ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2537/02 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Sarbanes—Oxley-laki.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0246 - 0247



KIRJALLINEN KYSYMYS P-2537/02 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (5. syyskuuta 2002) Aihe: SarbanesOxley-laki Miten Euroopan komissio aikoo vastata Yhdysvaltojen viranomaisten päätökseen soveltaa SarbanesOxley-lain kaikkia tilinpäätösraportointia koskevia vaatimuksia Yhdysvaltojen pörssissä noteerattuihin eurooppalaisiin yhtiöihin? Koska kyseisellä päätöksellä laajennetaan perusteettomasti Yhdysvaltojen määräyksiä ulottumaan maan ulkopuolelle, mikä tulee kalliiksi eurooppalaisille yhtiöille, mitä vastatoimia Euroopan unioni harkitsee? Mitä toimia Euroopan komissio harkitsee sen johdosta, että SarbanesOxley-lain nojalla perustetun Public Accounting Oversight Boardin (Yhdysvaltojen tilintarkastustoimistojen valvontaelin) säännöstöä sovelletaan eurooppalaisiin tilintarkastustoimistoihin, jotka tarkastavat pörssissä noteerattujen yhdysvaltalaisten yhtiöiden ulkomaisten tytäryhtiöiden tilit? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (26. syyskuuta 2002) Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen tavoin huolissaan siitä, että SarbanesOxley-lailla saattaa olla laajalle ulottuvia vaikutuksia Yhdysvalloissa noteerattuihin yhteisön yhtiöihin, yhdysvaltalaisten yhtiöiden ulkomaisiin tytäryrityksiin ja yhteisön tilintarkastusyrityksiin. Komission käsityksen mukaan täytäntöönpanosäännöissä, jotka Yhdysvaltojen arvopaperiviranomainen (Securities and Exchange Commission) aikoo hyväksyä, lienee kuitenkin varaa myöntää tiettyjä poikkeuksia ulkomaisille laskenta-alan yrityksille. Yhdysvaltojen arvopaperiviranomaisella on vain rajoitetut valtuudet myöntää poikkeuksia ulkomaisille liikkeeseenlaskijoille; täytäntöönpanotoimia on ehkä kuitenkin mahdollista soveltaa tavalla, joka soveltuu yhteen ulkomaisten liikkeeseenlaskijoiden kotimaan lakien ja toimintatapojen kanssa. Lainsäätäjien väliseen yhteistyöhön perustuvien nykyjärjestelyjen mukaisesti komissio jatkaa vuoropuhelua Yhdysvaltojen arvopaperiviranomaisen kanssa poliittisella ja teknisellä tasolla, jotta varmistettaisiin se, että SarbanesOxley-lakiin ja yhteisöoikeuteen perustuvassa yritysjohdon valvonnassa ja tilinpäätösvaatimuksissa on mahdollisimman vähän päällekkäisyyttä. Kenenkään edun mukaista ei ole se, että komissio tai arvopaperiviranomainen esittää toimenpiteitä, joilla säännellään yksipuolisesti ja tarpeettomasti ulkomaisten yhtiöiden ja tilintarkastusyritysten toimintaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2123/02 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. Yhteisen kalastuspolitiikan vastaiset mahdolliset oikeustoimet.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0189 - 0189



