KIRJALLINEN KYSYMYS E-1245/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Torinon ja Lyonin välinen rautatie.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0112 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1245/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Torinon ja Lyonin välinen rautatie Energiasta ja liikenteestä vastaava komission pääosasto ilmoitti 21. helmikuuta 2000 johtaja Francois Lamoureux'n allekirjoittamalla kirjeellä professori Bruno Bottiglierille, joka toimii Lyon-Torino-Milano/Genova-Venetsia-Trieste-Ljubljana-rautatielinjan kehittämiskomitean pääsihteerinä, että se oli täysin samaa mieltä hankkeesta koituvista kapasiteettiin, turvallisuuteen ja luotettavuuteen liittyvistä eduista, jotka oli todettu asiasta tehdyssä selvityksessä. Huolimatta siitä, että yhteisö on käyttänyt kymmenen viime vuoden aikana yli 60 miljoonaa euroa Alppien läpi kulkevan Torino-Lyon-rautatielinjan toteuttamiseen, hankkeen tulevaisuus on hämärän peitossa. Voisiko komissio ilmoittaa, mitä se tekee päästäkseen tänä vuonna viimeinkin selkeään poliittiseen päätökseen hankkeen toteutuksen seuraavista vaiheista, ja kertoa, mikä on Italiassa asiasta vastaavan ministeriön, alueiden ja paikallisten elinten vastuu Lyon-Torino-Milano-Ljubljana-rautatielinjan päätökseen saattamisessa sekä missä määrin ne osallistuvat siihen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Komissio katsoo, että Lyon-Torino-Milano-Venetsia-Trieste-(Ljubljana)-hankkeen toteuttamisen nopeuttamisen keskeinen lyhyen aikavälin tavoite on poliittisen päätöksen aikaansaaminen kansainvälisen Alpit ylittävän rataosuuden rakentamisesta. Nîmesissa vuonna 1999 pidetyssä Ranskan ja Italian huippukokouksessa molempien maiden hallitukset sitoutuivat tekemään lopullisen päätöksen kansainvälisen Mont Cenis -tunnelin rakentamisesta syksyllä 2000. Komissio aikoo edelleen kehottaa mainittuja jäsenvaltiota pääsemään myönteiseen ratkaisuun asiassa ja laatimaan tarvittavat suunnitelmat toisiinsa liittyvistä rataosuuksista, joista Lyonin ja St Jean-de-Mauriennen välinen osuus on Ranskan alueella ja Susan laakson ja Torinon välinen osuus puolestaan Italian alueella. Tunnelia koskeva päätös on tehtävä pätevin perustein. Komissio uskookin tämän vuoksi, että Alpetunnel-nimisen kansainvälisen talousalan etuyhtymän suorittamien ympäristö-, talous- ja teknisten tutkimusten tulokset valmistuvat ajoissa kesän 2000 aikana. On tärkeää, ettei mainittujen tutkimusten lopullisia tuloksia tehdä tyhjiksi etukäteen. Komissio on tukenut näitä tutkimuksia ja niihin liittyvää toimintaa sillä perusteella, että hankkeen sosiaalis-taloudellinen toteuttamiskelpoisuus on hyvä ja että sillä on voimakas tasapainottava vaikutus Alppien liikenteen jakautumiseen eri liikennemuotojen välillä, mikä puolestaan auttaisi vähentämään olemassa olevia turvallisuuteen, ympäristöön ja ruuhkiin liittyviä ongelmia Alppien yli suuntautuvassa liikenteessä. Italian alueella tapahtuneen kehityksen osalta komissio on tyytyväinen, että Italian viranomaiset ovat sitoutuneet keskeisten rataosuuksien rakentamiseen. Erityisesti Torinon ja Triesten välillä (460 kilometriä uutta rataosuutta, jolla on nyt 4 raidetta) keskeisten yhtymäkohtien ja niiden yhdyslinjojen rakennustyöt on jo aloitettu. Torino-Milano- ja Padova-Mestre-rataosuuksien rakennustöiden odotetaan alkavan vuosina 20002001 ja osuuksien avaamista suunnitellaan vuoden 2006 tienoilla. Komissio on valmis osallistumaan aktiivisesti mainittujen hankkeiden ajoitusta ja rahoittamista koskevan keskustelun ohjaamiseen ja koordinointiin heti sen jälkeen, kun hanketta koskevat poliittiset päätökset on tehty. Komission osallistuminen ei riipu siitä, käydäänkö keskustelut kansainvälisellä tasolla vai kansallisten ja paikallisten tai alueellisten viranomaisten välillä. Mitä tulee kansainvälisen rataosuuden rahoitukseen, komissio on erittäin tietoinen siitä, että on tarpeen ottaa huomioon joidenkin alueiden esittämät ehdotukset mahdollisuudesta käyttää julkisen ja yksityisen sektorin yhteisrahoitusta. Niin ikään komissio tiedostaa myös tarpeen ottaa huomioon infrastruktuurin hintapolitiikan vaikutukset mahdollisiin tulonlähteisiin.