ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2644/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Kansalaisjärjestöjen avustustoiminnan koordinointi Sudanissa Voiko komissio ilmoittaa, mitkä EU:n resursseja käyttävät kansalaisjärjestöt auttavat nälänhädän uhreja Sudanissa ja onko EU:n tasolla esiintynyt pyrkimyksiä näiden järjestöjen toiminnan koordinoimiseksi? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (17. syyskuuta 1998) Tällä hetkellä komissio antaa Sudanissa toteutettavia elintarvikeohjelmia ja elintarvikkeiden jakelua varten tukea seuraaville yhteisöille ja kansalaisjärjestöille: YK:n Maailman elintarvikeohjelma, YK:n lastenavun rahasto (UNICEF), Médecins sans Frontiéres (Belgia), Medair (Sveitsi), Save the Children (Yhdistynyt kuningaskunta), Care International, Dutch InterChurch Aid, sekä Oxfam (Yhdistynyt kuningaskunta). Lähiaikoina on tarkoitus vahvistaa niin ikään elintarvikeohjelmiin tarkoitetut avustukset seuraavia järjestöjä varten: Punaisen Ristin kansainvälinen komitea, International Rescue Committee (Yhdysvallat), Care (Saksa), Médecins sans Frontiéres (Alankomaat), Médecins sans Frontiéres (Sveitsi), Merlin (Yhdistynyt kuningaskunta) sekä Action contre la Faim (Ranska). Komissio tukee myös seuraavia järjestöjä, jotka toimittavat Sudaniin elintärkeää humanitaarista apua muihin tarkoituksiin (terveys, avustustarvikkeet sekä elintarvikevarmuuteen liittyvien ohjelmien osana eläinten terveys, kalastusvälineet, siemenet ja työvälineet): Saksan Punainen Risti, Goal (Irlanti), Pharmaciens sans Frontiéres (Ranska), COSV (Italia), Médecins du Monde (Ranska), International Aid Sweden, Vétérinaires sans Frontiéres (Sveitsi), Vétérinaires sans Frontiéres (Belgia), Intermon (Espanja), Hôpital sans Frontiéres (Ranska) sekä International Rescue Committee (Espanja).
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0153



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2907/98 esittäjä(t): Florus Wijsenbeek (ELDR) komissiolle (2. lokakuuta 1998) Aihe: Kilpailu ajokortin myöntävien tahojen välillä Voisiko komissio antaa selvityksen, missä määrin eri jäsenvaltioissa muut kuin viranomaistahot ovat vastuussa ajokortin saamiseksi suoritettavista kokeista? Voisiko komissio ilmoittaa myös, onko muissa kuin viranomaistahoja koskevissa tapauksissa järjestetty asiaan liittyvä tarjouskilpailu? Voisiko komissio tutkia, miten eri jäsenvaltioissa on järjestetty kanteen nostaminen ajokortin myöntämisestä vastaavien tahojen päätöksiä vastaan ja koskevatko nämä järjestelyt myös riippumattomia tahoja? Voisiko komissio antaa lopuksi selvityksen, voiko myös jokin viranomaisten osoittama taho myöntää ajokortin tähän tarkoitukseen osoitetun eritystahon lisäksi? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (23. lokakuuta 1998) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0041



