ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0251/01 esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE-DE) komissiolle. Komission kanta Euroopan pääkaupungin sijaintiin.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0208 - 0208



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0251/01 esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE-DE) komissiolle (8. helmikuuta 2001) Aihe: Komission kanta Euroopan pääkaupungin sijaintiin Eräässä ranskalaisessa lehdessä otsikolla Euroedustajat nyrpistävät nenäänsä Strasbourgille julkaistun artikkelin mukaan komission puheenjohtaja Romano Prodi on sanonut Strasbourgissa, että Brysselistä tulee väistämättä Euroopan pääkaupunki. Voiko komissio vahvistaa, että tämä on sen sijaintiasiaa koskeva kanta ja että se on harkinnut asiaa siinä määrin, että komission puheenjohtaja saattoi julistaa kyseisen näkemyksen Strasbourgissa? Onko komissio valmis tunnustamaan, että Euroopan unionin toimielinten ja virastojen toimipaikkojen määrittäminen ei kuulu sen toimivaltaan ja siten sen tulisi noudattaa tiettyä tahdikkuutta ja maltillisuutta sekä kunnioittaa neuvoston Edinburghissa tekemien päätösten henkeä? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (5. maaliskuuta 2001) Unionin toimielinten ja muiden elinten kotipaikasta on määrätty Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen sekä Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksiin liitetyssä pöytäkirjassa Euroopan yhteisöjen toimielinten ja tiettyjen elinten ja yksikköjen sekä Europolin kotipaikan sijainnista. Pöytäkirja hyväksyttiin Amsterdamin sopimuksen yhteydessä. Nizzan sopimuksessa puolestaan on liitteenä julistus Eurooppa-neuvoston kokouspaikasta. Komission puheenjohtajan lausunnot edustavat hänen arviotaan viimeksi mainitun julistuksen merkityksestä eikä niitä siten pidä tulkita muulla tavoin, irrallaan asiayhteydestä.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0357/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. UEFA:n säännöt vastoin yhteisön perussopimuksia.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0185 - 0186



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0357/01 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (6. helmikuuta 2001) Aihe: UEFA:n säännöt vastoin yhteisön perussopimuksia Euroopan jalkapalloliitto on kieltänyt sen, että taloudellisten siteiden yhdistämät seurat pelaavat toisiaan vastaan niin kutsutuissa UEFA-otteluissa (UEFA-cup ja Mestareiden Liiga). Amsterdamin Ajax ja Germinal Beerschot Antwerpen -seura ovat todennäköisesti kyseisen ottelukiellon ensimmäiset uhrit. Alankomaalainen jalkapalloseura hankki tiistaina 16. toukokuuta 2000 51 prosentin enemmistöosuuden antwerpeniläisestä seurasta. Onko UEFA:n määräämä ottelukielto seuroille, jotka ovat taloudellisin sitein sidotut toisiinsa, vastoin yhteisön perussopimuksia? Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tehdäkseen lopun siitä, että UEFA:n ottelukielto rikkoo yhteisön perussopimuksia? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2001) Arvoisa parlamentin jäsen viittaa UEFAn vuonna 1998 hyväksymään sääntöön UEFAn järjestämien kilpailujen luotettavuus: seurojen riippumattomuus. UEFAn mukaan säännön tarkoituksena on suojella UEFAn kilpailujen urheilullista luotettavuutta, toisin sanoen kieltää saman henkilön määräysvallassa olevien seurojen osallistuminen samaan UEFAn järjestämään kilpailuun. Säännöstä on ilmoitettu komissiolle ja siitä on annettu asetuksen N:o 17/62 19 artiklan 3 kohdan mukainen tiedonanto(1). Komission alustava kanta tiedonannossa on, että ilmoitetun säännön voidaan katsoa olevan EY:n perustamissopimuksen 81 artiklassa (ent. 85 artikla) tarkoitettu, UEFAn sisäinen yritysten yhteenliittymän päätös tai yritysten yhteenliittymien sopimus. Kun otetaan huomioon, mitä yhteisöjen tuomioistuin on pitänyt Bosmanin asiassa(2) laillisina tavoitteina ottaen huomioon jalkapallon huomattava sosiaalinen merkitys yhteisössä, komissio katsoo, että säännön asettamat rajoitukset saattavat kuulua perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle. Saadakseen selville, voidaanko tämä alustava päätelmä vahvistaa, komission on kuitenkin tiedettävä, rajoittuvatko kyseiset rajoitukset siihen, mikä on tarpeen UEFAn kilpailujen luotettavuuden säilyttämiseksi ja tulosten ennakoimattomuuden varmistamiseksi. Toisin sanoen komission on vahvistettava, onko olemassa vähemmän rajoittavia keinoja saavuttaa tavoite eli taata UEFAn järjestämien seurojen välisten kilpailujen luotettavuus ja tulosten ennakoimattomuus. Asiaa tutkitaan edelleen, ja mitään lopullista kantaa ei ole muodostettu. (1) EYVL C 363, 17.12.1999. (2) Asia C-415/93, tuomio 15.12.1995 (Kok. 1995, s. I-4921, 106 kohta).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0035/01 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) komissiolle. Miespuolisten eläkkeensaajien syrjintä lasta kohden maksettavaa eläkkeen lisäosaa koskevassa kysymyksessä.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0164 - 0165



