ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1249/01 esittäjä(t): Per Stenmarck (PPE-DE) komissiolle. Kilpailu.



Virallinen lehti nro 340 E , 04/12/2001 s. 0204 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1249/01 esittäjä(t): Per Stenmarck (PPE-DE) komissiolle (26. huhtikuuta 2001) Aihe: Kilpailu Tavarankuljetusalan kilpailuun ja monipuolisuuteen kohdistuu tällä hetkellä suuri uhka. Muutamat suuret valtionyhtiöt kuten Deutsche Bahn ja SNCF kilpailevat sääntelystä vapautuvilla markkinoilla muissa maissa valtion rahojen turvin. Seurauksena on markkinoiden vinoutuminen, sillä muut yritykset eivät pysty kilpailemaan samoilla ehdoilla. Mitä komissio suunnittelee tekevänsä estääkseen tällaisen vinoutumisen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 2001) Vastikään annetun direktiivin 2001/12/EY(1) tavoitteena on edistää rautatiealan kilpailua erityisesti tavarankuljetuksissa. Direktiivissä, jota ei ole vielä pantu täytäntöön jäsenvaltioissa, edellytetään muun muassa, että rautatieyhtiöt pitävät erillistä kirjanpitoa henkilö- ja rahtiliikennepalveluille. Direktiivissä korostetaan myös sitä, että julkisiin palveluihin osoitettuja julkisia varoja ei saa siirtää muihin liikennepalveluihin tai muuhun liiketoimintaan. Lainsäädännöllisten toimenpiteiden lisäksi komissio käyttää myös kilpailuoikeutta, erityisesti valtiontukisääntöjä, keinona lisätä kilpailua rautateillä. Euroopan yhteisön kilpailuoikeuden (kuten kilpailu- ja valtiontukisääntöjen) soveltamisen osalta todettakoon, että komissio tutkii parhaillaan useita asioita joko kanteluiden perusteella tai omasta aloitteestaan. Vaikka komissio ei aseta kyseenalaiseksi julkisten yritysten oikeudellisia ja todellisia mahdollisuuksia tehdä investointeja ja laajentua kaupallisesti, sen on näiden sääntöjen perusteella saatava varmuus siitä, etteivät nämä yritykset käytä taloudellista toimintaansa laajentaessaan esimerkiksi julkisiin palveluihin, rakenneuudistukseen tai infrastruktuuri-investointeihin saamaansa valtion rahoitusta sopimattomasti rahoittamaan aggressiivisia kaupallisia toimintoja markkinoilla, jotka on avattu kilpailulle. Näin ollen komissio on valmis tutkimaan tarvittavalla tarkkuudella parlamentin jäsenen mainitseman kysymyksen tapaisia seikkoja edellyttäen, että sille toimitetaan perustellut tiedot kilpailusääntöjen mahdollisista rikkomisista. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/12/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta, EYVL L 75, 15.3.2001.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1264/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. Luonnonmukaisten elintarvikkeiden lisäaineet.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0106 - 0107