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1476/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (13. toukokuuta 1998) Aihe: Maanvyörymän valtatielle aiheuttamat tuhot Kreikassa Komission 19.4.1995 antamassa vastauksessa (E-0749/95)(1) kysymykseeni, joka koski maanvyörymän valtatielle ja rautatielle aiheuttamia tuhoja Kreikassa, mainittiin, että "mitä tulee mahdolliseen liikenneyhteyksien korjaamiseksi toteutettavien hankkeiden yhteisrahoitukseen, komissio ei voi ottaa kantaa tähän ennen kuin onnettomuuden syiden, mahdollisten vastuussa olijoiden, ehdotettavien teknisten toimenpiteiden ja niiden kustannusten määrittämiseksi vaadittavat asiantuntijalausunnot ja tekniset tutkimukset ovat valmistuneet". Kolme vuotta tämän vastauksen antamisen jälkeen komissiolta kysytään: 1. Onko sillä käytössään onnettomuuden syiden, vastuullisten, ehdotettujen teknisten toimenpiteiden ja niiden kustannusten määrittelemiseksi vaadittavat tiedot ja mitä niistä ilmenee? 2. Yhteisrahoitetaanko liikenneverkkojen korjaushankkeita? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (2. heinäkuuta 1998) Helmikuussa 1995 Malakasassa Pathen päätiellä tapahtunut onnettomuus johtui maansortumista, joita ei olisi voitu ennustaa 1980-luvulla tehtyjen geologisten ja geoteknisten tutkimusten perusteella. Tämän onnettomuuden jälkeen toteutettiin uusia geoteknisiä tutkimuksia, joiden mukaan on ensin tarpeen rakentaa sortuneelle alueelle uusi pohjavesien poistoverkosto ja rakentaa tämän jälkeen moottoritie uudelleen. Julkisista töistä vastaava Kreikan ministeriö arvioi kustannuksiksi 5000 miljoonaa drakmaa. Tätä hanketta osarahoitetaan vuosien 1994-1999 yhteisön tukikehyksen toimenpideohjelmasta "päätiet". Edellä mainitun ministeriön arvioiden mukaan sopimus töiden toteuttamisesta allekirjoitettaneen piakkoin. (1) EYVL C 270, 16.10.1995, s. 10.
Virallinen lehti nro C 096 , 08/04/1999 s. 0100



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2469/98 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Satamavaltioiden harjoittamaa tarkastustoimintaa koskeva direktiivi Katsooko komissio, että Lontoon satamaviranomaisten toimivaltaan kuuluvalla alueella kyetään tyydyttävästi toteuttamaan direktiiviä satamavaltioiden harjoittamasta tarkastustoiminnasta, nyt kun uusilla luotsien toimintaan liittyvillä ohjeilla (Pilotage Direction No. 5) on vähennetty satamaviranomaisten tarkastamien alusten määrää? Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komissiolla ei ole näyttöä siitä, että se, että luotsit tarkastavat Lontoon satamassa nykyään vähemmän aluksia, johtaisi satamavaltioiden suorittamaan valvontaan kuuluvien tarkastusten huomattavaan vähenemiseen. Satamavaltioiden valvontaviranomaisten päätös tarkastaa alus perustuu lukuisiin muihin kriteereihin. Päätöksessä otetaan erityisesti huomioon aluksen tarkastushistoria, aluksen ikä ja tyyppi sekä sen lippuvaltion toiminta, jossa alus on rekisteröity. Satamavaltioiden suorittamaan valvontaan kuuluvien tarkastusten määrän väheneminen jäsenvaltion jossakin satamassa ei myöskään automaattisesti merkitse sitä, että myös koko maassa tarkastettujen alusten määrä vähenee, eikä tällä siten itsessään rikota direktiiviä 95/21/EY(1). (1) EYVL L 157, 7.7.1995.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0070



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1680/98 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Phare-varojen käyttö Latviassa Koulutusyhteistyö on yksi tärkeimpiä ruohonjuuritason yhteistyömuotoja unionin ja unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden välillä. Siksi kysynkin komissiolta, kuinka paljon ja kuinka suuri osuus Latvialle myönnetyistä Phare-varoista on kohdistettu vuonna 1997 tähän tarkoitukseen.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0135



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2242/98 esittäjä(t): Allan Macartney (ARE) komissiolle (16. heinäkuuta 1998) Aihe: Guatemalan ihmisoikeudet Guatemalan arkkipiispan ihmisoikeustoimiston koordinaattori, piispa Juan Gerardi murhattiin kaksi päivää sen jälkeen kun Guatemalan sisällissodasta julkaistussa selvityksessä (Nunca Jamas) 80 prosenttia sisällissodassa tapahtuneista julmuuksista sälytettiin armeijan vastuulle. Tähän liittyen, ja kun otetaan huomioon Euroopan unionin sitoumus ihmisoikeuksien suojeluun, onko komissio ryhtynyt toimiin piispa Gerardin kuoleman tutkinnan seuraamiseksi? Miten komissio voi vaikuttaa siihen, että rauhansopimuksen ehtoja noudatetaan Guatemalassa? Komission jäsenen Manuel Marínkomission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 1998) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Ford esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2191/98(1). (1) EYVL C 13, 18.1.1999.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0047