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0035/01 esittäjä(t): María Izquierdo Rojo (PSE) komissiolle (16. tammikuuta 2001) Aihe: Miespuolisten eläkkeensaajien syrjintä lasta kohden maksettavaa eläkkeen lisäosaa koskevassa kysymyksessä Miesten eläkeoikeutta koskeva Ranskan lainsäädäntö on syrjivä ja epäoikeudenmukainen, sillä Ranskan siviili- ja sotilaseläkejärjestelmien mukaan lasten kasvattamisesta maksettava eläkkeen lisäosa myönnetään ainoastaan naispuolisille eläkkeensaajille tai ehdoin, jotka ovat miehiä syrjiviä. Saksassa sitä vastoin asianomaiset säännökset ovat oikeudenmukaisia, sillä siellä maksetaan samansuuruinen lisä lasta kohden niin miespuolisille kuin naispuolisillekin eläkkeensaajille. Tällainen miehiin kohdistuva syrjintä on vastoin EU:n perussopimuksia. Ranskassa miesten ja naisten yhtäläisiä oikeuksia ei kunnioiteta sosiaaliturvaan eikä sosiaalietujen maksamiseen liittyvissä kysymyksissä. Ottaen huomioon, että komission tehtävänä on valvoa, että sukupuolten tasavertaisuuden periaatetta noudatetaan ja että EU:ssa myös miesten olisi voitava hyötyä tasa-arvopolitiikasta, eikö komissio katso, että tämänkaltainen syrjintä on lopetettava? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2001) Komissio esitti jo 5. huhtikuuta 2000 Ranskan viranomaisille valituksen Ranskan jätettyä noudattamatta EY:n perustamissopimuksen 141 artiklaa (entistä 119 artiklaa), sellaisena kuin Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on sitä tulkinnut erityisesti asioissa C-7/93 (Bestuur van het Algemeen burgerlijk pensioenfonds v. G.A. Beune)(1) ja C-147/95 (DEI v. Efthimios Evrenopoulos)(2), sekä miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä 24. heinäkuuta 1986 annetun direktiivin 86/378/ETY muuttamisesta 20. joulukuuta 1996 annettua neuvoston direktiiviä 96/97/EY(3), joka heijastelee tuomioistuimen oikeuskäytäntöä. On huomattava, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tuomitsi Ranskan jo 8. heinäkuuta 1999 asiassa C-354/98 (Euroopan yhteisöjen komissio v. Ranskan tasavalta) antamassaan tuomiossa(4) Ranskan jätettyä ilmoittamatta direktiivin 96/97/EY täytäntöönpanotoimista. Mitä tulee erityisesti siviili- ja sotilaseläkkeisiin, Ranskan tuomioistuimet ovat jo saattaneet Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi kaksi asiaa, joissa pyydetään ennakkoratkaisua (C-366/99 Criesmar ja C-206/00 Moufflin). (1) Kok. 1994 I-4471. (2) Kok. 1997 I-2057. (3) EYVL L 46, 17.2.1997. (4) Kok. 1999 I-4927.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0255/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle. Jälleenmyyntikorvaus.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0126 - 0127



