ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0620/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle. Kreikan kielen tulkkauksen opetus.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0193 - 0193



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0620/00 esittäjä(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Kreikan kielen tulkkauksen opetus Saksalaisen Mainzin yliopiston Germersheimin osaston opetusohjelmaan sisältyy erittäin hyödyllinen koulutusohjelma, josta valmistuu eri eurooppalaisia kieliä molempiin suuntiin tulkkaavia tulkkeja. Huolimatta siitä, että koulutusohjelmassa opiskelee tulkkausta kreikan kieleen ja kreikan kielestä muutamia kymmeniä opiskelijoita, tietooni on tullut, että Mainzin yliopisto suunnittelee kreikan kielen tulkkausopetuksen lakkauttamista. Tiedossani on myös, että Euroopan unioni myöntää Mainzin yliopistolle rahoitusta juuri tulkkausopetuksen tukemista varten. Kun otetaan huomioon viimeksi mainittu seikka, voisiko komissio ilmoittaa minulle, mitkä ovat Mainzin yliopiston suunnitelmat kreikan kielen tulkkauksen suhteen? Koska kreikan kielen tulkkausopetuksen lakkauttamiselle ei vaikuta olevan perusteltuja syitä, voisiko komissio pyytää Mainzin yliopistoa tai sitä valvovaa tahoa säilyttämään kyseisen kielen tulkkausopetuksen, joka on erityisen hyödyllistä yhteisön toimielimien ja monien muiden eurooppalaisten järjestöjen ja yritysten toiminnan kannalta? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2000) Komissio pitää arvoisan parlamentin jäsenen tavoin kreikan kieltä merkittävänä onhan se yksi yhteisön virallisista kielistä. Komission yhteinen tulkkaus- ja konferenssipalvelu pyrkii tulkkauksen alalla edistämään monikielisyyttä ja kaikkien kielten samanarvoista asemaa. Komissio ei kuitenkaan voi ottaa jäsenvaltioiden viranomaisten tehtäviä tulkkauskoulutuksen alalla. Kukin jäsenvaltio on EY:n perustamissopimuksen mukaisesti vastuussa opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä alueellaan. Päätös olla jatkamatta kreikan kielen tulkkausopetusta kuuluu näin ollen yliopistoviranomaisten ja viime kädessä kyseisen jäsenvaltion toimivaltaan. Näyttää lisäksi, että parlamentin jäsenen saamat tiedot eivät tässä nimenomaisessa tapauksessa vastaa täysin todellista tilannetta. Mainzin yliopisto on nimittäin vahvistanut, että kreikan kieli ei ole eikä ole koskaan ollut tulkkien koulutuksessa käytettyjen kielten joukossa. Komissio ei myöskään tue rahallisesti kyseisen yliopiston tulkkauksen koulutusohjelmaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1495/00 esittäjä(t): Per Gahrton (Verts/ALE) komissiolle. Infeuro.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1495/00 esittäjä(t): Per Gahrton (Verts/ALE) komissiolle (11. toukokuuta 2000) Aihe: Infeuro Mitä Infeuro-lehden julkaiseminen kaikilla kielillä maksaa? Viviane Redingin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-1411/00, E-1495/00 ja E-1496/00 (9. kesäkuuta 2000) Tiedotetta Infeuro on painettu 11 kielellä yhteensä 380 000 kappaletta. Ruotsinkielellä sitä on painettu 7 000 kappaletta. Tiedotteen yhden numeron painamisesta ja levityksestä aiheutuvat kulut ovat 65 000 euroa suunnitteluun, 45 000 euroa painatukseen ja 70 000 euroa levitykseen (osoitetiedostot). Yhteensä yhden numeron kustannukset ovat 180 000 euroa (yhden tiedotteen kustannukset 0,47 euroa). Kokonaisbudjetin osalta arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan taulukoihin, jotka lähetetään suoraan hänelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Taulukoissa annetaan yksityiskohtaiset tiedot sopimuksista niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat päättäneet tehdä yhteistyötä Euroopan unionin kanssa, ja toimintakustannusten jakautuminen menoluokittain vuonna 2000 ja kahtena edellisvuonna. Helmikuun 2. päivänä 2000 hyväksytyssä komission tiedonannossa Tiedotusstrategia EMUn toteuttamisen loppuvaiheessa(1) on liite, jossa esitetään keskeiset kehitetyt tuotteet. (1) KOM(2000) 57 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0607/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. EU ja malagalaisten äyriäistuottajien sosiaalinen ja taloudellinen suojelu.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0070 - 0071