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2123/02 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (17. heinäkuuta 2002) Aihe: Yhteisen kalastuspolitiikan vastaiset mahdolliset oikeustoimet Suhteellisen vakauden periaatteesta säädettiin 25. tammikuuta 1983 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 170/83(1), jonka sisältö vahvistettiin uudelleen 20. joulukuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3760/92(2) ja joka vahvistettiin myöhemmin Espanjan ja Portugalin perintäoikeuden nojalla. Periaatetta on sittemmin laajennettu ja vahvistettu tuomioistuimessa (ks. mm. asiat yhteisasiat C-418/00 ja C-419/00, asia C-120/99, yhteisasiat C-61/96, C-132/97, C-45/98, C-27/99, C-81/00 ja C-22/01, asia T-196/99 ja asia C-4/96). Yhteisön säännöstöön on siis kirjattu tukevasti suhteellisen vakauden periaate yhteisen kalastuspolitiikan tärkeäksi osaksi? Miten komissio voi siis perustella perusperiaatteen heikentämisen äskettäin julkistetun kalastuspolitiikan osaksi? Miten komissio voi sen tehdä avaamatta koko uudistusta oikeusprosessille? (1) EYVL L 24, 27.1.1983, s. 1. (2) EYVL L 389, 31.12.1992, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2123/02 ja E-2124/02 (5. elokuuta 2002) Kuten arvoisa parlamentin jäsen mainitsee, yhteisön lainsäädännössä viitataan suhteellisen vakauden periaatteeseen. Lainsäädäntö ei kuitenkaan ole riittävän tarkkaa, jotta suhteellisen vakauden periaatteen toiminta käytännössä kävisi selväksi. Komissio ehdottaa, että asiaa tarkennetaan parlamenttia kuullen annettavassa neuvoston asetuksessa. Komissio on varma, että tämä parantaisi oikeusturvaa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1696/02

esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle

(12. kesäkuuta 2002)

Aihe: Porton Via de Cintura Interna -tie

Porton Via de Cintura Interna (VCI) -tien toimikunta lähetti hiljattain selvityksen ympäristöasioiden pääosastolle meluongelmista, joista kärsivät Porton VCI-tien läheisyydessä asuvat henkilöt sen johdosta, ettei tietä ole uudelleen päällystetty eikä sinne ole rakennettu meluesteitä.

Mitä mieltä komissio on tästä selvityksestä?

Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus

(25. heinäkuuta 2002)

Porton kaupungin asukkaiden komitea on lähettänyt komissiolle tietoja Porton kaupungissa sijaitsevan kaupunkikehätien (VCI do Porto) aiheuttamista meluhaitoista.

Kysymyksessä mainittu tapaus ei kuitenkaan kuulu yhteisön ympäristömelua koskevan lainsäädännön soveltamisalaan. Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat toukokuussa 2002 direktiivin ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta(1). Direktiivissä velvoitetaan jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset laatimaan yhteisesti sovittujen indikaattoreiden perusteella melukarttoja alueista, jotka sijaitsevat pääliikenneväylien läheisyydessä ja Euroopan suurkaupungeissa, tiedottamaan kansalaisille melulle altistumisesta ja sen vaikutuksista sekä toteuttamaan toimintasuunnitelmia melun vähentämiseksi siellä, missä se on tarpeen, ja ympäristömelun määrän säilyttämiseksi ennallaan siellä, missä melua on vähän. Jäsenvaltioilla on kaksi vuotta aikaa saattaa direktiivin säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä direktiivin voimaantulopäivästä (julkaisupäivä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä) lukien.

Lisäksi näyttäisi siltä, että hanke kuuluu tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY(2) liitteen II soveltamisalaan. Hanke ei nimittäin komission käytettävissä olevien tietojen perusteella täytä nopealle liikenteelle tarkoitetun väylän edellytyksiä, mikä tarkoittaa sitä, että kysymyksessä on direktiivin 4 artiklan 2 kohdan nojalla hanke, jonka ympäristövaikutusten arvioinnin suorittamisesta päättävät kansalliset viranomaiset. Direktiivin 2 artiklan mukaan ympäristövaikutusten arviointi on kuitenkin suoritettava, jos hankkeella on todennäköisesti merkittäviä ympäristövaikutuksia.

Näin ollen komissio on pyytänyt Portugalin viranomaisilta lisätietoja tapauksesta ja erityisesti kyseisen liikenneväylän luokituksesta sekä siitä, velvoittaisiko se ympäristövaikutusten arvioinnin tekemiseen ja vaikutusten minimointiin tähtäävien toimenpiteiden toteuttamiseen.

