ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1173/00 esittäjä(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle. Moottoriajoneuvoalan tietoyhteiskuntahankkeiden rahoitus.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0024 - 0025



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1173/00 esittäjä(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Moottoriajoneuvoalan tietoyhteiskuntahankkeiden rahoitus Ottaen huomioon käynnissä olevat Keski-Englannin autoteollisuuden uudelleenjärjestelyt, jotka ovat seurausta BMW:n päätöksestä pilkkoa Rover-ryhmä, voisiko komissio harkita erityisrahoituksen myöntämistä Keski-Englannissa toteutettaville tietoyhteiskuntahankkeille, jotka tähtäävät työpaikkojen luomiseen työttömäksi jäävälle koulutetulle työväestölle? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (8. kesäkuuta 2000) Yhteisön rakennerahastojen talouden kehittämiseen pyrkiville ohjelmille myönnetty tuki on merkittävää Keski-Englannissa kaudella 20002006. Lissabonin Eurooppa-neuvostossa laaditun e-Europe -aloitteen seurauksena tietoyhteiskunnan kehittäminen on yksi komission toimintalinjoista ja se kuuluu moneen yhteisön rahoitusaloitteeseen. Komissio pyrkii varmistamaan, että alueen rakennerahasto-ohjelmien seuraavalla kaudella tietoyhteiskunnan kehittäminen otetaan käyttöön asianmukaisesti ja e-Europe -aloitteen mukaisesti. Ensinnäkin suuri osa Keski-Englannin aluetta voi saada tavoitteen 2 ja vaiheittain poistuvan tavoitteen 2 mukaista rakennerahaston tukea. Keski-Englannin ohjelma, joka saa tukea yli 850 miljoonaa euroa, on Yhdistyneen kuningaskunnan suurin tavoitteen 2 ohjelmista kaudella 20002006. Jäsenvaltion viranomaiset ovat toimittaneet hiljattain Keski-Englannin tavoitteen 2 kehittämissuunnitelman komissiolle ja siinä on esitetty seuraavat neljä toimintalinjaa: 1) monimuotoisen ja dynaamisen elinkeinoelämän perustan luominen; 2) taitoa ja koulutusta arvostavan alueen luominen; 3) kasvuun tähtäävän infrastruktuurin ja kasvuedellytysten luominen; 4) yhteisöjen uudistaminen. Ohjelman keskeisiä aiheita on tietoyhteiskunnan innovaatioiden tukeminen ja kehittäminen. Näiden toimintalinjojen yhteydessä voidaan suunnitella toteutettavaksi seuraavia toimia: tieto- ja tiedonvälitysteknologioiden käytön ja edistämisen harjoittelun tukeminen; korkeatasoista teknologiaa käyttävien pk-yritysten tukeminen erikoistunut yritystuki mukaan lukien; aloituspääomaa avustusten, lainojen tai riskirahoituksen muodossa. Suunnitelman luonnoksessa korostetaan tarvetta luoda uusia työpaikkoja ja arvioidaan jokaista edellä ehdotettua toimintalinjaa uusien työpaikkojen luomisen kannalta. Toiseksi Keski-Englanti saa tavoitteen 3 ohjelman mukaista tukea, jota on myönnetty Yhdistyneelle kuningaskunnalle yhteensä 4 500 miljoonaa euroa. Tätä ja tavoitteen 2 mukaista rahoitusta voidaan käyttää aiemmin autoteollisuuden palveluksessa olleen ammattitaitoisen henkilöstön uudelleentyöllistämisen tukemiseen. Näiden määrien lisäksi Keski-Englanti voisi myös saada enemmän tietoyhteiskunnan alaan kuuluvaa tukea innovatiivisille hankkeille. Komissio laatii parhaillaan näitä toimia koskevia suuntaviivoja.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1873/00 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Ydinenergiaa koskevat varaukset Saksassa.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0194 - 0195



