ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0868/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle. Taiwanin valtion virkamiesten vierailut Euroopan unioniin.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0210 - 0210



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0868/01 esittäjä(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (22. maaliskuuta 2001) Aihe: Taiwanin valtion virkamiesten vierailut Euroopan unioniin Voiko komissio vahvistaa, että Euroopan unionin tekemän päätöksen mukaan Taiwanin valtion virkamiehille ei sallita vierailuja Euroopan unionin jäsenvaltioihin? Jos näin on, voiko komissio kertoa, kuka teki tämän päätöksen? Voiko komissio lisäksi selittää, miksi kyseinen päätös tehtiin ja miksi sitä noudatetaan edelleen, kun Taiwan on vahva demokraattinen valtio, jolla on ystävälliset suhteet Euroopan unionin kanssa, kun taas Kiinan kansantasavaltaa arvostellaan toistuvasti ihmisoikeusrikkomuksien takia? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2001) Unionin politiikkana ei ole estää viisumien myöntämistä Taiwanin valtion virkamiehille. Niistä kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden ulkorajat, 12. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 574/1999(1) nojalla Taiwanin kansalaisilta vaadittiin viisumi EU:n jäsenvaltioihin. Asetus (EY) N:o 574/1999 korvattiin 15. maaliskuuta 2001 annetulla ja 10. huhtikuuta 2001 voimaan tulleella neuvoston asetuksella (EY) N:o 539/2001(2) luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Uudessa asetuksessa säilytetään Taiwanin kansalaisten viisumipakko, mutta asetusta ei sovelleta Irlantiin eikä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Ne voivat tarkistaa vapaasti linjaansa tässä asiassa. Niissä jäsenvaltioissa, jotka soveltavat Schengenin säännöstöä(3), päätökset yksittäisten lyhytaikaisten viisumien myöntämisestä tehdään Schengenin yleissopimuksen sääntöjen ja yhteisen konsuliohjeiston mukaisesti. Nämä säännöt edellyttävät kunkin hakemuksen yksilöllistä arviointia. Konsulaattien on varmistettava erityisesti, että hakija täyttää Schengenin yleissopimuksessa määrätyt maahantuloa koskevat ehdot (esim. että hakijalla on voimassaoleva matkustusasiakirja ja toimeentuloon tarvittavat varat, häntä ei ole määrätty maahantulokieltoon eikä hänen katsota voivan vaarantaa jonkin sopimuspuolen yleistä järjestystä, kansallista turvallisuutta tai kansainvälisiä suhteita). Taiwanin kansalaisten viisumihakemuksia on saatettu evätä kuten muidenkin yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisten hakemuksia tapauksissa, joissa edellä mainitut maahantuloa koskevat ehdot eivät ole täyttyneet. On syytä mainita myös, että Schengen-alueelle myönnetty viisumi on voimassa kaikissa jäsenvaltioissa (Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta) sekä Islannissa ja Norjassa. (1) EYVL L 72, 18.3.1999. (2) EYVL L 81, 21.3.2001. (3) Kaikki jäsenvaltiot Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0156/01 esittäjä(t): Jean-Maurice Dehousse (PSE) komissiolle. Lentoliikennealan fuusioitumistendenssin seuraukset.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0049 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0156/01 esittäjä(t): Jean-Maurice Dehousse (PSE) komissiolle (31. tammikuuta 2001) Aihe: Lentoliikennealan fuusioitumistendenssin seuraukset Lentoliikennealalla on ilmennyt äskettäin merkkejä uudesta fuusioitumistendenssistä: American Airlines osti Trans World Airlinesin, ja American Airlines ja United Airlines jakoivat keskenään U.S. Airways -yhtiön. Lehdistössä ilmoitettiin myös, että komissio on ilmaissut 12. tammikuuta 2001 hyväksyvänsä nämä fuusiot. 1. Onko fuusioitumistendenssillä vaikutuksia Atlantin yli käytävään kauppaan ja koskeeko se myös eurooppalaista lentoliikennealaa? 2. Mitä seurauksia sillä olisi siinä tapauksessa? 3. Tuleeko eurooppalaisten lentoyhtiöiden välillä tapahtumaan vastaavanlaista fuusioitumista? 4. Mitä seurauksia fuusioitumisesta on yllä mainittujen kauppojen osapuoliin liittyneille lentoyhtiöille (kuten kuudelle Star Alliancen kautta United Airlinesiin liittyneelle eurooppalaiselle yhtiölle)? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2001) 1., 2. ja 4. Kuten arvoisa parlamentinjäsen toteaa, lentoliikenne keskittyy Yhdysvalloissa. Äskettäin tehdyissä kaupoissa United Airlines osti US Airwaysin ja American Airlines Trans World Airlinesin (TWA). Jos nämä yrityskaupat täyttävät yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4064/89(1) esitetyt liikevaihdon raja-arvoja koskevat ehdot, ne edellyttävät komission ennakkohyväksyntää yhteisön kilpailulainsäädännön nojalla. Siitä, että United Airlines osti US Airwaysin, on ilmoitettu komissiolle asianmukaisesti, ja komissio hyväksyi yrityskaupan (tietyin ehdoin) 12. tammikuuta 2001. Lisätietoja tästä liiketoimesta saa komission tekemästä päätöksestä (asia COMP/M.2041 United Airlines/US Airways), joka on julkaistu Internetissä(2). Liiketoimen vaikutuksista tiettyihin transatlanttisiin markkinoihin tai Star Alliance -ryhmään katso päätöksen kohdat 3573. Siitä, että American Airlines osti TWA:n, ei sen sijaan ilmoitettu komissiolle, koska näytti siltä, että asetuksessa tarkoitettu liikevaihdon raja-arvo ei ylittynyt. 3. Komissiolle ei ole toistaiseksi ilmoitettu mistään vastaavanlaisesta Euroopan lentoyhtiöiden keskittymisestä. (1) EYVL L 395, 30.12.1989, muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1310/97, 30.6.1997, EYVL L 180, 9.7.1997. (2) http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/decisions/m2041_en.pdf.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0838/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Eläinlääkkeiden suurimpien sallittujen jäämien julkaiseminen EU:n jäsenvaltioiden toimesta.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0048 - 0049



