ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3088/02 esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) komissiolle. Kissan ja koiran turkin käyttö.



Virallinen lehti nro 268 E , 07/11/2003 s. 0020 - 0021



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3088/02 esittäjä(t): Bob van den Bos (ELDR) komissiolle (28. lokakuuta 2002) Aihe: Kissan ja koiran turkin käyttö Alankomaalaisen eläinten suojelujärjestön (Bont voor Dieren) hiljattain tekemässä tutkimuksessa vahvistettiin DNA-kokeiden avulla, että maassa oli myynnissä kotieläimenä pidettävän koiran turkista valmistettuja tuotteita. Myynnissä oli hiuskoristeita, joissa koirankarva oli värjätty tekoturkista muistuttavaksi ja varustettu harhaanjohtavalla tuoteselosteella, ja nukkuvaa kissaa esittäviä hahmoja, jotka nekin oli todellisuudessa valmistettu koiran turkista. Aasialaiset vientiyritykset syyllistyvät tieten tahtoen tämänkaltaisiin petoksiin liiketoimintansa edistämiseksi. Vastaavia kuluttajapetoksia esiintyy nykyisellään seitsemän EU:n jäsenvaltion markkinoilla. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä? David Byrnen komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2851/02 ja E-3088/02 (14. marraskuuta 2002) Vaikka kissan- ja koirannahkojen valmistus, käyttö, kauppa ja tuonti kiellettäisiinkin kokonaan eräiden jäsenvaltioiden toivomalla tavalla ja lukuisten unionissa tehtyjen pyyntöjen perusteella, on ilmeistä, ettei tämän toimenpiteen pontimena ole huoli eläinten hyvinvoinnista, sillä kieltoa sovellettaisiin eläinten elin- ja kuolinolosuhteista riippumatta. Perustelut liittyvät pikemminkin eettisiin ratkaisuihin eli siihen, onko suotavaa käyttää pääasiassa seuraeläiminä pidetyistä eläimistä valmistettuja tuotteita. Yleiseen moraalin suojeluun liittyvän toimenpiteen voidaan katsoa kuuluvan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio ei aio järjestää eurooppalaisille kuluttajille suunnattua tiedotuskampanjaa turkistuotteiden valmistuksessa käytettävistä materiaaleista eikä komission tiedossa ole, että tällaisia suunnitelmia olisi vireillä myöskään jäsenvaltioissa. Komissio seuraa tilannetta kuitenkin tarkkaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3825/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) neuvostolle. Eläinlääkintädirektiivi.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0115 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3825/02 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) neuvostolle (20. joulukuuta 2002) Aihe: Eläinlääkintädirektiivi Käsitteleekö maatalousneuvosto eläinlääkintädirektiiviä? Jos ei käsittele, voiko neuvosto kertoa, mikä neuvoston kokoonpano käsittelee tätä erittäin tärkeää asiaa? Millainen prioriteetti annetaan tämän direktiivin ottamiselle asianomaisen neuvoston esityslistalle? Vastaus (13. toukokuuta 2003) 1. Komissio ehdotti marraskuussa 2001 toimenpidepakettia yhteisön lääkelainsäädännön uudistamiseksi. Pakettiin kuuluu ehdotus uudeksi asetukseksi ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto-, seuranta- ja lääkevalvontamenettelyistä sekä ehdotukset ihmisille ja eläimille tarkoitetuista lääkkeistä annettujen direktiivien muuttamiseksi. 2. Neuvosto pitää pakettiin kuuluvien kolmen ehdotuksen käsittelyä erittäin tärkeänä. Ehdotusten yhteisen aihepiirin vuoksi paketista on keskusteltu pääasiassa yhdellä foorumilla. Tähän mennessä keskusteluissa on käsitelty ensisijaisesti edellä mainittua asetusehdotusta. Asiasta keskusteltiin kesäkuun ja joulukuun 2002 lopussa neuvoston kokoonpanossa, johon kuuluivat terveysministerit. 