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1264/01 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (26. huhtikuuta 2001) Aihe: Luonnonmukaisten elintarvikkeiden lisäaineet Voiko komissio perustella, miksi luonnonmukainen tuotanto halutaan tuhota sallimalla suuri joukko lisäaineita? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. kesäkuuta 2001) Maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa 24 päivänä kesäkuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2092/91(1) vahvistettiin maataloustuotteiden tuotantoa, etiketöintiä ja valvontaa koskevat säännöt sekä varotoimenpiteet sellaisia tilanteita varten, joissa maataloustuotteet on varustettu tai tarkoitus varustaa luonnonmukaiseen tuotantotapaan viittaavin merkinnöin. Asetuksessa esitetään sellaisia muita kuin maataloudesta peräisin olevia ainesosia sisältäviä elintarvikkeita, jotka on varustettu luonnonmukaiseen tuotantotapaan viittaavin merkinnöin, koskevat erityisvaatimukset. Muun muassa ensisijaisesti yhdestä tai useammasta kasviperäisestä ainesosasta koostuvista elintarvikkeiden lisäaineista on laadittu suppea luettelo, jonka muuttaminen on neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2092/91 7 artiklan mukaisesti mahdollista vain erittäin tiukoin edellytyksin. Maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) N:o 2092/91 täydentämisestä siten, että asetus käsittää myös eläintuotannon, 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1804/1999(2) eläintuotteita koskevien säännösten tultua voimaan komission on tarkasteltava mahdollisuutta laatia yhdenmukaistettu luettelo myös eläinperäisiä ainesosia sisältävissä elintarvikkeissa käytettävistä lisäaineista. Alaan sovelletaan tällä hetkellä ainoastaan kansallista lainsäädäntöä, mutta komissio on ryhtynyt toimiin alan tämänhetkisen tilanteen arvioimiseksi: sen ensimmäisenä tavoitteena on ollut muun muassa laatia luettelo kaikista 15 jäsenvaltiossa sallituista ainesosista, ja lisäksi se aikoo ehdottaa luetteloa erityisesti eläinperäisissä elintarvikkeissa käytettävistä ainesosista sekä keskustella tästä luettelosta jäsenvaltioiden kanssa luonnonmukaista maataloutta käsittelevän pysyvän komitean työryhmässä. Komission on tarkoitus laatia mahdollisimman suppea ainesosaluettelo, joka on kuitenkin luonnonmukaisten liha- ja maitotuotteiden perinteistä jalostusta ja säilyttämistä koskevien eri jäsenvaltioissa voimassa olevien erityisvaatimusten mukainen. (1) EYVL L 198, 22.7.1991. (2) EYVL L 222, 24.8.1999.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0369/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) neuvostolle. Liiketoiminnan kustannusten alentaminen.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0096 - 0097



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0369/01 esittäjä(t): Philip Bushill-Matthews (PPE-DE) neuvostolle (14. helmikuuta 2001) Aihe: Liiketoiminnan kustannusten alentaminen Voisiko puheenjohtajavaltio antaa konkreettisia esimerkkejä kunkin jäsenvaltion edistymisestä Lissabonin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien 14 kohdassa mainittujen tavoitteiden toteuttamisessa, kuten liiketoiminnan kustannusten alentamisessa ja tarpeettoman byrokratian vähentämisessä? Vastaus (31. toukokuuta 2001) 1. Arvoisa parlamentin jäsen viittaa kysymyksessään puheenjohtajan päätelmiin, jotka annettiin 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidetyn Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätteeksi, ja erityisesti seuraavaan tekstiin: Liikeyritysten kilpailukyky ja dynaamisuus ovat suoraan riippuvaisia investointeja, innovaatioita ja yrittäjyyttä edistävistä säädösympäristöstä. On entistä voimakkaammin pyrittävä alentamaan liiketoiminnan kustannuksia ja poistamaan tarpeeton byrokratia, jotka molemmat rasittavat erityisesti pk-yrityksiä. Euroopan yhteisön toimielimien, kansallisten hallitusten sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten on edelleen kiinnitettävä erityistä huomiota sääntelyehdotusten vaikutuksiin ja niiden noudattamisesta aiheutuviin kustannuksiin, ja niiden olisi käytävä vuoropuhelua yritysten ja kansalaisten kanssa tätä tavoitetta silmällä pitäen. Tarvitaan myös erityistoimia, joilla edistetään innovointiverkostojen keskeisiä vuorovaikutusmalleja eli yritysten vuorovaikutusta rahoitusmarkkinoiden, T&K:n ja koulutuslaitosten, neuvontapalvelujen ja teknologiamarkkinoiden kanssa. 2. Tavoitteisiin pyritään seuraavilla, kyseisissä päätelmissä luetelluilla toimilla: - vertaileva analyysi, jonka ensimmäiset tulokset saatiin joulukuussa 2000, - tiedonanto yrittäjyyteen perustuvasta, innovatiivisesta ja avoimesta Euroopasta, - monivuotinen ohjelma yritysten ja yrittäjyyden edistämiseksi, - pieniä yrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja, - EIP:n ja EIF:n rahoitusvälineiden tarkistus. Kaikki kyseiset toimet on pantu täytäntöön Lissabonin Eurooppa-neuvoston määrittelemissä määräajoissa, ja Euroopan parlamentti on osallistunut asianmukaisesti yritysten ja yrittäjyyden edistämistä, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta (20012005) koskevan monivuotisen ohjelman hyväksymiseen. 3. Jäsenvaltioissa näistä aloitteista saatavien tulosten osalta toteamme vielä, että komissio arvioi ohjelman täytäntöönpanoa ja toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle - joka toinen vuosi arviointikertomuksen siitä, miten yrityspolitiikka on onnistuttu ottamaan koordinoidusti huomioon kaikissa yhteisön politiikoissa ja ohjelmissa sekä miten pieniä yrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanossa on edistytty ja - ulkopuolisen tekemän arviointikertomuksen viimeistään joulukuussa 2004.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1631/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Valkoinen kirja uusista eurooppalaisista hallintomalleista.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0204 - 0204



