ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0048



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0085/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Pakkausdirektiivi Aiotaanko pakkausdirektiivin tehokkuudesta tehdä katsaus tai arvio (tavoitteiden saavuttaminen jne.) ja jos, niin milloin? Aikooko komissio julkaista tällaisen katsauksen? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardinkomission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 1999) Pakkauksista ja pakkausjätteestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY(1) soveltamisen piti alkaa 30. kesäkuuta 1996 mennessä, mutta se on viivästynyt keskimäärin yli vuodella. Siksi arviot käytännön tilanteesta jäsenvaltioissa perustuisivat tällä hetkellä lähinnä alustaviin toimiin ja vaiheeseen, jossa kaikki pakkausjätteen käsittelyjärjestelmät eivät vielä toimi täydellä teholla. Tiedon antamisesta pakkauksista ja pakkausjätteestä 3 päivänä helmikuuta 1997 tehdyn komission päätöksen 97/138/EY(2) mukaiset taulukot on täytettävä vuosittain vuotta 1997 koskevista tiedoista alkaen, ja ne on toimitettava komissiolle 18 kuukauden kuluessa kyseisen vuoden päättymisestä. Jätealaan liittyvistä kyselylomakkeista tehdyssä komission päätöksessä 97/622/EY(3) mainituista lomakkeista yksi liittyy pakkauksista ja pakkausjätteestä annettuun direktiiviin. Ensimmäinen raportti sisältää kauden 1998-2000. Huhtikuussa 1999 on tarkoitus aloittaa eurooppalaisia pakkausjätteen käsittelyjärjestelmiä koskeva tutkimus, jonka loppuraportin pitäisi olla valmis toukokuussa 1999. Lisäksi maaliskuussa 1999 on tarkoitus aloittaa tutkimus, joka koskee rahoituspoolien kuluja, etuja ja kustannustehokkuutta. Tämän tutkimuksen loppuraportin pitäisi olla saatavilla joulukuussa 1999. Molemmat tutkimukset on tarkoitettu yleiseen levitykseen. Edellä esitetyn perusteella komissio aikoo valmistella heinäkuuhun 1999 mennessä kertomuksen siitä käytännön kokemuksesta, jota jäsenvaltiot ovat saaneet tavoitteiden saavuttamisesta, tieteellisen tutkimuksen tuloksista sekä arviointitekniikoista kuten ympäristötaseista. (1) EYVL L 365, 31.12.1994. (2) EYVL L 52, 22.2.1997. (3) EYVL L 256, 19.9.1997.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0069



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0438/99 esittäjä(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) komissiolle (4. maaliskuuta 1999) Aihe: Riittämätön avoimuus Euroopan keskuspankin henkilöstön työhönotossa Vastauksessaan 8.2.1999 Euroopan keskuspankin henkilöstön työhönottoa koskevaan kirjalliseen kysymykseeni E-3485/98(1) komission jäsen de Silguy totesi, että kysymys kuuluu yksinomaan Euroopan keskuspankin vastuualueeseen. Euroopan keskuspankkia rahoitetaan kuitenkin yhteisön talousarviosta, se on vastuussa euron ongelmattomasta käyttöönotosta, johon komissio pyrkii erityisellä peräänantamattomuudella, ja komissio tukee sen taloudellista tukea koskevia vaatimuksia, vaikka sen henkilöstön työhönotolle ja toiminnalle ominaista riittämätöntä avoimuutta on usein puitu parlamentissa ja sen ulkopuolella. Miten komissio aikoo varmistaa, että Euroopan keskuspankin henkilöstön työhönotossa noudatetaan riittävää avoimuutta ja vältetään epämääräisiä menettelyjä, jotka herättävät EU:n kansalaisissa ymmärrettävää epäluuloisuutta? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguynkomission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 1999) Euroopan keskuspankin työhönottoon puuttuminen ei kuulu komission toimivaltaan. Euroopan keskuspankkia ei rahoiteta yhteisön talousarviosta. Euroopan keskuspankin päätöksiä voidaan tarkastella uudelleen ja yhteisöjen tuomioistuin voi tulkita niitä. (1) EYVL C 207, 21.7.1999, s. 76.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0093



