KIRJALLINEN KYSYMYS E-0408/00 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Alaskanseidin ja hokin erilaiset tuontitullit.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0008 - 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0408/00 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (15. helmikuuta 2000) Aihe: Alaskanseidin ja hokin erilaiset tuontitullit Tuotteisiin, joista aikaisemmin on maksettu yhdenmukaista tullia, sovelletaan tammikuun ja maaliskuun 2000 välisenä aikana erilaisia tulleja. Tämän johdosta alaskanseidistä on maksettu tullia 3,5 prosenttia ja hokista 7,5 prosenttia vuoden alusta lähtien. Tämä ei ole suotavaa kalavarojen säästämisen kannalta, koska alaskanseiti on laji, jota uhkaa ylikalastus. Hokikanta sen sijaan on ainakin osittain turvattu. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Miksi hokin tullia nostettiin yksipuolisesti? 2. Mikä on näiden erilaisten tullien tarkoitus? 3. Voiko komissio antaa tietoja edellä mainittujen kalalajien kannoista sekä mahdollisista toimista niiden turvaamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2000) Pakastettujen hokifileiden (Macruronus Novaezelandiae) tavanomainen tuontitulli on 7,5 prosenttia. Ajanjaksoksi 1.4.199931.12.1999 avattiin kuitenkin 20 000 tonnin autonominen tariffikiintiö, jonka tuontitulli oli 3,5 prosenttia(1). Toisin kuin alaskanseitiä, yhteisön kalanjalostusteollisuus on alkanut käyttää hokia vasta hiljattain ja melko rajoitetusti. Kuten useimmissa muissa yhteisön markkinoiden hankinnat turvaavissa autonomisissa tariffikiintiöissä, kiintiöjakso ei koske vuoden kolmea ensimmäistä kuukautta, joiden aikana sovelletaan tavanomaista tuontitullia. Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksen yhteydessä(2) neuvosto päätti asettaa hokille tariffisuspension, toisin sanoen siihen sovelletaan alennettua tariffia ilman määrällisiä rajoituksia. Näin turvattiin markkinoiden hokihankinnat tulevaisuudessa. Lisäksi komissio ehdotti, että hokin tuontitulliksi vahvistetaan 3,5 prosenttia (sama kuin alaskanseidin)(3). Neuvosto kuitenkin päätti poistaa alaskanseidin tullin Saksan pyynnöstä. Mitä kalavarojen tilaan tulee, on totta, että alaskanseitiä kalastetaan paljon, kun taas hokin pyynti on selvästi vähäisempää. Yhteisön kalanjalostusteollisuuden hankintatarpeet ovat kuitenkin sellaiset, ettei hoki vielä korvaisi alaskanseitiä, jos sen saatavuus heikkenisi. Siksi yhteisön toimintalinjana on edistää kalavarojen hoitoa monenvälisesti ja etenkin kalastusalan alueellisten organisaatioiden kautta. Yhteisö ei osallistu suoraan parlamentin jäsenen mainitsemien kalavarojen hoitoon, mutta se kannustaa näiden lajien vastuullista hoitoa kalastusalan kansainvälisten organisaatioiden puitteissa (YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD)). (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 745/1999, annettu 30. maaliskuuta 1999, tiettyjä kalastustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista, EYVL L 96, 10.4.1999. (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 104/2000, annettu 17. joulukuuta 1999, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä, EYVL L 17, 21.1.2000. (3) Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kalastus- ja vesiviljelytuotteiden alan yhteisestä markkinajärjestelystä, EYVL C 78, 20.3.1999.