KIRJALLINEN KYSYMYS E-2493/02

esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle

(9. syyskuuta 2002)

Aihe: Työttömyyden kasvu Puolassa EU-jäsenyyden johdosta

Komission ehdotus ehdokasvaltioille maksettavasta maataloustuesta merkitsee, että ehdokasvaltioiden maanviljelijät saavat aluksi vain 25 prosenttia siitä tuesta, jota nykyisten jäsenvaltioiden maanviljelijät saavat.

Tanskalaisen Politiken-lehden 13. elokuuta 2002 ilmestyneen numeron mukaan maatalousalan työttömyys tulee siksi huomattavasti lisääntymään Puolassa, jos maasta tulee EU:n jäsen.

Maatalous työllistää lähes kahdeksan miljoonaa puolalaista, ts. melkein 20 prosenttia väestöstä. Vertailun vuoksi mainittakoon, että EU:n kansalaisista noin 4 prosenttia työskentelee maataloudessa. Maatalousasioista vastaavan komission jäsenen tiedottaja Gregor Kreuzhuber on ilmoittanut, että maataloudessa työskentelevää työvoimaa tullaan vähentämään Puolassa.

Jos Puolassa aiotaan päästä EU:n tasolle, kuusi miljoonaa puolalaista (noin 15 prosenttia koko Puolan väestöstä) menettää työpaikkansa.

Onko komissio teettänyt tutkimuksia, joista käy ilmi, mitä seurauksia tällaisesta maaltamuutosta on Puolalle, miten se vaikuttaa kokonaistyöttömyyteen Puolassa ja onko näiden miljoonien ihmisten mahdollista löytää muuta työtä Puolasta?

Lisäksi komissiota pyydetään ilmoittamaan, miten tällainen räjähdysmäinen työttömyyden kasvu Puolassa tulee vaikuttamaan puolalaisten muuttoon nykyisiin EU:n jäsenvaltioihin.

Günter Verheugenin komission puolesta antama vastaus

(6. marraskuuta 2002)

Puolan maatalousalaa on tarkasteltava laajemmassa yhteydessä, yhdessä Puolan yleisen taloudellisen kehityksen kanssa. Nykyiset suuret työttömyysluvut johtuvat osittain talouskasvun yleisestä taantumisesta, mutta myös erilaisista rakenteellisista tekijöistä, jotka on ratkaistava kansallisen politiikan puitteissa. Rakenteellisilla tekijöillä on ratkaiseva merkitys työllisyystilanteelle kaikkialla Puolassa.

Helmikuussa 2002 Puolan hallitus otti merkittävän askelen hyväksymällä suunnitelman nimeltä Yrittäjyys kehitys työllisyys, johon kuuluu muun muassa toimia työmarkkinoiden joustavuuden ja tehokkuuden edistämiseksi. Joulukuussa 2002 annettavan, vuosia 20042006 koskevan kansallisen kehityssuunnitelman puitteissa Puolan hallitus esittää kokonaisstrategiansa kestävän kehityksen ja työllisyyden edistämiseksi. Tämän pohjalta Puola yhdessä komission kanssa esittää myös, miten yhteisön rakennerahastot voivat toimia yhdessä kansallisen politiikan ja työmarkkinoiden uudistusten kanssa työmarkkinoiden ongelmien ratkaisemisessa, maatalous ja maaseutu mukaan luettuna.

Eurostatin työvoimatutkimuksen mukaan Puolan maatalous työllistää 19,2 prosenttia työvoimasta eli 2 887 000 henkilöä, mikä on suurempi osuus kuin unionissa keskimäärin. Maatalouden työllistävyys vaihtelee kuitenkin suuresti unionin alueella, ja komissio odottaakin, että Puolan maatalouden työllistävyys säilyy keskimääräistä suurempana liittymisen jälkeen. Lisäksi nämä luvut sisältävät omavaraistuotantoa ja osittaista omavaraistuotantoa harjoittavat viljelijät.

Tähän mennessä ei ole julkaistu luotettavia tietoja perheviljelmillä työskentelevien ihmisten määrästä. Tästä syystä komissio on antanut merkittävää tukea maatalouden väestönlaskennalle, joka toteutettiin yhdessä yleisen väestönlaskennan kanssa 21. toukokuuta 8. kesäkuuta 2002. Komissio odottaa saavansa alustavat tulokset vuoden 2002 lopussa. Nämä tiedot auttavat kohdistamaan politiikkaa ja varoja tehokkaammin.

Komissio ei odota työttömyyden lisääntyvän merkittävästi unioniin liittymisen jälkeen. Unionin jäsenyys lievittää Puolan maanviljelijöiden kohtaamia ongelmia. Unionin ulkopuolella pysyminen ei auta näiden kysymysten ratkaisemisessa. Väite on vahvistettu komission teettämissä ja toteuttamissa tutkimuksissa, esimerkiksi tutkimuksessa Kilpailukyky ja maatilojen tulot Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maiden elintarviketuotannossa.

Investoinnit, rakenteelliset uudistukset ja osittaisen omavaraistuotannon saaminen kaupallisesti kannattavaksi ovat tosiasiallisia ratkaisuja uusien jäsenvaltioiden maatalousalan kilpailukyvyn kannalta. Muihin ammatteihin siirtymisen esteiden poistaminen ja vaihtoehtoisten työmahdollisuuksien tukeminen lisäämällä tai mukauttamalla ammatillista pätevyyttä merkittävästi vahvistuneilla työmarkkinoilla ovat esimerkkejä muista suunnitelluista toimista. Ratkaisun avain on kuitenkin Puolan hallituksen strategia maatalouden rakenteelliseksi uudistamiseksi ja maaseudun kehityksen edistämiseksi osana johdonmukaista yleistä strategiaa talous- ja työllisyystilanteen parantamiseksi koko maassa.

Lisäksi unionin sisällä Puolan maanviljelijöillä ja maaseutuväestöllä on mahdollisuus hyötyä heidän tarpeidensa mukaan käytettävistä välineistä, muun muassa asianmukaisesta turvaverkosta maatilojen tuloavustusten avulla. Tämä varmistaa, että tarvittavat rakenteelliset uudistukset voidaan toteuttaa sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla.

Rakenteellinen uudistusprosessi toteutetaan todennäköisesti vähitellen ja sitä paljolti pehmentää yhteisön osarahoittama rakennerahastojen ja maaseudun kehitysohjelmien toiminta. Komissio ei tämän vuoksi odota mitään merkittävää kasvavasta työttömyydestä johtuvaa muuttoliikettä liittymisen jälkeen.