ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2308/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Mont Blancin tunneli.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0094 - 0094



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2308/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Mont Blancin tunneli Mont Blancin tunnelissa sattui aiemmin tänä vuonna onnettomuus, joka vaati ainakin 35 ihmishenkeä. Onnettomuus johtui osittain siitä, että alueen liikennemäärät ovat kasvaneet valtavasti viimeisimpien vuosikymmenten aikana. Onko komissio ilmaissut selkeästi halukkuutensa auttaa Ranskaa ja Italiaa vaihtoehtoisten kuljetustapojen, mahdollisesti rautatieyhteyksien, kehittämiseksi, millä helpotettaisiin ruuhkatilanteita ja parannettaisiin samalla nykyisen tunnelireitin varrella asuvien kansalaisten ympäristön laadukkuutta? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Tieliikenteen lisääntyminen on Euroopassa yleinen ongelma, joka tuntuu erityisesti sijainnillaan keskeisillä ja vuoriston ympäröimillä alueilla, kuten Alppien seudulla. Myötävaikuttaakseen liikenneruuhkien vähentämiseen yhteisö tukee erityisesti suurnopeusrataa ja yhdistettyjä kuljetuksia koskevaa hanketta LyonTorino(Trieste) sekä pullonkaulojen poistamista Modanen aseman ja rahtiliikenteelle tarkoitetun radan AmbérieuModaneTorino osalta, jotka on suunniteltu toteutettavan vuonna 2001. Maaliikennettä koskeva yleissopimus, jonka yhteisö ja Sveitsin valaliitto tekivät viime kesäkuussa, luo uusia mahdollisuuksia kehittää vaihtoehtoisia maaliikennereittejä raskaille tavankuljetusajoneuvoille Alppien alueella. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman yhteydessä yhteisö tukee tutkimusta ja tekniikkojen kehitystä tunnelien aiheuttamien vaarojen ja tunneleissa tapahtuvien onnettomuuksien vähentämiseksi.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2717/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle. Iranin ihmisoikeusloukkaukset.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0111 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2717/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Iranin ihmisoikeusloukkaukset Mitä mieltä komissio on viimeaikaisista ihmisoikeusloukkauksista Iranin islamilaisessa tasavallassa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Komissio seuraa huolestuneena Iranin ihmisoikeustilannetta. Se on osallistunut aktiivisesti EU:n alan toimiin virallisten yhteydenottojen sekä EU:n ja Iranin yleisen vuoropuhelun muodossa. Vaikka laajalti harjoitetut ihmisoikeusrikkomukset jatkuvat Iranissa, muutamina viime vuosina tilanne on kehittynyt parempaan suuntaan. Yksi tuoreimmista esimerkeistä on saksalaisen liikemies Hoferin äskettäinen vapauttaminen, mistä komissio on erittäin tyytyväinen. Komissio seuraa jatkossakin tiiviisti tilanteen kehittymistä Iranissa huolta aiheuttavilla, erityisesti ihmisoikeuksiin liittyvillä aloilla, ydinsulkuun liittyviä kysymyksiä sekä Iranin asennetta Lähi-idän rauhanprosessiin. Tätä taustaa vasten ja siinä toivossa, että kehitys jatkuu nykyiseen malliin, komissio toivoo Iranin suhteidensa parantuvan asteittain. Se seuraa erityisen tarkkaan tulevia kansalliskokousvaaleja ja sen jälkeistä politiikan kehittymistä.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2811/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Lainsäädäntä ja säännökset.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0115 - 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2811/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Lainsäädäntä ja säännökset Unionin lainsäädäntää ei pitäisi sekoittaa toimiin, joihin se ryhtyy säännösten soveltamiseksi. Lainsäädäntään olisi sisällyttävä puitelakien hyväksyminen perustamissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Säännösten soveltamista koskeviin toimiin olisi puolestaan kuuluttava menettelyjen muuttaminen, ja jäsenvaltioiden hallinnot olisi otettava näihin toimiin läheisemmin mukaan liiallisen ja tarpeettoman työn välttämiseksi parlamentissa. Parlamentti voisi näin käyttää enemmän aikaa parsan pituutta, lupiinien tuoksua, kondomien kokoa tai pulttipistoolien mekanismia tärkeämmistä asioista keskustelemiseen ja niitä koskevien ongelmien ratkaisemiseen. Ottaen huomioon, että parlamentti on poliittinen eikä tekninen elin, komissiolta kysytään seuraavaa: 1. Onko komissio tietoinen siitä huonosta kuvasta, jonka toimielimet saavat kansalaisten silmissä, kun lehdistö kirjoittaa Brysselin asettamista säännöistä ja siitä, että kolme tai neljä toimielintä käsittelee edellä mainitun kaltaisia kysymyksiä? 