ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0029



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3819/98 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (22. joulukuuta 1998) Aihe: Sosiaalipolitiikan alan ohjelmat ja hankkeet Kataloniassa Komission politiikkana on varainkäytön avoimuus. Voiko komissio ilmoittaa, mitkä Kataloniassa toteutetuista hankkeista saivat tukea sosiaalipolitiikan alalle tarkoitetuista tukimuodoista vuosina 1994-1999? Voiko komissio ilmoittaa myös, kuinka suuri summa kullekin näistä hankkeista lopulta myönnettiin? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (4. maaliskuuta 1999) Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tavoite 2 koskee teollisuuden taantumisesta vakavasti kärsiviä alueita. Katalonialle on myönnetty tätä tavoitetta varten vuosina 1994-1999 yhteensä 263 662 237 euroa. Tavoitteen 3 tarkoitus on torjua pitkäaikaistyöttömyyttä, helpottaa nuorten ja sellaisten henkilöiden, jotka ovat vaarassa syrjäytyä työmarkkinoilta, työelämään siirtymistä sekä tukea miesten ja naisten yhdenvertaisuutta. Katalonialle on tätä tavoitetta varten myönnetty vuosina 1994-1999 yhteensä 403 782 193 euroa. Tavoite 4 koskee työntekijöiden teollisiin muutoksiin ja tuotantojärjestelmien kehitykseen sopeutumisen helpottamista. Tätä tavoitetta varten on Katalonialle myönnetty vuosina 1994-1999 yhteensä 133 801 800 euroa. Tavoitteen 5 b tarkoitus on helpottaa maaseutumaisten seutujen kehitystä ja rakenteellista mukauttamista. Katalonialle on myönnetty vuosina 1994-1999 tätä tavoitetta varten yhteensä 23 850 154 euroa. Vuosina 1994-1999 Katalonialle on siis myönnetty näitä tavoitteita varten yhteensä 825 096 384 euroa. Kataloniaa koskevat ESR-ohjelmat (1994-1999): >TAULUKON PAIKKA> Lisätietoja Euroopan sosiaalirahaston toiminnasta Kataloniassa saa seuraavalta henkilöltä: Joseph Ma. Puig I Vidal, Cap de Servei de Planificació I Ocupacional, Sepùlveda, 148-150, E-08011 Barcelona, puhelin + 34 93 228 57 57, faksi + 34 93 228 57 38. Sosiaalipolitiikkaa koskevista muista budjettikohdista rahoitetuista hankkeista ei ole alueittaista tietoa.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0027



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3142/98 esittäjä(t): Joaquín Sisó Cruellas (PPE) komissiolle (16. lokakuuta 1998) Aihe: Vaaralliset tietokonepelit Monet lapset pitävät hauskaa pelottavalla tavalla "Carmageddon"-nimisen tietokonepelin ääressä. Pelissä on kyse autorallista, jossa kierroksen lopussa eniten radalla liikkuneita ihmisiä ja eläimiä yli ajanut voittaa. Lihavan miehen yliajamisesta saa 100 pistettä, 125 pistettä poliisin tai isoäidin yliajamisesta ja 150 pistettä, jos ajaa lehmän päälle tai onnistuu ajamaan auton kentälle, jossa pelataan amerikkalaista jalkapalloa, samalla kun ajetaan kumoon keskikentälle järjestäytyneet pelaajat jne. Kaikista näistä teoista voi saada myös aikahyvitystä. Saamieni tietojen mukaan "Carmageddon"-tietokonepeli on kielletty Saksassa. Koska on hälyttävää koko yhteiskunnan kannalta, että eurooppalaiset lapset voivat viihdyttää itseään pelaamalla tätä julmaa peliä, haluaisin, että komissio vastaisi seuraaviin kysymyksiini: - Voisiko komissio kertoa, onko se tietoinen tämän "tietokonehuvin" olemassaolosta? - Onko mahdollista, että "Carmageddon"-tietokonepeli kiellettäisiin koko Euroopan unionin alueella? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 1999) Komissio on saanut tiedotusvälineiden kautta tietoja kyseisestä tietokonepelistä. Komissio on myös saanut kuulla, että pelin käyttäjilleen, erityisesti lapsille, mahdollisesti aiheuttamat seuraukset ovat herättäneet huolestumista. Pohdittaessa mahdollisuutta kieltää tämä peli koko yhteisön alueella on muistettava, että kyseinen ala kuuluu pääasiallisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan osana väkivallan ehkäisyä ja rikosoikeudellisia seuraamuksia. Jäsenvaltioiden viranomaiset näyttävät seuraavan vaarallisten elektronisten pelien aiheuttamia ongelmia valppaasti, ja joissakin tapauksissa kyseisen pelin kieltämiseen tähtääviä toimenpiteitä on jo toteutettu jäsenvaltiotasolla, kuten arvoisa parlamentin jäsen huomauttaa. Lisäksi joissakin jäsenvaltioissa on käytössä tietokonepelien luokitusjärjestelmä, jossa pelit luokitellaan niiden väkivaltaisuuden mukaan, ja pelien myynti alaikäisille kielletään ikäkriteerien mukaisesti.
Virallinen lehti nro C 320 , 06/11/1999 s. 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-4066/98 esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle (14. tammikuuta 1999) Aihe: Wassenaar-asetukset Wassenaar-järjestö, joka jatkaa kylmän sodan aikaisen COCOM-järjestön toimintaa, on päättänyt suostua USA:n ja sen salaisten palvelujen intressien mukaisesti siihen, että salausteknologian vienti ei ole vapaata. Kyseessä on periaate, joka loukkaa palvelusten vapaata kauppaa EU:n alueella. Kuinka komissio aikoo valmistella Wassenaarissa sovitun salausteknologian viennin luvanvaraisuuden? Kuinka komissio perustelee juridisesti tällaisen vapaakaupalle hyväksytyn rajoituksen? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 1999) Komission tiedossa ei ole mitään salaisen toiminnan teknologian valvonnan alaa koskevia muutoksia. Kyseinen ala on aina ollut vientivalvonnan alaista, erityisesti sen vuoksi, että sillä katsotaan olevan enemmän sotilas- kuin siviilikäyttöön tarkoitettuja sovelluksia. Ehdotuksessaan uudeksi kaksikäyttötuotteiden vientiä koskevaksi neuvoston asetukseksi(1) komissio ehdottaa, että salausteknologiaa koskevat lupamenettelyt poistetaan yhteisön sisäisessä kaupassa. Komission ehdotuksen mukaan yritysten on kuitenkin ilmoitettava maansa viranomaisille tällaisten tuotteiden yhteisön sisäisistä liiketoimista, jotta varmistetaan tehokas valvonta ja neuvottelumenettely tapauksissa, joissa kyseiset tuotteet viedään edelleen kolmansiin maihin. (1) KOM 257 lopullinen, 15.5.1998.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0077



KIRJALLINEN KYSYMYS P-3493/98 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (12. marraskuuta 1998) Aihe: Koron laskeminen korolle ja yhteisön direktiivien täytäntöönpanon laiminlyöminen Tuhannet Kreikan kansalaiset ovat todellisessa umpikujassa pankkilainojen korkoja koskevan lain N:o 2601/98 täytäntöönpanon vuoksi. Kreikkalaiset maanviljelijät ovat äskettäin valittaneet, että tämä laki on perustuslain vastainen, ja se on myös vastoin yhteisön direktiiveihin 87/102(1) ja 90/88(2) sisältyviä säännöksiä, jotka eivät salli koron laskemista korolle missään EU:n jäsenvaltiossa. Haluaisin saada tietää: Millä tavoin komissio aikoo toimia, jotta edellä mainitut direktiivit saatettaisiin osaksi Kreikan lainsäädäntöä ja niihin sisältyvät säännökset pantaisiin asianmukaisesti täytäntöön myös Kreikassa? Komission jäsenen Emma Boninonkomission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen kulutusluottoja koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 87/102/ETY muuttamisesta 22 päivänä helmikuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/88/ETY