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0607/00 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: EU ja malagalaisten äyriäistuottajien sosiaalinen ja taloudellinen suojelu Neljä Malagan provinssin kalastusaluetta on suljettu Andalusian aluehallituksen päätöksen nojalla, koska niiltä pyydetyt äyriäiset ovat myrkyllisiä ja täten kulutukseen sopimattomia. Tämä päätös vaikuttaa yli viiteen sataan malagalaiseen äyriäistentuottajaan. Jos unohdetaan terveydelliset syyt, joilla päätöksen soveliaisuutta voidaan perustella, Andalusian aluehallituksen päätös ei olisi voinut haitata enempää malagalaisten äyriäistentuottajien etuja, sillä ammatillisesta näkökulmasta katsoen tuottajat ovat kärsineet huomattavasti. Voiko komissio kertoa, mitä mahdollisuuksia yhteisessä kalastuspolitiikassa on suojella sosiaalisesti ja taloudellisesti työläisiä, kuten malagalaisia äyriäistentuottajia, jotka heistä riippumattomista syistä ovat kriittisessä ammatillisessa tilanteessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2000) Myös komissio on huolissaan siitä, miten terveydellisistä syistä johtuva äyriäisten pyyntikielto vaikuttaa Malagan kalastajiin. Se huomauttaa, että kalatalouden rakennepolitiikan mukaisesti jäsenvaltiot voivat kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17. joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999(1) 16 artiklassa määritellyin edellytyksin myöntää kalastajille korvauksia kalastustoiminnan tilapäisestä lopettamisesta etenkin biologisista syistä johtuvien odottamattomien olosuhteiden vuoksi. Tuki täydentää yleisiä rakennetoimia, jotka koskevat laivaston mukauttamista, nykyaikaistamista ja uudistamista. Kalastusmahdollisuuksien heikentymisen vuoksi toteutettavat laivaston rakenneuudistustoimenpiteet edellyttävät kuitenkin aina komission hyväksyntää. Komissio tutkii kunkin tapauksen erikseen asiaa koskevan lainsäädännön perusteella. (1) EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1386/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Now-ohjelman päättyminen.



Virallinen lehti nro 046 E , 13/02/2001 s. 0185 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1386/00 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Now-ohjelman päättyminen Now-ohjelma oli vuosina 19941999 eräs keskeisistä välineistä naisten työllistymisen edistämisessä. Ohjelma keskittyi koulutushankkeisiin ja työmarkkinoille integroimiseen tähtääviin hankkeisiin. Uusien rakennerahastoasetusten täytäntöönpanon myötä ei enää ole erityisesti naisille tarkoitettuja hankkeita. Equal-ohjelmalla pyritään vähentämään kaikenlaista syrjintää työmarkkinoilla. Naiset eivät kuitenkaan ole oma syrjitty kategoriansa, vaan naisia on kaikissa yhteiskunnallisissa ryhmissä (myös selkeästi määritellystä syrjinnästä kärsivissä ryhmissä, kuten vammaisten ja ulkomaalaisten joukossa), ja näin ollen naisiin kohdistuu joskus jopa kaksinkertainen syrjintä. Voiko komissio kertoa, onko tämä seikka otettu huomioon uudessa Equal-ohjelmassa ja siihen sisältyvissä tukikriteereissä? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (15. kesäkuuta 2000) Equal-yhteisöaloitteen suuntaviivoissa on otettu huomioon naisten kaksinkertainen syrjintä, erityisesti vaatimalla jäsenvaltioita liittämään ohjelmaehdotuksiinsa kuvauksen toimista ja menetelmistä, joilla varmistetaan sukupuolten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan lähestymistavan tehokas valtavirtaistuminen (§61)(1). Lisäksi suuntaviivoissa tarkennetaan, että yksi valintaperuste kehityskumppanuuteen on suostuminen sopimukseen, jossa esitellään kehittämiskumppanuuden strategia ja mekanismit sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistamista varten (§35). (1) EYVL C 127, 5.5.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0856/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Eurostatin antamat sosioekonomiset tiedot.