2. Onko komissio samaa mieltä siitä, että pyrkimykset laatia hyvin yksityiskohtaisia säännöksiä ovat usein jarruna elinkeinotoiminnassa hyödyttäen vain suuria yrityksiä, jotka kykenevät tekemään investointeja täyttääkseen uudet säännökset, mutta tällaiset säännökset eivät kuitenkaan paranna kansalaisten suojaa tuotteiden laatua koskevissa kysymyksissä? 3. Eikö se katso, että edellä mainittujen kaltaisten tapausten vuoksi useat väestöryhmät etääntyvät entisestään Eurooppaa koskevista asioista, ovat yhä vähemmän vakuuttuneita yhteisön pyrkimyksestä luoda yhtenäisyyttä ja arvostelevat yhä enemmän byrokraattista ja keskitettyä lähestymistapaa? 4. Katsooko komissio aiheelliseksi antaa toimielinten uudistamisen yhteydessä ehdotuksia tämän liialliseen lainsäädäntään pyrkivän suuntauksen muuttamiseksi? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Komissio tietää arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemista ongelmista. Näitä ongelmia käsitellään hallinnon parantamisesta laadittavassa valkoisessa kirjassa, jonka komissio esittää vuonna 2001. Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan niihin tätä asiaa koskeviin kantoihin, jotka komission puheenjohtaja on esittänyt puhuessaan komission viisivuotisohjelman strategisista tavoitteista parlamentissa 15. helmikuuta 2000.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2699/99 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle. EKP:n valuuttavarannon tehtävä.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0093 - 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2699/99 esittäjä(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: EKP:n valuuttavarannon tehtävä Euro on kelluva valuutta, minkä vuoksi se ei kiinteäkurssisten valuuttojen tavoin edellytä interventioita tukiostojen ja -myynnin muodossa. Sen valuuttavarannon, jota EKP on luomassa hajautetusti kansallisten keskuspankkien kautta, tehtävänä ei siten ole taata euron hintaa esim. Yhdysvaltain dollariin nähden. EKP:n vuosikertomuksen 1998 mukaan valuuttavarannolla on joukko muita tehtäviä (s. 74). Voidaanko tästä päätellä, että valuuttavarannolla pyritään näiden tehtävien lisäksi ainoastaan takaamaan EKP:n taloudellinen uskottavuus, vai onko odotettavissa, että valuuttavarannon osia voidaan käyttää myös epäsovinnaisiin tarkoituksiin, esim. alueiden välisten erojen tasaamiseen korvaukseksi riittämättömästä EU:n veropolitiikasta? Mikäli viimeksi mainittu ei pidä paikkaansa, voidaanko siten vahvistaa, että valuuttavarantoa käytetään ainoastaan tarkoituksiin, jotka jo nyt on esitetty perustamissopimuksessa ja EKP:n toimesta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Euroopan keskuspankkijärjestelmän päätavoite on hintojen vakauden ylläpitäminen. Perustuupa euro sitten kiinteisiin tai kelluviin valuuttoihin, sen ulkoisen arvon vaihtelu saattaa vaikuttaa inflaatioon. Siksi Euroopan keskuspankin tulee voida toimia valuuttamarkkinoilla, mikä puolestaan edellyttää valuuttavarantoa. Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 3 olevassa 3.1 artiklassa määrätään Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perustehtäväksi muun muassa valuuttamarkkinatoimien suorittaminen EY:n perustamissopimuksen 109 artiklan mukaisesti. Varannon käyttäminen ei ole EY:n perustamissopimuksen mukaan mahdollista muihin kuin sopimuksessa määrättyihin tarkoituksiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1647/99 esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle. Lentokentän aiheuttama vahinko erityissuojelualueelle.