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1538/98 esittäjä(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle (18. toukokuuta 1998) Aihe: Ravintoaineet Milloin komissio aikoo esittää uudelleenarvioinnin ravintoaineiden merkintää koskevasta direktiivistä? Mitä tutkimuksia komissio on teettänyt arvioidakseen, kuinka ravintoaineiden kattava merkintä voidaan toteuttaa kuluttajien kannalta tarkoituksenmukaisesti? Aikooko komissio tehdä ravintoaineiden merkitsemisestä pakollista? Sisältyykö myös ravintoaineista tehtyjen valituksien valvonta tulevien säännösten piiriin? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 1998) Komissio tutkii parhaillaan, mihin oikeudellisiin toimiin tulevina vuosina on ryhdyttävä elintarvikelainsäädännön suhteen. Tämän jälkeen komissio päättää vaadittavien toimenpiteiden tärkeysjärjestyksestä. Komissio tutkii asiaa asianomaisten osapuolten kanssa ja neuvottelee kansainvälisellä tasolla Codex Alimentarius -komissiossa siitä, mikä on paras tapa tiedottaa kuluttajille elintarvikkeiden ravitsemuksellisista ominaisuuksista. Kun edellä mainittu valmistelutyö on saatettu loppuun, komissio päättää, ehdottaako se pakollista ravintoaineiden merkintää. Komissio pohtii elintarvikkeiden ravintosisältöön ja terveysvaikutuksiin liittyvät väitteet huomioon ottavan oikeudellisen viitekehyksen luomista samalla kun tarkistetaan 18. joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 79/112/ETY kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä(1). (1) EYVL L 33, 8.2.1979.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0009



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1101/98 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (8. huhtikuuta 1998) Aihe: Sanomalehdille suunnattu tuki Kuten tiedetään, EU:n komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, miten sen harjoittamaan politiikkaan suhtaudutaan, minkä vuoksi yksi sen erityisistä panopisteistä liittyy tiedotusvälineisiin. Itävallan sanomalehdissä ilmestyy nykyisin unionin itään laajentumista käsitteleviä artikkeleita, joiden alareunassa on huomautus, jossa sanotaan, että artikkelit on julkaistu kansallisen EU:n komission edustuston antaman erityisen tuen turvin. 1. Millaisesta "tuesta" on kyse? 2. Jos kyseessä on rahallinen tuki, kuinka suurista summista on kyse? 3. Millaisille artikkeleille tai millaisille aiheille tukea annetaan? 4. Mitä ehtoja artikkelin on täytettävä, jotta se saa komissiolta tukea? 5. Onko tällaisen tuen antaminen erityisesti tyypillistä Itävallalle vai annetaanko muissa EU:n jäsenvaltioissa samanlaista tukea? 6. Jos annetaan, kuinka paljon tukea yksittäiset jäsenvaltiot ja niiden sanomalehdet saavat? 7. Millä tavoin tukea saavat eri tiedotusvälineet valitaan? 8. Vaikuttaako komissio siihen, mitä aiheita artikkeleissa käsitellään? Komission jäsenen Marcelino Orejankomission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 1998) Komission edustusto Itävallassa tuki yhteisön laajentumista käsittelevää artikkelisarjaa itävaltalaisessa Standard-lehdessä, joka on korkealaatuinen mielipidevaikuttajien sanomalehti. Sarjaan kuului kymmenen kokosivun artikkelia ja kahden komission jäsenen sekä Itävallan edustuston päällikön haastattelut. Tukea maksettiin ATS 660 000 (mainosvero ja alv mukaan lukien) eli puolet artikkelisarjan kokonaiskustannuksista lehdelle. Edustusto tuki kirjoituksia antaakseen panoksensa itävaltalaiseen keskusteluun yhteisön laajentumisesta. Tämä on komission tiedotustoiminnan keskeinen poliittinen kohde tänä vuonna. Der Standard valittiin, koska se on ihanteellinen foorumi jäsenvaltioiden mielipidevaikuttajien tavoittamiseksi. Lehti ja komission Itävallan-edustusto päättivät yhdessä kirjoitusten aiheista, lehti yksin vastaa niiden sisällöstä.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1636/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Matkaviestintä ja langaton viestintä Viitteet: a) Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkaviestinnän ja langattoman viestinnän uusista kehitysnäkymistä. Euroopan unionin haasteita ja valintoja. (KOM(97) 0217 lopull.) ja b) "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkaviestinnän ja langattoman viestinnän (UMTS) tulevan kehittämisen strategiasta ja toimintaperiaatteista. Julkisen kuulemisen tulokset ja ehdotukset suotuisan ympäristön luomiseksi" (KOM(97) 0513 lopull.). Voiko komissio varmistaa määräyksiä koskien, että jäsenvaltiot ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin yhteisön määräysten ja Euroopan radioviestintäkomitean myöntämiä taajuuksia koskevien päätösten toimeenpanemiseksi ja soveltamiseksi ottaen erityisesti huomioon, että UMTS:n ja toisen sukupolven järjestelmien (kuten GSM, DCS 1800 ja PCS 1900) välinen kattavuuskysymys on käsiteltävä perusteellisesti?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0137



