ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0109



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4022/98 esittäjä(t): José Barros Moura (PSE) komissiolle (8. tammikuuta 1999) Aihe: EU:n ja Sveitsin väliset neuvottelut Ottaen huomioon äskettäin julkaistut uutiset yhtenäismarkkinoiden sääntöjen (erityisesti liikenteen alalla) soveltamista koskevien EU:n ja Sveitsin välisten neuvottelujen edistymisestä ja sen, kuinka tärkeää työntekijöiden vapaa liikkuvuus on, voiko komissio ilmoittaa, mitä edistysaskeleita neuvotteluissa on saavutettu ja mitä eroavaisuuksia on vielä jäljellä sosiaaliturvan ja erityisesti työttömyyskorvausten alalla? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 1999) Yhteisön ja Sveitsin välillä käydyt neuvottelut ovat johtaneet ihmisten vapaata liikkuvuutta koskevan sopimusluonnoksen tekemiseen. Tämä sopimusluonnos parantaa huomattavasti Sveitsissä työskentelevien unionin kansalaisten oikeuksia ja johtaa lopulta työntekijöiden täydelliseen vapaaseen liikkuvuuteen, kuten se on taattu jäsenvaltioiden välillä. Toistaiseksi sovelletaan vielä kuitenkin joitakin rajoituksia. Sosiaaliturvan alalla unionin kansalaiset voivat yleisesti ottaen hyötyä samoista eduista, joista on säädetty asetuksissa (ETY) 1408/71 ja N:o 574/2 (ks. ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) 1408/71 muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia(1), sillä nämä asetukset sisällytetään sopimukseen. Myös työttömyysetuuksien saamista koskevia yhteisön sääntöjä sovelletaan yhtä poikkeusta lukuun ottamatta välivaiheessa. Sveitsissä alle vuoden työskennelleiden työntekijöiden työskentelyjaksoja jäsenvaltioissa ei lasketa yhteen Sveitsin työttömyysetuuksien saamiseksi edellytetyn odotusajan (6 kuukautta) välttämiseksi. (1) EYVL C 6, 10.1.1998.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0031



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4059/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (13. tammikuuta 1999) Aihe: Ahtaiden istumapaikkojen aiheuttamat terveyshaitat pitkillä lennoilla Onko komissio tietoinen siitä, että lentokoneiden ahtaat istumapaikat herättävät huolestusta, sillä niistä aiheutuu pitkillä lennoilla joillekin matkustajille verisuonitukoksia? Onko komissio tutkinut asiaa tai kerännyt siitä tietoa? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 1999) Komissio on tietoinen siitä, että turistiluokan ahtaiden istumapaikkojen joillekin lentomatkustajille mahdollisesti aiheuttamat terveyshaitat ovat herättäneet huolestusta. Matkustajat ovat valittaneet asiasta enenevässä määrin, ja komissio on reagoinut huolestuneisuuteen rahoittamalla useita asiantuntijatutkimuksia. Tähän mennessä saatujen tulosten perusteella istuinvälin pidentämiseen ei ole selvää tarvetta. Sen sijaan tutkimukset viittaavat siihen, että istuinvälin pidentäminen lisää loukkaantumisvaaraa onnettomuuksissa. Komissio tutkii asiaa Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöjärjestön (JAA) työryhmän puitteissa ja harkitsee, antavatko tutkimuksen tulokset aihetta jatkotoimenpiteisiin, joilla voitaisiin lisätä matkustajien mukavuutta turvallisuudesta tinkimättä.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0061



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3238/98 esittäjä(t): José Valverde López (PPE) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Interreg-aloite Andaluciassa Minkälaisia ohjelmia ja investointeja on suunniteltu tai suunnitteilla Interreg-aloitteen puitteissa Andaluciassa? