FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 65/30

(2004/C 65 E/030)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0466/03

esittäjä(t): Christa Randzio-Plath (PSE) komissiolle

(20. helmikuuta 2003)

Aihe: Työolot kukkaviljelmillä

Eurooppa on edelleen suurin markkina-alue erityisesti Latinalaisesta Amerikasta ja Afrikasta tuleville leikkokukille. Kukkaviljelmien työntekijät työskentelevät vähimmäispalkoilla, epävarmoin työsopimuksin, usein ilman asianmukaista suojavaatetusta torjunta-aineiden aiheuttamien myrkytysten varalta, ja heidän terveytensä on suuressa vaarassa. Työolojen kohentamisessa esimerkiksi naisten asianmukaisen suojavaatetuksen osalta on edistytty esimerkiksi Ecuadorissa; toisissa maissa on palkallinen äitiysloma. Yllä mainitut olosuhteet ovat kuitenkin vielä arkipäivää.

1. Katsooko komissio tässä tilanteessa, että EU:n uudistetun yleisen tullietuusjärjestelmän soveltaminen sosiaalisia oikeuksia suojaavana kannustusjärjestelmänä on riittävä edistysaskel perustavanluonteisten työoikeudellisten sääntöjen noudattamisessa ja/tai suunnitteleeko se muita toimia, joilla edistettäisiin kukkaviljelmien työntekijöiden työolojen parantamista kauppa- ja yhteistyösopimuksissa?

2. Millä muilla toimilla Euroopan unioni edistää työ- ja terveysolojen parantamista?

3. Missä määrin Euroopan komissio hyödyntää kehitysyhteistyövaroja ei vain työolojen parantamiseen yleensä, vaan erityisesti kukkaviljelmillä vallitsevien epäkohtien korjaamiseen?

Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus

(1. huhtikuuta 2003)

1. Väli-Amerikan ja Andien maat ovat pitkälle erikoistuneet yhteisön yleiseen tullietuusjärjestelmään (GSP) ja erityisesti huumeiden tuotannon ja kaupankäynnin torjumiseksi perustettuihin yhteisön erityisjärjestelyihin perustuvaan 5:nnen ryhmän tuotteiden (puut, kasvit ja leikkokukat) tuontiin. Tämän perusteella ja GSP-järjestelmää koskevien EU:n sääntöjen mukaisesti on ehdotettu, että sellaiset maat kuin Costa Rica ja Kolumbia poistettaisiin kyseisen alan GSP-järjestelmästä. Huumeohjelman tavoitteena on auttaa tuensaajamaita torjumaan laittomia tuotteita antamalla niille mahdollisuudet tuoda unioniin korvaavan viljelyn sadosta saatuja tuotteita. Tällä tavalla voidaan ehkä myös edistää näiden maiden kestävää kehitystä tukemalla ympäristönsuojelua ja sosiaalisten perusoikeuksien noudattamista. Komissio seuraa kunkin tuensaajavaltion pyrkimyksiä huumeiden tuotannon ja huumekaupan torjumisessa. Lisäksi komissio arvioi kunkin maan sosiaalista kehitystä erityisesti perustyönormien noudattamista ja edistämistä sekä ympäristöpolitiikkaa. Komissio tiedottaa kullekin tuensaajavaltiolle arviostaan ja pyytää niiltä kommentteja. Komissio ottaa myös huomioon arvioinnin tulokset laatiessaan yleisen tulietuusjärjes-telmän suuntaviivoja vuosille 2005—2014. Huumeohjelmalla saadaan aikaan keskustelua tuensaajamaiden kanssa ja annetaan unionille mahdollisuus korostaa kestävän kehityksen ja sen periaatteiden noudattamisen merkitystä. Tässä yhteydessä vasta nykyisen GSP-asetuksen voimassaolon päätyttyä (31. joulukuuta 2004) voidaan arvioida täysin kyseisten maiden edistymistä työnormien suojelussa, erityisesti kukkien viljelyn alalla. Kahdenvälisistä sopimuksista todettakoon, että komission tiedonannossa ”Perustyönormien edistäminen ja työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan ohjausjärjestelmän kehittäminen maailmanlaajuistumisen yhteydessä” (1) ehdotetaan perustyönormien liittämistä olennaiseksi osaksi kyseistä järjestelmää Afrikan, Karibian ja Tyynen valtameren maiden kanssa tehdyssä EY-AKT-kumppanuussopimuksessa (Cotonoun sopimus) hyväksytyn lähestymistavan mukaisesti. Erityisesti Euroopan unionin ja Chilen sopimuksessa, joka allekirjoitettiin marraskuussa 2002, on erityinen jakso (V osasto), joka koskee sosiaalialan yhteistyötä. Tässä jaksossa määritellään sitoumus edistää perustyöoikeuksia Kansainvälisen työjärjestön (ILO) sääntöjen mukaisesti. Siinä asetetaan etusijalle toimenpiteet, joita ovat erityisesti (44 artikla): yksilön kehityksen edistäminen, köyhyyden vähentäminen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen; työelämän suhteiden, työolojen, sosiaaliturvan ja työllisyysturvan kehittäminen ja nykyaikaistaminen; ensisijaiseksi määritellään haavoittuville sosiaaliryhmille tarkoitetut yleissivistävän opetuksen ja ammatillisen koulutuksen ohjelmat. Chilen kanssa tehtyä sopimusta käytetään tässä mielessä mallina parhaillaan Mercosur-maiden kanssa käytävissä neuvotteluissa. Perustyönormit sisältyvät lisäksi kahdenvälisten yhteistyösopimusten ihmisoikeuslausekkeeseen. Tiedonannossaan ”Euroopan unionin tehtävä ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa maissa” (2) komissio ehdottaa, että poliittiseen vuoropuheluun liitettäisiin kumppanimaiden kanssa käytävä keskustelu siitä, miten saataisiin aikaan perusihmisoikeuksia koskevien välineiden ja muita oikeuksia koskevien kansainvälisten sopimusten (erityisesti ILO:n yleissopimusten) ratifiointi ja tehokas täytäntöönpano. Komissio uskoo, että sosiaalisten oikeuksien kunnioittaminen ja perustyönormien noudattaminen edistävät kestävää ja tasapuolista yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä.

