ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0139



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3496/98 esittäjä(t): Bernd Posselt (PPE) komissiolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: "Nuorten Eurooppa" -ohjelman hakulomake "Nuorten Eurooppa" -ohjelman hakulomake on ainakin 15-sivuinen ja siinä on hyvin monia kysymyksiä, joista vain osa on tarpeellisia. Tämä merkitsee suurta rasitetta vapaaehtoistyötä tekeville nuoriso-ohjaajille, joiden on piinattava itseään näillä hakemuksilla ja joilla on ainoastaan vähän kokemusta lomakkeiden täyttämisestä. Lisäksi käytäntö suosii yksipuolisesti isoja nuorisoseuroja, joilla on käytettävissään päätoimisia virkailijoita. Tämä ei voi olla eurooppalaisen nuorisotyön tarkoitus. Saksan liittotasavallassa vastaavien ohjelmien lomakkeet ovat selvästi lyhyempiä ja helppotajuisempia. Katsooko komissio, että byrokratiaa voitaisiin keventää ja yksinkertaistaa, mikä olisi nuorison etujen mukaista? Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus (14. joulukuuta 1998) Nuorten Eurooppa III -ohjelma päättyy vuoden 1999 lopussa. Tämän suositun ohjelman hakulomakkeita ei ole tarkoitus suuremmin muuttaa sen viimeisen toimintavuoden aikana. Ohjelman eri toimintoihin liittyvien hakulomakkeiden muoto mahdollistaa ennen kaikkea sen, että projektit voidaan niitä valittaessa arvioida mahdollisimman huolellisesti. Hakemuslomakkeesta on käytävä ilmi myös se, missä määrin nuoret itse osallistuvat toimintoihin. Lisäksi projektihakemuksen tietoja käytetään perustana, kun loppuraportin jättämisen jälkeen arvioidaan projektin onnistumista sen sisällön ja talousarvion osalta. Komission tiedossa on kuitenkin, että useat hakijat pitävät lomakkeita rasittavina. Komissio aikoo tämän vuoksi mahdollisuuksien mukaan tiivistää ja yksinkertaistaa vuodesta 2000 alkaen käynnistyvän uuden nuoriso-ohjelman hakulomakkeita.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0018



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2459/98 esittäjä(t): Honório Novo (GUE/NGL) komissiolle (30. heinäkuuta 1998) Aihe: Portugalin epäedulliset sääolot ja maatalouden kärsimät vahingot Kuten tiedetään, Portugalin viimeaikaiset sääolosuhteet (rankkasateet, raesateet, lämpötilojen jyrkät vaihtelut) ovat aiheuttaneet suurta vahinkoa maatalouden erittäin tärkeillä aloilla. Suurimmat vahingot ovat aiheutuneet seuraavien tuotteiden tuotannossa: Rocha-päärynät (noin 70-80 % koko maassa), kirsikat (noin 70 % Beira Interiorin ja Trás-os-Montesin alueilla), viini (noin 60 % Ribatejon alueella, Douro- ja Minho-jokien välisellä alueella ja Trás-os-Montesin alueella), oliivit (erityisesti Alentejon ja Trás-os-Montesin alueilla). Näin ollen on selvää, että erityisesti pientilalliset ja pienet perheyritykset kärsivät suuria tulojen menetyksiä. 1. Onko Portugalin hallitus jo esittänyt komissiolle seikkaperäiset sekä määrälliset että laadulliset arviot vaikeiden sääolojen aiheuttamista vahingoista ja pyytänyt yhteisöltä hallinnollista ja ylimääräistä rahallista tukea vahinkojen korjaamiseksi? Mikäli näin on, onko komissio valmis hyväksymään tällaisen pyynnön? 2. Katsooko komissio aiheelliseksi harkita mahdollisuutta myöntää lisää varoja Portugalin epäedullisten sääolojen maataloudelle aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 1998) 1. Portugalin hallitus ei ole esittänyt komissiolle arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa pyyntöä taloudellisesta tuesta, jolla katettaisiin menetetyt maataloustulot. Tämä johtuu siitä, että komissiolla ei ole lainsäädännön perusteella oikeudellista perustaa, joka sallisi sen korvata epäedullisten sääolosuhteiden aiheuttamaa maataloustuotannon menetystä. 2. Asetuksen (ETY) 2052/88 soveltamista koskevista säännöksistä Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston osalta(1) 19 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 4256/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) 2085/93(2), 5 artiklan h) kohdassa säädetään, että EMOTR:n ohjausosasto voi osallistua luonnononnettomuuksissa tuhoutuneen maa- ja metsätaloustuotannon mahdollisuuksien uudelleen luomiseen yhteisön tukikehyksessä vahvistettuja rakenteellisia toimia koskevan rahoituskehyksen puitteissa. Portugalin viranomaiset ovat pyytäneet taloudellista tukea vuoden 1997 marras- ja joulukuun epäedullisten sääolosuhteiden heikentämien tuotantomahdollisuuksien uudelleen luomiseksi. Komissio vastasi pyyntöön myönteisesti ja antoi 20 miljoonaa ecua tavoitteen 5a vielä käytettävissä olevista määrärahoista. Lisäksi Azoreille myönnettiin heinäkuussa 1998 26,38 miljoonaa ecua lisää EMOTR:in ohjausosaston ja Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) eri vaiheista. Määrärahat perustuvat Portugalia koskevan tukikehyksen vuoden 1998 deflaatiokertoimeen, ja niillä korjataan 9. heinäkuuta 1998 tapahtuneen maanjäristyksen tuhoja. (1) EYVL L 374, 31.12.1988. (2) EYVL L 193, 31.7.1993.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0034



