ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1815/99 esittäjä(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle. Komission menettely virkamiesten rekrytoinnissa.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0108 - 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1815/99 esittäjä(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Komission menettely virkamiesten rekrytoinnissa Voiko komissio vahvistaa, että uusia virkamiehiä rekrytoitaessa yhtenä valintakriteerinä pidetään ikää ja että yleisesti ikärajana on ollut 45 vuotta? Mistä tämä johtuu? Aikooko komissio edelleen menetellä näin, vaikka toukokuussa 1999 voimaan tulleella Amsterdamin sopimuksella muutetun Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa selvästi määrätään, että, yhteisö ... voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1999) Komissio päätti 21. tammikuuta 1998 ryhtyä vähitellen poistamaan henkilöstön rekrytointiin sovellettavia ikärajoja. Ensimmäisessä vaiheessa komissio vahvisti perustason rekrytointikilpailujen ikärajaksi 45 vuotta yhdenmukaisesti Euroopan parlamentin puhemiehistön 20. lokakuuta 1997 vahvistaman lähestymistavan kanssa. Eri toimielimet käsittelivät henkilöstöpolitiikkaan liittyvän mietintäryhmän kertomusta ja totesivat olevansa valmiita nostamaan ikärajan 45 vuoteen. On kuitenkin huomattava, että parlamentti ja neuvosto eivät sitoutuneet vahvistamaan komission periaatteellista kantaa henkilöstön rekrytointiin sovellettavien ikärajojen mahdollisesta poistamisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2046/99

esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle

(3. marraskuuta 1999)

Aihe: Täydellinen luettelo Euroopan komission puheenjohtajalle ja jäsenille kuuluvista eduista ja korvauksista

Voiko komissio toimittaa täydellisen luettelon kaikista eduista ja korvauksista, joita komission puheenjohtajalle ja jäsenille maksetaan palkan lisäksi, tai joihin heillä on oikeus?

Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus

(13. joulukuuta 1999)

Joulukuun 17. päivänä 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, EHTY, Euratom) N:o 2778/98, säädetään komission puheenjohtajan ja jäsenten sekä yhteisön tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan sekä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin, jäsenten ja kirjaajan palkkajärjestelyistä annetun asetuksen N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom muuttamisesta(1).

Kyseisten säädösten mukaisesti komission jäsenillä, komission puheenjohtajalla ja varapuheenjohtajilla on peruspalkan lisäksi oikeus perhelisiin ja korvauksiin. Mikäli komission jäsen saa muista lähteistä perhelisien luontoisia etuuksia, niiden määrä vähennetään perhelisistä. Kunkin komission jäsenen saamien etuuksien kokonaismäärä riippuu selvästi niistä korvauksista, joihin hän on oikeutettu.

Perhelisät, joihin komission jäsenillä, puheenjohtajalla ja varapuheenjohtajilla on kuukausittain oikeus, koostuvat kotitalouslisästä, joka on viisi prosenttia peruspalkasta (jos puoliso ei ole ansiotyössä), huollettavana olevaa lasta koskevasta lisästä, joka on 213,62 euroa kuukaudessa lapselta, ja koulutuslisästä, jonka suuruus vaihtelee lapsen iän ja koulutusasteen mukaan (peruskoulussa 36 prosenttia, keskiasteella 50 prosenttia ja korkeakoulussa 100 prosenttia 190,90 eurosta).

Komission jäsenet saavat asuntokorvauksen, joka on 15 prosenttia peruspalkasta.

Komission jäsenet saavat kuukausittaisen edustuskorvauksen, joka on tällä hetkellä komission jäsenillä 607,71 euroa, varapuheenjohtajilla 911 euroa ja puheenjohtajalla 1 418 euroa. Edustuskulut korvataan kuittia vastaan. Korvauksen enimmäismäärä vuosittain on useimmilla komission jäsenillä 11 347 euroa. Varapuheenjohtajilla ja ulkosuhteista vastaavilla jäsenillä enimmäismäärä on 17 023 euroa ja puheenjohtajalla 22 694 euroa.