Komissio ilmoittaa parlamentin jäsenelle Portugalin viranomaisten antamasta vastauksesta.

(1) Direktiivi 2002/49/EY, annettu 25. kesäkuuta 2002.

(2) EYVL L 175, 5.7.1985. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna 3. maaliskuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivillä 97/11/EY (EYVL L 73, 14.3.1997).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0541/02

esittäjä(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle

(27. helmikuuta 2002)

Aihe: Hallitseva markkina-asema Italian sähköisissä joukkoviestimissä

Silvio Berlusconi omistaa yhtiöidensä kautta maan kuudesta valtakunnallisesta televisiokanavasta kolme. Niiden osuus katsojista on kiivennyt noin puoleen. Pääministerinä hänellä on valtaa myös maan yleisradioyhtiön (RAI) kolmeen kanavaan. Niiden toiminnan hän aikoo lehtitietojen mukaan muuttaa omien kanaviensa kaltaiseksi. Näin hänellä lasketaan olevan vaikutusvaltaa noin 90 % maansa valtakunnallisesta televisiotoiminnasta.

Lisäksi eri tietojen mukaan Berlusconi omistaa 38 % maan aikakauslehtialasta, 30 % kustannustoiminnasta ja lisäksi elokuva-, video- ja Internet-alaa.

Miten komissio aikoo puuttua Italian sähköisessä joukkoviestinnässä ilmenevään selvään hallitsevaan markkina-asemaan? Onko vallitseva tilanne Euroopan unionin kilpailusäädöstön mukainen?

Mario Montin komission puolesta antama vastaus

(24. huhtikuuta 2002)

Yrityksen määräävää asemaa tarkastellaan yhteisön kilpailuoikeudessa EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja/tai neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1) (jäljempänä sulautuma-asetus) nojalla.

Perustamissopimuksen 82 artiklassa kielletään yrityksen määräävän aseman väärinkäyttö, mutta ei määräävän aseman olemassaoloa sinällään. Väärinkäyttöä voi olla esimerkiksi kohtuuttomien osto- tai myyntihintojen taikka muiden kohtuuttomien kauppaehtojen suora tai välillinen määrääminen; tuotannon, markkinoiden tai teknisen kehityksen rajoittaminen kuluttajien vahingoksi; erilaisten ehtojen soveltaminen eri kauppakumppaneiden samankaltaisiin suorituksiin kauppakumppaneita epäedulliseen kilpailuasemaan asettavalla tavalla; tai sen asettaminen sopimuksen syntymisen edellytykseksi, että sopimuspuoli hyväksyy lisäsuoritukset, joilla niiden luonteen vuoksi tai kauppatavan mukaan ei ole yhteyttä sopimuksen kohteeseen.

Sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa annetaan komissiolle valtuudet julistaa keskittymä yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, jos sillä luodaan sellainen määräävä asema tai vahvistetaan sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyisi.

Arvoisan parlamentin jäsenen esittämän kysymyksen yhteydessä on syytä muistaa, että sulautuma-asetuksen 21 artiklan 3 kohdassa nimenomaan annetaan jäsenvaltioille lupa toteuttaa toimenpiteitä tiedonvälityksen moniarvoisuuden suojelemiseksi ja että muut säännöt eivät sisällä erityisiä määräyksiä tiedotusvälineiden omistamista koskevista rajoituksista.

Käytettävissä olevien tietojen perusteella näyttää siltä, että parlamentin jäsenen esille ottamaan tilanteeseen ei voida soveltaa yhtäkään mainituista ehdoista.

