ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1423/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle. Perussopimusten täytäntöönpano.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0140 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1423/00 esittäjä(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (5. toukokuuta 2000) Aihe: Perussopimusten täytäntöönpano Katsooko komissio, että luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä, jotka katsovat, että heidän Euroopan unionin perussopimuksissa säädettyjä oikeuksiaan on loukattu, tulisi olla oikeus vedota suoraan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 2000) Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat nostaa EY:n perustamissopimuksen 230 artiklassa (ent. 173 artikla) määrätyin edellytyksin kanteen yhteisöjen tuomioistuimessa kaikista Euroopan yhteisön toimielinten antamista säädöksistä. Ne voivat myös nostaa laiminlyöntikanteita (232 artiklan (ent. 175 artiklan) kolmas kohta) sekä kanteita yhteisön sopimussuhteeseen perustuvaa tai sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskevissa asioissa (235 (ent. 178) ja 288 (ent. 215) artikla). Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat nostaa myös yhteisön oikeuteen liittyviä asioita yleensä käsittelevissä kansallisissa tuomioistuimissa kanteen kansallisia viranomaisia vastaan, jos ne ovat toteuttaneet toimenpiteitä yhteisön oikeuden vastaisesti tai sellaisen yhteisön säädöksen mukaisesti, jonka luonnolliset ja oikeushenkilöt katsovat rikkovan EY:n perustamissopimusta. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan mahdollisuus hakea oikeusteitse muutosta kaikkiin kansallisten viranomaisten tekemiin päätöksiin, joilla kielletään EY:n perustamissopimukseen tai johdettuun lainsäädäntöön perustuva oikeus, on välttämätön yksityishenkilön oikeuden tehokkaan suojelun kannalta(1). On kuitenkin muistettava, että EY:n perustamissopimuksen 234 artiklan (ent. 177 artikla)(2) mukaan jäsenvaltion tuomioistuin, jossa asiaa käsitellään, voi, ja joissain tapauksissa sen velvollisuutena on, lykätä asian ratkaisua ja pyytää ratkaisua yhteisöjen tuomioistuimelta, jos sen käsiteltäväksi saatettuun riita-asiaan liittyy yhteisön oikeuden tulkintaa tai pätevyyttä koskevia kysymyksiä. Jäsenvaltioiden tuomioistuinten on ratkaistava tällaiset riita-asiat yhteisöjen tuomioistuimen antamien ennakkoratkaisujen mukaisesti. Näiden menettelyjen tarkoituksena on varmistaa, että EY:n perustamissopimuksesta johtuvat yksityishenkilöiden oikeudet turvataan. (1) Asia 222/86, Unectef v. Heylens, Kok. 1987, s. 4097; asia C-282/85P, Kok. 1997, s. I-1503. (2) Ks. myös asiat 283/81, CILFIT, Kok. 1982, s. 3415 ja 314/85, Foto v. Frost, Kok. 1987, s. 4199.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1290/00

esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle

(19. huhtikuuta 2000)

Aihe: Korkea televiestintäviranomainen

Italia on lakien ja hyvän maun vastaisesti sijoittanut Napoliin korkean televiestintäviranomaisen, jonka piti olla joustava, epäbyrokraattinen, tehokas ja puolueeton elin. Se on kuitenkin paljastunut jättimäiseksi byrokraattiseksi laitokseksi, jolla on satoja työntekijöitä, joilla ei ole paljoakaan tehtävää (joidenkuiden hyvästä tahdosta huolimatta). He työskentelevät 18-kerroksisessa rakennuksessa (Caltagirone) Napolin liikekeskustassa.

Tämän viranomaisen toiminnasta mainittakoon yhtenä esimerkkinä, että se antoi äskettäin tilojensa siivouksen eräälle yritykselle ja maksaa siitä 712 miljoona liiraa kahden vuoden ajalta eli noin miljoonan päivässä.

Mitä Euroopan komissio voi tehdä, jotta Italia ei tällä tavoin tuhlaisi julkisia varoja ja jotta televiestintäviranomainen lopettaisi käytännöllisesti katsoen hyödyttömän toimintansa?

Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus

(9. kesäkuuta 2000)

Yhteisön telealan sääntelypaketissa säädetään kansallisten sääntelyviranomaisten perustamisesta jäsenvaltioihin. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on erityiset valtuudet ja oikeudet säännellä vastikään vapautettuja televiestintämarkkinoita. Sääntelypaketin täytäntöönpano on suurelta osin delegoitu kansallisille sääntelyviranomaisille, joilla on tärkeä tehtävä kussakin jäsenvaltiossa. Ne myöskin omalta osaltaan varmistavat, että yhteisön sääntelypakettia sovelletaan yhdenmukaisesti osallistumalla toimilupia ja avoimen verkon tarjoamista käsittelevien komiteoiden ja kansallisten hallintoviranomaisten ja sääntelyviranomaisten korkean tason komitean toimintaan. Lisäksi ne koordinoivat toimintaa riippumattoman sääntelyviranomaisten ryhmän kautta, jos kansalliset hallintoviranomaiset toimivat erillään kansallisista ministeriöistä. Nämä ovat huomattavia velvollisuuksia, jotka komission mielestä vaativat asianmukaiset henkilökunnan ja budjettivarat.

Komissio raportoi säännöllisesti sääntelypaketin täytäntöönpanosta yhteisössä, jolloin se arvioi myös kansallisten sääntelyviranomaisten työtä. Sääntelypakettia koskevassa viidennessä raportissa(1) annettiin yleinen positiivinen arvioi Italian kansallisen sääntelyviranomaisen toiminnasta.

Raportin laatimisajankohtana komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Italian kansallisella sääntelyviranomaisella oli selvästi liian vähän henkilökuntaa, kun otetaan huomioon sen laaja-alaiset velvollisuudet, joihin kuuluvat audio-visuaalinen ala, televiestintä ja lehdistö. Tämä puolestaan hidasti päätösten tekemistä.

Kukin jäsenvaltio vastaa kansallisen sääntelyviranomaisen sisäisestä organisaatiosta, eikä komissio voi puuttua tähän asiaan. Kansallisen sääntelyviranomaisen toimipaikan valitseminen kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan.

(1) KOM(1999) 537 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2314/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Seveso II -direktiivi.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0179 - 0179



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2314/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. heinäkuuta 2000) Aihe: Seveso II -direktiivi Vastauksessaan suulliseen kysymykseen N:o 64 (H-0469/00)(1) komissio ilmoittaa, että Seveso II -direktiivin soveltamisalaa on samanaikaisesti laajennettu ja yksinkertaistettu. Tämä tarkoittaa muun muassa, että pyroteknisten aineiden valmistaminen ja varastointi on 3. helmikuuta 1999 alkaen kuulunut tämän direktiivin soveltamisalaan tiettyjen kynnysarvojen jälkeen. Voivatko sellaiset henkilöt, järjestöt ja/tai yritykset, jotka ovat joutuneet kärsimään siitä, että Seveso-direktiiviä ei ole pantu täytäntöön komission ilmoittamana määräaikana, nostaa kanteen puutteellisesti toiminutta jäsenvaltiota vastaan saadakseen vahingonkorvauksen? Jos näin on, miten asianomaisten tulee panna tällainen kanne alulle? Mikä on syynä, jos näin ei voida tehdä, ja millä oikeudellisilla perusteilla komissio perustelee kantaansa? (1) Kirjallinen vastaus 13.6.2000. Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (7. syyskuuta 2000) Jos yksityiselle henkilölle, järjestölle tai yritykselle on aiheutunut vahinkoa siitä, että vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9. joulukuuta 1996 annettua neuvoston direktiiviä 96/82/EY(1) ei ole pantu ajoissa täytäntöön, hänellä tai sillä on oikeus nostaa kanne asianomaista jäsenvaltiota vastaan saadakseen vahingonkorvauksen. Tämä oikeus perustuu yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön valtion vahingonkorvausvastuuta koskevissa tapauksissa. Yhteisöjen tuomioistuin on luonut oikeuskäytännössään periaatteen, jonka mukaan jäsenvaltiot ovat velvollisia korvaamaan sellaiset yksityisille henkilöille yhteisön lainsäädännön rikkomisesta aiheutuneet menetykset ja vahingot, joista niiden voidaan katsoa olevan vastuussa. Tämän edellytyksenä on, että rikottu yhteisön säännös on tarkoitettu antamaan oikeuksia yksityisille kansalaisille, että rikkomus on riittävän vakava ja että rikkomuksen ja henkilölle aiheutuneen vahingon välillä on suora syy-yhteys [asiat 6/90 ja 9/90, Francovich (Kok. 1991, I-5357, 5415) sekä asiat 46/93 ja 48/93 (Kok. 1996, I-1029)]. Yksityisen henkilön käytettävissä olevat keinot tällaisen menettelyn käynnistämiseksi sisältyvät myös yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, jonka mukaan yksityishenkilö voi nostaa asiassa kanteen kansallisessa tuomioistuimessa kansallisen vahingonkorvausoikeuden mukaisesti. Kansallisessa lainsäädännössä säädetyt edellytykset eivät kuitenkaan saa olla tiukempia kuin vastaaviin kansallisiin kanteisiin liittyvät edellytykset eikä niiden muotoilu saa olla sellainen, että korvauksen saaminen on käytännössä mahdotonta tai kohtuuttoman vaikeaa. (1) EYVL L 10, 14.1.1997.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1835/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Pyreneiden kautta kulkeva Navarran ja Aquitainen välinen moottoritie.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0128 - 0129



