Virallinen lehti nro C 223 , 17/07/1998 s. 0039



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3977/97 komissiolle esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) (9. joulukuuta 1997) Aihe: Opetusministeriön hätävarasuunnitelmien rahoittaminen Kreikassa Kreikalle suunnattuun toiseen yhteisön tukikehykseen sisältyneiden suunnitelmien mukaan maan piti saada 440 miljardin drakman suuruusluokkaa oleva summa koulutuksen tarpeisiin tavoitteena edistää innovatiivisia ohjelmia, joilla vahvistettaisiin puutteellista materiaalista ja teknistä perustaa, perustettaisiin kirjastojen verkko, tuettaisiin jatko-opintoja, annettaisiin tietotekniikan käytölle keskeinen asema jne. Tähän mennessä useimmat näistä luonteeltaan innovatiivisista suunnitelmista ovat edenneet hitaasti, ja siksi määrärahojen käyttöönottoaste oli viime aikoihin asti noin 25 %. Tämän vuoksi ohjelmia yksinkertaistettiin jossain määrin määrärahojen käyttöönoton nopeuttamiseksi. Tavanomaisempien ohjelmien hyväksyminen on kuitenkin aivan toinen asia kuin se, että Euroopan unioni rahoittaa Kreikassa opetusministeriön kokeiluja, joita ei pitäisi sallia. Saamieni tietojen mukaan opetusministeriö keskustelee komission kanssa seuraavista hankkeista: - uusien kirjojen kirjoittamisen rahoittaminen; kirjoittajat on palkattu suoraan tekemään näitä kirjoja, ilman kilpailua ja rikkoen kilpailusääntöjä - epämääräisen ¨yhtenäistä lukiota¨ koskevan hankkeen rahoittaminen 100 miljardin drakman suuruusluokkaa olevalla summalla aivan kuin tämä olisi Kreikan koululaitoksen ongelma numero yksi, samalla kun edes kaksinkertaisen työnteon ongelmaa ei ole ratkaistu - tämän ohjelman hallinnoinnin antaminen yliopistojen tehtäväksi - ei ole tietoa siitä, millä järjestelyillä - ja vieläpä 5-10 % luokkaa olevan määrärahaosuuden luovuttaminen näiden ylimmän asteen oppilaitosten käyttöön hallinnointikuluja varten. Koska koulutus ansaitsee Kreikassa paremman kohtalon, voiko komissio kertoa minulle, mitkä ohjelmat eivät ole tähän mennessä edistyneet tyydyttävästi, mikä on opetusministeriön ohjelmien nykyinen määrärahojen käyttöönottoaste, missä muualla yliopistot hallinnoivat keskiasteen koulutukseen tarkoitettuja varoja sekä mitä opetusministeriön ideoista aiotaan rahoittaa ja millä summilla? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 1998) Kreikalle tarkoitettujen yhteisön tukikehysten toimintaohjelmassa ¨Koulutus ja valmistava koulutus¨ on toimintamuoto, jonka perusteella rahoitetaan uusien opetussuunnitelmien ja oppikirjojen laadintaa 32 miljoonan ecun määrärahalla. Toimintaohjelman hyväksytyssä muodossa lähdetään siitä, että uusien opetussuunnitelmien kehittäjät ja uusien oppikirjojen laatijat valitaan avoimen tarjouskilpailun perusteella. Kreikan opetusministeriö on äskettäin vahvistanut edellä sanotun ja selittänyt, että avoimesta menettelystä poiketaan vain muutettaessa oppikirjoja, joita koskevat tekijänoikeudet ovat vielä voimassa. Ministeriö selitti, että yhtenäistetyn lukion käyttöönoton jälkeen toimintamuotoa on muutettava, koska keskiasteen koulutuksen koko rakenteen muuttaminen koskee joitain opetussuunnitelmia ja oppikirjoja. Asiasta on valmisteilla tarkempia ehdotuksia. Viime marraskuussa Kreikan opetusministeriö pyysi muuttamaan edellä mainitun ohjelman ensimmäistä alaohjelmaa (ylempi perusaste ja keskiaste) yhtenäistetyn lukion tukemiseksi. Komissio on periaatteessa suostunut tähän, jotta kyseistä uudenlaista lukiota voidaan tukea ja nopeuttaa toimintaohjelman toteuttamista kokonaisuudessaan. Asiasta odotetaan tarkempia ehdotuksia ja rahoitustietoja, joiden perusteella seurantakomitea tekee lisäpäätöksensä. Komissio tutkii sille jätettävät yksityiskohtaiset ehdotukset. Kreikan opetusministeriö on ehdottanut yliopistojen ja teknillisten oppilaitosten käyttämistä välittäjinä, koska nykyisessä järjestelmässä kouluyksiköt eivät voi suoraan osallistua toteuttamiseen. Korkeakoulut ilmoittivat seurantakomitean viime kokouksessa suhtautuvansa ehdotukseen varauksellisesti. Ministeriö tutkii toteuttamisen rakenteita ja mekanismeja, jotka ovat osa valmistella olevaa yksityiskohtaista ehdotusta. Koulutusta ja valmistavaa koulutusta koskevan toimintaohjelman käyttöaste on noin 27 % ja alaohjelmien käyttöasteet ovat suunnilleen seuraavat: 1 (ylempi perusaste ja keskiaste), 17 %, 2 (valmistava koulutus), 42 %, 3 (korkea-asteen koulutus), 15,5 %, 4 (opetushallinnon ajanmukaistaminen ja tekninen tuki), 13 %. Jäsenvaltioiden maksut on ilmaistu prosentteina kaikista määrärahoista. Eräät toimintamuodot koskevat erikseen yliopistoja ja teknillisiä oppilaitoksia, minkä lisäksi korkea-asteen oppilaitokset osallistuvat ylemmän perusasteen ja keskiasteen muiden toimintamuotojen toteuttamiseen. Näitä ovat esimerkiksi informaatioteknologia ja erityisryhmille (vähemmistöt, maahanmuuttajat, paluumuuttajat), tarkoitettu koulutus, joissa yliopistot toimivat välittäjinä tai toteuttajina. Yliopistojen toiminnasta aiheutuneet kulut korvataan kuluselvitysten perusteella, ei prosenttiosuuksina toimintamuotojen määrärahoista tai kertakorvauksina.