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2712/98 esittäjä(t): Anneli Hulthén (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Pienten maatilojen maataloustuki Vaikuttaa siltä, että yhteisön maataloustuki on suunnattu pääasiassa suuremmille tiloille. Ruotsissa on alueita, joilla pienet ja keskisuuret tilat ovat hallitsevassa asemassa. Nämä pienemmät maatalousyksiköt joutuvat tulevaisuudessa vaikeuksiin kilpaillessaan suurempien, maataloustuesta hyötyvien tilojen kanssa. Millaisia mahdollisuuksia komissio näkee pienten maatilojen tuen lisäämiseen? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (2. lokakuuta 1998) Maatalousalan yrityksen koko ei aina ole tarkoituksenmukainen vaurauden mittari. Pienet ja keskikokoiset maatilat voivat esimerkiksi erikoistua tiettyihin tuotantojärjestelmiin tai ne voivat tarjota lisäpalveluja, joiden ansiosta tulot hehtaaria tai eläintä kohti ovat huomattavasti keskimääräistä suuremmat. Lisäksi perheet, joilla on pieni tai keskikokoinen maatila, saavat usein osan tuloistaan muualta kuin maataloudesta. Siksi maataloustuloja koskevan politiikan vaikutukset koskevat vain rajoitetusti pieniä tai keskikokoisia maatiloja. Komissio on useaan otteeseen ilmaissut tyytymättömyytensä tapaan, jolla menot jaetaan tuottajien välillä. Yhteisön tasolla on kuitenkin osoittautunut hyvin vaikeaksi mukauttaa maksuja pienten tuottajien hyväksi. Tietyissä tilanteissa soveltuvilta vaikuttavilla perusteilla on kielteisiä sivuvaikutuksia muissa. Suuret maatilat voivat esimerkiksi työllistää monia ihmisiä. Tällöin maatilan koko ei olisi asianmukainen mukauttamisperuste. Komissio on Agenda 2000 -asiakirjassa ehdottanut, että jäsenvaltiot voisivat mukauttaa suoria tukiaan kunkin erityistilanteen mukaan mutta yhteisesti sovittuja sääntöjä noudattaen. Tämä on toissijaisuusperiaatteen eräs soveltamistapa, joka perustuu siihen, että jäsenvaltiot tuntevat todellisen tilanteen komissiota paremmin. Siksi ne pystyvät paremmin määrittelemään mukauttamiskriteerit, jotka soveltuvat niiden erityisongelmiin. Jäsenvaltiot voivat päättää pienentää suoria tukia tapauksissa, joissa maatilan työntekijämäärä jää jäsenvaltioon määrittämän vähimmäisrajan alapuolelle. Komissio on myös ehdottanut, että otettaisiin käyttöön suhteellinen vähennys, joka kattaisi kaikki yhteisten markkinajärjestelyjen puitteissa myönnetyt suorat tuet, kun niiden yhteenlaskettu summa on enemmän kuin 100 000 ecua. Tämä johtaa suurten tuottajien saamien suorien tukien pienenemiseen hehtaaria tai eläintä kohti laskettuna. Lisäksi yhteisö tukee edelleen maaseudun kehittämiseen tähtäävän uudistetun politiikan puitteissa rakenteellisia mukautuksia. Tässä yhteydessä osa-aikaisten maanviljelijöiden tukikelpoisuus lisääntyy merkittävästi.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0087