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1998) Andalusia saa Interreg-yhteisöaloitteen mukaista tukea kahdelle ohjelmalle, joista toinen koskee Espanjan ja Portugalin välisiä raja-alueita ja toinen Espanjan ja Marokon välisiä raja-alueita. Rahavarat myönnetään koko ohjelmalle eikä niitä jaeta alueittain. Lisäksi täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset valitsevat niiden osana rahoitettavat hankkeet, lukuun ottamatta tietynlaajuisia hankkeita, jotka yksilöidään ohjelmissa erikseen. Tästä syystä komissio ei pysty vastaamaan esitettyihin kysymyksiin kovinkaan tarkasti. Andalusiassa Espanjan ja Portugalin rajaseudulla toteutettavaan ohjelmaan kuuluu ainoastaan Huelvan maakunta. Ohjelman tavoitteena on kehittää raja-aluetta ja rohkaista Espanjan ja Portugalin välisiä yhteisaloitteita tukemalla paikallista kehittämistä sekä toteuttamalla pienimuotoisia infrastruktuureja koskevia toimenpiteitä. Tähän ohjelmaan kuuluu muun muassa Huelvan maakunnassa yhteisrahoitettava hanke Lepe-Ayamonten moottoritie, jonka kustannukset ovat yli 4 miljoonaa ecua. Espanjan ja Marokon rajaseudulla toteutettavaan ohjelmaan kuuluvat Andalusiassa Cadizin, Malagan, Ceutan ja Melillan maakunnat. Ohjelman tavoitteena on tukea rajat ylittävän yhteistyön kehittämistä sekä nopeuttaa alueen talouselämän sisämarkkinoille sopeutumista ja niihin yhdentymistä. Tärkein hankkeista liittyy merenalaiseen sähkökaapeliyhteyteen, jonka tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat 70,22 miljoonaa ecua ja jota tuetaan Euroopan aluekehitysrahastosta 13,26 miljoonalla eculla. Hanke on jo saatu päätökseen.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2961/98 esittäjä(t): Angela Sierra González (GUE/NGL) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Uusi tuontilisenssijärjestelmä Neuvoston 20. heinäkuuta 1998 antaman asetuksen (EY) 1637/98(1), jolla muutetaan banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn vahvistavaa asetusta ETY N:o 404/93(2), 17 artiklassa säädetään, että "banaanien tuonnissa yhteisöön vaaditaan aina tuontilisenssi, jonka jäsenvaltiot myöntävät hakemuksesta jokaiselle asianomaiselle hakijalle riippumatta siitä, mihin tämä on sijoittautunut yhteisössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 18 ja 19 artiklan täytäntöönpanemiseksi annettavien erityissäännösten soveltamista". Maatalousneuvoston viime kesäkuussa pitämässä kokouksessa sovittiin uudesta tuontilisenssijärjestelmästä. Maatalousneuvoston johtopäätöksistä voidaan ilmeisestikin johtaa, että vuodesta 1999 lähtien nykyisille tuottajille voidaan myöntää tuontioikeudet. Mitä seurauksia tällä lisenssien jakotavalla on niihin tuontioikeuden haltijoihin, jotka eivät henkilökohtaisesti käyttäneet tätä lisenssiä yhteisön lainsäädännön sallimalla tavalla? Katsooko komissio, että lisenssinsä seuraavalla kaudella menettäville tuottajille riittää kiinteän viitetuen ja korvaavan tuen nostaminen yhteisön tuottajien aseman takaamiseksi markkinoilla? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 1998) Maatalousasioiden neuvoston kesäkuun 1998 kokouksen päätöslauselmissa tuontilisenssit päätettiin myöntää todellisille tuojille. Uudessa järjestelmässä eivät perinteisinä tuojina näin ollen ole tukikelpoisia sellaiset toimijat, jotka eivät ole tuoneet banaaneja kolmansista maista. Komissio katsoo, että korvaava tuki on riittävä väline takaamaan yhteisön tuottajien säilymisen markkinoilla. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että korvaavaa tukea korotetaan kahdessa vaiheessa seurauksena kiinteän viitetulon 5 prosentin korotuksesta vuonna 1998 ja 8 prosentin korotuksesta vuonna 1999 ja että tariffikiintiöiden taso säilyy ennallaan. (1) EYVL L 210, 28.7.1998, s. 28. (2) EYVL L 47, 25.2.1993, s. 1.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3831/98 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Kansainvälisten taloudellisten myllerrysten vaikutus Euroopan teräsmarkkinoihin - tutkimus Kansainvälinen teräskauppa on uusien haasteiden edessä: kolme suurta maailman aluetta - Venäjä, Kaakkois-Aasia ja Latinalainen Amerikka - on taloudellisissa vaikeuksissa. Tällä on kaksi seurausta: perinteisten kauppavirtojen muuttuminen on johtanut suunnattomaan tuonnin kasvuun Euroopassa. Tuonti Aasiasta on kasvanut 520 % ja tuonti USA:sta 109 % vuonna 1998. Toisaalta markkinoiden keskittyminen on johtanut eurooppalaisen viennin vähenemiseen, mitä alueellis-protektionistiset pyrkimykset ovat pahentaneet entisestään. Euroopan teräksentuottajat ovat tähän mennessä uhmanneet tätä kehitystä menestyksekkäästi. Nyt tarvitaan ennen kaikkea kohdennettuja varoja tämän alan tutkimusta varten. Kun otetaan huomioon sovittu tutkimuksen viides puiteohjelma sekä suunniteltu teräsalan tutkimusrahasto, miten komissio arvioi yhteisön nykyisiä toimia ja niiden ennakoituja vaikutuksia tällä alalla? Mitä lisätoimenpiteitä tarvitaan? