FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 78/345

(2004/C 78 E/0364)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-0685/02

esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle

(11. maaliskuuta 2002)

Aihe: Moldovan jatkuvasta jälkeenjääneisyydestä ja poikkeusasemasta yhteisölle aiheutuvat kielteiset seuraukset

1. Mitä kehitystä komissio arvelee ilmenevän, kun Romanian kansalaisten viisumipakko poistettiin 1. tammikuuta 2002 — mikä ennakoi Romanian mahdollista liittymistä EU:hun — ja kun otetaan huomioon, että rajan toisella puolella sijaitsevan Moldovan valtion kansalaisilla, joiden vanhemmat tai isovanhemmat ovat syntyneet ennen 28. kesäkuuta 1940 silloisen Romanian valtion alueella, on myös oikeus Romanian kansalaisuuteen? Johtaako tämä mittavaan Moldovan romanialaisten maahanmuuttoon selvästi köyhemmästä Moldovan valtiosta (tulevalle) yhteisön alueelle?

2. Velvoitetaanko Romaniaa jatkossa yhteisön jäsenvaltiona säätämään kaikille muille moldovalaisille viisumipakko? Syntyykö komission mielestä tämän johdosta jännitystä Moldovan romanialaisten ja niiden kansalaisten välille, joilla ei ole Romanian kansalaisuutta todistavia asiakirjoja?

3. Hyväksyykö komissio Moldovan nykyisen, muiden valtioiden laiminlyönnistä johtuvan tilanteen, jota voi verrata Valko-Venäjään, missä parlamentaarisen demokratiaan kuuluvaa yhdistymis- ja kokoontumisvapautta ei enää kunnioiteta?

4. Hyväksyykö komissio Moldovan taloudellisen ahdingon, joka on kasvualusta valtion sisäisille kansallisille konflikteille, romaniankielisen enemmistön ja slaavien vähemmistön välillä ja ulkomaille suunnattuun terroritoimintaan, Afganistanin Taliban-hallinnon aikaisen esimerkin mukaan?

5. Miten komissio aikoo myötävaikuttaa niin lyhyellä aikavälillä kuin mahdollista yhteisön tulevan alueen rajavaltion Moldovan huonon aseman parantamiseen?

Lähde: uutinen Volkskrantissa 31. joulukuuta 2001 ja 25. helmikuuta 2002

Chris Pattenin komission puolesta antama

yhteinen vastaus

kirjallisiin kysymyksiin E-0684/02 ja E-0685/02

(24. huhtikuuta 2002)

Komissio on hyvin huolissaan Moldovan köyhyydestä. Se on todellakin yksi Euroopan köyhimmistä maista, ja köyhyys saattaa lisätä etnisiä selkkauksia ja turvallisuusriskejä kuten terrorismia. Moldovan on mitä pikimmin päästävä sopimukseen Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa (IMF), mikä mahdollistaisi taloudellisen lisätuen. Moldovan talouden ongelmat johtuvat myös osittain ratkaisematta olevista suhteista Transdnestrian alueeseen, jossa toimii suurin osa maan teollisuudesta.

EU:n ja Moldovan suhteita säännellään kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella, joka tuli voimaan vuonna 1998. Sopimuksessa määrätään säännöllisestä poliittisesta vuoropuhelusta, kaupan vapauttamisesta ja laaja-alaisesta yhteistyöstä, jotka perustuvat demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittami- seen. Se, että EU pitää Moldovan tilannetta tärkeänä, käy myös ilmi Göteborgissa 15. ja 16. kesäkuuta 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksestä kutsua Moldova yhdessä Ukrainan kanssa seuraavaan Eurooppa-konferenssiin.

Yhteisön tuki on viimeksi kuluneina 10 vuonna muodostunut 120 miljoonan euron suuruisesta teknisestä tuesta ja 87 miljoonan euron suuruisesta makrotaloudellisesta rahoitusavusta. Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimisto (ECHO) myönsi noin 5,5 miljoonaa euroa vähentääkseen Venäjällä vuonna 1998 tapahtuneen rahoituskriisin vaikutuksia Moldovan väestöön. Päätoimialansa (välittömästi luonnononnettomuuksien tai ihmisen itsensä aiheuttamien onnettomuuksien tapahtumisen jälkeen annettava hätäapu) mukaisesti ECHO on lopettanut asteittain toimintansa Moldovassa vuonna 2001. Komissio käynnisti maaliskuussa 2001 elintarvikevarmuusohjelman (5,5 miljoonaa euroa talousarviovuonna 2002).

Mikään EU:n Venäjän- tai Ukrainan-suhteissa ei estä sitä puuttumasta Moldovan tilanteeseen. Asia on päinvastoin: Moldovaa käsitellään usein EU:n Venäjän ja Ukrainan kanssa käymässä poliittisessa vuoropuhelussa. Tavoitteena on parantaa yhteistä käsitystä maan ongelmien perussyistä ja löytää ratkaisuja Transdnestrian tilanteeseen, jossa erityisesti Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöllä (ETYJ) on tärkeä tehtävä toteutettavanaan.

Kun kyse on Moldovan mahdollisesta EU-jäsenyydestä, komissio toimii noudattaen tarkasti Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston EU-jäsenyydestä vahvistamia perusedellytyksiä ja Luxemburgissa vuonna 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöstä, joka koskee parhaillaan käynnissä olevaan liittymisprosessiin osallistuvia maita. Nykyisiin jäsenvaltioihin liittyvillä talous- tai kulttuurisiteillä ei ole merkitystä tässä tilanteessa.

Se, onko yksittäisellä henkilöllä jäsenvaltion kansalaisuus tai oikeus saada se, kuuluu asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaiseen päätäntävaltaan. EU:hun liityttyään Romanialla olisi yhä valtuudet myöntää maansa kansalaisuus Moldovan kansalaisille. Henkilöt, joilla olisi sekä Moldovan että Romanian kaksoiskansalaisuus, eivät tarvitsisi viisumia saapuessaan Romaniaan tai muihin jäsenvaltioihin. Komissiolla ei ole mahdollisuuksia arvioida tällaisen kehityksen synnyttämän muuttovirran suuruutta.

Yleisen käytännön mukaisesti Romanian on EU:hun liityttyään otettava käyttöön viisumivaatimus neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 (1), sellaisena kuin se on muutettuna 7. joulukuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2414/2001 (2), liitteessä I mainittujen maiden kansalaisia kohtaan. Tätä yleistä viisumivaatimusta koskeviin mahdollisiin poikkeuksiin sovelletaan kyseisten asetusten asiaa koskevia säännöksiä.

Komissio toivoo, että poliittinen tilanne ei kehittyisi Moldovassa samanlaiseksi kuin Valko-Venäjällä, ja on valmis toteuttamaan osansa yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa tämän varmistamiseksi.

(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (EYVL L 81, 21.3.2001).

(2) EYVL L 327, 12.12.2001.