Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0010



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3651/97 komissiolle esittäjä(t): Barbara Weiler (PSE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Sosiaalikasvattajien koulutusajan lyhentäminen nykyisestä 12 + 3 vuodesta 11 + 3 vuoteen Berliinin senaatin koulu-, nuoriso- ja urheiluasioista vastaava jaosto päätti muuttaa sosiaalipedagogiikan alan opintojen pääsyvaatimuksia ja lyhentää nykyistä sosiaalikasvattajan opintojen kestoa. Nykyisin sosiaalikasvattajan ammattiin pääseminen edellyttää sosiaalipedagogiikan ammatillisessa oppilaitoksessa suoritettavaa 3-vuotista koulutusta, jota edeltävät 12 vuoden kouluopinnot. Tätä alustavaa vaihetta aiotaan nyt lyhentää 1 vuodella, jolloin koulutuksen kesto lyhenee nykyisestä 12 + 3 vuodesta 11 + 3 vuoteen. Onko Euroopan unioni antanut koulutusaikojen yhdenmukaistamisen yhteydessä erillisen direktiivin sosiaalikasvattajien koulutuksesta? Jos sosiaalikasvattajan opintojen kokonaiskestoksi on EU:n alueella vahvistettu 12 + 3 vuotta, eikö tämän koulutusajan alittamisesta seuraa, että saksalaisten sosiaalikasvattajien suorittamia tutkintoja ei tunnusteta muissa jäsenvaltioissa? Eikö tällöin Saksassa koulutetuilta sosiaalikasvattajilta riistetä mahdollisuuksia työskennellä ulkomailla? Jos Berliinin senaatin ehdottama opiskeluajan lyhentäminen on ristiriidassa EU:n direktiivin kanssa, millaisiin Berliinin senaatin vastaisiin toimiin voidaan ryhtyä? Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 1998) Arvoisan parlamentin jäsenen esittämä kysymys liittyy samaan aiheeseen kuin Tannertin esittämät kirjalliset kysymykset E-1936/97 ((EYVL C 21, 22.1.1998. )) ja E-3638/97 ((EYVL C 187, 16.6.1998, s. 33. )). Sosiaalikasvattajan tai sosiaaliavustajan ammateissa toimimisen edellyttämien tutkintojen tunnustaminen niissä jäsenvaltioissa, joissa nämä ammatit ovat säänneltyjä ammatteja, perustuu yhteisön direktiiveihin, joilla on luotu tutkintojen tunnustamisjärjestelmä. Tutkintoon vaadittavasta opintojen tasosta säädetään direktiivissä 89/48/ETY vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä ((EYVL L 19, 24.1.1989. )) ja direktiivissä 92/51/ETY ((EYVL L 109, 24.7.1992. )), jota sovelletaan direktiivin 89/48/ETY sääntelemiä tutkintoja alempiin tutkintoihin. Kukin jäsenvaltio voi vapaasti määrätä alueellaan toimivilta sosiaalikasvattajilta ja sosiaaliavustajilta vaadittavan tutkinnon tason. Direktiiveillä ei itse asiassa ole yhdenmukaistettu koulutusta, vaan luotu tutkintojen tunnustamisjärjestelmä, jonka ansiosta tiettyyn ammattiin jossain jäsenvaltiossa pätevöittävä tutkinto on hyväksyttävä riittäväksi pätevyydeksi harjoittaa samaa ammattia jossain toisessa jäsenvaltiossa, vaikka koulutusjärjestelmät ovatkin erilaisia. Tämän vuoksi Saksalla on täysi oikeus päättää sosiaalikasvattajan tai sosiaaliavustajan ammattiin vaadittavan tutkinnon tasosta. Tutkintoon voidaan soveltaa direktiivissä 92/51/ETY säädettyä tunnustamismenettelyä. Direktiivissä säädetään, että jos ulkomaisen tutkinnon ja vastaanottavan jäsenvaltion edellyttämän tutkinnon välillä on huomattavia opintojen pituuteen tai sisältöön liittyviä eroja, vastaanottavan valtion viranomaiset voivat määrätä korvaavan toimenpiteen (sopeutumisaika tai kelpoisuuskoe). Tämän vuoksi voi olla, että joissakin tapauksissa uuteen saksalaiseen tutkintoon ja vastaanottavan jäsenvaltion vaatimaan tutkintoon tarvittavien opintojen kesto poikkeavat toisistaan, jolloin jonkin korvaavan toimenpiteen soveltaminen on oikeutettua.