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 1999) Viidennen puiteohjelman käynnistymisen myötä teräsalan tutkimustukea voi saada monella tavalla. Puiteohjelman keskeinen aihepiirikohtainen ohjelma on "Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen". Avaintoimintojen ja yleisten toimien työohjelmia valmistellaan parhaillaan ulkopuolisten neuvoa-antavien työryhmien avustuksella. Niihin osallistuu teräsalan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) asiantuntijoita. Erityisen merkittävä on yleinen toiminta nimeltä "Teräsalan uudet materiaalit ja tuotantoteknologiat", joka on räätälöity terästeollisuuden tarpeisiin. Näiden toimien lisäksi Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) teräsalan TTK-ohjelma jatkuu samanaikaisesti vuoteen 2002 asti, jolloin EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo päättyy. Koska yhteisön tasolla on näin monia toimia, nyt ei ole tarpeen toteuttaa lisäaloitteita, jotka koskisivat toimielinten välillä käytävää keskustelua EHTY:n tulevaisuudesta. EHTY:n neuvoa-antava komitea, Serdec (teräsalan tutkimus- ja kehityskomitea), EHTY:n teräsalan TTK-ohjelman tekninen neuvoa-antava komitea ja viidennen puiteohjelman avaintoimintojen neuvoa-antavat työryhmät sekä teräsalan asiantuntijat voivat määritellä Euroopan terästeollisuuden tarpeet yhteisön TTK-ohjelmissa. Ohjelmat ovat myös riittävän joustavia välineitä, joiden avulla voidaan reagoida nopeasti uusiin tutkimussuuntauksiin.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0019



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2528/98 esittäjä(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Loppuunajetut ajoneuvot/moottoripyörät 1. Onko komissio suorittanut erityistä loppuunajettujen moottoripyörien ympäristövaikutusten arviointia? 2. Ovatko moottoripyörille yllä mainitussa direktiiviehdotuksessa esitetyt määräykset varmasti oikeassa suhteessa isommille ajoneuvoille annettuihin määräyksiin? 3. Onko komissio arvioinut ehdotetun direktiivin taloudellisia vaikutuksia moottoripyöräteollisuuteen ja moottoripyörien vähittäismyyntiin EU:ssa? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1998) Komissio on EY:n perustamissopimuksen 130 r artiklan 3 kohdan mukaisesti arvioinut liikenteestä poistettuihin ajoneuvoihin liittyvien toimien toteuttamisesta tai toteuttamatta jättämisestä mahdollisesti johtuvat edut ja kustannukset. Myös EY:n perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 kohdassa mainitut periaatteet on otettu huomioon. Tässä yhteydessä komissio on miettinyt tarkkaan, onko tarvetta sisällyttää liikenteestä poistetut moottoripyörät liikenteestä poistettuja ajoneuvoja koskevan direktiiviehdotuksen(1) soveltamisalaan. Moottoripyörien valmistajia ja käyttäjiä on kuultu asianmukaisesti ehdotuksen eri vaiheissa. Muun muassa parlamentin jäsenen mainitsemien taloudellisten näkökohtien perusteella komissio on tullut siihen tulokseen, ettei direktiiviehdotuksen 4 ja 7 artiklaa ole syytä soveltaa liikenteestä poistettuihin moottoripyöriin. Toisaalta komissio on päätellyt, ettei liikenteestä poistettujen moottoripyörien jättämiseksi direktiiviehdotuksen muiden säännösten soveltamisalan ulkopuolelle ole perusteita. (1) EYVL C 337, 7.11.1997.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0003