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0255/01 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) neuvostolle (14. helmikuuta 2001) Aihe: Jälleenmyyntikorvaus Aikooko neuvosto laatia jäsenvaltioiden yhteisen luettelon kaikista merkittävistä taiteilijoista ja heidän perillisistään direktiiviehdotuksen nojalla? Jos ei, miten 9 artiklassa tarkoitettujen luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden oletetaan voivan määritellä oikeudet teokseen, jos korvausta vaatii kaksi henkilöä tai useampi henkilö, jotka eivät ole kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön alaisia? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0125/01 ja E-0255/01 (14. toukokuuta 2001) 1. Neuvosto katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 295 artikla, jonka mukaan Sopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin, on poikkeussäännös aidon suvereniteettia koskevan varauksen muodossa. Kuten kaikkia yhteisön oikeutta koskevia poikkeuksia, 295 artiklaa tulkitaan tiukasti. Näin ollen yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että 295 artiklan ansiosta yhteisö voi antaa sääntöjä omistusoikeuden luovutuksesta tai käytöstä, mukaan lukien kansallisten teollis- ja tekijänoikeuksien käyttö. Erityisesti yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että yhteisön kilpailusäännöt, joiden perusteella kansallisen tavaramerkkilainsäädännön mukaisia oikeuksia ei saa käyttää väärin yritysten välisiä järjestelyjä koskevan yhteisön lainsäädännön tehokkuuden vahingoittamiseksi, ovat 295 artiklan mukaisia(1). Samoin neuvosto katsoo, että ehdotus direktiiviksi alkuperäisen taideteoksen tekijän hyväksi tulevasta jälleenmyyntikorvauksesta on EY:n perustamissopimuksen 295 artiklan mukainen, koska sen tarkoituksena on kansallisten säännösten lähentäminen muun muassa kilpailun vääristymien poistamiseksi sisämarkkinoilla ja taiteilijan jälleenmyyntikorvauksen käyttäminen ilman kansallisuuden perusteella tapahtuvaa syrjintää. 2. Eurooppalaisen keskusrekisterin perustamisen osalta neuvosto huomauttaa, että komissio ei ole sisällyttänyt direktiiviehdotukseensa alkuperäisen taideteoksen tekijän hyväksi tulevasta jälleenmyyntikorvauksesta mitään ehdotusta arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta rekisteristä eikä Euroopan parlamentti ole ehdottanut asiaa koskevaa tarkistusta ensimmäisessä eikä toisessa käsittelyssä. Neuvosto haluaisi lopuksi muistuttaa arvoisaa parlamentin jäsentä siitä, että yhteisön direktiivissä ei ole tarkoitus säätää direktiivin säännösten yksityiskohtaisesta täytäntöönpanosta. (1) Tuomio 13.7.1966, Consten and Grundig v. komissio, yhdistetyt asiat 56 ja 58/64, Kok. s. 299.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0389/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle. Sääntelyn vaikutusten arviointi.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0196 - 0196



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0389/01 esittäjä(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (15. helmikuuta 2001) Aihe: Sääntelyn vaikutusten arviointi Miten Euroopan komissio arvioi sääntelyn vaikutuksia ennen fysikaalisia tekijöitä koskevan direktiivin ja elektroniikkajätedirektiivin antamista? Voiko komissio toimittaa arviot eteenpäin? Ellei niitä ole, miksi arviointeja ei tehty? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 2001) Ehdotukset direktiiveiksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta ja vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa on annettu 13. kesäkuuta 2000(1). Direktiivin liitteenä on 55 sivua perusteluja, jotka ovat yleisön saatavilla(2). Perusteluissa arvioidaan yksityiskohtaisesti ehdotusten perusteita ja mainitaan kaikki tutkimukset, joihin ehdotukset pohjautuvat. Lisäksi niissä on tietoa käsitellyistä ympäristöongelmista, sisämarkkinoista, kansainvälisistä näkökohdista, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteista, taloudellisesta arvioinnista (hyödyt ja kustannukset), kuulemiseen liittyvistä kysymyksistä ja tieteellisestä materiaalista sekä tieteellisestä perustasta. Perusteluiden liitteessä on muun muassa erityisarviointi ehdotuksen vaikutuksesta liiketoimintaan, erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, sekä tieteellistä arviointia käsittelevä muistio. (1) EYVL C 365 E, 19.12.2000. (2) KOM(2000) 347 lopullinen.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0679/01

esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle

(8. maaliskuuta 2001)

Aihe: Veneton kielen tunnustaminen Euroopan tasolla

Veneton kielen olemassaolo tunnustetaan useissa tärkeissä kielitieteellisissä julkaisuissa, kuten Unescon Red Book of Endangered Languages (professori Tapani Salminen, Helsingin yliopisto) ja The Ethnologue: Languages of the World, 13. laitos (Summer Institute of Linguistics, Dallas, Texas, Yhdysvallat).