(1) Yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4064/89 (EYVL L 395, 30.12.1989), sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 40, 13.2.1998).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2219/02 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle. Ikäsyrjintä.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0205 - 0205



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2219/02 esittäjä(t): Gary Titley (PSE) komissiolle (23. heinäkuuta 2002) Aihe: Ikäsyrjintä Britannian koulutus- ja ammattitaitovirasto (British Department for Education and Skills, DFES) ei nykyään ota vastaan yli 55-vuotiaiden Britannian kansalaisten jättämiä opintolainahakemuksia. Katsooko komissio, että tässä käytännössä on kyse ikäsyrjinnästä ja on näin ollen vastoin ikään perustuvan syrjinnän kieltäviä EU:n säännöksiä? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 2002) EY:n perustamissopimuksen määräys, jossa viitataan ikään perustuvaan syrjintään, on 13 artiklassa, joka kuuluu seuraavasti: Neuvosto voi tässä sopimuksessa yhteisölle uskotun toimivallan rajoissa yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen muiden määräysten soveltamista. Määräyksen täytäntöön panemiseksi neuvosto on ennen kaikkea hyväksynyt yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun direktiivin 2000/78/EY(1). Siinä säädetään kattavasta alakohtaisesta suojelujärjestelmästä eri syrjintämuotoja, myös ikään perustuvaa syrjintää vastaan. Siinä säädetään myös tietyistä ikään perustuvista erilaisen kohtelun tapauksista, jotka ovat objektiivisesti ja asianmukaisesti perusteltuja (6 artikla) eivätkä ole ristiriidassa yhteisön oikeuden kanssa. Jäsenvaltioiden on siirrettävä direktiivi kansalliseen lainsäädäntöönsä viimeistään 2. joulukuuta 2003. Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa erityisolosuhteiden huomioon ottamiseksi hyödyntää 2. joulukuuta 2003 alkavaa kolmen vuoden lisäaikaa ikään tai vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvien säännösten täytäntöön panemiseksi. Näiden määräaikojen päätyttyä direktiivillä kielletään ikään perustuva syrjintä, kun kyseessä on kaikenlaisen ja kaikentasoisen ammatillisen ohjauksen, ammatillisen koulutuksen, ammatillisen erikoistumiskoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen saanti, työkokemus mukaan luettuna. Kyseinen direktiivi ei kuitenkaan kata ikään perustuvaa erilaista kohtelua koulutuksen alalla. Edellä sanottu ei kuitenkaan estä henkilöä, joka katsoo joutuneensa ikään perustuvan syrjinnän kohteeksi, vetoamasta mahdollisesti voimassa oleviin kansallisiin säännöksiin kansallisissa tuomioistuimissa. (1) EYVL L 303, 2.12.2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1352/02 esittäjä(t): Didier Rod (Verts/ALE) neuvostolle. Euroopan kehitysrahaston (EKR) sisällyttäminen EU:n talousarvioon.