kansalliseen täytäntöönpanoon liittyvästä laista N:o 2601/98. Komissiolla ei ole toimivaltaa kommentoida, onko kansallinen laki jonkin jäsenvaltion perustuslain mukainen. On kuitenkin todettava, että direktiiveissä 87/102/ETY ja 90/88/ETY ei kielletä koron pääomittamista. Näiden direktiivien tavoitteena on taata korkeatasoinen tiedottaminen kuluttajille, jotta he voivat vertailla paremmin eri tahojen tarjoamien luottojen kustannuksia. Tämä tavoite saavutetaan soveltamalla vuosikoron yhtenäistä laskentamenetelmää, josta säädetään direktiivin 87/102/ETY 1 a artiklassa. Säännöksellä ei kuitenkaan kielletä koron pääomittamista. On myös huomattava, että direktiivejä 87/102/ETY ja 90/88/ETY sovelletaan ainoastaan kulutusluottoihin, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 87/102/ETY 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa, eli niitä ei sovelleta maanviljelijöille tarkoitettuihin lainoihin. (1) EYVL L 42, 12.2.1987, s. 48. (2) EYVL L 61, 10.3.1990, s. 14.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0030



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3258/98 esittäjä(t): Francisco Sanz Fernández (PSE) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Koheesiopolitiikka ja kulttuuri Komissio on antanut tiedonannon "Koheesiopolitiikka ja kulttuuri: työllisyyden edistäminen". Voisiko se nyt tarkentaa, millä tavalla se ottaa kulttuurin huomioon uusissa ohjelmissaan (suuntaviivat, jne.)? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1998) Komissio esitti tiedonannossa "Koheesiopolitiikka ja kulttuuri: työllisyyden edistäminen"(1) vaihtoehtoja kulttuurin tukemiseksi rakennerahastoista. Lisäksi komission suuntaviivaehdotuksissa seuraavaksi ohjelmakaudeksi (2000-2006) pidetään kulttuuria olennaisena osana paikallista ja alueellista kehitystä. (1) KOM(96) 512 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 289 , 11/10/1999 s. 0076



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3715/98 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) neuvostolle (11. joulukuuta 1998) Aihe: EKPJ:n tilintarkastus Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön pöytäkirjan N:o 3 artiklassa 27 säädetään, että "EKP:n kansallisten keskuspankkien tilit tarkastavat tehtävään nimetyt EKP:n neuvoston suosittelemat ja neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat". Katsooko neuvosto, että tilintarkastustoiminta voisi parantua, mikäli tilintarkastustuomioistuin osallistuisi tarkastukseen? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3714/98 ja E-3715/98 (29. maaliskuuta 1999) Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan n:o 3 27 artiklan 2 kohdan mukaan tilintarkastustuomioistuimen toimet rajoitetaan tältä osin koskemaan ainoastaan EKP:n hallinnon tehokkuuden arviointia. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävien lisääminen vaatii perustamissopimuksen muuttamista, koska kukin yhteisön toimielin toimii sille perustamissopimuksessa (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 4 artikla) annettujen valtuuksien rajoissa.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0066



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3448/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1998) Aihe: Euroopan tekstiiliteollisuus Viittaan komission tiedonantoon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Toimintasuunnitelma Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi (KOM(97) 0454 lopull.) ja pyytäisin komissiota tekemään tutkimuksen Aasiassa esiintyneiden taloudellisten, rakenteellisten ja pörssiä koskevien häiriöiden vaikutuksista toimintaan tekstiiliteollisuudessa, joka on yksi eniten häiriöistä kärsineistä aloista.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0142