Tehtäviensä alkaessa komission jäsenellä (paitsi Belgian kansalaisilla) on oikeus kahden kuukauden bruttoperuspalkan suuruiseen korvaukseen asettautumisesta aiheutuneista kuluista (eli tällä hetkellä 31 209 euroa komission jäsentä kohti), korvaukseen henkilökohtaisista ja huollettavien matkakuluista ja korvaukseen henkilökohtaisen omaisuuden muuttamisesta aiheutuneista kuluista (vakuutuskulut mukaan luettuina).

(1) EYVL L 347, 23.12.1998.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1695/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. EU:n koordinaattori Hombach.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0078 - 0078



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1695/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (29. syyskuuta 1999) Aihe: EU:n koordinaattori Hombach Balkanin jälleenrakennuksesta vastaavan EU:n erityisedustajan Bodo Hombachin on jo viikkojen ajan julkisesti epäilty syyllistyneen mittaviin lahjontatapauksiin (kyseessä ovat yksityinen talo Mülheimissa ja ylellinen koti Kanadassa). Nämä vakavat syytökset saivat hänet 27. elokuuta 1999 eroamaan omasta tahdostaan puolueensa viroista. Onko komissio sitä mieltä, että Hombachin olisi luovuttava vastuullisesta tehtävästään Balkanin alueen demokraattisesta ja taloudellisesta jälleenrakentamisesta vastaavana EU:n erityisedustajana tämän edelleen hyvin epäselvän tilanteen takia ja myöskin siitä syystä, että Hombach on esittänyt vähintäänkin omaperäisen aikomuksen perustaa toimipaikkansa Brysseliin eikä tehtäviensä välittömään läheisyyteen, mikä tuskin lisää EU:n erityisedustajan toimen tehokkuutta? Tilannetta silmällä pitäen olisi myös avoimuussyistä suositeltavaa antaa tietoa korvauksista, jotka Hombachille myönnettiin hänen vastaanottaessaan erityisedustajan toimen. Aikooko komissio ilmoittaa nämä tiedot? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (9. marraskuuta 1999) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan (18 artikla, entinen J.8 artikla) erityisedustajien nimittämisestä vastaa neuvosto. Pyydetyt tiedot, jotka koskevat erityisedustajalle maksettavaa korvausta, on esitetty rahoitusselvityksessä, jonka neuvosto 16. heinäkuuta 1997 tehdyn yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan rahoitusta koskevan toimielinten välisen sopimuksen M artiklan mukaisesti antaa parlamentille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1596/99 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle. Ihmisoikeudet Uzbekistanissa.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0046 - 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1596/99 esittäjä(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle (20. syyskuuta 1999) Aihe: Ihmisoikeudet Uzbekistanissa Huolestuneet kristityt Euroopan unionissa pyrkivät edelleen kiinnittämään huomiota oletettuihin ihmisoikeusrikkomuksiin Uzbekistanissa. He ovat tuoneet esille pastori Rashid Turibajevin, Parhad Jangibajevin, Iset Tanishjevin ja Nail Asanovin tapaukset. Heidän mukaan nämä henkilöt on vangittu perättömien syytteiden nojalla huumeiden hallussapidosta. Valvooko neuvosto erityisesti kristinuskoon kääntyneiden henkilöiden ihmisoikeustilannetta Uzbekistanissa ja miten se on vedonnut Uzbekistanin hallitukseen edellä mainittujen neljän vangin tapauksissa? Vastaus (29. marraskuuta 1999) Neuvosto seuraa tarkasti Uzbekistanin ihmisoikeustilannetta. EU on säännöllisesti ottanut tämän asian esille Uzbekistanin viranomaisten kanssa. Heinäkuussa 1999 Takentiin suunnatussa virallisessa yhteydenotossa sekä EU:n ja Uzbekistanin yhteistyöneuvoston ensimmäisessä istunnossa 13. syyskuuta 1999 unioni ilmaisi olevansa huolestunut uskonnonvapaudesta ja erityisesti kristittyjen huonosta kohtelusta Uzbekistanissa. Se kehotti Uzbekistanin hallitusta kunnioittamaan vapautta ja uskontoa koskevia kansainvälisiä periaatteita juuri tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen puitteissa sekä ottaen huomioon Uzbekistanin sitoumukset ETYJissä. EU ilmaisi myös olevansa erittäin huolestunut poliittisin tai uskonnollisin perustein tapahtuvista vangitsemisista ja vankilaolosuhteista Uzbekistanissa. Neuvosto jatkaa Uzbekistanin ihmisoikeustilanteen kaikkien näkökohtien läheistä tarkkailua ja aikoo ottaa asian säännöllisesti esille Uzbekistanin viranomaisten kanssa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1838/99

esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle

(13. lokakuuta 1999)