Virallinen lehti nro 309 E , 12/12/2002 s. 0113 - 0113



KIRJALLINEN KYSYMYS P-1352/02 esittäjä(t): Didier Rod (Verts/ALE) neuvostolle (6. toukokuuta 2002) Aihe: Euroopan kehitysrahaston (EKR) sisällyttäminen EU:n talousarvioon Tietojemme mukaan Espanjan hallitus on tällä hetkellä ainoa, joka vastustaa EKR:n sisällyttämistä yhteisön talousarvioon. Syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen on kiinnitetty paljon huomiota kehityksen rahoittamiseen ja paljon on esitetty myös lupauksia rahoituksen lisäämisestä. Samaan aikaan komissio on toteuttamassa laajaa uudistusta, jonka tarkoituksena on parantaa sen ulkoisten ohjelmien tehokkuutta. EU:n ja etelän suhteiden kulmakivi EKR on kuitenkin edelleen yhteisön toimivallan ulottumattomissa, koska se on jäsenvaltioiden käsissä. Mitkä ovat syyt, joiden vuoksi tätä ratkaisevaa siirtymistä kohti EKR:n sisällyttämistä yhteisön talousarvioon ei vielä ole saatettu päätökseen? Yhtyykö neuvosto näkemykseen, jonka mukaan yhtenäisyys, koordinointi ja tehokkuuden lisääminen edellyttävät EKR:n sisällyttämistä yhteisön talousarvioon? Onko neuvosto suunnitellut sen suuntaista siirtoa ennen elokuun lopussa pidettävää Johannesburgin huippukokousta osoituksena siitä, että Euroopan unioni on sitoutunut kehitysavun lisäämiseen, ja jos ei, koska mainittu aloite on odotettavissa? Vastaus (30. syyskuuta 2002) Neuvoston kanta EKR:n sisällyttämisestä talousarvioon vahvistettiin neuvoston 19. ja 20. joulukuuta 1994 pidetyssä istunnossa, eikä se ole muuttunut. Samassa yhteydessä, tarkasteltuaan komission kertomusta EKR:n talousarvioon sisällyttämisen mahdollisuudesta ja toteuttamistavoista neuvosto katsoi, ettei ole syytä muuttaa nykyisiä EKR:n rahoitusta koskevia määräyksiä. Tämä kanta on Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyn, Euroopan kehitysrahastoa koskevan julistuksen N:o 12 sekä yhteisöjen tuomioistuimen 2. maaliskuuta 1994(1) antaman, parlamentin seitsemännen EKR:n työjärjestyksen peruuttamisen johdosta nostaman kanteen hylkäämistä koskevan päätöksen mukainen. Tässä yhteydessä on korostettava, että yhteisöjen tuomioistuimen päätelmien mukaan EKR:n menot eivät ole sellaisia yhteisön menoja, jotka on kirjattava yhteisön talousarvioon. Neuvosto ei aio tässä vaiheessa ryhtyä käsittelemään kysymystä uudestaan. On kuitenkin palautettava mieleen, että komissio antoi yhdeksännen EKR:n varojen vahvistamisen yhteydessä lausuman, jonka mukaan se aikoo toimittaa neuvostolle nykyisen järjestelmän analysoinnin jälkeen ennen vuotta 2003 tiedonannon, jossa arvioidaan, mitä etuja ja haittoja olisi EKR:n sisällyttämisestä talousarvioon. Neuvosto aikoo käsitellä kyseisen tiedonannon sopivana ajankohtana. (1) Asia C-316/91, Kok. I-625.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2464/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Kauppaa koskevat tiedot.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0242 - 0243