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1873/00 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (6. kesäkuuta 2000) Aihe: Ydinenergiaa koskevat varaukset Saksassa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan valtion tuen myöntäminen yhteisössä on kielletty, mikäli se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Viimeistään sähkön sisämarkkinoita koskevan direktiivin täytäntöönpanoajan kuluttua umpeen sähkömarkkinoilla on olemassa edellytykset laajemmalle jäsenvaltioiden väliselle kaupalle. Saksan ydinvoimaloiden lakkauttamiseen ja ydinjätteiden käsittelyyn tarkoitettuja varauksia koskevissa verovähennyksissä on kyse järjestelmän vastaisesta vero-oikeuden perusperiaatteesta poikkeamisesta, joka voidaan rinnastaa valtion tukeen, koska - varaukset ovat ilman mitään riskeihin, tuottoon tai käytettävyyteen liittyviä oikeudellisia ehtoja asianomaisten yritysten vapaasti käytettävissä - ei ole olemassa lailla tai viranomaisen päätöksellä vahvistettua konkreettista velvoitetta, kun on kyse ydinvoimaloiden purkamisesta aiheutuvista kustannuksista - käytettävissä olevien arviointiperusteiden (esim. sääntelyn purkamista käsitelleen komitean kertomus 1990/91) mukaan varaukset ovat liian suuret jätteiden käsittelystä aiheutuviin kustannuksiin nähden, eikä niitä voida täysimääräisesti käyttää ajankohtana, jolloin on tarve kattaa nämä kustannukset. 1. Onko komissio samaa mieltä edellä olevasta? 2. Onko komissio jo ryhtynyt tämän EU:n kilpailuoikeuden vastaisen ilmeisen rikkomuksen vastaisiin toimiin? 3. Ellei ole, eikö komission silloin ole myönnettävä, että se (vastoin sähkön syöttöä koskevaa lakia) soveltaa kahdenlaista mittapuuta, varsinkin kun sen huomiota on jo useamman kerran kiinnitetty ydinenergian tukemiseen Saksassa (kysymys E-2472/97(1) ja P-2422/99(2))? 4. Mitä toimia on suunniteltu tämän epäkohdan mahdollisimman pikaiseksi korjaamiseksi? (1) EYVL C 76, 11.3.1998, s. 114. (2) EYVL C 203 E, 18.7.2000, s. 171. Mario Montin komission puolesta antama vastaus (6. heinäkuuta 2000) Komissio on tietoinen seikoista, joita kysymyksessä kuvaillaan järjestelmän vastaiseksi vero-oikeuden periaatteista poikkeamiseksi ja valtiontueksi. Ennen kuin komissio voi antaa arvionsa tilanteesta, sen on tehtävä vielä lisätutkimuksia. Sen vuoksi tällä hetkellä ei vielä voida vastata siihen, yhtyykö komissio kysymyksessä esitettyyn kantaan. 1. Vielä kesken olevien tutkimusten vuoksi asiassa ei ole myöskään tehty vielä päätöstä. 2. Komission on tutkittava yritysten ja yksityishenkilöiden yhteisön kilpailusääntöjen rikkomisesta tekemät kantelut. Kanteluita koskevien menettelyjen edistyminen riippuu yksittäistapauksesta ja kussakin tapauksessa ratkaistavien asia- ja oikeudellisten kysymysten monimutkaisuudesta. 3. Saatuaan asian arvioinnin päätökseen komissio tekee päätöksen tarpeellisista toimenpiteistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1002/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. EU:n ja Yhdysvaltojen välisen banaanikiistan vaikutukset.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0051 - 0051



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1002/00 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: EU:n ja Yhdysvaltojen välisen banaanikiistan vaikutukset Onko komissio tietoinen niistä useille EU:n yrityksille koituvista vahingollisista vaikutuksista, jotka johtuvat EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä banaanikiistasta? Toimiiko komissio viiveettä kiistan lopettamiseksi, jotta taattaisiin EU-alueen työpaikkojen säilyminen? Pascal Lamyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1001/00, E-1002/00 ja E-1003/00 (16. toukokuuta 2000) Komission on valitettavasti ilmoitettava arvoisalle parlamentinjäsenelle, ettei se pidä mahdollisena myöntää korvauksia niille yhteisön yrityksille, jotka ovat joutuneet maksamaan Yhdysvaltojen korotettuja tulleja. Komissio on tietoinen, että kyseiset toimenpiteet voivat aiheuttaa huomattavia vahinkoja yrityksille, ja se on päättänyt ratkaista asian mahdollisimman nopeasti. Komissio esitti 10. marraskuuta 1999 neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen banaanialan tuontijärjestelyn muuttamiseksi(1), jotta se olisi täysin yhdenmukainen Maailman kauppajärjestön määräysten kanssa. Komissio on lisäksi pyrkinyt löytämään ratkaisun kyseisten osapuolten väliseen kiistaan. Maaliskuun 2000 lopulla komission edustajat tapasivat Yhdysvaltojen edustajat Washingtonissa. Tässä kokouksessa ei kuitenkaan päästy ratkaisuun, ja siinä kävi ilmi vaikeus löytää molemmin puolin hyväksyttävä järjestelmä. Komissio vakuuttaa, että kaikki mahdollinen tehdään kiistan ratkaisemiseksi mahdollisimman pian. Komissio toivoo, että parlamentti tukee tätä pyrkimystä sekä äänestää ja antaa lausuntonsa nopeasti komission 10. marraskuuta 1999 tekemästä ehdotuksesta. (1) KOM(1999) 582 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3149/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Yhteisön varojen käyttö.