3. Valmistelutasolla on kuitenkin käyty erillisiä keskusteluja eräistä eläinlääkintädirektiivin keskeisistä kysymyksistä eli eläinlääkkeiden saatavuuteen liittyvistä ongelmista ja sen varmistamisesta, että hevosia, joita ei ole tarkoitettu elintarviketuotantoon, voidaan hoitaa tarvittavilla lääkkeillä. Neuvosto käsittelee kysymystä asianmukaisella tavalla, jotta koko paketista saataisiin aikaan tyydyttävä ratkaisu, jossa otettaisiin huomioon myös kaikki tarvittavat tekniset näkökohdat. Direktiivin antamista varten ei ole vielä laadittu tarkkaa aikataulua.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3505/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) neuvostolle. Ngawang Sangdrol yhä vankeudessa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0076 - 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3505/02 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) neuvostolle (10. joulukuuta 2002) Aihe: Ngawang Sangdrol yhä vankeudessa Onko neuvosto tietoinen, että Ngawang Sangdrol on ollut vankeudessa ja kärsinyt huonosta kohtelusta vuodesta 1992 lähtien? Tuomioiden perusteena oli, että Sandrol oli rauhanomaisesti käyttänyt oikeuttaan sananvapauteen. Onko neuvosto ryhtynyt mihinkään toimenpiteisiin Sandrolin vankilaolojen parantamiseksi ja viime kädessä hänen vapauttamisekseen? Vastaus (5. ja 6. toukokuuta 2003) Kiinan viranomaiset ilmoittivat 18. lokakuuta 2002 EU:lle, että Ngawang Sangdrol oli edellisenä päivänä päästetty ehdonalaiseen vapauteen hyvän käytöksen johdosta Tiibetin autonomisen alueen vankilasta nro 1. Viranomaiset huomauttivat myös, että tuomioistuimen päätökseen ehdonalaiseen vapauteen päästämisestä hyvän käytöksen johdosta vaikutti myös se, että hänet oli tuomittu ennen 18 vuoden ikää. Ennen Ngawang Sangdrolin vapauttamista EU oli toistuvasti ilmaissut Kiinan viranomaisille olevansa huolestunut hänen tilanteestaan ja vaatinut hänen välitöntä vapauttamistaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3761/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle. Espanjan ehdotus YK:lle.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0087 - 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3761/02 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle (23. joulukuuta 2002) Aihe: Espanjan ehdotus YK:lle Lehdistötietojen mukaan Espanja aikoo esittää YK:n yleiskokoukselle UNCLOSin (Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeuskonferenssi) puitteissa ehdotuksen sen tavan muuttamisesta, jolla alusten turvallisuutta säännellään ja merien saastumista ehkäistään. Espanjan ehdotuksessa kehotetaan lyhentämään sitä aikaa, jonka kuluessa yksirunkoiset säiliöalukset asteittain poistetaan käytöstä. Kysyn neuvostolta: Onko Espanja esittänyt neuvostossa vastaavan näkemyksen, ja ovatko kaikki jäsenvaltiot yksimielisesti tällaisen näkemyksen kannalla? Yhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-3563/02, E-3581/02, E-3582/02, E-3583/02,E-3584/02, E-3587/02, E-3589/02, E-3625/02 ja E-3761/02 (5. ja 6. toukokuuta 2003) Neuvosto pyytää arvoisia parlamentin jäseniä tutustumaan puheenjohtajavaltion vuoden 2002 joulukuussa pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa neuvoston puolesta antamaan julkilausumaan, jossa käsitellään kaikkia heidän esittämissään kysymyksissä esiin tuotuja seikkoja, sekä vastauksiin, jotka neuvosto antoi Josu Ortuondo Larrean, Manuel Medina Ortegan, Camilo Nogueira Románin ja John Cushnahanin kirjallisiin kysymyksiin nro H-0833/02, H-0839/02, H-0847/02 ja H-0871/02 kyselytunnilla Strasbourgissa 15. tammikuuta 2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3520/02 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) neuvostolle. Eurooppalaisten poliittisten puolueiden säännöt ja rahoitus.