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0838/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (22. maaliskuuta 2001) Aihe: Eläinlääkkeiden suurimpien sallittujen jäämien julkaiseminen EU:n jäsenvaltioiden toimesta Euroopan parlamentin jäsen John McCartin esitti 30. maaliskuuta 2000 komissiolle kirjallisen kysymyksen (E-1114/00(1)) Eläinlääkkeiden suurimmat sallitut jäämät ja niiden seuranta. Lääketeollisuuden toimittamien tietojen perusteella eläinlääkekomitea CVMP Lontoossa määrittelee elintarvikkeiden tuotantoon tarkoitetuille eläimille annettavien eläinlääkkeiden aktiivisten ainesosien suurimmat sallitut jäämä. Jäsenvaltiot ovat velvollisia toimittamaan komissiolle elintarvikkeiden jäämien seurantaa koskevat suunnitelmansa seuraavalle vuodelle ja edelliseltä vuodelta saadut tulokset. Tuloksista käy ilmi, kuinka paljon koko Euroopasta peräisin olevissa elintarvikenäytteissä esiintyy eläinlääkkeiden jäämiä. Vain yksi jäsenvaltio, Yhdistynyt kuningaskunta, julkaisee tällaiset yksityiskohtaiset tulokset joka kolmas kuukausi. Muut jäsenvaltiot eivät julkaise tuloksia tai julkaisevat epätäydellisiä tietoja joissakin tapauksissa Internetissä. Tällaisten jäämätulosten täydellinen ja avoin julkaiseminen kaikkien EU:n jäsenvaltioiden toimesta edistäisi kuitenkin kuluttajien luottamusta. Voiko komissio vahvistaa, että vain yksi EU:n jäsenvaltio, siis Yhdistynyt kuningaskunta, julkaisee yksityiskohtaisen katsauksen elintarvikenäytteistä havaituista eläinlääkejäämistä kolmen kuukauden välein? Ellei voi, julkaisevatko muut jäsenvaltiot elintarvikenäytteistä havaittujen jäämien määrät samalla tavalla (samoin aikavälein ja yhtä yksityiskohtaisesti)? (1) EYVL C 53 E, 20.2.2001, s. 77. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (18. kesäkuuta 2001) Elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä 29. huhtikuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/23/EY(1) mukaisesti jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vuosittain jäämien ja aineiden tutkimussuunnitelmien ja valvontatoimiensa tulokset. Jäsenvaltioiden on julkistettava suunnitelmien toimeenpanon tulokset. Näiden vaatimusten mukaisesti komissio vastaanottaa vuosittain ennen 31. maaliskuuta jäsenvaltioiden tutkimussuunnitelmat ja edellisen vuoden suunnitelmista saadut tulokset. Komission tehtävänä on arvioida näitä tietoja. Jäsenvaltioiden vastuulla on kuitenkin näiden tietojen julkaiseminen, mutta direktiivissä ei täsmennetä, missä muodossa tulokset on julkaistava. Komissio ei ole tietoinen siitä, että yksikään jäsenvaltio olisi kieltäytynyt antamasta näitä tietoja niitä pyydettäessä. Arvoisan jäsenen esittämien kahden täsmällisen kysymyksen osalta komissio voi vahvistaa, että Yhdistynyt kuningaskunta toimittaa komissiolle vuosittain täydellisen julkisen katsauksen jäämien tutkimussuunnitelmien tuloksista, kuten tekevät myös kaikki muut jäsenvaltiot eri tavoin. (1) EYVL L 125, 23.5.1996.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0727/01