2. Komissio esittelee tiedonannossaan monipuolisen strategian, ehdottaa julkisen sektorin ja yksityisen sektorin toimijoiden toteutettavaksi Euroopan ja kansainvälisellä tasolla toimia kaikilla asiaankuuluvilla aloilla: yhteiskunnallisilla, ulkosuhteiden, kehityksen ja kaupan aloilla. Komission strategialla pyritään perustamaan kannustimia ja kehittämään kyseisten maiden valmiutta panna täytäntöön ja noudattaa perustyönormeja kokonaisvaltaisesti ja kaikilla talouden aloilla, mukaan lukien leikkokukkien kauppa Latinalaisessa Amerikassa ja Afrikassa. Konkreettinen edistysaskel oli neuvoston hyväksymä tarkistettu yleinen tullietuusjärjestelmä (GSP). Sosiaalisten kannustimien järjestelmää — jossa myönnetään lisäetuuksia perustyönormeja noudattaville maille — parannettiin ja väliaikaisen yleisestä etuusjärjestelmästä poistamisen perusta ulotettiin koskemaan kaikkien ILO:n perusyleissopimusten, myös lapsityövoiman käytön kieltämistä koskevan yleissopimuksen, vakavaa rikkomista.

3. Kehitys- ja yhteistyösopimusten yhteydessä ei ole tehty erityisiä aloitteita kukkaviljelmien työntekijöiden työolojen parantamiseksi. Komission tiedonannossa perustyönormeista ehdotettiin kuitenkin yleisesti perustyönormien edistämiseen kahdenvälisistä rahoituslähteistä ja ILO:n teknisen avun ohjelmista annettavan rahoituksen lisäämistä. Eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen perusteella myönnetään rahoitusta (EU:n budjetin luku Β7-7) hankkeille, jotka koskevat huumekaupan, lapsityövoiman ja orjuuden torjumista. Tällä tuella täydennetään maakohtaisten erityisohjelmien kautta annettavaa tukea. Sosiaalinen kehitys ja työnormit ovat kiinteä osa näitä ohjelmia.

(1) KOM(2001) 416 lopullinen.

(2) KOM(2001) 252 lopullinen.