU:n varoja. Voiko komissio ilmoittaa, onko se tehnyt tutkimusta sen selvittämiseksi, ovatko nämä sijoitukset hyödyttäneet sianlihan tuottajia? Myöntääkö se, että yhteisön varoja on käytetty luomaan Irlannin markkinoille monopoli, joka muodostuu muutamista tuottajista, jotka käyttävät nyt asemaansa väärin hankkiakseen kohtuutonta voittoa. Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1999) Vuodesta 1977 lähtien on säädetty yhteisön tuen edellytyksestä, jonka mukaan jalostuksen ja kaupan pitämisen investointien on osaltaan parannettava asianomaisen maatalousalan perustuotannon tilannetta sekä taattava, kunkin alan erityispiirteet huomioon ottaen, perustuotteiden tuottajille riittävä ja pysyvä osuus tuloksena olevista taloudellisista eduista (neuvoston asetus (EY) 951/97, annettu 20 päivänä toukokuuta 1997, maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta(1)). Jokainen asetuksen nojalla tehty rahoitushakemus on tutkittu tämän vaatimuksen suhteen. Komissio on samaa mieltä siitä, että Irlannin sianlihan tuotantokapasiteetti on jossakin määrin keskittynyttä, mutta tämä johtuu pääasiassa omaisuuden hankinnasta eikä jollekin tietylle ryhmälle myönnetystä perusteettomasta tuesta. (1) EYVL L 142, 2.6.1997 (12 artikla).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1950/99 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE-DE) komissiolle. Euroteam-ryhmä ja EU-varojen väärinkäyttö.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0130 - 0131



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1950/99 esittäjä(t): Ursula Stenzel (PPE-DE) komissiolle (19. lokakuuta 1999) Aihe: Euroteam-ryhmä ja EU-varojen väärinkäyttö Vastauksessaan 4. lokakuuta 1999 esittämääni kirjalliseen kysymykseen P-1521/99(1), komissio toteaa, että se on pyytänyt Itävallan viranomaisilta selvitystä Euroteam-asiasta. Voiko komissio kertoa, onko näiden selvitysten yhteydessä todettu EU-varojen väärinkäyttöä ja onko väärinkäytökset myönnetty? Voiko komissio kertoa, mihin toimiin asiassa on ryhdytty? (1) EYVL C 27 E, 29.1.2000, s. 107. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1999) Komissio pyysi Itävallan viranomaisilta 3. syyskuuta 1999 tietoja siitä, mitä toimia on toteutettu Euroteam Vienna Gruppe -ryhmän tarjoamaan oppisopimuskoulutukseen tarkoitettujen EU-tukien mahdollisen väärinkäytön johdosta, ja erityisesti siitä, mihin korjaaviin toimenpiteisiin liittotasavallan työ-, terveys- ja sosiaaliasioiden ministeriö on ryhtynyt. Tähän mennessä tiedusteluun ei ole saatu vastausta. Käytettävissä olevien tietojen mukaan Wienin syyttäjäviranomaiset käsittelevät asiaa edelleen. Samaten on meneillään Euroteam Vienna Gruppe -ryhmän toimia koskeva tutkimus (Gebarungsüberprüfung), johon liittyy kansallisen tilintarkastustuomioistuimen (Rechnungshof) paikan päällä tekemiä tarkastuksia (Vorortprüfung). Raporttiluonnos valmistuu vasta ensi vuoden alussa.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0032/99 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (20. tammikuuta 1999) Aihe: Viagra ja eläinten kärsimykset Euroopan lehdistössä julkaistiin tieto, jonka mukaan tunnettua Viagra-nimistä lääkettä valmistava yritys suoritti laboratoriossaan kokeita koirilla Sandwichin alueella Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kokeiden aikana monet näistä koirista menehtyivät ja kymmenet muut joutuivat kärsimään painajaismaisin tavoin. Ovatko näiden kymmenien viattomien eläinten kärsimykset ja tappaminen tulleet komission tietoon ja jos näin on, mitä se on tehnyt löytääkseen vastuulliset ja estääkseen siten vastaavanlaisten tapahtumien ilmenemisen tulevaisuudessa? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Tamino esittämään kirjalliseen kysymykseen E-3349/98(1). (1) EYVL C 297, 15.10.1999, s. 66.