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1631/01 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Valkoinen kirja uusista eurooppalaisista hallintomalleista Voisiko komissio selventää, mitä se on tehnyt varmistaakseen, että kansalaisyhteiskuntaa kuullaan riittävästi laadittaessa valkoista kirjaa uusista eurooppalaisista hallintomalleista? Voisiko komissio havainnollistaa kansalaisyhteiskunnan osallistumista käsittelevän työryhmän roolia tässä prosessissa? Miten komissio aikoo varmistaa, että kansalaisyhteiskunnan aikaisemmin antamat suositukset EU:n ja valtioista riippumattomien järjestöjen välisten suhteiden parantamisesta otetaan mukaan keskusteluihin, joita käydään uusia eurooppalaisia hallintomalleja koskevasta valkoisesta kirjasta? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (26. heinäkuuta 2001) Ulkoisella konsultoinnilla, johon myös konsultointi kansalaisyhteiskunnan kanssa kuuluu, oli tärkeä merkitys hallintotapaa koskevan valkoisen kirjan valmistelussa. Raportti työryhmissä toteutetusta konsultoinnista on hyvän hallintotavan mukaisesti julkaistu Europa-sivustossa, jossa halukkaat voivat siihen tutustua (http://europa.eu.int/comm/governance/index_fr.htm). Konsultointia ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista käsitelleen työryhmän jäsenet ja alueelliset toimijat ovat valkoisen kirjan valmistelun yhteydessä järjestäneet yhdessä kuulemistilaisuuksia ja osallistuneet kansalaisyhteiskunnan toimijoiden järjestämiin tilaisuuksiin. Tärkeimmät kansalaisjärjestöiltä saadut viestit on koottu konsultoinnista laadittuun raporttiin. Ne on myös otettu asianmukaisesti huomioon hallintotapaa koskevan valkoisen kirjan suosituksia laadittaessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1202/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Rakennustöiden aiheuttamat kulttuurimuistomerkkeihin kohdistuvat vaarat.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0059 - 0060



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1202/01 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (19. huhtikuuta 2001) Aihe: Rakennustöiden aiheuttamat kulttuurimuistomerkkeihin kohdistuvat vaarat Galatsin ja Nea Ionian kuntien rajalle, hyvin lähelle 12. vuosisadalla rakennettua Evmorfi Ekklisia -rakennusta (Kaunista kirkkoa), joka on luokiteltu harvinaisiin kulttuuriperintökohteisiin ja jossa on ainutlaatuisia seinämaalauksia, on vuoden 2004 Olympiakisoihin liittyen suunniteltu rakentaa kokonaispinta-alaltaan 32 000 neliömetrin laajuinen pöytätennishalli. Bysantin muistomerkkien ensimmäinen virasto on esittänyt vastalauseita luonnehtien rakennushanketta raakalaismaiseksi. Se on huolissaan, koska noin 6 000 hengen yleisölle tarkoitetun rakennuksen käyttämisen ja tuhansien autojen aiheuttaman esteettisen vahingon lisäksi tuhoisia vaikutuksia tulee ilmenemään myös liittyen muistomerkin turvallisuuteen, staattisuuteen ja saastumiseen. 1. Millä tavoin komissio aikoo puuttua asiaan, jotta muistomerkki ja metsitettäväksi määritelty alue pelastettaisiin? 2. Onko ympäristövaikutusten arvioinnissa otettu huomioon hankkeen kielteiset vaikutukset tähän kulttuuriperinnön muistomerkkiin? Onko arvioinnin yhteydessä tutkittu vaihtoehtoisia ehdotuksia? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklan (entinen 128 artikla) mukaan yhteisöllä on valtuudet toiminnallaan rohkaista jäsenvaltioiden välistä kulttuuriyhteistyötä sekä tukea ja täydentää (tarvittaessa rahoitustuella) niiden toimintaa seuraavilla aloilla: - Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen ja sitä koskevan tiedon levityksen parantaminen; - Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttäminen ja suojaaminen; - muu kuin kaupallinen kulttuurivaihto; - taiteellinen ja kirjallinen luova toiminta, audiovisuaalisen alan toiminta mukaan luettuna. Näin ollen parlamentin jäsenen esittämä kysymys ei kuulu yhteisön toimivaltaan vaan jäsenvaltion yksinomaiseen toimivaltaan. Ympäristönäkökohtien osalta direktiivi 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/11/EY(1), ei sisällä täsmällistä viittausta tällaisiin hankkeisiin. Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että hanketta voitaisiin pitää kaupunkialueiden kehittämishankkeena (yllä mainitun direktiivin liitteessä II olevan 10 kohdan b alakohta), ja on lähettänyt 15. helmikuuta 2001 kirjeen Kreikan viranomaisille pyytääkseen tarkkoja tietoja hankkeen ympäristövaikutusten arvioinnista. Kreikan viranomaiset eivät tähän mennessä ole vastanneet kirjeeseen. (1) Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettu neuvoston direktiivi 97/11/EY, EYVL L 73, 14.3.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1548/01 esittäjä(t): Emilia Müller (PPE-DE) komissiolle. Huvialussatamien rakentaminen Kreikkaan.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0143 - 0143