Virallinen lehti nro 225 E , 08/08/2000 s. 0005 - 0006



KIRJALLINEN KYSYMYS E-1647/99 esittäjä(t): John Bowis (PPE-DE) komissiolle (22. syyskuuta 1999) Aihe: Lentokentän aiheuttama vahinko erityissuojelualueelle Onko komission tietoinen, että Euroopan unionin 75-prosenttisesti rahoittama suunnitelma Derryn kaupungin lentokentän kiitoradan pidentämiseksi Lough Foyleen vahingoittaa erityissuojelualuetta? Onko komissio tietoinen millaiseen taloudelliseen arvioon suunnitelma perustuu? Entä mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, ettei EU:n varoja myönnetä todistettavasti ympäristöä vahingoittaville suunnitelmille? Margot Wallströmin komission puolesta antama vastaus (22. marraskuuta 1999) Komissio ei ole tietoinen siitä, että ehdotus pidentää kiitorataa Lough Foyleen vahingoittaa Yhdistyneen kuningaskunnan luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY(1) 4 artiklan mukaisesti luokittelemaa erityistä suojelualuetta. Komissio on tietoinen siitä, että taloudellinen arviointi on suoritettu, mutta toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sen sisältämien asioiden arvioinnista vastaavat kansalliset viranomaiset, tässä tapauksessa Pohjois-Irlannin ympäristöministeriö. Lough Foylen erityissuojelualueeseen sovellettavista suojelutoimista on säädetty luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY(2) 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa. Tämän vuoksi kaikkien suunnitelmien tai hankkeiden osalta, jotka eivät liity suoranaisesti alueen käyttöön mutta jotka saattavat vaikuttaa alueeseen merkittävästi, on tehtävä asianmukainen ympäristövaikutusten arviointi alueen suojelutavoitteet huomioiden. Parlamentin jäsenen mukaan kiitoradan pidentämistä koskeva ehdotus vahingoittaa eritystä suojelualuetta. Komissio pyytää häntä toimittamaan lisätietoja linnuille ja niiden elinympäristölle aiheutuvan uhkan luonteesta ja laajuudesta, jotta komissio voisi tutkia asiaa perinpohjaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa. Vastauksena kysymykseen, pitäisikö hankkeen saada yhteisön tukea, voidaan todeta, että rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään ja Euroopan investointipankin toiminnan sekä muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 muuttamisesta 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/93(3) säännöksien mukaan rakennerahastoista rahoitusta saavien toimenpiteiden on oltava yhteisön ympäristöpolitiikan mukaisia. (1) EYVL L 103, 25.4.1979. (2) EYVL L 206, 22.7.1992. (3) EYVL L 193, 31.7.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2466/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) neuvostolle. Matkat Strasbourgissa pidettäviin Euroopan parlamentin täysistuntoihin.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0049 - 0050



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2466/99 esittäjä(t): Daniela Raschhofer (NI) neuvostolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Matkat Strasbourgissa pidettäviin Euroopan parlamentin täysistuntoihin Euroopan parlamentti pitää kerran kuussa täysistunnon Strasbourgissa. Lukemattomien virkamiesten ja muiden toimihenkilöiden on silloin matkustettava Brysselistä tai Luxemburgista Strasbourgiin. Suuri osa näistä virkamatkoista tehdään omilla henkilöautoilla. Tämä herättää seuraavat kysymykset: - Kuinka monta parlamentin työntekijää kaiken kaikkiaan matkustaa joka kuukausi Brysselistä tai