Aihe: Puutteet elintarvikkeiden valvonnassa Espanjan satamissa

Elokuun 1999 lopussa Euroopan komissio antoi tiedoksi raportin elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston suorittamista eläinlääkintätarkastuksista Espanjan satamissa ja lentokentillä marraskuun 1998 ja maaliskuun 1999 välisenä aikana. Näissä tarkastuksissa ilmeni vakavia terveysvalvonnan puutteita tietyillä elintarviketarkastuksia tekevillä Espanjan raja-asemilla.

Ottaen huomioon raportin loppupäätelmät, jotka on julkaistu PO XXIV:n Internet-sivulla: Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa Espanjan viranomaisten suhteen, jotta elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston julki tuoma tilanne kohentuisi?

David Byrnen komission puolesta antama vastaus

(9. marraskuuta 1999)

Komission elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on hiljattain tehnyt kaksi tarkastuskäyntiä Espanjaan marraskuussa 1998 ja helmikuussa 1999. Käyntien lopulliset tulokset on julkaistu terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston verkkosivulla. Ne sisältävät Espanjan viranomaisten kommentteja ja reaktioita raporttiluonnoksen tuloksiin. Komissio on saanut raportissa mainittuihin puutteisiin liittyviä kirjallisia vastauksia, ja se käy Espanjan viranomaisten kanssa edelleen keskusteluja täsmällisistä toimenpidesuosituksista.

Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet puutteellisista tiloista, että tiloihin tehdään tarvittavat muutokset tai uusia tiloja suunnitellaan. Rajatarkastusasemien toiminnan puutteita puolestaan on korjattu välittömin hallinnollisin toimin.

Komissio tarkastelee useita kertoja vuodessa suosituksia, joita elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto tai jäsenvaltiot ovat tehneet rajatarkastusasemien luettelon muuttamiseksi. Tarkastelun perusteella voidaan muuttaa julkaistua rajatarkastusasemien luetteloa (kolmansista maista tuotavien tuotteiden ja eläinten eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksyttyjen rajatarkastusasemien luettelosta, komission eläinlääkintäasiantuntijoiden suorittamia tarkastuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja päätöksen 96/0742/EY kumoamisesta 22. heinäkuuta 1997 tehty komission päätös 97/0778/EY(1)). Luetteloa muutettiin vastikään 20. heinäkuuta 1999 tehdyllä komission päätöksellä 1999/0577/EY(2).

(1) EYVL L 315, 19.11.1997.