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0079 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3520/02 esittäjä(t): Ursula Schleicher (PPE-DE) neuvostolle (10. joulukuuta 2002) Aihe: Eurooppalaisten poliittisten puolueiden säännöt ja rahoitus Eurooppalaisten poliittisten puolueiden sääntöjä ja rahoitusta koskevasta neuvoston asetuksesta on Euroopan parlamentin annettua siitä lausunnon 17. toukokuuta 2001 toistaiseksi keskusteltu tuloksetta ministerien neuvostossa. Koska tämän asetuksen on Euroopan tilintarkastustuomioistuimen esittämän kritiikin vuoksi määrä olla tilapäinen ratkaisu siihen asti, kunnes Nizzassa sovittu perussopimuksen muutos tulee voimaan ja luodaan itsenäinen oikeusperusta, kysyn neuvostolta: Komission Nizzan sopimukseen sisältyvän oikeusperustan pohjalta tekemästä mahdollisesta uudesta ehdotuksesta neuvotellaan yhteispäätösmenettelyssä Euroopan parlamentin kanssa. Mitä neuvosto aikoo tehdä saadakseen täksi siirtymäajaksi käyttöön toimivat säännöt, jotka kestävät myös Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kritiikin? Vastaus (13. toukokuuta 2003) Nizzan sopimus, jolla luodaan uusi oikeusperusta kysymyksessä mainitulle asetukselle, tuli voimaan 1. helmikuuta 2003. Näin ollen kysyjän tarkoittamaa siirtymäaikaa ei enää ole.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3903/02 esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) neuvostolle. Vaalipiirini asukkaan erittäin epämiellyttävä kokemus Brysselin Midi-rautatieasemalla.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0126 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3903/02 esittäjä(t): Bill Newton Dunn (ELDR) neuvostolle (14. tammikuuta 2003) Aihe: Vaalipiirini asukkaan erittäin epämiellyttävä kokemus Brysselin Midi-rautatieasemalla Brittiläisen vaalipiirini asukkaan Valko-Venäjältä kotoisin oleva vaimo päätti lokakuun lopussa matkustaa kotimaahansa junalla. Hän tuli Eurostar-junalla Lontoosta Brysseliin eikä tiennyt tarvitsevansa Belgiaa varten kauttakulkuviisumia. Vaikka vaalipiirini asukkaan vaimolla oli voimassa oleva passi ja meno-paluulippu koko matkalle Minskiin, hänet pidätettiin Midi-rautatieasemalla ja kaksi poliisia vei hänet poliisiasemalle. Hänet laitettiin muista rikoksista pidätettyjen kanssa samaan likaiseen selliin. Huoneessa oli avoin vessa ja ihmisten jätöksiä pitkin seiniä. Yli kaksi tuntia myöhemmin hänet haettiin sellistä ja hänelle huudettiin ranskaksi, jota hän ei ymmärrä sanaakaan. Eräs poliiseista (pitkä, laiha, punahiuksinen) herjasi naisen kansalaisuutta, nauroi tämän passille ja haukkui häntä loukkaavalla sanalla naureskelevan työtoverinsa edessä. Nainen itki ja oli kauhuissaan. Hän pyysi saada soittaa puhelimella, mutta se kiellettiin. Hän vaati tulkkia ja asianajajaa tuloksetta. Hänen käskettiin allekirjoittaa hollanninkielinen asiakirja, jota hän ei ymmärtänyt ja hänen annettiin ymmärtää, että hänen on joko allekirjoitettava paperi tai jäätävä likaiseen