Luxemburgista Strasbourgiin? - Kuinka moni heistä matkustaa omalla autolla? - Kuinka suuret kustannukset (yöpyminen, ruokailu jne. mukaan lukien) tästä muutosta Strasbourgiin aiheutuu? - Onko olemassa tilastoja tai tiedetäänkö, ovatko neuvoston työntekijät joutuneet näillä matkoilla liikenneonnettomuuksiin ja miten usein he ovat niihin joutuneet? - Tiedetäänkö, onko näillä matkoilla tapahtuneissa onnettomuuksissa jo ollut kuolonuhreja tai vaikeasti loukkaantuneita? - Onko olemassa tilastoja onnettomuuksista aiheutuneista kustannuksista? - Poikkeavatko näiden matkapäivien onnettomuustilastot muiden päivien onnettomuustilastoista? Vastaus (16. maaliskuuta 2000) Arvoisalle parlamentin jäsenelle annetaan seuraavassa vastaukset hänen kysymyksiinsä, jotka koskevat neuvoston virkamiesten Euroopan parlamentin täysistuntojen yhteydessä Strasbourgiin tekemiä matkoja. Kunakin täysistuntokuukautena keskimäärin 21 virkamiestä matkustaa Brysselistä täysistuntoon Strasbourgiin. Heistä noin 10 käyttää henkilöautoa. Virkamatkakulujen kokonaismäärä on keskimäärin 13 285 euroa täysistuntokuukautta kohden. Tähän mennessä neuvoston tietoon ei ole tullut yhtään neuvoston virkamiehille näillä matkoilla sattunutta liikenneonnettomuutta. Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen, että myös neuvoston yleisten asioiden työryhmän jäsenet matkustavat säännöllisesti Brysselistä Euroopan parlamentin täysistuntoihin Strasbourgiin.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2786/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Via Attikan sillan romahtaminen Attikan Markopoulosissa.



Virallinen lehti nro 303 E , 24/10/2000 s. 0110 - 0111



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2786/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Via Attikan sillan romahtaminen Attikan Markopoulosissa Äskettäinen rakenteilla olleen Via Attikan sillan romahtaminen, jonka yhteydessä menetti henkensä kaksi ja loukkaantui 10 rakennustyömiestä, on herättänyt vakavaa huolestumista rakennustöiden laadusta ja niiden vaikutuksista kansalaisten turvallisuuteen. Kun otetaan huomioon, että ainakin Euroopan unionin rahoittamien hankkeiden kohdalla on noudatettava niin suurta huolellisuutta, valvontaa ja avoimuutta kuin mahdollista, komissio on velvollinen huolehtimaan siitä, että onnettomuus tutkitaan eikä sen sallita jäädä selvittämättä. Useat tutkijat ovat jo tuoneet julki vakavia seikkoja tarkoituksenaan selvittää onnettomuuden syyt ja ennakoida vastaavat tai pahemmat onnettomuudet tulevaisuudessa. 1. Otettiinko hanketta varten tehdyissä tutkimuksissa huomioon rakennuspaikan maaperäominaisuudet? 2. Tutkittiinko tukilaudoitus asianmukaisella tavalla ja jos tutkittiin, otettiinko tutkimustulokset huomioon käytännössä? 3. Tutkittiinko laudoitus ja yleisemmin hankkeen toteutustapa uudelleen 7. syyskuuta 1999 sattuneen maanjäristyksen jälkeen? 4. Tutkimusten lisäksi, olivatko rakennustelineet ja liitokset tehty asianmukaisella tavalla? 5. Valvoiko hanketta valvova yritys rakennustöitä vaadittavalla tavalla? 6. Mitkä seikat aiheuttivat romahtamisen hanketta valvovan yrityksen mukaan? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Komissiolla ei ole käytettävissään arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksen 16 kohdissa tarkoitettuja tietoja. Ne sisältyvät Kreikan valtion, erityisesti sen yleisten töiden ministeriön, ja Stavros-Elefsinakadun rakentamisesta vastaavien yrittäjien välisiin, voimassaoleviin sopimuksiin. Komissio on pyytänyt Kreikan viranomaisilta onnettomuuden syitä selvittämään perustetun tutkintakomitean loppuraportin. Jos komitean päätelmät osoittavat, että vastuu onnettomuudesta liittyy yhteisön varojen väärinkäyttöön, komissio vaatii nämä varat maksettaviksi takaisin. Komission mielestä tutkimuskomitean raportin ja päätelmien perusteella olisi selvitettävä, mihin toimiin on ryhdyttävä tällaisten onnettomuuksien ehkäisemiseksi vastaisuudessa.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2129/99 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle. Euroopan komission kalastuspolitiikka vuosituhannen vaihteen neuvottelukierroksella.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0010 - 0011



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2129/99 esittäjä(t): Brigitte Langenhagen (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Euroopan komission kalastuspolitiikka vuosituhannen vaihteen neuvottelukierroksella Mikä tulee olemaan Euroopan komission kanta yhteisestä kalastuspolitiikasta WTO:n vuosituhannen vaihteen neuvottelukierroksella? Muutamat WTO:n sopimusosapuolet ja kansalaisjärjestöt ovat arvostelleet yhteistä kalastuspolitiikkaa. Onko komissio laatinut strategian näitä neuvotteluita varten vastatakseen tähän kritiikkiin? Onko komissio valmis laatimaan strategian, josta ilmenevät yhteisen kalastuspolitiikan myönteiset vaikutukset kalakantojen hallinnointiin ja talouskasvuun muutamissa kehitysmaissa, ja onko se myös valmis noudattamaan sitä? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Seattlessa pidetyn WTO:n kolmannen ministerikokouksen ajoitusta ja neuvotteluaiheita koskevasta huonosta lopputuloksesta huolimatta komissio on tehnyt valmisteluja mahdolliseksi yhteisön neuvottelustrategiaksi kaupan vapauttamisen jatkamiseksi. Komissio esitti tiedonannossaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille Maailman kauppajärjestön vuosituhannen vaihteen kierrosta koskeva Euroopan unionin lähestymistapa(1) neuvottelukierrosta varten alustavan yhteisön asialistan, jonka mukaan neuvottelujen olisi katettava muun muassa kaupan vapauttamisen jatkamisen tai sääntöjen laadinnan maatalouden, palvelujen, muiden kuin maataloustuotteiden tullien, investointien, kilpailun, kaupan helpottamisen sekä kaupan ja ympäristön aloilla. Tulosten olisi tuettava ja edistettävä kestävää kehitystä kaikilla aloilla. Neuvosto hyväksyi tämän kokonaisvaltaisen ohjelman 25. lokakuuta 1999 antamissaan päätelmissä. Neuvottelukierroksen kariutumisen aiheuttamasta epävarmuudesta huolimatta komissio uskoo neuvotteluissa käsiteltävän useita kalastukseen liittyviä aiheita, kuten tulleja, tukia, palveluita, investointeja sekä kauppaa ja ympäristöä. Ei ole kuitenkaan yhteisön edun mukaista käsitellä kalastuskysymyksiä erikseen, vaan niitä käsitellään osana muita kuin maataloustaloustuotteita koskevia neuvotteluja, jotka koskevat tarpeen mukaan markkinoille pääsyä ja muita aiheita. Yhteisö uskoo, että vuosituhannen vaihteen neuvottelukierroksen pitäisi tarjota mahdollisuus sisällyttää ympäristönsuojelu ja kestävä luonnonvarojen käyttö kaikkiin Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvotteluihin niiden kaikilla osa-alueilla, myös kalastuksen suhteen. Varmistaakseen sen, että WTO myötävaikuttaa kestävän kehityksen saavuttamiseen maailmanlaajuisesti, yhteisö ehdottaa, että