(2) EYVL L 219, 19.8.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1665/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. IMF:n varojen myöntäminen Venäjälle väärin perustein ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0068 - 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1665/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: IMF:n varojen myöntäminen Venäjälle väärin perustein ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki Kansainvälisen valuuttarahaston pääjohtaja Michel Camdessus myönsi heinäkuun lopussa Venäjän federaatiolle 4,5 miljardin dollarin lainan siitä huolimatta, että hän oli tietoinen Price Waterhousen raportista, jossa kerrotaan Moskovan keskuspankin siirtäneen osan IMF:ltä saaduista varoista ulkoisille holdingyhtiöille. Tietääkö komissio, onko IMF:n varojen lisäksi käytetty väärin myös Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin myöntämiä varoja? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (3. marraskuuta 1999) Komission kanta väitetystä lahjonnasta Venäjällä on edelleen sama kuin parlamentissa 16. syyskuuta 1999 annetussa julkilausumassa. Vastauksena parlamentin jäsenen kysymykseen komissio esittää tässä tiedot, jotka se on saanut käyttöönsä yhteisön edustajana Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallintoneuvostossa: Pääoman laiton maastavienti on rikollista toimintaa, minkä vuoksi sen harjoittajat yrittävät salata toimintansa viranomaisilta mukaan lukien EBRD. Tämän vuoksi EBRD noudattaa rahanpesun vastaisia periaatteita ja edellyttää rahoituslaitoksilta, joille se antaa luottoja, vastaavanlaisia sitoumuksia, joilla on tarkoitus pienentää todennäköisyyttä EBRD:n joutumisesta tahtomattaan mukaan tällaiseen toimintaan. Tämän lisäksi kaikille EBRD:n maksuille Venäjälle ja Venäjältä on saatu lupa keskuspankilta. Noin neljännes EBRD:n rahoituksesta annetaan venäläisille vastapuolille. Toiminnassaan venäläisten vastapuolten kanssa EBRD rahoittaa vain hyväksyttyjä hankkeita, joissa varojen käyttö on tarkkaan määritelty. EBRD noudattaa tiukkoja maksujen valvontamenetelmiä, mikä merkitsee sitä, että varat maksetaan suoraan hankkeen toteuttajalle aina kun se on mahdollista. Jos käytetään muita maksumenettelyitä kuten erityistilejä, tilit täsmäytetään säännöllisesti sen varmistamiseksi, että varat käytetään aiottuun tarkoitukseen. Pankki nimitti vuonna 1996 rahanpesuasioista vastaavan virkamiehen, joka pitää säännöllisiä tiedotustilaisuuksia pankin henkilökunnalle. Hiljattain paljastuneen Bank of New Yorkia koskevan tapauksen jälkeen EBRD on tarkastanut vastuunsa Venäjällä ja pyytänyt tilintarkastajiaan laatimaan selvityksen Venäjällä toteutettavista hankkeista, joihin voi liittyä rahanpesun vaara. Vaikka ulkopuolinen selvitys on vielä kesken, pankin omaan tarkastukseen perustuva alustava arvio on, että suoralta kädeltä ei löydy sellaisia hankkeita, joihin liittyisi rahanpesuun viittaavaa toimintaa tai transaktioita. Komissiolla ei ole hallussaan todisteita, jotka kyseenalaistaisivat edellä esitetyt tiedot.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2054/99 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) komissiolle. Kouluissa jaettavalle maidolle myönnettävien eurooppalaisten tukien poistaminen.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0140 - 0141



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2054/99 esittäjä(t): Gérard Caudron (PSE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Kouluissa jaettavalle maidolle myönnettävien eurooppalaisten tukien poistaminen Komission päätös vähentää ja myöhemmin poistaa kouluissa jaettavalle maidolle myönnetyt yhteisön tuet on pantu laajalti merkille. Ravitsemusasiantuntijoiden mukaan maito on olennainen ravintoaine lapsen kasvun kannalta. Maidon jakelu kouluissa tarjoaa vielä tänä päivänä mahdollisuuden tavoittaa sellaisia väestöryhmiä, joiden ruokavalio ei ole riittävän tasapainoinen. Tämä hanke on huolestuttava niin maatalouden kuin kansanterveydenkin kannalta. Neuvosto (maatalous) katsoi 14.15. kesäkuuta 1999, että maidon kulutusta olisi edistettävä sen suuren ravintoarvon vuoksi, etenkin lasten ja nuorten kannalta. Miksi komissio tekee päätöksen, joka on neuvoston lausunnon vastainen? Nyt kun kansanterveys on Amsterdamin sopimuksen myötä sisällytetty yhteisön yleiseen politiikkaan, tiedustelisin komissiolta, miten se voi ottaa sen riskin, että niiden eurooppalaisten lasten terveys vaarantuu, jotka höytyvät tästä ravintolisästä kouluissa? Voiko komissio edellä esitetyn perusteella kiistää esitetyt tiedot ja rauhoittaa Euroopan kansalaisia? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2029/99 ja E-2054/99 (9. joulukuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1613/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle. Maamiinojen vastainen taistelu.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0051 - 0052