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1548/01 esittäjä(t): Emilia Müller (PPE-DE) komissiolle (28. toukokuuta 2001) Aihe: Huvialussatamien rakentaminen Kreikkaan 1. Voidaanko alueelliseen kehitykseen tai muuhun kohteeseen tarkoitetuista EU:n määrärahoista myöntää varoja huvialussatamien (mukaan lukien tarvittava infrastruktuuri turismia varten) rakentamiseksi Kreikan suosituimmille - mutta turismin kannalta alikehittyneille - purjehdusalueille? 2. Jos tällaisen investoinnin tukeminen on mahdollista, mitkä ovat tuen ehdot? Mitkä ehdot koskevat saksalaista investoijaa? 3. Mistä tästä asiasta voidaan kysyä lisätietoa ja mihin asiaa koskevat hakemukset voidaan toimittaa? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (23. heinäkuuta 2001) Huvialussatamien infrastruktuurin rakentamiseen voidaan myöntää yhteisrahoitusta kauden 2000-2006 Kreikkaa koskevan yhteisön tukikehyksen kilpailukykytoimintaohjelmasta. Investointituet myönnetään Kreikan lain N:o 2601/98 (tukijärjestelmä) perusteella. Laissa määritellään tuen myöntämisehdot. Kysymykseen tuleviin infrastruktuurihankkeisiin myönnetään yhteisrahoitusta vain yksityisten investointien osalta; Euroopan aluekehitysrahasto yhteisrahoittaa vain osan edellä mainittua lakia sovellettaessa syntyvistä julkisista menoista. Yhteisrahoituksen myöntäminen yksityisen investoijan ehdottamalle hankkeelle voidaan ottaa harkittavaksi ehdotuksen arvioinnin jälkeen. Komissio ei valitse yksittäisiä hankkeita, vaan tehtävä kuuluu toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Lisätietoja asiasta saa Ateenassa toimivalta kilpailukykytoimintaohjelman hallintoviranomaiselta (katuosoite: Semitelou 6).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1137/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Euroopan työllisyyspolitiikka.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0079 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1137/01 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (10. huhtikuuta 2001) Aihe: Euroopan työllisyyspolitiikka Jalkapallon siirtojärjestelmään tehdyt viimeaikaiset muutokset aiheuttavat sen, että ammattijalkapalloilijoiden oikeudet riippuvat nyt iästä. Yli 23-vuotiailla pelaajilla on suuremmat siirtokorvaukset. Miten työntekijöiden arvon riippuminen iästä on sovitettavissa Euroopan muuhun työlainsäädäntöön? Asetetaanko tässä ennakkotapaus muille ammattialoille? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (21. kesäkuuta 2001) Komissio muistuttaa ensinnäkin, että tuomioistuin tunnusti asiassa Bosman antamassaan tuomiossa, että pyrkimys rohkaista nuorten pelaajien värväystä ja harjoittelua on oikeutettu ja voi perustellusti muodostaa esteen työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle. Komission neuvotteluissa kansainvälisen jalkapalloliiton FIFAn ja Euroopan jalkapalloliiton UEFAn välisissä neuvotteluissa päätettyjen jalkapallon kansainvälisiä pelaajasiirtoja koskeviin FIFA-säännöksiin liittyvien perusperiaatteiden mukaisesti olisi luotava harjoituskorvausjärjestelmä kannustamaan ja palkitsemaan (etenkin pienten) urheiluseurojen harjoitteluponnistuksia alle 23-vuotiaiden pelaajien osalta. Tällaisessa tilanteessa maksettu summa korvaa nimenomaisesti nuorille pelaajille järjestettyä harjoittelua. Koska korvausta sovelletaan eri tilanteessa, sitä ei voida pitää syrjivänä. Kun otetaan huomioon, että järjestelmän tarkoitus on vastata urheilun erityistarpeisiin, sitä ei voida siirtää muille aloille.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0698/01 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle. Fyysisten tekijöiden direktiivi.