esittäjä(t): Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) komissiolle

(6. maaliskuuta 2001)

Aihe: Aluepolitiikka

Mitä tukia Euroopan unioni myöntää Baskimaan autonomiselle alueelle (Espanja) kaudella 20002006 sekä rakennerahastoista (tavoite 1, tavoite 2, tavoite 3) että koheesiorahastosta?

Mikä on näiden määrärahojen jakaantuminen provinsseittain (Álava, Guipúzcoa ja Biskaja) tällä kaudella?

Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus

(26. huhtikuuta 2001)

Baskimaan autonominen alue (Espanja) ei ole oikeutettu rakennerahastoista tavoitetta 1 varten maksettaviin tukiin ohjelmakaudella 20002006.

Tavoitetta 2 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan País Vasco mukaan Euroopan aluekehitysrahastoista maksettavan tuen määrä on 558 855 222 euroa ja Euroopan sosiaalirahastosta maksettavan tuen määrä 28 781 155 euroa. Tässä vaiheessa määrien jakaantumista kolmen provinssin Alavan, Guipúzcoan ja Biskajan kesken ei vielä tiedetä, sillä edellä mainitun ohjelma-asiakirjan perusteella tuettavien hankkeiden valinnasta päättävät ohjelmatäydennyksessä määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan hallintoviranomaiset.

Toimintaohjelman País Vasco mukaan tavoitetta 3 varten maksettavan tuen määrä on 222 646 434 euroa. Lisäksi seitsemän tavoitteen 1 ulkopuolelle jäävää autonomista aluetta saavat tavoitetta 3 koskevan yhteisön tukikehyksen perusteella yhteisöltä tukea yhteensä 1 375 921 635 euroa viiden useita alueita koskevan toimintaohjelman kautta. Useita alueita koskeville toimille myönnettyjen rahoitussosuuksien jakaantuminen alueittain esitetään vuosittain täytäntöönpanokertomuksissa.

Lisäksi Espanjan Baskimaan autonominen alue on oikeutettu kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen tukiin. Kyseinen yhtenäinen ohjelma-asiakirja kattaa kaikki tavoitteen 1 ulkopuolelle jäävät autonomiset alueet, ja sen mukaan yhteisön tuen kokonaismäärä on 207 500 000 euroa. Espanjan tekemän alustavan, suuntaa-antavan erittelyn mukaan Baskimaalle myönnetään tukea 106 220 000 euroa.

Tässä vaiheessa ei ole vielä käytettävissä tietoa koheesiorahastosta Baskimaan autonomiselle alueelle annettavan tuen määrästä ohjelmakaudella 20002006 eikä sen jakaantumisesta provinsseittain. Koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94(1) muuttamisesta 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1264/1999 mukaan koheesiorahastosta sidottavien varojen määrä kyseisellä kaudella on noin 18 miljardia euroa kaikille tukikelpoisille maille, ja Espanjan osuus tästä määrästä on suuntaa-antavan arvion mukaan 6163,5 prosenttia. On muistettava, että kansalliset viranomaiset valitsevat koheesiorahastosta tuettavat hankkeet alustavasti ja että hankkeita esitetään komissiolle säännöllisesti koko ohjelmakauden ajan.