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1835/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (31. toukokuuta 2000) Aihe: Pyreneiden kautta kulkeva Navarran ja Aquitainen välinen moottoritie Navarran aluehallitus tarkastelee parhaillaan mahdollisuutta rakentaa Pyreneiden kautta kulkeva moottoritie, joka yhdistäisi Pamplonan ja Bayonnen kaupungit. Tukeeko komissio kyseistä hanketta Navarran aluehallituksen edustajien vaatimusten mukaisesti? Koska Navarran aluehallitus ei ole antanut toimistaan riittävästi tietoa, onko komissiolla käsitystä hankkeen valtavista ympäristövaikutuksista tai onko se arvioinut niitä? Eikö komission mielestä olisi kiireellisempää parantaa valtatietä N-121 ja rautatieyhteyksiä? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (11. heinäkuuta 2000) Komission tietojen mukaan Pamplonan ja Bayonnen välille aiotaan todellakin rakentaa uusi tieyhteys. Kyseinen hanke ei kuitenkaan kuulu Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon siten, kuin yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi tehdyssä päätöksessä N:o 1692/96 säädetään. Tähän mennessä Espanjan ja Ranskan hallitukset eivät ole pyytäneet komissiota muuttamaan liikenneverkon määrittelyä siten, että edellä mainittu hanke lisättäisiin siihen. Hankkeesta päättävät näin ollen kansalliset viranomaiset. Komissio tutkii 1996 tekemänsä ilmoituksen mukaisesti myös hankkeita, joissa on tarkoitus rakentaa läpikulkuväylä Pyreneiden keskiosan läpi ja avata uudestaan linja Pau-Canfranc, selvittääkseen, voidaanko hankkeet liittää Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon. Tien N-121 parannushanke puolestaan on yhteistä etua koskeva Euroopan laajuisen verkon hanke. Liikenneverkon teiden tulee olla korkealaatuisia, ja komissio tukee näin ollen kaikkia sellaisia hankkeita, jotka edesauttavat tämän päämäärän saavuttamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1704/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Koirien häntien typistämiskielto.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0178 - 0178