Virallinen lehti nro 089 E , 20/03/2001 s. 0228 - 0229



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3149/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (6. lokakuuta 2000) Aihe: Yhteisön varojen käyttö Portugalilainen, Pombalissa sijaitseva keraamisen alan teollisuuslaitos Preceram S.A. käyttää yhä erittäin saastuttavia valmistusmenetelmiä, jotka aiheuttavat suurta haittaa alueen maanviljelijöille, mikä käy ilmi Beira Litoral -alueen maataloudesta vastaavan viraston asiantuntijoiden laatimista raporteista. Alueen maanviljelijät eivät kuitenkaan ole koskaan saaneet tästä mitään korvauksia. Viljelmissä (männiköt, viiniköynnökset, maissi, hedelmäpuut) on usein havaittu merkkejä palamisesta ja vakavia epämuodostumia. Tiedetään yrityksen saaneen yhteisön varoja saastuttamattomien menetelmien käyttöönottamista varten, mutta alueen maanviljelijöiden mukaan tilanne jatkuu silti ennallaan. Voiko komissio ilmoittaa, kuinka paljon yhteisön varoja yritys on saanut ja mitä toimia aiotaan toteuttaa yrityksen lähistöllä sijaitsevien maanviljelyalueiden saastuttamisen lopettamiseksi? Michel Barnier'n komission puolesta antama vastaus (25. lokakuuta 2000) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1214/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Van Buitenen ja parlamentin jäsenten esittämät kysymykset.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0029 - 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1214/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Van Buitenen ja parlamentin jäsenten esittämät kysymykset Kuinka moneen Van Buitenenin väitteitä koskevaan kirjalliseen kysymykseen ei ole vielä vastattu? Kuinka pitkät viiveet ovat olleet kussakin tapauksessa? Mikä on ollut syynä näihin viivästymisiin? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (17. heinäkuuta 2000) Komissio vastaa kaikkiin kirjallisiin kysymyksiin niin nopeasti ja täydellisesti kuin suinkin voi. Vastauksien laatimiseen osallistuu myös huomattava määrä henkilöstöä. Tänä vuonna komissio on antanut 2064 vastausta kirjallisiin kysymyksiin, ja keskimääräinen vastausaika on ollut 6 viikkoa ja 1 päivä. Komissio pyrkii vastaamaan parlamentin asettamissa määräajoissa (kiireelliset kysymykset 3 viikkoa, muut 6 viikkoa) ja on monesti onnistunut noudattamaan niitä. Vuonna 1999 ja tänä vuonna komissio on vastannut 20:een tämän kysymyksen esittäjän kysymykseen, joista 12:een määräajassa. Pisin vastausaika hänen kysymyksiinsä on ollut 8 viikkoa ja 2 päivää. Komissiolle ei ole selvää, mitä nimenomaisia kysymyksiin arvoisa parlamentin jäsen tarkoittaa, sillä komission tietämän mukaan yksikään Van Buitenenin esittämiä väitteitä koskeva kysymys ei ollut vastaamatta arvoisan parlamentin jäsenen esittäessä kysymyksensä eikä ole vastaamatta nytkään. Komissio on saanut tänä vuonna kuusi tästä aiheesta esitettyä kysymystä ennen tätä arvoisan parlamentin jäsenen esittämää, ja näistä kysymyksistä ja niihin annetuista vastauksista toimitetaan jäljennökset arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön. Jäljennöksistä ilmenee, että puoleen kysymyksistä vastattiin parlamentin asettamassa määräajassa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1457/00

esittäjä(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) komissiolle

(10. toukokuuta 2000)