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1613/99 esittäjä(t): Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) komissiolle (15. syyskuuta 1999) Aihe: Maamiinojen vastainen taistelu Edellinen Euroopan komissio oli hyvin aktiivinen maamiinojen vastaisessa taistelussa. Mihin toimiin uusi komissio aikoo ryhtyä näiden toimien jatkamiseksi? Onko komissio valmis kutsumaan kansainvälisen konferenssin uudestaan koolle ja jos se näin aikoo, milloin ja missä tällainen konferenssi on suunnitteilla pitää? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (11. lokakuuta 1999) Neuvoston päätöslauselman 11913/96 ja parlamentin päätöslauselman A4-0149/95 mukaisesti komissio pyrkii lisäämään osallistumistaan kansainvälisiin ponnisteluihin maamiinoja koskevan maailmanlaajuisen ongelman ratkaisemiseksi, viittaamalla erityisesti Ottawan sopimuksen sitoumuksiin. Jalkaväkimiinojen vastaista toimintaa koskeva asetusluonnos ja komission samaa aihetta koskeva tiedonanto annetaan parlamentille ja neuvostolle vuoden 1999 loppuun mennessä. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota komission, jäsenvaltioiden ja kansainvälisten toimintojen tehostettuun koordinointiin, ja Yhdistyneitä kansakuntia tuetaan toimintojen pääkoordinaattorina. Komission laajempia toimia, kuten kansainvälisten konferenssien järjestämistä harkitaan uuden asetuksen hyväksymisen yhteydessä, ja tiiviissä yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien ja muiden tämän alueen toimijoiden kanssa. Näillä näkymin lähitulevaisuudessa ei aiota järjestää isoa kansainvälistä konferenssia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1802/99 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle. Lindaani.



Virallinen lehti nro 170 E , 20/06/2000 s. 0104 - 0105



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1802/99 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (12. lokakuuta 1999) Aihe: Lindaani Itävallan asiasta vastaavat viranomaiset ovat neuvoston antaman kasvinsuojeluainedirektiivin 91/0414/ETY(1) huomioon ottaen laatineet asiakirjan torjunta-aineen lindaanin vaikutuksista terveyteen ja ympäristöön. He suosittelevat lindaanin käytön kieltämistä koko EU:n alueella, kunnes aiheesta saadaan lisätietoa. Lisäksi he vaativat, että lindaani on luokiteltava kolmannen luokan syöpää aiheuttavaksi aineeksi ja että aineen merkintätietoihin on vaarallisten aineiden luokitusta koskeva direktiivi 67/0548/ETY(2) huomioon ottaen lisättävä, että aineella saattaa olla peruuttamattomia vaikutuksia terveyteen ja ympäristöön. Mihin toimiin komissio ryhtyy tämän torjunta-aineen suhteen asiakirjan suositusten ja sen tosiasian valossa, että Ruotsi ja Tanska ovat jo kieltäneet lindaanin käytön? Aikooko komissio erityisesti ennaltavarautumisen periaatetta silmällä pitäen hyväksyä Itävallan asiasta vastaavien viranomaisten esittämät suositukset? (1) EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. (2) EYVL 196, 16.8.1967, s. 1. David Byrnen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1801/99 ja E-1802/99 (15. marraskuuta 1999) Lindaania koskevan asiakirjan käsittelyn nykytilanteen osalta komissio viittaa Anita Pollackin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-154/99 antamaansa vastaukseen(1). Komissio noudattaa kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/0414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annetussa komission asetuksessa (ETY) 3600/92(2) säädettyjä menettelyjä ja toimittaa pysyvälle kasvinsuojelukomitealle ehdotuksen mahdollisimman pian, heti kun kuulemismenettely on saatu päätökseen. Ehdotuksessa saatetaan vaatia vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin 67/0548/ETY(3) mukaisen lindaanin luokituksen ja merkintäkäytännön tarkistusta. Sen jälkeen, kun direktiivi 91/0414/ETY(4) annettiin 15 päivänä heinäkuuta 1991, on edistytty paljon. On laadittu täytäntöönpanevaa lainsäädäntöä ja teknisiä tausta-asiakirjoja sekä kohennettu jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta. Komissiokin on kuitenkin sitä mieltä, että tarkistusmenettelyä olisi nopeutettava. Siksi parhaillaan keskustellaan uudesta strategiasta direktiivissä 91/0414/ETY annettujen komission toimintamahdollisuuksien rajoissa. Lopputuloksena on todennäköisesti vuoden 1999 loppuun mennessä lisää täytäntöönpanotoimenpiteitä jäljellä olevien tehoaineiden tarkistamiseksi. Komissiolla ei ole aikomusta heikentää direktiivissä asetettuja turvallisuusnormeja. (1) EYVL C 325, 12.11.1999, s. 76. (2) EYVL L 366, 15.12.1992. (3) EYVL L 196, 16.8.1967. (4) EYVL L 230, 19.8.1991.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1659/99

esittäjä(t): Hubert Pirker (PPE-DE) komissiolle

(14. syyskuuta 1999)