selliin. Hänet kuljetettiin takaisin Eurostar-junaan ja pidettiin lukittuna junan turvallisuusvaunussa aina Lontooseen asti. Vaalipiirini asukkaan vaimo teki väärin matkustaessaan ilman kauttakulkuviisumia. Oliko tämä kuitenkaan oikeudenmukainen tapa kohdella häntä? Vastaus (8. toukokuuta 2003) Neuvosto ei voi antaa lausuntoja yksittäisten henkilöiden kertomuksista siitä, millä tavoin jäsenvaltioiden viranomaiset ovat kohdelleet heitä käyttäessään valtuuksiaan, jotka kuuluvat kokonaisuudessaan jäsenvaltioiden toimivaltaan ja ovat niiden vastuulla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3815/02 esittäjä(t): Maria Sanders-ten Holte (ELDR) neuvostolle. Eräiden kansainvälistä ilmakuljetusta koskevien sääntöjen yhtenäistämisestä tehdyn Montrealin yleissopimuksen ratifiointi.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0111 - 0112



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3815/02 esittäjä(t): Maria Sanders-ten Holte (ELDR) neuvostolle (9. tammikuuta 2003) Aihe: Eräiden kansainvälistä ilmakuljetusta koskevien sääntöjen yhtenäistämisestä tehdyn Montrealin yleissopimuksen ratifiointi Jäsenvaltiot allekirjoittivat 28. toukokuuta 1999 eräiden kansainvälistä ilmakuljetusta koskevien sääntöjen yhtenäistämisestä tehdyn Montrealin yleissopimuksen. Neuvosto ilmoitti yhteisön kokoavan yhteen 15 ratifiointivälinettä vuoden 2002 loppuun mennessä jäsenvaltioiden välisten poikkeavuuksien välttämiseksi. Vastauksessaan tästä asiasta aikaisemmin esittämääni kysymykseen neuvosto mainitsi, että kaikki jäsenvaltiot olivat aloittaneet ratifiointiprosessin ja että eräät jäsenvaltiot olivat jo saattaneet sen päätökseen. 1. Voiko neuvosto vahvistaa, että Montrealin yleissopimus voidaan panna täytäntöön vuoden 2002 lopussa? 2. Jos ei voi, mitkä valtiot ovat tähän syypäänä? Vastaus (8. toukokuuta 2003) Kuten kirjalliseen kysymykseen nro E-1800/02 annetussa vastauksessa todetaan, neuvosto on suosittanut jäsenvaltioille Montrealin yleissopimuksen ratifiointia kunkin valtion valtiosäännön vaatimusten mukaisesti. Tarkoituksena on, että ratifioimiskirjat niin jäsenvaltioiden kuin yhteisönkin talletetaan koordinoidusti. Suurin osa jäsenvaltioista on jo saattanut ratifiointimenettelyn päätökseen; muut jäsenvaltiot aikovat tehdä sen vuoden 2003 aikana.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3440/02 esittäjä(t): Marco Cappato (NI) neuvostolle. Henkilötietojen vaihto Europolin ja Yhdysvaltojen välillä.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0071 - 0072



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3440/02 esittäjä(t): Marco Cappato (NI) neuvostolle (2. joulukuuta 2002) Aihe: Henkilötietojen vaihto Europolin ja Yhdysvaltojen välillä Euroopan parlamentin suhteista Yhdysvaltoihin vastaavan valtuuskunnan vierailulla Europolin Washingtonin-antennin vastuuhenkilöt vahvistivat, että Europol on jo useaan otteeseen antanut henkilötietoja Yhdysvaltojen viranomaisille. Näitä tietoja annetaan vain sellaisissa tapauksissa, joissa ihmishenki on vaarassa, ja se tapahtuu Europolin johtajan vastuulla ja hallintoneuvoston valvonnan alaisena. Voiko neuvosto antaa yksityiskohtaisia tietoja asiasta? Erityisesti: mikä on tietojenannon oikeusperusta? Kuinka monta tapausta on ollut, kuinka monta henkilöä (ja minkä maalaisia henkilöitä) ne ovat koskeneet ja mitkä ovat tapausten päivämäärät? Mitä poikkeuksellisia ja elintärkeitä syitä kussakin tapauksessa on hyväksytty? Minkä vuoksi Europolin Yhdysvaltojen-vastuuhenkilöiden mukaan Yhdysvaltojen viranomaiset eivät ole antaneet mitään tietoja toiseen suuntaan eli Europolille? Vastaus (5. ja 6. toukokuuta 2003) Säännöistä, jotka koskevat Europolin toimesta tapahtuvaa henkilötietojen välittämistä kolmansille valtioille ja kolmansille elimille, 12. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston säädöksen(1) 2 artiklan 1 kohta ja 4 artikla ovat oikeusperusta, jonka nojalla Yhdysvalloille välitetään poikkeuksellisesti henkilötietoja tapauksissa, joissa se on ehdottoman välttämätöntä jäsenvaltioiden olennaisten etujen turvaamiseksi tai rikoksesta johtuvan välittömästi uhkaavan vaaran torjumiseksi. Hallintoneuvostoa ja yhteistä valvontaviranomaista informoidaan tietojen välittämisestä. Neuvosto ei voi antaa tietoja Yhdysvalloille välitettyjen tietojen luonteesta eikä tietojen välittämisen syistä. Lisäksi neuvosto toteaa kysyjälle, että se valtuutti 19. joulukuuta 2002 pitämässään istunnossa Europolin johtajan tekemään lisäsopimuksen Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan poliisiviraston välillä henkilötietojen ja niihin liittyvien tietojen vaihtamisesta ja panemaan täytäntöön lisäsopimukseen liittyvän kirjeenvaihdon. (1) EYVL C 88, 30.3.1999, s. 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3378/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle. Valtion tuki alankomaalaisille jalkapalloseuroille.



Virallinen lehti nro 242 E , 09/10/2003 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3378/02 esittäjä(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle (27. marraskuuta 2002) Aihe: Valtion tuki alankomaalaisille jalkapalloseuroille Komissio on ilmoittanut Alankomaiden hallitukselle, että se pitää Alankomaiden jalkapalloseuroille annettavaa valtion tukea ongelmallisena. Onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että Nizzan julistuksessa korostettu urheilun yhteiskunnallinen merkitys edellyttää toisenlaista suhtautumista kuin jalkapalloseurojen saaman tuen tuomitseminen? Onko komissio valmis keskustelemaan asiasta uudelleen käyttäen pohjana Nizzan julistusta, jossa urheilulla myönnetään olevan yhteiskunnallinen merkitys eikä sitä mainita puhuttaessa laittomasta kilpailusta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 2003) Alankomaiden hallitus lähetti komissiolle kesäkuussa 2002 kirjeen, jossa todettiin, että yhtäkään jalkapalloseurojen valtiontukimuotoa ei ole katsottava valtiontueksi. Komissio vastasi, että se ei voi täysin yhtyä tähän näkemykseen. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ammattijalkapalloseuroja on pidettävä yrityksinä. Näin ollen näiden yritysten taloudelliseen tukeen sovelletaan periaatteessa valtiontukisääntöjä. Samalla komissio kuitenkin totesi, että se ei voi ottaa kantaa siihen, onko jalkapalloseurojen julkinen tuki valtiontukisääntöjen mukaista, ennen kuin se on perusteellisesti tutkinut jonkin tapauksen yksityiskohdat. Nizzan julistuksessa tunnustetaan periaate, että urheilulla jo sinänsä on yhteiskunnallisia, kasvatuksellisia ja kulttuurisia tehtäviä. Eurooppa-neuvosto edellyttääkin yhteisön toimielimiä ja jäsenvaltioita toteuttamaan politiikkaansa EY:n perustamissopimusta noudattaen sekä omien toimivaltuuksiensa ja mainitun periaatteen mukaisesti. Edellä mainitussa vastauksessa komissio kuitenkin katsoo, että esimerkiksi Ranskan viranomaisten myöntämät tuet nuorten kouluopetusta ja siihen yhdistettyä jalkapalloseurojen antamaa valmennusta varten eivät ole tukea. Näin menetellessään komissio noudattaa Nizzan julistuksen periaatteita. Toisaalta ammattijalkapalloseurojen tuki saattaa kuitenkin tietyissä tapauksissa sisältää valtiontukea.