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3890/98 esittäjä(t): Odile Leperre-Verrier (ARE) komissiolle (4. tammikuuta 1999) Aihe: Euroopan Välimeren nuoriso-ohjelma Huhtikuussa 1998 esitettyyn kirjalliseen kysymykseen (E-1253/98)(1) antamassaan vastauksessa komissio ilmoitti, että Barcelonan julistuksen mukaisesti "yhteisön ja Välimeren maiden olisi käynnistettävä... nuorisovaihtoa koskeva ohjelma" ja että "nuoria koskevat erityisaloitteet esitetään myöhemmin". Voisiko komissio täsmentää, mitä toimia se on aloittanut. Komission vastauksen mukaan toiminta "todennäköisesti voi käynnistyä vuoden 1998 aikana". Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 1999) Komissio hyväksyi 27. lokakuuta 1998 nuorisoa koskevan Euro-Välimeri-ohjelman käynnistämisen. Tämän 6 miljoonalla eurolla MEDA-rahastosta kahden vuoden ajan rahoitettavan ohjelman tavoitteena on nuorisovaihto, nuorten integrointi yhteiskunnalliseen ja työelämään sekä Välimeren alueen kumppanimaiden kansalaisyhteiskuntien demokratisointi. Ohjelmalla pyritään myös edistämään nuorten osallistumista paikallisiin yhteisöihin sekä nuorten ja heidän yhdistystensä aktiivista osallistumista nuorten työllistymismahdollisuuksien kehittämiseen. Ohjelma muodostuu kahdesta pääasiallisesta yhteistyöalasta: monenvälisestä nuorten vaihdosta ja tietyistä vapaaehtoispalvelun toimista. Lisäksi siihen sisältyy aloitetoimia, käynnistämistoimia ja täydentäviä toimia, joilla pyritään parantamaan vaihtojen laatua ja lisäämään asianomaisten nuorten osallistumista (lyhyitä kursseja, nuorisolle osoitettua tiedotusta, opintokäyntejä, tukea kansallisten nuorisoneuvostojen perustamiseen, yhteistyötä nuorison olosuhteiden tutkimusalalla). Ohjelma toteutetaan niiden kokemusten pohjalta, joita on saatu yhteisön Nuorten Eurooppa -ohjelmasta, ja Sokrates-ohjelman teknisen avun toimiston antamalla tuella. Kaikissa 12 kumppanimaassa valitaan kansalliset vastuuhenkilöt, jotka varmistavat ohjelman eteenpäinviemisen ja hallinnoinnin yhteistyössä eurooppalaisten koordinaatiojärjestöjen, erityisesti Nuorten Eurooppa -ohjelmaa varten jokaiseen jäsenvaltioon perustettujen kansallisten toimistojen verkon kanssa. Ohjelma esitettiin 25. marraskuuta 1998 Barcelonan prosessiin osallistuvalle Euro-Välimeri-komitealle, ja 27 Euro-Välimeri-kumppanimaata vahvisti sen. Ohjelma käynnistetään vuoden 1999 alussa. Vuodesta 1995 lähtien on ollut mahdollista tukea yhteisön ja Välimeren alueen kumppanimaiden nuorisoa koskevia hankkeita Nuorten Eurooppa -ohjelmasta vuosittain noin miljoonalla eurolla, ja vuoden 1996 jälkeen ohjelmasta on rahoitettu useiden nuorten eurooppalaisten vapaaehtoisten lähettäminen eurooppalaiseen vapaaehtoispalveluun. (1) EYVL C 386, 11.12.1998, s. 100.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0043