WTO:n jäsenten pitäisi sitoutua varmistamaan periaatteessa kaikkien kehitysmaista tuotavien tuotteiden tulliton pääsy markkinoille uuden neuvottelukierroksen loppuun mennessä(2). Tämä koskee myös kalataloustuotteita. (1) KOM(1999) 331 lopullinen. (2) Neuvoston päätelmät 25 päivältä lokakuuta 1999 WTO:n kolmannen ministerikokouksen valmistelusta, 10 kohta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2509/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Ajoverkoilla vuonna 1997 kalastaneiden alusten todellinen määrä.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0057 - 0058



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2509/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Ajoverkoilla vuonna 1997 kalastaneiden alusten todellinen määrä Komissio ilmoitti asetuksen (EY) 1239/98 noudattamista koskeviin kysymyksiin P-1537/99 ja E-1561/99(1) 8. lokakuuta 1999 antamassaan yhteisessä vastauksessa seuraavat luvut Koillis-Atlantilla vuonna 1997 kalastaneista aluksista (ajoverkoista asteittain luopumisessa käytetty viimeinen viitevuosi): - Ranska: 43 alusta - Irlanti: 30 alusta - Iso-Britannia: 5 alusta. Irlannin tapaus voidaan sivuuttaa, sillä sen toimittamien tietojen epätarkkuuden vuoksi ei vaikuta uskottavalta, että maa noudattaa luopumissuunnitelmaa. Komissio itse omassa kertomuksessa ajoverkkojen käyttöä Koillis-Atlantilla ja Välimerellä koskevien yhteisön säännöstön noudattamisesta vuonna 1997 (SEC(1998) 477) toimitti seuraavat edellisiltä poikkeavat luvut: - Ranska: 68 luvan saanutta alusta, kalastaneita 35 - Irlanti: 11 - Iso-Britannia: 5. Voiko komissio selvittää mistä nämä erot muissa kuin Isoa-Britanniaa koskevissa luvuissa johtuvat, milloin komission tiedot päivitetään ja mikä luku loppujen valitaan ja miksi? (1) EYVL C 170 E, 20.6.2000, s. 34. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Komission tiedot ajoverkkoa vuosina 1995, 1996 ja 1997 käyttäneiden alusten määrästä perustuvat kyseisten jäsenvaltioiden toimittamiin ja vahvistamiin tietoihin. Tämän vuoksi se on havainnut eroja näiden samojen jäsenvaltioiden aiemmin toimittamien lukujen ja vuodesta 1995 toteutettujen tarkastus- ja valvontakampanjoiden aikana aluksia koskevien tarkastajien huomautusten välillä. Yhteisön lainsäädännössä ei ole ennen vuotta 1998 säädetty velvoitteesta toimittaa luetteloita ajoverkkoja käyttäneistä aluksista eikä velvoitteesta sallia alusten käyttää tällaisia verkkoja. Itse asiassa ajoverkkojen käyttö ei ollut säänneltyä. Näyttää siltä, että tietty määrä aluksia oli ryhtynyt tonnikalan kalastukseen tilaisuuden tullen ja lopettanut sen jopa joidenkin kalastuskertojen jälkeen, sillä ajoverkkojen käyttöä Koillis-Atlantilla ja Välimerellä koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamisesta laadituissa vuosittaisissa kertomuksissa esitetyt luvut koskevat tunnettuja aluksia. Kuten arvoisan parlamentin jäsenen kysymyksiin P-1537/99 ja E-1561/99(1) annetuissa vastauksissa on todettu, komissio korostaa, että sen tarkastajat vahvistavat jäsenvaltioiden toimittamat tiedot jaksolle 19951997 yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93(2) 29 artiklan mukaisesti tehtyjen tarkastusten yhteydessä. (1) EYVL C 170 E, 20.6.2000, s. 34. (2) EYVL L 261, 20.10.1993.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2676/99 esittäjä(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle. Valtiotuki autoteollisuudelle.