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0722/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Alankomaiden alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0456/99 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (5. maaliskuuta 1999) Aihe: Tulliliitto Turkin kanssa Euroopan parlamentti hyväksyi 17. syyskuuta 1998 päätöslauselman (A4-0251/98)(1) tulliliitosta Turkin kanssa. Tarkoituksena oli toteuttaa toimia, jotka antavat Turkille mahdollisuuden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen EU:n ja Turkin suhteiden vahvistamista ja lähentämistä koskevan strategian puitteissa. Voiko komissio ilmoittaa, mitä toimenpiteitä se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa parlamentin ehdotusten täytäntöön panemiseksi ja erityisesti henkistä omaisuutta koskevan lainsäädännön vahvistamiseksi Turkissa tai sen lähentämiseksi EU:n lainsäädäntöön niin, että voidaan vastustaa laittomia kopioita? Komission jäsenen Hans Van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 1999) Komissio seuraa tarkkaavaisesti, kuinka Turkki panee täytäntöön velvoitteensa tulliliiton puitteissa, erityisesti henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojan osalta. Viimeisimmässä Turkkia koskevassa säännöllisessä kertomuksessaan(2) komissio osoitti, että kyseisen suojan taso Turkissa on parantunut tulliliiton tultua voimaan, mutta että joukko toimia olisi vielä toteutettava ennen 1. tammikuuta 1999. Komissio tutkii parhaillaan Turkin viranomaisten äskettäin hyväksymiä kyseisiä toimia. Komissio on tähän mennessä ollut vain vähän tekemisissä laitonta jäljentämistä koskevien tapausten kanssa. Komissio tutkii joka tapauksessa kaikki sille ilmoitetut perustellut, erityiset tapaukset. (1) EYVL C 313, 12.10.1998, s. 176. (2) KOM(98) 711 lopullinen.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0067



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0419/99 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) komissiolle (1. maaliskuuta 1999) Aihe: Euroopan patenttiviraston rakennusten sisäilman kuormitus Euroopan patenttiviraston työntekijät ovat valittaneet jo vuosien ajan, että ilmastointilaitteet ja toimistoissa ilmenevät vaaralliset aineet vahingoittavat heidän terveyttään. Patenttivirasto teetti erilaisia tutkimuksia sen jälkeen, kun useat työntekijät olivat tehneet tästä asiasta valituksia, mutta tutkimustuloksia ei ole useimmissa tapauksissa julkisesti saatavilla. 1. Mihin toimiin komissio ryhtyy saadakseen Euroopan patenttiviraston saattamaan hiukkaskuormituksia koskevat tutkimustulokset kyseisten virkailijoiden ja muiden työntekijöiden saataville? 2. Voiko komissio pyytää patenttivirastoa ilmoittamaan, onko rakennusten ilmastointilaitteita puhdistettu aiemmin erilaisilla kemikaaleilla (ja mitä kemikaaleja tällöin on käytetty)? 3. Mitä komissio aikoo tehdä saadakseen patenttiviraston teettämään kaikille rakennuksessa työskenteleville standardoidun kyselyn nk. sick building -oireyhtymästä? 4. Aikooko komissio ryhtyä tarvittaviin toimiin luodakseen "invaliditeettikomiteaa" ja sen menettelyjä koskevaa lainsäädäntöä? Komission jäsenen Erkki Liikasenkomission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) Kansainvälisiä työhygieniaa ja työturvallisuutta koskevia lakeja sovelletaan tällaisiin elimiin kuten muihinkin toimielimiin. Siksi komissiolla ei ole tässä asiassa toimivaltaa, sillä elimet ovat itsenäisiä organisaatioita. Komissio ei siis voi vastata arvoisan parlamentin jäsenen tekemään kysymykseen.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0104



KIRJALLINEN KYSYMYS P-0385/99 esittäjä(t): Jan Wiersma (PSE) komissiolle (19. helmikuuta 1999) Aihe: Poliittinen tilanne Dominikaanisessa tasavallassa Onko komissio tietoinen Dominikaanisessa tasavallassa viime aikoina esiintyneistä ongelmista ja erityisesti siitä, miten hallitus kohtelee oppositiota? Onko komissio jo tehnyt jotain asian hyväksi? Mitä se on tehnyt? Jos komissio ei ole vielä tehnyt mitään, onko se valmis ottamaan selvää Dominikaanisen tasavallan tilanteesta ja ryhtymään tarpeen mukaan toimiin? Komission jäsenen João de Deus Pinheironkomission puolesta antama vastaus (18. maaliskuuta 1999) Komissio seuraa tarkoin Dominikaanisen tasavallan poliittista tilannetta ja on tietoinen nykyisistä jännitteistä hallituksen ja opposition välillä. Nämä jännitteet ovat osa laajempaa yhteyttä, mutta keskittyvät nykyisin erityisesti "Junta Central Electoralin" muodostumiseen. Komission korkean tason valtuuskunta vieraili äskettäin Dominikaanisessa tasavallassa. Se tapasi Dominikaanisen tasavallan presidentin sekä senaatin (oppositio) ja eduskunnan (oppositio) puheenjohtajat ja korosti erityisesti kaikkien valtion toimielinten vastuuta ja niiden yhteistyön välttämättömyyttä demokratian ja oikeusvaltion lujittamiseksi.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0089