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2171/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Azorien maataloustuotteiden kilpailukyvyn heikentyminen Poseima-ohjelman vaikutuksesta.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0004 - 0005



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2171/02 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (18. heinäkuuta 2002) Aihe: Azorien maataloustuotteiden kilpailukyvyn heikentyminen Poseima-ohjelman vaikutuksesta Asetuksen (EY) N:o 1453/2001(1) liitteen II mukaisesti Madeiran itsehallintoalueella on oikeus tuoda tullitta tai sille myönnetyn kolmansia maita koskevan erityisaseman mukaisesti useita elintarvikkeita sillä ehdolla, ettei näitä tuotteita jälleenviedä kolmansiin maihin eikä muualle yhteisöön, paitsi asetuksen (EY) N:o 1453/2001 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa poikkeustapauksissa. Kyse on elintarvikkeista, joita tuotetaan myös Azoreilla, kuten sokeri, maito ja liha. Edellä mainitussa poikkeustapauksia koskevassa kohdassa sanotaan, että tämä kielto ei koske Azorien ja Madeiran välistä kauppaa. Näin ollen Azorien markkinoilla on tarjolla alihintaan edellä mainitun asetuksen nojalla Madeiralta tuotuja tuotteita. Oliko tämä komission tarkoitus, kun se esitti Poseima-ohjelmasta annetun asetuksen 3 artiklan 5 kohdan muuttamista? Jos näin ei ollut, eikö komissio täytäntöönpanoasetusten antajana pidä tarpeellisena selvittää, mihin tällä muutoksella pyrittiin, ja estää Azorien maataloustuotteisiin kohdistuva epäreilu kilpailu. Eikö komissio katso, että Azorien itsehallintoalueen saattaminen huonompaan asemaan Poseima-ohjelman soveltamisella kuin mikä sillä olisi perustamissopimuksen yleisten määräysten suoralla soveltamisella on vastoin perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan henkeä ja kirjainta? (1) EYVL L 198, 21.7.2001, s. 26. Franz Fischlerin komission puolesta antamatäydentävä vastaus (15. lokakuuta 2002) Tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi ja asetuksen (ETY) N:o 1600/92 kumoamisesta (Poseima) 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1453/2001(1) säädetään, että kyseisellä asetuksella käyttöön otettavaan erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvia tuotteita koskeva jälleenvienti- ja jälleenlähettämiskieltoa ei sovelleta Azorien ja Madeiran väliseen kauppaan. Neuvosto lisäsi kyseisen säännöksen asetukseen Portugalin viranomaisten pyynnöstä(2), ja sen tarkoituksena on sallia erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvilla tuotteilla tehtävä kauppa Azorien ja Madeiran alueiden välillä. Pieniä määriä erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvia tuotteita, muun muassa 50 tonnia valkoista sokeria, on komission saamien tietojen mukaan jälleenlähetetty Madeiralta Azoreille kesäkuussa 2002. Komissio seuraa tiiviisti kaupankäynnin kehittymistä ja ryhtyy tarvittaessa toimenpiteisiin neuvoston tahdon toteutumisen ja syrjäisimpien alueiden paikallisen tuotannon turvaamiseksi perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1453/2001 hengen mukaisesti. (1) EYVL L 198, 21.7.2001. (2) Komission asetusehdotus (EYVL C 96 E, 27.3.2001) ei sisällä tätä säännöstä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3836/02 esittäjä(t): Anna Terrón i Cusí (PSE) komissiolle. Määrärahojen toteuttaminen Kataloniassa vuosina 2000—2002.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0116 - 0117