Virallinen lehti nro 374 E , 28/12/2000 s. 0172 - 0172



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0856/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Eurostatin antamat sosioekonomiset tiedot Kuinka suuresta tilastovirheestä on kyse Eurostatin antamissa sosioekonomisissa tiedoissa, jotka koskevat BKT:ta mitattuna ostovoimayksiköissä vuosina 19941996 ja työttömyysastetta vuosina 19951997? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2000) Komission käytettävissä ei ole välineitä, joiden avulla se voisi laskea arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemia bruttokansantuotteeseen ja ostovoimastandardeihin liittyviä virheitä. Tilastotietojen laadun jatkuvaan kehittämiseen (Qualistat) liittyen komissio on kuitenkin ryhtynyt useisiin toimenpiteisiin, joiden perustavoitteena on lisätä näiden indikaattoreiden tarkkuutta. Mitä tulee yhteisön työvoimatutkimuksen perusteella laskettuun työttömyysasteeseen, 9 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98(1) 3 artiklan mukaan jäsenvaltioiden pitää varmistaa, että työttömien ryhmän osalta, joka edustaa viittä prosenttia työikäisestä väestöstä, suhteellinen keskivirhe vuosikeskiarvoja estimoitaessa on NUTS II:n tasolla enintään kahdeksan prosenttia kyseisestä väestöryhmästä. (1) EYVL L 77, 14.3.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0247/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Varojen pidättäminen tupakantuottajien palkkioista yhteisön tupakkatutkimus- ja tiedotusrahastoa varten.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0023 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0247/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Varojen pidättäminen tupakantuottajien palkkioista yhteisön tupakkatutkimus- ja tiedotusrahastoa varten Euroopan parlamentti on 17.7.1997(1) antamassaan päätöslauselmassa, joka koski raakatupakka-alan yhteistä markkinajärjestelyä, asettanut tupakkatutkimus- ja tiedotusrahastolle suoritettavan pidätyksen korotuksen ehdoksi sen, että komissio toimittaa tiedot kyseisen rahaston tähänastisesta toiminnasta. 1. Onko tupakkatutkimus- ja tiedotusrahaston vuosina 19931998 pidättämien varojen käytöstä olemassa julkaistuja tietoja? Mitä ohjelmia on rahoitettu tähän mennessä Kreikkaa varten? 2. Ottaen huomioon, ettei neuvoston asetuksella (EY) N:o 1636/98(2)päätetyn tupakkatutkimus- ja tiedotusrahastolle pidätettävien varojen määrän korottamisesta ole annettu soveltamisasetusta, aikooko komissio tutkia mahdollisuutta jättää pidättämättä varoja kyseiselle rahastolle vuonna 1999 tupakantuottajien palkkioista? (1) EYVL C 286, 22.9.1997, s. 237. (2) EYVL L 210, 28.7.1998, s. 23. Franz Fischlerin komission puolesta antama täydentävä vastaus (3. huhtikuuta 2000) 1. Komissio julkaisi 1. heinäkuuta 1994 ja 30. huhtikuuta 1996 ehdotuspyynnöt, jotka koskivat raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30. kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92(1) 13 artiklan mukaisesti perustetun yhteisön tupakkatutkimus- ja tiedotusrahaston tiedotus- ja tutkimustoimintaa. Ensimmäisen ehdotuspyynnön yhteydessä hyväksyttiin kolme tutkimushanketta, joille myönnettiin 5,9 miljoonaa euroa yhteisön rahoitusta. Toisen ehdotuspyynnön jälkeen valittiin kuusi hanketta, joissa yhteisön rahoitusosuus oli 6,5 miljoonaa euroa. Ensimmäisen ehdotuspyynnön yhteydessä valittiin 11 tiedotushanketta ja toisen ehdotuspyynnön yhteydessä seitsemän hanketta. Yhteisön rahoitusosuudet olivat vastaavasti 5,5 miljoonaa euroa ja 7,9 miljoonaa euroa. Mitään näiden ehdotuspyyntöjen yhteydessä hyväksytyistä hankkeista ei ole toteutettu kokonaan Kreikassa. 