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0509/99 esittäjä(t): Kirsi Piha (PPE) komissiolle (8. maaliskuuta 1999) Aihe: Viron televiestintämarkkinat Viron hallitus ja AS Eesti Telefon ovat tehneet yksinoikeudellisen toimilupasopimuksen, jolla AS Eesti Telefonille myönnetään täydet yksinoikeudet tarjota perustavanlaatuisia telepalveluja Virossa 30. joulukuuta 2000 saakka. Kun otetaan huomioon Viron kanssa tehty Eurooppa-sopimus, erityisesti 63 ja 65 artikla sekä osapuolten yhteinen julistus: 1. Onko Virolla ollut 1. tammikuuta 1998 alkaen velvollisuus taata vapaa kilpailu televiestintämarkkinoillaan? Pitääkö komissio Viron toimintaa tässä suhteessa kiitettävänä? 2. Onko Virolla ollut 1. tammikuuta 1998 alkaen velvollisuus olla tekemättä tai pitämättä voimassa sopimuksia, joiden tehtävänä ja tarkoituksena on rajoittaa kilpailua televiestintämarkkinoilla? Miten komissio arvioi Viron toimintaa tässä suhteessa? 3. Onko Virolla velvollisuus taata AS Eesti Telefonia valvovan valvontaviranomaisen itsenäinen työskentely? Pitääkö komissio Viron toimintaa tässä suhteessa kiitettävänä? Komission jäsenen Hans van den Broekinkomission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 1999) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron tasavallan assosiaation perustavan assosiaatiosopimuksen 65 artiklan mukaan assosiaationeuvosto huolehtii siitä, että julkisiin yrityksiin tai yrityksiin, joille on myönnetty erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia, liittyviä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 90 artiklassa esitettyjä periaatteita noudatetaan 1. tammikuuta 1998 alkaen. Eurooppa-sopimukseen liitetyn yhteisen julistuksen nro 6 perusteella Viron hallituksen ja Viron puhelinyhtiön välinen toimilupasopimus on yhteensopiva Eurooppa-sopimuksen (65 artikla) säännösten kanssa edellyttäen, että yritysverkostoilla ja suljetuilla käyttäjäryhmillä on kohtuullisen ajan kuluessa mahdollisuus käyttää hakemuksesta äänipuhelin- ja datapalveluja tarjoavia vuokrattuja linjoja 1. tammikuuta 1998 alkaen ja että sääntelystä vastaa riippumaton elin 1. tammikuuta 1998 alkaen. Viron hallitus on hiljattain hyväksynyt televiestintälain luonnoksen. Laki tulee sisältämään alaa koskevat kehyssäännökset, ja erityisesti säännökset riippumattoman sääntelyelimen perustamiseksi. Luonnos valmistui suunniteltua myöhemmin, mutta se näyttää olevan yhdenmukainen yhteisön tätä alaa koskevan lainsäädännön kanssa. Komissio odottaa, että laki annetaan viipymättä hiljattain valitun Viron parlamentin aloitettua työnsä. Ei ole syytä uskoa, ettei Viro täyttäisi sille Eurooppa-sopimuksen 63 artiklan mukaan kuuluvia velvoitteita. Ei vaikuta todennäköiseltä, että uuden sääntelyelimen perustamista voitaisiin jouduttaa Eurooppa-sopimuksen 65 artiklan nojalla. Komissio kuitenkin seuraa tiiviisti Viron edistymistä alalla maan liittymistä yhteisöön koskevien neuvottelujen ja liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0146



