KIRJALLINEN KYSYMYS E-3887/97 komissiolle esittäjä(t): Leonie van Bladel (UPE) (5. joulukuuta 1997)

Aihe: EU:n myöntämien avustusvarojen väärinkäyttö Venäjällä

1. Venäjän hallituksen äänenkannattajana tunnettu venäläinen sanomalehti ¨Rossiyskie Vesti¨ julkaisi 11. huhtikuuta 1995, 29. kesäkuuta 1995 sekä 18. lokakuuta 1997 kolme seuraavasti otsikoitua artikkelia EU:n myöntämien avustusvarojen väärinkäytöstä: ¨Hollantilaisen isoäidin perintö¨, ¨Hiirenloukku hollantilaisessa juustossa¨ ja ¨Hollantilainen kaiku vastaa Rossiyskie Vestin tutkimukseen¨. Onko komissio tutkinut kyseisissä lehtiartikkeleissa väitettyä EU:n avustusvarojen väärinkäyttöä? Jos on, mitä komissio on saanut selville näiden tutkimusten avulla? Jos ei, miksi tämänkaltaista tutkimusta ei ole vielä tehty? Aikooko komissio tässä tapauksessa mitä pikimmiten aloittaa tutkimukset EU:n avustusvarojen mahdollisesta väärinkäytöstä Moskovan jakelukeskuksen rakentamisen yhteydessä?

2. Onko totta, kuten 29. kesäkuuta 1995 Rossiyskie Vestissä julkaistussa artikkelissa ¨Hiirenloukku hollantilaisessa juustossa¨ väitettiin, että suurin osa tähän venäläiseen kehittämishankkeeseen tarkoitetuista varoista, jotka oli tarkoitettu jakelukeskuksen rakentamiseen Moskovan lähelle yhteistyössä venäläisen, osittain valtiollisessa omistuksessa olevan yrityksen TONARin kanssa, käytettiin hollantilaisen monikansallisen yhtiön Koninklijke AHOLD N.V.:n tarjoamiin konsulttipalveluihin, ja että liikemiehet ja virkamiehet ovat rikastuneet EU:n myöntämillä tukivaroilla käyttäen verhoten toimensa EU:n Venäjän-avuksi?

3. Sanomalehti Rossiyskie Vesti väittää näissä artikkeleissa, että EU:n Venäjälle myöntämiä, tekniseen apuun tarkoitettuja varoja ei käytetä tehokkaasti. Voisiko komissio selventää, millä tavalla edellä mainitun jakelukeskuksen rakentamiseen tarkoitettuja varoja on käytetty ja sitä, miksi jakelukeskus ei vieläkään ole valmis?

4. Eikö komissio katso, että Euroopan unionin tähän hankkeeseen myöntämät varat on vaadittava takaisin, koska hollantilainen tuomari on nyt tosiasiallisesti todennut hankkeessa mukana olleen hollantilaisen multikansallinen yrityksen Koninklijke AHOLD N.V.:n kohdelleen laittomasti hankkeen venäläistä osapuolta TONARia?

5. Venäläislehti ¨Rossiyskie Vesti¨ päättelee 18. lokakuuta 1997 ilmestyneessä numerossaan, että Alankomaiden hallitus auttaa vain omia kansallisia yhtiöitään. Onko neuvosto tietoinen siitä, että näin menetellessään Alankomaiden hallitus toimii täysin Euroopan unionin päämäärien vastaisesti Venäjälle myönnettävien avustusvarojen suhteen, sillä unionin päämääränähän on toimien edistäminen Venäjällä, kuten myös koko Euroopan mantereen vakaus ja turvallisuus?

Komission jäsenen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (16. tammikuuta 1998)

1. Vuonna 1991 tapahtunutta Neuvostoliiton hajoamista välittömästi seurannut keskusjohtoisen talouden murtuminen vaikeutti suuresti elintarvikkeiden jakelua Venäjällä. Kun elintarvikepulaa alkoi esiintyä suuremmissa kaupungeissa järjestettiin venäläisille elintarvikeapua.

2. Elintarvikeavun lisäksi komissio pyysi helmikuussa 1992 Koninklijke Ahold NV:tä esittämään ehdotuksia Moskovan Krasnog vardeisky -nimisessä kaupunginosassa sijaitsevaksi uudeksi elintarvikkeiden jakelujärjestelmäksi. Työn tuloksena esitettiin ehdotus tukku- ja jälleenmyyntijärjestelmäksi, jossa hyödynnettäisiin Moskovassa ja sen ympäristössä olevia vanhoja keskusvarastoja. Uuden järjestelmän testaajaksi ehdotettiin Moskvoretskaja-jakelukeskusta. Hanke toteutettiin komission sääntöjen ja rahoitusmenettelyjen mukaisesti.

3. Vuonna 1992 vastuu hankkeesta siirtyi komissiolta Alankomaiden hallitukselle, joka rahoitti yksityiskohtaisen kustannustehokkuusanalyysin ja sen tulosten täytäntöönpanon. Arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksessä mainittuun hollantilaiseen selvitykseen ei käytetty Tacis-rahoitusta. Kyseinen selvitys on parhaillaan oikeuskäsittelyssä, jossa asianosaisina ovat venäläinen ja hollantilainen osapuoli.

4. Komissio ei voi tutkia hankkeita, joihin ei ole myönnetty yhteisön rahoitusta. Näin ollen komissio ei näe mitään syytä tutkia yhteisön varojen mahdollista väärinkäyttöä ensimmäisessä hankkeessa, joka pantiin täytäntöön Tacis-ohjelman sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, kuten edellä kerrottiin, eikä aloittaa menettelyjä hankkeeseen liittyvien varojen perimiseksi.

5. Komissio pyrkii varmistamaan sen ja jäsenvaltioiden teknisen avun ohjelmien yhteisvaikutuksen ja katsoo, että näin tehtiin kyseisessä tapauksessa.