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2256/98 esittäjä(t): Miguel Arias Cañete (PPE) komissiolle (22. heinäkuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Ranskalle vuosina 1986-1995 Kuinka paljon Ranska on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan määrärahoja vuosina 1986-1995, ja miten nämä määrärahat jakautuvat: - luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkkiäistoukat, muut kasviperäiset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut eläinperäisiin tuotteisiin liittyvät toimet, jalostetuille maataloustuotteille myönnetyt tuet, EU:n elintarvikeapuun liittyvät tuet, maataloustuotteiden jakelu vähäosaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyvät maaseudun kehittämistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? - Miten tuet jakautuvat tukityypeittäin (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan määrään liittyvät tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sekä julkisen varastoinnin kustannukset)?
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0114



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1922/98 esittäjä(t): Paul Rübig (PPE) komissiolle (18. kesäkuuta 1998) Aihe: Kolmas SLIM-vaihe Komissio on ilahduttavasti juuri siirtynyt uuteen vaiheeseen SLIM-aloitteessa (Simpler Legislation for the Internal Market). Yksinkertaistettu eurooppalainen lakitilanne on ratkaiseva tekijä pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi sisämarkkinoilla. Siksi myös "vähemmän mutta parempaa toimintaa" ansaitsee täyden tuen. Voiko komissio kolmannen SLIM-vaiheen osalta ilmoittaa, mihin mennessä on tarkoitus saattaa päätökseen meneillään oleva tarkastelu, joka koskee sosiaalivakuutusmääräysten koordinointia sekä EMC-direktiiviä ja vakuutuslainsäädäntöä? Mitä aloja seuraava tarkasteluvaihe koskee ja milloin se alkaa? Komission jäsenen Mario Montinkomission puolesta antama vastaus (29. heinäkuuta 1998) SLIM-aloitteen kolmatta vaihetta (sähkömagneettinen yhteensopivuus, vakuutukset ja sosiaaliturvajärjestelmien yhdenmukaistaminen) käsittelevät työryhmät aloittivat työnsä huhtikuussa 1998. Niiden on määrä toimittaa raporttinsa komissiolle syyskuun loppuun 1998 mennessä. Raportteihin sisältyviä suosituksia käsitellään komission tiedonannossa neuvostolle ja parlamentille marraskuuhun 1998 mennessä. Tiedonanto heijastelee komission kantaa annettuihin suosituksiin ja siinä ehdotetaan konkreettisia toimia suositusten täytäntöön panemiseksi. SLIM-aloitteen seuraavassa, neljännessä vaiheessa tarkastellaan yhtiöoikeutta, valmispakkauksia sekä vaarallisia aineita koskevaa lainsäädäntöä. Neljännen vaiheen työryhmät aloittavat työnsä syyskuussa 1998 ja jättävät raporttinsa keväällä 1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1166/98

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(29. huhtikuuta 1998)

Aihe: Alueelliset lentokentät ja pääsy keskuslentokentille

Mitä suunnitelmia komissiolla on sen suhteen, että alueellisilta lentokentiltä käsin operoivat lentoyhtiöt pääsisivät keskuslentokentille?