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0983/99 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE) komissiolle (15. huhtikuuta 1999) Aihe: Toimet tullien ulkopuolisten esteiden poistamiseksi Yhdysvaltain kanssa käytävältä kaupalta Yhdysvaltain edellyttämät tullimuodollisuudet ovat hyvin yksityiskohtaisia ja vaativat suurta määrää tietoa. Suuri osa tästä tiedosta vaikuttaa tullin tai tilastoinnin kannalta epäoleelliselta ja vaikeuttaa eurooppalaisten yritysten vientitoimintaa, erityisesti tekstiilialalla. Aikooko Yhdysvallat toimia tämän ongelman ratkaisemiseksi? Jos ei, aikooko komissio ryhtyä asiassa toimiin? Komission jäsenen Sir Leon Brittaninkomission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 1999) Komissio vahvistaa, että yhteisön tekstiiliteollisuus katsoo Yhdysvaltojen tullin tulliselvitysmuodollisuuksien aiheuttavan useita ongelmia, jotka liittyvät muun muassa vaatimuksiin tuotteen koostumuksen yksityiskohtaisesta selvityksestä. Näistä vaikeuksista huolimatta Yhdysvallat säilyy yhteisön suurimpana vientimarkkinana; vuonna 1998 viennin arvo oli 4 430 miljoonaa euroa (12,6 prosenttia yhteisön tekstiili- ja vaatetusalan kokonaisviennistä). Komissio aikoo ottaa nämä kysymykset esille Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa tilanteen korjaamiseksi. Muussa tapauksessa komissio aikoo tutkia, onko sillä perusteita virallisen valituksen tekemiseksi Maailman kauppajärjestössä (WTO) tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) mahdollisesta rikkomisesta.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0749/99

esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle

(29. maaliskuuta 1999)

Aihe: Kryptosporidioosi

Rahoittaako komissio tutkimuksia, jotka käsittelevät tyypin 1 kryptosporidioosin tarttuvuutta tyyppiin 2 verrattuna, tai onko aihetta käsitteleviä tutkimuksia suunnitteilla?

Komission jäsenen Édith Cressoninkomission puolesta antama vastaus

(30. huhtikuuta 1999)

Komissio rahoittaa Biomed 2 -ohjelmasta 36 kuukautta kestävää kryptosporidioosia koskevaa hanketta(1), joka alkoi 1. toukokuuta 1997.

Vaikka kryptosporidioosi-infektio on oireeton tai paranee itsestään ihmisillä, joiden immuunijärjestelmä toimii moitteettomasti, infektio on vaarallinen pikkulapsille ja yksilöille, joilla on immuunivajavuustila. Tartunta siirtyy ihmisestä toiseen tai eläimistä ihmisiin, usein saastuneen veden välityksellä. Tällä hetkellä ei ole olemassa tehokasta testausmenetelmää, jolla voitaisiin erottaa toisistaan eri alkuperää olevat loiseliöt. Hankkeessa keskitytään tehokkaiden geneettisten merkkiaineiden kehittämiseen kloonaamalla Cryptosporidiumin polymorfisia geenejä ja perustamalla Cryptosporidium-isolaattien pankki. Vuoden kuluttua hankkeen alkamisesta osallistujat ilmoittivat komissiolle identifioineensa kaksi geneettisesti erilaista ryhmää: ainoastaan ihmisillä esiintyvä genotyyppi 1 (tai H) ja sekä ihmisillä että eläimillä esiintyvä genotyyppi 2 (tai C). Kun Yhdistyneessä kuningaskunnassa analysoitiin ihmisten ulostenäytteitä useiden pienten epidemioiden yhteydessä, havaittiin, että tyyppi 1 liittyi lähes yksinomaan veden välityksellä tapahtuneisiin tartuntoihin, kun taas tyyppi 2 rajoittui eläintartuntoihin (sekä luonnossa että koetilanteessa). Aidsin yhteydessä esiintyvää kryptosporidioosia havaittiin enimmäkseen potilailla, jotka olivat saaneet HI-viruksen sukupuolitartuntana.

Yhteisön viidenteen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmaan (1998-2002)(2) kuuluvassa elämänlaatua ja luonnonvarojen hoitamista koskevassa avaintoiminnassa "Tartuntatautien hallinta" asetetaan etusijalle riskinarvioinnin tutkimus ja uusien diagnosointitestien kehittäminen tartuntataudeille.

(1) Sopimus: BMH4-CT97-2557 "Molecular typing of Cryptosporidium parvum: monitoring of strain variation in AIDS patients and identification of transmission routes in parasite outbreaks".