Aihe: Sloveniassa sijaitseva Krskon ydinvoimala

Komission jäsenehdokas Günther Verheugen painotti Euroopan parlamentin järjestämässä kuulemistilaisuudessa, että yksittäisten hakijamaiden Euroopan unioniin liittymisen ehtona on riskialttiiden ydinvoimaloiden sulkeminen tai niiden sähköntuotannon lopettamista koskevien suunnitelmien esittäminen. Verheugenin mukaan ydinvoimaloiden turvallisuudesta ei voida tinkiä. Hän ei kuitenkaan maininnut tässä yhteydessä Krskon ydinvoimalaa, vaikka se sijaitsee maanjäristysalueella ja on tästä syystä erityisen riskialtis.

Mitä komissio aikoo tehdä, jotta hakijamaassa Sloveniassa sijaitseva Krskon riskialtis ydinvoimala suljetaan ja jotta se ei vaaranna rajanaapurin Itävallan Kärntenin ja Steiermarkin osavaltioita?

Onko komissio Verheugenin esittämää kantaa silmällä pitäen sitä mieltä, että Krskon ydinvoimalan sulkeminen on asetettava liittymisen ehdoksi?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(8. lokakuuta 1999)

Komissio on jo todennut, että ehdokasmaissa toimivat Neuvostoliitossa suunnitellut ydinvoimalat, joiden nykyaikaistamista pidetään mahdottomana, olisi suljettava sovittujen aikataulujen mukaisesti niin pian kuin käytännössä on mahdollista. Tämä koskee Liettuassa sijaitsevaa Ignalinaa, Bulgariassa sijaitsevan Kozlodujin yksiköitä 14 sekä Slovakiassa sijaitsevaa Bohunice V1:tä. Jotta tähän tavoitteeseen päästään, komissio neuvottelee näiden kolmen maan kanssa yhteisissä työryhmissä.

Sloveniassa sijaitseva Krskon ydinvoimalaitos on eri asia. Kyse on lännessä suunnitellusta voimalaitoksesta, joka on samanlainen kuin yhteisön jäsenvaltioissa ja muissa länsimaissa toimivat tämäntyyppiset laitokset. Slovenia jatkaa ohjelmia, joilla pyritään parantamaan voimalaitoksen turvallisuutta. Agenda 2000 -asiakirjassa todetaan, että siellä, missä käytetään lännessä suunniteltuja ydinvoimaloita (Romania ja Slovenia), kehitystä on seurattava sen varmistamiseksi, että laitosten toiminta on asianmukaisten turvallisuusnormien mukaista. Teknistä apua voidaan antaa tarvittaessa.

Slovenian liittymiskumppanuuteen sisältyy kaksi keskipitkän aikavälin ensisijaista tavoitetta tällä alalla, nimittäin ydinturvallisuusviranomaisen toiminnan lujittaminen sekä Slovenian ydinvoimapolitiikan ja investointisuunnitelmien mukauttaminen Krskon ydinvoimalan ympäristössä suoritettavan maanjäristysriskien arvioinnin tuloksiin.

Tähän liittyen Phare-ohjelmasta on osoitettu yli miljoona euroa Slovenian turvallisuusviranomaisten tukemiseen. Tarkoituksena on erityisesti välittää heille tietoa yhteisön ydinturvallisuusviranomaisten menetelmistä ja käytännöistä. Phare-ohjelmasta myönnetään lisäksi 500 000 euroa Krskon ydinvoimalaitokselle alueen maanjäristysalttiuden sekä sen mahdollisten laitoksen suunnittelua koskevien vaikutusten uudelleenarviointiin. Ensimmäisiä tutkimustuloksia voidaan odottaa vuoden loppuun mennessä.