(1) EYVL L 161, 26.6.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1879/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Peltokasvien viljelypalkkiot (Hollanti).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0250 - 0250



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1879/01 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (27. kesäkuuta 2001) Aihe: Peltokasvien viljelypalkkiot (Hollanti) Euroopan komissio aikoo ottaa eläinpalkkioiden alalla käyttöön tukea saavien eläinten määrää koskevan, tila- ja ikäluokkakohtaisen ylärajan. Olisiko myös peltokasviviljelmien tuissa syytä ottaa käyttöön tällainen yläraja, esimerkiksi 50 hehtaaria, jolloin tilat saisivat tukia vain tähän suuruusluokkaan saakka? Voiko komissio kertoa, - kuinka paljon Hollannissa on yli 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - kuinka paljon Hollannissa on alle 50 hehtaarin suuruisia maatiloja, - millaisia säästöjä tällä toimenpiteellä saataisiin peltokasviviljelmille tarkoitettuun budjettiin absoluuttisina lukuina ja prosentteina? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1870/01, E-1871/01, E-1872/01, E-1873/01, E-1874/01, E-1875/01, E-1876/01, E-1877/01, E-1878/01, E-1879/01, E-1880/01, E-1881/01, E-1882/01, E-1883/01 ja E-1884/01 (24. heinäkuuta 2001) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1669/01 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle. Päiväajovalot ja hämäräkytkin.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0175 - 0176



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1669/01 esittäjä(t): Gerhard Schmid (PSE) komissiolle (14. kesäkuuta 2001) Aihe: Päiväajovalot ja hämäräkytkin Komissio on tutkinut jo suhteellisen pitkään päiväajovalojen käytön ja hämäräkytkimen käyttöönoton vaikutusta polttoaineen kulutukseen ja hiilidioksidipäästöihin. 1. Onko näistä tutkimuksista saatu jo merkittäviä tuloksia? Jos tutkimustuloksia on jo saatu, mitä päätelmiä on tehty hämäräkytkimen mahdollisen käyttöönoton edistämisestä tai päiväajovalojen käyttöpakosta Euroopan unionin alueella? 2. Milloin merkittäviä tuloksia voidaan odottaa saatavan, ellei niitä ole vielä saatavilla? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (20. heinäkuuta 2001) Tärkein päiväajovaloja koskeva seikka on niiden käytöstä tieturvallisuudelle aiheutuva hyöty. Komissio on suorittanut useita asiaa koskevia tutkimuksia ja on myös tietoinen monista muista tutkimuksista, joita on tehty ympäri maailmaa. Tutkimuksissa on todettu, että päiväajovaloilla on turvallisuutta lisäävä vaikutus. Tutkimukset on kuitenkin tehty pääasiassa pohjoisissa ilmastoissa, eikä tuloksia haluta automaattisesti ulottaa koskemaan etelämpänä sijaitsevia maita. Etelä-Ranskassa on juuri päättynyt eräs tutkimus, jonka tuloksista kertovat väliraportit ovat rohkaisevia. Mikäli loppuraportissa ei tehdä lopullisia päätelmiä tutkimustulosten yleispätevyydestä, komissio alkaa tutkia hämäräkytkimen käyttöönottoa. Komissio ei kuitenkaan ole vielä tutkinut erikseen päiväajovalojen käytön negatiivista vaikutusta polttoaineen kulutukseen ja hiilidioksidipäästöihin (CO2). Komissio on tietoinen eräissä jäsenvaltioissa tehdyistä aikaisemmista polttoaineen kulutuksen kasvua koskevista tutkimuksista ja yleisistä johtopäätöksistä, joiden mukaan päiväajovalojen käyttö lisää polttoaineen kulutusta 1-1,5 prosenttia. Koska polttoaineen kulutukseen vaikuttavat kuitenkin yhä enenevässä määrin autojen muut varusteet, esimerkiksi ilmastointi, komissio on myöntänyt tukea tätä asiaa selvittävään tutkimustyöhön. Tuloksia odotetaan vuoden 2002 puolivälissä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0735/01

esittäjä(t): Roy Perry (PPE-DE) komissiolle

(9. maaliskuuta 2001)