Virallinen lehti nro 364 E , 20/12/2001 s. 0015 - 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0698/01 esittäjä(t): Eurig Wyn (Verts/ALE) komissiolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Fyysisten tekijöiden direktiivi Voiko komissio vahvistaa, että se aikoo ehdottaa fyysisten tekijöiden direktiiviä? Onko komissio samaa mieltä, että tämä direktiivi asettaisi kohtuuttomia vaatimuksia maataloustyöntekijöille, jos terveys- ja turvallisuusperustein asetetaan uusia rajoituksia ajoneuvon käytölle maatiloilla? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0698/01 ja E-0968/01 (8. toukokuuta 2001) Komissio hyväksyi joulukuussa 1992 ehdotuksen direktiiviksi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista koskien työntekijöiden joutumista alttiiksi fyysisten tekijöiden aiheuttamille vaaroille(1). Parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean lausuntojen jälkeen komissio teki muutetun ehdotuksen(2) heinäkuussa 1994. Ehdotuksen päätarkoituksena oli luoda viitekehys kaikille fyysisille tekijöille, jotta voitaisiin laatia selkeä ja yhtenäinen strategia näille tekijöille altistuvien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi. Ehdotuksessa käsitellään fyysisiä tekijöitä, joiden osalta on riittävästi tieteellistä näyttöä perustelemaan yhteisön toimia - melua (kuulovamman vaara), tärinää (käteen, käsivarteen ja koko vartaloon kohdistuvat vaarat) sekä sähkömagneettisia kenttiä ja optista säteilyä (ihmiskehoon indusoituvasta sähkövirrasta, sähköiskuista ja palovammoista sekä lämpöenergian absorboitumisesta johtuvat terveysvaarat). Komission ehdotuksessa ei rajoiteta ajoneuvojen käyttöä maatiloilla eikä määrätä erikseen koneiden päästörajoista. Sosioekonomisten vaikutusten arviointi, jonka komissio laati esityksen aikoihin, ei osoittanut maatiloille koituvan kohtuutonta taakkaa määrättyjen ehkäisytoimien noudattamisesta. (1) EYVL C 77, 18.3.1993. (2) KOM(94) 284 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0638/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle. Oppikirjojen rahoitus.