Eräs veneton variantti on viikon ajan vuodessa virallinen kieli Serafina Correassa (Rio Grande do Sol, Brasilia) Brasiliassa asuvien ja tätä kieltä yhä puhuvien satojen tuhansien venetolaisten maahanmuuttajien kunniaksi.

Italian tilastokeskuksen ISTATin vuonna 1998 tekemän selvityksen mukaan 52 prosenttia Veneton asukkaista puhuu mieluummin veneton kieltä kuin italiaa henkilökohtaisissa suhteissaan, virastoissa ja työpaikalla.

Veneton aluehallitus julkaisi maaliskuussa 1995 veneton kielen oikeinkirjoitusoppaan Manuale di Grafia Veneta Unitaria.

Veneton alueparlamentti hyväksyi 22. marraskuuta 1999 suurella enemmistöllä päätöslauselman nro 262, jossa Italian valtiota pyydetään myöntämään veneton kielelle alueellisen kielen asema.

Veneton kieli oli myös useiden merkkihenkilöiden kuten Marco Polon ja kirjailija Carlo Goldonin äidinkieli.

Edellä esitetystä huolimatta Italian valtio ja Euroopan vähemmistökielten toimisto eivät ole vielä tunnustaneet veneton asemaa alueellisena kielenä.

Voiko komission näin ollen kertoa, mitkä menettelyt ja aloitteet ovat tarpeen, jotta Euroopan vähemmistökielten toimisto voi mahdollisimman pian vahvistaa veneton kielen alueelliseksi kieleksi?

Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus

(17. huhtikuuta 2001)

Alueellisten ja vähemmistökielten tunnustaminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja valtiot toimivatkin tässä asiassa hyvin eri tavoin. Italia ratifioi 27.6.2000 Euroopan neuvoston laatiman alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan ja laati tätä tarkoitusta varten luettelon tunnustetuista kielistä eikä ottanut veneton kieltä kyseiseen luetteloon.

Euroopan vähemmistökielten toimisto saa Euroopan yhteisön rahoitusta ja edustaa yhteisön alueellisia ja vähemmistökieliä puhuvia yhteisöjä. Toimisto on riippumaton elin ja koostuu kansallisista komiteoista, jotka edustavat kansallisissa kieliyhteisöissä toimivia kulttuurijärjestöjä ja -organisaatioita. Kansalliset kieliyhteisöt päättävät komiteoiden kokoonpanosta, eikä Euroopan yhteisö puutu niiden organisaatioon.

Molemmissa tapauksissa on syytä kääntyä suoraan toimivaltaisten viranomaisten tai tahojen puoleen: Italian hallituksen puoleen veneton kielen tunnustamiseksi Italian valtion tasolla ja Euroopan vähemmistökielten toimiston puoleen, jotta tarkasteltaisiin sen kuulumista kyseisen elimen piiriin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0578/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. EU:n tuki Gibraltarin salmen tunnelille.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0230 - 0230



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0578/01 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle (1. maaliskuuta 2001) Aihe: EU:n tuki Gibraltarin salmen tunnelille Ranskan ja Italian äskettäinen sopimus 52 kilometrin rautatietunnelin rakentamisesta Alpeille Torinon ja Lyonin välille toi jälleen esiin sen, kuinka hyvin tunneleilla voidaan helpottaa hankalia liikenneyhteyksiä. Tässä yhteydessä on hyvä muistaa pitkään elänyt suunnitelma rakentaa tunneli Gibraltarin salmeen. Se loisi kiinteän yhteyden Euroopan ja Afrikan välille ja edistäisi taloudellista vaihtoa, joka voisi johtaa tiiviimpiin suhteisiin Maghreb-maiden ja EU:n eteläisten jäsenvaltioiden välillä. Katsooko komissio, että sen pitäisi ehdottaa tutkimusta, jossa selvitettäisiin kuinka suuri projekti Gibraltarin salmen tunnelin rakentaminen olisi ja mitä etuja saavutettaisiin Maghreb-maiden ja EU:n eteläisten jäsenvaltioiden lähentämisellä? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2001) Komissio hyväksyi Marokkoa koskevan MEDA 20002002 -maaohjelman joulukuussa 2000 neuvoteltuaan sitä ennen Marokon hallituksen ja jäsenvaltioiden kanssa. Komissio ei ole kuitenkaan tähän mennessä saanut Marokon hallitukselta mitään pyyntöä, joka koskisi Gibraltarin salmeen suunnitellun tunnelin kustannus- tai toteutettavuustutkimusten rahoittamista.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0006/01 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle. Petrolidumppaukset meren yllä.