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3130/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Eläinlääkintään käytettäviä lääkeaineita koskevat luvat Euroopan unioni on vahvistanut eläinlääkintään käytettävien lääkeaineiden korkeimmat sallitut jäämät elintarviketuotantoon käytettävissä eläimissä. Tämä on välttämätöntä, jotta jäämien riskiä ravintoketjussa voidaan vähentää. Asetusta sovelletaan kuitenkin ilman, että tästä hevosille aiheutuvia vaikutuksia otetaan mitenkään erityisesti huomioon. Hevoset katsotaan elintarviketuotantoon tarkoitetuiksi eläimiksi, mutta Yhdistyneessä kuningaskunnassa hevosia teurastetaan harvoin elintarviketuotantoa varten. Tämä tilanne on aiheuttanut pelkoa siitä, että sallitut anesteettiset aineet, joita käytetään eläinten anestesiassa ja kivun lievittämiseen ovat jatkossa tehottomia, koska tehokkaita yhdisteitä ei ole enää saatavissa. Pitääkö komissio perusteltuna Iso-Britannian eläinlääkäriyhdistyksen huolenaihetta, joka koskee näistä määräyksistä hevosille aiheutuvia seurauksia? Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän tilanteen korjaamiseksi? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan jäsenen esittämästä ongelmasta ja ilmoittaa hänelle tuloksesta mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0119



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4050/98 esittäjä(t): Eolo Parodi (PPE) ja Guido Viceconte (PPE) komissiolle (13. tammikuuta 1999) Aihe: Parmankinkun suojelu Lontoon vetoomustuomioistuin antoi äskettäin tuomion oikeusjutussa "Asda/Consorzio Prosciutto di Parma", jolla brittiläiselle kauppaketjulle annettiin lupa myydä merkinnällä "Parmankinkkua" varustettuja siankinkkuja, jotka on hankittu Parman kaupungista, mutta siivutettu ja pakattu Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tuomiossa ei oteta riittävästi huomioon erityisiä siivutus- ja pakkausmenetelmiä, jotka vaikuttavat ratkaisevasti tuotteen laatuun. Voiko komissio ilmoittaa: 1. Eikö se katso, että yhteisön suojattuja alkuperänimityksiä ja suojattuja maantieteellisiä merkintöjä koskeva lainsäädäntö on tässä tapauksessa jätetty huomiotta? 2. Mihin toimiin se aikoo ryhtyä italialaisen yhteenliittymän ja eurooppalaisten kuluttajien suojelemiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerkomission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 1999) Komissio pyytää kunnianarvoisia jäseniä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Filippi esittämään kirjalliseen kysymykseen P-3881/98(1). (1) Katso sivu 102.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0013



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3817/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Teollisuuden ja energia-alan ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Komission politiikkana on varainkäytön avoimuus. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä Kataloniassa toteutetuista hankkeista saivat tukea teollisuudelle ja energia-alalle tarkoitetuista tukimuodoista vuosina 1994-1999? Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka suuri summa kullekin näistä hankkeista lopulta myönnettiin? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3568/98 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (1. joulukuuta 1998) Aihe: Epäilyt Turkin viranomaisten harjoittamasta MED TV:n lähetysten häirinnästä Kysyttäessä komissiolta viimeksi tästä ongelmasta se ilmoitti, että tarvitaan vahvoja todisteita, ennen kuin Turkin viranomaisille voidaan esittää valitus MED TV:n lähetysten epäillystä häirinnästä. Koska nämä ongelmat koskevat Britanniassa sijaitsevaa MED TV -järjestöä, jolla ei ole tarvittavia varoja yksityiskohtaisten todisteiden hankkimiseen häirinnän lähteestä, ryhtyykö komissio tutkimaan tätä ongelmaa itse? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1999) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että ehdotetun kaltaiset tutkimukset eivät kuulu yhteisön Turkin-suhteiden, jotka nykyisellään perustuvat assosiaatiosopimukseen ja tulliliitosta tehtyyn sopimukseen, soveltamisalaan.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0102



