ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1621/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Rahapeli Euroopan taideperinnön pelastamiseksi.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0063 - 0064



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1621/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Rahapeli Euroopan taideperinnön pelastamiseksi Louvren museon johtaja esitti äskettäin eläkkeelle jäädessään rahapelin perustamista Ranskan taideperinnön pelastamiseksi. Esitys vastaa vanhaa eurooppalaista pyrkimystä puolustaa taideperintöä tuilla, jotka ovat peräisin tämäntyyppisestä rahapelistä. Iso-Britanniassa käytössä oleva malli, jossa osa rahapelin voitosta suunnataan kulttuuritoiminnan rahoittamiseen, olisi tämän aloitteen inspiraationa. Näin Euroopan taideperinnön suojelua tuettaisiin sellaisten pelaajien myötävaikutuksella, jotka saattaisivat löytää pelistä eettisen oikeutuksen pelaamiseensa. Katsooko komissio, että se voisi antaa asiantuntijoiden harkittavaksi mahdollisuuden perustaa Euroopan laajuinen rahapeli, jonka voitot suunnattaisiin Euroopan taideperinnön suojelemiseksi rikkaimpien maiden vainolta, välinpitämättömyydeltä tai miltä tahansa muulta seikalta, joka saattaisi vahingoittaa Euroopan historian aikana muotoutuneen kulttuurin kanssa identifioituneiden monien eurooppalaisten ylpeyden aihetta? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2001) Yhteisön kulttuurialan toiminnan juridinen perusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artikla (entinen 128 artikla), jossa yhteisön toimivallasta säädetään seuraavaa: - rohkaistaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kulttuurin alalla - tuetaan ja täydennetään (tarvittaessa rahoituksella) jäsenvaltioiden toimintaa seuraavilla aloilla: - Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen ja sitä koskevan tiedon levityksen parantaminen - Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttäminen ja suojaaminen - muu kuin kaupallinen kulttuurivaihto - taiteellinen ja kirjallinen luova toiminta, audiovisuaalisen alan toiminta mukaan luettuna. Kaikki yhteisön kulttuurialan toiminta sisältyy Kulttuuri 2000 -ohjelmaan, joka rahoitetaan yhteisön varoista. Yhteisöllä ei ole toimivaltaa toteuttaa toimia jäsenvaltioiden kulttuuriperinnön suojelemiseksi muutoin kuin nykyisten ohjelmien ja aloitteiden puitteissa. Tarkasteltaessa mahdollisuuksia luoda uusia keinoja aloitteiden tai ohjelmien rahoittamiseksi on syytä ottaa huomioon, että yhteisön talousarvion rahoitus perustuu omien varojen järjestelmään (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 269 artikla, entinen 201 artikla). Järjestelmää koskevat säännökset annetaan neuvoston yksimielisellä päätöksellä, joka perustuu komission ehdotukseen ja josta Euroopan parlamenttia on kuultu. Jäsenvaltioiden on ratifioitava nämä säännökset valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti. Talousarvion kokonaisvaltaisuuden periaatteen mukaisesti varoja ei voida osoittaa tiettyihin menoihin, vaan ne täytyy käyttää kaikkien yhteisön talousarvioon kohdistuvien rasitteiden rahoitukseen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2084/01 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. RSU de Fervasan jätteidenkäsittelylaitos Quart de Poblet y Aldaiassa (Valencia, Espanja).