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3255/98 esittäjä(t): Eryl McNally (PSE) komissiolle (28. lokakuuta 1998) Aihe: Kansallisten eläkkeiden siirto jäsenvaltioiden välillä Voisiko komissio kertoa, mitä ollaan suunnittelemassa, jotta eri jäsenvaltioiden asukkaat voivat siirtää kansalliset eläkkeensä toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaan asuinpaikkaan? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (15. joulukuuta 1998) Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14. kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen N:o 1408/71(1) 10 artiklassa säädetään, että työkyvyttömyys-, vanhuus- tai työtapaturmaeläkkeitä, joihin on saavutettu oikeus yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, ei saa vähentää, muuttaa, keskeyttää, peruuttaa tai takavarikoida sen vuoksi, että etuuden saaja asuu muun jäsenvaltion alueella kuin sen, jossa maksamisesta vastuussa oleva laitos sijaitsee. Tätä asetusta sovelletaan sellaisenaan kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvissa maissa. (1) Ajan tasalle saatettu versio on julkaistu EYVL L 28, 30.1.1997.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0108



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3676/98 esittäjä(t): Gerhard Hager (NI) komissiolle (7. joulukuuta 1998) Aihe: Daphne-ohjelma Lasten pahoinpitelyt, lapsipornografia sekä esim. prostituutioon pakottamisena ilmenevä naisiin kohdistuva väkivalta ovat lisääntyneet Euroopassa viime vuosina. Daphne-toimintaohjelmalla pyritään koordinoimaan naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan vastaisia toimia koko Euroopassa. Huomiota halutaan kiinnittää myös naisten seksuaaliseen pahoinpitelyyn. Hankkeiden kehittäjiksi haetaan kansalaisjärjestöjä, koska niillä on usein paremmat yhteydet uhreihin. Euroopan parlamentissa esiteltiin 10.-11. marraskuuta 1998 Daphne-varoilla rahoitettu ohjelma, jolla torjutaan nuoriin sukupuolisen suuntautumisen perusteella kohdistettua väkivaltaa. Haluaisin tässä yhteydessä kysyä komissiolta seuraavaa: 1. Kuinka monessa Daphne-ohjelman yhteydessä hyväksytyssä hankkeessa käsitellään sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa suojelutarvetta? 2. Kuinka paljon tällaisille hankkeille on myönnetty varoja ja mitkä kansalaisjärjestöt ovat jättäneet näitä hankkeita koskevia anomuksia? 3. Miten komissio perustelee tällaisten hankkeiden ottamista mukaan Daphne-ohjelmaan, jolla on oikeastaan tarkoitus torjua lapsipornografiaa, lasten pahoinpitelyä sekä naisiin kohdistuvaa väkivaltaa? Komission jäsenen Anita Gradininkomission puolesta antama vastaus (25. tammikuuta 1999) Komissio on kysymyksen esittäjän tavoin huolissaan lapsiin kohdistuvan väkivallan ja lapsipornon aiheuttamista ongelmista sekä naisiin kohdistuvasta väkivallasta Euroopassa. Komissio on niin ikään huolissaan väkivallasta, joka kohdistuu vähemmistöryhmiin sekä syrjinnän kohteena oleviin ryhmiin. 1. Komissio on hyväksynyt Daphne-ohjelman osana vuonna 1997 ja 1998 kaksi hanketta, joiden tarkoituksena on torjua nuoriin homoseksuaaleihin kohdistuvaa väkivaltaa. 2. Toisen hankkeen rahoitus on 36 192 ecua ja toisen 41 762 ecua. Hankkeita hoitaa valtiosta riippumaton järjestö nimeltä Azione Gay e Lesbica (aiemmin Arcigay Arcilesbica - Firenze). 3. Parlamentin laatiman ja komission toteuttaman Daphne-ohjelman tavoitteena on torjua kaikkia lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvia väkivallan muotoja. 40 prosenttia vuoden 1997 ohjelmassa hyväksytyistä hankkeista liittyy ainoastaan seksuaaliseen väkivaltaan ja 60 prosenttia joko kokonaan tai osittain muuhun väkivaltaan. Daphne-ohjelmassa pidetään erityisen tärkeänä syrjinnän kohteena oleviin ryhmiin kohdistuvan väkivallan torjumista. Amsterdamin sopimuksen 13 artiklan tavoitteena on torjua sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä. Siksi Daphne-ohjelmasta tuetaan hankkeita, joissa torjutaan naisiin, etnisiin vähemmistöihin, uskonnollisiin vähemmistöihin, vammaisiin ja ikääntyneisiin, lapsiin ja homoseksuaaleihin kohdistuvaa väkivaltaa.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0080