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3985/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvät operationaaliset suositukset Komissio esittää Wienin huippukokoukselle esiteltävässä unionin pohjoista ulottuvuutta koskevassa tiedonannossaan operationaalisia suosituksia mm. Venäjän, Puolan ja Baltian maiden kanssa tehtävästä raja-alueyhteistyöstä ja hallinnon kouluttamisprojekteista. Millaisia ohjelmia ja toimenpiteitä komissio valmistelee kyseisten operationaalisten suositusten toteuttamiseksi ja millä aikataululla komissio aikoo toimia tässä asiassa? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1999) Wienissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajiston päätelmien johdosta komissio valmistautuu jatkamaan näkemysten vaihtoa kaikkien asianosaisten kanssa toteuttamalla unionin politiikkojen pohjoisesta ulottuvuudesta annetun väliraportin(1) suosituksia määritelläkseen niiden kanssa tämän ulottuvuuden käsitteen sekä toimintalinjat kyseisillä aloilla. (1) KOM(98) 589 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4086/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Petostentorjunta Surinamissa keinona transatlanttista rikollisuutta vastaan 1. Onko komissio tietoinen Surinamin tullilaitoksen johtajan Arthur Trottin lausunnoista, joiden mukaan ulkomaisten tavaranvalmistajien ja surinamilaisten tuojien väliset suhteet ovat nykyään sellaiset, että "alilaskutuksesta on tullut hyvin tavallista", mikä vaikuttaa transatlanttisen rikollisuuden leviämiseen? 2. Eikö komissio katsokin, että Surinamissa tulisi voida käyttää eurooppalaista petostentorjunnan alalla hankittua taitotietoa? 3. Voisiko komissio - myös sen vuoksi, että Surinamille annettavien eurooppalaisten varojen avoin ja vastuullinen käyttö taattaisiin - harkita mahdollisuutta myöntää rahoitusta, jotta voitaisiin käyttää edellä mainitun kaltaisten petosten torjuntaan erikoistuneen brittiläisen Network Internationalin (NI) palveluja? 4. Onko komission mielestä mahdollista antaa Surinamin käyttöön eurooppalaisia tullivirkamiehiä, jotka auttaisivat varmistamaan maksutositteiden oikeellisuuden ja siis torjuisivat alilaskutuksen muodossa tehtäviä petoksia? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 1999) Surinamin tullilaitoksen johtajan lausunnot, joita käsiteltiin laajasti paikallisessa lehdistössä, ovat komission tiedossa. Tuonnissa noudatettava alilaskutuskäytäntö on hyvin vakava asia, varsinkin kun otetaan huomioon näistä petoksista johtuvan verotulojen menetyksen mahdolliset seuraukset tuojamaan julkistaloudelle. Surinamin tulliviranomaiset ovat nyt päättäneet puuttua ongelmaan ja komissio kehottaa Surinamin hallitusta jatkamaan päättäväisesti tämänsuuntaisia toimia. Eurooppalaista taitotietoa petostentorjunnan alalla voitaisiin mahdollisesti käyttää Surinamissa, joka on käyttänyt aikaisemmin hyväkseen tiettyjen jäsenvaltioiden tullivirkamiesten antamaa teknistä apua. Tällä alueella noudatettavan strategian määrittely ja yhteistyökumppaneiden valinta ovat kuitenkin päätöksiä, jotka kuuluvat Surinamin viranomaisten toimivaltaan. Nykyisessä kansallisessa maaohjelmassa ei mainita tätä aluetta koskevaa apua eikä Surinamin hallitus ole ilmaissut aikovansa toimittaa tämänsuuntaista pyyntöä komissiolle. Jos Surinamin hallitus pyytäisi yhteisöltä teknistä apua, valittaisiin useita yhteisöstä tai Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maista (AKT-maista) olevia kyseiseen alaan erikoistuneita yrityksiä, joilta pyydettäisiin yhdenvertaisin ehdoin tarjoukset noudattaen tavanomaisia sopimusten tekemistä koskevia menettelyjä. Toisaalta komissio, joka periaatteessa vastustaa alilaskutusta, ei katso käytännön vaarantavan Euroopan kehitysrahaston (EKR:n) varojen avointa ja vastuullista käyttöä Surinamissa tai muualla. Itse asiassa EKR:sta rahoitettuun hankkeeseen kuuluvina tuodut tavarat ovat neljännen Lomén yleissopimuksen 308, 309 ja 310 artiklan mukaisesti vapaat kaikista tulleista.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0106



