KIRJALLINEN KYSYMYS E-2717/00

esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle

(1. syyskuuta 2000)

Aihe: Kaupan osuus BKT:n kasvussa

Voisiko komissio arvioida millainen suhde kussakin jäsenvaltiossa on kaupan kasvun ja BKT:n kasvun välillä ja ilmoittaa, onko euron käyttöönotolla ollut merkitystä BKT:n kasvun lisääntyneessä kauppapainotteisuudessa 1. tammikuuta 1999 jälkeen?

Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus

(21. syyskuuta 2000)

Kaupan kasvun ja BKT:n kasvun välinen suhde vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain ja ajan kuluessa. Komissio lähettää arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle nämä tiedot sisältävän liitteen. Koska kasvu vaihtelee huomattavasti neljännesvuosittain eikä kuukausittaisia tai neljännesvuosittaisia tietoja ole tarpeeksi pitkältä ajalta (parhaimmillaan vuodesta 1986 vuoden 2000 ensimmäiselle neljännekselle), on vaikea osoittaa selvää viimeaikaista kehityssuuntaa.

Ottaen huomioon kyseisen rajoituksen näyttää kuitenkin siltä, että niissä jäsenvaltioissa, joiden osalta tietoja on 1980-luvun puolestavälistä, voidaan havaita hienoista kaupan jouston kasvua (viennin tai tuonnin kasvun suhde BKT:n kasvuun). Tämä jousto on viime vuosikymmenten aikana ollut keskimäärin kolme, mikä tarkoittaa sitä, että kauppa kasvaa yleensä kolme kertaa nopeammin kuin BKT. Jos tarkastellaan tilannetta vuodesta 1995 alkaen, Espanjan, Ranskan ja Ruotsin vientijousto on erityisen korkea. Sama pätee tuonnin osalta Espanjaan, Italiaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

Tämä ilmenee tavaroiden ja palvelujen viennin ja tuonnin osuuksien jatkuvana nousuna suhteessa BKT:hen: yhteisön viennin osuus BKT:sta oli 25 prosenttia vuonna 1991 ja noin 35 prosenttia vuosina 19992000. Tilanne vaihtelee kuitenkin suuresti jäsenvaltioittain (vienti vuoden 2000 ensimmäisellä neljänneksellä niiden jäsenvaltioiden osalta, joista on neljännesvuosittaiset luvut): Belgian 80,5 prosentista Italian 29,6 prosenttiin.

Kehityssuunnan ei havaittu muuttuvan euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa vuonna 1999, jolloin talous- ja rahaliiton kolmas vaihe alkoi. Euroalueen ja koko yhteisön tilanne on edelleen hyvin samankaltainen kaupan joustojen ja kaupan osuuksien suhteen.

Euron käyttöönoton ilmeisten vaikutusten puuttuminen ei liene yllätys, koska tarkastelujakso (viisi neljännestä) on liian lyhyt vaikutuksen arvioimiseksi, kun otetaan huomioon arvioinnin perustana olevien lukujen vaihtelevuus. Vaikutukset saattavat ilmetä viipeellä, mikä lisää mainittua arviointiongelmaa. Osa kolmansien maiden kanssa käytävästä kaupasta on saattanut siirtyä euroalueen sisäiseksi. Vaikutukset kokonaiskauppaan saattavat siten olla hyvin pienet. Koska komissio julkaisee kauppaa koskevat luvut ainoastaan kokonaiskaupan osalta, tällaista kaupan rakenteen muuttumista olisi vaikea havaita (Eurostatin tullikaupan tilastoissa erotetaan yhteisön sisäinen ja ulkoinen kauppa, mutta luvuista ilmenee ainoastaan kaupan arvo eikä niihin sisälly palvelukauppaa.)

Sisämarkkinoiden toteuttamisella ja erityisesti tavara- ja palvelukaupan ja pääomaliikkeiden esteiden poistamisella on ollut huomattava vaikutus jäsenvaltioiden rajatylittävän kaupan määrään ja rakenteeseen. Rajatylittävän kaupan sopeuttaminen tähän järjestelmämuutokseen jatkuu yhä ja se jättää varjoonsa muut rajatylittävään kauppaan kohdistuvat samanaikaiset vaikutukset, kuten yhteisen rahan käyttöönoton vaikutukset.