Aihe: Euroopan laajuinen erittäin nopea tietoliikenneverkko

Vuoden 2000 Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa ja komissiota, tarvittaessa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, helpottamaan Euroopan laajuisen erittäin nopean sähköisen tietoliikenneverkon luomista tiedeyhteisöä varten Euroopan investointipankin tuella vuoden 2001 loppuun mennessä. Verkon tarkoituksena on yhdistää toisiinsa tutkimuslaitokset ja yliopistot, tieteelliset kirjastot, tiedekeskukset ja asteittain myös koulut. Uskooko komissio, että tähän tavoitteeseen päästään, ja mitä todisteita sillä on esittää näkemyksensä tueksi?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(1. kesäkuuta 2001)

Tärkein toimi, joka johti erittäin suorituskykyisen tietoliikenneverkon perustamiseen eurooppalaisen tutkimuksen käytettäväksi, oli eurooppalaisen tutkimuksen GÉANT-runkoverkon käynnistäminen marraskuussa 2000 informaatioyhteiskunnan teknologiaohjelman (IST) yhteydessä (yhteisön tuen osuus hankkeen arvioidusta 200 miljoonan euron kokonaiskustannuksesta on 80 miljoonaa euroa).

GÉANT-hanke laajentaa Euroopan tutkimukseen käytettävää Internet-runkoverkkoa maantieteellisesti 24:stä 30:een maahan ja lisää verkon kapasiteetin 16-kertaiseksi entisen 155 megabitin sekuntinopeuden (Mbit/s) tekniikan sijaan. Itse asiassa marraskuussa 2001 yhdentoista maan välille asennetaan tietoliikenneyhteys, jonka nopeus on 2,5 gigabittiä sekunnissa (Gb/s).

Tämä eurooppalainen kehitys vastaa ja täydentää kansallisen tason kehitystä, joka tapahtuu kansallisten tutkimus- ja koulutusverkkojen (NREN) kautta. Tämä runkoverkko yhdistää yhteisön ja assosioituneiden maiden kaikki NREN:t, joita myös jatkuvasti parannetaan huomattavasti ja joiden vastuulla tutkimus- ja koulutuslaitosten verkottaminen on. GÉANT-hankkeessa on perustettu työryhmä tutkimaan, miten Euroopan investointipankista (EIP) saatavia varoja voitaisiin käyttää eurooppalaisten ja kansallisten tietoliikenneverkkojen parantamiseen edelleen.

Komissio tukee myös Euroopan laajuisia, kehittyneitä tieteellisiä testausalustoja, joissa käytetään erittäin nopeita (enemmän kuin gigabittitason) tietoliikenneyhteyksiä ja GRID-tekniikkaa. Esimerkiksi Datagrid-hankkeessa (jonka johdossa on Euroopan ydintutkimuskeskus CERN ja jota yhteisö tukee 10 miljoonalla eurolla) käytetään testausalustaa, joka yhdistää kaikkein edistyneimmät eurooppalaiset korkean energian fysiikan laitokset kaikkein parhaimman tietokone- ja verkostotekniikan avulla.

GRID- ja GÉANT-testausalustat tukevat vahvasti eEurope-aloitetta ja muodostavat tärkeät perusrakenteet eurooppalaiselle tutkimusalueelle Eurooppa-neuvoston asettamien tavoitteiden mukaisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0121/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle. Panikos Tsiakurmasin sieppaaminen ja laiton pidättäminen.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0013 - 0014