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3667/98 esittäjä(t): Philippe Monfils (ELDR) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Taideteoksiin sovellettava arvonlisävero Jotkut maat, esimerkiksi Belgia, ovat soveltaneet seitsemättä arvonlisäveroa koskevaa direktiiviä 1. tammikuuta 1995 lähtien. Saksa on sen sijaan saanut lykkäystä arvonlisäveron nostamisessa vuoteen 1999 asti. Tämä johtaa kilpailun vääristymiseen eri jäsenvaltioiden taidekauppiaiden välillä, koska esimerkiksi Belgiassa arvonlisävero on 21 prosenttia ja Saksassa vain seitsemän prosenttia. Tämä ero merkitsee valtavaa etua kilpailussa niin erikoistuneilla ja kansainvälisillä markkinoilla kuin taidemarkkinat ovat. Kilpailunäkökulman lisäksi syrjintää esiintyy arvonlisäveroprosentissa kulttuurihyödykkeiden ja -palveluiden markkinoilla eri osa-alueiden välillä. Kirjakaupat ja viime aikoina näyttämötaiteilijat ovat hyötyneet alennetusta kuuden prosentin verosta. Tämä alennus hyväksyttiin kulttuurielämän virkistämiseksi ja sen pitämiseksi hengissä. Onko komissio tietoinen taidekauppiaiden kohtaamista vaikeuksista ja aikooko se tehdä muutosehdotuksen direktiiviin 92/77/ETY, jolla täydennetään yhteistä arvonlisäjärjestelmää ja muutetaan direktiiviä 77/388/ETY lisäämällä taideteokset liitteeseen H (luettelo tavaroista ja palveluista, joihin voidaan soveltaa alennettuja ALV-kantoja) varmistaakseen rehellisen kilpailun Euroopan unionin taidekauppiaiden kesken osana yhteisön kulttuuria tukevaa politiikkaa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1999) Yhteisen arvonlisäveron täydentämisestä 14 päivänä helmikuuta 1994 annetussa seitsemännessä neuvoston direktiivissä 94/5/EY(1) säädetään käytettyihin tavaroihin sekä taide-, keräily- ja antiikkiesineisiin sovellettavista erityisjärjestelyistä. Sen nojalla arvonlisävero voidaan maksaa myydyn taideteoksen voittomarginaalista, kuten Belgiassa, eikä sen kokonaishinnasta, kuten Saksassa. Lisäksi jäsenvaltioilla on mahdollisuus soveltaa alennettua verokantaa tuontitaide-esineisiin. Käyttäessään tätä mahdollisuutta jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua verokantaa taide-esineiden suoraan luovutukseen, jonka tekijä tai hänen oikeudenomistajansa suorittaa. Näin kuvataiteilijat ja esiintyvät taiteilijat ovat samassa asemassa. Päätös alennetun verokannan soveltamisesta sekä kuvataiteilijoiden suoraan luovuttamiin teoksiin että esiintyvien taiteilijoiden tarjoamiin palveluihin kuuluu kuitenkin jäsenvaltioille. Komissio on tietoinen kilpailun vääristymisestä, joka johtuu yhteisen arvonlisäveron täydentämisestä annetun seitsemännen neuvoston direktiivin hyväksymisen yhteydessä kahdelle jäsenvaltiolle myönnetyistä erityisjärjestelyistä. Se kuitenkin uskoo vääristymisen häviävän erityisjärjestelyiden päättymisen myötä 30. kesäkuuta 1999. (1) EYVL L 60, 3.3.1994.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0103



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3787/98 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: Radioaktiivisten aineiden kuljettaminen lentoteitse Voisiko komissio laatia luettelon kaikista niistä EU:n alueella toimivista yrityksistä, joilla on oikeus radioaktiivisten aineiden kuljettamiseen lentoteitse? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-3786/98 ja E-3787/98 (16. helmikuuta 1999) Radioaktiivisten aineiden kuljetukset järjestetään Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) määräysten mukaisesti, minkä lisäksi ilmakuljetusten on täytettävä Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) tekniset vaatimukset, joita kaikki jäsenvaltiot nykyisin noudattavat. Vaatimukset koskevat sekä rahti- että matkustajalentoja. Radioaktiivisia aineita voi kuljettaa kaikilla rahtiluvan saaneilla koneilla, kunhan kuljetuksissa noudatetaan asianomaisia vaatimuksia (jotka koskevat lähinnä pakkausten rakennetta ja kestävyyttä). Komissio ei ole tehnyt ehdotuksia yhteisön lainsäädännöksi alalla, koska katsoo nykyisten vaatimusten takaavan kuljetusten turvallisuuden. Näitä kuljetuksia - kuten muitakin turvallisuuteen liittyviä asioita - on luonnollisesti seurattava koko ajan. Viranomaiset ryhtyvät varmasti heti toimiin, jos kuljetusten turvallisuus jostakin syystä heikentyy.