Virallinen lehti nro 187 E , 03/07/2001 s. 0153 - 0154



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0006/01 esittäjä(t): Kathleen Van Brempt (PSE) komissiolle (17. tammikuuta 2001) Aihe: Petrolidumppaukset meren yllä Kalastajapiireissä on jo kauan tiedetty, että lentokoneet dumppaavat usein petrolia Pohjanmereen. Kyse on usein (kymmenistä)tuhansista litroista petrolia. Viime vuosina on saavutettu paljon edistystä kieltämällä laivoista tapahtuvat dumppaukset mereen, kieltämällä polttaminen merellä jne., mutta lentokoneiden petrolidumppauksia ei ole käsitelty. Tiedetäänkö, miten laajasta ongelmasta Pohjanmeren ja Välimeren ekologisille järjestelmille on kyse? Voidaanko toteuttaa toimenpiteitä dumppausten rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai niiden sallimiseksi ainoastaan hätätapauksissa ja miksei kyseisiä toimia vielä ole pantu täytäntöön? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (19. maaliskuuta 2001) Polttoaineen tyhjentämistä lentokoneesta lennon aikana käytetään pitkän matkan lennoilla hätätilanteissa, jotta paino saadaan laskemaan alle turvallisen enimmäispainorajan laskeutumista varten. Näin toimitaan ainoastaan siinä tapauksessa, että lentoaikataulu muuttuu teknisten ongelmien tai matkustajan vakavan sairastumisen vuoksi. Menettely on peräisin yhteiseurooppalaisten ilmailumääräysten ilma-alusten toimintaa koskevasta määräyksestä (JAR-OPS), jossa edellytetään ilmaliikenteen harjoittajan varmistavan, että lentokoneen suurin sallittu laskumassa ei ylity. Edellä mainitussa yhteydessä polttoaineen tyhjentäminen on nimenomaan sallittu, mikäli kyseessä on turvallisuustoimenpide. Yleensä lentokoneelle myönnetään tällaisissa hätätapauksissa mahdollisuuksien mukaan ilmatilaa asumattomien alueiden yläpuolelta. Polttoaineen tyhjennys tapahtuu korkealla ja koneen nopeus on suuri. Lisäksi koneen taakse muodostuva turbulenssi muuttaa kerosiinin ohueksi sumuksi, jolloin vain hyvin pieni osa kerosiinin kokonaismäärästä laskeutuu maan pinnalle. Komissiolla ei ole tietoa erityisistä ympäristövaikutuksia koskevista tutkimuksista tällä alalla, mutta käytettävissä olevien tietojen mukaan pitoisuus neliökilometriä kohti maalla tai merellä on niin alhainen, että ekosysteemin vahingoittuminen on epätodennäköistä. Koska kerosiinia tyhjennetään vain hätätilanteissa ihmishenkien ollessa vaarassa ja koska vaikutus ekosysteemeihin on vähäinen, kerosiinipäästöjen kieltäminen ei vaikuta realistiselta vaihtoehdolta. Koska kerosiinin tyhjentäminen on lisäksi merkittävä taloudellinen menetys ilmaliikenteen harjoittajalle, voidaan olettaa, että sitä käytetään ainoastaan hätätapauksessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0161/01

esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle

(31. tammikuuta 2001)

Aihe: Lasten kuolemat maailmassa

Unicefin vuotta 2001 koskevan raportin mukaan vuonna 1999 maailmassa kuoli 11 miljoonaa alle 5-vuotiasta lasta syistä, jotka olisi voitu välttää. Lisäksi 177 miljoonaa lasta kärsii kasvuhäiriöistä, jotka johtuvat äidin aliravitsemuksesta raskauden aikana.