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0025/99 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) neuvostolle (15. tammikuuta 1999) Aihe: Kyproksen liittyminen EU:hun Luotettavan "Agence Europe" -tiedotuslehden 31. joulukuuta 1998 julkaisemien tietojen mukaan TEPSA:n (Trans-European Policy) Saksan puheenjohtajakauden alkamista EU:ssa silmällä pitäen Bonnissa järjestämässä kokouksessa, jonka teemana oli "Saksa ja EU" Rooman kansainvälisten suhteiden instituutin johtaja ehdotti seuraavaa strategiaa: "Kyprokselta vaaditaan, että sen on pystyttävä sopimaan jonkintyyppisen liittovaltion perustamisesta ennen EU:hun liittymistä, ja Turkki hyväksytään jäsenehdokkaiden joukkoon, mikäli se täyttää Kööpenhaminan kriteerit". Jos "tätä strategiaa ei hyväksytä, EU:n on evättävä Kyprokselta EU-jäsenyys ja pyrittävä muodostamaan toisenlainen suhde Turkkiin selkeästi ennalta määriteltyjen yhteisten intressien pohjalta". Sellaisina kuin "ehdotukset" lehdessä esitetään ne johtavat siihen, että EU esittää vastavuoroisia "tarjouksia" Kyprokselle ja Turkille, jolloin kuitenkin molempien tarjousten tuloksellisuus riippuu Turkin tahdosta: ja mitä tahansa liittovaltiomuotoa Kypros tarjoaakin, turkkilainen osapuoli on sen jo virallisesti hylännyt, samoin Turkin mahdollinen hyväksyminen 11 muun jäsenehdokkaan joukkoon on myös hylätty, sillä se kytkeytyy Kööpenhaminan kriteerien hyväksymiseen. Kyseinen ehdotus on siis alun alkaen tyhjäksi tehty. Koska sen kuitenkin esitti arvovaltainen taho, joka usein hoitaa yhteisön toimielinten neuvonantajan tehtäviä, Saksan puheenjohtajakautta silmälläpitäen järjestetyssä kokouksessa, EU:n puheenjohtajalta kysytään: Kuinka se arvioi kyseisiä ehdotuksia, jotka tietenkin ovat täysin vastoin EU:n ja Kyproksen välisen parlamentaarisen sekavaliokunnan kantoja, joka on päättänyt yksiselitteisesti, että "Kyproksen liittyminen EU:hun ei kytkeydy missään tapauksessa Kyproksen ongelman poliittisen ratkaisun etsimiseen"? Vastaus (26. huhtikuuta 1999) On luonnollista, että Euroopan unionin tulevan laajenemisen kaltainen kysymys herättää laajaa keskustelua kansalaisten keskuudessa. Ei ole kuitenkaan neuvoston tehtävä ottaa kantaa asian käsittelyyn seminaareissa tai kommentoida lehtitietoja. Neuvosto on useaan otteeseen ilmaissut Euroopan unionin kannan Kyproksen liittymiseen, viimeksi 5. lokakuuta 1998 pitämässään istunnossa. Neuvoston päätelmät on julkistettu.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0255/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Euro Voisiko komissio ilmoittaa, onko näkövammaiset otettu huomioon uusien eurokolikoiden ja -seteleiden muotoilun yhteydessä, ja jos on, millä tavoin? Jos näkövammaisia ei ole otettu huomioon, onko komissio vielä valmis ryhtymään toimiin, jotta heikkonäköiset ja sokeat Euroopan kansalaiset pystyisivät tunnistamaan ja erottamaan kolikot ja setelit toisistaan asianmukaisesti? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (15. maaliskuuta 1999) Komissio kiinnittää suurta huomiota sokeiden ja heikkonäköisten etuihin ja tiedusteli heidän kantaansa kaikissa vaiheissa eurokolikoiden ominaisuuksia määriteltäessä. Euroopan sokeiden liitto kannatti lopulta valittua kolikkosarjaa. Eurokolikot erottuvat toisistaan erityisesti kokonsa, rakenteensa, painonsa, värinsä ja paksuutensa puolesta. Sokeat ja heikkonäköiset voivat tunnistaa kolikot helposti eri tekijöiden avulla: nimellisarvoltaan peräkkäisten kolikoiden syrjä on erilainen, kahden sentin kolikon syrjässä on ura ja 20 sentin kolikon muotona on ns. espanjalainen kukka. Euroopan keskuspankin edeltäjänä toiminut Euroopan rahapoliittinen instituutti teki tiiviisti yhteistyötä Euroopan sokeiden liiton kanssa seteleiden ominaisuuksien määrittelemiseksi. Euroopan rahapoliittinen instituutti julkaisi 16. joulukuuta 1996 lehdistötiedotteen nimeltä "Euro sekä sokeat ja näkövammaiset", jossa kuvataan euroseteleiden tekniset yksityiskohdat, joiden avulla sokeat ja heikkonäköiset voivat tunnistaa setelit. Euroseteleissä on seuraavanlaisia eroja: kokoerot, koko kasvaa nimellisarvon lisääntyessä; värierot: jokaisella nimellisarvolla on oma päävärinsä (harmaa, punainen, sininen, oranssi, vihreä, kelta-ruskea, malva); seteleissä on syvät kaiverrukset ja niissä on käytetty kuparipainantaa, joten ne on helppo tunnistaa koskettamalla; numerot ovat helppolukuisia ja ne sijaitsevat kaikissa seteleissä samalla kohtaa tunnistettavuuden helpottamiseksi.