Aihe: Autostrade SpA:lle myönnetyn toimiluvan uusiminen

Italialaiselle Autostrade SpA:lle myönnetyn toimiluvan uusimisesta esitettiin jo aiemmin kysymys (E-2293/99)(1), joka liittyi siihen, että toimiluvanhaltija vastaisi hallinnointiin liittyvistä riskeistä. Komissio vastasi tuolloin, että yleisten töiden toimilupiin liittyvistä julkisista hankintamenettelyistä vastaavan riippumattoman komitean toiminta ei aiheuta muutoksia riskeihin, joita liittyy hankkeen hallinnoimiseen, koska se ei vaikuta toimiluvan rahoitussuunnitelmaan ja se antaa ainoastaan lisätakuun sille, että markkinat avautuvat kilpailulle. Tämä komitea, joka perustettiin komission pyynnöstä, jotta toimilupa voitaisiin uusia ilman julkista tarjouskilpailua, ei ole todellisuudessa riippumaton, koska siinä on mukana kaksi ANAS:n valitsemaa edustajaa ja yksi Autostrade SpA:n valitsema edustaja.

Miten Euroopan komissio voi sallia rakentamisen erottamisen muusta toiminnasta periaatteen, joka on Italian lainsäädännön vastainen (vrt. laki 463, 21.5.1955 ja asetus 547, 17.4.1948) ja jonka perusteella kuitenkin perustettiin Autostrade SpA:han liittyvistä hankintamenettelyistä vastaava riippumaton komitea?

Eikö komission mielestä se, että toimiluvanhaltija on edustettuna kyseisessä asiantuntijakomiteassa, vaaranna komitean riippumattomuutta?

Eikö toimiluvanhaltijan yritystoiminnan ja poliittisten velvollisuuksien välinen yhteys, joka oli myös (yleisten töiden ministerin nimittämän) asiantuntijakomitean perustamisen taustalla, rajoita komission mielestä julkisten viranomaisten mahdollisuuksia ohjata liikennepolitiikkaa?

(1) EYVL C 225 E, 8.8.2000, s. 89.

Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus

(26. kesäkuuta 2000)

Arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman riippumattoman komiten perustamisesta huolimatta Autostrade S.p.A. on edelleen vastuussa infrastruktuurin rakentamisesta ja hallinnosta, koska tämä komitea ryhtyy toimiin ainoastaan julkisten rakennusurakoita koskevia sopimuksia tehtäessä sekä ainoastaan sopimusmenettelyjen käynnistämiseksi ja niiden hallinnoimiseksi. Tämä ennuste ei näin ollen muuta julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa direktiivissä säädetyn julkisen käyttöoikeusurakan käsitettä(1).

Tämän komitean kokoonpanon ainoana taustana on komission esittämä vaatimus, että markkinoiden avautuminen mahdollisimman laajalti kilpailulle on taattava niin, että toimiluvanhaltija ja siihen yhteydessä olevat yritykset suljetaan pois sanotuista sopimusmenettelyistä.

Mitä edellä mainitun komitean kokoonpanoon tulee, komissio lähetti välittömästi tiedonsaantipyynnön Italian viranomaisille selvittääkseen, onko itse komitean riippumattomuutta ja itsenäisyyttä koskevia sitoumuksia noudatettu.

(1) EYVL L 199, 9.8.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1610/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Kalatalous- ja vesiviljelyalan rakenteiden komitea.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0059 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1610/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle (29. toukokuuta 2000) Aihe: Kalatalous- ja vesiviljelyalan rakenteiden komitea Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa 1260/1999(1) olevassa 51 artiklassa perustetaan kalatalous- ja vesiviljelyalan rakenteiden komitea. Asetuksessa mainitaan ainoastaan, että komitea muodostuu jäsenvaltioiden edustajista. Mikä on kyseisen komitean tämänhetkinen kokoonpano? Mitä toimintamuotoja komitea on kehittänyt lähes vuoden olemassaolonsa aikana? (1) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (23. kesäkuuta 2000) Arvoisan parlamentin jäsenen tarkoittaman komitean jäsenet ovat yleensä jäsenvaltioiden kalastuksesta vastaavan hallinnonalan yksikön päälliköitä. Parlamentille ilmoitetaan säännöllisesti virallisia kanavia pitkin kyseisen komitean toiminnasta puheenjohtaja Santerin ja puhemies Gil Roblesin yhdessä 6. toukokuuta 1999 allekirjoittamien komission toteuttamaa rakennepolitiikan täytäntöönpanoa koskevien käytännesääntöjen mukaisesti (EP-asiakirja 230 471). Kysyjä voi tutustua yksityiskohtaisemmin komitean työjärjestykseen, pöytäkirjoihin ja muihin asiakirjoihin parlamentin pääsihteeristössä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2715/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Hintojen lähentyminen euroalueella.