(2) EYVL C 137, 7.6.1997.
Virallinen lehti nro C 348 , 03/12/1999 s. 0015



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0053/99 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE) komissiolle (22. tammikuuta 1999) Aihe: EU:n Baijerille myöntämät tuet vuosina 1994-1998 Voiko komissio ilmoittaa, minkä suuruisia ovat EU:n Baijerille vuosina 1994-1998 myöntämät 1. tuet Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR)? 2. tuet tavoitteen 2 alueille ja tavoitteen 5b alueille? 3. tuet tutkimuksesta ja kehityksestä (T& K)? 4. tuet seuraavista ohjelmista: a) Sokrates b) Leonardo c) Kaleidoskooppi d) Ystävyyskaupungit e) Rafael? Komission puheenjohtajan Santerinkomission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 1999) Komissio kerää parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0055



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0541/99 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa Kesäkuussa 1998 pidetyssä täysistunnossa Euroopan parlamentti keskusteli mietinnöstä Kalataloustuotteiden säilyketeollisuus ja vesiviljely Euroopan unionissa (A4-0137/98)(1) ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman, jossa Euroopan parlamentti katsoo, että yhteisön säilyketeollisuudessa tonnikalasäilyketeollisuus on tärkein ala työllisyyden ja liiketoimintavolyymin suhteen ja että alan erittäin suurien kasvunäkymien tukemiseksi on tarpeen: (...) "Valvoa, että kolmansille maille myönnettävät vastikkeet myönnetään yhteisön säännöstössä vahvistettuja tavoitteita varten - kestävä kehitys (AKT-maat) ja huumeiden torjunta (huumeiden torjuntaa varten myönnetyt tullietuudet, Andien sopimus) - samoin kuin sen periaatteen mukaan, että yhteisön markkinoille ensisijaisen pääsyn saavissa maissa ei toimita olosuhteissa, joissa sallitaan sosiaalinen 'dumping'." Onko näitä parlamentin pyytämiä toimenpiteitä yhteisön tonnikalasäilyketeollisuuden kasvunäkymien tukemiseksi toteutettu? (1) EYVL C 210, 6.7.1998, s. 295.
Virallinen lehti nro C 325 , 12/11/1999 s. 0086



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0210/99 esittäjä(t): Ernesto Caccavale (UPE) komissiolle (12. helmikuuta 1999) Aihe: Oletetut säännönvastaisuudet varojen myöntämisessä yritys- ja innovaatiokeskuksille Salernossa On yleisesti tiedossa, että komission PO XVI:n käytössä oleviin välineisiin, erityisesti yritys- ja innovaatiokeskusten edistämiseen ja käynnistämiseen, sisältyy valintakelpoisten ehdokkaiden hakemusmenettely, jonka jälkeen tähän tarkoitukseen varatut varat myönnetään valituille ehdokkaille. PO XIV:n käynnistämät, eri muodoissa ja vaihtelevalla menestyksellä toimivat, unionin alueella toteutetut yritys- ja innovaatiokeskukset ovat yksi tärkeimmistä keinoista tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: - mitä ongelmia yritys- ja innovaatiokeskusten käynnistämisessä ja varojen myöntämisessä Salernossa (Campania) ilmeni? - liittyikö tähän määrärahojen kaksinkertaistuminen? - mihin toimiin asiasta vastaava pääosasto aikoo ryhtyä uusiakseen varojen myöntämisen? - keitä ovat tämän päätöksen takana olevat henkilöt ja muut mahdolliset ehdokkaat, joita ei otettu huomioon? Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesinkomission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 1999) Yritys- ja innovaatiokeskuksen (CEI) käynnistämiseksi Salernossa on ollut kaksi erillistä hanketta. Ensimmäisen hankkeen komissiolle ehdotti marraskuussa 1988 Ageni/Terfin-yhtiö. Valmistavien töiden tultua tavanomaisesti valmiiksi ja maksujen tultua säännönmukaisesti maksettua keskusta ei voitu kuitenkaan perustaa Ageni-ryhmän tärkeimmän kumppanin (Terfin) perääntymisen vuoksi. Toisen hankkeen esitti lokakuussa 1996 Bic Campania sud -yhtiö. Tällä hetkellä ei ole havaittavissa minkäänlaisia vaikeuksia rahoituksen myöntämisessä eikä valmistavien töiden etenemisessä, jotka edistyvät normaalisti. Saman edunsaajan tai saman hankkeen määrärahat eivät ole kaksinkertaistuneet, mutta rahoitusta on annettu kahdesti. Toinen rahoituspäätös oli perusteltu ensimmäisen hankkeen epäonnistumisen vuoksi. Komissio ei ole tehnyt minkäänlaista aloitetta rahoituksen uudistamiseksi; se hyväksyi toisen hankkeen, jonka paikalliset aloitteentekijät esittivät. Ensimmäisen hankkeen alullepanijat olivat Ageni-yhtiö, joka toimi Terfin-yhtiön kautta, l'Associazione Industriali de Salerno, Salernon kauppakamari, Consorzio ASI, Fondazione A. Genovesi SDOA, Salernon yliopisto ja Vila Sud. Toisen hankkeen alullepanija on "Bic Camania Sud", jonka tärkeimmät osakkeenomistajat ovat Salernon provinssi, Salernon kauppakamari, Fondazione A. Genovesi SDOA, Consorzio ASL, kolme pankkia ja noin 25 pientä yksityistä yritystä.
Virallinen lehti nro C 341 , 29/11/1999 s. 0115