Virallinen lehti nro 261 E , 18/09/2001 s. 0169 - 0169



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0638/01 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) neuvostolle (8. maaliskuuta 2001) Aihe: Oppikirjojen rahoitus 1. Pyydän neuvostoa vahvistamaan, onko seuraavien oppikirjojen rahoittamiseen käytetty EU:n varoja: - Our Arabic Language, tasot 35, osa 2 - Islamic Education, tasot 39 - Reader and Literary Texts, tasot 48 - Modern Arab History & Contemporary Problems - Palestinian National Education, taso 3 - Islamic Culture, tasot 58 - Geography of the Arab 2. Jos EU:n varoja on käytetty, mistä budjettikohdasta rahat kirjoja varten otettiin? 3. Voiko neuvosto ryhtyä toimiin sen varmistamiseksi, ettei EU-rahoitusta käytetä oppikirjoihin, joissa on juutalaisvihamielisiä kannanottoja? Tällaista kieltä esiintyy edellä luetelluissa oppikirjoissa, esimerkiksi: Monissa tapauksissa juutalaiset toimivat viekkaasti ja petollisesti, mikä on heille ominaista, ja yllyttävät sotiin. (Islamic education, taso 9, s. 78.) Mitä voimme tehdä pelastaaksemme Jerusalemin ja ajaaksemme varastelevan vihollisen pois? (Reader and Literary Texts, taso 8, s. 99.) Tästä opin: uskon, että juutalaiset ovat profeettojen ja uskovaisten vihollisia. (Islamic Education, taso 4, osa 1, s. 67.) Vastaus (30. toukokuuta 2001) Neuvosto pahoittelee periaatteessa sitä, että koulutusjärjestelmiä käytetään suvaitsemattomuuden ja ennakkoluuloisuuden edistämiseen. Se haluaa kuitenkin huomauttaa, että palestiinalaishallintoa tukevat hankkeet rahoittaa komissio, joka on antanut 12. joulukuuta 2000 yhteisen vastauksen (kysymyksiin P-3612/00, P-3643/00 ja E-3652/00) koulujen oppikirjojen tuotannon ja jakelun rahoituksesta palestiinalaishallinnon alueella.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0766/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Perusoikeuskirja (olemassa olevien oikeuksien toteaminen ja uusien luominen).



Virallinen lehti nro 318 E , 13/11/2001 s. 0116 - 0116



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0766/01 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2001) Aihe: Perusoikeuskirja (olemassa olevien oikeuksien toteaminen ja uusien luominen) Viitaten komission jäsen Vitorinon komission puolesta antamaan vastaukseen kirjalliseen kysymykseen P-3997/00(1), jonka mukaan perusoikeuskirja tuo kansalaisten tietoon heillä jo olevia oikeuksia, jotka kuitenkin ovat joissakin tapauksissa hautautuneina moniin, tavallisten kansalaisten kannalta vaikeasti saataviin lähteisiin, katsooko komissio tämän koskevan kaikkia perusoikeuskirjassa mainittuja kansalaisten oikeuksia? Jos katsoo, voiko se mainita konsolidoituihin perustamissopimuksiin sisältyvän oikeusperustan kullekin seuraavista oikeuksista: - oikeus olla tulematta syrjityksi kielen perusteella (21 artikla) - lapsen oikeus mielipiteensä huomioonottamiseen häntä koskevissa asioissa hänen ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti (24 artikla) - työntekijöiden oikeus tehdä työehtosopimuksia (28 artikla) - oikeus maksuttomiin työhönsijoituspalveluihin (29 artikla) - oikeus palkalliseen äitiyslomaan (33 artikla) - oikeus välttää uusi tutkinta ja rangaistus oikeudenkäynnissä kahdesti rikoksesta, josta on jo unionissa lopullisesti vapautettu tai tuomittu syylliseksi lain mukaisesti (50 artikla) - (tämä koskee etenkin ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 11. pöytäkirjalla, 7. lisäpöytäkirjan 4.2 artiklaa, joka nimenomaisesti sallii tämän tietyissä tapauksissa)? (1) EYVL C 174 E, 19.6.2001, s. 212. António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2001) Komissio pyytää arvoisaa kysyjää tutustumaan Euroopan unionin neuvoston 11. lokakuuta 2000 päivättyyn asiakirjaan perusoikeuskirjan selityksistä (viite Charte 4473/00, Convent 49). Asiakirja on saatavissa perusoikeuskirjan valmistelukunnan työskentelystä laadituilta neuvoston internet-sivuilta.(1) Komissio on lähettänyt arvoisalle kysyjälle ja parlamentin sihteeristölle jäljennöksen tästä asiakirjasta. Tämän asiakirjan laatimisesta vastasi perusoikeuskirjaa laativan valmistelukunnan puheenjohtaja. Siinä selvennetään peruskirjan määräyksiä ja ilmoitetaan kunkin yksittäisen oikeuden osalta peruskirjan laatimista ohjannut perusta (jäsenvaltioiden yhteiset valtiosääntöperinteet ja kansainväliset velvoitteet, Euroopan unionista tehty sopimus ja muut yhteisön perussopimukset, Euroopan ihmisoikeussopimus, yhteisön sekä Euroopan neuvoston hyväksymä Euroopan sosiaalinen peruskirja sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö). Komissio uskoo kysyjän saavan tästä asiakirjasta tarkat vastaukset kaikkiin kysymyksiinsä. (1) http://ue.eu.int/df/default.asp.