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1704/00 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Koirien häntien typistämiskielto Onko Ruotsissa voimassa oleva koirien häntien typistämiskielto EU:n sisämarkkinasäännösten mukainen, kun häntien typistämistä ei ole kielletty koko EU:n alueella? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 2000) Komissio ymmärtää, että Ruotsissa voimassa oleva koirien häntien typistämiskielto on annettu eläinten hyvinvoinnin vuoksi. Koska tästä eläinten hyvinvointiin liittyvästä näkökohdasta ei ole annettu yhteisön lainsäädäntöä, jäsenvaltiot voivat periaatteessa pitää yllä kansallisia säännöksiään edellyttäen, että EY:n perustamissopimuksen yleissääntöjä noudatetaan. Komissio ei ole saanut tietoonsa, että Ruotsin kiellosta olisi aiheutunut mitään ongelmia sisämarkkinoiden kannalta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1333/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Komission jäsenten kabinetit.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0027 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1333/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (4. toukokuuta 2000) Aihe: Komission jäsenten kabinetit Voisiko komissio kertoa, jatkona kirjalliseen kysymykseen E-0254/00(1) antamaansa vastaukseen, mitkä ovat kunkin kabinetin yksittäisten jäsenten palkat ja heidän maksamansa veroprosentit? (1) EYVL C 374 E, 28.12.2000, s. 46. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Taulukko, josta ilmenee nykyisen komission kabinetin henkilöstön (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) jakauma palkkaluokittain, lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Kuten parlamentin jäsen ymmärtänee, laki ei tietosuojan vuoksi salli tarkkojen palkkatietojen julkistamista tiettyjen virkamiesten nimien yhteydessä. Kabinetin koko henkilöstö saa palkkaa henkilöstösääntöjen (virkamiehet ja muu henkilöstö) palkkataulukon mukaisesti. Täydelliset tiedot palkasta (mukaan lukien lisät, verot ja eläkkeet) sisältyivät komission vastaukseen, joka annettiin Paulo Casacan(1) tämän vuoden tammikuussa esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2360/99. Vastauksessa viitataan esimerkkiluetteloon, joka lähetettiin suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle. Lisätietoja lisistä esitetään myös vastauksessa, jonka komissio antoi viime joulukuussa Jeffrey Titfordin esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2045/99(2). Kabinetin jäsenten peruspalkka on kaikkien EU:n toimielinten virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen tavoin progressiivisen veron alaista. Marginaaliveroaste on enimmillään 45 prosenttia, minkä lisäksi osasta palkkaa kannetaan 5,83 prosentin tilapäinen maksu. Sosiaaliturvamaksut, jotka henkilöstön on henkilöstösääntöjen mukaisesti maksettava, ovat seuraavat: eläke: 8,25 prosenttia peruspalkasta, sairaus: 1,7 prosenttia peruspalkasta, tapaturma: 0,1 prosenttia peruspalkasta ja työttömyys (väliaikaiset toimihenkilöt): 0,4 prosenttia peruspalkasta. (1) EYVL C 303 E, 24.10.2000, s. 53. (2) EYVL C 219 E, 1.8.2000, s. 76.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1944/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Espanjan hallituksen Telefónican ja KPN:n fuusioitumisen yhteydessä harjoittamien acción de oro -toimien yhteensopivuus Euroopan yhtenäismarkkinoiden kanssa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0153 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1944/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (16. kesäkuuta 2000) Aihe: Espanjan hallituksen Telefónican ja KPN:n fuusioitumisen yhteydessä harjoittamien acción de oro -toimien yhteensopivuus Euroopan yhtenäismarkkinoiden kanssa Espanjan hallitus on käyttänyt usein acción de oro -toimiksi kutsuttuja erityistoimenpiteitä välttääkseen espanjalaisten yritysten keskittymät ulkomaalaisten yritysten kanssa. Viimeaikaisia tapahtumia ovat muun muassa Telefónican ja KPN:n fuusioitumisaikeet tai Hidrocantábrico-yhtiötä koskeva kielto fuusioitua erään yrityksen kanssa, jossa sähköalan yritys Electricité de France (EDF) oli osakkaana. Tuomioistuin määräsi äskettäin Italialle rangaistuksen acción de oro -toimien käytöstä. Onko komission mielestä Espanjan hallitus syyllistynyt samoihin toimenpiteisiin, joiden vuoksi Italia tuomittiin acción de oro -toimien käytöstä? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. heinäkuuta 2000) Komission saamien tietojen mukaan Espanjan hallitus ei ryhtynyt virallisiin toimiin estääkseen parlamentin jäsenen mainitseman sulautuman. Komissio kuitenkin katsoo, että kansallisten viranomaisten veto-oikeudet yritysten merkittävien päätösten suhteen eivät pääsääntöisesti ole pääomien vapaasta liikkuvuudesta EY:n perustamissopimuksessa annettujen määräysten mukaisia. Yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti todennut, että kansallisten toimenpiteiden, jotka veto-oikeuksien tavoin ovat omiaan haittaamaan jonkun EY:n perustamissopimuksessa taatun perusvapauden käyttämistä tai tekemään tämän vapauden käyttämisestä vähemmän houkuttelevaa, on täytettävä neljä edellytystä: niitä on sovellettava ilman syrjintää, niitä on voitava perustella yleiseen etuun liittyvillä pakottavilla syillä, niiden on oltava soveliaita tavoiteltavan päämäärän saavuttamiseksi ja niiden on rajoituttava siihen, mikä on tarpeen tämän päämäärän saavuttamiseksi. Komissio aloitti Espanjaa vastaan yksityistämisestä annettua puitelakia (laki nro 5/1995) koskevan rikkomismenettelyn ja päätti heinäkuussa 1999 lähetetyn perustellun lausunnon jälkeen 5. heinäkuuta 2000 antaa asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2564/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle. Viisumivaatimuksen poistaminen Bulgarian ja Romanian kansalaisilta.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0198 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2564/00 esittäjä(t): Emmanouil Bakopoulos (GUE/NGL) komissiolle (1. elokuuta 2000) Aihe: Viisumivaatimuksen poistaminen Bulgarian ja Romanian kansalaisilta Tammikuun 26. päivänä 2000 komissio ehdotti jäsenvaltioille, että ne lakkaisivat vaatimasta viisumia Bulgarian ja Romanian kansalaisilta, jotka tulevat Euroopan unionin viidentoista jäsenvaltion alueelle. Mitä käytännön toimia on sen jälkeen toteutettu tämän toimenpiteen täytäntöönpanemiseksi? Antonio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (12. syyskuuta 2000) Komissio pyytää kunnianarvoisaa jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Gahrton esittämään kirjalliseen kysymykseen E-2061/00(1). (1) Katso sivu 174.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1016/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. Välttämättömien lääkkeiden saatavuus kehitysmaissa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0057 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1016/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Välttämättömien lääkkeiden saatavuus kehitysmaissa Onko komissio sitä mieltä, että neuvotteleminen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn WTO-sopimuksen (TRIPS) piiriin kuuluvista monimutkaisista kysymyksistä, kuten välttämättömien lääkkeiden saatavuudesta, edellyttää huomattavaa teknistä kansallisen tason asiantuntemusta? Miten komissio aikoo parantaa esimerkiksi WTO:n mahdollisuuksia tukea hallituksia, joilta puuttuu tarvittava tekninen asiantuntemus ja jotka tarvitsevat tukea parantaakseen neuvottelumahdollisuuksiaan? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Lääkkeiden saatavuus on todellakin monitahoinen kysymys, joka sisältää varsin erilaisia näkökohtia, kuten kehityksen, terveydenhoidon, rahoituksen, teknologian siirron, tuotantokapasiteetin ja koulutuksen. Käytävässä keskustelussa ovat jatkossakin keskeisellä sijalla teollis- ja tekijänoikeudet, erityisesti sopimus teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS-sopimus). Komissio on sitä mieltä, että kysymys lääkkeiden saatavuudesta on muotoutunut paljon laaja-alaisemmaksi kysymykseksi terveydenhoidon saatavuudesta. Ongelmaa on pakko tarkastella yleisenä terveyteen liittyvänä ongelmana eikä yksinomaan teollis- ja tekijänoikeuskysymyksenä. Ongelman ydin on todennäköisesti ostovoiman puuttuminen kehitysmaissa. Yhteisö tunnustaa tarpeen tarkastella kysymystä lääkkeiden saatavuudesta laajasta näkökulmasta ja edistää laaja-alaista vuoropuhelua, jolla pyritään toiminnan parantamiseen vaikuttamalla suoraan välttämättömien lääkkeiden saatavuuteen kehitysmaissa. Samoin on tärkeää, että sekä tutkimukseen ja kehitykseen (T & K) nojautuva lääketeollisuus että rinnakkaisvalmisteiden valmistajat osallistuvat ratkaisun etsimiseen. Komissio uskoo, että lääkkeiden saatavuuden parantamiseksi kehitysmaissa olisi laadittava kokonaisvaltainen strategia, johon sisältyy lääkkeiden innovatiiviset rahoitusmekanismit, investointien lisääminen kehitysmaita pahiten koetteleviin tauteihin liittyvään T&K-työhön sekä tekninen apu TRIPS-sopimuksen määräysten hyödyntämiseksi täysimääräisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2725/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Lypsykoneet.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0216 - 0217