Vaikka keskuslentokenttien onkin taloudellisesti edullista antaa suurin osa lähtö- ja saapumisajoista eniten tarjoavalle, tukeeko komissio nimettyjen alueellisten lentokenttien (Designated Regional Airports) ottamista käyttöön, jolla tarkoitetaan sitä, että näille lentokentille annetaan tietty määrä lähtö- ja saapumisaikoja kiintein hinnoin ja yhtäläiset osuudet ruuhka-aikojen matkustuksesta?

Komission jäsenen Neil Kinnockinkomission puolesta

antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiinE-1165/98 ja E-1166/98

(29. toukokuuta 1998)

Komissio on tietoinen siitä, että alueellisilla lentoasemilla toimivien lentoyhtiöiden on entistä vaikeampi saada asianmukaisia lähtö- ja saapumisaikoja ruuhkaisilla keskuslentoasemilla. Komissio voi vahvistaa, että sen jälkeen kun lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) 95/93(1) tuli voimaan, lähtö- ja saapumisaikojen jakamiseen kohdistuva paine yhteisön lentoasemilla on lisääntynyt erityisesti liikenteen kasvun takia. Asetuksen muuttamista ja ajan tasalle saattamista valmistellaan parhaillaan, ja siinä yhteydessä otetaan huomioon alueellisten lentoasemien tilanne.

Yksi suurimpia vaikeuksia lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa on tasapainon löytäminen eri osapuolten välillä. Suurten lentoyhtiöiden mielestä ehdotuksessa tulisi helpottaa integroitujen pää- ja sivulentoasemaverkostojen toimintaa. Alueelliset lentoyhtiöt ja lentoasemat ovat sitä mieltä, että alueellisten lentoliikenteenharjoittajien pääsyä ruuhkaisille lentokentille pitäisi helpottaa, tai niille pitäisi jopa taata pääsy lentokentille. Lentoasemat ovat yleensä kiinnostuneita palvelujen jatkuvuudesta, matkustajamäärien maksimoinnista ja paremman tasapainon saavuttamisesta alueellisten markkinoiden ja pitkien matkojen markkinoiden välillä. Nämä seikat ovat usein ristiriidassa keskenään. Siksi olisi vaikeaa tehdä nykyiseen järjestelmään muutoksia, jotka asettaisivat jonkin liikennöitsijäryhmän toisten edelle.

Lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa nykyistä asetusta tarkistettaessa siihen suunnitellaan sisällytettäväksi mahdollisuus varata lähtö- ja saapumisaikoja alueellisten lentoasemien keskeisillä reiteillä, joille on asetettu julkisen palvelun velvoite neuvoston asetuksen (ETY) 2408/92 nojalla. Jäsenvaltioiden pitäisi siis edelleen pystyä varaamaan lähtö- ja saapumisaikoja sellaisten palvelujen jatkuvuuden varmistamiseksi alueellisten ja keskuslentoasemien välillä.

(1) EYVL L 14, 22.1.1993.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0081