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0121/01 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) neuvostolle (24. tammikuuta 2001) Aihe: Panikos Tsiakurmasin sieppaaminen ja laiton pidättäminen Kyproksenkreikkalainen rakennusurakoitsija Panikos Tsiakurmas pidätettiin 13. joulukuuta 2000 Ison-Britannian tukikohdan alueella Pergamosin kylän portilla. Siitä lähtien kyproksenturkkilaiset viranomaiset ovat pitäneet Tsiakurmasia pidätettynä täysin perättömän huumeiden hallussapitosyytteen perusteella. On huomattava, että Tsiakurmasilla ei ole rikosrekisteriä eikä ole tietoja hänen sekaantumisestaan minkäänlaisiin huumeisiin. Tsiakurmas kärsii diabeteksesta. Yhdistyneiden kansakuntien lähettämä unkarilainen diabeteslääkäri, joka tutki Tsiakurmasin joitakin päiviä sitten, luonnehti hänen terveydentilaansa vakavaksi, ja mainitsi, että hänen verensokeriarvonsa oli 349 normaalin 100:n asemesta ja että hän on uupunut eikä kykene enää kävelemään. Mihin välittömiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä lopettaakseen tämän ihmisoikeuksien räikeän loukkaamisen, jota voidaan pitää harkittuna hengenriistona? Vastaus (10. heinäkuuta 2001) Ison-Britannian viranomaiset ovat tiedottaneet neuvostolle Panikos Tsiakurmasin sieppauksesta brittiläisestä tukikohdasta. Ison-Britannian viranomaisten mukaan aihetodisteet osoittavat selkeästi, että Tsiakurmas on pidätetty laittomasti ja viety pois Ison-Britannian itäiseltä tukikohta-alueelta. EU:n jäsenvaltiot ja UNFICYP ovat käsitelleet asiaa. Yhdistynyt Kuningaskunta on ottanut asian esille sekä Turkin viranomaisten että Kyproksen turkkilaisen yhteisön kanssa, ja Kreikka taas Turkin hallituksen kanssa. Neuvosto on helpottunut siitä, että Tsiakurmas on jo vapautettu, mutta se on huolissaan Tsiakurmasin julistamisesta syylliseksi, tukikohdan poliisin hankkimista todisteista huolimatta ja vaikka hänet vietiin vastoin omaa tahtoaan itäiseltä tukikohta-alueelta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0970/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle. Meda-ohjelman budjettivarojen ja Välimeren-strategian rahoitusvälineiden arviointi.



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0166 - 0166



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0970/01 esittäjä(t): Pere Esteve (ELDR) komissiolle (30. maaliskuuta 2001) Aihe: Meda-ohjelman budjettivarojen ja Välimeren-strategian rahoitusvälineiden arviointi Brysselissä 8. ja 9. helmikuuta 2001 pidetyssä Euro-Välimeri-foorumin toisessa kokouksessa hyväksyttiin lopullinen julistus, jossa pyydetään arvioimaan kumppanuusmaiden kykyä hyödyntää Meda-ohjelmassa kohdennettuja budjettivaroja ja EU:n uuden Välimeren-strategian rahoitusvälineitä (lopullisen julistuksen 33 kohta). Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä täyttääkseen foorumissa esitetyn pyynnön mahdollisimman pian? Koska komissio aikoo esitellä tällaisen pyynnön tulokset Euroopan parlamentille, jotta budjettivarat voidaan kohdentaa EU:n toimien kattavan arvioinnin perusteella? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2001) Euro-Välimeri-foorumilla ilmaistuihin huolenaiheisiin puututaan uudistettaessa komission ja yhteisön ulkopuolisten maiden rahoitusyhteistyön ja teknisen yhteistyön hallinnointia. Tämä on yksi komission ensisijaisista tavoitteista, joka on vahvistettu komission työohjelmassa vuodeksi 2001(1). Tähän liittyy 1. tammikuuta 2001 perustettu uusi EuropeAid-yhteistyötoimisto sekä aiempaa strategisemman lähestymistavan ja vankempien ohjelmasuunnittelua koskevien menettelyjen kehittäminen yhteisön ulkopuolisia maita varten. Lisäksi ulkomaanedustuksen uudistaminen johtaa huomattavaan henkilöstön vahvistamiseen komission lähetystöissä. Tämän pitäisi osaltaan nopeuttaa yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön ja teknisen yhteistyön toteutusta. Lisäksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1488/96 muuttamisesta 27. marraskuuta 2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2698/2000(2) otettiin käyttöön useita muutoksia, jotka tehostavat ja nopeuttavat Meda-ohjelman täytäntöönpanoa. On syytä muistaa, että myös kumppanuusmailla on keskeinen asema Meda-ohjelman täytäntöönpanossa. Niiden on osoitettava riittävästi resursseja Meda-ohjelman hallinnointiin. Komissio seuraa kehitystä huolellisesti kahdenvälisissä yhteyksissään kumppanuusmaihin. Komissio raportoi mainituista seikoista säännöllisessä vuoropuhelussaan Euroopan parlamentin kanssa, Meda-ohjelman vuosikertomuksessa sekä osana yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön ja teknisen yhteistyön uudistukseen liittyvää raportointia. (1) KOM(2001) 28 lopullinen. (2) EYVL L 311, 12.12.2000.