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3509/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) neuvostolle (25. marraskuuta 1998) Aihe: Elintarvikkeiden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan valvonta ja tarkastukset Komissio on antanut tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle elintarvikkeiden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan valvonnasta ja tarkastuksista (KOM(98) 0032 lopull.). Maailman kauppajärjestössä on käyty neuvotteluja vapaan kansainvälisen tavaravaihdon tasapainottamisesta mm. kansanterveydellisistä ja turvallisuussyistä. Voisiko neuvosto edellä mainittuihin seikkoihin liittyen pyrkiä kaikin keinoin siihen, että unioni pitäisi kiinni valvontapolitiikastaan ja että se hyväksyttäisiin kansainvälisesti, jotta näin voitaisiin torjua kaupan vapauttamisesta elintarvike-, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualalla aiheutuvia ongelmia? Vastaus (9. maaliskuuta 1999) Neuvosto palauttaa mieliin, että se on määritellyt Agenda 2000:een liittyvien asioiden käsittelyn yhteydessä sekä Euroopan maanviljelyn mallin että Maailman kauppajärjestön (WTO) kanssa tulevaisuudessa käytävissä neuvotteluissa noudatettavan lähestymistavan kyseisen mallin säilyttämiseksi. Neuvosto on erityisesti katsonut, että Euroopan unionin olisi pyrittävä pääsemään WTO:ssa kahteen tavoitteeseen, eli siihen, että Euroopalla säilyy mahdollisuus kehittää sille ominaista maataloutta, jossa noudatetaan erittäin korkeita laatu- ja turvallisuusvaatimuksia ja siihen että maataloustuotteiden kauppa ja markkinoiden vapautuminen toteutetaan tunnustaen kansainvälisellä tasolla eurooppalaisille maanviljelijöille ja maataloustuotteille asetetut rajoitteet. Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemat elintarvikkeiden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan valvonta- ja tarkastustoimenpiteet kuuluvat tähän yleiseen lähestymistapaan. Neuvoston lähtökohtana ovat luonnollisesti edellä mainitut suuntaviivat, kun se valmistelee WTO:n kanssa tulevaisuudessa käytäviä neuvotteluja.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0099



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3650/98 esittäjä(t): Amedeo Amadeo (NI) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Investointitukivälineet yhteisön ulkopuolisissa maissa (oma-aloitteinen lausunto) Talous- ja sosiaalikomitea on antanut lausunnon aiheesta "EY:n investointitukivälineet yhteisön ulkopuolisissa maissa". Aikooko komissio koota yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattavat investointitukivälineet yhtenäiseksi strategiaksi, joka sisältää sekä laajat yhteistyöperiaatteet, sosiaali- ja ympäristöstandardit että yhteisön omat oikeutetut edut erityisesti vastavuoroisuuden, työllisyyden ja kilpailukyvyn osalta? Onko komission tarkoituksena antaa strategiasta poliittinen tiedonanto ja päättää sen yhteydessä erityistoimenpiteistä avoimuuden, yhtenäisyyden ja koordinoinnin takaamiseksi? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 1999) 1. Komissio katsoo, että eri investointitukivälineet, joilla tuetaan yhteisön ulkopuolisia maita, heijastavat yhteisön sopimussuhteita sen sopimuskumppaneihin sekä sen politiikan painopistealueita eri puolilla maailmaa. Nämä välineet on luonnollisestikin kehitelty eri aikoina, ja niinpä ne kuvaavat yhteisön suhteiden kehittymistä kunkin erityisalueen kanssa. Niissä otetaan myös huomioon kyseisten alueiden toisistaan poikkeavat taloudelliset ja sosiaaliset tilanteet sekä yhteisön geopoliittisten painopisteiden eroavaisuudet. Nämä tekijät selittävät suurimman osan näiden välineiden välillä esiintyvistä selvistä eroista. Kyseisten välineiden perustamiseen ovat kuitenkin vaikuttaneet yhteiset arvot, jotka sisältävät poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia ehdollisuuksia. Komissio vakuuttaa, että kaikissa eri välineistä rahoitetuissa toimissa kunnioitetaan kansainvälisesti tunnustettuja sosiaali-, ympäristö-, työllisyys- ja kehitysnormeja. Ne hyödyttävät myös yhteisössä sijaitsevia yrityksiä. Nykyisissä välineissä yhteydessä on jo otettu huomioon tarve edistää kestävää kasvua ja investoinneille suotuisaa ympäristöä, samoin kuin tarve helpottaa siirtymistä markkinatalouteen ja rohkaista eurooppalaisia investointeja kehittyvillä markkinoilla. Operatiivisella tasolla komissio on sitoutunut arvioimaan säännöllisesti näiden välineiden toimintaa keventääkseen hallinnollisia menettelyjä ja välttääkseen menettelyjen erovaisuuksia yhteisön ulkopuolelle suuntautuvan avun alalla. Tämä on myös yksi äskettäin perustetun yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattua apua hallinnoivan toimialan (SCR) päätavoitteista. 2. Edellä esitetyn vuoksi komissio ei aio ehdottaa yhtenäistä strategiaa, jota voitaisiin soveltaa kattavasti kaikkeen yhteisön ulkopuolisiin maihin suuntautuvaan investointitukeen. Tämä ei luonnollisestikaan estä komissiota yksittäisenä toimielimenä takaamasta toimien tarpeellista avoimuutta ja yhtenäisyyttä.
Virallinen lehti nro C 207 , 21/07/1999 s. 0091



KIRJALLINEN KYSYMYS E-3584/98 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (3. joulukuuta 1998) Aihe: Psykososiaalista tukea Kreikan yliopistojen vammaisille opiskelijoille tarjoavien ohjelmien rahoittaminen Sen lisäksi, että vammaisilla opiskelijoilla on samat, tälle iälle tyypilliset, ongelmat kuin muillakin opiskelijoilla, he kohtaavat myös lisäesteitä, sillä vammansa vuoksi he eivät voi osallistua yliopistoyhteisön elämään, ja näin he ajautuvat päivä päivältä enemmän syrjään yhteiskunnasta. Koska Kreikan yliopistoissa toimiva neuvontakeskus, joka tarjoaisi välitöntä psykososiaalista tukea opiskelijoille ja erityisesti vammaisille opiskelijoille, voisi auttaa ja tukea heitä, komissiolta kysytään: Onko mahdollista saada rahoitusta ohjelmille, joiden tavoitteena on opiskelijoiden psykososiaalinen tukeminen ja mikäli näin on, minkä ohjelmien kautta? Komission jäsenen Pádraig Flynninkomission puolesta antama vastaus (5. helmikuuta 1999) Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) tuetaan toimia, joilla lujitetaan ja parannetaan koulutusjärjestelmiä tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla ja edistetään työmarkkinoilta syrjäytyneiden saamista jälleen mukaan työelämään (neuvoston asetus (ETY) 2084/93(1)). Kreikkaa koskevissa yhteisön tukikehyksissä edellä mainittuihin tavoitteisiin pyritään kahden toimintaohjelman avulla, joista toinen koskee yleissivistävää ja ammatillista peruskoulutusta ja toinen työmarkkinoilta syrjäytymisen torjuntaa. Sokrates/Erasmus-ohjelman puitteissa liikkuville, muista jäsenvaltioista tuleville opiskelijoille annettavalle psykososiaaliselle avulle voidaan komission ja opiskelijat vastaanottavan yliopiston välisten yksittäisten sopimusten nojalla myöntää tukea. (1) EYVL L 193, 31.7.1993.