FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 88/558

(2004/C 88 E/0569)

KIRJALLINEN KYSYMYS E-1003/04

esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle

(31. maaliskuuta 2004)

Aihe: Romanian moottoritiehanke

EU on äskettäin uhannut lykätä Romanian liittymistä, jos se ei onnistu korruption torjumisessa. Voisi kuvitella, että Romanian hallitus olisi ottanut onkeensa, mutta vaikuttaa siltä, että ongelmat jatkuvat ja pahenevat entisestään. Esimerkkinä mainittakoon suunnitteilla oleva Transsylvanian moottoritie, joka valmistuessaan tuhoaisi yhden Euroopan viimeisistä keskiaikaisista maisemista eikä hyödyttäisi ketään muita paitsi niitä, jotka ovat hyvillä suhteillaan ostaneet juuri ne maat, joille moottoritie rakennetaan. Sitä paitsi EU:n tuella on jo tehty suunnitelma moottoritien rakentamisesta Unkarin rajalta Romanian läpi Brasoviin, joka on Transsylvanian suurin kaupunki, sieltä Bukarestiin ja edelleen Mustallemerelle. Transsylvanian moottoritie puolestaan kulkisi samansuuntaisena ja vain 80 kilometrin etäisyydellä tästä toisesta moottoritiestä Brasovista pohjoiseen ja loppuisi Unkarin puolella rajaa täysin merkityksettömästi. Kyseessä olisi siis aivan tarpeeton väylä. Hankkeesta ei järjestetty tarjouskilpailua, eikä sen ympäristö-arviovaikutuksia tai liikennemääriä arvioitu ennen hankkeen hyväksymistä. Rakennusurakka myönnettiin amerikkalaiselle Bechtel-yhtiölle pikavauhtia annetulla ”poikkeussäännöksellä”, jolloin parlamentin valvonta ei ulotu menettelyyn. On myös perusteltua syytä olettaa, että moottoritien rakentamiseen tarvittava maa pakkolunastettiin epäoikeudenmukaisesti. Romanian akatemiayhdistyksen tekemän tutkimuksen mukaan Bechtelin moottoritiehen tarvittavilla 3 miljardilla eurolla voitaisiin rahoittaa Romanian kaikkien 3 000 kunnan katuverkostojen kunnostus tai uudistaa täysin 3 500 kilometriä maantietä.

Mikä on komission näkemys Bechtelin moottoritiehankkeesta? Katsooko komissio, että Romanian hallitus ei ole tehnyt tarpeeksi korruptioon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi? Katsooko komissio lisäksi, että vertaansa vailla olevan maiseman ja perinnön tuhoutuminen ikiajoiksi tehottomien, tarpeettomien ja korruptoituneiden hankkeiden vuoksi ei ole kenenkään etujen mukaista?

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 2004)

Päätös poiketa Romanian julkisia hankintoja koskevista säännöistä, joilla pannaan täytäntöön EU:n julkisia hankintoja koskevat direktiivit, ja myöntää Brasov— Cluj—Bors-moottoritien rakentamista koskeva sopimus ilman tarjouskilpailua, aiheuttaa huolta Romanian hallituksen sitoutumisesta avoimiin julkisiin hankinta-menettelyihin. Komissio on pyytänyt Romaniaa antamaan lisätietoja, jotta se voisi täysimääräisesti arvioida tämän päätöksen vaikutukset. Koska avointa tarjouskilpailua ei järjestetty, Euroopan komissio on jo todennut selvästi romanialaisosapuolelle, ettei se anna taloudellista tukea tähän hankkeeseen ja ettei se puolla mahdollista kansainvälisten rahoituslaitosten tukea moottoritien rakentamiseen.

Komissio toteaa korruption torjunnasta, että avoimilla julkisilla hankintamenettelyillä on siinä tärkeä osa, kuten EU:n kokonaisvaltaista lahjonnan vastaista politiikkaa käsitelleessä komission tuoreessa tiedonannossa (1) todetaan. Komissio katsoo näin ollen, että Romanian hallituksen lahjonnan vastaisissa pyrkimyksissä olisi päättäväisesti sitouduttava käyttämään avoimia julkisia hankintamenettelyjä sekä pidättäytymään EU:n direktiivien soveltamiseksi annettuihin Romanian julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin tehtävistä poikkeuksista.

Kansainvälisissä raporteissa ja tutkimuksissa todetaan yleisesti, että korruptio on Romaniassa edelleen järjestelmällinen ongelma, joka heikentää oikeusvaltiota, rajoittaa talousuudistusta ja vähentää osaltaan merkittävästi suoria ulkomaisia sijoituksia. Komissio on tietoinen useista toimenpiteistä, joita Romanian viranomaiset ovat puolentoista viime vuoden aikana toteuttaneet yrittäessään korjata tilannetta: Romanian viranomaiset hyväksyivät tarkistetun lahjonnan vastaisen kansallisen toimintasuunnitelman joulukuussa 2002, antoivat lahjonnan vastaisen lainsäädäntöpaketin huhtikuussa 2003 ja perustivat lahjonnan vastaisen kansallisen syyttäjäviraston (PNA) syyskuussa 2002. Näiden toimenpiteiden takia asianmukainen lainsäädäntö on olemassa, ja tehokkaaseen lahjonnan torjuntaan on teoriassa osoitettu tarpeeksi henkilöresursseja ja määrärahoja. Siksi jatkuva epäonnistuminen korkean tason korruption tutkinnassa antaa aihetta epäillä, onko ongelman poistamiseksi annettu riittävästi poliittista tukea.

(1) KOM(2003) 317 lopullinen, 28.5.2003.