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2725/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Lypsykoneet Kuinka monta lypsykonetta kussakin jäsenvaltiossa on sataa lehmää kohti? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2723/00, E-2724/00, E-2725/00, E-2726/00 ja E-2728/00 (14. syyskuuta 2000) Taulukoita sisältävän vastauksen pituuden vuoksi komissio lähettää vastauksen suoraan arvoisille jäsenille ja parlamentin pääsihteeristölle.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1715/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Yhteisön kalastusalusten vaikeudet Brasiliassa.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0078 - 0079



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1715/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Yhteisön kalastusalusten vaikeudet Brasiliassa Espanjan kansallinen syvänmeren pitkäsiima-alusten omistajien liitto ANAPA (Asociación Nacional de Palangreros de Altura) ilmoitti, että Brasilia ei noudata Maailman kauppajärjestön sääntöjä estäessään yhteisön aluksia purkamasta saalistaan satamissaan. Alukset eivät pääse Brasilian satamiin edes tarvitessaan muonitusta tai lääkäripalveluja. Muiden maiden satamien käyttö merkitsee näille aluksille 12 miljoonan euron lisäkustannuksia. Mitä mieltä komissio on näistä kielloista? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä lopettaakseen nämä toimet? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (30. kesäkuuta 2000) Komissio ottaa huomioon edustajan välittämät ANAPAn ilmoitukset. Koska komissiolla on toistaiseksi hallussaan pelkästään edustajan ilmoittamat tiedot, se ei pysty arvioimaan, ovatko Brasilian viranomaisten kiellot Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaiset. Jotta edustajan ilmoittamia seikkoja olisi helpompi tutkia ja arvioida suhteessa Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa järjestettyyn sääntelyyn, valittajaa pyydetään tekemään komissiolle yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3286/94(1) säädetyn menettelyn mukainen yksityiskohtainen valitus. (1) EYVL L 349, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1625/00 esittäjä(t): Andre Brie (GUE/NGL) neuvostolle. Sudanin sisällissota.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0089 - 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1625/00 esittäjä(t): Andre Brie (GUE/NGL) neuvostolle (9. kesäkuuta 2000) Aihe: Sudanin sisällissota Useiden tietotoimistojen ilmoituksissa on äskettäin todettu, että ulkomaisten öljy-yritysten toiminta Sudanissa pahentaa sisällissotaa hallituksen joukkojen ja sen palveluksessa olevien puolisotilaallisten joukkojen puolustaessa öljykenttiä. Nämä puolisotilaalliset joukot ovat vastuussa kymmenientuhansien ihmisten karkotuksesta kotikylistään sekä lukuisten miesten, naisten ja lasten ryöstöistä ja murhista. Kysyn neuvostolta: 1. Voiko se vahvistaa nämä tiedot ja mikä on sen oma arvio näistä tapahtumista? 2. Toimiiko Sudanissa sen tietojen mukaan eurooppalaisia öljy-yhtiöitä? Jos vastaus on myönteinen: mitkä yhtiöt toimivat siellä? Vastaus (26. syyskuuta 2000) Neuvosto on edelleen vakaasti sitä mieltä, että Etelä-Sudanin selkkaukseen on löydettävä poliittinen ratkaisu käynnissä olevan IGADin rauhanprosessin puitteissa. Euroopan unioni on aloittanut uudelleen vuoropuhelun Sudanin hallituksen kanssa ja kehottaa maan viranomaisia edelleen noudattamaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden sääntöjä ja periaatteita sekä rohkaisee niitä luomaan ilmapiirin, joka antaisi edellytykset kestävän rauhan aikaansaamiseksi Sudanissa neuvotteluteitse. Neuvosto on tietoinen Amnesty Internationalin 3. toukokuuta 2000 antamasta raportista sekä muista selvityksistä, jotka koskevat ulkomaisten öljy-yhtiöiden toimintaa Sudanissa, mutta ei ole vielä tehnyt omaa arviotaan niissä esitetyistä seikoista. Neuvosto toteaa, että Amnesty Internationalin mukaan öljyntuotantoon Sudanissa osallistuu eri tavoin useita eurooppalaisia öljy-yhtiöitä, mutta edellä mainituista syistä se ei voi vahvistaa eikä kiistää tietoa.