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3120/98 esittäjä(t): Raimo Ilaskivi (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Leonia-pankin monopoli Suomen valtion omistamalla Leonia-pankilla on ollut täydellinen monopoli valtion maksuliikenteen välittämisessä. Tätä ei ole kilpailutettu, vaikka kilpailuvirasto ja muut rahalaitokset ovat sitä toivoneetkin. Viimeksi 29.9.1998 julkisuuteen tulleen tiedon mukaan valtionvarainministeriö on katsonut, ettei kilpailuttamiseen sen mielestä ole aihetta, koska pankki vielä toistaiseksi on valtion kokonaan omistama rahalaitos. Katsooko komissio, että terveen kilpailun poissulkeminen valtion raha-asioissa, erityisesti maksuliikenteen hoidossa on hyväksyttävä ja jos ei, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä kilpailun toteuttamiseksi? Komission jäsenen Karel Van Miertinkomission puolesta antama vastaus (25. marraskuuta 1998) Komissio muistuttaa, että monopolit eivät sinänsä ole kiellettyjä. Kun kuitenkin on kyse valtion monopolista, kuten tässä tapauksessa, on sovellettava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 90 artiklaa, jossa määrätään, että jäsenvaltiot eivät toteuta eivätkä pidä voimassa mitään toimenpidettä, joka koskee julkisia yrityksiä taikka yrityksiä, joille jäsenvaltiot myöntävät erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia ja joka on ristiriidassa perustamissopimuksen kanssa. Leonia-pankin tapauksesta komissiolla ei ole käytettävissään riittäviä tietoja sen arvioimiseksi, noudatetaanko asiassa Euroopan yhteisön kilpailusääntöjä.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0040