Virallinen lehti nro 081 E , 13/03/2001 s. 0215 - 0216



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2715/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 2000) Aihe: Hintojen lähentyminen euroalueella Voisiko komissio tutkia lähemmin todisteita siitä, että samanlaisten tuotteiden ja palvelujen hinnat euroalueella ovat lähentyneet toisiaan, vaikka todellisen hintojen seurattavuuden seuraukset ovat nähtävissä vasta vuoden 2002 ensimmäisellä puoliskolla? Kuinka huomattavaa tämä lähentyminen on ollut? Kuinka pitkälle lähentymisen oletetaan menevän, ja tuleeko se muuttamaan hintakehityksen ja kasvun välistä suhdetta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 2000) Komissio tutkii jatkuvasti miten samantapaisten tavaroiden ja palvelujen hinnat yhdenmukaistuvat sekä yhteisössä yleensä että euroalueella erityisesti. Tutkimusten tulokset julkaistaan eri kertomuksissa ja tutkimuksissa(1). Tutkimusten mukaan hinnat ovat lähentyneet vähitellen 1990-luvulla. Prosessi on kuitenkin ollut melko epätasainen; se ei ole koskenut kaikkia tavaroita ja palveluja ja siihen ovat vielä vaikuttaneet valuuttakurssimuutokset. Hintahajonnan taso on yhteisössä edelleen korkeampi kuin Yhdysvalloissa. On vaikea sanoa minkä verran euroalueen hinnat vielä yhdenmukaistuvat, koska Euroopan talous- ja rahaliiton vaikutus hintojen avoimuuteen on vain yksi monista tekijöistä, jotka vaikuttavat hintojen lähentymiseen. Hintahajonnan aste lienee alimmillaan suhteellisen integroituneessa amerikkalaisessa taloudessa. Hintojen entistä suurempi avoimuus johtaa yleensä kilpailun kovenemiseen ja painostaa hintojen alentamiseen. Tällä kehityksellä olisi todennäköisesti myönteinen vaikutus euroalueen kilpailukykyyn. Toisaalta on otettava huomioon mahdollisuus, että hintojen avoimuus helpottaa salaista yhteistyötä. Tämä on yksi syy siihen, miksi tarvitaan vahvaa yhteisön kilpailupolitiikkaa. (1) Markkinoiden yhdentyminen ja hintatasojen erot EU:n jäsenvaltioissa, neljäs tutkimus vuoden 1999 EU:n talouskatsauksessa, European Economy -julkaisu n:o 69/1999. Talousuudistus: kertomus yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden toiminnasta, KOM(2000) 26 lopullinen, II.B.2. kohta. Komission raportti vuoden 1999 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen toteuttamisesta, KOM(2000) 143 lopullinen, kehikko 5. Autojen hintaerot Euroopan unionissa 1. toukokuuta 2000, kilpailun pääosasto. Yhtenäismarkkinoiden tulostaulu, osa E, n:o 6, toukokuu 2000. Euroopan talous- ja rahaliitto ja Euroopan tuotemarkkinat, Gasiorekin ym. komissiolle tekemä tutkimus, ei vielä julkaistu.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2545/00 esittäjä(t): José Pomés Ruiz (PPE-DE) komissiolle. Hajautettu yhteistyö Latinalaisen Amerikan kanssa.