Virallinen lehti nro 280 E , 03/10/2000 s. 0100 - 0101



KIRJALLINEN KYSYMYS E-2676/99 esittäjä(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Valtiotuki autoteollisuudelle Komissio on ilmoittanut, että autoteollisuudelle myönnettävät valtiontuet ovat eritystutkimuksen kohteena. Milloin tämä tutkimus saadaan päätökseen? Kuinka komissio aikoo taata, että autoteollisuuden yrityksiä, jotka haluavat perustaa Euroopan unioniin uusia tehtaita, ei aseteta epäedulliseen kilpailuasemaan suhteessa EU:n ulkopuolisilta mailta saatuihin tukitarjouksiin, joiden vuoksi yritykset siirtävät toimintansa unionin ulkopuolelle? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Komissio otti käyttöön valtiontukea koskevat yhteisön puitesäännöt moottoriajoneuvoteollisuudelle vuonna 1989 (moottoriajoneuvoalan puitesäännöt). Niiden tarkoituksena on saada alan tukivirrat täysin avoimiksi ja samalla parantaa tuen myöntämisen kurinalaisuutta, jotta kilpailun vääristyminen saataisiin rajattua mahdollisimman vähiin. Nykyiset puitesäännöt tulivat voimaan 1. tammikuuta 1998 kolmen vuoden ajaksi. Puitesäännöissä määrätään, että komissio päättää kyseisen ajanjakson lopussa, jatkaako se sääntöjen voimassaoloa. Päätöksensä perustana komissio käyttää erityisesti ehdotettujen monialaisten puitesääntöjen asemaa. Komissio on käynnistänyt äskettäin moottoriajoneuvoalan puitesääntöjen tarkastelun. Komission avuksi on nimitetty riippumaton konsultti. Asiasta tullaan käymään laajoja keskusteluja jäsenvaltioiden ja autoteollisuuden kanssa. Komissio tehnee lopullisen päätöksensä kyseisten puitesääntöjen tulevaisuudesta heinäkuussa 2000. Mitä taas tulee yhteisön ulkopuolisten maiden harjoittamaan epäterveeseen kilpailuun toiminnan siirtämistä tukemalla, äskettäin saadut kokemukset ovat osoittaneet, että usein autonvalmistajan harkitessa investointihankkeen siirtämistä (kun kohdemarkkinat ovat Länsi-Euroopassa) on vaihtoehtona joko investoida yhteisössä tai luoda uusia toimintoja hakijamaihin. Eurooppa-sopimuksilla taataan, että kyseiset maat noudattavat yhteisön säännöstöä valtiotukien alalla. Niinpä hakijamaa ei voi myöntää epätervettä kilpailua synnyttävää tukea yhtiölle, joka investoi kyseiseen maahan. Komissio tutkii parhaillaan valtiontukitapauksia, joissa on osallisina autonvalmistajia Puolasta, Romaniasta, Unkarista ja Slovakiasta. Esimerkillistä yhteistyötä harjoitettiin myös tänä vuonna tapauksessa, jossa Tekin tasavalta ja komissio arvioivat Tekin viranomaisten Skodalle tarjoamaa tukea (Volkswagen-yhtymän tytäryhtiö). Tapaukseen sovellettiin yhteisön sääntöjä ja tuen lopullista määrää laskettiin 130 miljoonasta eurosta 22 miljoonaan euroon.