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0446/99 esittäjä(t): José Valverde López (PPE) komissiolle (4. maaliskuuta 1999) Aihe: Maailman kauppajärjestö Vaikka Yhdysvallat päätti vuonna 1996 annetussa maanviljelyn vapautta koskevassa FAIR-säädöksessä maataloustukiensa vähittäisestä poistamisesta, Yhdysvaltain hallitus maksoi maanviljelijöille vuonna 1998 yli 6 miljardia dollaria suoraa tukea. Aikooko Euroopan komissio käynnistää Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaisen välitysmenettelyn? Komission jäsenen Franz Fischlerinkomission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 1999) Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenet ovat ryhtyneet vähentämään kansallista tukea määrällisten sitoumusten mukaisesti. Maataloussopimuksessa vahvistettujen erityiskriteerien mukaiset tuet ("green box ja blue box -toimenpiteet") eivät kuulu näiden sitoumusten soveltamisalaan. Käytettävissä olevat tiedot eivät osoita Yhdysvaltojen myöntävän tukea sovittujen perusteiden vastaisesti tai sitoumusten ulkopuolella. Yhdysvaltojen on kuitenkin ilmoitettava tuista WTO:lle. Yhteisö tutkii silloin tarkasti, onko Yhdysvaltojen ilmoitus vahvistettujen sääntöjen mukainen.
Virallinen lehti nro C 297 , 15/10/1999 s. 0144



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0096/99 esittäjä(t): Gerardo Fernández-Albor (PPE) komissiolle (27. tammikuuta 1999) Aihe: Keski-Amerikan maaseutukirjastot rauhankulttuurin edistämistä varten Yhteisön päätös hankkia aineistoa kolmelletuhannelle maaseutukirjastolle Keski-Amerikassa mahdollistaa kamppailun sitä ristiriitaa vastaan, että samanaikaisesti kun alueen opettajat kannustavat oppilaitaan lukemaan, ei oppilaille ole tarjota kirjoja. Yhteisön tarjouksessa ei ollut kysymys ainoastaan koulutuksen ja aikuisten lukemis- ja kirjoittamistaitoon tähtäävien ohjelmien tukemisesta vaan kirjastohanke merkitsi lisäpanosta sodista ja konflikteista rankasti kärsineen alueen poliittiseen jälleenrakennukseen. Katsooko komissio tämän yhteisöhankkeen onnistumisen jälkeen, että sen olisi jatkettava kirjastojen, jotka myötävaikuttavat rauhankulttuurin levittämiseen ja monien alueiden alhaisen luku- ja kirjoitustaidon nostamiseen, tukemista Keski- ja Etelä-Amerikassa? Komission jäsenen Manuel Maríninkomission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 1999) Komissio kiittää arvoisaa parlamentinjäsentä myönteisestä arviosta, jota tämä esittää Keski-Amerikan maaseutukirjastojen kohentamista koskevasta komission hankkeesta. Myös komissio on vakuuttunut siitä, että tämänkaltainen toiminta parantaa kyseessä olevan väestön koulutustasoa ja edistää näin osaltaan rauhankulttuuria ja demokratiaa pitkällä aikavälillä, ja se on valmis tutkimaan avoimin mielin uusia tätä alaa koskevia ohjelmaehdotuksia, jotka liittyvät Keski-Amerikkaan.
Virallinen lehti nro C 370 , 21/12/1999 s. 0092



KIRJALLINEN KYSYMYS E-0720/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop.(1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Ranskan alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 1.