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0182 - 0183



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2084/01 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle (13. heinäkuuta 2001) Aihe: RSU de Fervasan jätteidenkäsittelylaitos Quart de Poblet y Aldaiassa (Valencia, Espanja) Espanjan toimivaltaisille viranomaisille on valitettu vakavista ympäristöongelmista RSU de Fervasan jätteidenkäsittelylaitoksessa, joka sijaitsee Quart de Poblet y Aldaian kunnan alueella. Laitoksessa, joka ottaa vastaan 70 prosenttia koko Valencian provinssin jätteistä, ei noudateta voimassa olevia määräyksiä, sillä: - laitos levittää pahaa hajua jopa kahdeksan kilometrin etäisyydelle, - laitos synnyttää liikaa valumia, koska kompostointilaitosta ei ole katettu kunnolla eikä tehty vettä pitäväksi, koska orgaanista ainesta sekoittuu puhdistamon lietteisiin ja koska jäte varastoidaan maan päälle eikä maan alle; tähän on vielä lisättävä se, että valumat voivat saastuttaa pohjavettä, - laitoksesta leviää liikaa vapaasti leijuvaa roskaa, koska laitos on suljettu väärin ja koska ei ole talteenottokuoppaa, - jätteiden varastoiminen ja käsittely houkuttaa rottia ja antaa niille suotuisat olosuhteet, - jätteitä kuljettavien kuorma-autojen jatkuva liikenne (240 päivässä) pilaa ilmaa, jne. Tässä yhteydessä on erittäin huolestuttavaa, että Fervasan laitos sijaitsee Poyon laakson rinteessä ja suorassa yhteydessä Valencian suojeltuihin vesialueisiin (erityisesti Albuferan kosteikko). Ottaen huomioon yhteisön asiaa koskevan lainsäädännön ja erityisesti ympäristön pilaantumisen valvontaa, ilman pilaantumista, teollisuusriskejä ja jätteiden käsittelyä koskevat säädökset, kysyn seuraavaa: Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa velvoittaakseen Espanjan viranomaiset noudattamaan ympäristölainsäädäntöä Fervasan laitoksessa? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (20. syyskuuta 2001) Komissio ei ole tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemasta ongelmasta. Komissio onkin pyytänyt Espanjan viranomaisilta lisätietoja mainituista seikoista voidakseen arvioida, onko noudatetaanko tapauksessa asiaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1515/01 esittäjä(t): John Purvis (PPE-DE) komissiolle. Sisäiset levottomuudet Molukeilla Indonesiassa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0050 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1515/01 esittäjä(t): John Purvis (PPE-DE) komissiolle (21. toukokuuta 2001) Aihe: Sisäiset levottomuudet Molukeilla Indonesiassa Voiko komissio antaa arvion kuolleiden, loukkaantuneiden ja siirtolaisten määrästä Molukkien alueen kristittyjen ja muslimien keskuudessa tämänhetkisissä levottomuuksissa? Tekeekö Indonesian hallitus komission mielestä parhaansa alueen palauttamiseksi normaalitilaan niin, että ihmiset voivat palata koteihinsa pelkäämättä hyökkäyksiä? Olisiko komissio valmis asettamaan tutkimusryhmän raportoimaan levottomuuksien syistä, jos Indonesian hallitus pyytäisi sitä? Mihin toimiin Euroopan unioni on ryhtynyt tai voi ryhtyä Molukkien alueen avustamiseksi tehokkaalla elvyttämisohjelmalla? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Komissio seuraa tarkasti tapahtumia Molukkien saarilla ja yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen ilmaisemaan huoleen. Molukeilla esiintyvän väkivallan laajuutta on lähes mahdotonta arvioida, sillä luotettavienkin lähteiden tietojen tarkistaminen on vaikeaa. Voidaan kuitenkin arvioida, että kuolleita, loukkaantuneita ja hätäsiirtolaisia on enemmän kuin Itä-Timorin konflikteissa. Molukkien väestö kärsii pahasti vallitsevasta tilanteesta. Kuten suurin osa kansainvälistä yhteisöä, komissio pitää Molukkien konfliktia ensisijaisesti Indonesian sisäisenä asiana, jonka ratkaisemisessa ovat avainasemassa Indonesian hallitus, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, uskonnolliset yhteisöt ja muut instituutiot. Eräät uskonnolliset johtajat ovat tehneet aloitteita yhteiskunnallisen sovintoprosessin käynnistämiseksi. Konfliktin alusta lähtien Indonesian ulkopuoliset tahot ovat voineet antaa ainoastaan humanitaarista apua. Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimisto (ECHO) on toiminut Molukeilla vuodesta 1999 - epävakaan turvallisuustilanteen sallimissa rajoissa - inhimillisen tragedian lievittämiseksi tarjoamalla valtiosta riippumattomien järjestöjen välityksellä apua konfliktin uhreille, maan sisäiset hätäsiirtolaiset mukaan luettuina. Uusia toimia suunnitellaan parhaillaan. Indonesian hallitus ei ole pyytänyt komissiota lähettämään tutkimusryhmää, joka raportoisi levottomuuksien syistä. Komission edustajat ovat kuitenkin olleet mukana kahdella alueelle tehdyllä selvitysmatkalla (vuoden 2000 lopussa ja vuoden 2001 alussa). Mahdollisuutta tukea Molukkien ja muiden kohdealueiden yhteiskunnallista kehitystä pidemmällä aikavälillä nykyisen vaikean tilanteen parantamiseksi tarkastellaan, kun komissio valmistelee Indonesiaa koskevaa avustusstrategiaansa. Unioni on ottanut esille huolestumisensa Indonesian kanssa käymässään poliittisessa vuoropuhelussa ja on kannustanut Indonesian viranomaisia jatkamaan ponnistuksiaan turvallisuuden palauttamiseksi, uusien väkivaltaisuuksien estämiseksi ja ratkaisujen löytämiseksi alueellisiin kiistoihin vuoropuhelun kautta ilman voimankäyttöä (vrt. unionin puheenjohtajavaltion julkilausumat 28. marraskuuta 2000 ja 8. maaliskuuta 2001).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1916/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Fuengirolassa Espanjassa sijaitsevaa Torreblancan kaatopaikkaa koskeva kanne.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0139 - 0140



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1916/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (28. kesäkuuta 2001) Aihe: Fuengirolassa Espanjassa sijaitsevaa Torreblancan kaatopaikkaa koskeva kanne Espanjan ympäristöministeri on ilmoittanut, että se ei ole tietoinen, että komissio olisi nostanut kanteen Fuengirolassa sijaitsevasta Torreblancan kaatopaikasta. Arvelut asiasta kiihtyivät, kun paikallislehdistössä julkaistiin äskettäin uutinen, jonka mukaan komissio on vienyt yhteisön tuomioistuimeen vuonna 1997 käsiteltäväksi otetun Torreblancan kaatopaikkaa koskevan asian siksi, että kaatopaikalla ei ole noudatettu yhteisön kaatopaikkadirektiiviä. Voiko komissio ilmoittaa, mikä tilanne on tällä hetkellä, jotta voidaan hälventää epätietoisuus siitä, onko komissiossa vireille pantu kanne edelleen voimassa vai onko asia loppuun käsitelty sen jälkeen, kun kaatopaikka suljettiin? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (3. syyskuuta 2001) Komissio on aloittanut määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn useita Espanjan laittomia kaatopaikkoja vastaan, joista yksi on juuri Málagan Torreblanca. Komissio päätti saattaa asian yhteisöjen tuomioistuimen käsittelyyn todettuaan kyseisten kaatopaikkojen sääntöjenvastaisuuden. Viimeisistä Espanjan viranomaisten toimittamista Torreblancan kaatopaikkaa koskevista tiedoista käy ilmi, että kaatopaikka on suljettu, mutta osaa suljetusta alueesta käytetään silti tilapäisesti kiinteän yhdyskuntajätteen siirtämiseksi Casaresin jätteenkäsittelylaitokseen. Komissiolle ei ole ilmoitettu, että mainittu tilapäinen käyttö olisi loppunut. Koska komissio ei ole saanut Espanjan viranomaisilta asiasta uusia tietoja, se näissä olosuhteissa katsoo, että osassa suljetusta kaatopaikasta yhä on jätteitä, vaikka niiden lopullinen määränpää onkin Casaresin jätteenkäsittelylaitos.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1217/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Ikään perustuva syrjintä työnsaannissa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0026 - 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1217/01 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (24. huhtikuuta 2001) Aihe: Ikään perustuva syrjintä työnsaannissa Olen saanut Euroopan parlamentissa vuosien varrella työskennelleiltä freelance-tulkeilta tietooni, että kyseinen toimielin on ottanut yhdeksi työntekijöiden palkkaamisperusteeksi iän. Euroopan parlamentti ei enää nykyään solmi työsopimuksia sellaisten freelance-tulkkien kanssa, jotka ovat 65-vuotiaita tai sitä vanhempia, riippumatta siitä, mitkä ovat heidän objektiiviset edellytyksensä harjoittaa ammattiaan. Viittaan perustamissopimuksen 13 artiklaan ja kysyn komissiolta, mitä mieltä siellä ollaan tästä toimesta ja hyväksytäänkö siellä, että yhdessä Euroopan toimielimistä rikotaan sen itsensä hyväksymiä periaatteita ja yhteisön lainsäädäntöä? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 2001) Koska arvoisa parlamentinjäsen viittaa parlamentissa työskentelevien freelance-tulkkien sopimuksiin, kysymys olisi osoitettava pikemminkin parlamentin pääsihteeristölle. Yleisen oikeudellisen tilanteen osalta komissio voi kuitenkin ilmoittaa parlamentinjäsenelle seuraavaa: - Amsterdamin sopimuksen 13 artiklassa vahvistetaan syrjintäkiellon periaate, joka koskee myös ikää. Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, EHTY, Euratom) N:o 628/2000(1) on vahvistettu, että ylimääräisiin toimihenkilöihin, jotka komissio tai parlamentti ottaa konferenssitulkeiksi, sovelletaan samoja palvelukseen ottamista ja palkkausta koskevia edellytyksiä yhtäläisen kohtelun takaamiseksi. - Asetuksen (EY, EHTY, Euratom) N:o 628/2000 antamisen johdosta yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta annetun asetuksen III osastoa sovelletaan kaikkiin yhteisöjen palveluksessa oleviin ylimääräisinä toimihenkilöinä työskentelevin tulkkeihin. Saman osaston 74 artiklassa säädetään, että ylimääräisten toimihenkilöiden eläkeikä on 65 vuotta. Jäsenvaltioissa sovelletaan niiden virkamiehiin vastaavia säännöksiä. Lisäksi asiaankuuluvissa yhteisön teksteissä, joissa vahvistetaan yhtäläistä kohtelua palvelussuhteessa koskeva yleinen kehys, todetaan, että niitä sovelletaan rajoittamatta kuitenkaan eläkeikää koskevien kansallisten säännösten soveltamista. Kun mainittua 74 artiklaa sovelletaan kaikkiin ylimääräisiin toimihenkilöihin, konferenssitulkit mukaan luettuina, vältetään näiden toimihenkilöiden keskinäinen syrjintä. - Kaikissa yhteisön toimielimissä työskenteleviin virkamiehiin sovelletaan edellä mainittujen henkilöstösääntöjen määräyksiä palvelukseen ottamisesta, työskentelystä ja eläkkeellejäämisestä. (1) EYVL L 76, 25.3.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1576/01 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle. EU:n ja Turkin väliset suhteet ja lapsityövoima Turkissa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0056 - 0056



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1576/01 esittäjä(t): Astrid Thors (ELDR) komissiolle (1. kesäkuuta 2001) Aihe: EU:n ja Turkin väliset suhteet ja lapsityövoima Turkissa Onko komissio tietoinen siitä, että Turkissa käytetään lapsityövoimaa, ja ettei 80 prosenttia työssäkäyvistä alaikäisistä saa minkäänlaista palkkaa? Miten edellä mainittu asia huomioidaan EU:n ja Turkin välisissä suhteissa? Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (24. heinäkuuta 2001) Komissio on hyvin tietoinen Turkin lapsityövoimakysymyksestä. Se on raportoinut säännöllisesti tästä asiasta Turkkia koskevissa määräaikaiskertomuksissa. Asiaa käsiteltiin äskettäin EY-Turkki-assosiaatiokomitean alaisuudessa Ankarassa kokoontuneessa alakomiteassa. Turkin valtuuskunta ilmaisi ymmärtävänsä ongelman ja esitti joukon toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi. Suunnitellut toimenpiteet ovat seuraavat: Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen nro 182 ratifiointi, uusien valistushankkeiden kehittäminen sekä erityiskomitean laatiman toimintasuunnitelman valmistelu. Lisäksi on valmisteilla lakiluonnos lasten ja nuorten kevyen työn määrittelystä. Komissio on tarjonnut Turkille apua tämän lain valmistelussa. Lisäksi Turkin valtuuskunta mainitsi, että Turkin oppivelvollisuusiän korottamisesta on odotettavissa myönteistä kehitystä. Näiden tietojen perusteella komissio on kannustanut Turkkia pyrkimään kaikin tavoin toteuttamaan eri aloitteet. Komissio arvioi tilannetta uudelleen marraskuussa 2001 annettavassa vuoden 2001 määräaikaiskertomuksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1900/01 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle. Suunnitelmat suu- ja sorkkataudin kaltaisten tautien epidemioiden hoitamiseksi tulevaisuudessa.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0134 - 0134