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3836/02 esittäjä(t): Anna Terrón i Cusí (PSE) komissiolle (9. tammikuuta 2003) Aihe: Määrärahojen toteuttaminen Kataloniassa vuosina 20002002 Miten on toteutettu varainhoitovuosina 2000, 2001 ja 2002 rakennerahastoihin, koheesiorahastoon ja yhteisöaloitteisiin Kataloniassa kuuluvat maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2003) Rakennerahastojen (mukaan lukien yhteisöaloitteet ja koheesiorahasto) maksusitoumusmäärärahojen (MSM) ja maksumäärärahojen (MM) toteutuminen Kataloniassa vuosina 2000, 2001 ja 2002 on esitetty jäljempänä olevassa taulukossa. >TAULUKON PAIKKA> Useampia alueita koskevien ohjelmien ja aloitteiden sekä koheesiorahastosta osarahoitettujen, kaudella 19941999 hyväksyttyjen hankkeiden osalta komissiolla ei ole aluekohtaisia tietoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3901/02 esittäjä(t): Lennart Sacrédeus (PPE-DE) neuvostolle. EU, YK:n huumekokous Wienissä huhtikuussa 2003 ja vanhempien tukeminen lasten kasvatuksessa.



Virallinen lehti nro 222 E , 18/09/2003 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3901/02 esittäjä(t): Lennart Sacrédeus (PPE-DE) neuvostolle (14. tammikuuta 2003) Aihe: EU, YK:n huumekokous Wienissä huhtikuussa 2003 ja vanhempien tukeminen lasten kasvatuksessa Vuosilta 1961, 1971 ja 1988 peräisin oleviin huumeita koskeviin YK:n yleissopimuksiin perustuvaa YK:n huumepolitiikkaa tarkistetaan huhtikuussa 2003 Wienissä. Aikooko EU edelleen ajaa pidättyvää huumepolitiikkaa ja YK:n yleissopimusten säilyttämistä ja pidättyä niiden kumoamisesta tai heikentämisestä? Onko neuvosto valmis pitämään kiinni periaatteesta, jonka mukaan vanhempia tuetaan lasten kasvatuksessa ja huumeidenkäytön ehkäisemisessä siten, että yhteiskunta lainsäädännöllä ja yhdessä YK:n yleissopimusten kanssa osoittaa, että huumeidenkäyttöä ei hyväksytä ja että se on rangaistava teko? Vastaus (8. toukokuuta 2003) Neuvoston elimet aloittivat Euroopan unionin kannan valmistelun edellä mainittua kokousta varten. YK:n yleissopimusten mahdollisesta muuttamisesta ei ole tähän mennessä keskusteltu. Euroopan unionin kanta määräytyy EU:n huumausaineita kokevan toimintaohjelman mukaisesti, josta päästiin yhteisymmärrykseen kesäkuussa 2000. Toimintasuunnitelman kohdassa 5.2. mainitaan, että kansainvälistä yhteistyötä kehitetään YK:n yleiskokouksen erityisistunnossa kesäkuussa 1998 hyväksyttyjen periaatteiden pohjalta. Samassa yhteydessä annetun poliittisen julistuksen 2 kohdassa vahvistettiin, että on tarpeen noudattaa kolmea kansainvälistä yleissopimusta. Toimintaohjelman väliarvioinnissa todetaan, että kansallisissa huumausainepolitiikoissa olisi huumeongelman ratkaisemiseksi voitava omaksua erilaisia lähestymistapoja, joissa otetaan huomioon muun muassa ongelmiin, kulttuuriin ja resursseihin liittyvät kansalliset erot. Mitä tulee vanhempien tukemiseen lasten kasvatuksessa, huumausaineita koskevan toimintasuunnitelman vuosille 20002004 kohdassa 3.1. jäsenvaltioita kannustetaan laillisten ja laittomien huumausaineiden ehkäisemisen ottamista koulujen opetusohjelmiin ja perustamaan vanhemmille suunnattuja tukiohjelmia.