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2777/98 esittäjä(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) komissiolle (14. syyskuuta 1998) Aihe: Turkkilaisen ihmisoikeusjärjestön IHD:n puheenjohtajan Akin Birdalin vankilatuomio Onko komissio tietoinen, että IHD-ihmisoikeusjärjestön puheenjohtaja Akin Birdal on tuomittu vuodeksi vankeuteen "rotuvihaan yllyttämisestä", vaikka hän ei ole syyllistynyt muuhun, kuin PKK:ta vastaan käytävän sodan rauhanomaista ratkaisua koskevan artikkelin kirjoittamiseen, poliisiasemilla tapahtuvan kidutuksen ja Turkin armeijan toimesta tapahtuvan kurdien kylien polttamisen vastaisiin toimiin? Onko komissio valmis pyytämään Turkin hallitukselta selvitystä tähän asiaan ja kehottamaan sitä vapauttamaan Akin Birdal? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (15. lokakuuta 1998) Komissio on tietoinen siitä, että valtion turvallisuustuomioistuin tuomitsi tämän vuoden alussa Akin Birdalin vuodeksi vankeuteen. Birdal on valittanut tuomiosta muutoksenhakutuomioistuimeen, eikä häntä ole vangittu. Muutoksenhakutuomioistuin kumosi ensimmäisen tuomion ja siirsi tapauksen takaisin turvallisuustuomioistuimeen, joka toisti aiemmin antamansa tuomion. Birdal valitti toisen kerran muutoksenhakutuomioistuimeen, joka käsittelee tapausta parhaillaan ja antaa myöhemmin lopullisen tuomionsa. Birdal on tällä hetkellä Ranskassa terveyssyistä. Komissio vahvistaa, että ihmisoikeustilanteen parantaminen ja demokratisointikehityksen jatkaminen ovat erittäin tärkeitä suhteiden kehittämiselle Turkin kanssa. Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistutti, että Euroopan unionin ja Turkin suhteiden kehittäminen riippuu myös Turkissa aloitettujen poliittisten ja taloudellisten uudistusten jatkamisesta erityisesti Turkin ja unionin ihmisoikeuksia koskevien sääntöjen ja käytäntöjen lähentämisen osalta. Huolimatta Turkin hallituksen päätöksestä keskeyttää poliittinen vuoropuhelu unionin kanssa, komissio aikoo välittää edelleen Turkin viranomaisille unionin mielipiteen näistä kysymyksistä ja erityisesti arvoisan parlamentin jäsenen esille ottamasta tapauksesta.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3239/98 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE) komissiolle (26. lokakuuta 1998) Aihe: Rikosten uhrien auttaminen Euroopan unionissa Suomalaisten uutistietojen mukaan Suomessa vuonna 1994 aloitettu rikosuhripäivystys vakinaistetaan. Toiminta on nyt vapaaehtoistyöntekijöiden harteilla ja sitä koordinoi Suomen Punainen Risti. Päivystys on osoittautunut erittäin tarpeelliseksi. Yleisessä keskustelussa onkin nostettu esiin mahdollisuus laajentaa sitä yleiseurooppalaisen koordinoinnin kautta. Miten komissio aikoo selvittää mahdollisuudet auttaa rikosten uhreja yhteisöpolitiikkojen keinoin? Miten komissio suhtautuu ajatukseen, että Euroopan unionissa toimivia rikosuhripäivystyksiä voitaisiin rahoittaa yhteisön varoin? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1998) Euroopan rikosuhrien tilanteen selvittämiseksi komissio on liittänyt asian vuoden 1999 työohjelmaansa, jolloin se aikoo aloittaa tarkoituksenmukaiset neuvottelut, joiden on tarkoitus johtaa myöhemmin toimenpiteisiin uhrien aseman lujittamiseksi Euroopassa. Komissio ei harkitse uhripäivystysten rahoittamista yleisesti yhteisöjen varoista. Päävastuu uhripäivystysten rahoituksesta on jäsenvaltioilla, jotka ovat vapaaehtoisesti sitoutuneet kansainvälisiin velvoitteisiin kyseisten palvelujen tarjoamisesta. Komissio on kuitenkin toisinaan tukenut yksittäisiä rikosuhripäivystysprojekteja rahallisesti Grotius-, STOP- ja Daphne- ohjelmiensa puitteissa.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0125