2. Varojen pidättämisestä rahastolle satovuonna 1999 komissio muistuttaa parlamentin jäsentä, että neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 13 artiklan muuttamisesta 20. heinäkuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1636/98 määritellään palkkiosta pidätettävä prosenttiosuus, ja asetusta sovelletaan satovuodesta 1999. Kyseessä ei siis ole oikeudellisesti sääntelemätön tilanne, vaan pidätyksestä on annettu soveltamissäännökset. (1) EYVL L 215, 30.7.1992.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0214/00 esittäjä(t): Bernard Poignant (PSE) komissiolle. Erikan haaksirikko ja kalataloudelle sekä vesiviljelylle aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen rakennerahastoista.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0214/00 esittäjä(t): Bernard Poignant (PSE) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Erikan haaksirikko ja kalataloudelle sekä vesiviljelylle aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen rakennerahastoista Erikan haaksirikolla on ollut merkittäviä taloudellisia haittavaikutuksia jo ennestään monien kriisien koettelemilla kalastalous- ja vesiviljelyaloilla. Jotkut kalastajat ovat menettäneet kalastusalueensa Erikan hylyn ympärillä, jota on todellisia aikapommi, ja toiset ovat menettäneet kalastusvälineensä öljysaasteiden vuoksi. Kaikki ovat joksikin aikaa kieltäytyneet lähtemästä merelle ja menettäneet siten kalastuspäiviä. Mitä tulee osterinviljelijöihin, joillekin on aiheutunut onnettomuudesta kuluja, kun öljykerrostumat ovat vallanneet heidän osterisärkkänsä tuhoten tuotannon lisäksi myös heidän työtarvikkeitaan. Lopuksi vielä kuluttajien luottamus merestä saatavia tuotteita kohtaan laskee, mikä aiheuttaa pelkoa myynnin vähenemisestä. Tässä taloudellisessa katastrofitilanteessa vahinkoja kärsineet henkilöt voivat tehdä korvaushakemuksen kansainväliselle öljysaasteiden vastaiselle rahastolle (FIBOL). Euroopan unionin sisällä ei ole kuitenkaan toistaiseksi myönnetty mitään hätäapua. Lehdistötiedotteista 4. ja 13. tammikuuta 2000 ilmenee kuitenkin Euroopan komission arvio, jonka mukaan rakennerahastoista voitaisiin ottaa varoja myrskyn aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen. Aikooko Euroopan unionikin käyttää rakennerahastoja öljysaasteista kärsineiden kalastajien ja osterinviljelijöiden auttamiseksi? Jos aikoo, miten se tulee toimimaan, jos tietyt kalastuksesta riippuvaiset alueet eivät ole tavoitteen N:o 2 mukaan valintakelpoisia? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR) voidaan osaltaan käyttää öljysaastumisen kalastajille ja osterinviljelijöille aiheuttamien vahinkojen korvaamiseen osana kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteellisia toimia koskevaa Ranskan seuraavaa yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa kaudelle 20002006 KOR:in soveltamisasetuksen, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999(1) säännösten mukaisesti. Ranskan yhtenäinen ohjelma-asiakirja, jota ei vielä ole esitetty komission hyväksyttäväksi, kattaa kyseisen jäsenvaltion alueen kokonaisuudessaan riippumatta tavoitteesta 2. Siten öljyvahinkojen koettelemat alueet voivat päästä osallisiksi kaikista KOR-asetuksen mukaisista toimista. (1) EYVL L 337, 30.12.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1013/00 esittäjä(t): Andre Brie (GUE/NGL) neuvostolle. Kuolemantapaukset ja loukkaantumiset EU:n ulkorajoilla vuosina 1997‐1999.