Raportissa todetaan myös, että noin 100 miljoonaa lasta ei käy koulua. Köyhissä maissa kaksi kymmenestä lapsesta ei saa perusopetusta ja noin 20 miljoonaa lasta on joutunut jättämään kotinsa sodan takia.

Tämän lohduttoman näkymän edessä, jossa on vaikea kieltää muun ihmiskunnan vastuuta ja solidaarisuutta, kysyn seuraavaa: Katsooko komissio, että pitäisi tehdä konkreettisia ehdotuksia siitä, että Euroopan unionin jäsenvaltiot muuttaisivat köyhien maiden velat investoinneiksi, jotta velkojen maksaminen ei estäisi näitä maita huolehtimasta sosiaalisista peruspalveluista?

Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus

(23. maaliskuuta 2001)

Komissio on tietoinen Yhdistyneiden Kansakuntien lastenavun rahaston (Unicef) vuosikertomuksessa esiin tuoduista ongelmista ja kehityshaasteista. Komissio tukee kehitysmaiden ponnisteluja niiden terveydenhoidon, koulutussektorin ja elintarviketurvan parantamiseksi. Komissio tukee niitä investoimalla suoraan sosiaalialoille ja osallistumalla kansainvälisiin aloitteisiin köyhimpien maiden velkataakan keventämiseksi. Kansallisissa talousarvioissa velkojen takaisinmaksuun varattuja rahoja käytetään nyt köyhyyden vähentämistoimien rahoittamiseen. Tämän johdosta sosiaalialojen määrärahat ovat lisääntyneet myös terveydenhoidon, koulutuksen ja elintarviketurvan aloilla.

Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat myöntäneet varoja parannettuun, voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita varten laadittuun HIPC-aloitteeseen. Maksuja on nyt vauhditettava köyhyydenvähentämisstrategioiden rahoittamiseksi näissä maissa. Yhteisö on varannut tarkoitukseen miljardi euroa ja suorittanut 354 miljoonaa euroa, mikä on noin kolmannes kaikista tähän mennessä annetuista avustuksista. Komissio kehottaa kaikkia avunantajamaita lisäponnistuksiin, erityisesti niitä G7-ryhmän maita, joiden HIPC-rahastolle myöntämän rahoituksen määrä on epäsuhteessa niiden taloudelliseen painoarvoon nähden.

Yhteisö antaa merkittävää ja määrältään kasvussa olevaa apua kehitysmaiden terveydenhoito- ja koulutusohjelmiin. Avulla tuetaan terveydenhoitojärjestelmien hallinnon ja toiminnan kehittämistä mukaan luettuina toimet äitien ja lasten terveydentilan parantamiseksi ja erityisesti tyttöjen peruskoulutuksen lisäämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0122/01 esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) neuvostolle. EU:n toiminta kidutuksen lopettamiseksi.



Virallinen lehti nro 235 E , 21/08/2001 s. 0125 - 0126



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0122/01 esittäjä(t): Brian Crowley (UEN) neuvostolle (24. tammikuuta 2001) Aihe: EU:n toiminta kidutuksen lopettamiseksi Yli puolessa kaikista maailman maista harjoitetaan kidutusta, joka kohdistuu niin miehiin kuin naisiin ja lapsiinkin. Aikooko neuvosto Ruotsin puheenjohtajakaudella sitoutua sekä yhteisössä että kansainvälisesti toimimaan aktiivisesti sen puolesta, että EU:n ihmisoikeuspolitiikan keskeiseksi tavoitteeksi kehitetään kattava yhteisön toimintalinja kidutuksen ja pahoinpitelyn lopettamiseksi? Aikooko neuvosto pitää huolen siitä, että tällaiseen EU:n toimintaan kuuluu osana myös kidutukseen syyllistyneiden saattaminen vastaamaan teoistaan? Vastaus (14. toukokuuta 2001) Neuvoston ihmisoikeustyöryhmä tutkii keinoja EU:n kidutuksenvastaisen politiikan vahvistamiseksi ja on ryhtynyt laatimaan suuntaviivoja kolmansiin maihin suunnattua, kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai alentavaa kohtelua tai rankaisua koskevaa Euroopan unionin politiikkaa varten. Puheenjohtajavaltio Ruotsi tähtää ehdotettujen suuntaviivojen hyväksymiseen neuvostossa ennen heinäkuuta 2001.