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3375/98 esittäjä(t): Quinídio Correia (PSE) komissiolle (17. marraskuuta 1998) Aihe: Metsittämistä ja metsitettyjen alueiden ylläpitämistä koskevat tuet 30. syyskuuta 1998 laaditun mietinnön A4-0346/98 perusteluissa on esitetty tietoja, joiden mukaan Madeiran autonominen alue on saanut metsittämistä ja metsitettyjen alueiden ylläpitoa varten tukia, jotka ovat tasoltaan EU-maiden suurimpia, noin 6 000 ecua hehtaarilta vuodessa. 1. Voiko komissio vahvistaa nämä tiedot, jotka mietinnön mukaan perustuvat ulkopuolisiin metsäalan lähteisiin? 2. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta hehtaaria kohden tukea on myönnetty maatalouden metsitystoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) 2080/92(1) nojalla, ja voiko komissio antaa kattavan luettelon kyseisistä edunsaajista? 3. Miten nämä tukitoimet pantiin täytäntöön kyseisellä alueella? 4. Miten alueelliset viranomaiset osallistuivat tukitoimien täytäntöönpanon seurantaan ja valvontaan? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1) EYVL L 215, 30.7.1992, s. 96.
Virallinen lehti nro C 142 , 21/05/1999 s. 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2937/98 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (8. lokakuuta 1998) Aihe: Kodittomuus EU:n alueella Kohtuuhintaisen asunnon löytäminen on ongelma yhä useammalle EU:n kansalaiselle. Yhteisön alueella 15 miljoonaa ihmistä joutuu asumaan liian ahtaissa ja selvästi huonolaatuisissa asunnoissa. Kehnot asunto-olot johtavat usein muihin ongelmiin, kuten työttömyyteen, sairasteluun, rikollisuuteen ja lopulta köyhyyteen. Katsooko ja ymmärtääkö komissio, että kaikilla ihmisillä on oltava oikeus kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asuntoon, sekä sosiaalisen koheesion elementtinä että taloudellisen kehityksen perusedellytyksenä? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1998) Komissio pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan komission vastaukseen Concepció Ferrerin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-532/9(1). Asumiseen ja kodittomuuteen liittyviä kysymyksiä käsitellään valmisteilla olevassa komission tiedonannossa osallisuutta edistävästä yhteiskunnasta. Arvoisaa parlamentin jäsentä saattaa kiinnostaa lukea piakkoin julkaistava raportti vuonna 1992 annetun minipalkkasuosituksen toteuttamisesta, jossa myös käsitellään asumiseen ja kodittomuuteen liittyviä toimia. (1) EYVL C 323, 23.10.1998.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0122