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0143 - 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1013/00 esittäjä(t): Andre Brie (GUE/NGL) neuvostolle (6. huhtikuuta 2000) Aihe: Kuolemantapaukset ja loukkaantumiset EU:n ulkorajoilla vuosina 19971999 UNITED for Intercultural Action -kansalaisjärjestön tutkimusten mukaan 900 ihmistä sai surmansa yrittäessään matkustaa mahdollisesti laittomasti Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1997 ja vuoden 1999 lopun välisenä aikana. Tähän verrattavissa olevia lukuja on saatu myös muiden kansalaisjärjestöjen (Antirassistische Initiative, Forschungsgesellschaft Flucht und Migration) tekemistä tutkimuksista, mutta on korostettava, että ne eivät ole tyhjentäviä. Kuolemantapausten määrä EU:n ulkorajoilla on noussut 90-luvun alusta lähtien. Lisäksi enemmistö EU:n jäsenvaltioista ponnistelee yhä voimakkaammin (rahoituksellisesti ja teknisesti) rajojen turvallisuuden vahvistamiseksi. Voiko neuvosto tätä taustaa vasten vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Kuinka monta henkilöä löydettiin kuolleena maarajoilta, rannikoilta, satamista, lentokentiltä ja EU:n ulkorajoilta vuosina 19971999? Kuinka monta kuolinsyytutkimusta näiden tapausten johdosta käynnistettiin ja mitkä olivat tutkimusten tulokset (yksityiskohtaisesti)? 2. Kuinka monta henkilöä loukkaantui (kärsi paleltumista, alilämpöisyydestä, nälästä ja janosta) mahdollisesti laittoman rajanylityksen aikana vuosina 19971999 (yksityiskohtaisesti)? 3. Kuinka monta henkilöä loukkaantui mahdollisesti laittoman rajanylityksen aikana pakottamisen tai ruumiillisen väkivallan seurauksena vuosina 19971999? Kuinka monta tutkimusta tai kurinpitomenettelyä näiden tapausten johdosta käynnistettiin ja mitkä olivat tutkimusten tulokset (yksityiskohtaisesti)? 4. Kuinka monta henkilöä kuoli (hapenpuutteeseen, nälkään, janoon, kylmyyteen tai kuumuuteen kuljetuksen aikana) yrittäessään mahdollisesti laittomasti matkustaa Euroopan unioniin vuosina 19971999? Vastaus (8. kesäkuuta 2000) Neuvostolla ei ole käytettävissä tilastotietoja, joiden avulla se voisi vastata arvoisan parlamentinjäsenen kysymyksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0464/00 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle. Kaapeliverkkojen jakeluvelvoitesäännöt (must-carry rules) ja niiden vaikutus EU:n televisio ilman rajoja -politiikkaan.



Virallinen lehti nro 330 E , 21/11/2000 s. 0165 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0464/00 esittäjä(t): Gunilla Carlsson (PPE-DE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Kaapeliverkkojen jakeluvelvoitesäännöt (must-carry rules) ja niiden vaikutus EU:n televisio ilman rajoja -politiikkaan Kaapeliverkoille asetetut jakeluvelvoitesäännöt tuottavat ongelmia useissa jäsenvaltioissa.. Tällaiset säännöt velvoittavat kaapelilähetystoiminnan harjoittajia lähettämään monia, useimmissa tapauksissa kansallisia lähetyksiä, joissa on myös joskus mukana maksutelevisiopalveluja. Kaapelikapasiteetti on vähäinen, ja ainoastaan rajoitettu määrä lähetyksiä ja palveluja voidaan siirtää. Velvoittavat säännöt vähentävät käytettävissä olevaa siirtokapasiteettia, jolla asiakkaiden kysyntään pyritään vastaamaan. Kyseisillä säännöillä on haitallinen vaikutus sisämarkkinoiden toimintaan, palvelujen tarjoamisen vapauteen ja rajat ylittävien televisiopalveluiden uudelleen lähettämiseen. Lisäksi ne suosivat kansallisia lähetystoiminnan harjoittajia, joille ne myöntävät etuoikeuden kaapelin käyttöön. Viittaan aikaisemmin esittämääni kysymykseen E-2006/98(1), ja pyydän komissiota ilmoittamaan mitä toimenpiteitä se on toteuttanut tällä välin, ja mitä muita toimenpiteitä se aikoo toteuttaa lähitulevaisuudessa? Toteutusaikataulu olisi myös tervetullut. (1) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 134. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 2000) Komission vastauksessa arvoisan parlamentin jäsenen aiempaan kirjalliseen kysymykseen E-2006/98(1) todettiin, että kaikille osapuolille toimitettavaa kyselylomaketta valmistellaan parhaillaan. Kyselylomake lähetettiin kaikille jäsenvaltioille sekä kaapelioperaattoreille, lähetystoiminnan harjoittajille, kuluttajajärjestöille ja tekijänoikeusjärjestöille koko yhteisön alueella. Komissio on myös julkaissut viestintäalan lainsäädännön uudelleentarkastelua koskevan tiedonannon(2), jossa tarkasteltiin velvoitteen taloudellista vaikutusta kaapelioperaattoreiden kilpailukykyyn lähentyvillä viestintämarkkinoilla. Molempiin aloitteisiin saatiin paljon vastauksia, ja komissio tutkii niiden perusteella, onko tällä alalla tarpeen tehdä monialainen aloite. Monialaisen aloitteen tarvetta arvioitaessa tulee ottaa myös huomioon, että alalla tehdään yhä enemmän valituksia. Tämä osoittaa, että asia on tärkeä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. (1) EYVL C 13, 18.1.1999, s. 134. (2) KOM(1999) 539.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0255/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. McDonald-raportti.



Virallinen lehti nro 026 E , 26/01/2001 s. 0024 - 0024



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0255/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: McDonald-raportti Sunday Timesin 3. lokakuuta 1999 ilmestyneessä numerossa viitattiin McDonald-raporttiin. Mikä on komission jäsen Kinnockin arvio tästä raportista hänen suunnitellessaan komission uudistamista liittyen erityisesti a) petossyytteisiin ja b) työskentelymentaliteettiin? Onko yhteisö rahoittanut kyseistä tutkimusta? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Raportti, johon parlamentin jäsen viittaa, on samaa aihetta koskevan vuonna 1993 toteutetun tutkimuksen seurantakertomus. Siinä arvioidaan, ovatko yhteisön laajentuminen tai muut tapahtumat vaikuttaneet ja kuinka paljon ne ovat vaikuttaneet komission henkilöstön asennoitumiseen työnantajaansa, omaan asemaansa tai työtoveriensa asemaan. Tällaiset arvioinnit voivat olla hyödyllisiä päätettäessä siitä, kuinka työhönotto uusista jäsenvaltioista tulevaisuudessa hoidetaan tai kuinka henkilöstöpolitiikkaan tehdään hyödyllisiä muutoksia. McDonald-raportin päätelmien mukaan nimenomaan komission työntekijöille ominaisia muutoksia oli vähän. Useimmat seikat johtuvat laajemmista yhteiskunnallisista muutoksista, jotka koskevat esimerkiksi työnantajien velvollisuuksia, naisten asemaa työpaikalla tai sosiaalisia normeja. Raportti otettiin kuitenkin huomioon laadittaessa komission uudistamista koskevaa valkoista kirjaa(1). Esimerkkeinä voidaan mainita henkilöstön motivaatio ja työskentelyasenne, jotka parlamentin jäsen mainitsi kysymyksessään. Ansioperusteisen urakehityksen ja entistä paremman hallinnoinnin korostaminen kuuluvat muiden muassa toimiin, joiden avulla tunnustetaan ansioituneet työsuoritukset ja saavutetaan McDonaldin suosittelemat olosuhteet. Sunday Times kuvaili parlamentin jäsenen kysymyksessään mainitsemia petossyytöksiä hämäriksi, mutta usein perusteettomiksi. Esitetyt syytökset ja epäilyt, joista on riittävää näyttöä, tutkitaan ja käsitellään asianmukaisesti. Komissio teki McDonaldin kanssa sopimuksen tutkimuksen tekemisestä, ja hänelle maksettiin sen mukaisesti. (1) KOM(2000) 10 lopullinen.