Virallinen lehti nro 072 E , 06/03/2001 s. 0197 - 0198



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2545/00 esittäjä(t): José Pomés Ruiz (PPE-DE) komissiolle (28. heinäkuuta 2000) Aihe: Hajautettu yhteistyö Latinalaisen Amerikan kanssa Komissio aikoo ilmeisesti lakkauttaa, joko väliaikaisesti tai lopullisesti, Latinalaisen Amerikan kanssa tehtävään hajautettuun yhteistyöhön liittyvät yhteisöohjelmat. Nämä ohjelmat ovat tällä hetkellä keskeinen osa Euroopan unionin yhteistyötä Latinalaisen Amerikan kanssa. Sekä niiden kansalaisyhteiskuntaa liikkeellepaneva voima että niiden tulokset ovat laajalti tunnustettuja. Mitkä ovat todelliset syyt ohjelmien lakkauttamiseen? Pitäisikö tällaisia aloitteita pitää komission nk. negatiivisina prioriteetteina? Kuuluuko Latinalainen Amerikka vastedes komission negatiivisten prioriteettien joukkoon? Miten komissio arvioi tällaisen päätöksen poliittisia vaikutuksia etenkin mitä tulee Euroopan unionin uskottavuuteen Latinalaisessa Amerikassa? Eikö komission kanta ole epäjohdonmukainen Rio de Janeirossa kesäkuussa 1999 kokoontuneiden valtion ja hallitusten päämiesten julistusten kanssa? Entä rikkooko komissio parlamentille tekemänsä avoimuuslupauksen, johon myös komission puheenjohtaja Prodi virkaanastuessaan sitoutui? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 2000) Komissio ei ole tehnyt ainuttakaan päätöstä, jonka tarkoituksena olisi keskeyttää tai lopettaa hajautetun yhteistyön monialaiset ohjelmat (AL INVEST, ALURE, ALFA, URB-AL) Latinalaisen Amerikan kanssa. Kaikki asiaa koskevat huhut perustuvat pelkään arvailuun. Komission on luonnollisestikin arvioitava sen vastuulla oleva ulkomaan avun välineet ottaen huomioon tavoitteet, joita se on asettanut itselleen alalla, käytännön tulokset, joita se on kyseisten välineiden avulla saavuttanut, ja ne keinot, jotka sillä on käytettävissään. Tästä näkökulmasta on totta, että komissio on alkanut kartoittaa Latinalaisen Amerikan hajautetun yhteistyön monialaisten ohjelmiensa tilaa ja näkymiä. Tässä vaiheessa asiassa ei voida tehdä minkäänlaisia päätelmiä. Ja olivatpa kyseiset päätelmät millaisia hyvänsä, komissio on tietoinen siitä, miten tärkeä merkitys Latinalaisen Amerikan hajautetun yhteistyön monialaisilla ohjelmilla on kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun ensisijaisena kanavana Atlantin molemmin puolin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1465/00 esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle. Kansainvälinen kauppa koirien ja kissojen turkiksilla.



Virallinen lehti nro 053 E , 20/02/2001 s. 0148 - 0148



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1465/00 esittäjä(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle (10. toukokuuta 2000) Aihe: Kansainvälinen kauppa koirien ja kissojen turkiksilla On olemassa yhä enemmän todisteita siitä, että EU:ssa todella käydään kansainvälistä kauppaa koiran- ja kissanturkiksilla, ja että kyseinen kauppa on oletettavasti lähtöisin EU:n ulkopuolelta, todennäköisesti Aasiasta. Voiko komissio kertoa parlamentille, miten se aikoo toimia estääkseen ja eliminoidakseen kyseisen kaupankäynnin EU:sta? Mitä painostustoimia voitaisiin käyttää, ettei kotieläimiä enää tapettaisi niiden alkuperämaissa takkien ja leikkieläinten valmistamiseksi? Christopher Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1465/00 ja P-1558/00 (8. kesäkuuta 2000) Komissio jakaa arvoisan parlamentin jäsenen huolen kansainvälisestä koiran- ja kissanturkiksilla käytävästä kaupasta, erityisesti eläinten hyvinvointia koskevien mahdollisten vaikutusten osalta. Komissio on ottanut käyttöön kattavan säännöstön, joka koskee useita eläinten hyvinvointiin liittyviä kysymyksiä. Maailman kauppajärjestön (WTO:n) säännöissä ei ole mitään sellaista, mikä estäisi yhteisöä ryhtymästä toimenpiteisiin, eli ottamasta käyttöön vaativia standardeja, rajojensa sisäpuolella sellaisissa asioissa, joita pidetään olennaisina eläinten hyvinvoinnin kannalta. Komission kanta on kuitenkin se, ettei yhteisö voi yksipuolisesti ottaa käyttöön eläinten hyvinvointiin perustuvia tuotantostandardejansa kolmansiin maihin nähden. WTO:n säännöt eivät anna yhteisölle mahdollisuutta kieltää tuotteita yksinomaan sillä perusteella, että ne on tuotettu erilaisia eläinten hyvinvointia koskevia sääntöjä noudattaen. Kansainvälisten eläinten hyvinvointiin perustuvien standardien käyttöön ottaminen monenvälisten sopimusten yhteydessä voi auttaa kauppakumppanien välisten mahdollisten konfliktien ratkaisemisessa. Komissio pyrki varmistamaan, että eläinten hyvinvointi olisi otettu esille WTO:n vuosituhannen vaihteen kierroksella. Seattlessa komissio ei kuitenkaan käytännössä saanut tukea eläinten hyvinvointiin liittyville tavoitteilleen. Komission pyrkimykset edistää näitä tavoitteita WTO:ssa jatkuvat.