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2815/98 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Kiinan tulvat Viimeaikaiset, Jangtse-joen pinnan nousemisesta johtuneet tulvat Kiinassa ovat aiheuttaneet yli 3 000 ihmisen kuoleman ja tuhonneet 5 miljoonaa taloa. Tulvat ovat aiheuttaneet vahinkoa yhteensä yli 230 miljoonalle ihmiselle. Viljelymaita, perusrakenteita, koulurakennuksia, oppimateriaalia, teollisuuslaitoksia, asuinrakennuksia jne. koskevien vahinkojen arvioidaan olevan kaikkiaan noin 18 miljardia ecua. Miten komissio on osallistunut kansainvälisen avun, kuten elintarvikkeiden, lääkkeiden, oppimateriaalin ja hätäavun toimittamiseen? Aikooko komissio osallistua siihen jatkossa lähikuukausien aikana? Mikä on alustava, vaikka vain tilapäinen, arvio tuhon laajuudesta, erityisesti ympäristön suhteen? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 1998) Jo viisi kuukautta jatkuneet rankkasateet ovat aiheuttaneet Kiinassa vakavia tulvia, joiden vaikutukset koskevat arviolta 223 miljoonaa ihmistä 29:ssä Keski-, Etelä- ja Pohjois-Kiinan provinssissa. Jangtse-joen vedenpinta on noussut ennätyksellisen korkealle, ja tulvia kuvaillaan pahimmiksi miesmuistiin. Viimeisimpien virallisten lukujen mukaan yli 5000 ihmistä on kuollut, 5 miljoonaa taloa tuhoutunut ja noin 14 miljoonaa ihmistä jäänyt kodittomiksi. Tulvan alla on yhteensä 21 miljoonaa hehtaaria maata, ja viljelmiä on tuhoutunut 5 miljoonaa hehtaaria. Komissio teki 6. elokuuta 1998 kiireellisenä päätöksen osoittaa 605 000 ecua kahteen avustushankkeeseen, joiden toteuttajina ovat Punaisen ristin yhdistysten kansainvälinen liitto ja Alankomaiden Médecins sans frontières -järjestö. Näiden hankkeiden kohdealueet kuuluvat tulvien pahimmin koettelemiin alueisiin, ja niiden avulla pyritään vastaamaan tulvien uhrien pakottavimpiin tarpeisiin järjestämällä elintarvikkeita, lääkärinapua ja hätäapua (vesihuolto ja tilapäinen majoitus). Katastrofin valtavien mittasuhteiden vuoksi myös humanitaarisen avun tarve on edelleen valtava huolimatta Kiinan ja kansainvälisen yhteisön jo antamasta avusta. Sen vuoksi komissio on äskettäin tehnyt kiireellisessä järjestyksessä toisen päätöksen, jolla myönnettiin 1 050 000 ecua Punaisen ristin yhdistysten kansainvälisen liiton hankkeeseen, jolla on samat tavoitteet kuin edellä mainituilla hankkeilla. Tulvakatastrofin laajuuden ja tilanteen odotettavissa olevan pahenemisen johdosta komissio on lähettänyt Kiinaan tarkkailijan, joka seuraa näitä hankkeita ja alueiden humanitaarista tilannetta. Komissio myös jatkaa Kiinan humanitaaristen tarpeiden arvioimista ja niihin vastaamista.
Virallinen lehti nro C 135 , 14/05/1999 s. 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2795/98 esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: UCK:n rahoitus Monista suullisista lupauksista huolimatta Kosovon albaanipoliitikot eivät ole tähän mennessä osoittaneet paljoakaan todellista halua keskustelujen aloittamiseen Serbian ja Jugoslavian viranomaisten kanssa ja konfliktin rauhanomaiseen ratkaisemiseen. Suurena esteenä on UCK:n (niin sanotun Kosovon vapautusarmeijan) asenne. Vielä äskettäin UCK julisti haluavansa jatkaa aseellista taistelua "lopulliseen voittoon" asti. UCK:n poliittinen johtaja Adem Demaci kieltäytyy osallistumasta Albanian neuvotteluvaltuuskuntaan. Niin kauan kuin UCK tuntee voivansa jatkaa aseellisia toimia, se vahingoittaa kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiä ratkaisun löytämiseen sopimalla ja painostaa Kosovon poliittisia johtajia jättäytymään pois neuvotteluista. Suuri osa UCK:n toiminnan rahoituksesta tulee niin sanotuilta "humanitaarisilta" järjestöiltä, jotka toimivat unionin jäsenvaltioissa. Varoilla ostetaan aseita sekä värvätään ja koulutetaan ihmisiä. Näiden järjestöjen rahat ovat peräisin enimmäkseen albaaneilta, jotka asuvat unionin alueella ja joiden on pakko luovuttaa osa tuloistaan. Voiko komissio ilmoittaa: 1. Millä järjestöillä epäillään olevan yhteyksiä UCK:hon ja missä jäsenvaltioissa ne toimivat? 2. Mitä toimenpiteitä on toteutettu tai aiotaan toteuttaa rahan pakkokeräyksen lopettamiseksi ja varojen UCK:lle luovuttamisen estämiseksi, niin että kyseisille järjestöille annetaan selvä signaali siitä, että väkivallan jatkumista ei suvaita? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (20. lokakuuta 1998) Serbian viranomaisia ja Kosovon albaanien edustajia yritetään edelleen suostutella keskinäiseen vuoropuheluun, vaikka asia on osoittautunut vaikeaksi. Komissiolla ei ole tietoja Kosovon vapautusarmeijan (UCK) rahoittamisesta epäillyistä järjestöistä. Komissio ei myöskään usko, että mikään kunniallinen kansallinen tai kansainvälinen humanitaarinen järjestö olisi osallistunut tällaiseen toimintaan, kuten arvoisa parlamentin jäsen väittää. Poliisin tukahduttamistoimiin tai terrorismiin mahdollisesti käytettävien aseiden toimittaminen Jugoslavian liittotasavaltaan on kielletty. Yhteisön tasolla ei ole toteutettu toimenpiteitä UCK:n rahoittamisen estämiseksi. Eräs jäsenvaltio on ilmoittanut aikovansa toteuttaa yksipuolisesti toimenpiteitä estääkseen UCK:ta hankkimasta rahoitusta tai ostamasta aseita alueellaan.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3036/98

esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) komissiolle

(2. lokakuuta 1998)

Aihe: EU:n ja Algerian yhteiset koulutusohjelmat

Olisiko komissio valmis suunnittelemaan yhteisiä toimia koulutuksen alalla EU:n ja Algerian erityisohjelman puitteissa?

Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus

(9. marraskuuta 1998)

Komissio sopi Algerian hallituksen kanssa vuonna 1996 MEDA-ohjelman mukaisesti kahdenvälistä rahoitusyhteistyötä koskevasta monivuotisesta ohjelmakokonaisuudesta, jossa otetaan huomioon toisaalta MEDA:n päälinjat, eli tuki taloudellista siirtymävaihetta varten ja sosiaalisen ja taloudellisen tasapainon parantamiseen sekä kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen, ja toisaalta Algerian yhteiskunnalliset ja taloudelliset haasteet sekä turvallisuustilanne. Tämän pohjalta komissio ja Algerian hallitus päättivät keskittää varat viiteen yhteistyöohjelmaan.

Koska yhteiskunnallinen tilanne on huolestuttava ja työttömyys 30 prosentin luokkaa, komissio haluaa tukea työpaikkoja luovan yhteiskunnallisen verkoston lujittamista. Ohjelman muita osia ovat yksi rakennesopeutuksen väline, tuki pienille ja keskisuurille yrityksille sekä rahoitusalan yksityistämiseen ja nykyaikaistamiseen. Käynnissä oleviin sekä parhaillaan valmisteltaviin yhteisön yhteistyöohjelmiin sisältyy muun muassa huomattavia kohtia naispuolisten yrittäjien, rahoitusalalla työskentelevien tai pienkalastajien koulutukseen.

Koska koulutus on Barcelonan julistuksessa määritellyn Euro-Välimeri-kumppanuuden toiminta-aloja, komissio ja Algerian hallitus voivat MEDA-ohjelman tarkistuksen yhteydessä ja Algerian keskipitkän ja pitkän aikavälin alakohtaisten strategioiden pohjalta määritellä uudelleen tulevan yhteistyön ensisijaiset toimintalinjat ja sopia koulutuksen pitämisestä jatkossa keskeisellä sijalla.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2068/98

esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle

(7. heinäkuuta 1998)

Aihe: Kertomus osteoporoosin esiintymisestä yhteisössä

Aikooko komissio ehdottaa osteoporoosia koskevien rajat ylittävien tutkimushankkeiden rahoittamista, kun otetaan huomioon tämän taudin levinneisyyttä yhteisössä käsittelevä kertomus ("Action for Prevention") ja sen seuranta?

Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus

(22. syyskuuta 1998)

Komission ehdotuksessa tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaksi erityisohjelmaksi elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan alalla(1) käsitellään osteoporoosia ja sen ehkäisyä ja hoitoa. Tavoitteena on edistää ikään liittyvien sairauksien ja korkeaan sairastavuuteen liittyvien terveysongelmien tutkimusta "Väestön ikääntyminen" -avaintoimintakokonaisuudessa. Tämä tavoite noudattelee osteoporoosia EU:ssa käsittelevässä kertomuksessa esitettyjä tutkimukseen liittyviä suosituksia ja erityisesti suositusta siitä, että tutkimuksella olisi pyrittävä löytämään keinoja ehkäistä osteoporoosia tai sen puhkeamista mutta myös tehostaa kuntoutusta, potilaiden liikkuvuutta ja kivunlievitystä.

Osteoporoosin ja tuki- ja liikuntaelinten sairauksien tutkimus hyötyy myös yleisistä TTK-toimista, joiden yhteydessä pyritään esimerkiksi siihen, että julkinen terveystutkimus edistäisi Eurooppaa koskevien tietojen laadun ja terveyden edistämisen kustannustehokkuuden paranemista. Mainitun erityisohjelman ehdotettuihin yleisiin tutkimustoimiin kuuluvat myös elämäntapaan tai ravintoon liittyvät riskitekijät sekä geneettiset ja fysiologiset tekijät.

(1) KOM(98) 305 lopullinen.