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2464/02 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (4. syyskuuta 2002) Aihe: Kauppaa koskevat tiedot Viitaten komission vastaukseen kysymyksiin E-0992/02E-0994/02 ja E-1106/02(1) voiko komissio ilmoittaa, onko se pyytänyt Euroopan keskuspankilta lupaa, jotta Eurostat voi julkaista tavaroiden ja palveluiden kauppaa koskevia tietoja? Jos ei ole, voiko se tehdä niin pikaisesti? Onko komissio samaa mieltä siitä, että tietojen kerääminen ja julkaiseminen ovat yleishyödyllinen palvelu ja että tietoja keräävä julkinen laitos ei saisi tehdä sitä käyttäjille tarpeettoman monimutkaiseksi? (1) EYVL C 205 E, 29.8.2002, s. 244. Pedro Solbes Miran komission puolesta antamayhteinen vastauskirjallisiin kysymyksiin E-2464/02 ja E-2465/02 (11. lokakuuta 2002) Täydennyksenä arvoisan parlamentin jäsenen kirjallisiin kysymyksiin E-0992/02E-0994/02 ja E-1106/02 annettuihin vastauksiin komissio ilmoittaa neuvottelevansa säännöllisesti Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa tietojen levittämisestä. EKP ei aio julkaista jäsenvaltioiden euroalueen aggregaatin laskemista varten toimittamia tietoja maksutaseestaan euroalueen ulkopuolisten maiden osalta. Tiedot maksutaseeseen vaikuttavista toimista euroalueeseen kuuluvien maiden välillä eivät ole EKP:n ensisijaisia vastuualueita. Parlamentin jäsenen pyynnöstä komissio on neuvotellut Euroopan keskuspankin kanssa yksittäisten jäsenvaltioiden tietojen julkistamisesta. EKP pysyy aiemmassa kannassaan. Myöskään komissio ei aio julkaista näitä tietoja, tosin eri syistä. Periaatteessa tilastot edistävät yleistä etua ja ne pitäisi julkistaa. Kuitenkaan kaikki kansallisesti eurooppalaisia tilastoja varten kerättävä tieto ei ole yleishyödyllistä. Tämä pitää paikkansa euroalueen maksutaseaggregaatin laskemiseksi kerättyjen tietojen suhteen. Jäsenvaltiot tuottavat ja julkaisevat omat maksutasetietonsa käyttäen menetelmää (alkuperäperiaate), joka on erilainen kuin eurooppalaisten tilastojen laatimiseen käytetty menetelmä (lähetysperiaate). Kahdet erilaiset tiedot, joiden eroja on vaikea tulkita, saattaisivat hämmentää käyttäjää. Tyydyttääkseen nykyisen kysynnän komissio on kuitenkin sopinut joidenkin jäsenvaltioiden kanssa näiden tietojen tuottamisesta. Tiedot lähetetään parlamentin jäsenelle liitteenä. On syytä korostaa, että Eurostat käyttää näitä tietoja laatiakseen yhteisön maksutaseen. Ne eroavat niistä tiedoista, joita jäsenvaltiot antavat kansalaisilleen. Ne ovat kuitenkin täysin yhteensopivia Eurostatin julkaiseman yhteisön maksetaseaggregaatin kanssa. Lopulliset vuoden 2001 maantieteellisesti eritellyt tiedot ovat käytettävissä lokakuun 2002 loppuun mennessä. Väliaikaiset tiedot maksutaseeseen vaikuttavista toimista unionin ja eri kumppaneiden välillä (koko maailma, yhteisön ulkopuoliset maat, EU-15, Yhdysvallat, Japani ja Kanada) julkaistiin heinäkuussa 2002 (Statistics in focus 34/2002) ja ne löytyvät myös New Cronos -tietokannasta. Tiedot lähetetään suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin pääsihteeristöön.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0922/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Laivanrakennusalan väliaikainen puolustusmekanismi.



Virallinen lehti nro 028 E , 06/02/2003 s. 0058 - 0059



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0922/02 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (26. maaliskuuta 2002) Aihe: Laivanrakennusalan väliaikainen puolustusmekanismi Joulukuun 4.5. päivinä 2001 kokoontuneen energia- ja teollisuusneuvoston päätelmien mukaan neuvosto keskusteli syvällisesti asetusehdotuksesta, jolla on tarkoitus luoda väliaikainen puolustusmekanismi yhteisön laivanrakennusteollisuuden hyväksi. Koska komission ehdotuksesta käydyssä äänestyksessä ei kuitenkaan onnistuttu saamaan määräenemmistöä, neuvosto päätti siirtää asian seuraavaan kokoukseen. Näin ollen pyydän komissiota tiedottamaan minulle, ollaanko komission alkuperäistä ehdotusta muuttamassa? Mikäli vastaus on kyllä, mihin suuntaan sitä ollaan muuttamassa, erityisesti mitä tulee tuen jatkamiseen vuoden 2003 loppuun saakka? Koska neuvosto käsittelee aihetta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2002) Joulukuun 5. päivänä 2001 kokoontunut teollisuusneuvosto ei tehnyt päätöstä komission ehdottamista väliaikaisista järjestelyistä laivanrakennusteollisuuden suojaamiseksi(1), joilla suunniteltiin tuettavan EU:n mahdollisia Korean vastaisia toimia Maailman kauppajärjestössä (WTO). Komission ehdotus laivanrakennusteollisuuden suojamekanismista oli rajattu niin kestoltaan kuin sovaltamisalaltaankin. Ehdotuksen nojalla tukeen oikeutetut markkinasegmentit, joille Korean harjoittamista epäterveistä kilpailukäytännöistä aiheutuu huomattavaa ja vakavaa vahinkoa, on määritelty yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94(2) (asetus kaupan esteistä) nojalla tehdyn Korean laivanrakennuskäytäntöjä koskevan komission tutkimuksen perusteella. Väliaikaisten suojajärjestelyiden mukainen tuki olisi siten rajoittunut konttialuksiin sekä tuote- ja kemikaalisäiliöaluksiin. Marraskuussa 2001 EU:n laivanrakennusteollisuus pyysi komissiota päivittämään vahinkoja koskevan osuuden kaupan esteistä annetun asetuksen nojalla tehdyistä tutkimuksista. Kun nämä tutkimukset on saatu päätökseen, niiden tulokset esitellään neuvostolle (kaupan esteiden vastaista puolustusta käsittelevälle komitealle). Mitä tulee nykyiseen tilanteeseen, komissio vahvistaa, että ehdotusta muutetaan vain, jos kaupan esteitä koskevan päivitetyn raportin sisältö antaa siihen aihetta. (1) EYVL C 304 E, 30.10.2001. (2) EYVL L 349, 31.12.1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0113/02 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle. EU:ssa myönnetyt turvapaikat.