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1729/98 esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE) komissiolle (5. kesäkuuta 1998) Aihe: Hiilialan rakennemuutos Voiko komissio selvittää, minkälaisia tukia se aikoo antaa Espanjan hiiliteollisuuden rakennemuutosohjelmalle ottaen erityisesti huomioon, että alalla on tärkeä asema tietyillä Espanjan alueilla? Komission jäsenen Christos Papoutsisinkomission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 1998) Espanjan hiilialan rakennemuutosohjelmalle suunnitellut tuet ovat kahdenlaisia. Ensimmäiseen kategoriaan kuuluvat tuet, jotka perustuvat jäsenvaltioiden kivihiiliteollisuuden hyväksi toteuttamia toimia koskevaan yhteisön järjestelmään ja joista määrätään 28 päivänä joulukuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä N:o 3632/93/EHTY(1). Tähän liittyen komissio hyväksyi 3. kesäkuuta 1998, että Espanja saa myöntää tukea 438 104 miljoonaa pesetaa pääasiallisena tarkoituksenaan vaikuttaa osaltaan rakennemuutoksen aiheuttamien sosiaalisten ja alueellisten ongelmien ratkaisemiseen. Toiseen kategoriaan kuuluvat alueelliseen uudelleensuuntautumiseen tarkoitetut tuet. Kun Espanja antoi komissiolle tiedoksi hiiliteollisuuden uudistamista, rationalisointia, rakennemuutosta ja vähentämistä koskevan suunnitelmansa vuosiksi 1998-2002, se ilmoitti samalla aikovansa viedä loppuun hiilikaivosteollisuusalueiden vaihtoehtoisen kehittämisen suunnitelman, jonka tärkein päämäärä on luoda sellaiset olosuhteet, jotka edistävät työpaikkojen perustamista. Komissio osallistuu näihin suunnitelmiin rakennerahastojen toimenpideohjelmien ja RECHARin kautta. (1) EYVL L 329, 30.12.1993.
Virallinen lehti nro C 050 , 22/02/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1650/98 esittäjä(t): David Bowe (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 1998) Aihe: Puunkäsittelyssä käytetty permetriini Permetriini on kotitalouksissa yleisesti käytetty vesipohjainen puunkäsittelyaine. Onko komissio tutkinut tämän kemiallisen aineen kroonisia vaikutuksia? Jos ei ole, miksi ei? Tähän liittyen, voiko komissio selittää Britannian ja Saksan terveys- ja turvallisuussuositusten välisen epäsuhdan (Britanniassa asuntoa saa käyttää jo kahdeksan tuntia permetriinin suihkuttamisen jällkeen, kun taas Saksassa vaaditaan asunnon puhdistamista terveydelle vaarallisista aineista ennen kuin siinä voi taas asua)? Komission jäsenen Martin Bangemanninkomission puolesta antama vastaus (15. heinäkuuta 1998) Permetriiniä käytetään biosidinä (esimerkiksi puunkäsittelyssä) ja tuhoeläinten torjunta-aineena (maataloudessa). Yhteisössä sovelletaan maataloudessa käytettäviin tuhoeläinten torjunta-aineisiin kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annettua neuvoston direktiiviä 91/414/ETY(1), jolla yhdenmukaistetaan torjunta-aineiden luvanantoa koskevat säännöt ja jossa edellytetään kasvinsuojeluaineiden sisältämien tehoaineiden aiheuttamien riskien arviointia yhteisön tasolla ja tehoaineita sisältävien tuotteiden aiheuttamien riskien arviointia jäsenvaltioiden tasolla. Permetriinin terveys- ja ympäristövaikutuksia arvioidaan parhaillaan direktiivin 91/414/ETY mukaisesti. Irlanti on laatinut tätä tehoainetta koskevan arviointikertomuksen, joka on annettu komissiolle 10. kesäkuuta 1998. Kertomuksen yksityiskohtainen tieteellinen ja tekninen arviointi järjestetään piakkoin yhteisön tasolla. Puunsuojaukseen (sahauksen jälkeen) käytettävät aineet kuuluvat biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16. helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY(2) soveltamisalaan. Direktiivi tuli voimaan 14. toukokuuta 1998, ja jäsenvaltioiden on pantava se täytäntöön 13. toukokuuta 2000 mennessä. Direktiivissä säädetään, että biosidissä käytettävä tehoaine on ensin hyväksyttävä yhteisön tasolla ja sisällytettävä luetteloon yhteisössä sallituista biosidituotteista (direktiivin liite I, IA tai IB). Tuotteella on tehtävä pitkäaikaista toksisuutta koskevat tutkimukset, joissa arvioidaan mutageenisuutta, karsinogeenisuutta ja lisääntymistoksisuutta, sekä muut toksikologiset ja ekotoksikologiset tutkimukset. Komissio päättää tehoaineen sisällyttämisestä liitteeseen I riskinarvioinnin tulosten perusteella. Jos tehoaineen ihmiselle, eläimille ja ympäristölle aiheuttamien riskien katsotaan olevan hyväksyttävällä tasolla, tehoaine sisällytetään yhteisössä sallittujen tehoaineiden luetteloon tietyin käyttöedellytyksin ja -rajoituksin. Jos riskejä ei voida hyväksyä, tehoaine kielletään. (1) EYVL L 230, 19.8.1991. (2) EYVL L 123, 24.4.1998.