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1900/01 esittäjä(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle (28. kesäkuuta 2001) Aihe: Suunnitelmat suu- ja sorkkataudin kaltaisten tautien epidemioiden hoitamiseksi tulevaisuudessa Voiko komissio ilmoittaa, mitä suunnitelmia se on laatinut suu- ja sorkkataudin kaltaisten tautien epidemioiden hoitamiseksi tulevaisuudessa, erityisesti kun on kyse taudin leviämisen estämisestä sekä tartunnan saaneiden ja tartunnan mahdollisesti saaneiden eläinten teurastamisesta ja hävittämisestä? On todennäköistä, että tulevaisuudessa väestö suhtautuu ruhojen hautaamiseen ja/tai polttamiseen erittäin vastentahtoisesti ja että nämä käytännöt voidaan kieltää kokonaan. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (31. heinäkuuta 2001) Kun esiintyy tiettyjä nopeasti leviäviä eläintauteja, esimerkiksi suu- ja sorkkatautia, yhteisön lainsäädännössä on säädetty useista tarkastustoimenpiteistä, joita ovat muun muassa - varasuunnitelmien valmistelu ja toteuttaminen kussakin jäsenvaltiossa siten, että kaikki tarvittavat tautien tarkastustoimenpiteet voidaan toteuttaa asianmukaisesti ja nopeasti - eläinten teurastaminen ja tuhoaminen infektoituneilla tiloilla ja tarvittaessa infektoituneiksi epäillyillä tiloilla, koska tällaiset eläimet voivat helposti levittää infektion muiden tilojen terveisiin eläimiin - eläinten liikkumisen rajoittaminen infektoituneilla alueilla, sillä tällaisilla eläimillä voi olla itämisvaiheessa oleva tauti - rokotteen käyttö, mikäli edellä mainittuja toimenpiteitä pidetään riittämättöminä taudin hillitsemiseen. Komissio aikoo ryhtyä suu- ja sorkkatautiin liittyvän yhteisön politiikan huolelliseen tarkistamiseen, kunhan nykyinen tautiesiintymä on saatu poistetuksi. Tässä yhteydessä tutkitaan uudestaan suu- ja sorkkatautirokotteen käyttöä ja otetaan huomioon tuorein tietämys ja kokemus sekä uusien diagnoosivälineiden kehitys.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2365/01 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle. Puitesopimuksen tarkistaminen.



Virallinen lehti nro 040 E , 14/02/2002 s. 0241 - 0241



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2365/01 esittäjä(t): Gabriele Stauner (PPE-DE) komissiolle (31. heinäkuuta 2001) Aihe: Puitesopimuksen tarkistaminen Euroopan parlamentti antoi 4. huhtikuuta 2001 päätöslauselman vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 1999. Päätöslauselman 1 kohdassa komissiota kehotettiin tarkistamaan parlamentin ja komission välistä puitesopimusta noudattaen seuraavia perusperiaatteita: a) sen vahvistaminen, että jokaisella parlamentin jäsenellä on oikeus EY:n perustamissopimuksen 197 artiklan mukaisesti tarvittaessa vaatia ja saada komissiolta myös luottamuksellisia tietoja, b) työjärjestyksen liitteen VII määräysten rajoittamaton soveltaminen luottamuksellisten asiakirjojen käsittelemiseksi; tähän sisältyy jokaisen valiokunnan jäsenen oikeus tutkia luottamuksellisia asiakirjoja, c) alkuperäisasiakirjojen toimittaminen täydellisinä, ilman muutoksia tai mustaamisia. Tämän johdosta kysyn seuraavaa: Voiko komissio ilmoittaa, mitä toimia se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa täyttääkseen nämä edellytykset? Voiko komissio ilmoittaa, onko se valmis soveltamaan parlamentin määrittelemiä perusperiaatteita jo ennen kuin puitesopimus on virallisesti tarkistettu? Mitkä ovat perustelut, jos vastaus on kielteinen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (13. syyskuuta 2001) 1. Puitesopimuksen liitteessä III olevassa 4 artiklassa määrätään puitesopimuksen mahdollisten muutosten yhteydessä käytettävästä erityismenettelystä seuraavaa: Euroopan parlamentin puhemies ja komission puheenjohtaja voivat saatujen kokemusten perusteella tehdä ehdotuksia tämän liitteen täydentämiseksi tai muuttamiseksi. 2. Heinäkuun 5 päivänä 2000 tehtyä puitesopimusta sovellettiin ensimmäisen kerran varainhoitovuotta 1999 koskevan vastuuvapauden myöntämiseen. Komissio aikoo jatkossakin noudattaa puitesopimusta täysipainoisesti.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1620/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Eurooppalaisen säätiön ohjesääntö.