Virallinen lehti nro 277 E , 14/11/2002 s. 0020 - 0020



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0113/02 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle (28. tammikuuta 2002) Aihe: EU:ssa myönnetyt turvapaikat Yksittäisissä EU-maissa myönnettyjen turvapaikkojen määrät ovat kehittyneet eri suuntiin vuosien 2000 ja 2001 aikana. Voiko komissio ilmoittaa, miten turvapaikanhakijoiden määrä on kehittynyt suhteessa myönnettyjen turvapaikkojen määrään vuodesta 2000 vuoteen 2001 kussakin EU:n viidestätoista jäsenvaltiosta? António Vitorinon komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2002) Tässä vaiheessa voidaan tehdä ainoastaan alustavia päätelmiä, koska jotkut jäsenvaltiot eivät ole vielä antaneet komissiolle tiettyjä vuotta 2001 koskevia tietoja. Neuvoston toukokuussa 2001 tekemien yhteistä analyysiä sekä turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia koskevien tilastotietojen vaihdon parantamista koskevien päätelmien johdosta komissio aikoo julkaista vuosikertomuksen vuoden 2001 turvapaikanhakijoita, laitonta maahanmuuttoa ja maahanmuuttoa koskevista tilastoista sekä suuntauksia ja muuttujia koskevan tilastoanalyysin. Kertomus julkaistaneen vuoden 2002 lopulla. Siinä tulee olemaan lopullisempia vastauksia parlamentinjäsenen esittämiin kysymyksiin. Turvapaikanhakijoiden määrän osalta käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että jäsenvaltioihin ei ole kahden viime vuoden aikana tullut turvapaikanhakijoita jatkuvana virtana. Tähän mennessä mikään jäsenvaltio ei ole ilmoittanut vuotta 2000 vastaavia määriä; ne ovat joko lisääntyneet tai vähentyneet huomattavasti. Hakijoiden kokonaismäärää arvioitaessa puuttuvat tiedot vuodelta 2001 aiheuttavat edelleen vaikeuksia turvapaikan myöntämisessä tapahtuneen kehityksen tarkastelussa. Annettujen tietojen perusteella 11,8 prosentille myönnettiin Geneven pakolaisyleissopimuksen mukainen asema ja myönteisten päätösten (Geneven pakolaisyleissopimuksen asema ja toissijainen suojelu) kokonaismäärä oli 19,8 prosenttia tehdyistä päätöksistä. Suuntaukset eri jäsenvaltioissa olivat kuitenkin erilaiset.