Virallinen lehti nro 350 E , 11/12/2001 s. 0201 - 0202



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1620/01 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (12. kesäkuuta 2001) Aihe: Eurooppalaisen säätiön ohjesääntö Unionin jäsenvaltioiden lukuisat instituutiot, tahot sekä fyysiset ja oikeushenkilöt kysyvät, koska on mahdollista käyttää hyväksi samanlaista oikeudellista instrumenttia kuin jäsenvaltioiden säätiöt. Monenlainen voittoon pyrkimätön toiminta edellyttää EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten toimien ja ohjeiden yhdistämistä heidän harjoittaessaan toimintaa, jonka tavoitteet ovat epäitsekkäitä ja voittoa tuottamattomia. Tämän vuoksi eurooppalaisen säätiön ohjesääntö toimisi oikeudellisena välineenä harjoitettaessa toimintaa, joka on suunnattu kulttuurin tai minkä tahansa muun seikan suojeluun yhteisen edun nimissä ja voittoa tavoittelematta. Voiko komissio kertoa, missä vaiheessa on pyrkimys ottaa käyttöön eurooppalaisen säätiön ohjesääntö ja missä muodossa ohjesääntö voi olla täysin operatiivinen lähitulevaisuudessa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (25. heinäkuuta 2001) Komissio teki vuonna 1992 kolme ehdotusta eurooppalaisen osuuskunnan, eurooppalaisen keskinäisen yhtiön sekä eurooppalaisen yhdistyksen säännöiksi(1). Näitä muutettiin vuonna 1993 Euroopan parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean lausuntojen perusteella(2). Nämä tekstit ovat pitkälle yhdenmukaiset eurooppayhtiön sääntöjen(3) kanssa elinten rakenteen, toimivallan ja velvoitteiden osalta. Niissä otetaan kuitenkin huomioon osuuskunnan, keskinäisen yhtiön ja yhdistyksen erityispiirteet. Säätiöt kuuluvat nimenomaan niihin oikeudellisiin yksiköihin, jotka voivat hyötyä eurooppalaisen yhdistyksen sääntöä koskevasta ehdotuksesta. Komissio uskoo, että eurooppalaisen yhdistyksen perussääntö täyttää kaikkien sellaisten organisaatioiden oikeudelliseen välineeseen liittyvät tarpeet, jotka harjoittavat ei-kaupallista, yhteiskunnallista ja yleiseen etuun liittyvää toimintaa voittoa tavoittelematta. Neuvosto pääsi yksimielisyyteen eurooppayhtiön säännöistä joulukuussa 2000.(4) Tämä on mahdollistanut muita sääntöjä koskevien neuvottelujen käynnistämisen uudelleen neuvostossa, ja parhaillaan käsitellään eurooppalaisen osuuskunnan sääntöä. Komissio tekee parhaansa, jotta eurooppalaisen yhdistyksen säännön teksti on valmis käsiteltäväksi heti, kun jäsenvaltiot ovat päässeet sopimukseen eurooppalaisen osuuskunnan säännöstä. (1) Alkuperäinen ehdotus EYVL C 99, 21.4.1992. (2) Muutettu ehdotus EYVL C 236, 31.8.1993. (3) Muutettu ehdotus EYVL C 176, 8.7.1991. (4) Lehdistötiedote: 489, nro 14671/00.